# Az Európai Unió C 409/2015

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 409 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 58. évfolyam2015. december 9. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 409

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

58. évfolyam2015. december 9.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | IV   Tájékoztatások |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Számvevőszék |
| 2015/C 409/01 | Az uniós ügynökségeknél és egyéb szerveknél lefolytatott 2014-es éves számvevőszéki ellenőrzések eredményeinek összefoglalása | 1 |
| 2015/C 409/02 | Jelentés az Energiaszabályozók Együttműködési Ügynöksége 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról az Ügynökség válaszával együtt | 18 |
| 2015/C 409/03 | Jelentés az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testülete Hivatalának 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról a Hivatal válaszával együtt | 27 |
| 2015/C 409/04 | Jelentés az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, a Központ válaszával együtt | 33 |
| 2015/C 409/05 | Jelentés az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról a Központ válaszával együtt | 39 |
| 2015/C 409/06 | Jelentés az Európai Rendőrakadémia 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról az Akadémia válaszával együtt | 46 |
| 2015/C 409/07 | Jelentés a Fogyasztó-, Egészség- és Élelmiszerügyi Végrehajtó Ügynökség 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról az Ügynökség válaszával együtt | 56 |
| 2015/C 409/08 | Jelentés a Közösségi Növényfajta-hivatal 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról a Hivatal válaszával együtt | 67 |
| 2015/C 409/09 | Jelentés az Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról az Ügynökség válaszával együtt | 73 |
| 2015/C 409/10 | Jelentés az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról az Ügynökség válaszával együtt | 81 |
| 2015/C 409/11 | Jelentés a Kkv-ügyi Végrehajtó Ügynökség 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról az Ügynökség válaszával együtt | 90 |
| 2015/C 409/12 | Jelentés az Európai Menekültügyi Támogató Hivatal 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról a Hivatal válaszával együtt | 102 |
| 2015/C 409/13 | Jelentés az Európai Bankhatóság 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról a Hatóság válaszával együtt | 111 |
| 2015/C 409/14 | Jelentés az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról a Központ válaszával együtt | 122 |
| 2015/C 409/15 | Jelentés az Európai Vegyianyag-ügynökség 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról az Ügynökség válaszával együtt | 131 |
| 2015/C 409/16 | Jelentés az Európai Környezetvédelmi Ügynökség 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról az Ügynökség válaszával együtt | 143 |
| 2015/C 409/17 | Jelentés az Európai Halászati Ellenőrző Hivatal 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról a Hivatal válaszával együtt | 151 |
| 2015/C 409/18 | Jelentés az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról a Hatóság válaszával együtt | 160 |
| 2015/C 409/19 | Jelentés a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról az Intézet válaszával együtt | 168 |
| 2015/C 409/20 | Jelentés az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról a Hatóság válaszával együtt | 175 |
| 2015/C 409/21 | Jelentés az Európai Innovációs és Technológiai Intézet 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról az Intézet válaszával együtt | 187 |
| 2015/C 409/22 | Jelentés az Európai Gyógyszerügynökség 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról az Ügynökség válaszával együtt | 197 |
| 2015/C 409/23 | Jelentés a Kábítószer és a Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontja 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról a Központ válaszával együtt | 206 |
| 2015/C 409/24 | Jelentés az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, az Ügynökség válaszával együtt | 216 |
| 2015/C 409/25 | Jelentés az Európai Uniós Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, az Ügynökség válaszával együtt | 223 |
| 2015/C 409/26 | Jelentés az Europol-nyugdíjalap 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, az Alap válaszával együtt | 234 |
| 2015/C 409/27 | Jelentés az Európai Vasúti Ügynökség 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, az Ügynökség válaszával együtt | 238 |
| 2015/C 409/28 | Jelentés az Európai Kutatási Tanács Végrehajtó Ügynöksége 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról az Ügynökség válaszával együtt | 247 |
| 2015/C 409/29 | Jelentés az Európai Értékpapír-piaci Hatóság 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról a Hatóság válaszával együtt | 255 |
| 2015/C 409/30 | Jelentés az Európai Képzési Alapítvány 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, az Alapítvány válaszával együtt | 266 |
| 2015/C 409/31 | Jelentés a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek operatív irányítását végző európai ügynökség (eu-LISA) 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, az Ügynökség válaszával együtt | 275 |
| 2015/C 409/32 | Jelentés az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról az Ügynökség válaszával együtt | 284 |
| 2015/C 409/33 | Jelentés az Euratom Ellátási Ügynökség 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról az Ügynökség válaszával együtt | 299 |
| 2015/C 409/34 | Jelentés az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, az Alapítvány válaszával együtt | 307 |
| 2015/C 409/35 | Jelentés az Európai Unió Igazságügyi Együttműködési Egységének 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, az Eurojust válaszával együtt | 315 |
| 2015/C 409/36 | Jelentés az Európai Rendőrségi Hivatal 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról a Hivatal válaszával együtt | 324 |
| 2015/C 409/37 | Jelentés az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, az Ügynökség válaszával együtt | 334 |
| 2015/C 409/38 | Jelentés a Külső Határokon Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökségnek a 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról az Ügynökség válaszával együtt | 342 |
| 2015/C 409/39 | Jelentés az Európai GNSS Ügynökség 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, az Ügynökség válaszával együtt | 353 |
| 2015/C 409/40 | Jelentés az Innovációs és Hálózati Projektek Végrehajtó Ügynökség 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról az Ügynökség válaszával együtt | 362 |
| 2015/C 409/41 | Jelentés a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, a Hivatal válaszával együtt | 371 |
| 2015/C 409/42 | Jelentés a Kutatási Végrehajtó Ügynökség 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról az Ügynökség válaszával együtt | 379 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Számvevőszék

2015/C 409/01

Az uniós ügynökségeknél és egyéb szerveknél lefolytatott 2014-es éves számvevőszéki ellenőrzések eredményeinek összefoglalása

1

2015/C 409/02

Jelentés az Energiaszabályozók Együttműködési Ügynöksége 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról az Ügynökség válaszával együtt

18

2015/C 409/03

Jelentés az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testülete Hivatalának 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról a Hivatal válaszával együtt

27

2015/C 409/04

Jelentés az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, a Központ válaszával együtt

33

2015/C 409/05

Jelentés az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról a Központ válaszával együtt

39

2015/C 409/06

Jelentés az Európai Rendőrakadémia 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról az Akadémia válaszával együtt

46

2015/C 409/07

Jelentés a Fogyasztó-, Egészség- és Élelmiszerügyi Végrehajtó Ügynökség 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról az Ügynökség válaszával együtt

56

2015/C 409/08

Jelentés a Közösségi Növényfajta-hivatal 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról a Hivatal válaszával együtt

67

2015/C 409/09

Jelentés az Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról az Ügynökség válaszával együtt

73

2015/C 409/10

Jelentés az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról az Ügynökség válaszával együtt

81

2015/C 409/11

Jelentés a Kkv-ügyi Végrehajtó Ügynökség 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról az Ügynökség válaszával együtt

90

2015/C 409/12

Jelentés az Európai Menekültügyi Támogató Hivatal 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról a Hivatal válaszával együtt

102

2015/C 409/13

Jelentés az Európai Bankhatóság 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról a Hatóság válaszával együtt

111

2015/C 409/14

Jelentés az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról a Központ válaszával együtt

122

2015/C 409/15

Jelentés az Európai Vegyianyag-ügynökség 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról az Ügynökség válaszával együtt

131

2015/C 409/16

Jelentés az Európai Környezetvédelmi Ügynökség 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról az Ügynökség válaszával együtt

143

2015/C 409/17

Jelentés az Európai Halászati Ellenőrző Hivatal 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról a Hivatal válaszával együtt

151

2015/C 409/18

Jelentés az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról a Hatóság válaszával együtt

160

2015/C 409/19

Jelentés a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról az Intézet válaszával együtt

168

2015/C 409/20

Jelentés az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról a Hatóság válaszával együtt

175

2015/C 409/21

Jelentés az Európai Innovációs és Technológiai Intézet 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról az Intézet válaszával együtt

187

2015/C 409/22

Jelentés az Európai Gyógyszerügynökség 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról az Ügynökség válaszával együtt

197

2015/C 409/23

Jelentés a Kábítószer és a Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontja 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról a Központ válaszával együtt

206

2015/C 409/24

Jelentés az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, az Ügynökség válaszával együtt

216

2015/C 409/25

Jelentés az Európai Uniós Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, az Ügynökség válaszával együtt

223

2015/C 409/26

Jelentés az Europol-nyugdíjalap 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, az Alap válaszával együtt

234

2015/C 409/27

Jelentés az Európai Vasúti Ügynökség 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, az Ügynökség válaszával együtt

238

2015/C 409/28

Jelentés az Európai Kutatási Tanács Végrehajtó Ügynöksége 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról az Ügynökség válaszával együtt

247

2015/C 409/29

Jelentés az Európai Értékpapír-piaci Hatóság 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról a Hatóság válaszával együtt

255

2015/C 409/30

Jelentés az Európai Képzési Alapítvány 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, az Alapítvány válaszával együtt

266

2015/C 409/31

Jelentés a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek operatív irányítását végző európai ügynökség (eu-LISA) 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, az Ügynökség válaszával együtt

275

2015/C 409/32

Jelentés az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról az Ügynökség válaszával együtt

284

2015/C 409/33

Jelentés az Euratom Ellátási Ügynökség 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról az Ügynökség válaszával együtt

299

2015/C 409/34

Jelentés az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, az Alapítvány válaszával együtt

307

2015/C 409/35

Jelentés az Európai Unió Igazságügyi Együttműködési Egységének 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, az Eurojust válaszával együtt

315

2015/C 409/36

Jelentés az Európai Rendőrségi Hivatal 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról a Hivatal válaszával együtt

324

2015/C 409/37

Jelentés az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, az Ügynökség válaszával együtt

334

2015/C 409/38

Jelentés a Külső Határokon Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökségnek a 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról az Ügynökség válaszával együtt

342

2015/C 409/39

Jelentés az Európai GNSS Ügynökség 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, az Ügynökség válaszával együtt

353

2015/C 409/40

Jelentés az Innovációs és Hálózati Projektek Végrehajtó Ügynökség 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról az Ügynökség válaszával együtt

362

2015/C 409/41

Jelentés a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, a Hivatal válaszával együtt

371

2015/C 409/42

Jelentés a Kutatási Végrehajtó Ügynökség 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról az Ügynökség válaszával együtt

379

---

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Számvevőszék

| 9.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 409/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 409/1

---

Az uniós ügynökségeknél és egyéb szerveknél lefolytatott 2014-es éves számvevőszéki ellenőrzések eredményeinek összefoglalása

(2015/C 409/01)

TARTALOMJEGYZÉK

| | Bekezdés | Oldal |
| --- | --- | --- |
| BEVEZETÉS | 1 | 2 |
| A SZÁMVEVŐSZÉK VÉLEMÉNYEIT ALÁTÁMASZTÓ INFORMÁCIÓK | 13 | 3 |
| ELLENŐRZÉSI EREDMÉNYEK | | 3 |
| Vélemények a beszámolók megbízhatóságáról | 17 | 3 |
| Vélemények a beszámolók alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről | 19 | 4 |
| A Számvevőszék véleményeitől független megjegyzések | 21 | 4 |
| Megjegyzés a beszámoló megbízhatóságáról | 23 | 4 |
| Megjegyzések a tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről | 24 | 5 |
| Megjegyzések a belső kontrollmechanizmusokról | 25 | 5 |
| Megjegyzések a költségvetés végrehajtásáról | 26 | 5 |
| További megjegyzések | 29 | 5 |
| A korábbi évek megjegyzéseinek hasznosulása | 32 | 5 |
| KÖVETKEZTETÉSEK | 33 | 6 |
| I. MELLÉKLET – | Az ügynökségek bevétele (költségvetési előrejelzés, megállapított jogosultságok, kapott összegek) és a létszámtervek |

Bekezdés

Oldal

BEVEZETÉS

1

2

A SZÁMVEVŐSZÉK VÉLEMÉNYEIT ALÁTÁMASZTÓ INFORMÁCIÓK

13

3

ELLENŐRZÉSI EREDMÉNYEK

3

Vélemények a beszámolók megbízhatóságáról

17

3

Vélemények a beszámolók alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről

19

4

A Számvevőszék véleményeitől független megjegyzések

21

4

Megjegyzés a beszámoló megbízhatóságáról

23

4

Megjegyzések a tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről

24

5

Megjegyzések a belső kontrollmechanizmusokról

25

5

Megjegyzések a költségvetés végrehajtásáról

26

5

További megjegyzések

29

5

A korábbi évek megjegyzéseinek hasznosulása

32

5

KÖVETKEZTETÉSEK

33

6

I. MELLÉKLET –

Az ügynökségek bevétele (költségvetési előrejelzés, megállapított jogosultságok, kapott összegek) és a létszámtervek

7

| II. MELLÉKLET – | A Számvevőszék 2014-es (a véleményétől független) megjegyzései |
| --- | --- |

II. MELLÉKLET –

A Számvevőszék 2014-es (a véleményétől független) megjegyzései

12

| III. MELLÉKLET – | A 2012-es és 2013-as nyitott (a Számvevőszék véleményétől független) megjegyzések hasznosulásvizsgálata |
| --- | --- |

III. MELLÉKLET –

A 2012-es és 2013-as nyitott (a Számvevőszék véleményétől független) megjegyzések hasznosulásvizsgálata

15

BEVEZETÉS

| 1. | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke alapján a Számvevőszék a 32 decentralizált ügynökség, a hat végrehajtó ügynökség, az Euratom Ellátási Ügynökség (Euratom), az Európai Innovációs és Technológiai Intézet (EIT) és az Europol-nyugdíjalap esetében adott ki véleményt a 2014. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójuk megbízhatóságáról, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről (lásd: táblázat). |
| --- | --- |

1.

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke alapján a Számvevőszék a 32 decentralizált ügynökség, a hat végrehajtó ügynökség, az Euratom Ellátási Ügynökség (Euratom), az Európai Innovációs és Technológiai Intézet (EIT) és az Europol-nyugdíjalap esetében adott ki véleményt a 2014. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójuk megbízhatóságáról, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről (lásd: táblázat).

| 2. | A korábbi évekhez hasonlóan a Számvevőszék ellenőrizte a tranzakciók jogszerűségét és szabályszerűségét. 2014 azonban az első olyan év, amelyben a 30 uniós finanszírozású ügynökség és az EIT ellenőrzését független külső ellenőr (könyvvizsgáló cég) végezte az új uniós költségvetési rendelet 208. cikkének (4) bekezdése (1) és az ügynökségekre vonatkozó új pénzügyi keretszabályzat 107. cikkének (1) bekezdése (2) szerint. A Számvevőszéknek az ezekre a beszámolókra vonatkozó véleménye figyelembe vette a független külső ellenőr által végzett ellenőrzési munkát és az ellenőri megállapításokra válaszul tett intézkedéseket. |
| --- | --- |

2.

A korábbi évekhez hasonlóan a Számvevőszék ellenőrizte a tranzakciók jogszerűségét és szabályszerűségét. 2014 azonban az első olyan év, amelyben a 30 uniós finanszírozású ügynökség és az EIT ellenőrzését független külső ellenőr (könyvvizsgáló cég) végezte az új uniós költségvetési rendelet 208. cikkének (4) bekezdése (1) és az ügynökségekre vonatkozó új pénzügyi keretszabályzat 107. cikkének (1) bekezdése (2) szerint. A Számvevőszéknek az ezekre a beszámolókra vonatkozó véleménye figyelembe vette a független külső ellenőr által végzett ellenőrzési munkát és az ellenőri megállapításokra válaszul tett intézkedéseket.

| 3. | Az Euratom Ellátási Ügynökség, két teljes mértékben önfinanszírozó ügynökség (OHIM és CPVO), a hat végrehajtó ügynökség és az Europol-nyugdíjalap (EPF) esetében a Számvevőszék saját maga végezte el az éves beszámoló ellenőrzését.

  Táblázat


  Az ellenőrzés rendszere szervezettípusonként | A Számvevőszék által ellenőrzött ügynökségek | Csak számvevőszéki ellenőrzés | Számvevőszéki + külső könyvvizsgálói ellenőrzés | Összesen |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Szabályozó ügynökségek | Uniós finanszírozású ügynökségek | — | 30 | 32 |
| Önfinanszírozó ügynökségek – OHIM és CPVO | 2 | — |
| Végrehajtó ügynökségek | EACEA, REA, ERCEA, EASME, INEA és CHAFEA | 6 | — | 6 |
| Egyéb szervek | Euratom és EPF | 2 | — | 3 |
| EIT | — | 1 |
| Összesen | | 10 | 31 | 41 |

3.

Az Euratom Ellátási Ügynökség, két teljes mértékben önfinanszírozó ügynökség (OHIM és CPVO), a hat végrehajtó ügynökség és az Europol-nyugdíjalap (EPF) esetében a Számvevőszék saját maga végezte el az éves beszámoló ellenőrzését.

Táblázat

Az ellenőrzés rendszere szervezettípusonként

A Számvevőszék által ellenőrzött ügynökségek

Csak számvevőszéki ellenőrzés

Számvevőszéki + külső könyvvizsgálói ellenőrzés

Összesen

Szabályozó ügynökségek

Uniós finanszírozású ügynökségek

—

30

32

Önfinanszírozó ügynökségek – OHIM és CPVO

2

—

Végrehajtó ügynökségek

EACEA, REA, ERCEA, EASME, INEA és CHAFEA

6

—

6

Egyéb szervek

Euratom és EPF

2

—

3

EIT

—

1

Összesen

10

31

41

| 4. | Az I. melléklet részletes információkat tartalmaz a vizsgált ügynökségekről, költségvetésükről és személyzetükről. |
| --- | --- |

4.

Az I. melléklet részletes információkat tartalmaz a vizsgált ügynökségekről, költségvetésükről és személyzetükről.

| 5. | Ez az összefoglaló áttekintést nyújt az ügynökségek 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves számvevőszéki ellenőrzésének eredményeiről. Az összefoglaló célja, hogy megkönnyítse a különálló számvevőszéki jelentések elemzését és összehasonlítását. A Számvevőszék véleményei és megjegyzései, csakúgy mint az ügynökségek válaszai a különálló éves jelentésekben olvashatók. Ez az összefoglaló nem minősül sem ellenőrzési jelentésnek, sem ellenőri véleménynek. |
| --- | --- |

5.

| 6. | A decentralizált ügynökségek fontos szerepet játszanak az uniós szakpolitikák végrehajtásában, különösen a technikai, tudományos, operatív és/vagy szabályozói feladatok ellátása terén. Létrehozataluk azt szolgálja, hogy a Bizottság a szakpolitikai döntéshozatalra tudjon összpontosítani, valamint hogy az Unió és a tagállami kormányok közötti együttműködés erősítése érdekében egyesülhessen a két fél technikai és egyéb speciális szakértelme. Az ügynökségek az Unió különböző országaiban találhatók. |
| --- | --- |

6.

A decentralizált ügynökségek fontos szerepet játszanak az uniós szakpolitikák végrehajtásában, különösen a technikai, tudományos, operatív és/vagy szabályozói feladatok ellátása terén. Létrehozataluk azt szolgálja, hogy a Bizottság a szakpolitikai döntéshozatalra tudjon összpontosítani, valamint hogy az Unió és a tagállami kormányok közötti együttműködés erősítése érdekében egyesülhessen a két fél technikai és egyéb speciális szakértelme. Az ügynökségek az Unió különböző országaiban találhatók.

| 7. | A hat végrehajtó ügynökség egy vagy több uniós program irányításával kapcsolatos feladatokkal van megbízva; ezeket meghatározott időtartamra hozzák létre. Földrajzilag Brüsszelben (öt ügynökség) és Luxembourgban (egy ügynökség) találhatók. |
| --- | --- |

7.

A hat végrehajtó ügynökség egy vagy több uniós program irányításával kapcsolatos feladatokkal van megbízva; ezeket meghatározott időtartamra hozzák létre. Földrajzilag Brüsszelben (öt ügynökség) és Luxembourgban (egy ügynökség) találhatók.

| 8. | A budapesti EIT egy független, decentralizált uniós szerv, amely tudományos, üzleti és oktatási erőforrásokat egyesít az Unió innovációs képességének javítására. |
| --- | --- |

8.

A budapesti EIT egy független, decentralizált uniós szerv, amely tudományos, üzleti és oktatási erőforrásokat egyesít az Unió innovációs képességének javítására.

| 9. | A luxemburgi Euratom létrehozásának célja az Európai Atomenergia Közösség céljainak támogatása volt. |
| --- | --- |

9.

A luxemburgi Euratom létrehozásának célja az Európai Atomenergia Közösség céljainak támogatása volt.

| 10. | A hágai Europol-nyugdíjalap célja, hogy az Europol által a 2010. január 1-jei uniós ügynökséggé történő átalakulás előtt már foglalkoztatott alkalmazottak nyugdíjait finanszírozza és kifizesse. |
| --- | --- |

10.

A hágai Europol-nyugdíjalap célja, hogy az Europol által a 2010. január 1-jei uniós ügynökséggé történő átalakulás előtt már foglalkoztatott alkalmazottak nyugdíjait finanszírozza és kifizesse.

| 11. | Az ügynökségek teljes 2014-es költségvetése mintegy 1,9 milliárd euro (2013-ban: 2 milliárd euro), azaz az Unió 2014-es általános költségvetésének 1,4 %-a (2013-ban: 1,4 %) volt. Ebből körülbelül 1,2 milliárd euro származik az Európai Bizottság támogatásaiból, a fennmaradó részt díjakból és más forrásokból fedezik. Az ügynökségek 6  578 (2013-ban: 6  536) állandó és ideiglenes tisztviselőt foglalkoztatnak, ez az Unió általános költségvetése keretében engedélyezett összes uniós tisztviselő (létszámterv) 14 %-a (2013-ban: 14 %). Ezenkívül az ügynökségeknél 3  200 (2013-ban: 2  900) egyéb alkalmazott (szerződéses vagy kirendelt munkatárs) dolgozik. A munkatársak számának növekedése elsősorban a többletfeladatokat kapott ügynökségekre, a pénzügyi ágazatban felügyeleti hatáskörrel rendelkező ügynökségekre, valamint a Horizont 2020 és más programok keretében további felelősségeket kapott végrehajtó ügynökségekre koncentrálódott. |
| --- | --- |

11.

Az ügynökségek teljes 2014-es költségvetése mintegy 1,9 milliárd euro (2013-ban: 2 milliárd euro), azaz az Unió 2014-es általános költségvetésének 1,4 %-a (2013-ban: 1,4 %) volt. Ebből körülbelül 1,2 milliárd euro származik az Európai Bizottság támogatásaiból, a fennmaradó részt díjakból és más forrásokból fedezik. Az ügynökségek 6  578 (2013-ban: 6  536) állandó és ideiglenes tisztviselőt foglalkoztatnak, ez az Unió általános költségvetése keretében engedélyezett összes uniós tisztviselő (létszámterv) 14 %-a (2013-ban: 14 %). Ezenkívül az ügynökségeknél 3  200 (2013-ban: 2  900) egyéb alkalmazott (szerződéses vagy kirendelt munkatárs) dolgozik. A munkatársak számának növekedése elsősorban a többletfeladatokat kapott ügynökségekre, a pénzügyi ágazatban felügyeleti hatáskörrel rendelkező ügynökségekre, valamint a Horizont 2020 és más programok keretében további felelősségeket kapott végrehajtó ügynökségekre koncentrálódott.

| 12. | Noha az ügynökségekkel kapcsolatos pénzügyi kockázat az uniós költségvetés egészéhez képest viszonylag kicsi, az Unió hírnevével kapcsolatos kockázat mégis nagy, ugyanis az egyes tagállamokban az ügynökségek jól ismertek és az uniós polgárok számára alapvető fontosságú területeken jelentős befolyással rendelkeznek a szakpolitikai és a döntéshozatali folyamatokban, valamint a programok végrehajtásában, többek között az egészségügy, biztonság, védelem, szabadság és igazságszolgáltatás terén. |
| --- | --- |

12.

Noha az ügynökségekkel kapcsolatos pénzügyi kockázat az uniós költségvetés egészéhez képest viszonylag kicsi, az Unió hírnevével kapcsolatos kockázat mégis nagy, ugyanis az egyes tagállamokban az ügynökségek jól ismertek és az uniós polgárok számára alapvető fontosságú területeken jelentős befolyással rendelkeznek a szakpolitikai és a döntéshozatali folyamatokban, valamint a programok végrehajtásában, többek között az egészségügy, biztonság, védelem, szabadság és igazságszolgáltatás terén.

A SZÁMVEVŐSZÉK VÉLEMÉNYEIT ALÁTÁMASZTÓ INFORMÁCIÓK

A SZÁMVEVŐSZÉK VÉLEMÉNYEIT ALÁTÁMASZTÓ INFORMÁCIÓK

| 13. | A független külső ellenőr által ellenőrzött 30 ügynökség esetében a Számvevőszék saját belső ellenőrzési standardjai alapján felülvizsgálta a könyvvizsgáló cégek munkáját. A Számvevőszék a különálló éves jelentésekben a beszámoló megbízhatóságáról kifejezett véleményének kialakítása során figyelembe vette a könyvvizsgáló cégek munkáját. |
| --- | --- |

13.

A független külső ellenőr által ellenőrzött 30 ügynökség esetében a Számvevőszék saját belső ellenőrzési standardjai alapján felülvizsgálta a könyvvizsgáló cégek munkáját. A Számvevőszék a különálló éves jelentésekben a beszámoló megbízhatóságáról kifejezett véleményének kialakítása során figyelembe vette a könyvvizsgáló cégek munkáját.

| 14. | Elegendő bizonyosság áll a Számvevőszék rendelkezésére ahhoz, hogy a beszámoló megbízhatóságával kapcsolatos saját ellenőrzési véleményét a könyvvizsgáló cégek munkájára alapozza. |
| --- | --- |

14.

Elegendő bizonyosság áll a Számvevőszék rendelkezésére ahhoz, hogy a beszámoló megbízhatóságával kapcsolatos saját ellenőrzési véleményét a könyvvizsgáló cégek munkájára alapozza.

| 15. | A tranzakciók jogszerűségének és szabályszerűségének megállapítása továbbra is kizárólagosan a Számvevőszék felelősségi körébe tartozik, a vonatkozó ellenőrzési módszer analitikus ellenőrzési eljárásokat, a tranzakciók közvetlen vizsgálatát, valamint az ügynökségek belső kontrollmechanizmusainak értékelését foglalja magában. |
| --- | --- |

15.

A tranzakciók jogszerűségének és szabályszerűségének megállapítása továbbra is kizárólagosan a Számvevőszék felelősségi körébe tartozik, a vonatkozó ellenőrzési módszer analitikus ellenőrzési eljárásokat, a tranzakciók közvetlen vizsgálatát, valamint az ügynökségek belső kontrollmechanizmusainak értékelését foglalja magában.

| 16. | A fennmaradó 10 ügynökség esetében a Számvevőszék továbbra is elvégezte mind a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségének és szabályszerűségének mind pedig a beszámoló megbízhatóságának ellenőrzését. |
| --- | --- |

16.

A fennmaradó 10 ügynökség esetében a Számvevőszék továbbra is elvégezte mind a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségének és szabályszerűségének mind pedig a beszámoló megbízhatóságának ellenőrzését.

ELLENŐRZÉSI EREDMÉNYEK

ELLENŐRZÉSI EREDMÉNYEK

Vélemények a beszámolók megbízhatóságáról

Vélemények a beszámolók megbízhatóságáról

| 17. | A 41 ügynökség végleges beszámolója minden lényeges szempontból híven és a vonatkozó pénzügyi szabályzat rendelkezéseinek, valamint a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályoknak megfelelően tükrözi a 2014. december 31-i pénzügyi helyzetet, a tárgyévi gazdasági események eredményét és a pénzforgalmat. |
| --- | --- |

17.

A 41 ügynökség végleges beszámolója minden lényeges szempontból híven és a vonatkozó pénzügyi szabályzat rendelkezéseinek, valamint a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályoknak megfelelően tükrözi a 2014. december 31-i pénzügyi helyzetet, a tárgyévi gazdasági események eredményét és a pénzforgalmat.

| 18. | A Számvevőszék a beszámoló megbízhatóságával kapcsolatos figyelemfelhívó megjegyzéssel (3) látta el a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek operatív irányítását végző európai ügynökség (eu-LISA) és az EPF beszámolóját. Az eu-LISA esetében továbbra is fennáll az a helyzet, amelyre a Számvevőszék 2013-as különálló éves jelentésében hívta fel a figyelmet, azaz továbbra is szükség lenne megbízható és teljes körű adatokra az ügynökség fő informatikai rendszereinek, beleértve a hardver, a kereskedelmi forgalomban készen kapható szoftverek és a szoftverfejlesztések költségeinek értékelésére. Ezeknek az eszközöknek az értékcsökkenési leírása továbbra is zajlik, és bár ennek 2014. évi összege továbbra is magas, de az minden évben csökken. Az EPF esetében a Számvevőszék arra hívta fel a figyelmet, hogy az EPF 2014-es beszámolóját a folyamatosság elve alapján állították össze, 2015 végére azonban várhatóan már nem lesz több aktív befizető és jelenleg az alap felszámolásának lehetőségét vizsgálják. |
| --- | --- |

18.

A Számvevőszék a beszámoló megbízhatóságával kapcsolatos figyelemfelhívó megjegyzéssel (3) látta el a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek operatív irányítását végző európai ügynökség (eu-LISA) és az EPF beszámolóját. Az eu-LISA esetében továbbra is fennáll az a helyzet, amelyre a Számvevőszék 2013-as különálló éves jelentésében hívta fel a figyelmet, azaz továbbra is szükség lenne megbízható és teljes körű adatokra az ügynökség fő informatikai rendszereinek, beleértve a hardver, a kereskedelmi forgalomban készen kapható szoftverek és a szoftverfejlesztések költségeinek értékelésére. Ezeknek az eszközöknek az értékcsökkenési leírása továbbra is zajlik, és bár ennek 2014. évi összege továbbra is magas, de az minden évben csökken. Az EPF esetében a Számvevőszék arra hívta fel a figyelmet, hogy az EPF 2014-es beszámolóját a folyamatosság elve alapján állították össze, 2015 végére azonban várhatóan már nem lesz több aktív befizető és jelenleg az alap felszámolásának lehetőségét vizsgálják.

3

Vélemények a beszámolók alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről

Vélemények a beszámolók alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről

| 19. | A Számvevőszék megállapította, hogy a 41 ügynökség esetében a 2014. december 31-én véget ért évre vonatkozó éves beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

19.

A Számvevőszék megállapította, hogy a 41 ügynökség esetében a 2014. december 31-én véget ért évre vonatkozó éves beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek.

| 20. | A Számvevőszék a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozó figyelemfelhívó megjegyzéssel látta el az EIT beszámolóját. Az első három tudományos és innovációs társulással (TIT társulással) a partnerségi keretmegállapodások értelmében kötött támogatási megállapodások szerint az EIT pénzügyi hozzájárulása az első öt év (2010. január 1-jétől 2014 decemberéig) összes TIT-kiadása legfeljebb 25 %-ának felelhet meg. |
| --- | --- |

20.

A Számvevőszék a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozó figyelemfelhívó megjegyzéssel látta el az EIT beszámolóját. Az első három tudományos és innovációs társulással (TIT társulással) a partnerségi keretmegállapodások értelmében kötött támogatási megállapodások szerint az EIT pénzügyi hozzájárulása az első öt év (2010. január 1-jétől 2014 decemberéig) összes TIT-kiadása legfeljebb 25 %-ának felelhet meg.

A Számvevőszék véleményeitől független megjegyzések

A Számvevőszék véleményeitől független megjegyzések

| 21. | Függetlenül véleményeitől, a Számvevőszék összesen 79 (2013-ban: 97) megjegyzést tett 35 (2013-ban: 35) ügynökségre vonatkozóan, hogy fontos ügyekre hívja fel a figyelmet és jelezze a javítást igénylő területeket. A megjegyzések a beszámoló megbízhatóságára, a tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére, a belső kontrollmechanizmusokra, a költségvetés végrehajtására és más ügyekre, például a gondos pénzgazdálkodásra vonatkoztak.

  Ábra


  Megjegyzések száma fejezetenként





  Forrás: Az ügynökségek 2014-es beszámolójáról szóló különálló éves jelentések. |
| --- | --- |

21.

Függetlenül véleményeitől, a Számvevőszék összesen 79 (2013-ban: 97) megjegyzést tett 35 (2013-ban: 35) ügynökségre vonatkozóan, hogy fontos ügyekre hívja fel a figyelmet és jelezze a javítást igénylő területeket. A megjegyzések a beszámoló megbízhatóságára, a tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére, a belső kontrollmechanizmusokra, a költségvetés végrehajtására és más ügyekre, például a gondos pénzgazdálkodásra vonatkoztak.

Ábra

Ábra

Megjegyzések száma fejezetenként

Megjegyzések száma fejezetenként

Image

Forrás: Az ügynökségek 2014-es beszámolójáról szóló különálló éves jelentések.

Forrás:

| 22. | Az egyes ügynökségekre vonatkozó megjegyzések áttekintése a II. mellékletben olvasható. A leggyakoribb megjegyzések, illetve a különös jelentőséggel bíró megjegyzések összefoglalása alább található. |
| --- | --- |

22.

Az egyes ügynökségekre vonatkozó megjegyzések áttekintése a II. mellékletben olvasható. A leggyakoribb megjegyzések, illetve a különös jelentőséggel bíró megjegyzések összefoglalása alább található.

II. mellékletben

Megjegyzés a beszámoló megbízhatóságáról

Megjegyzés a beszámoló megbízhatóságáról

| 23. | A korábban említett két figyelemfelhívó megjegyzésen kívül egy további megjegyzést tettünk az Európai Értékpapír-piaci Hatóság (ESMA) beszámolójának megbízhatóságára vonatkozóan a tényleges összegek helyett becsült összegek alapján feltüntetett bevételek kapcsán. |
| --- | --- |

23.

A korábban említett két figyelemfelhívó megjegyzésen kívül egy további megjegyzést tettünk az Európai Értékpapír-piaci Hatóság (ESMA) beszámolójának megbízhatóságára vonatkozóan a tényleges összegek helyett becsült összegek alapján feltüntetett bevételek kapcsán.

Megjegyzések a tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről

Megjegyzések a tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről

| 24. | Az ehhez a kategóriához tartozó öt (2013-ban: hét) megjegyzés öt (2013-ban: hét) ügynökséget érint és a közbeszerzési eljárások során a pályázatok műszaki specifikációi egyértelműségének és a pályázati felhívások időbeniségének hiányosságaira, a pályázati kontrollok hiányosságaira, valamint a díjak beszedésére előírt határidők betartására vonatkoznak. |
| --- | --- |

24.

Az ehhez a kategóriához tartozó öt (2013-ban: hét) megjegyzés öt (2013-ban: hét) ügynökséget érint és a közbeszerzési eljárások során a pályázatok műszaki specifikációi egyértelműségének és a pályázati felhívások időbeniségének hiányosságaira, a pályázati kontrollok hiányosságaira, valamint a díjak beszedésére előírt határidők betartására vonatkoznak.

Megjegyzések a belső kontrollmechanizmusokról

Megjegyzések a belső kontrollmechanizmusokról

| 25. | A hét (2013-ban: 17) megjegyzés hét (2013-ban: 10) ügynökséget érint. Két (2013-ban: kettő) esetben ezek a pályázati kontrollok és egy (2013-ban: kettő) másik esetben az eszközökhöz kapcsolódó kontrollok hiányosságaira vonatkoznak; a többi megjegyzés különböző belsőkontroll-hiányosságokra vonatkozik. Általánosságban jelentős javulás figyelhető meg a belső kontroll terén. A megjegyzések száma több mint 50 %-kal csökkent és nincs a belsőkontroll-standardok alkalmazásának elmulasztásra vonatkozó megjegyzés. |
| --- | --- |

25.

A hét (2013-ban: 17) megjegyzés hét (2013-ban: 10) ügynökséget érint. Két (2013-ban: kettő) esetben ezek a pályázati kontrollok és egy (2013-ban: kettő) másik esetben az eszközökhöz kapcsolódó kontrollok hiányosságaira vonatkoznak; a többi megjegyzés különböző belsőkontroll-hiányosságokra vonatkozik. Általánosságban jelentős javulás figyelhető meg a belső kontroll terén. A megjegyzések száma több mint 50 %-kal csökkent és nincs a belsőkontroll-standardok alkalmazásának elmulasztásra vonatkozó megjegyzés.

Megjegyzések a költségvetés végrehajtásáról

Megjegyzések a költségvetés végrehajtásáról

| 26. | Ezen a területen a legtöbb megjegyzés továbbra is a lekötött előirányzatok átvitelének magas szintjére vonatkozik és 28 (2013-ban: 24) ügynökséget érint. Bár az átvitelek magas szintje általánosságban ellentmond az évenkéntiség költségvetési elvének, és a költségvetési tervezés és végrehajtás hiányosságaira utalhat, ez gyakran az ügynökség hatókörén (részben) kívül eső események miatt következett be (pl. az év végéig be nem érkező számlák vagy költségnyilatkozatok) vagy a műveletek, közbeszerzési eljárások vagy projektek több éves jellege tette indokolttá. |
| --- | --- |

26.

Ezen a területen a legtöbb megjegyzés továbbra is a lekötött előirányzatok átvitelének magas szintjére vonatkozik és 28 (2013-ban: 24) ügynökséget érint. Bár az átvitelek magas szintje általánosságban ellentmond az évenkéntiség költségvetési elvének, és a költségvetési tervezés és végrehajtás hiányosságaira utalhat, ez gyakran az ügynökség hatókörén (részben) kívül eső események miatt következett be (pl. az év végéig be nem érkező számlák vagy költségnyilatkozatok) vagy a műveletek, közbeszerzési eljárások vagy projektek több éves jellege tette indokolttá.

| 27. | Nyolc (2013-ban: hét) esetben számoltunk be a korábbi évekből származó átvitelek törlésének magas arányáról. Ezek a törlések arra utalnak, hogy az átvitt előirányzatok mögött a szükségletek túlbecslése áll vagy azok nem voltak indokoltak. |
| --- | --- |

27.

Nyolc (2013-ban: hét) esetben számoltunk be a korábbi évekből származó átvitelek törlésének magas arányáról. Ezek a törlések arra utalnak, hogy az átvitt előirányzatok mögött a szükségletek túlbecslése áll vagy azok nem voltak indokoltak.

| 28. | Három (2013-ban: hat) megjegyzés vonatkozik elégtelen kötelezettségvállalásokra és egy (2013-ban: három) megjegyzés nagy összegű költségvetési átcsoportosításokra. |
| --- | --- |

28.

Három (2013-ban: hat) megjegyzés vonatkozik elégtelen kötelezettségvállalásokra és egy (2013-ban: három) megjegyzés nagy összegű költségvetési átcsoportosításokra.

További megjegyzések

További megjegyzések

| 29. | Összesen 22 (2013-ban: 22) további megjegyzést tettünk 17 (2013-ban: 15) ügynökségre vonatkozóan, amelyek közül hét a gondos pénzgazdálkodáshoz kapcsolódik. A hét észrevétel közül négy a közbeszerzésre és szerződéskezelésre vonatkozik: általános költségek és nyereségek jelentős felhalmozódása; elégtelen árverseny a minőségre való túlzó összpontosítás miatt; a tervezett célkitűzések és tevékenységek nem elég konkrétak a közbeszerzési döntés alátámasztására; nem megfelelő, a tisztességes versenyre hatással levő tervezés egy meglévő szerződés kiváltásához kapcsolódóan. |
| --- | --- |

29.

Összesen 22 (2013-ban: 22) további megjegyzést tettünk 17 (2013-ban: 15) ügynökségre vonatkozóan, amelyek közül hét a gondos pénzgazdálkodáshoz kapcsolódik. A hét észrevétel közül négy a közbeszerzésre és szerződéskezelésre vonatkozik: általános költségek és nyereségek jelentős felhalmozódása; elégtelen árverseny a minőségre való túlzó összpontosítás miatt; a tervezett célkitűzések és tevékenységek nem elég konkrétak a közbeszerzési döntés alátámasztására; nem megfelelő, a tisztességes versenyre hatással levő tervezés egy meglévő szerződés kiváltásához kapcsolódóan.

| 30. | Egy ügynökség ellenőrzése során a Számvevőszék bérszámfejtési hibát tárt fel, amely miatt néhány, a 2004-es személyzeti szabályzat hatálybalépése előtt felvett munkatárs esetében alulfizetésre került sor. A Számvevőszék által kért további vizsgálatok során 18 más ügynökségnél is ugyanerre a hibára derült fény (az alulfizetés mintegy 3 78  670 eurót tett ki). Az érintett összegek azonban csak hat ügynökség esetében voltak jelentősek és kerültek be a vonatkozó különálló éves jelentésekbe. Az ügynökségek és a PMO véleménye nem egyezik azt illetően, hogy a hibáért ki a felelős. |
| --- | --- |

30.

Egy ügynökség ellenőrzése során a Számvevőszék bérszámfejtési hibát tárt fel, amely miatt néhány, a 2004-es személyzeti szabályzat hatálybalépése előtt felvett munkatárs esetében alulfizetésre került sor. A Számvevőszék által kért további vizsgálatok során 18 más ügynökségnél is ugyanerre a hibára derült fény (az alulfizetés mintegy 3 78  670 eurót tett ki). Az érintett összegek azonban csak hat ügynökség esetében voltak jelentősek és kerültek be a vonatkozó különálló éves jelentésekbe. Az ügynökségek és a PMO véleménye nem egyezik azt illetően, hogy a hibáért ki a felelős.

| 31. | Az Európai Környezetvédelmi Ügynökség (EEA) biztonsági adatmentési szolgáltatásokra fizetett elő egy felhőszolgáltatónál a DIGIT által aláírt intézményközi szerződés keretében. A szerződés feltételei nem garantálják sem az Európai Közösségek az ügynökségre is alkalmazandó kiváltságainak és mentességeinek, sem a személyes adatok védelmére vonatkozó, az Európai Unió polgárai Alapjogi Chartájának 7. cikkében biztosított garanciák érvényre jutását. A jövőben valószínűleg más ügynökségek is fognak ilyen szolgáltatásokat használni. Fontos annak biztosítása, hogy az ilyen szolgáltatások teljes védelmet nyújtsanak az Ügynökség feladatainak ellátásához szükséges kiváltságok és mentességek, valamint az uniós polgárok személyes adatai vonatkozásában. |
| --- | --- |

31.

Az Európai Környezetvédelmi Ügynökség (EEA) biztonsági adatmentési szolgáltatásokra fizetett elő egy felhőszolgáltatónál a DIGIT által aláírt intézményközi szerződés keretében. A szerződés feltételei nem garantálják sem az Európai Közösségek az ügynökségre is alkalmazandó kiváltságainak és mentességeinek, sem a személyes adatok védelmére vonatkozó, az Európai Unió polgárai Alapjogi Chartájának 7. cikkében biztosított garanciák érvényre jutását. A jövőben valószínűleg más ügynökségek is fognak ilyen szolgáltatásokat használni. Fontos annak biztosítása, hogy az ilyen szolgáltatások teljes védelmet nyújtsanak az Ügynökség feladatainak ellátásához szükséges kiváltságok és mentességek, valamint az uniós polgárok személyes adatai vonatkozásában.

A korábbi évek megjegyzéseinek hasznosulása

A korábbi évek megjegyzéseinek hasznosulása

| 32. | A 2014-es különálló éves jelentések áttekintést adnak az ügynökségek által a korábbi évek nyitott megjegyzései nyomán tett intézkedésekről. A III. melléklet bemutatja, hogy a 2013 végén fennálló 153 nyitott megjegyzéshez kapcsolódóan 2014 során tett korrekciós intézkedések 51 esetben fejeződtek be, 41 esetben voltak folyamatban és hat megjegyzés minősült továbbra is nyitottnak. 55, főként az indokolt költségvetési átvitelekhez kapcsolódó megjegyzés nem igényelt korrekciós intézkedést. |
| --- | --- |

32.

A 2014-es különálló éves jelentések áttekintést adnak az ügynökségek által a korábbi évek nyitott megjegyzései nyomán tett intézkedésekről. A III. melléklet bemutatja, hogy a 2013 végén fennálló 153 nyitott megjegyzéshez kapcsolódóan 2014 során tett korrekciós intézkedések 51 esetben fejeződtek be, 41 esetben voltak folyamatban és hat megjegyzés minősült továbbra is nyitottnak. 55, főként az indokolt költségvetési átvitelekhez kapcsolódó megjegyzés nem igényelt korrekciós intézkedést.

III. melléklet

KÖVETKEZTETÉSEK

KÖVETKEZTETÉSEK

| 33. | Minden ügynökség megbízható beszámolót készített. A Számvevőszék az eu-LISA és az EPF esetében tett figyelemfelhívó megjegyzést. |
| --- | --- |

33.

Minden ügynökség megbízható beszámolót készített. A Számvevőszék az eu-LISA és az EPF esetében tett figyelemfelhívó megjegyzést.

| 34. | A Számvevőszék megállapította, hogy a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók minden ügynökségek esetében jogszerűek és szabályszerűek voltak, és egy figyelemfelhívó megjegyzést tett az EIT-re vonatkozóan. |
| --- | --- |

34.

A Számvevőszék megállapította, hogy a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók minden ügynökségek esetében jogszerűek és szabályszerűek voltak, és egy figyelemfelhívó megjegyzést tett az EIT-re vonatkozóan.

| 35. | Egy megjegyzést tettünk a felhőalapú szolgáltatások EEA általi felhasználására vonatkozóan. |
| --- | --- |

35.

Egy megjegyzést tettünk a felhőalapú szolgáltatások EEA általi felhasználására vonatkozóan.

| 36. | Hat észrevétel kapcsolódott a 2004-es személyzeti szabályzat hatálybalépése előtt felvett uniós munkatársak alulfizetéséhez. |
| --- | --- |

36.

Hat észrevétel kapcsolódott a 2004-es személyzeti szabályzat hatálybalépése előtt felvett uniós munkatársak alulfizetéséhez.

| 37. | Az ügynökségek a korábbi években tett számvevőszéki megjegyzésekre válaszul hozott korrekciós intézkedésekkel tovább javították eljárásaikat. Mindazonáltal a 2014-ben tett megjegyzések száma arra utal, hogy továbbra is vannak javítást igénylő területek. |
| --- | --- |

37.

Az ügynökségek a korábbi években tett számvevőszéki megjegyzésekre válaszul hozott korrekciós intézkedésekkel tovább javították eljárásaikat. Mindazonáltal a 2014-ben tett megjegyzések száma arra utal, hogy továbbra is vannak javítást igénylő területek.

---

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács 966/2012/EU, Euratom rendelete (HL L 298., 2012.10.26., 1. o.).

1

(2)  Az 1271/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (HL L 328., 2013.12.7., 42. o.) 107. cikke.

2

(3)  A figyelemfelhívó megjegyzések szerepe, hogy rávilágítsanak egy-egy olyan kérdésre, amely nem jelent ugyan lényeges hibát a beszámolóban, de jelentősége folytán elengedhetetlen a beszámoló megértéséhez.

3

---

I. MELLÉKLET

Az ügynökségek bevétele (költségvetési előrejelzés, megállapított jogosultságok, kapott összegek) és a létszámtervek

| | 2014 | 2013 |
| --- | --- | --- |
| Ügynökség | Felügyelő főigazgatóság | Szakpolitikai terület | Előrejelzett költségvetési bevételek (1) | Megállapított jogosultságok (1) | Kapott összegek (1) | Létszámterv (2) | Előrejelzett költségvetési bevételek (1) | Megállapított jogosultságok (1) | Kapott összegek (1) | Létszámterv (2) |
| (millió euró) | (millió euró) | (millió euró) | (millió euró) | (millió euró) | (millió euró) |
| Szabályozó ügynökségek |
| Európai Gyógyszerügynökség – EMA | SANCO | Egészségügy és fogyasztóvédelem | 282 | 311 | 272 | 599 | 252 | 269 | 240 | 611 |
| Belső Piaci Harmonizációs Hivatal – OHIM | MARKT | Belső piac | 194 | 196 | 196 | 844 | 418 | 189 | 189 | 861 |
| Európai Repülésbiztonsági Ügynökség – EASA | MOVE | Mobilitás és közlekedés | 162 | 145 | 137 | 685 | 151 | 125 | 125 | 692 |
| A Külső Határokon Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség – FRONTEX | HOME | Belügyek | 98 | 87 | 87 | 152 | 94 | 92 | 92 | 153 |
| Európai Rendőrségi Hivatal – EUROPOL | HOME | Belügyek | 84 | 85 | 85 | 450 | 83 | 83 | 83 | 457 |
| Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság – EFSA | SANCO | Egészségügy és fogyasztóvédelem | 80 | 80 | 80 | 344 | 76 | 76 | 76 | 351 |
| Európai Tengerbiztonsági Ügynökség – EMSA | MOVE | Mobilitás és közlekedés | 58 | 58 | 58 | 210 | 57 | 58 | 56 | 213 |
| Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ – ECDC | SANCO | Egészségügy és fogyasztóvédelem | 60 | 59 | 59 | 194 | 58 | 59 | 59 | 198 |
| Az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja – CDT | LANGUAGE | Nyelvi szolgáltatások | 56 | 48 | 47 | 203 | 52 | 54 | 50 | 206 |
| Európai Környezetvédelmi Ügynökség – EEA | ENV-CLIM | Környezetvédelem | 43 | 53 | 52 | 135 | 49 | 63 | 63 | 138 |
| Európai Igazságügyi Együttműködési Egység – EUROJUST | HOME | Igazságügy | 34 | 34 | 34 | 209 | 32 | 32 | 32 | 213 |
| Európai Vegyianyag-ügynökség – ECHA | ENTERPRISE AND INDUSTRY | Vállalkozás-politika | 33 | 37 | 37 | 495 | 99 | 98 | 98 | 503 |
| Európai Vasúti Ügynökség – ERA | MOVE | Mobilitás és közlekedés | 26 | 26 | 26 | 140 | 26 | 26 | 26 | 143 |
| Az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége – FRA | JUSTICE | Igazságügy | 21 | 21 | 21 | 75 | 22 | 22 | 22 | 78 |
| Európai Bankhatóság – EBA | MARKT | Belső piac | 34 | 34 | 34 | 111 | 26 | 26 | 26 | 93 |
| Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért – EUROFOUND | EMPL | Foglalkoztatás és szociális ügyek | 21 | 21 | 21 | 99 | 21 | 21 | 21 | 101 |
| Európai Képzési Alapítvány – ETF | EAC | Oktatás és kultúra | 20 | 21 | 21 | 94 | 20 | 22 | 22 | 96 |
| Európai Értékpapír-piaci Hatóság – ESMA | MARKT | Belső piac | 33 | 32 | 32 | 133 | 28 | 30 | 30 | 121 |
| Európai Szakképzés-fejlesztési Központ – CEDEFOP | EAC | Oktatás és kultúra | 18 | 17 | 17 | 98 | 19 | 18 | 18 | 100 |
| Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság – EIOPA | MARKT | Belső piac | 22 | 22 | 22 | 87 | 19 | 18 | 18 | 80 |
| Kábítószer és a Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontja – EMCDDA | HOME | Belügyek | 15 | 16 | 16 | 82 | 16 | 16 | 16 | 84 |
| Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség – EU-OSHA | EMPL | Foglalkoztatás és szociális ügyek | 15 | 15 | 15 | 43 | 15 | 16 | 16 | 44 |
| Közösségi Növényfajta-hivatal – CPVO | SANCO | Mezőgazdaság és vidékfejlesztés | 15 | 13 | 13 | 47 | 14 | 13 | 13 | 48 |
| Európai GNSS Ügynökség – GSA | ENTERPRISE AND INDUSTRY | Vállalkozás-politika | 25 | 358 | 358 | 96 | 14 | 54 | 54 | 77 |
| Európai Halászati Ellenőrző Hivatal – EFCA | MARE | Tengerügy és halászat | 9 | 9 | 9 | 53 | 9 | 9 | 9 | 54 |
| A Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete – EIGE | JUSTICE | Igazságügy | 7 | 7 | 7 | 29 | 7 | 8 | 8 | 30 |
| Európai Rendőrakadémia – CEPOL | HOME | Belügyek | 9 | 9 | 9 | 27 | 8 | 9 | 9 | 28 |
| Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség – ENISA | INFSO | Információs társadalom és média | 10 | 10 | 10 | 48 | 10 | 10 | 9 | 47 |
| Energiaszabályozók Együttműködési Ügynöksége – ACER | ENER | Energiaügy | 11 | 11 | 11 | 54 | 12 | 12 | 12 | 49 |
| Európai Menekültügyi Támogató Hivatal – EUROPOL | HOME | Belügyek | 16 | 13 | 13 | 51 | 11 | 10 | 10 | 45 |
| Az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testületének Hivatala – BEREC | INFSO | Információs társadalom és média | 4 | 4 | 4 | 16 | 4 | 4 | 4 | 16 |
| A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek operatív irányítását végző ügynökség – eu-LISA | HOME | Belügyek | 65 | 57 | 57 | 120 | 34 | 19 | 19 | 120 |
| Végrehajtó ügynökségek |
| Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség – EACEA | EAC | Oktatás és kultúra | 47 | 47 | 47 | 108 | 51 | 52 | 52 | 105 |
| Kutatási Végrehajtó Ügynökség – REA | RTD | Kutatás és innováció | 52 | 52 | 52 | 145 | 47 | 47 | 47 | 140 |
| Európai Kutatási Tanács Végrehajtó Ügynöksége – ERCEA | RTD | Kutatás és innováció | 36 | 36 | 36 | 100 | 40 | 40 | 40 | 100 |
| Kkv-ügyi Végrehajtó Ügynökség – EASME (korábban EACI) | ENER | Energiaügy, vállalkozás és innováció | 24 | 25 | 25 | 77 | 16 | 16 | 16 | 37 |
| Innovációs és Hálózati Projektek Végrehajtó Ügynöksége – INEA (korábban TEN-TEA) | MOVE | Mobilitás és közlekedés | 13 | 14 | 14 | 49 | 10 | 10 | 10 | 33 |
| Fogyasztó-, Egészség-, Élelmiszerügyi és Mezőgazdasági Végrehajtó Ügynökség – CHAFEA (korábban EAHC) | SANCO | Fogyasztóvédelem | 7 | 7 | 7 | 12 | 7 | 7 | 7 | 12 |
| Egyéb szervek |
| Európai Innovációs és Technológiai Intézet – EIT | EAC | Innováció és technológia | 175 | 167 | 167 | 39 | 99 | 97 | 97 | 34 |
| Euratom Ellátási Ügynökség (3) – EURATOM | ENER & RTD | Energiaügy és innováció | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 25 | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 25 |
| Europol-nyugdíjalap– EPF | HOME | Az Europol igazgatási kiadásai | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. |
| Összesen | 1  934 | 2  257 | 2  208 | 6  578 | 2  026 | 1  830 | 1  794 | 6  536 |
| | | | | | | 2014 | 2013 | | | |
| | A Bizottság támogatása az ügynökségek bevételéből: | 60,5 % | 51,9 % | | | |
| | Az ügynökségek előrejelzett bevételi költségvetése az Unió általános költségvetéséhez viszonyítva: | 1,4 % | 1,4 % | | | |
| | Az ügynökségek létszámterve az Unió általános költségvetésében szereplő létszámtervhez viszonyítva: | 14,1 % | 14,0 % | | | |

2014

2013

Ügynökség

Felügyelő főigazgatóság

Szakpolitikai terület

Előrejelzett költségvetési bevételek (1)

Megállapított jogosultságok (1)

Kapott összegek (1)

Létszámterv (2)

Előrejelzett költségvetési bevételek (1)

Megállapított jogosultságok (1)

Kapott összegek (1)

Létszámterv (2)

(millió euró)

(millió euró)

(millió euró)

(millió euró)

(millió euró)

(millió euró)

Szabályozó ügynökségek

Európai Gyógyszerügynökség – EMA

SANCO

Egészségügy és fogyasztóvédelem

282

311

272

599

252

269

240

611

Belső Piaci Harmonizációs Hivatal – OHIM

MARKT

Belső piac

194

196

196

844

418

189

189

861

Európai Repülésbiztonsági Ügynökség – EASA

MOVE

Mobilitás és közlekedés

162

145

137

685

151

125

125

692

A Külső Határokon Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség – FRONTEX

HOME

Belügyek

98

87

87

152

94

92

92

153

Európai Rendőrségi Hivatal – EUROPOL

HOME

Belügyek

84

85

85

450

83

83

83

457

Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság – EFSA

SANCO

Egészségügy és fogyasztóvédelem

80

80

80

344

76

76

76

351

Európai Tengerbiztonsági Ügynökség – EMSA

MOVE

Mobilitás és közlekedés

58

58

58

210

57

58

56

213

Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ – ECDC

SANCO

Egészségügy és fogyasztóvédelem

60

59

59

194

58

59

59

198

Az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja – CDT

LANGUAGE

Nyelvi szolgáltatások

56

48

47

203

52

54

50

206

Európai Környezetvédelmi Ügynökség – EEA

ENV-CLIM

Környezetvédelem

43

53

52

135

49

63

63

138

Európai Igazságügyi Együttműködési Egység – EUROJUST

HOME

Igazságügy

34

34

34

209

32

32

32

213

Európai Vegyianyag-ügynökség – ECHA

ENTERPRISE AND INDUSTRY

Vállalkozás-politika

33

37

37

495

99

98

98

503

Európai Vasúti Ügynökség – ERA

MOVE

Mobilitás és közlekedés

26

26

26

140

26

26

26

143

Az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége – FRA

JUSTICE

Igazságügy

21

21

21

75

22

22

22

78

Európai Bankhatóság – EBA

MARKT

Belső piac

34

34

34

111

26

26

26

93

Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért – EUROFOUND

EMPL

Foglalkoztatás és szociális ügyek

21

21

21

99

21

21

21

101

Európai Képzési Alapítvány – ETF

EAC

Oktatás és kultúra

20

21

21

94

20

22

22

96

Európai Értékpapír-piaci Hatóság – ESMA

MARKT

Belső piac

33

32

32

133

28

30

30

121

Európai Szakképzés-fejlesztési Központ – CEDEFOP

EAC

Oktatás és kultúra

18

17

17

98

19

18

18

100

Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság – EIOPA

MARKT

Belső piac

22

22

22

87

19

18

18

80

Kábítószer és a Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontja – EMCDDA

HOME

Belügyek

15

16

16

82

16

16

16

84

Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség – EU-OSHA

EMPL

Foglalkoztatás és szociális ügyek

15

15

15

43

15

16

16

44

Közösségi Növényfajta-hivatal – CPVO

SANCO

Mezőgazdaság és vidékfejlesztés

15

13

13

47

14

13

13

48

Európai GNSS Ügynökség – GSA

ENTERPRISE AND INDUSTRY

Vállalkozás-politika

25

358

358

96

14

54

54

77

Európai Halászati Ellenőrző Hivatal – EFCA

MARE

Tengerügy és halászat

9

9

9

53

9

9

9

54

A Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete – EIGE

JUSTICE

Igazságügy

7

7

7

29

7

8

8

30

Európai Rendőrakadémia – CEPOL

HOME

Belügyek

9

9

9

27

8

9

9

28

Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség – ENISA

INFSO

Információs társadalom és média

10

10

10

48

10

10

9

47

Energiaszabályozók Együttműködési Ügynöksége – ACER

ENER

Energiaügy

11

11

11

54

12

12

12

49

Európai Menekültügyi Támogató Hivatal – EUROPOL

HOME

Belügyek

16

13

13

51

11

10

10

45

Az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testületének Hivatala – BEREC

INFSO

Információs társadalom és média

4

4

4

16

4

4

4

16

A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek operatív irányítását végző ügynökség – eu-LISA

HOME

Belügyek

65

57

57

120

34

19

19

120

Végrehajtó ügynökségek

Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség – EACEA

EAC

Oktatás és kultúra

47

47

47

108

51

52

52

105

Kutatási Végrehajtó Ügynökség – REA

RTD

Kutatás és innováció

52

52

52

145

47

47

47

140

Európai Kutatási Tanács Végrehajtó Ügynöksége – ERCEA

RTD

Kutatás és innováció

36

36

36

100

40

40

40

100

Kkv-ügyi Végrehajtó Ügynökség – EASME (korábban EACI)

ENER

Energiaügy, vállalkozás és innováció

24

25

25

77

16

16

16

37

Innovációs és Hálózati Projektek Végrehajtó Ügynöksége – INEA (korábban TEN-TEA)

MOVE

Mobilitás és közlekedés

13

14

14

49

10

10

10

33

Fogyasztó-, Egészség-, Élelmiszerügyi és Mezőgazdasági Végrehajtó Ügynökség – CHAFEA (korábban EAHC)

SANCO

Fogyasztóvédelem

7

7

7

12

7

7

7

12

Egyéb szervek

Európai Innovációs és Technológiai Intézet – EIT

EAC

Innováció és technológia

175

167

167

39

99

97

97

34

Euratom Ellátási Ügynökség (3) – EURATOM

ENER & RTD

Energiaügy és innováció

0,1

0,1

0,1

25

0,1

0,1

0,1

25

Europol-nyugdíjalap– EPF

HOME

Az Europol igazgatási kiadásai

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

Összesen

1  934

2  257

2  208

6  578

2  026

1  830

1  794

6  536

2014

2013

A Bizottság támogatása az ügynökségek bevételéből:

60,5 %

51,9 %

Az ügynökségek előrejelzett bevételi költségvetése az Unió általános költségvetéséhez viszonyítva:

1,4 %

1,4 %

Az ügynökségek létszámterve az Unió általános költségvetésében szereplő létszámtervhez viszonyítva:

14,1 %

14,0 %

---

(1)  Az Euratom Ellátási Ügynökség nem szerepel az Unió összevont beszámolójában;

(2)  Az Unió 2014/2013-as összevont beszámolója szerint.

(3)  Csak állandó és ideiglenes uniós tisztviselők (AD, AST és AST/SC), a létszámterv alapján.

---

II. MELLÉKLET

A Számvevőszék 2014-es (a véleményétől független) megjegyzései

| | Megjegyzések száma összesen | A beszámoló megbíz-hatósága | A tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége | Belső kontrollrendszerek | A költségvetés végrehajtása | További megjegyzések |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A közbeszerzési eljárások hiányosságai | A pályázati kontrollok hiányosságai | Átvitelek jogi kötelezettség-vállalás nélkül | Díjbeszedés késedelme | Állóeszköz/leltá-rozási kontrollok hiányosságai | Pályázati kontrollok hiányosságai | Egyéb | Átvitelek magas szintje | Ktgvetési átcsopor-tosítások magas szintje | 2013-as átvitelek törlésének magas szintje | Elégtelen kötelezettségvállalások | Egyéb | Gondos pénzgaz-dálkodás | Bérszámfejtési hibák | Nagy fluktuáció | Egyéb |
| 1 | ACER – Ljubljana | 3 | | | | | | | | | X | | | | X | | | | X |
| 2 | BEREC – Riga | 3 | | | | | | | | | X | X | | | X | | | | |
| 3 | CdT – Luxembourg | 1 | | | | | | | | | | | | | | X | | | |
| 4 | CEDEFOP – Szaloniki | 0 | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 5 | CEPOL – Budapest | 2 | | | | | | | | | X | | X | | | | | | |
| 6 | CHAFEA – Luxembourg | 1 | | | | | | | | | X | | | | | | | | |
| 7 | CPVO – Angers | 2 | | | | | | | | X | | | | | | | | | X |
| 8 | EACEA – Brüsszel | 1 | | | | | | | | | X | | | | | | | | |
| 9 | EASA – Köln | 2 | | | | | | | | | X | | | | | X | | | |
| 10 | EASME – Brüsszel | 3 | | | | | | | | | X | | X | X | | | | | |
| 11 | EASO – Valletta | 7 | | | | X | | | | X | X | | X | X | | X | | X | |
| 12 | EBA – London | 1 | | | | | | | | | X | | | | | | | | |
| 13 | ECDC – Stockholm | 1 | | | | | | | | | X | | | | | | | | |
| 14 | ECHA – Helsinki | 2 | | | | | | | | | X | | | | X | | | | |
| 15 | EEA – Koppenhága | 3 | | X | | | | | X | | | | | | | | | | X |
| 16 | EFCA – Vigo | 0 | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 17 | EFSA – Párma | 1 | | | | | | | | | | | | | | | X | | |
| 18 | EIGE – Vilnius | 1 | | | | | | | | | X | | | | | | | | |
| 19 | EIOPA – Frankfurt | 1 | | | | | | | | | X | | | | | | | | |
| 20 | EIT – Budapest | 4 | | | | | | | X | | | | | X | | | | X | X |
| 21 | EMA – London | 4 | | | | | X | X | | | | | | | | X | | | X |
| 22 | EMCDDA – Lisszabon | 1 | | | | | | | | | X | | | | | | | | |
| 23 | EMSA – Lisszabon | 0 | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 24 | ENISA – Heraklion | 1 | | | | | | | | | X | | | | | | | | |
| 25 | EPF – Hága | 0 | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 26 | ERA – Valenciennes | 2 | | | | | | | | | X | | | | | X | | | |
| 27 | ERCEA – Brüsszel | 1 | | | | | | X | | | | | | | | | | | |
| 28 | ESMA – Párizs | 4 | X | X | | | | | | | X | | X | | | | | | |
| 29 | ETF – Torino | 3 | | | | | | | | | X | | X | | | | X | | |
| 30 | EU-LISA – Tallinn | 2 | | | | | | | | | X | | X | | | | | | |
| 31 | EU-OSHA – Bilbao | 2 | | | | | | | | | X | | | | | | X | | |
| 32 | EURATOM – Luxembourg | 0 | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 33 | EUROFOUND – Dublin | 2 | | | | | | | | | X | | | | | | X | | |
| 34 | EUROJUST – Hága | 2 | | | | | | | | | X | | | | X | | | | |
| 35 | EUROPOL – Hága | 2 | | | | | | | | | X | | X | | | | | | |
| 36 | FRA – Bécs | 2 | | | | | | | | | X | | | | | | X | | |
| 37 | FRONTEX – Varsó | 4 | | | X | | | | | | X | | | | | | | | XX |
| 38 | GSA – Prága | 3 | | | | | | | | | X | | | | | XX | | | |
| 39 | INEA – Brüsszel | 1 | | | | | | | | | X | | | | | | | | |
| 40 | OHIM – Alicante | 4 | | | | | | | | X | X | | X | | | | X | | |
| 41 | REA – Brüsszel | 0 | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Részösszegek | 79 | 1 | 2 | 1 | 1 | 1 | 2 | 2 | 3 | 28 | 1 | 8 | 3 | 4 | 7 | 6 | 2 | 7 |
| Összesen: | 1 | 5 | 7 | 44 | 22 |
| | 1 % | 6 % | 9 % | 56 % | 28 % |

Megjegyzések száma összesen

A beszámoló megbíz-hatósága

A tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége

Belső kontrollrendszerek

A költségvetés végrehajtása

További megjegyzések

A közbeszerzési eljárások hiányosságai

A pályázati kontrollok hiányosságai

Átvitelek jogi kötelezettség-vállalás nélkül

Díjbeszedés késedelme

Állóeszköz/leltá-rozási kontrollok hiányosságai

Pályázati kontrollok hiányosságai

Egyéb

Átvitelek magas szintje

Ktgvetési átcsopor-tosítások magas szintje

2013-as átvitelek törlésének magas szintje

Elégtelen kötelezettségvállalások

Egyéb

Gondos pénzgaz-dálkodás

Bérszámfejtési hibák

Nagy fluktuáció

Egyéb

1

ACER – Ljubljana

3

X

X

X

2

BEREC – Riga

3

X

X

X

3

CdT – Luxembourg

1

X

4

CEDEFOP – Szaloniki

0

5

CEPOL – Budapest

2

X

X

6

CHAFEA – Luxembourg

1

X

7

CPVO – Angers

2

X

X

8

EACEA – Brüsszel

1

X

9

EASA – Köln

2

X

X

10

EASME – Brüsszel

3

X

X

X

11

EASO – Valletta

7

X

X

X

X

X

X

X

12

EBA – London

1

X

13

ECDC – Stockholm

1

X

14

ECHA – Helsinki

2

X

X

15

EEA – Koppenhága

3

X

X

X

16

EFCA – Vigo

0

17

EFSA – Párma

1

X

18

EIGE – Vilnius

1

X

19

EIOPA – Frankfurt

1

X

20

EIT – Budapest

4

X

X

X

X

21

EMA – London

4

X

X

X

X

22

EMCDDA – Lisszabon

1

X

23

EMSA – Lisszabon

0

24

ENISA – Heraklion

1

X

25

EPF – Hága

0

26

ERA – Valenciennes

2

X

X

27

ERCEA – Brüsszel

1

X

28

ESMA – Párizs

4

X

X

X

X

29

ETF – Torino

3

X

X

X

30

EU-LISA – Tallinn

2

X

X

31

EU-OSHA – Bilbao

2

X

X

32

EURATOM – Luxembourg

0

33

EUROFOUND – Dublin

2

X

X

34

EUROJUST – Hága

2

X

X

35

EUROPOL – Hága

2

X

X

36

FRA – Bécs

2

X

X

37

FRONTEX – Varsó

4

X

X

XX

38

GSA – Prága

3

X

XX

39

INEA – Brüsszel

1

X

40

OHIM – Alicante

4

X

X

X

X

41

REA – Brüsszel

0

Részösszegek

79

1

2

1

1

1

2

2

3

28

1

8

3

4

7

6

2

7

Összesen:

1

5

7

44

22

1 %

6 %

9 %

56 %

28 %

---

III. MELLÉKLET

A 2012-es és 2013-as nyitott (a Számvevőszék véleményétől független) megjegyzések hasznosulásvizsgálata

| | Összesen | Végrehajtva | Folyamatban | Végrehajtandó | n.a. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Szabályozó ügynökségek |
| 1 | Európai Gyógyszerügynökség – EMA | 1 | 1 | | | |
| 2 | Belső Piaci Harmonizációs Hivatal – OHIM | 4 | 1 | 1 | 1 | 1 |
| 3 | Európai Repülésbiztonsági Ügynökség – EASA | 3 | | 2 | | 1 |
| 4 | A Külső Határokon Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség – FRONTEX | 11 | 3 | 4 | | 4 |
| 5 | Európai Rendőrségi Hivatal – EUROPOL | 3 | | 2 | | 1 |
| 6 | Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság – EFSA | 3 | 2 | 1 | | |
| 7 | Európai Tengerbiztonsági Ügynökség – EMSA | 3 | 1 | 2 | | |
| 8 | Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ – ECDC | 6 | 1 | 1 | | 4 |
| 9 | Az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja – CDT | 5 | 3 | 1 | 1 | |
| 10 | Európai Környezetvédelmi Ügynökség – EEA | 2 | | 2 | | |
| 11 | Európai Igazságügyi Együttműködési Egység – EUROJUST | 3 | 1 | 1 | | 1 |
| 12 | Európai Vegyianyag-ügynökség – ECHA | 2 | | | | 2 |
| 13 | Európai Vasúti Ügynökség – ERA | 6 | 2 | 4 | | |
| 14 | Az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége – FRA | 2 | | | | 2 |
| 15 | Európai Bankhatóság – EBA | 3 | | 1 | | 2 |
| 16 | Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért – EUROFOUND | 5 | 2 | 1 | | 2 |
| 17 | Európai Képzési Alapítvány – ETF | 1 | | 1 | | |
| 18 | Európai Értékpapír-piaci Hatóság – ESMA | 10 | 4 | 5 | | 1 |
| 19 | Európai Szakképzés-fejlesztési Központ – CEDEFOP | 0 | | | | |
| 20 | Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság – EIOPA | 4 | 2 | | | 2 |
| 21 | Kábítószer és a Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontja – EMCDDA | 4 | 3 | | | 1 |
| 22 | Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség – EU-OSHA | 2 | | | | 2 |
| 23 | Közösségi Növényfajta-hivatal – CPVO | 3 | 2 | | | 1 |
| 24 | Európai GNSS Ügynökség – GSA | 2 | | | | 2 |
| 25 | Európai Halászati Ellenőrző Hivatal – EFCA | 2 | | | | 2 |
| 26 | A Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete – EIGE | 3 | 2 | | | 1 |
| 27 | Európai Rendőrakadémia – CEPOL | 8 | 4 | 3 | | 1 |
| 28 | Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség – ENISA | 5 | 1 | 1 | | 3 |
| 29 | Energiaszabályozók Együttműködési Ügynöksége – ACER | 5 | 4 | | | 1 |
| 30 | Európai Menekültügyi Támogató Hivatal – EASO | 8 | | 3 | 2 | 3 |
| 31 | Az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testületének Hivatala – BEREC | 6 | 2 | 2 | | 2 |
| 32 | A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülé-sén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek operatív irányítását végző ügynökség – eu-LISA | 8 | 2 | 1 | 1 | 4 |
| Végrehajtó ügynökségek |
| 33 | Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség – EACEA | 1 | | | | 1 |
| 34 | Kutatási Végrehajtó Ügynökség – REA | 0 | | | | |
| 35 | Európai Kutatási Tanács Végrehajtó Ügynöksége – ERCEA | 0 | | | | |
| 36 | Kkv-ügyi Végrehajtó Ügynökség – EASME (korábban EACI) | 1 | | | 1 | |
| 37 | Innovációs és Hálózati Projektek Végrehajtó Ügynöksége – INEA (korábban TEN-TEA) | 3 | 2 | | | 1 |
| 38 | Fogyasztó-, Egészség-, Élelmiszerügyi és Mezőgazdasági Végrehajtó Ügynökség – CHAFEA (korábban EAHC) | 2 | | | | 2 |
| Egyéb szervek |
| 39 | Európai Innovációs és Technológiai Intézet – EIT | 9 | 4 | 2 | | 3 |
| 40 | Euratom Ellátási Ügynökség – EURATOM | 3 | 2 | | | 1 |
| 41 | Europol-nyugdíjalap – EPF | 1 | | | | 1 |
| Összesen | 153 | 51 | 41 | 6 | 55 |

Összesen

Végrehajtva

Folyamatban

Végrehajtandó

n.a.

Szabályozó ügynökségek

1

Európai Gyógyszerügynökség – EMA

1

1

2

Belső Piaci Harmonizációs Hivatal – OHIM

4

1

1

1

1

3

Európai Repülésbiztonsági Ügynökség – EASA

3

2

1

4

A Külső Határokon Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség – FRONTEX

11

3

4

4

5

Európai Rendőrségi Hivatal – EUROPOL

3

2

1

6

Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság – EFSA

3

2

1

7

Európai Tengerbiztonsági Ügynökség – EMSA

3

1

2

8

Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ – ECDC

6

1

1

4

9

Az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja – CDT

5

3

1

1

10

Európai Környezetvédelmi Ügynökség – EEA

2

2

11

Európai Igazságügyi Együttműködési Egység – EUROJUST

3

1

1

1

12

Európai Vegyianyag-ügynökség – ECHA

2

2

13

Európai Vasúti Ügynökség – ERA

6

2

4

14

Az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége – FRA

2

2

15

Európai Bankhatóság – EBA

3

1

2

16

Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért – EUROFOUND

5

2

1

2

17

Európai Képzési Alapítvány – ETF

1

1

18

Európai Értékpapír-piaci Hatóság – ESMA

10

4

5

1

19

Európai Szakképzés-fejlesztési Központ – CEDEFOP

0

20

Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság – EIOPA

4

2

2

21

Kábítószer és a Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontja – EMCDDA

4

3

1

22

Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség – EU-OSHA

2

2

23

Közösségi Növényfajta-hivatal – CPVO

3

2

1

24

Európai GNSS Ügynökség – GSA

2

2

25

Európai Halászati Ellenőrző Hivatal – EFCA

2

2

26

A Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete – EIGE

3

2

1

27

Európai Rendőrakadémia – CEPOL

8

4

3

1

28

Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség – ENISA

5

1

1

3

29

Energiaszabályozók Együttműködési Ügynöksége – ACER

5

4

1

30

Európai Menekültügyi Támogató Hivatal – EASO

8

3

2

3

31

Az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testületének Hivatala – BEREC

6

2

2

2

32

A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülé-sén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek operatív irányítását végző ügynökség – eu-LISA

8

2

1

1

4

Végrehajtó ügynökségek

33

Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség – EACEA

1

1

34

Kutatási Végrehajtó Ügynökség – REA

0

35

Európai Kutatási Tanács Végrehajtó Ügynöksége – ERCEA

0

36

Kkv-ügyi Végrehajtó Ügynökség – EASME (korábban EACI)

1

1

37

Innovációs és Hálózati Projektek Végrehajtó Ügynöksége – INEA (korábban TEN-TEA)

3

2

1

38

Fogyasztó-, Egészség-, Élelmiszerügyi és Mezőgazdasági Végrehajtó Ügynökség – CHAFEA (korábban EAHC)

2

2

Egyéb szervek

39

Európai Innovációs és Technológiai Intézet – EIT

9

4

2

3

40

Euratom Ellátási Ügynökség – EURATOM

3

2

1

41

Europol-nyugdíjalap – EPF

1

1

Összesen

153

51

41

6

55

---

| 9.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 409/18 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 409/18

---

JELENTÉS

az Energiaszabályozók Együttműködési Ügynöksége 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról az Ügynökség válaszával együtt

(2015/C 409/02)

BEVEZETÉS

| 1. | Az Energiaszabályozók Együttműködési Ügynökségét (a továbbiakban: az Ügynökség, más néven ACER), melynek székhelye Ljubljanában van, a 713/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) hozta létre. Az Ügynökség fő feladata, hogy a nemzeti szabályozó hatóságokat segítse a tagállamokban ellátott szabályozói feladataik európai szinten történő elvégzésében és szükség szerint koordinálja azok tevékenységét. A REMIT rendelet (2) alapján az Ügynökség a nemzeti szabályozó hatóságokkal együtt új felelősségi köröket kapott az európai nagykereskedelmi energiapiac nyomon követésével kapcsolatban (3). |
| --- | --- |

1.

Az Energiaszabályozók Együttműködési Ügynökségét (a továbbiakban: az Ügynökség, más néven ACER), melynek székhelye Ljubljanában van, a 713/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) hozta létre. Az Ügynökség fő feladata, hogy a nemzeti szabályozó hatóságokat segítse a tagállamokban ellátott szabályozói feladataik európai szinten történő elvégzésében és szükség szerint koordinálja azok tevékenységét. A REMIT rendelet (2) alapján az Ügynökség a nemzeti szabályozó hatóságokkal együtt új felelősségi köröket kapott az európai nagykereskedelmi energiapiac nyomon követésével kapcsolatban (3).

A MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZATOT ALÁTÁMASZTÓ INFORMÁCIÓK

| 2. | A Számvevőszék ellenőrzési módszere analitikus ellenőrzési eljárásokat, tranzakciók közvetlen tesztelését, valamint az Ügynökség felügyeleti és kontrollrendszereiben alkalmazott fő kontrollmechanizmusok értékelését foglalja magában. Mindez kiegészül más ellenőrök munkájából származó bizonyítékokkal, valamint a vezetői teljességi nyilatkozatok elemzésével. |
| --- | --- |

2.

A Számvevőszék ellenőrzési módszere analitikus ellenőrzési eljárásokat, tranzakciók közvetlen tesztelését, valamint az Ügynökség felügyeleti és kontrollrendszereiben alkalmazott fő kontrollmechanizmusok értékelését foglalja magában. Mindez kiegészül más ellenőrök munkájából származó bizonyítékokkal, valamint a vezetői teljességi nyilatkozatok elemzésével.

| MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT









  3. | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke alapján a Számvevőszék ellenőrizte a következőket:






  a) | az Ügynökség éves beszámolója, amely a 2014. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból (4) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (5) áll; és |
| --- | --- | --- |

MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT

3.

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke alapján a Számvevőszék ellenőrizte a következőket:

a)

az Ügynökség éves beszámolója, amely a 2014. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból (4) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (5) áll; és

| b) | a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége. |
| --- | --- |

b)

a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége.

A vezetés felelőssége

| 4. | A vezetés felelőssége az Ügynökség éves beszámolójának elkészítése és valós bemutatása, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége (6):






  a) | Az Ügynökség éves beszámolója tekintetében a vezetés felelősségi körébe tartozik: az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és valós bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítása, megvalósítása és fenntartása; a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok (7) alapján megfelelő számviteli politika megválasztása és alkalmazása; és a körülményeknek megfelelően ésszerű számviteli becslések készítése. Az igazgató hagyja jóvá az Ügynökség éves beszámolóját azután, hogy a számvitelért felelős tisztviselő az összes rendelkezésre álló információ alapján egy olyan kísérő nyilatkozattal egyetemben elkészítette azt, amelyben a tisztviselő többek között kijelenti, hogy ésszerű bizonyossággal rendelkezik afelől, hogy a beszámoló minden lényeges szempontból valós és hű képet ad az Ügynökség pénzügyi helyzetéről. |
| --- | --- | --- |

4.

A vezetés felelőssége az Ügynökség éves beszámolójának elkészítése és valós bemutatása, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége (6):

a)

Az Ügynökség éves beszámolója tekintetében a vezetés felelősségi körébe tartozik: az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és valós bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítása, megvalósítása és fenntartása; a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok (7) alapján megfelelő számviteli politika megválasztása és alkalmazása; és a körülményeknek megfelelően ésszerű számviteli becslések készítése. Az igazgató hagyja jóvá az Ügynökség éves beszámolóját azután, hogy a számvitelért felelős tisztviselő az összes rendelkezésre álló információ alapján egy olyan kísérő nyilatkozattal egyetemben elkészítette azt, amelyben a tisztviselő többek között kijelenti, hogy ésszerű bizonyossággal rendelkezik afelől, hogy a beszámoló minden lényeges szempontból valós és hű képet ad az Ügynökség pénzügyi helyzetéről.

| b) | A vezetés felelőssége a mögöttes tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, illetve a gondos pénzgazdálkodás elveinek követése tekintetében abban áll, hogy ki kell alakítania, meg kell valósítania és fenn kell tartania egy olyan eredményes és hatékony belső kontrollrendszert, amely megfelelő felügyelettel és alkalmas intézkedésekkel képes megakadályozni a szabálytalanságokat és csalásokat, illetve szükség esetén jogi eljárásokkal képes visszaszerezni a tévesen kifizetett vagy felhasznált pénzösszegeket. |
| --- | --- |

b)

A vezetés felelőssége a mögöttes tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, illetve a gondos pénzgazdálkodás elveinek követése tekintetében abban áll, hogy ki kell alakítania, meg kell valósítania és fenn kell tartania egy olyan eredményes és hatékony belső kontrollrendszert, amely megfelelő felügyelettel és alkalmas intézkedésekkel képes megakadályozni a szabálytalanságokat és csalásokat, illetve szükség esetén jogi eljárásokkal képes visszaszerezni a tévesen kifizetett vagy felhasznált pénzösszegeket.

Az ellenőr felelőssége

| 5. | A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzése alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Európai Parlament és a Tanács számára (8) az éves beszámoló megbízhatóságára és a mögöttes tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. A Számvevőszék az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjai és etikai kódexe, valamint a legfőbb ellenőrző intézményeknek az INTOSAI által elfogadott nemzetközi standardjai szerint végzi ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy ésszerű bizonyosságot szerezhessen arról, hogy az Ügynökség éves beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

5.

A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzése alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Európai Parlament és a Tanács számára (8) az éves beszámoló megbízhatóságára és a mögöttes tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. A Számvevőszék az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjai és etikai kódexe, valamint a legfőbb ellenőrző intézményeknek az INTOSAI által elfogadott nemzetközi standardjai szerint végzi ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy ésszerű bizonyosságot szerezhessen arról, hogy az Ügynökség éves beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek.

| 6. | Az ellenőrzés olyan eljárásokat foglal magában, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték szerezhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőrnek egy arra irányuló kockázatelemzés alapján kialakított szakmai megítélésétől függ, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba a beszámolóban, illetve az Európai Unió jogi keretei által meghatározott követelményektől való lényeges eltérés az annak alapjául szolgáló tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr mérlegeli a szervezetnek a beszámoló elkészítése és valós bemutatása szempontjából releváns belső kontrollmechanizmusait, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségének és szabályszerűségének biztosítása céljából alkalmazott felügyeleti és kontrollrendszereit, és a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárásokat alakít ki. Az ellenőrzés része továbbá az alkalmazott számviteli politika megfelelőségének, a számviteli becslések ésszerűségének és a beszámoló általános bemutatásának értékelése. E jelentés és a megbízhatósági nyilatkozat elkészítése során a Számvevőszék az Unió költségvetési rendelete (9) 208. cikke (4) bekezdésének megfelelően figyelembe vette a független külső ellenőr által az Ügynökség beszámolóira nézve végzett ellenőrzési tevékenységet. |
| --- | --- |

6.

Az ellenőrzés olyan eljárásokat foglal magában, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték szerezhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőrnek egy arra irányuló kockázatelemzés alapján kialakított szakmai megítélésétől függ, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba a beszámolóban, illetve az Európai Unió jogi keretei által meghatározott követelményektől való lényeges eltérés az annak alapjául szolgáló tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr mérlegeli a szervezetnek a beszámoló elkészítése és valós bemutatása szempontjából releváns belső kontrollmechanizmusait, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségének és szabályszerűségének biztosítása céljából alkalmazott felügyeleti és kontrollrendszereit, és a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárásokat alakít ki. Az ellenőrzés része továbbá az alkalmazott számviteli politika megfelelőségének, a számviteli becslések ésszerűségének és a beszámoló általános bemutatásának értékelése. E jelentés és a megbízhatósági nyilatkozat elkészítése során a Számvevőszék az Unió költségvetési rendelete (9) 208. cikke (4) bekezdésének megfelelően figyelembe vette a független külső ellenőr által az Ügynökség beszámolóira nézve végzett ellenőrzési tevékenységet.

| 7. | A Számvevőszék úgy véli, hogy az összegyűjtött ellenőrzési bizonyítékok elégségesek és megfelelőek megbízhatósági nyilatkozata megalapozásához. |
| --- | --- |

7.

A Számvevőszék úgy véli, hogy az összegyűjtött ellenőrzési bizonyítékok elégségesek és megfelelőek megbízhatósági nyilatkozata megalapozásához.

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról

| 8. | A Számvevőszék véleménye szerint az Ügynökség éves beszámolója minden lényeges szempontból híven és pénzügyi szabályzata előírásainak, valamint a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályoknak megfelelően tükrözi a 2014. december 31-i pénzügyi helyzetet, a tárgyévi gazdasági események eredményét és a pénzforgalmat. |
| --- | --- |

8.

A Számvevőszék véleménye szerint az Ügynökség éves beszámolója minden lényeges szempontból híven és pénzügyi szabályzata előírásainak, valamint a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályoknak megfelelően tükrözi a 2014. december 31-i pénzügyi helyzetet, a tárgyévi gazdasági események eredményét és a pénzforgalmat.

Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről

| 9. | A Számvevőszék véleménye szerint a 2014. december 31-én véget ért évre vonatkozó éves beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

9.

A Számvevőszék véleménye szerint a 2014. december 31-én véget ért évre vonatkozó éves beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek.

| 10. | A Számvevőszék véleményei függetlenek az alábbi megjegyzésektől. |
| --- | --- |

10.

A Számvevőszék véleményei függetlenek az alábbi megjegyzésektől.

MEGJEGYZÉSEK A KÖLTSÉGVETÉSI GAZDÁLKODÁSRÓL

| 11. | Az Ügynökség a III. cím (operatív kiadások) alá tartozó összes lekötött előirányzatból 1,57 millió eurót, vagyis 62 %-ot átvitt a következő évre (2013: 3,1 millió euró, vagyis 91 %). Ezek az átvitelek főként a REMIT végrehajtásához – ehhez a többéves, összetett operatív tevékenységhez – kapcsolódtak, amelyhez a végrehajtási rendeletet (10) csak 2014. december 17-én fogadták el. Az Ügynökség továbbá a II. cím (igazgatási kiadások) alá tartozó lekötött előirányzatokból 0,98 millió eurót, vagyis 41 %-ot (2013: 1,9 millió euró, vagyis 56 %) átvitt a következő évre, elsősorban a REMIT rendelet végrehajtásával kapcsolatos tanulmányok és az éves szerződések év vége felé történt megújítása kapcsán. |
| --- | --- |

11.

Az Ügynökség a III. cím (operatív kiadások) alá tartozó összes lekötött előirányzatból 1,57 millió eurót, vagyis 62 %-ot átvitt a következő évre (2013: 3,1 millió euró, vagyis 91 %). Ezek az átvitelek főként a REMIT végrehajtásához – ehhez a többéves, összetett operatív tevékenységhez – kapcsolódtak, amelyhez a végrehajtási rendeletet (10) csak 2014. december 17-én fogadták el. Az Ügynökség továbbá a II. cím (igazgatási kiadások) alá tartozó lekötött előirányzatokból 0,98 millió eurót, vagyis 41 %-ot (2013: 1,9 millió euró, vagyis 56 %) átvitt a következő évre, elsősorban a REMIT rendelet végrehajtásával kapcsolatos tanulmányok és az éves szerződések év vége felé történt megújítása kapcsán.

| 12. | 2013 októberében az Ügynökség egy költségvetés-módosítás révén további 3 millió euró előirányzatban részesült a REMIT végrehajtása céljával, amely összeget átvitte 2014-re. A végrehajtási rendelet értelmében azonban a REMIT keretrendszer csak 2015 októberétől fog működni. A pénzeszközök egy részét 2014-ben a REMIT végrehajtásának előkészítésére fordították. 2014 végén az Ügynökség két, összesen 1,56 millió euró összegű előfinanszírozási kifizetést folyósított a REMIT-tel kapcsolatban a 2015–2017-es időszakban nyújtandó szolgáltatásokra vonatkozó szerződések kapcsán, s ezzel elkerülte, hogy a fel nem használt források automatikusan visszaszálljanak a Bizottságra (11). Az Ügynökség ugyan ilyen módon képes lesz finanszírozni jövőbeli REMIT-vonatkozású tevékenységeit, de ez a gyakorlat ellentmond az évenkéntiség költségvetési elvének. |
| --- | --- |

12.

2013 októberében az Ügynökség egy költségvetés-módosítás révén további 3 millió euró előirányzatban részesült a REMIT végrehajtása céljával, amely összeget átvitte 2014-re. A végrehajtási rendelet értelmében azonban a REMIT keretrendszer csak 2015 októberétől fog működni. A pénzeszközök egy részét 2014-ben a REMIT végrehajtásának előkészítésére fordították. 2014 végén az Ügynökség két, összesen 1,56 millió euró összegű előfinanszírozási kifizetést folyósított a REMIT-tel kapcsolatban a 2015–2017-es időszakban nyújtandó szolgáltatásokra vonatkozó szerződések kapcsán, s ezzel elkerülte, hogy a fel nem használt források automatikusan visszaszálljanak a Bizottságra (11). Az Ügynökség ugyan ilyen módon képes lesz finanszírozni jövőbeli REMIT-vonatkozású tevékenységeit, de ez a gyakorlat ellentmond az évenkéntiség költségvetési elvének.

TOVÁBBI MEGJEGYZÉSEK

| 13. | Az Ügynökség és a szlovén kormány között létrejött székhely-megállapodás szerint Szlovéniában Európai Iskolát kell létrehozni. A megállapodás létrejötte után több mint négy évvel mégsem hoztak létre Európai Iskolát. |
| --- | --- |

13.

Az Ügynökség és a szlovén kormány között létrejött székhely-megállapodás szerint Szlovéniában Európai Iskolát kell létrehozni. A megállapodás létrejötte után több mint négy évvel mégsem hoztak létre Európai Iskolát.

A KORÁBBI ÉVEK MEGJEGYZÉSEINEK HASZNOSULÁSA

| 14. | Az I. melléklet áttekintést ad a korábbi évek számvevőszéki megjegyzései nyomán tett helyesbítő intézkedésekről. |
| --- | --- |

14.

Az I. melléklet áttekintést ad a korábbi évek számvevőszéki megjegyzései nyomán tett helyesbítő intézkedésekről.

A jelentést 2015. szeptember 8-i luxembourgi ülésén fogadta el a Milan Martin CVIKL számvevőszéki tag elnökölte IV. Kamara.

a Számvevőszék nevében

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

elnök

---

(1)  HL L 211., 2009.8.14., 1. o.

1

(2)  Az 1227/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 326., 2011.12.8., 1. o.), amely fontos szerepet szán az Ügynökségnek az európai energia-nagykereskedelmi piacokon zajló kereskedelem felügyeletében.

2

(3)  Az Ügynökség hatáskörét és tevékenységeit a II. melléklet foglalja össze, tájékoztató jelleggel.

3

II. melléklet

(4)  Ezek a következőkből állnak: mérleg, eredménykimutatás, pénzforgalmi kimutatás, a nettó eszközállomány változásainak kimutatása, a számviteli politika meghatározó alapelveinek összefoglalása és további magyarázatok.

4

(5)  Ezek a költségvetési eredménykimutatásból és a költségvetési eredménykimutatás mellékletéből állnak.

5

(6)  Az 1271/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (HL L 328., 2013.12.7., 42. o.) 39. és 50. cikke.

6

(7)  A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok a Könyvvizsgálók Nemzetközi Szövetsége (IFAC) által kibocsátott Nemzetközi Költségvetési Számviteli Standardokra (IPSAS), illetve adott esetben a Nemzetközi Számviteli Standard Testület (IASB) által kibocsátott Nemzetközi Számviteli Standardokra (IAS)/Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardokra (IFRS) támaszkodnak.

7

(8)  Az 1271/2013/EU rendelet 107. cikke.

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács 966/2012/EU, Euratom rendelete (HL L 298., 2012.10.26., 1. o.).

9

(10)  A Bizottság 1348/2014/EU végrehajtási rendelete (HL L 363., 2014.12.18., 121. o.).

10

(11)  Az Unió költségvetési rendeletének 13. cikke kimondja, hogy összegeket kizárólag egy pénzügyi évre lehet átvinni.

11

---

I. MELLÉKLET

A korábbi évek megjegyzéseinek hasznosulása

| Év | A Számvevőszék megjegyzése | A helyesbítő intézkedés állapota
  (végrehajtva/folyamatban/végrehajtandó/n.a.) |
| --- | --- | --- |
| 2012 | Az Ügynökség készpénzállománya az év végén 4,2 millió euró volt, ez magában foglalta a 2011-es forrástúligénylésből eredő 1,6 millió eurós költségvetési többletet, amelyet a Bizottság 2013 januárjában visszafizettetett. Ez nem egyeztethető össze a szigorú készpénzgazdálkodás elvével. | Végrehajtva |
| 2012 | A megvizsgált felvételi eljárások esetében hiányosságok mutatkoztak, amelyek kihatottak az átláthatóságra és a jelentkezőkkel szembeni egyenlő bánásmódra: a szóbeli meghallgatások és írásbeli tesztek kérdéseit nem a jelentkezések értékelése előtt dolgozták ki. Nem határozták meg kellő részletességgel azokat a feltételeket, amelyeket teljesíteni kellett volna az írásbeli vizsgákon és az interjúkon való részvételhez és a megfelelt jelöltek listájára való felkerüléshez, valamint az írásbeli teszteken résztvevő jelöltek névtelenségének biztosítására megtett intézkedések nem voltak megfelelőek. | Végrehajtva |
| 2013 | Az Ügynökség 1,9 millió eurót, a II. cím alá tartozó összes lekötött előirányzat (az Ügynökség épülettel kapcsolatos és járulékos költségei) 56 %-át vitte át a következő évre; ezek az előirányzatok főként a REMIT rendelet végrehajtásához kapcsolódnak. Operatív, többéves tevékenységről van szó, amelyet a III. cím alatt kellett volna szerepeltetni a költségvetésben; ezt a hiányosságot a későbbi kötelezettségvállalási előirányzatokban kiigazították. | Végrehajtva |
| 2013 | Átvitt az Ügynökség emellett 3,1 millió eurót, a III. cím alá tartozó összes lekötött előirányzat 91 %-át is, szintén a REMIT rendelet végrehajtásával kapcsolatban. A III. cím alatti átvitelek kivételesen magas arányát elsősorban az okozta, hogy az Ügynökség egy 2013. október 31-én elfogadott módosított költségvetés értelmében 3 millió euró kiegészítő finanszírozásban részesült. | n.a. |
| 2013 | Az Ügynökség készpénzállománya az év végén 5,5 millió euró volt, ami magában foglalt a késői módosított költségvetésből származó kb. 3 millió eurót. Az átlagos készpénzállomány azonban az év folyamán is jelentősen túllépte a működési követelmények indokolta szintet. | Végrehajtva |

Év

A Számvevőszék megjegyzése

A helyesbítő intézkedés állapota

(végrehajtva/folyamatban/végrehajtandó/n.a.)

2012

Az Ügynökség készpénzállománya az év végén 4,2 millió euró volt, ez magában foglalta a 2011-es forrástúligénylésből eredő 1,6 millió eurós költségvetési többletet, amelyet a Bizottság 2013 januárjában visszafizettetett. Ez nem egyeztethető össze a szigorú készpénzgazdálkodás elvével.

Végrehajtva

2012

A megvizsgált felvételi eljárások esetében hiányosságok mutatkoztak, amelyek kihatottak az átláthatóságra és a jelentkezőkkel szembeni egyenlő bánásmódra: a szóbeli meghallgatások és írásbeli tesztek kérdéseit nem a jelentkezések értékelése előtt dolgozták ki. Nem határozták meg kellő részletességgel azokat a feltételeket, amelyeket teljesíteni kellett volna az írásbeli vizsgákon és az interjúkon való részvételhez és a megfelelt jelöltek listájára való felkerüléshez, valamint az írásbeli teszteken résztvevő jelöltek névtelenségének biztosítására megtett intézkedések nem voltak megfelelőek.

Végrehajtva

2013

Az Ügynökség 1,9 millió eurót, a II. cím alá tartozó összes lekötött előirányzat (az Ügynökség épülettel kapcsolatos és járulékos költségei) 56 %-át vitte át a következő évre; ezek az előirányzatok főként a REMIT rendelet végrehajtásához kapcsolódnak. Operatív, többéves tevékenységről van szó, amelyet a III. cím alatt kellett volna szerepeltetni a költségvetésben; ezt a hiányosságot a későbbi kötelezettségvállalási előirányzatokban kiigazították.

Végrehajtva

2013

Átvitt az Ügynökség emellett 3,1 millió eurót, a III. cím alá tartozó összes lekötött előirányzat 91 %-át is, szintén a REMIT rendelet végrehajtásával kapcsolatban. A III. cím alatti átvitelek kivételesen magas arányát elsősorban az okozta, hogy az Ügynökség egy 2013. október 31-én elfogadott módosított költségvetés értelmében 3 millió euró kiegészítő finanszírozásban részesült.

n.a.

2013

Az Ügynökség készpénzállománya az év végén 5,5 millió euró volt, ami magában foglalt a késői módosított költségvetésből származó kb. 3 millió eurót. Az átlagos készpénzállomány azonban az év folyamán is jelentősen túllépte a működési követelmények indokolta szintet.

Végrehajtva

---

II. MELLÉKLET

Energiaszabályozók Együttműködési Ügynöksége (Ljubljana)

Hatáskör és tevékenységek

| A Szerződésből eredő uniós hatáskör


  (az Európai Unió működéséről szóló szerződés 114. [a korábbi EK-Szerződés 95. cikke] és 194. cikke) | Az Európai Parlament és a Tanács rendes jogalkotási eljárás keretében és a Gazdasági és Szociális Bizottsággal folytatott konzultációt követően elfogadja azokat a tagállamok törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseinek közelítésére vonatkozó intézkedéseket, amelyek tárgya a belső piac megteremtése és működése.
  A belső piac létrehozása, illetve működése keretében, valamint a környezet megőrzésének és javításának szükségességére tekintettel az Unió energiapolitikájának céljai – a tagállamok közötti szolidaritás szellemében – a következők:






  a) | az energiapiac működésének biztosítása; |
| --- | --- | --- |

A Szerződésből eredő uniós hatáskör

(az Európai Unió működéséről szóló szerződés 114. [a korábbi EK-Szerződés 95. cikke] és 194. cikke)

Az Európai Parlament és a Tanács rendes jogalkotási eljárás keretében és a Gazdasági és Szociális Bizottsággal folytatott konzultációt követően elfogadja azokat a tagállamok törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseinek közelítésére vonatkozó intézkedéseket, amelyek tárgya a belső piac megteremtése és működése.

A belső piac létrehozása, illetve működése keretében, valamint a környezet megőrzésének és javításának szükségességére tekintettel az Unió energiapolitikájának céljai – a tagállamok közötti szolidaritás szellemében – a következők:

a)

az energiapiac működésének biztosítása;

| b) | az energiaellátás biztonságának garantálása az Unión belül; |
| --- | --- |

b)

az energiaellátás biztonságának garantálása az Unión belül;

| c) | az energiahatékonyság és az energiatakarékosság, valamint az új és megújuló energiaforrások kifejlesztésének előmozdítása; |
| --- | --- |

c)

az energiahatékonyság és az energiatakarékosság, valamint az új és megújuló energiaforrások kifejlesztésének előmozdítása;

| d) | az energiahálózatok összekapcsolásának előmozdítása. |
| --- | --- |

d)

az energiahálózatok összekapcsolásának előmozdítása.

Az Európai Parlament és a Tanács rendes jogalkotási eljárás keretében megállapítja az említett célkitűzések eléréséhez szükséges intézkedéseket. Ezeket az intézkedéseket a Gazdasági és Szociális Bizottsággal és a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően kell elfogadni.

Az Ügynökség hatásköre

(a 713/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben, a 838/2010/EU bizottsági rendeletben, valamint az 1227/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben meghatározottak szerint)

Az Európai Parlament és a Tanács 2013. április 17-i 347/2013/EU rendelete a transzeurópai energiaipari infrastruktúrára vonatkozó iránymutatásokról és az 1364/2006/EK határozat hatályon kívül helyezéséről, valamint a 713/2009/EK, a 714/2009/EK és a 715/2009/EK rendelet módosításáról

Célok

Az Ügynökség célja a nemzeti szabályozó hatóságoknak az általuk tagállami szinten ellátott szabályozási feladatok uniós szintű gyakorlásában való támogatása, valamint – szükség esetén – e hatóságok tevékenységének összehangolása.

Feladatok

| — | a nemzeti szabályozó hatóságok munkájának kiegészítése és koordinálása, |
| --- | --- |

—

a nemzeti szabályozó hatóságok munkájának kiegészítése és koordinálása,

| — | részvétel az európai hálózati szabályok létrehozásában, |
| --- | --- |

—

részvétel az európai hálózati szabályok létrehozásában,

| — | bizonyos feltételek esetén egyedi határozatok meghozatala a határokon átnyúló infrastruktúrák hozzáférésének és üzembiztonságának feltételeiről, |
| --- | --- |

—

bizonyos feltételek esetén egyedi határozatok meghozatala a határokon átnyúló infrastruktúrák hozzáférésének és üzembiztonságának feltételeiről,

| — | tanácsadás az európai intézmények számára különböző energiaügyi kérdésekben, |
| --- | --- |

—

tanácsadás az európai intézmények számára különböző energiaügyi kérdésekben,

| — | az energiapiaci fejlemények figyelemmel kísérése és értékelése, |
| --- | --- |

—

az energiapiaci fejlemények figyelemmel kísérése és értékelése,

| — | javaslattétel az Európai Bizottságnak az átvitelirendszer-üzemeltetők közötti ellentételezési mechanizmus keretében a határkeresztező infrastruktúra-ellentételezésre fizetendő éves díj összegére, |
| --- | --- |

—

javaslattétel az Európai Bizottságnak az átvitelirendszer-üzemeltetők közötti ellentételezési mechanizmus keretében a határkeresztező infrastruktúra-ellentételezésre fizetendő éves díj összegére,

| — | részvétel a közös érdekű projektek kiválasztásának folyamatában, többek között vélemények kibocsátása a bírálati kritériumok, illetve a költség-haszon elemzések egységes régióközi alkalmazásáról, valamint a közös érdekű projektek végrehajtásának figyelemmel kísérése, |
| --- | --- |

—

részvétel a közös érdekű projektek kiválasztásának folyamatában, többek között vélemények kibocsátása a bírálati kritériumok, illetve a költség-haszon elemzések egységes régióközi alkalmazásáról, valamint a közös érdekű projektek végrehajtásának figyelemmel kísérése,

| — | döntéshozatal a közös érdekű projekteket illető beruházási kérelmekről, többek között a határokon átnyúló költségmegosztásról, ha az érintett nemzeti energiaügyi szabályozó hatóságok nem jutnak megállapodásra, |
| --- | --- |

—

döntéshozatal a közös érdekű projekteket illető beruházási kérelmekről, többek között a határokon átnyúló költségmegosztásról, ha az érintett nemzeti energiaügyi szabályozó hatóságok nem jutnak megállapodásra,

| — | az európai nagykereskedelmi energiapiacokon zajló kereskedelem nyomon követése a piaci visszaélések felderítése és megelőzése érdekében, a nemzeti energiaügyi szabályozó hatóságokkal, az ESMA-val, a tagállamok illetékes pénzügyi hatóságaival és adott esetben a nemzeti versenyhatóságokkal karöltve, |
| --- | --- |

—

az európai nagykereskedelmi energiapiacokon zajló kereskedelem nyomon követése a piaci visszaélések felderítése és megelőzése érdekében, a nemzeti energiaügyi szabályozó hatóságokkal, az ESMA-val, a tagállamok illetékes pénzügyi hatóságaival és adott esetben a nemzeti versenyhatóságokkal karöltve,

| — | a különböző kategóriájú kereskedési helyek és kereskedési módok működésének és átláthatóságának értékelése, |
| --- | --- |

—

a különböző kategóriájú kereskedési helyek és kereskedési módok működésének és átláthatóságának értékelése,

| — | ajánlások készítése a Bizottság számára a piaci szabályokkal, az ügyletekre – ideértve a vételi és az eladási megbízásokat is – vonatkozó nyilvántartásokkal, a szabványokkal és az eljárásokkal kapcsolatban, amelyek javíthatják a belső piac integritását és működését. |
| --- | --- |

—

ajánlások készítése a Bizottság számára a piaci szabályokkal, az ügyletekre – ideértve a vételi és az eladási megbízásokat is – vonatkozó nyilvántartásokkal, a szabványokkal és az eljárásokkal kapcsolatban, amelyek javíthatják a belső piac integritását és működését.

Irányítás

Igazgatási tanács

Összetétel:

Az Európai Parlament által kinevezett két tag, a Bizottság által kinevezett két tag, valamint a Tanács által kinevezett öt tag. Minden tag mellé póttagot neveznek ki.

Feladatok:

Az igazgatási tanács fogadja el az Ügynökség éves munkatervét és költségvetését, illetve figyelemmel kíséri ezek végrehajtását.

Igazgató

Az igazgatót a szabályozók tanácsának kedvező véleményét követően az igazgatási tanács nevezi ki, a Bizottság által előterjesztett jegyzék alapján.

Szabályozók tanácsa

Összetétel:

Az egyes tagállamok szabályozó hatóságának egy-egy vezető beosztású képviselője, és a Bizottság egy, szavazati joggal nem rendelkező képviselője. Minden tag mellé az egyes tagállamok szabályozó hatósága egy-egy póttagot nevezi ki.

Feladatok:

A szabályozók tanácsa

| — | elfogadás céljából megfontolás tárgyát képező véleményekről, ajánlásokról és határozatokról szóló vélemény előterjesztése az igazgató számára, |
| --- | --- |

—

elfogadás céljából megfontolás tárgyát képező véleményekről, ajánlásokról és határozatokról szóló vélemény előterjesztése az igazgató számára,

| — | iránymutatás az igazgatónak az igazgatói feladatok végrehajtásához, |
| --- | --- |

—

iránymutatás az igazgatónak az igazgatói feladatok végrehajtásához,

| — | véleménynyilvánítás az igazgatási tanácsnak az igazgatóvá kinevezendő jelöltről, valamint |
| --- | --- |

—

véleménynyilvánítás az igazgatási tanácsnak az igazgatóvá kinevezendő jelöltről, valamint

| — | az Ügynökség munkaprogramjának elfogadása. |
| --- | --- |

—

az Ügynökség munkaprogramjának elfogadása.

Külső ellenőrzés

Számvevőszék

A zárszámadás elfogadásáért felelős hatóság

Az Európai Parlament, a Tanács ajánlása alapján.

Az Ügynökség rendelkezésére bocsátott erőforrások 2014-ben (2013)

Végleges 2014-es költségvetés

10,88(11,9) millió euró

Létszám 2014. december 31-én

A létszámtervben szereplő álláshelyek száma: 54 (49)

Ebből december 31-én betöltött: 52 (49)

Egyéb alkalmazottak: 18 (20)

Teljes létszám: 72 (69), a következő megoszlásban:

| — | operatív feladatok: 48 (41) |
| --- | --- |

—

operatív feladatok: 48 (41)

| — | adminisztratív feladatok: 24 (28) |
| --- | --- |

—

adminisztratív feladatok: 24 (28)

Termékek és szolgáltatások 2014-ben

| a) | Hálózati előírások: két, hálózati előírásokkal kapcsolatos vélemény (villamos energia: hálózati előírás a nagyfeszültségű egyenáramú összeköttetésekről és egyenáramú erőműparkmodulokról, illetve hálózati előírás a villamosenergia-ellátás kiegyensúlyozásáról). Három, hálózati előírásokkal kapcsolatos ajánlás (villamos energia: hálózati előírás a határidős piacokról és hálózati előírás a nagyfeszültségű egyenáramról és egyenáramú erőműparkmodulokról; gáz: hálózati előírás az interoperabilitásról és az adatcsere szabályairól). |
| --- | --- |

a)

Hálózati előírások: két, hálózati előírásokkal kapcsolatos vélemény (villamos energia: hálózati előírás a nagyfeszültségű egyenáramú összeköttetésekről és egyenáramú erőműparkmodulokról, illetve hálózati előírás a villamosenergia-ellátás kiegyensúlyozásáról). Három, hálózati előírásokkal kapcsolatos ajánlás (villamos energia: hálózati előírás a határidős piacokról és hálózati előírás a nagyfeszültségű egyenáramról és egyenáramú erőműparkmodulokról; gáz: hálózati előírás az interoperabilitásról és az adatcsere szabályairól).

| b) | 19 vélemény az átvitelirendszer-üzemeltetők európai hálózataival (ENTSO) kapcsolatban: ENTSO-E iránymutatás a hálózatfejlesztési projektek költség-haszon elemzéséhez; az ENTSOG-nak a 2013/2014-es télre vonatkozó kínálati előrejelzéséről szóló vélemény; vélemény az ENTSO-E központi információs átláthatósági platformjának működéséről szóló javaslatról; az ENTSOG költség-haszon elemzési módszertanáról szóló vélemény; az ENTSO-E-nek a 2013/2014-es télre vonatkozó előrejelző jelentéséről szóló vélemény és a 2013-as nyárról szóló áttekintéséről szóló vélemény; az alapszabályról és az eljárási szabályzatról szóló vélemény az ENTSOG létesítő okiratához javasolt módosítások alapján; a 714/2009/EK rendelet 8. cikkének 11. bekezdése szerinti nemzeti tízéves villamosenergiahálózat-fejlesztési tervekről szóló vélemény; a villamosenergia-termelők által fizetett átviteli díj megfelelő nagyságáról szóló vélemény; az ENTSOG 2013-as éves beszámolójáról szóló vélemény; az ENTSO-E 2013–2022-re vonatkozó K&F ütemtervéről és a 2015–2017-es megvalósítási tervről szóló vélemény; az ENTSO-E 2013-as éves beszámolójáról szóló vélemény; az ENTSOG-nak a 2014-es nyárra vonatkozó kínálati előrejelzéséről szóló vélemény; az ENTSO-E-nek a 2014 nyarára vonatkozó előrejelző jelentéséről szóló vélemény és a 2013/2014-es télről szóló áttekintéséről szóló vélemény; a villamosenergia-átviteli rendszerekbe történő beruházások megvalósításáról szóló vélemény; az ENTSO-E-nek az üzemzavarok besorolási skálájáról és a 2014-es módszertanról szóló vélemény; az ENTSOG 2015-ös munkaprogramjáról szóló vélemény; az ENTSOG-nak a 2014/2015-ös télre vonatkozó kínálati előrejelzéséről szóló vélemény; az ENTSO-E-nek a 2014-től 2015 decemberéig terjedő munkaprogram-tervezetéről szóló vélemény; az ENTSO-E 2014–2030-as SOAF (Scenario Outlook and Adequacy Forecast; lehetséges forgatókönyvek és megfelelőségi előrejelzés)-tervezetéről szóló vélemény. |
| --- | --- |

b)

19 vélemény az átvitelirendszer-üzemeltetők európai hálózataival (ENTSO) kapcsolatban: ENTSO-E iránymutatás a hálózatfejlesztési projektek költség-haszon elemzéséhez; az ENTSOG-nak a 2013/2014-es télre vonatkozó kínálati előrejelzéséről szóló vélemény; vélemény az ENTSO-E központi információs átláthatósági platformjának működéséről szóló javaslatról; az ENTSOG költség-haszon elemzési módszertanáról szóló vélemény; az ENTSO-E-nek a 2013/2014-es télre vonatkozó előrejelző jelentéséről szóló vélemény és a 2013-as nyárról szóló áttekintéséről szóló vélemény; az alapszabályról és az eljárási szabályzatról szóló vélemény az ENTSOG létesítő okiratához javasolt módosítások alapján; a 714/2009/EK rendelet 8. cikkének 11. bekezdése szerinti nemzeti tízéves villamosenergiahálózat-fejlesztési tervekről szóló vélemény; a villamosenergia-termelők által fizetett átviteli díj megfelelő nagyságáról szóló vélemény; az ENTSOG 2013-as éves beszámolójáról szóló vélemény; az ENTSO-E 2013–2022-re vonatkozó K&F ütemtervéről és a 2015–2017-es megvalósítási tervről szóló vélemény; az ENTSO-E 2013-as éves beszámolójáról szóló vélemény; az ENTSOG-nak a 2014-es nyárra vonatkozó kínálati előrejelzéséről szóló vélemény; az ENTSO-E-nek a 2014 nyarára vonatkozó előrejelző jelentéséről szóló vélemény és a 2013/2014-es télről szóló áttekintéséről szóló vélemény; a villamosenergia-átviteli rendszerekbe történő beruházások megvalósításáról szóló vélemény; az ENTSO-E-nek az üzemzavarok besorolási skálájáról és a 2014-es módszertanról szóló vélemény; az ENTSOG 2015-ös munkaprogramjáról szóló vélemény; az ENTSOG-nak a 2014/2015-ös télre vonatkozó kínálati előrejelzéséről szóló vélemény; az ENTSO-E-nek a 2014-től 2015 decemberéig terjedő munkaprogram-tervezetéről szóló vélemény; az ENTSO-E 2014–2030-as SOAF (Scenario Outlook and Adequacy Forecast; lehetséges forgatókönyvek és megfelelőségi előrejelzés)-tervezetéről szóló vélemény.

| c) | Egy határozat egy olyan beruházási kérelemről, amely határon átnyúló költségmegosztást tartalmazott, a 8.5. sz. „Lengyelország-Litvánia gázösszeköttetés” (GIPL) közös érdekű projekt keretében. |
| --- | --- |

c)

Egy határozat egy olyan beruházási kérelemről, amely határon átnyúló költségmegosztást tartalmazott, a 8.5. sz. „Lengyelország-Litvánia gázösszeköttetés” (GIPL) közös érdekű projekt keretében.

| d) | A REMIT-tel kapcsolatos dokumentumok: Információcsere-mechanizmusok; A piaci monitoring kézikönyve; A regisztrált jelentéstételi mechanizmusok (RRSM) regisztrációs követelményei; Felhasználói kézikönyv az ügyletek bejelentéséről; Adatszolgáltatási eljárások, szabványok és elektronikus formátumok kézikönyve; Szervezett kereskedési helyek listája. |
| --- | --- |

d)

A REMIT-tel kapcsolatos dokumentumok: Információcsere-mechanizmusok; A piaci monitoring kézikönyve; A regisztrált jelentéstételi mechanizmusok (RRSM) regisztrációs követelményei; Felhasználói kézikönyv az ügyletek bejelentéséről; Adatszolgáltatási eljárások, szabványok és elektronikus formátumok kézikönyve; Szervezett kereskedési helyek listája.

| e) | Az ACER és az Európai Energiaszabályozók Tanácsa (CEER) közös (a 713/2009/EK rendelet 11. cikke alapján elkészített) piacfigyelési jelentése október 22-én jelent meg és került bemutatásra Brüsszelben. |
| --- | --- |

e)

Az ACER és az Európai Energiaszabályozók Tanácsa (CEER) közös (a 713/2009/EK rendelet 11. cikke alapján elkészített) piacfigyelési jelentése október 22-én jelent meg és került bemutatásra Brüsszelben.

| f) | A regionális kezdeményezések állapotának 2013-as (éves) felülvizsgálatának közzététele januárban. Két on-line regionális gázipari kezdeményezésről (GRI) és két on-line regionális villamos energiával kapcsolatos kezdeményezésről (ERI) szóló haladásjelentések közzététele. |
| --- | --- |

f)

A regionális kezdeményezések állapotának 2013-as (éves) felülvizsgálatának közzététele januárban. Két on-line regionális gázipari kezdeményezésről (GRI) és két on-line regionális villamos energiával kapcsolatos kezdeményezésről (ERI) szóló haladásjelentések közzététele.

| g) | Az Ügynökség 2014. június 10-én Ljubljanában szervezte meg „REMITage: a REMIT korszaka?” elnevezésű harmadik éves konferenciáját kb. 200 fő részvételével; ugyanekkor jelent meg az Ügynökség 2. éves REMIT-jelentése. |
| --- | --- |

g)

Az Ügynökség 2014. június 10-én Ljubljanában szervezte meg „REMITage: a REMIT korszaka?” elnevezésű harmadik éves konferenciáját kb. 200 fő részvételével; ugyanekkor jelent meg az Ügynökség 2. éves REMIT-jelentése.

Forrás: Az Ügynökségtől származó melléklet.

---

AZ ÜGYNÖKSÉG VÁLASZA

| 11. | Az Ügynökség pénzügyi eszközöket igényelt a nagykereskedelmi energiapiacok integritásáról és átláthatóságáról szóló rendeletnek (REMIT) az igazgatási tanács által 2012 márciusában elfogadott 2013. évi költségvetés-tervezet keretében történő végrehajtásához. Az Ügynökség az EU 2013. évi költségvetésében eredetileg nem jutott hozzá ezekhez az eszközökhöz, hanem csak később, egy az Energiaügyi Főigazgatóságtól származó, 2,989 millió euró összegű átcsoportosítás útján, amely miatt 2013. október 31-én módosítani kellett az Ügynökség költségvetését. A késői módosítás ellenére az Ügynökségnek sikerült a pénzügyi eszközöket a REMIT-tel kapcsolatban odaítélt szerződésekre fordítania. A REMIT bizottsági végrehajtási rendeletének elfogadását januárra várták, ám az csak 2014 decemberében történt meg, ezért az Ügynökségnek fel kellett függesztenie a projekt azon részét, amely csak a végrehajtási rendelet hatályba lépése után volt folytatható. |
| --- | --- |

11.

Az Ügynökség pénzügyi eszközöket igényelt a nagykereskedelmi energiapiacok integritásáról és átláthatóságáról szóló rendeletnek (REMIT) az igazgatási tanács által 2012 márciusában elfogadott 2013. évi költségvetés-tervezet keretében történő végrehajtásához. Az Ügynökség az EU 2013. évi költségvetésében eredetileg nem jutott hozzá ezekhez az eszközökhöz, hanem csak később, egy az Energiaügyi Főigazgatóságtól származó, 2,989 millió euró összegű átcsoportosítás útján, amely miatt 2013. október 31-én módosítani kellett az Ügynökség költségvetését. A késői módosítás ellenére az Ügynökségnek sikerült a pénzügyi eszközöket a REMIT-tel kapcsolatban odaítélt szerződésekre fordítania. A REMIT bizottsági végrehajtási rendeletének elfogadását januárra várták, ám az csak 2014 decemberében történt meg, ezért az Ügynökségnek fel kellett függesztenie a projekt azon részét, amely csak a végrehajtási rendelet hatályba lépése után volt folytatható.

| 12. | Az Ügynökség megjegyzi, hogy a REMIT-projekt többéves jellege összeegyeztethetetlen lehet a költségvetés évenkéntiségének elvével, különösen a pénzügyi eszközök rendelkezésre bocsátásának és a REMIT végrehajtási szabályai elfogadásának késedelmére való tekintettel (lásd fent).
  A körülményeket tekintve az Ügynökség minden tőle telhetőt megtett a REMIT pontos és hatékony végrehajtásának biztosítása érdekében azzal, hogy még 2013 vége előtt felhasználta a módosított költségvetés útján kapott forrásokat az ügynökségi REMIT információs rendszer (ARIS) kiépítéséhez szükséges infrastruktúra-beruházásra és a licenszdíjakra, felkészülve ezzel a műveletek megkezdésére, amint a végrehajtási szabályok hatályba léptek (várhatóan 2014 elején). Mivel az Ügynökség nem-differenciált előirányzatokat használ kötelezettségvállalásaira és kifizetéseire, a 2013-ban lekötött előirányzatokat 2014 vége előtt fel kellett használni vagy törölni kellett.
  Az említett késedelmek miatt az Ügynökség módosítani kényszerült néhány szerződést, hogy elhalassza a szerződéses szolgáltatások nyújtását és ne kelljen törölnie a 2013. évi költségvetés-módosítás útján kapott pénzügyi eszközöket. A REMIT jövőbeni végrehajtásának biztosítására a bankgaranciák által fedezett előfinanszírozási kifizetések bizonyultak a legjobb megoldásnak.
  Az Ügynökség jelenleg elemzi annak lehetőségét, hogy az átvitelek szintjének minimalizálása céljából a jövőben differenciált előirányzatokat használjon. |
| --- | --- |

12.

Az Ügynökség megjegyzi, hogy a REMIT-projekt többéves jellege összeegyeztethetetlen lehet a költségvetés évenkéntiségének elvével, különösen a pénzügyi eszközök rendelkezésre bocsátásának és a REMIT végrehajtási szabályai elfogadásának késedelmére való tekintettel (lásd fent).

A körülményeket tekintve az Ügynökség minden tőle telhetőt megtett a REMIT pontos és hatékony végrehajtásának biztosítása érdekében azzal, hogy még 2013 vége előtt felhasználta a módosított költségvetés útján kapott forrásokat az ügynökségi REMIT információs rendszer (ARIS) kiépítéséhez szükséges infrastruktúra-beruházásra és a licenszdíjakra, felkészülve ezzel a műveletek megkezdésére, amint a végrehajtási szabályok hatályba léptek (várhatóan 2014 elején). Mivel az Ügynökség nem-differenciált előirányzatokat használ kötelezettségvállalásaira és kifizetéseire, a 2013-ban lekötött előirányzatokat 2014 vége előtt fel kellett használni vagy törölni kellett.

Az említett késedelmek miatt az Ügynökség módosítani kényszerült néhány szerződést, hogy elhalassza a szerződéses szolgáltatások nyújtását és ne kelljen törölnie a 2013. évi költségvetés-módosítás útján kapott pénzügyi eszközöket. A REMIT jövőbeni végrehajtásának biztosítására a bankgaranciák által fedezett előfinanszírozási kifizetések bizonyultak a legjobb megoldásnak.

Az Ügynökség jelenleg elemzi annak lehetőségét, hogy az átvitelek szintjének minimalizálása céljából a jövőben differenciált előirányzatokat használjon.

| 13. | Az Ügynökség már többször tárgyalt a külügyminisztériummal és az oktatásügyi minisztériummal arról, hogy Ljubljanában alapítsanak egy Európai Iskolát. Az Ügynökséget nemrég tájékoztatták, hogy a szlovén kormány jelenleg mérlegeli a szükséges jogi módosításokat és rendelkezéseket, hogy optimális megoldást találjon. Az ügynökségi alkalmazottak gyermekeinek eddig állami és magániskolákban biztosítottak megfelelő oktatást. |
| --- | --- |

13.

Az Ügynökség már többször tárgyalt a külügyminisztériummal és az oktatásügyi minisztériummal arról, hogy Ljubljanában alapítsanak egy Európai Iskolát. Az Ügynökséget nemrég tájékoztatták, hogy a szlovén kormány jelenleg mérlegeli a szükséges jogi módosításokat és rendelkezéseket, hogy optimális megoldást találjon. Az ügynökségi alkalmazottak gyermekeinek eddig állami és magániskolákban biztosítottak megfelelő oktatást.

---

| 9.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 409/27 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 409/27

---

JELENTÉS

az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testülete Hivatalának 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról a Hivatal válaszával együtt

(2015/C 409/03)

BEVEZETÉS

| 1. | Az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testületének Hivatalát (a továbbiakban: a Hivatal), melynek székhelye Rigában van, az 1211/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) hozta létre. A Hivatal fő feladata, hogy szakmai és ügyviteli támogató szolgáltatásokat nyújtson az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testülete (BEREC) számára, és hogy a szabályozói tanács irányítása alatt információkat gyűjtsön az elektronikus hírközlésről, és elemezze azokat, valamint hogy a nemzeti szabályozó hatóságok körében terjessze a szabályozással kapcsolatos helyes gyakorlatokat, például az uniós szabályozási keret végrehajtására vonatkozó közös koncepciókat, módszereket vagy iránymutatásokat (2). |
| --- | --- |

1.

Az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testületének Hivatalát (a továbbiakban: a Hivatal), melynek székhelye Rigában van, az 1211/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) hozta létre. A Hivatal fő feladata, hogy szakmai és ügyviteli támogató szolgáltatásokat nyújtson az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testülete (BEREC) számára, és hogy a szabályozói tanács irányítása alatt információkat gyűjtsön az elektronikus hírközlésről, és elemezze azokat, valamint hogy a nemzeti szabályozó hatóságok körében terjessze a szabályozással kapcsolatos helyes gyakorlatokat, például az uniós szabályozási keret végrehajtására vonatkozó közös koncepciókat, módszereket vagy iránymutatásokat (2).

A MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZATOT ALÁTÁMASZTÓ INFORMÁCIÓK

| 2. | A Számvevőszék ellenőrzési módszere analitikus ellenőrzési eljárásokat, tranzakciók közvetlen tesztelését, valamint a Hivatal felügyeleti és kontrollrendszereiben alkalmazott fő kontrollmechanizmusok értékelését foglalja magában. Mindez adott esetben kiegészül más ellenőrök munkájából származó bizonyítékokkal, valamint a vezetői teljességi nyilatkozatok elemzésével. |
| --- | --- |

2.

A Számvevőszék ellenőrzési módszere analitikus ellenőrzési eljárásokat, tranzakciók közvetlen tesztelését, valamint a Hivatal felügyeleti és kontrollrendszereiben alkalmazott fő kontrollmechanizmusok értékelését foglalja magában. Mindez adott esetben kiegészül más ellenőrök munkájából származó bizonyítékokkal, valamint a vezetői teljességi nyilatkozatok elemzésével.

| MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT









  3. | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke alapján a Számvevőszék ellenőrizte a következőket:






  a) | a Hivatal éves beszámolója, amely a 2014. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból (3) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (4) áll; |
| --- | --- | --- |

MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT

3.

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke alapján a Számvevőszék ellenőrizte a következőket:

a)

a Hivatal éves beszámolója, amely a 2014. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból (3) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (4) áll;

| b) | a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége. |
| --- | --- |

b)

a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége.

A vezetés felelőssége

| 4. | A vezetés felelőssége a Hivatal éves beszámolójának elkészítése és valós bemutatása, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége (5):






  a) | A Hivatal éves beszámolója tekintetében a vezetés felelősségi körébe tartozik: az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és valós bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítása, megvalósítása és fenntartása; a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok (6) alapján megfelelő számviteli politika megválasztása és alkalmazása; és a körülményeknek megfelelően ésszerű számviteli becslések készítése. Az igazgatási vezető hagyja jóvá a Hivatal éves beszámolóját azután, hogy a számvitelért felelős tisztviselő az összes rendelkezésre álló információ alapján egy olyan kísérő nyilatkozattal egyetemben elkészítette azt, amelyben a tisztviselő többek között kijelenti, hogy ésszerű bizonyossággal rendelkezik afelől, hogy a beszámoló minden lényeges szempontból valós és hű képet ad a Hivatal pénzügyi helyzetéről. |
| --- | --- | --- |

4.

A vezetés felelőssége a Hivatal éves beszámolójának elkészítése és valós bemutatása, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége (5):

a)

A Hivatal éves beszámolója tekintetében a vezetés felelősségi körébe tartozik: az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és valós bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítása, megvalósítása és fenntartása; a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok (6) alapján megfelelő számviteli politika megválasztása és alkalmazása; és a körülményeknek megfelelően ésszerű számviteli becslések készítése. Az igazgatási vezető hagyja jóvá a Hivatal éves beszámolóját azután, hogy a számvitelért felelős tisztviselő az összes rendelkezésre álló információ alapján egy olyan kísérő nyilatkozattal egyetemben elkészítette azt, amelyben a tisztviselő többek között kijelenti, hogy ésszerű bizonyossággal rendelkezik afelől, hogy a beszámoló minden lényeges szempontból valós és hű képet ad a Hivatal pénzügyi helyzetéről.

| b) | A vezetés felelőssége a mögöttes tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, illetve a gondos pénzgazdálkodás elveinek követése tekintetében abban áll, hogy ki kell alakítania, meg kell valósítania és fenn kell tartania egy olyan eredményes és hatékony belső kontrollrendszert, amely megfelelő felügyelettel és alkalmas intézkedésekkel képes megakadályozni a szabálytalanságokat és csalásokat, illetve szükség esetén jogi eljárásokkal képes visszaszerezni a tévesen kifizetett vagy felhasznált pénzösszegeket. |
| --- | --- |

b)

A vezetés felelőssége a mögöttes tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, illetve a gondos pénzgazdálkodás elveinek követése tekintetében abban áll, hogy ki kell alakítania, meg kell valósítania és fenn kell tartania egy olyan eredményes és hatékony belső kontrollrendszert, amely megfelelő felügyelettel és alkalmas intézkedésekkel képes megakadályozni a szabálytalanságokat és csalásokat, illetve szükség esetén jogi eljárásokkal képes visszaszerezni a tévesen kifizetett vagy felhasznált pénzösszegeket.

Az ellenőr felelőssége

| 5. | A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzése alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Európai Parlament és a Tanács számára (7) az éves beszámoló megbízhatóságára és a mögöttes tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. A Számvevőszék az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjai és etikai kódexe, valamint a legfőbb ellenőrző intézményeknek az INTOSAI által elfogadott nemzetközi standardjai szerint végzi ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy ésszerű bizonyosságot szerezhessen arról, hogy a Hivatal éves beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

5.

A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzése alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Európai Parlament és a Tanács számára (7) az éves beszámoló megbízhatóságára és a mögöttes tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. A Számvevőszék az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjai és etikai kódexe, valamint a legfőbb ellenőrző intézményeknek az INTOSAI által elfogadott nemzetközi standardjai szerint végzi ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy ésszerű bizonyosságot szerezhessen arról, hogy a Hivatal éves beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek.

| 6. | Az ellenőrzés olyan eljárásokat foglal magában, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték szerezhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőrnek egy arra irányuló kockázatelemzés alapján kialakított szakmai megítélésétől függ, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba a beszámolóban, illetve az Európai Unió jogi keretei által meghatározott követelményektől való lényeges eltérés az annak alapjául szolgáló tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr mérlegeli a szervezetnek a beszámoló elkészítése és valós bemutatása szempontjából releváns belső kontrollmechanizmusait, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségének és szabályszerűségének biztosítása céljából alkalmazott felügyeleti és kontrollrendszereit, és a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárásokat alakít ki. Az ellenőrzés része továbbá az alkalmazott számviteli politika megfelelőségének, a számviteli becslések ésszerűségének és a beszámoló általános bemutatásának értékelése. E jelentés és a megbízhatósági nyilatkozat elkészítése során a Számvevőszék az Unió költségvetési rendelete (8) 208. cikke (4) bekezdésének megfelelően figyelembe vette a független külső ellenőr által a Hivatal beszámolóira nézve végzett ellenőrzési tevékenységet. |
| --- | --- |

6.

Az ellenőrzés olyan eljárásokat foglal magában, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték szerezhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőrnek egy arra irányuló kockázatelemzés alapján kialakított szakmai megítélésétől függ, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba a beszámolóban, illetve az Európai Unió jogi keretei által meghatározott követelményektől való lényeges eltérés az annak alapjául szolgáló tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr mérlegeli a szervezetnek a beszámoló elkészítése és valós bemutatása szempontjából releváns belső kontrollmechanizmusait, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségének és szabályszerűségének biztosítása céljából alkalmazott felügyeleti és kontrollrendszereit, és a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárásokat alakít ki. Az ellenőrzés része továbbá az alkalmazott számviteli politika megfelelőségének, a számviteli becslések ésszerűségének és a beszámoló általános bemutatásának értékelése. E jelentés és a megbízhatósági nyilatkozat elkészítése során a Számvevőszék az Unió költségvetési rendelete (8) 208. cikke (4) bekezdésének megfelelően figyelembe vette a független külső ellenőr által a Hivatal beszámolóira nézve végzett ellenőrzési tevékenységet.

| 7. | A Számvevőszék úgy véli, hogy az összegyűjtött ellenőrzési bizonyítékok elégségesek és megfelelőek megbízhatósági nyilatkozata megalapozásához. |
| --- | --- |

7.

A Számvevőszék úgy véli, hogy az összegyűjtött ellenőrzési bizonyítékok elégségesek és megfelelőek megbízhatósági nyilatkozata megalapozásához.

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról

| 8. | A Számvevőszék véleménye szerint a Hivatal éves beszámolója minden lényeges szempontból híven és pénzügyi szabályzata előírásainak, valamint a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályoknak megfelelően tükrözi a 2014. december 31-i pénzügyi helyzetet, a tárgyévi gazdasági események eredményét és a pénzforgalmat. |
| --- | --- |

8.

A Számvevőszék véleménye szerint a Hivatal éves beszámolója minden lényeges szempontból híven és pénzügyi szabályzata előírásainak, valamint a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályoknak megfelelően tükrözi a 2014. december 31-i pénzügyi helyzetet, a tárgyévi gazdasági események eredményét és a pénzforgalmat.

Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről

| 9. | A Számvevőszék véleménye szerint a 2014. december 31-én véget ért évre vonatkozó éves beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

9.

A Számvevőszék véleménye szerint a 2014. december 31-én véget ért évre vonatkozó éves beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek.

| 10. | A Számvevőszék véleményei függetlenek az alábbi megjegyzésektől. |
| --- | --- |

10.

A Számvevőszék véleményei függetlenek az alábbi megjegyzésektől.

MEGJEGYZÉSEK A KÖLTSÉGVETÉSI GAZDÁLKODÁSRÓL

| 11. | Összességében a lekötött előirányzatok minden cím esetében 98 %-ra javultak (a 2013-as 87 %-ról). A lekötött előirányzatok átvitele azonban 0,9 millió euróra, azaz 23 %-ra nőtt (a 2013-as 0,5 millió euróról, illetve 13 %-ról), különösen az operatív tevékenységek (III. cím), mint az elektronikus hírközlésről szóló folyamatban levő tanulmányok kapcsán. |
| --- | --- |

11.

Összességében a lekötött előirányzatok minden cím esetében 98 %-ra javultak (a 2013-as 87 %-ról). A lekötött előirányzatok átvitele azonban 0,9 millió euróra, azaz 23 %-ra nőtt (a 2013-as 0,5 millió euróról, illetve 13 %-ról), különösen az operatív tevékenységek (III. cím), mint az elektronikus hírközlésről szóló folyamatban levő tanulmányok kapcsán.

| 12. | A költségvetési átcsoportosítások nagy száma jelentős mértékben módosította az eredeti költségvetés szerkezetét, különös tekintettel a 17 %-kal csökkentett I. címre (személyzeti költségek), a 44 %-kal csökkentett II. címre (igazgatási kiadások), valamint a főként a folyamatban levő tanulmányok (lásd: 11. bekezdés) finanszírozása miatt 60 %-kal megnövelt III. címre (operatív kiadások). |
| --- | --- |

12.

A költségvetési átcsoportosítások nagy száma jelentős mértékben módosította az eredeti költségvetés szerkezetét, különös tekintettel a 17 %-kal csökkentett I. címre (személyzeti költségek), a 44 %-kal csökkentett II. címre (igazgatási kiadások), valamint a főként a folyamatban levő tanulmányok (lásd: 11. bekezdés) finanszírozása miatt 60 %-kal megnövelt III. címre (operatív kiadások).

| 13. | A 2014-es költségvetésben előirányzott, a BEREC-ben megfigyelő státusszal rendelkező EFTA (9) tagállami szabályozó hatóságoktól származó hozzájárulások az EFTA tagállamokkal kötött megállapodások hiányában nem érkeztek be. |
| --- | --- |

13.

A 2014-es költségvetésben előirányzott, a BEREC-ben megfigyelő státusszal rendelkező EFTA (9) tagállami szabályozó hatóságoktól származó hozzájárulások az EFTA tagállamokkal kötött megállapodások hiányában nem érkeztek be.

A KORÁBBI ÉVEK MEGJEGYZÉSEINEK HASZNOSULÁSA

| 14. | Az I. melléklet áttekintést ad a korábbi évek számvevőszéki megjegyzései nyomán tett helyesbítő intézkedésekről. |
| --- | --- |

14.

Az I. melléklet áttekintést ad a korábbi évek számvevőszéki megjegyzései nyomán tett helyesbítő intézkedésekről.

A jelentést 2015. szeptember 8-i luxembourgi ülésén fogadta el a Milan Martin CVIKL számvevőszéki tag elnökölte IV. Kamara.

a Számvevőszék nevében

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

elnök

---

(1)  HL L 337., 2009.12.18., 1. o.

1

(2)  A Hivatal hatáskörét és tevékenységeit a II. melléklet foglalja össze, tájékoztató jelleggel.

2

II. melléklet

(3)  Ezek a következőkből állnak: mérleg, eredménykimutatás, pénzforgalmi kimutatás, a nettó eszközállomány változásainak kimutatása, a számviteli politika meghatározó alapelveinek összefoglalása és további magyarázatok.

3

(4)  Ezek a költségvetési eredménykimutatásból és a költségvetési eredménykimutatás mellékletéből állnak.

4

(5)  Az 1271/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (HL L 328., 2013.12.7., 42. o.) 39. és 50. cikke.

5

(6)  A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok a Könyvvizsgálók Nemzetközi Szövetsége (IFAC) által kibocsátott Nemzetközi Költségvetési Számviteli Standardokra (IPSAS), illetve adott esetben a Nemzetközi Számviteli Standard Testület (IASB) által kibocsátott Nemzetközi Számviteli Standardokra (IAS)/Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardokra (IFRS) támaszkodnak.

6

(7)  Az 1271/2013/EU rendelet 107. cikke.

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 966/2012/EU, Euratom rendelete (HL L 298., 2012.10.26., 1. o.).

8

(9)  Európai Szabadkereskedelmi Társulás.

9

---

I. MELLÉKLET

A korábbi évek megjegyzéseinek hasznosulása

| Év | A Számvevőszék megjegyzése | A helyesbítő intézkedés állapota
  (végrehajtva/folyamatban/végrehajtandó/n.a.) |
| --- | --- | --- |
| 2011 | A Hivatal még nem fogadott el, illetve nem alkalmazott minden belsőkontroll-standardot. | Végrehajtva (elfogadás)
  Folyamatban (végrehajtás) |
| 2012 | A Hivatal még nem alkalmazta a következő belső kontrollstandardokat: „Célok és teljesítménymutatók” (ICS 5), „Folyamat és eljárások” (ICS 8), „Dokumentumkezelés” (ICS 11) és „Információ és kommunikáció” (ICS 12). | Végrehajtva |
| 2012 | Töröltek mintegy 1 01  000 eurót, a 2011-ről átvitt lekötött előirányzatok 45 %-át. A 2012-es összes előirányzat 17 %-át, 5 45  000 eurót nem használtak fel és azokat törölni is kellett. A 2013-ra átvitt lekötött előirányzatok nagyok voltak, 6 11  000 eurót tettek ki; ez az összes előirányzat 19 %-a. Ez azt mutatja, hogy a Hivatal nehézségekkel nézett szembe tevékenységeinek tervezésében, illetve végrehajtásában. A 2012-re való előirányzat-átvitel főleg abból adódott, hogy késtek a munkaerő-felvétellel, és hogy nem volt eredményes politika a szakemberek kiküldetési költség-elszámolásainak időbeni benyújtására és kifizetésére. | n.a. |
| 2013 | A költségvetés felhasználási aránya a jobb tervezésnek és a tevékenységek időben történő végrehajtásának köszönhetően jelentősen javult. Bár a 2012-ből származó törölt átvitelek szintje továbbra is magas és mintegy 28 %-ot (2012: 45 %) tesz ki, a lekötött előirányzatok 2013-ra való átvitele 4 61  983 euróra, azaz 13 %-ra (2012: 6 11  223 euro, azaz 19 %) csökkent. Az átvitelek főként a 2013 második felében megkötött, 2013-ban és 2014-ben végzendő tevékenységekre vonatkozó szerződésekhez kapcsolódnak. | n.a. |
| 2013 | A szakértők számára 2013-ban folyósított 1  183 visszatérítés közül 1  078 esetében fordult elő késedelem. A késedelmes fizetések esetében a késedelmi idő 2013 első felében átlagosan 78 nap volt, ami 2013 második felében 33 napra javult. | Folyamatban |

Év

A Számvevőszék megjegyzése

A helyesbítő intézkedés állapota

(végrehajtva/folyamatban/végrehajtandó/n.a.)

2011

A Hivatal még nem fogadott el, illetve nem alkalmazott minden belsőkontroll-standardot.

Végrehajtva (elfogadás)

Folyamatban (végrehajtás)

2012

A Hivatal még nem alkalmazta a következő belső kontrollstandardokat: „Célok és teljesítménymutatók” (ICS 5), „Folyamat és eljárások” (ICS 8), „Dokumentumkezelés” (ICS 11) és „Információ és kommunikáció” (ICS 12).

Végrehajtva

2012

Töröltek mintegy 1 01  000 eurót, a 2011-ről átvitt lekötött előirányzatok 45 %-át. A 2012-es összes előirányzat 17 %-át, 5 45  000 eurót nem használtak fel és azokat törölni is kellett. A 2013-ra átvitt lekötött előirányzatok nagyok voltak, 6 11  000 eurót tettek ki; ez az összes előirányzat 19 %-a. Ez azt mutatja, hogy a Hivatal nehézségekkel nézett szembe tevékenységeinek tervezésében, illetve végrehajtásában. A 2012-re való előirányzat-átvitel főleg abból adódott, hogy késtek a munkaerő-felvétellel, és hogy nem volt eredményes politika a szakemberek kiküldetési költség-elszámolásainak időbeni benyújtására és kifizetésére.

n.a.

2013

A költségvetés felhasználási aránya a jobb tervezésnek és a tevékenységek időben történő végrehajtásának köszönhetően jelentősen javult. Bár a 2012-ből származó törölt átvitelek szintje továbbra is magas és mintegy 28 %-ot (2012: 45 %) tesz ki, a lekötött előirányzatok 2013-ra való átvitele 4 61  983 euróra, azaz 13 %-ra (2012: 6 11  223 euro, azaz 19 %) csökkent. Az átvitelek főként a 2013 második felében megkötött, 2013-ban és 2014-ben végzendő tevékenységekre vonatkozó szerződésekhez kapcsolódnak.

n.a.

2013

A szakértők számára 2013-ban folyósított 1  183 visszatérítés közül 1  078 esetében fordult elő késedelem. A késedelmes fizetések esetében a késedelmi idő 2013 első felében átlagosan 78 nap volt, ami 2013 második felében 33 napra javult.

Folyamatban

---

II. MELLÉKLET

Az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testületének Hivatala (Riga)

Hatáskör és tevékenységek

| A Szerződésből eredő uniós hatáskör


  (az Európai Unió működéséről szóló szerződés 114. cikke) | Jogszabályok közelítése az elektronikus hírközlés területén |
| --- | --- |
| A Hivatal hatásköre


  (az Európai Parlament és a Tanács 1211/2009/EK rendelete) | A Hivatal hatáskörét az 1211/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet határozza meg.
  A 6. cikkben említett hivatal adminisztratív és szakmai támogatást nyújt a BEREC-nek.
  A Hivatal feladatait a szabályozói tanács irányítása alatt végzi. |
| Irányítás | A Hivatal irányítóbizottsággal és igazgatási vezetővel rendelkezik, akik minden igazgatási és pénzügyi felelősséget megosztva viselnek, beleértve a személyzet irányítását is.
  A személyzet kinevezéséért azonban egyedül az irányítóbizottság felel (a 7. cikk (4) bekezdése);
  A szabályozói tanács iránymutatást ad a „Termékek és szolgáltatások 2014-ben” szakaszban felsorolt szolgáltatásokkal és termékekkel kapcsolatban. |
| A Hivatal rendelkezésére bocsátott erőforrások 2014-ben (2013) | Végleges költségvetés:4 1 62  874,00 euro (3 5 57  218,93 euro) (módosított költségvetés, amely a belső címzett bevételeket is tartalmazza)

  Létszám december 31-én: 24 (25) |
| Termékek és szolgáltatások 2014-ben | A szabályozói tanács irányítása alatt a Hivatal az alábbi szolgáltatásokat nyújtotta:






  — | szakmai és adminisztratív támogatás a BEREC számára, |

A Szerződésből eredő uniós hatáskör

(az Európai Unió működéséről szóló szerződés 114. cikke)

Jogszabályok közelítése az elektronikus hírközlés területén

A Hivatal hatásköre

(az Európai Parlament és a Tanács 1211/2009/EK rendelete)

A Hivatal hatáskörét az 1211/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet határozza meg.

A 6. cikkben említett hivatal adminisztratív és szakmai támogatást nyújt a BEREC-nek.

A Hivatal feladatait a szabályozói tanács irányítása alatt végzi.

Irányítás

A Hivatal irányítóbizottsággal és igazgatási vezetővel rendelkezik, akik minden igazgatási és pénzügyi felelősséget megosztva viselnek, beleértve a személyzet irányítását is.

A személyzet kinevezéséért azonban egyedül az irányítóbizottság felel (a 7. cikk (4) bekezdése);

A szabályozói tanács iránymutatást ad a „Termékek és szolgáltatások 2014-ben” szakaszban felsorolt szolgáltatásokkal és termékekkel kapcsolatban.

A Hivatal rendelkezésére bocsátott erőforrások 2014-ben (2013)

Végleges költségvetés:4 1 62  874,00 euro (3 5 57  218,93 euro) (módosított költségvetés, amely a belső címzett bevételeket is tartalmazza)

Létszám december 31-én: 24 (25)

Termékek és szolgáltatások 2014-ben

A szabályozói tanács irányítása alatt a Hivatal az alábbi szolgáltatásokat nyújtotta:

—

szakmai és adminisztratív támogatás a BEREC számára,

| — | információgyűjtés a nemzeti szabályozó hatóságoktól, információcsere és -továbbítás, |
| --- | --- |

—

információgyűjtés a nemzeti szabályozó hatóságoktól, információcsere és -továbbítás,

| — | a szabályozással kapcsolatos legjobb gyakorlatoknak az Unión belül a nemzeti szabályozó hatóságok, valamint harmadik felek körében való terjesztése, |
| --- | --- |

—

a szabályozással kapcsolatos legjobb gyakorlatoknak az Unión belül a nemzeti szabályozó hatóságok, valamint harmadik felek körében való terjesztése,

| — | az elnök támogatása a Hivatal szabályozói tanácsa és irányítóbizottsága munkájának előkészítésében, |
| --- | --- |

—

az elnök támogatása a Hivatal szabályozói tanácsa és irányítóbizottsága munkájának előkészítésében,

| — | a szabályozói tanács által felállított szakértői munkacsoportok támogatása. |
| --- | --- |

—

a szabályozói tanács által felállított szakértői munkacsoportok támogatása.

Forrás: A Hivataltól származó melléklet.

---

HIVATAL VÁLASZAI

| 11. | A BEREC Hivatal tudomásul veszi a 2013-hoz képest 98 %-ra javult lekötött előirányzatokra vonatkozó költségvetés-gazdálkodási észrevételt: a 2013. évi arány 87 % volt. A 2014. évi költségvetés 2012-ben készült, amikor a BEREC Hivatal költségvetés-gazdálkodása még csak korai szakaszában járt. A rendszeres ellenőrzés javítására azóta bevezetett eszközök jobb tervezést tesznek lehetővé.
  A BEREC Hivatal elismeri a Számvevőszék észrevételében felvetett ügy nagyfokú relevanciáját, miszerint a lekötött előirányzatok átvitele 0,9 millió euróra, azaz 23 %-ra nőtt (2013: 0,5 millió euro, 13 %), különösen az operatív tevékenységek (III. cím), mint az elektronikus hírközlésről szóló folyamatban levő tanulmányok kapcsán. Ennek oka az volt, hogy az irányítóbizottság jelentős operatív projektek (Net Neutrality tanulmány: kb. 3 90  000 euro; BEREC-Net: 1 05  000 euro; szektoriális tanulmányok: kb. 2 60  000 euro) indítására adott felkérést. Továbbá a vezetőség körében történt jelentős változások is késleltették a fenti projektek korai végrehajtását, mivel 2014 áprilisában új igazgatási vezető, 2014 augusztusában pedig a programirányítási egység új vezetőjét nevezték ki.
  A BEREC Hivatal célul tűzte ki a 2015-ben átvitt lekötött előirányzatok szintjének csökkentését. |
| --- | --- |

11.

A BEREC Hivatal tudomásul veszi a 2013-hoz képest 98 %-ra javult lekötött előirányzatokra vonatkozó költségvetés-gazdálkodási észrevételt: a 2013. évi arány 87 % volt. A 2014. évi költségvetés 2012-ben készült, amikor a BEREC Hivatal költségvetés-gazdálkodása még csak korai szakaszában járt. A rendszeres ellenőrzés javítására azóta bevezetett eszközök jobb tervezést tesznek lehetővé.

A BEREC Hivatal elismeri a Számvevőszék észrevételében felvetett ügy nagyfokú relevanciáját, miszerint a lekötött előirányzatok átvitele 0,9 millió euróra, azaz 23 %-ra nőtt (2013: 0,5 millió euro, 13 %), különösen az operatív tevékenységek (III. cím), mint az elektronikus hírközlésről szóló folyamatban levő tanulmányok kapcsán. Ennek oka az volt, hogy az irányítóbizottság jelentős operatív projektek (Net Neutrality tanulmány: kb. 3 90  000 euro; BEREC-Net: 1 05  000 euro; szektoriális tanulmányok: kb. 2 60  000 euro) indítására adott felkérést. Továbbá a vezetőség körében történt jelentős változások is késleltették a fenti projektek korai végrehajtását, mivel 2014 áprilisában új igazgatási vezető, 2014 augusztusában pedig a programirányítási egység új vezetőjét nevezték ki.

A BEREC Hivatal célul tűzte ki a 2015-ben átvitt lekötött előirányzatok szintjének csökkentését.

| 12. | A BEREC Hivatal tudomásul veszi a Számvevőszék észrevételében felvetett ügy fontosságát, miszerint a költségvetési átcsoportosítások nagy száma jelentős mértékben módosította az eredeti költségvetés szerkezetét: az I. cím (személyzeti költségek) 17 %-kal, a II. cím (igazgatási kiadások) pedig 44 %-kal csökkent, míg a III. cím (operatív kiadások) főként a folyamatban lévő tanulmányok finanszírozása miatt 60 %-kal nőtt. A Hivatal folyamatosan a tevékenységalapú tervezési rendszer javítására törekszik, ami a költségvetési átcsoportosítások további csökkenéséhez vezethet. |
| --- | --- |

12.

A BEREC Hivatal tudomásul veszi a Számvevőszék észrevételében felvetett ügy fontosságát, miszerint a költségvetési átcsoportosítások nagy száma jelentős mértékben módosította az eredeti költségvetés szerkezetét: az I. cím (személyzeti költségek) 17 %-kal, a II. cím (igazgatási kiadások) pedig 44 %-kal csökkent, míg a III. cím (operatív kiadások) főként a folyamatban lévő tanulmányok finanszírozása miatt 60 %-kal nőtt. A Hivatal folyamatosan a tevékenységalapú tervezési rendszer javítására törekszik, ami a költségvetési átcsoportosítások további csökkenéséhez vezethet.

| 13. | A BEREC Hivatal figyelembe veszi az észrevételt, miszerint a 2014-es költségvetésben előirányzott, BEREC-ben megfigyelő státusszal rendelkező EFTA (1) tagállami szabályozó hatóságoktól származó hozzájárulások az EFTA tagállamokkal kötött megállapodások hiányában nem érkeztek be. Ennek következtében a 2015. évi költségvetés ennek megfelelően javításra került. Azonban az EFTA-megállapodásokra vonatkozó tárgyalások a Bizottság és az érintett országok között zajlanak, így a BEREC Hivatal nem tudja a tárgyalásokat és a megállapodások aláírásának folyamatát befolyásolni. |
| --- | --- |

13.

A BEREC Hivatal figyelembe veszi az észrevételt, miszerint a 2014-es költségvetésben előirányzott, BEREC-ben megfigyelő státusszal rendelkező EFTA (1) tagállami szabályozó hatóságoktól származó hozzájárulások az EFTA tagállamokkal kötött megállapodások hiányában nem érkeztek be. Ennek következtében a 2015. évi költségvetés ennek megfelelően javításra került. Azonban az EFTA-megállapodásokra vonatkozó tárgyalások a Bizottság és az érintett országok között zajlanak, így a BEREC Hivatal nem tudja a tárgyalásokat és a megállapodások aláírásának folyamatát befolyásolni.

---

(1)  Európai Szabadkereskedelmi Társulás.

---

| 9.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 409/33 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 409/33

---

JELENTÉS

az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, a Központ válaszával együtt

(2015/C 409/04)

BEVEZETÉS

| 1. | Az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontját (a továbbiakban: a Központ, más néven CDT), amelynek székhelye Luxembourgban van, a 2965/94/EK tanácsi rendelet (1) hozta létre. A Központ feladata az, hogy a hozzá forduló uniós intézményeket és szerveket a tevékenységük ellátásához szükséges fordítások elkészítésével segítse (2). |
| --- | --- |

1.

Az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontját (a továbbiakban: a Központ, más néven CDT), amelynek székhelye Luxembourgban van, a 2965/94/EK tanácsi rendelet (1) hozta létre. A Központ feladata az, hogy a hozzá forduló uniós intézményeket és szerveket a tevékenységük ellátásához szükséges fordítások elkészítésével segítse (2).

A MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZATOT ALÁTÁMASZTÓ INFORMÁCIÓK

| 2. | A Számvevőszék ellenőrzési módszere analitikus ellenőrzési eljárásokat, tranzakciók közvetlen tesztelését, valamint a Központ felügyeleti és kontrollrendszereiben alkalmazott fő kontrollmechanizmusok értékelését foglalja magában. Mindez kiegészül más ellenőrök munkájából származó bizonyítékokkal, valamint a vezetői teljességi nyilatkozatok elemzésével. |
| --- | --- |

2.

A Számvevőszék ellenőrzési módszere analitikus ellenőrzési eljárásokat, tranzakciók közvetlen tesztelését, valamint a Központ felügyeleti és kontrollrendszereiben alkalmazott fő kontrollmechanizmusok értékelését foglalja magában. Mindez kiegészül más ellenőrök munkájából származó bizonyítékokkal, valamint a vezetői teljességi nyilatkozatok elemzésével.

| MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT









  3. | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke alapján a Számvevőszék ellenőrizte a következőket:






  a) | a Központ éves beszámolója, amely a 2014. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból (3) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (4) áll, és |
| --- | --- | --- |

MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT

3.

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke alapján a Számvevőszék ellenőrizte a következőket:

a)

a Központ éves beszámolója, amely a 2014. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból (3) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (4) áll, és

| b) | a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége. |
| --- | --- |

b)

a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége.

A vezetés felelőssége

| 4. | A vezetés felelőssége a Központ éves beszámolójának elkészítése és valós bemutatása, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége (5):






  a) | A Központ éves beszámolója tekintetében a vezetés felelősségi körébe tartozik: az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és valós bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítása, megvalósítása és fenntartása; a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok (6) alapján megfelelő számviteli politika megválasztása és alkalmazása; és a körülményeknek megfelelően ésszerű számviteli becslések készítése. Az igazgató hagyja jóvá a Központ éves beszámolóját azután, hogy a számvitelért felelős tisztviselő az összes rendelkezésre álló információ alapján egy olyan kísérő nyilatkozattal egyetemben elkészítette azt, amelyben a tisztviselő többek között kijelenti, hogy ésszerű bizonyossággal rendelkezik afelől, hogy a beszámoló minden lényeges szempontból valós és hű képet ad a Központ pénzügyi helyzetéről. |
| --- | --- | --- |

4.

A vezetés felelőssége a Központ éves beszámolójának elkészítése és valós bemutatása, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége (5):

a)

A Központ éves beszámolója tekintetében a vezetés felelősségi körébe tartozik: az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és valós bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítása, megvalósítása és fenntartása; a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok (6) alapján megfelelő számviteli politika megválasztása és alkalmazása; és a körülményeknek megfelelően ésszerű számviteli becslések készítése. Az igazgató hagyja jóvá a Központ éves beszámolóját azután, hogy a számvitelért felelős tisztviselő az összes rendelkezésre álló információ alapján egy olyan kísérő nyilatkozattal egyetemben elkészítette azt, amelyben a tisztviselő többek között kijelenti, hogy ésszerű bizonyossággal rendelkezik afelől, hogy a beszámoló minden lényeges szempontból valós és hű képet ad a Központ pénzügyi helyzetéről.

| b) | A vezetés felelőssége a mögöttes tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, illetve a gondos pénzgazdálkodás elveinek követése tekintetében abban áll, hogy ki kell alakítania, meg kell valósítania és fenn kell tartania egy olyan eredményes és hatékony belső kontrollrendszert, amely megfelelő felügyelettel és alkalmas intézkedésekkel képes megakadályozni a szabálytalanságokat és csalásokat, illetve szükség esetén jogi eljárásokkal képes visszaszerezni a tévesen kifizetett vagy felhasznált pénzösszegeket. |
| --- | --- |

b)

A vezetés felelőssége a mögöttes tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, illetve a gondos pénzgazdálkodás elveinek követése tekintetében abban áll, hogy ki kell alakítania, meg kell valósítania és fenn kell tartania egy olyan eredményes és hatékony belső kontrollrendszert, amely megfelelő felügyelettel és alkalmas intézkedésekkel képes megakadályozni a szabálytalanságokat és csalásokat, illetve szükség esetén jogi eljárásokkal képes visszaszerezni a tévesen kifizetett vagy felhasznált pénzösszegeket.

Az ellenőr felelőssége

| 5. | A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzése alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Európai Parlament és a Tanács számára (7) az éves beszámoló megbízhatóságára és a mögöttes tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. A Számvevőszék az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjai és etikai kódexe, valamint a legfőbb ellenőrző intézményeknek az INTOSAI által elfogadott nemzetközi standardjai szerint végzi ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy ésszerű bizonyosságot szerezhessen arról, hogy a Központ éves beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

5.

A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzése alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Európai Parlament és a Tanács számára (7) az éves beszámoló megbízhatóságára és a mögöttes tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. A Számvevőszék az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjai és etikai kódexe, valamint a legfőbb ellenőrző intézményeknek az INTOSAI által elfogadott nemzetközi standardjai szerint végzi ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy ésszerű bizonyosságot szerezhessen arról, hogy a Központ éves beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek.

| 6. | Az ellenőrzés olyan eljárásokat foglal magában, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték szerezhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőrnek egy arra irányuló kockázatelemzés alapján kialakított szakmai megítélésétől függ, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba a beszámolóban, illetve az Európai Unió jogi keretei által meghatározott követelményektől való lényeges eltérés az annak alapjául szolgáló tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr mérlegeli a szervezetnek a beszámoló elkészítése és valós bemutatása szempontjából releváns belső kontrollmechanizmusait, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségének és szabályszerűségének biztosítása céljából alkalmazott felügyeleti és kontrollrendszereit, és a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárásokat alakít ki. Az ellenőrzés része továbbá az alkalmazott számviteli politika megfelelőségének, a számviteli becslések ésszerűségének és a beszámoló általános bemutatásának értékelése. E jelentés és a megbízhatósági nyilatkozat elkészítése során a Számvevőszék az Unió költségvetési rendelete (8) 208. cikke (4) bekezdésének megfelelően figyelembe vette a független külső ellenőr által a Központ beszámolóira nézve végzett ellenőrzési tevékenységet. |
| --- | --- |

6.

Az ellenőrzés olyan eljárásokat foglal magában, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték szerezhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőrnek egy arra irányuló kockázatelemzés alapján kialakított szakmai megítélésétől függ, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba a beszámolóban, illetve az Európai Unió jogi keretei által meghatározott követelményektől való lényeges eltérés az annak alapjául szolgáló tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr mérlegeli a szervezetnek a beszámoló elkészítése és valós bemutatása szempontjából releváns belső kontrollmechanizmusait, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségének és szabályszerűségének biztosítása céljából alkalmazott felügyeleti és kontrollrendszereit, és a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárásokat alakít ki. Az ellenőrzés része továbbá az alkalmazott számviteli politika megfelelőségének, a számviteli becslések ésszerűségének és a beszámoló általános bemutatásának értékelése. E jelentés és a megbízhatósági nyilatkozat elkészítése során a Számvevőszék az Unió költségvetési rendelete (8) 208. cikke (4) bekezdésének megfelelően figyelembe vette a független külső ellenőr által a Központ beszámolóira nézve végzett ellenőrzési tevékenységet.

| 7. | A Számvevőszék úgy véli, hogy az összegyűjtött ellenőrzési bizonyítékok elégségesek és megfelelőek megbízhatósági nyilatkozata megalapozásához. |
| --- | --- |

7.

A Számvevőszék úgy véli, hogy az összegyűjtött ellenőrzési bizonyítékok elégségesek és megfelelőek megbízhatósági nyilatkozata megalapozásához.

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról

| 8. | A Számvevőszék véleménye szerint a Központ éves beszámolója minden lényeges szempontból híven és pénzügyi szabályzata előírásainak, valamint a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályoknak megfelelően tükrözi a 2014. december 31-i pénzügyi helyzetet, a tárgyévi gazdasági események eredményét és a pénzforgalmat. |
| --- | --- |

8.

A Számvevőszék véleménye szerint a Központ éves beszámolója minden lényeges szempontból híven és pénzügyi szabályzata előírásainak, valamint a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályoknak megfelelően tükrözi a 2014. december 31-i pénzügyi helyzetet, a tárgyévi gazdasági események eredményét és a pénzforgalmat.

Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről

| 9. | A Számvevőszék véleménye szerint a 2014. december 31-én véget ért évre vonatkozó éves beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

9.

A Számvevőszék véleménye szerint a 2014. december 31-én véget ért évre vonatkozó éves beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek.

| 10. | A Számvevőszék véleményei függetlenek az alábbi megjegyzésektől. |
| --- | --- |

10.

A Számvevőszék véleményei függetlenek az alábbi megjegyzésektől.

TOVÁBBI MEGJEGYZÉSEK

| 11. | A Központ készpénzkészlete és rövid távra lekötött bankbetéteinek állománya a 2013. év végi 40 millió euróról tovább növekedett, 2014 év végére 44 millió euróra (a költségvetési többlet és a tartalékok 37,5 millió euróról 40,4 millió euróra nőttek). Amint a korábbi években, ez ismét arra utal, hogy az árak csökkenthetőek lennének. |
| --- | --- |

11.

A Központ készpénzkészlete és rövid távra lekötött bankbetéteinek állománya a 2013. év végi 40 millió euróról tovább növekedett, 2014 év végére 44 millió euróra (a költségvetési többlet és a tartalékok 37,5 millió euróról 40,4 millió euróra nőttek). Amint a korábbi években, ez ismét arra utal, hogy az árak csökkenthetőek lennének.

A KORÁBBI ÉVEK MEGJEGYZÉSEINEK HASZNOSULÁSA

| 12. | Az I. melléklet áttekintést ad a korábbi évek számvevőszéki megjegyzései nyomán tett helyesbítő intézkedésekről. |
| --- | --- |

12.

Az I. melléklet áttekintést ad a korábbi évek számvevőszéki megjegyzései nyomán tett helyesbítő intézkedésekről.

A jelentést 2015. szeptember 8-i luxembourgi ülésén fogadta el a Milan Martin CVIKL számvevőszéki tag elnökölte IV. Kamara.

a Számvevőszék nevében

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

elnök

---

(1)  HL L 314., 1994.12.7., 1. o.

1

(2)  A Központ hatáskörét és tevékenységeit a II. melléklet foglalja össze, tájékoztató jelleggel.

2

II. melléklet

(3)  Ezek a következőkből állnak: mérleg, eredménykimutatás, pénzforgalmi kimutatás, a nettó eszközállomány változásainak kimutatása, a számviteli politika meghatározó alapelveinek összefoglalása és további magyarázatok.

3

(4)  Ezek a költségvetési eredménykimutatásból és a költségvetési eredménykimutatás mellékletéből állnak.

4

(5)  Az 1271/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (HL L 328., 2013.12.7., 42. o.) 39. és 50. cikke.

5

(6)  A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok a Könyvvizsgálók Nemzetközi Szövetsége (IFAC) által kibocsátott Nemzetközi Költségvetési Számviteli Standardokra (IPSAS), illetve adott esetben a Nemzetközi Számviteli Standard Testület (IASB) által kibocsátott Nemzetközi Számviteli Standardokra (IAS)/Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardokra (IFRS) támaszkodnak.

6

(7)  Az 1271/2013/EU rendelet 107. cikke.

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 966/2012/EU, Euratom rendelete (HL L 298., 2012.10.26., 1. o.).

8

---

I. MELLÉKLET

A korábbi évek megjegyzéseinek hasznosulása

| Év | A Számvevőszék megjegyzése | A helyesbítő intézkedés állapota
  (végrehajtva/folyamatban/végrehajtandó/n.a.) |
| --- | --- | --- |
| 2012 óta (összevonva) | 2012 óta a Központ készpénzkészlete és rövid távra lekötött bankbetéteinek állománya, illetve költségvetési többlete és tartalékai túl nagyok. Ez arra utal, hogy az árak csökkenthetőek lennének. | Végrehajtandó |
| 2012 | A Számvevőszék által 2012-ben ellenőrzött 20 szabályozó ügynökség számára alapító rendeletük írja elő, hogy minden fordítási feladatot a Központtal végeztessenek (a Központ alapító rendelete ugyanezt írja elő négy további ügynökség számára). Más ügynökségek számára nem kötelező a Központ szolgáltatásainak igénybe vétele. A nem technikai jellegű dokumentumok esetében az ügynökségek helyi szolgáltatások igénybe vételével csökkenteni tudnák költségeiket. A Számvevőszék véleménye szerint a jogalkotónak fontolóra kellene vennie, hogy ezt minden ügynökség számára lehetővé tegye. | Folyamatban |
| 2013 | 2008-ban a Központ 472 keretszerződést kötött fordítási szolgáltatókkal, legfeljebb négyéves időtartamra. Hogy 2012-ben jobb feltételekkel köthesse meg az új keretszerződéseket, a Központ részt akart venni a Bizottság akkori, fordítási szolgáltatások nyújtására irányuló közbeszerzési eljárásában, de nem sikerült megállapodnia a Bizottsággal a szerződési feltételekben. A Központ ezért egy évvel meghosszabbította az érvényes keretszerződéseket. Noha ezt az eltérést a Központ igazgatója megfelelő módon jóváhagyta, az ilyen hosszabbítás nem áll összhangban a Központ pénzügyi szabályzatának végrehajtási szabályaival, amelyek értelmében legfeljebb négyéves keretszerződés köthető. | Végrehajtva |
| 2013 | Az engedélyezésre jogosult tisztviselők (illetve megbízott engedélyezésre jogosult tisztviselők) által adott hivatalos megbízások (illetve közvetett megbízások) nem mindig állnak összhangban az ABAC számviteli rendszerben érvényben lévő tranzakciós engedélyezési jogkörökkel. | Végrehajtva |
| 2013 | A Központ 1994-ben kezdte meg működését, és működésének alapja mind a mai napig a fogadó tagállammal folytatott levél- és iratváltás. Átfogó székhely-megállapodás azonban továbbra sincs a Központ és a tagállam között. Egy ilyen megállapodás még átláthatóbbá tenné, hogy milyen feltételek mellett működik a Központ, illetve alkalmazottai. | Végrehajtva |

Év

A Számvevőszék megjegyzése

A helyesbítő intézkedés állapota

(végrehajtva/folyamatban/végrehajtandó/n.a.)

2012 óta (összevonva)

2012 óta a Központ készpénzkészlete és rövid távra lekötött bankbetéteinek állománya, illetve költségvetési többlete és tartalékai túl nagyok. Ez arra utal, hogy az árak csökkenthetőek lennének.

Végrehajtandó

2012

A Számvevőszék által 2012-ben ellenőrzött 20 szabályozó ügynökség számára alapító rendeletük írja elő, hogy minden fordítási feladatot a Központtal végeztessenek (a Központ alapító rendelete ugyanezt írja elő négy további ügynökség számára). Más ügynökségek számára nem kötelező a Központ szolgáltatásainak igénybe vétele. A nem technikai jellegű dokumentumok esetében az ügynökségek helyi szolgáltatások igénybe vételével csökkenteni tudnák költségeiket. A Számvevőszék véleménye szerint a jogalkotónak fontolóra kellene vennie, hogy ezt minden ügynökség számára lehetővé tegye.

Folyamatban

2013

2008-ban a Központ 472 keretszerződést kötött fordítási szolgáltatókkal, legfeljebb négyéves időtartamra. Hogy 2012-ben jobb feltételekkel köthesse meg az új keretszerződéseket, a Központ részt akart venni a Bizottság akkori, fordítási szolgáltatások nyújtására irányuló közbeszerzési eljárásában, de nem sikerült megállapodnia a Bizottsággal a szerződési feltételekben. A Központ ezért egy évvel meghosszabbította az érvényes keretszerződéseket. Noha ezt az eltérést a Központ igazgatója megfelelő módon jóváhagyta, az ilyen hosszabbítás nem áll összhangban a Központ pénzügyi szabályzatának végrehajtási szabályaival, amelyek értelmében legfeljebb négyéves keretszerződés köthető.

Végrehajtva

2013

Az engedélyezésre jogosult tisztviselők (illetve megbízott engedélyezésre jogosult tisztviselők) által adott hivatalos megbízások (illetve közvetett megbízások) nem mindig állnak összhangban az ABAC számviteli rendszerben érvényben lévő tranzakciós engedélyezési jogkörökkel.

Végrehajtva

2013

A Központ 1994-ben kezdte meg működését, és működésének alapja mind a mai napig a fogadó tagállammal folytatott levél- és iratváltás. Átfogó székhely-megállapodás azonban továbbra sincs a Központ és a tagállam között. Egy ilyen megállapodás még átláthatóbbá tenné, hogy milyen feltételek mellett működik a Központ, illetve alkalmazottai.

Végrehajtva

---

II. MELLÉKLET

Az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja (Luxembourg)

Hatáskör és tevékenységek

| A Szerződésből eredő uniós hatáskör | A tagállamok kormányainak képviselői közös megegyezéssel nyilatkozatot fogadtak el az Unió szerveit kiszolgáló, a Bizottság luxembourgi fordító részlegei mellett működő Fordítóközpont létesítéséről abból a célból, hogy az biztosítsa a szükséges fordítói szolgáltatásokat azon szervek és szolgálatok tevékenysége számára, amelyek székhelyét az 1993. október 29-i határozat állapította meg. |
| --- | --- |
| A Központ hatásköre


  (a legutóbb az 1645/2003/EK rendelettel módosított 2965/94/EK tanácsi rendelet) | Célok

  Az alábbi szervek tevékenységének ellátásához szükséges fordítási szolgáltatások biztosítása:






  — | Európai Környezetvédelmi Ügynökség, |

A Szerződésből eredő uniós hatáskör

A tagállamok kormányainak képviselői közös megegyezéssel nyilatkozatot fogadtak el az Unió szerveit kiszolgáló, a Bizottság luxembourgi fordító részlegei mellett működő Fordítóközpont létesítéséről abból a célból, hogy az biztosítsa a szükséges fordítói szolgáltatásokat azon szervek és szolgálatok tevékenysége számára, amelyek székhelyét az 1993. október 29-i határozat állapította meg.

A Központ hatásköre

(a legutóbb az 1645/2003/EK rendelettel módosított 2965/94/EK tanácsi rendelet)

Célok

Az alábbi szervek tevékenységének ellátásához szükséges fordítási szolgáltatások biztosítása:

—

Európai Környezetvédelmi Ügynökség,

| — | Európai Képzési Alapítvány, |
| --- | --- |

—

Európai Képzési Alapítvány,

| — | Kábítószer és a Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontja, |
| --- | --- |

—

Kábítószer és a Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontja,

| — | Európai Gyógyszerügynökség, |
| --- | --- |

—

Európai Gyógyszerügynökség,

| — | Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség, |
| --- | --- |

—

Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség,

| — | Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták), |
| --- | --- |

—

Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták),

| — | Európai Rendőrségi Hivatal (Europol) és az Europol Kábítószeregysége. |
| --- | --- |

—

Európai Rendőrségi Hivatal (Europol) és az Europol Kábítószeregysége.

A Tanács által létrehozott, fent nem említett szervek is igénybe vehetik a Központ szolgáltatásait. Az Európai Unió saját fordítószolgálattal rendelkező intézményei és szervei szükség esetén szintén kérhetik a Központ szolgáltatásait, önkéntes alapon.

A Központ teljes mértékben részt vesz az intézményközi fordítási bizottság munkájában.

Feladatok

| — | A szervekkel és intézményekkel történő együttműködés megszervezése, |
| --- | --- |

—

A szervekkel és intézményekkel történő együttműködés megszervezése,

| — | részvétel az intézményközi fordítási bizottság munkájában. |
| --- | --- |

—

részvétel az intézményközi fordítási bizottság munkájában.

Irányítás

Igazgatóság

Összetétel

| — | tagállamonként egy-egy képviselő, |
| --- | --- |

—

tagállamonként egy-egy képviselő,

| — | a Bizottság két képviselője, |
| --- | --- |

—

a Bizottság két képviselője,

| — | mindazon szervek és intézmények egy-egy képviselője, amelyek a Központ szolgáltatásait igénybe veszik. |
| --- | --- |

—

mindazon szervek és intézmények egy-egy képviselője, amelyek a Központ szolgáltatásait igénybe veszik.

Feladatok

A Központ éves költségvetésének, munkatervének, létszámtervének és éves jelentésének elfogadása.

Igazgató

Az igazgatóság nevezi ki a Bizottság javaslata alapján.

Külső ellenőrzés

Európai Számvevőszék.

Belső ellenőrzés

Az Európai Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálata.

A zárszámadás elfogadásáért felelős hatóság:

Az Európai Parlament, a Tanács ajánlása alapján.

A Központ rendelkezésére bocsátott erőforrások 2014-ben (2013)

Végleges költségvetés:

56  268(52  194) millió euró

Létszám:

A létszámtervben szereplő állások száma 203 (206), ebből betöltött: 191 (193).

+28 (23) szerződéses alkalmazott

Teljes létszám 219 (216), feladatok szerinti bontásban:

operatív feladatok: 120 (118) fő,

adminisztratív feladatok: 99 (98) fő,

Termékek és szolgáltatások 2014-ben (2013)

Lefordított oldalak száma:

7 58  061(8 04  986)

Lefordított oldalak száma nyelvenként:

| — | hivatalos nyelveken: 7 51  064(8 00  221) |
| --- | --- |

—

hivatalos nyelveken: 7 51  064(8 00  221)

| — | más nyelveken: 6  997(4  765) |
| --- | --- |

—

más nyelveken: 6  997(4  765)

Lefordított oldalak száma ügyféltípus szerint:

| — | szervek: 7 47  951(7 80  310) |
| --- | --- |

—

szervek: 7 47  951(7 80  310)

| — | intézmények: 10  110(24  676) |
| --- | --- |

—

intézmények: 10  110(24  676)

Külsős fordítók által lefordított oldalak száma:

5 03  153(5 12  524)

Forrás: A Központtól származó melléklet.

---

A KÖZPONT VÁLASZA

| 11. | A Központ tisztában van a magas készpénzszinttel és az ismétlődően felmerülő költségvetési többlettel, így különböző lépéseket tesz ezen tendencia megszüntetésére. A Központ csökkentette a 2014. évi árakat, illetve a 2015. évi költségvetésben további árcsökkentést irányzott elő. 2015-ben a Központ az árstabilitási tartalék egy részéből visszafizetéseket is eszközölt az ügyfelek számára, amelyek 2,3 millió eurót tettek ki.
  A többlet további növekedésének elkerülése érdekében a Központ a költségvetési többletből történő automatikus visszafizetéseket vezetett be az ügyfelek számára. Az új mechanizmus alapján a 2,6 millió euró összegű 2014. évi költségvetési eredmény a 2015. évi második költségvetés-módosítás jóváhagyása után visszafizetésre kerül az ügyfelek számára. |
| --- | --- |

11.

A Központ tisztában van a magas készpénzszinttel és az ismétlődően felmerülő költségvetési többlettel, így különböző lépéseket tesz ezen tendencia megszüntetésére. A Központ csökkentette a 2014. évi árakat, illetve a 2015. évi költségvetésben további árcsökkentést irányzott elő. 2015-ben a Központ az árstabilitási tartalék egy részéből visszafizetéseket is eszközölt az ügyfelek számára, amelyek 2,3 millió eurót tettek ki.

A többlet további növekedésének elkerülése érdekében a Központ a költségvetési többletből történő automatikus visszafizetéseket vezetett be az ügyfelek számára. Az új mechanizmus alapján a 2,6 millió euró összegű 2014. évi költségvetési eredmény a 2015. évi második költségvetés-módosítás jóváhagyása után visszafizetésre kerül az ügyfelek számára.

---

| 9.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 409/39 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 409/39

---

JELENTÉS

az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról a Központ válaszával együtt

(2015/C 409/05)

BEVEZETÉS

| 1. | A szaloniki székhelyű Európai Szakképzés-fejlesztési Központot (a továbbiakban: a Központ, más néven CEDEFOP) a 337/75/EGK (1) tanácsi rendelet hozta létre. Legfontosabb feladata a szakképzés uniós szinten történő fejlesztése. E cél megvalósítása érdekében a Központ szakképzési rendszerekről szóló dokumentációkat állít össze és terjeszt (2). |
| --- | --- |

1.

A szaloniki székhelyű Európai Szakképzés-fejlesztési Központot (a továbbiakban: a Központ, más néven CEDEFOP) a 337/75/EGK (1) tanácsi rendelet hozta létre. Legfontosabb feladata a szakképzés uniós szinten történő fejlesztése. E cél megvalósítása érdekében a Központ szakképzési rendszerekről szóló dokumentációkat állít össze és terjeszt (2).

A MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZATOT ALÁTÁMASZTÓ INFORMÁCIÓK

| 2. | A Számvevőszék ellenőrzési módszere analitikus ellenőrzési eljárásokat, tranzakciók közvetlen tesztelését, valamint a Központ felügyeleti és kontrollrendszereiben alkalmazott fő kontrollmechanizmusok értékelését foglalja magában. Mindez kiegészül más ellenőrök munkájából származó bizonyítékokkal, valamint a vezetői teljességi nyilatkozatok elemzésével. |
| --- | --- |

2.

A Számvevőszék ellenőrzési módszere analitikus ellenőrzési eljárásokat, tranzakciók közvetlen tesztelését, valamint a Központ felügyeleti és kontrollrendszereiben alkalmazott fő kontrollmechanizmusok értékelését foglalja magában. Mindez kiegészül más ellenőrök munkájából származó bizonyítékokkal, valamint a vezetői teljességi nyilatkozatok elemzésével.

| MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT









  3. | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke alapján a Számvevőszék ellenőrizte a következőket:






  a) | a Központ éves beszámolója, amely a 2014. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból (3) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (4) áll, és |
| --- | --- | --- |

MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT

3.

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke alapján a Számvevőszék ellenőrizte a következőket:

a)

a Központ éves beszámolója, amely a 2014. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból (3) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (4) áll, és

| b) | a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége. |
| --- | --- |

b)

a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége.

A vezetés felelőssége

| 4. | A vezetés felelőssége a Központ éves beszámolójának elkészítése és valós bemutatása, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége (5):






  a) | A Központ éves beszámolója tekintetében a vezetés felelősségi körébe tartozik: az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és valós bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítása, megvalósítása és fenntartása; a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok (6) alapján megfelelő számviteli politika megválasztása és alkalmazása; és a körülményeknek megfelelően ésszerű számviteli becslések készítése. Az igazgató hagyja jóvá a Központ éves beszámolóját azután, hogy a számvitelért felelős tisztviselő az összes rendelkezésre álló információ alapján egy olyan kísérő nyilatkozattal egyetemben elkészítette azt, amelyben a tisztviselő többek között kijelenti, hogy ésszerű bizonyossággal rendelkezik afelől, hogy a beszámoló minden lényeges szempontból valós és hű képet ad a Központ pénzügyi helyzetéről. |
| --- | --- | --- |

4.

A vezetés felelőssége a Központ éves beszámolójának elkészítése és valós bemutatása, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége (5):

a)

A Központ éves beszámolója tekintetében a vezetés felelősségi körébe tartozik: az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és valós bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítása, megvalósítása és fenntartása; a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok (6) alapján megfelelő számviteli politika megválasztása és alkalmazása; és a körülményeknek megfelelően ésszerű számviteli becslések készítése. Az igazgató hagyja jóvá a Központ éves beszámolóját azután, hogy a számvitelért felelős tisztviselő az összes rendelkezésre álló információ alapján egy olyan kísérő nyilatkozattal egyetemben elkészítette azt, amelyben a tisztviselő többek között kijelenti, hogy ésszerű bizonyossággal rendelkezik afelől, hogy a beszámoló minden lényeges szempontból valós és hű képet ad a Központ pénzügyi helyzetéről.

| b) | A vezetés felelőssége a mögöttes tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, illetve a gondos pénzgazdálkodás elveinek követése tekintetében abban áll, hogy ki kell alakítania, meg kell valósítania és fenn kell tartania egy olyan eredményes és hatékony belső kontrollrendszert, amely megfelelő felügyelettel és alkalmas intézkedésekkel képes megakadályozni a szabálytalanságokat és csalásokat, illetve szükség esetén jogi eljárásokkal képes visszaszerezni a tévesen kifizetett vagy felhasznált pénzösszegeket. |
| --- | --- |

b)

A vezetés felelőssége a mögöttes tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, illetve a gondos pénzgazdálkodás elveinek követése tekintetében abban áll, hogy ki kell alakítania, meg kell valósítania és fenn kell tartania egy olyan eredményes és hatékony belső kontrollrendszert, amely megfelelő felügyelettel és alkalmas intézkedésekkel képes megakadályozni a szabálytalanságokat és csalásokat, illetve szükség esetén jogi eljárásokkal képes visszaszerezni a tévesen kifizetett vagy felhasznált pénzösszegeket.

Az ellenőr felelőssége

| 5. | A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzése alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Európai Parlament és a Tanács számára (7) az éves beszámoló megbízhatóságára és a mögöttes tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. A Számvevőszék az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjai és etikai kódexe, valamint a legfőbb ellenőrző intézményeknek az INTOSAI által elfogadott nemzetközi standardjai szerint végzi ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy ésszerű bizonyosságot szerezhessen arról, hogy a Központ éves beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

5.

A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzése alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Európai Parlament és a Tanács számára (7) az éves beszámoló megbízhatóságára és a mögöttes tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. A Számvevőszék az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjai és etikai kódexe, valamint a legfőbb ellenőrző intézményeknek az INTOSAI által elfogadott nemzetközi standardjai szerint végzi ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy ésszerű bizonyosságot szerezhessen arról, hogy a Központ éves beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek.

| 6. | Az ellenőrzés olyan eljárásokat foglal magában, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték szerezhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőrnek egy arra irányuló kockázatelemzés alapján kialakított szakmai megítélésétől függ, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba a beszámolóban, illetve az Európai Unió jogi keretei által meghatározott követelményektől való lényeges eltérés az annak alapjául szolgáló tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr mérlegeli a szervezetnek a beszámoló elkészítése és valós bemutatása szempontjából releváns belső kontrollmechanizmusait, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségének és szabályszerűségének biztosítása céljából alkalmazott felügyeleti és kontrollrendszereit, és a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárásokat alakít ki. Az ellenőrzés része továbbá az alkalmazott számviteli politika megfelelőségének, a számviteli becslések ésszerűségének és a beszámoló általános bemutatásának értékelése. E jelentés és a megbízhatósági nyilatkozat elkészítése során a Számvevőszék az Unió költségvetési rendelete (8) 208. cikke (4) bekezdésének megfelelően figyelembe vette a független külső ellenőr által a Központ beszámolóira nézve végzett ellenőrzési tevékenységet. |
| --- | --- |

6.

Az ellenőrzés olyan eljárásokat foglal magában, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték szerezhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőrnek egy arra irányuló kockázatelemzés alapján kialakított szakmai megítélésétől függ, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba a beszámolóban, illetve az Európai Unió jogi keretei által meghatározott követelményektől való lényeges eltérés az annak alapjául szolgáló tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr mérlegeli a szervezetnek a beszámoló elkészítése és valós bemutatása szempontjából releváns belső kontrollmechanizmusait, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségének és szabályszerűségének biztosítása céljából alkalmazott felügyeleti és kontrollrendszereit, és a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárásokat alakít ki. Az ellenőrzés része továbbá az alkalmazott számviteli politika megfelelőségének, a számviteli becslések ésszerűségének és a beszámoló általános bemutatásának értékelése. E jelentés és a megbízhatósági nyilatkozat elkészítése során a Számvevőszék az Unió költségvetési rendelete (8) 208. cikke (4) bekezdésének megfelelően figyelembe vette a független külső ellenőr által a Központ beszámolóira nézve végzett ellenőrzési tevékenységet.

| 7. | A Számvevőszék úgy véli, hogy az összegyűjtött ellenőrzési bizonyítékok elégségesek és megfelelőek megbízhatósági nyilatkozata megalapozásához. |
| --- | --- |

7.

A Számvevőszék úgy véli, hogy az összegyűjtött ellenőrzési bizonyítékok elégségesek és megfelelőek megbízhatósági nyilatkozata megalapozásához.

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról

| 8. | A Számvevőszék véleménye szerint a Központ éves beszámolója minden lényeges szempontból híven és pénzügyi szabályzata előírásainak, valamint a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályoknak megfelelően tükrözi a 2014. december 31-i pénzügyi helyzetet, a tárgyévi gazdasági események eredményét és a pénzforgalmat. |
| --- | --- |

8.

A Számvevőszék véleménye szerint a Központ éves beszámolója minden lényeges szempontból híven és pénzügyi szabályzata előírásainak, valamint a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályoknak megfelelően tükrözi a 2014. december 31-i pénzügyi helyzetet, a tárgyévi gazdasági események eredményét és a pénzforgalmat.

Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről

| 9. | A Számvevőszék véleménye szerint a 2014. december 31-én véget ért évre vonatkozó éves beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

9.

A Számvevőszék véleménye szerint a 2014. december 31-én véget ért évre vonatkozó éves beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek.

A jelentést 2015. szeptember 8-i luxembourgi ülésén fogadta el a Milan Martin CVIKL számvevőszéki tag elnökölte IV. Kamara.

a Számvevőszék nevében

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

elnök

---

(1)  HL L 39., 1975.2.13., 1. o.

1

(2)  A Központ hatáskörét és tevékenységeit a melléklet foglalja össze, tájékoztató jelleggel.

2

melléklet

(3)  Ezek a következőkből állnak: mérleg, eredménykimutatás, pénzforgalmi kimutatás, a nettó eszközállomány változásainak kimutatása, a számviteli politika meghatározó alapelveinek összefoglalása és további magyarázatok.

3

(4)  Ezek a költségvetési eredménykimutatásból és a költségvetési eredménykimutatás mellékletéből állnak.

4

(5)  Az 1271/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (HL L 328., 2013.12.7., 42. o.) 39. és 50. cikke.

5

(6)  A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok a Könyvvizsgálók Nemzetközi Szövetsége (IFAC) által kibocsátott Nemzetközi Költségvetési Számviteli Standardokra (IPSAS), illetve adott esetben a Nemzetközi Számviteli Standard Testület (IASB) által kibocsátott Nemzetközi Számviteli Standardokra (IAS)/Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardokra (IFRS) támaszkodnak.

6

(7)  Az 1271/2013/EU rendelet 107. cikke.

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 966/2012/EU, Euratom rendelete (HL L 298., 2012.10.26., 1. o.).

8

---

MELLÉKLET

Európai Szakképzés-fejlesztési Központ (Szaloniki)

Hatáskör és tevékenységek

| A Szerződésből eredő uniós hatáskör


  (az Európai Unió működéséről szóló szerződés 166. cikkének (1) bekezdése) | Információgyűjtés

  Az Unió olyan szakképzési politikát folytat, amely támogatja és kiegészíti a tagállamok ez irányú tevékenységét, ugyanakkor teljes mértékben tiszteletben tartja a tagállamoknak a szakképzés tartalmára és szervezeti felépítésére vonatkozó hatáskörét. |
| --- | --- |
| A Cedefop hatásköre


  (a 337/75/EGK tanácsi rendelet 2. és 3. cikke) | Célok

  A Cedefop, mint az Európai Unió szakoktatási és -képzési referenciaközpontja, az aktuális tendenciákkal kapcsolatos információkkal látja el a politikai döntéshozókat, kutatókat és szakembereket annak érdekében, hogy azok megalapozott döntéseket hozhassanak. A Cedefop segíti az Európai Bizottságot a szakoktatás és szakképzés uniós szintű ösztönzésében és fejlesztésében.

  Feladatok







  — | a témához kapcsolódó dokumentáció összeállítása és az adatok elemzése, |

A Szerződésből eredő uniós hatáskör

(az Európai Unió működéséről szóló szerződés 166. cikkének (1) bekezdése)

Információgyűjtés

Az Unió olyan szakképzési politikát folytat, amely támogatja és kiegészíti a tagállamok ez irányú tevékenységét, ugyanakkor teljes mértékben tiszteletben tartja a tagállamoknak a szakképzés tartalmára és szervezeti felépítésére vonatkozó hatáskörét.

A Cedefop hatásköre

(a 337/75/EGK tanácsi rendelet 2. és 3. cikke)

Célok

A Cedefop, mint az Európai Unió szakoktatási és -képzési referenciaközpontja, az aktuális tendenciákkal kapcsolatos információkkal látja el a politikai döntéshozókat, kutatókat és szakembereket annak érdekében, hogy azok megalapozott döntéseket hozhassanak. A Cedefop segíti az Európai Bizottságot a szakoktatás és szakképzés uniós szintű ösztönzésében és fejlesztésében.

Feladatok

—

a témához kapcsolódó dokumentáció összeállítása és az adatok elemzése,

| — | közreműködés a kutatás fejlesztésében és összehangolásában, |
| --- | --- |

—

közreműködés a kutatás fejlesztésében és összehangolásában,

| — | releváns információk hasznosítása és terjesztése, |
| --- | --- |

—

releváns információk hasznosítása és terjesztése,

| — | a szakképzés fejlesztésének kérdéseivel kapcsolatos egyeztetett koncepciók előmozdítása és támogatása, |
| --- | --- |

—

a szakképzés fejlesztésének kérdéseivel kapcsolatos egyeztetett koncepciók előmozdítása és támogatása,

| — | fórum biztosítása a sokszínű és széles körű nyilvánosság számára. |
| --- | --- |

—

fórum biztosítása a sokszínű és széles körű nyilvánosság számára.

Irányítás

Igazgatóság

Összetétel

Minden tagállamból:

| a) | a kormány egy képviselője; |
| --- | --- |

a)

a kormány egy képviselője;

| b) | a munkáltatói szervezetek egy képviselője; |
| --- | --- |

b)

a munkáltatói szervezetek egy képviselője;

| c) | a munkavállalói szervezetek egy képviselője. |
| --- | --- |

c)

a munkavállalói szervezetek egy képviselője.

valamint az Európai Bizottságot képviselő három tag.

Az a), b) és c) pontokban felsorolt tagokat a Tanács nevezi ki. A Bizottságot képviselő tagokat a Bizottság nevezi ki. Az igazgatóság és az elnökség ülésein az európai szintű munkáltatói, illetve munkavállalói szervezetek koordinátorai, valamint az EGT-országokból érkező megfigyelők is részt vesznek.

Feladatok

A költségvetés, a középtávú prioritások (a Cedefop többéves tervezése keretében) és a munkaprogramok elfogadása, valamint az éves tevékenységi jelentés és az éves beszámoló értékelése és elemzése. A végleges költségvetés és a létszámterv elfogadása.

Elnökség

Összetétel

Az igazgatóság elnöke és három alelnöke, csoportonként egy koordinátor, valamint a Bizottság egy további képviselője.

Igazgató

A Bizottság nevezi ki az igazgatóság által benyújtott jelöltlista alapján, feladata a Cedefop irányítása, valamint az igazgatóság és az Elnökség döntéseinek végrehajtása.

Belső ellenőrzés

Az Európai Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálata.

Külső ellenőrzés

Európai Számvevőszék.

A zárszámadás elfogadásáért felelős hatóság

Az Európai Parlament, a Tanács ajánlása alapján.

A Központ rendelkezésére bocsátott erőforrások 2014-ben (2013)

Végleges költségvetés

17,28 (1)
  (18,53
   (1)
  ) millió euró

96,9 % (97,4 %) uniós támogatás

Létszám 2014. december 31-én

A létszámtervben szereplő álláshelyek száma: 98 (100)

Ebből betöltött: 95 (98)

Egyéb alkalmazottak

| — | szerződéses alkalmazottak: 23 (23) |
| --- | --- |

—

szerződéses alkalmazottak: 23 (23)

| — | kirendelt nemzeti szakértők: 2 (4) |
| --- | --- |

—

kirendelt nemzeti szakértők: 2 (4)

Teljes létszám: 120 (125)

| — | operatív létszám: 87 (91) |
| --- | --- |

—

operatív létszám: 87 (91)

| — | adminisztratív létszám: 33 (34) |
| --- | --- |

—

adminisztratív létszám: 33 (34)

Termékek és szolgáltatások 2014-ben (2013)

Szakpolitikai elemzés és jelentés

A Cedefop 2010–2014 review of progress towards the goals set for VET (A szakoktatás és szakképzés céljainak eddigi megvalósulása: áttekintés, 2010–2014) című kiadványainak megállapításai révén a szakképzési főigazgatók a görög, illetve az olasz elnökség idején tájékoztatást kaphattak szakpolitikai vitáik, valamint szakképzési tanácsadó bizottság (ACVT) ülései során. Ezeket a megállapításokat a Cedefop/DGEAC 2014. szeptember 29—30-i konferenciáján is bemutattuk. A Cedefop a szakoktatás és szakképzés új prioritásainak kialakításához is hozzájárult. A Központ rövid áttekintéseket tett közzé a tagállami szakoktatási, illetve szakképzési rendszerekről (Spotlights on VET), továbbá minden tagállamról, valamint Norvégiáról és Izlandról részletes országspecifikus adatlapokat készített a szakoktatási és szakképzési politikák témájában. Ezek az adatok alapul szolgáltak a 2014-es Európai Szemeszter országspecifikus ajánlásaihoz. A Cedefop a szakoktatási és szakképzési politikákkal kapcsolatos széleskörű információit felhasználva, az oktatási és képzési politikákban elért eredményekre irányuló közös értékelési kerethez kapcsolódóan (megjelent a 2014-es Education and Training Monitor (Oktatási és Képzési Szemle) című kiadványban) ismertette, hogy a tagállamok milyen erőfeszítéseket tettek a szakoktatásban, illetve szakképzésben részt vett személyek munkaerő-piaci integrációja érdekében. A Cedefop közzétette a szakpolitikailag releváns, a szakoktatással és a szakképzéssel kapcsolatos statisztikai mutatókból álló gyűjteményt. Ez megkönnyíti az egyes tagállamok helyzetének áttekintését. A Cedefop a PIAAC adatai alapján mutatókat dolgozott ki az OECD Education at a Glance (Gyors áttekintés az oktatásról) című kiemelt kiadványához.

Közös Európai eszközök, képesítések és tanulási eredmények

A Cedefop az Európai Bizottsággal karöltve koordinálta az Európai Képesítési Keretrendszer (EQF) tanácsadó csoportját, és 36 országban értékelte a nemzeti képesítési keretrendszerek fejleményeit. Az eredmények a Qualifications frameworks: expanding influence, persisting obstacles (Képesítési keretrendszerek: növekvő hatókör, továbbra is fennálló akadályok) című tájékoztató kiadványban jelentek meg. Az EQAVET és az ECVET támogatása folytatódott. A 33 országot felölelő, nem formális és informális tanulásról szóló európai elismerési jegyzék 2014-es frissített változatának online közzététele. A Cedefop tájékoztató kiadványt tett közzé The validation challenge: how close is Europe to recognising all learning? (Az elismeréssel kapcsolatos kihívások: hol tart Európa az összes tanulási módszer elismerésében?) címmel. A Cedefop által kezelt, és 27 nyelven elérhető Europass weboldalon elindítása óta 102 millió látogatást tettek (2014-ben: 21,7 millió; 2013-ban: 20,1 millió). A felhasználók összesen 47 millió online önéletrajzot készítettek (2014-ben: 13,1 milliót; 2013-ban: 9,8 milliót). A Cedefop célzott kutatást végzett az európai eszközök közötti szinergiák erősítése érdekében, és ennek megállapításait magas szintű konferencia keretében vitatta meg (Szaloniki, november 28–29.). A 2013/2014-es tanévben a Cedefop koordinálta a 34 országból érkező, összesen 2  709 szakoktatási és szakképzési szakember utolsó 245 tanulmányútját (a program 2014 szeptemberében zárult le).

Felnőttképzés, átmenet, tanulószerződéses gyakorlati képzések

A Cedefop a tanulószerződéses gyakorlati képzés európai szövetségét támogatva szorgalmazta az európai szintű és tagállamok közötti együttműködést a tanulószerződéses gyakorlati képzésekhez hasonló, munkaalapú tanulás fejlesztése terén, és áttekintette a tanulószerződéses gyakorlati képzések különböző országokban történő továbbfejlesztésének és kiterjesztésének feltételeit. A Cedefop és az Európai Bizottság európai konferenciát szervezett „Steering Partnerships for Growth” (Irányítási partnerség a növekedésért) címmel (Szaloniki, május 7–8.). A konferencia célja az volt, hogy segítse az országokat a tanulószerződéses gyakorlati képzési rendszerek kifejlesztésében együttműködésre kész potenciális partnerek megtalálásában. E konferenciához a Cedefop tájékoztató kiadványt tett közzé Developing apprenticeships (A tanulószerződéses gyakorlati képzések kidolgozása) címmel. A Cedefop annak céljából, hogy segítse a fiatalokat és a munkavállalókat a munkapiaci átmenetben és a foglalkoztatási piacon pozitív eredmények elérésében, tanulmányt tett közzé Navigating difficult waters: learning for career and labour market transitions (Viharos vizeken evezünk: tanulás a karrier és a munkaerő-piaci átmenet érdekében) címmel.

Készségelemzés

2014-ben a Cedefop vette át az uniós „készségkörképpel” (EU Skills Panorama, EUSP) kapcsolatos feladatokat. A Cedefop online közzétette legutóbbi készségigényekkel és készségkínálattal kapcsolatos előrejelzését (2013–2025-re vonatkozóan), és részt vett a Világgazdasági Fórum foglalkoztatással foglalkozó tanácsa Matching skills and labour market needs in the world economy – Building Social Partnerships for Better Skills and Better Jobs (A készségek és a munkapiaci igények összeegyeztetése a világgazdaságban – Szociális partnerségek kiépítése a jobb készségek és a jobb állások érdekében) című jelentésének készítésében (a Cedefop a 2012–2014-es időszakban e tanács tagja volt); a jelentés bemutatására Davos-Klosters-ben került sor. A Skills mismatch: more than meets the eye (A készségigények és a készségkínálat közötti összhang hiánya: bonyolultabb, mint amilyennek első pillantásra tűnik) című tájékoztató kiadvány közzététele. A 2. Cedefop/OECD „Green skills” (Zöld készségek) fórum megrendezése februárban Párizsban. A Cedefop az ETF-fel és az ILO-val karöltve útmutatókat készített a készségigényeket előrejelző módszerekről. Csatlakozott továbbá az ILO nemzetközi képzési központjához (ITC-ILO) a „skills needs anticipation and matching” (készségigények előrejelzése és az azoknak való megfelelés) témájú képzés szervezésében. A Cedefop részt vett az OECD és az Európai Unió Matching economic migration with labour market needs (A gazdasági migráció és a munkaerő-piaci igények összeegyeztetése) című kiadványának készítésében.

A Központ hatása

A fő teljesítménymutatók arról tanúskodnak, hogy jelentős a Cedefop által gyakorolt hatás: a Cedefop tevékenységét széles körben összesen 97 uniós szakpolitikai dokumentum említi. A Cedefop szakmai tanácsadást nyújtott az elnökségi eseményeknél, illetve uniós szintű felsővezetői üléseknél a szakpolitikák végrehajtásának támogatásához (164 esetben). A Cedefop 69 konferenciát, műhelytalálkozót és ülést szervezett uniós és tagállami intézmények magas szintű képviselőinek részvételével. A résztvevők 92 %-a vélte úgy, hogy az események nagyon jók, illetve jók voltak. A Cedefop-kiadványokat mintegy 6 00  000 esetben töltötték le, beleértve a politikai döntéshozókat célzó, nyolc nyelven megjelenő tájékoztató kiadványok 71  000-szeri letöltését. Ennek alapján elmondható, hogy a Központ által létrehozott ismeretek és információk nagyfokú érdeklődésre tartanak számot. A vezető európai sajtóorgánumokban (Die Welt, The Times Educational Supplement, El País) 745. cikk jelent meg a Cedefop munkájáról. A Cedefop kiadványait és tanulmányait oktatási, illetve tudományos folyóiratok is idézték (413 idézet a 2013–2014-es időszakban).

További információk: www.cedefop.europa.eu (2014-es éves jelentés és éves tevékenységi jelentés).

---

(1)  Tartalmazza a két negatív kiegészítő költségvetés-módosítást, amelyek összege - 0,7 millió euró volt 2014-ben.

(2)  Ez tartalmazza a Foglalkoztatás, Szociális Ügyek és Társadalmi Befogadás Főigazgatóságával kötött hatáskör-átruházási megállapodások szerinti célhoz kötött bevételeket is, amelyek összege 2013-ban 0,6 millió euró volt a 2014-es intézkedésekre.

Forrás: A Központtól származó melléklet.

---

A KÖZPONT VÁLASZA

A Cedefop a Számvevőszék jelentését tudomásul veszi.

---

| 9.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 409/46 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 409/46

---

JELENTÉS

az Európai Rendőrakadémia 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról az Akadémia válaszával együtt

(2015/C 409/06)

BEVEZETÉS

| 1. | A budapesti székhelyű Európai Rendőrakadémiát (a továbbiakban: az Akadémia, más néven CEPOL) a 2000/820/IB tanácsi határozat hozta létre, amelyet 2005-ben hatályon kívül helyeztek, és amely helyébe a 2005/681/IB tanácsi határozat (1) lépett. Az Akadémia feladata, hogy a tagállamok rendőrképző intézményeit hálózatként összefogva közös normák alapján képzést nyújtson a rendőri szolgálatok vezető beosztású tisztjei számára (2). 2014. április 1-jével a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjét kinevezték a CEPOL számvitelért felelős tisztviselőjének. |
| --- | --- |

1.

A budapesti székhelyű Európai Rendőrakadémiát (a továbbiakban: az Akadémia, más néven CEPOL) a 2000/820/IB tanácsi határozat hozta létre, amelyet 2005-ben hatályon kívül helyeztek, és amely helyébe a 2005/681/IB tanácsi határozat (1) lépett. Az Akadémia feladata, hogy a tagállamok rendőrképző intézményeit hálózatként összefogva közös normák alapján képzést nyújtson a rendőri szolgálatok vezető beosztású tisztjei számára (2). 2014. április 1-jével a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjét kinevezték a CEPOL számvitelért felelős tisztviselőjének.

A MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZATOT ALÁTÁMASZTÓ INFORMÁCIÓK

| 2. | A Számvevőszék ellenőrzési módszere analitikus ellenőrzési eljárásokat, tranzakciók közvetlen tesztelését, valamint az Akadémia felügyeleti és kontrollrendszereiben alkalmazott fő kontrollmechanizmusok értékelését foglalja magában. Mindez kiegészül más ellenőrök munkájából származó bizonyítékokkal, valamint a vezetői teljességi nyilatkozatok elemzésével. |
| --- | --- |

2.

A Számvevőszék ellenőrzési módszere analitikus ellenőrzési eljárásokat, tranzakciók közvetlen tesztelését, valamint az Akadémia felügyeleti és kontrollrendszereiben alkalmazott fő kontrollmechanizmusok értékelését foglalja magában. Mindez kiegészül más ellenőrök munkájából származó bizonyítékokkal, valamint a vezetői teljességi nyilatkozatok elemzésével.

| MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT









  3. | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke alapján a Számvevőszék ellenőrizte a következőket:






  a) | az Akadémia éves beszámolója, amely a 2014. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból (3) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (4) áll, |
| --- | --- | --- |

MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT

3.

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke alapján a Számvevőszék ellenőrizte a következőket:

a)

az Akadémia éves beszámolója, amely a 2014. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból (3) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (4) áll,

| b) | a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége. |
| --- | --- |

b)

a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége.

A vezetés felelőssége

| 4. | A vezetés felelőssége az Akadémia éves beszámolójának elkészítése és valós bemutatása, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége (5):






  a) | Az Akadémia éves beszámolója tekintetében a vezetés felelősségi körébe tartozik: az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és valós bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítása, megvalósítása és fenntartása; a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok (6) alapján megfelelő számviteli politika megválasztása és alkalmazása; és a körülményeknek megfelelően ésszerű számviteli becslések készítése. Az Akadémia ezekkel a felelősségi körökkel szolgáltatási megállapodás útján a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjét bízta meg. Az igazgató hagyja jóvá az Akadémia éves beszámolóját azután, hogy a számvitelért felelős tisztviselő az összes rendelkezésre álló információ alapján egy olyan kísérő nyilatkozattal egyetemben elkészítette azt, amelyben a tisztviselő többek között kijelenti, hogy ésszerű bizonyossággal rendelkezik afelől, hogy a beszámoló minden lényeges szempontból valós és hű képet ad az Akadémia pénzügyi helyzetéről. |
| --- | --- | --- |

4.

A vezetés felelőssége az Akadémia éves beszámolójának elkészítése és valós bemutatása, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége (5):

a)

Az Akadémia éves beszámolója tekintetében a vezetés felelősségi körébe tartozik: az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és valós bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítása, megvalósítása és fenntartása; a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok (6) alapján megfelelő számviteli politika megválasztása és alkalmazása; és a körülményeknek megfelelően ésszerű számviteli becslések készítése. Az Akadémia ezekkel a felelősségi körökkel szolgáltatási megállapodás útján a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjét bízta meg. Az igazgató hagyja jóvá az Akadémia éves beszámolóját azután, hogy a számvitelért felelős tisztviselő az összes rendelkezésre álló információ alapján egy olyan kísérő nyilatkozattal egyetemben elkészítette azt, amelyben a tisztviselő többek között kijelenti, hogy ésszerű bizonyossággal rendelkezik afelől, hogy a beszámoló minden lényeges szempontból valós és hű képet ad az Akadémia pénzügyi helyzetéről.

| b) | A vezetés felelőssége a mögöttes tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, illetve a gondos pénzgazdálkodás elveinek követése tekintetében abban áll, hogy ki kell alakítania, meg kell valósítania és fenn kell tartania egy olyan eredményes és hatékony belső kontrollrendszert, amely megfelelő felügyelettel és alkalmas intézkedésekkel képes megakadályozni a szabálytalanságokat és csalásokat, illetve szükség esetén jogi eljárásokkal képes visszaszerezni a tévesen kifizetett vagy felhasznált pénzösszegeket. |
| --- | --- |

b)

A vezetés felelőssége a mögöttes tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, illetve a gondos pénzgazdálkodás elveinek követése tekintetében abban áll, hogy ki kell alakítania, meg kell valósítania és fenn kell tartania egy olyan eredményes és hatékony belső kontrollrendszert, amely megfelelő felügyelettel és alkalmas intézkedésekkel képes megakadályozni a szabálytalanságokat és csalásokat, illetve szükség esetén jogi eljárásokkal képes visszaszerezni a tévesen kifizetett vagy felhasznált pénzösszegeket.

Az ellenőr felelőssége

| 5. | A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzése alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Európai Parlament és a Tanács számára (7) az éves beszámoló megbízhatóságára és a mögöttes tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. A Számvevőszék az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjai és etikai kódexe, valamint a legfőbb ellenőrző intézményeknek az INTOSAI által elfogadott nemzetközi standardjai szerint végzi ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy ésszerű bizonyosságot szerezhessen arról, hogy az Akadémia éves beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

5.

A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzése alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Európai Parlament és a Tanács számára (7) az éves beszámoló megbízhatóságára és a mögöttes tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. A Számvevőszék az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjai és etikai kódexe, valamint a legfőbb ellenőrző intézményeknek az INTOSAI által elfogadott nemzetközi standardjai szerint végzi ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy ésszerű bizonyosságot szerezhessen arról, hogy az Akadémia éves beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek.

| 6. | Az ellenőrzés olyan eljárásokat foglal magában, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték szerezhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőrnek egy arra irányuló kockázatelemzés alapján kialakított szakmai megítélésétől függ, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba a beszámolóban, illetve az Európai Unió jogi keretei által meghatározott követelményektől való lényeges eltérés az annak alapjául szolgáló tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr mérlegeli a szervezetnek a beszámoló elkészítése és valós bemutatása szempontjából releváns belső kontrollmechanizmusait, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségének és szabályszerűségének biztosítása céljából alkalmazott felügyeleti és kontrollrendszereit, és a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárásokat alakít ki. Az ellenőrzés része továbbá az alkalmazott számviteli politika megfelelőségének, a számviteli becslések ésszerűségének és a beszámoló általános bemutatásának értékelése. E jelentés és a megbízhatósági nyilatkozat elkészítése során a Számvevőszék az Unió költségvetési rendelete (8) 208. cikke (4) bekezdésének megfelelően figyelembe vette a független külső ellenőr által az Akadémia beszámolóira nézve végzett ellenőrzési tevékenységet. |
| --- | --- |

6.

Az ellenőrzés olyan eljárásokat foglal magában, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték szerezhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőrnek egy arra irányuló kockázatelemzés alapján kialakított szakmai megítélésétől függ, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba a beszámolóban, illetve az Európai Unió jogi keretei által meghatározott követelményektől való lényeges eltérés az annak alapjául szolgáló tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr mérlegeli a szervezetnek a beszámoló elkészítése és valós bemutatása szempontjából releváns belső kontrollmechanizmusait, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségének és szabályszerűségének biztosítása céljából alkalmazott felügyeleti és kontrollrendszereit, és a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárásokat alakít ki. Az ellenőrzés része továbbá az alkalmazott számviteli politika megfelelőségének, a számviteli becslések ésszerűségének és a beszámoló általános bemutatásának értékelése. E jelentés és a megbízhatósági nyilatkozat elkészítése során a Számvevőszék az Unió költségvetési rendelete (8) 208. cikke (4) bekezdésének megfelelően figyelembe vette a független külső ellenőr által az Akadémia beszámolóira nézve végzett ellenőrzési tevékenységet.

| 7. | A Számvevőszék úgy véli, hogy az összegyűjtött ellenőrzési bizonyítékok elégségesek és megfelelőek megbízhatósági nyilatkozata megalapozásához. |
| --- | --- |

7.

A Számvevőszék úgy véli, hogy az összegyűjtött ellenőrzési bizonyítékok elégségesek és megfelelőek megbízhatósági nyilatkozata megalapozásához.

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról

| 8. | A Számvevőszék véleménye szerint az Akadémia éves beszámolója minden lényeges szempontból híven és pénzügyi szabályzata előírásainak, valamint a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályoknak megfelelően tükrözi a 2014. december 31-i pénzügyi helyzetet, a tárgyévi gazdasági események eredményét és a pénzforgalmat. |
| --- | --- |

8.

A Számvevőszék véleménye szerint az Akadémia éves beszámolója minden lényeges szempontból híven és pénzügyi szabályzata előírásainak, valamint a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályoknak megfelelően tükrözi a 2014. december 31-i pénzügyi helyzetet, a tárgyévi gazdasági események eredményét és a pénzforgalmat.

Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről

| 9. | A Számvevőszék véleménye szerint a 2014. december 31-én véget ért évre vonatkozó éves beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

9.

A Számvevőszék véleménye szerint a 2014. december 31-én véget ért évre vonatkozó éves beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek.

| 10. | A Számvevőszék véleményei függetlenek az alábbi megjegyzésektől. |
| --- | --- |

10.

A Számvevőszék véleményei függetlenek az alábbi megjegyzésektől.

MEGJEGYZÉSEK A KÖLTSÉGVETÉSI GAZDÁLKODÁSRÓL

| 11. | A 2013-ról átvitt lekötött előirányzatok törlési aránya magas volt, 1 29  828 euro (15 %), ennek oka főként a Mátrix projekt törlése volt (15  090 euro), valamint az, hogy a 2013-as támogatási megállapodások értelmében megtérítendő költségek a becsültnél alacsonyabbnak bizonyultak (57  285 euro). A Mátrix projektet a kezdeti szakaszban azért törölték, mert nem felelt meg az operatív szükségleteknek. Az Akadémia ezt megfelelő felhasználói elemzéssel elkerülhette volna. A támogatási költségek túlbecslése arra utal, hogy az Akadémiának pontosabb adatokat kell bekérnie kedvezményezettjeitől. |
| --- | --- |

11.

A 2013-ról átvitt lekötött előirányzatok törlési aránya magas volt, 1 29  828 euro (15 %), ennek oka főként a Mátrix projekt törlése volt (15  090 euro), valamint az, hogy a 2013-as támogatási megállapodások értelmében megtérítendő költségek a becsültnél alacsonyabbnak bizonyultak (57  285 euro). A Mátrix projektet a kezdeti szakaszban azért törölték, mert nem felelt meg az operatív szükségleteknek. Az Akadémia ezt megfelelő felhasználói elemzéssel elkerülhette volna. A támogatási költségek túlbecslése arra utal, hogy az Akadémiának pontosabb adatokat kell bekérnie kedvezményezettjeitől.

| 12. | A lekötött előirányzatok átvitele viszonylag nagy volt a II. cím esetében (Igazgatási kiadások), 3 83  940 euro, vagyis 59 % (2013: 1 45  414 euro, vagyis 30 %). Ennek oka nagyrészt az Akadémia új székházához megrendelt, de 2014 utolsó negyedévében még át nem vett, illetve ki nem fizetett bútorok és informatikai eszközök, illetve az ezekhez igényelt karbantartás nagy mennyisége volt (az Akadémia 2014 októberében fejezte be az átköltözést Budapestre). |
| --- | --- |

12.

A lekötött előirányzatok átvitele viszonylag nagy volt a II. cím esetében (Igazgatási kiadások), 3 83  940 euro, vagyis 59 % (2013: 1 45  414 euro, vagyis 30 %). Ennek oka nagyrészt az Akadémia új székházához megrendelt, de 2014 utolsó negyedévében még át nem vett, illetve ki nem fizetett bútorok és informatikai eszközök, illetve az ezekhez igényelt karbantartás nagy mennyisége volt (az Akadémia 2014 októberében fejezte be az átköltözést Budapestre).

A KORÁBBI ÉVEK MEGJEGYZÉSEINEK HASZNOSULÁSA

| 13. | Az I. melléklet áttekintést ad a korábbi évek számvevőszéki megjegyzései nyomán tett helyesbítő intézkedésről. |
| --- | --- |

13.

Az I. melléklet áttekintést ad a korábbi évek számvevőszéki megjegyzései nyomán tett helyesbítő intézkedésről.

A jelentést 2015. szeptember 8-i luxembourgi ülésén fogadta el a Milan Martin CVIKL számvevőszéki tag elnökölte IV. Kamara.

a Számvevőszék nevében

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

elnök

---

(1)  HL L 256., 2005.10.1., 63. o.

1

(2)  Az Akadémia hatáskörét és tevékenységeit a II. melléklet foglalja össze, tájékoztató jelleggel.

2

II. melléklet

(3)  Ezek a következőkből állnak: mérleg, eredménykimutatás, pénzforgalmi kimutatás, a nettó eszközállomány változásainak kimutatása, a számviteli politika meghatározó alapelveinek összefoglalása és további magyarázatok.

3

(4)  Ezek a költségvetési eredménykimutatásból és a költségvetési eredménykimutatás mellékletéből állnak.

4

(5)  Az 1271/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (HL L 328., 2013.12.7., 42. o.) 39. és 50. cikke.

5

(6)  A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok a Könyvvizsgálók Nemzetközi Szövetsége (IFAC) által kibocsátott Nemzetközi Költségvetési Számviteli Standardokra (IPSAS), illetve adott esetben a Nemzetközi Számviteli Standard Testület (IASB) által kibocsátott Nemzetközi Számviteli Standardokra (IAS)/Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardokra (IFRS) támaszkodnak.

6

(7)  Az 1271/2013/EU rendelet 107. cikke.

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 966/2012/EU, Euratom rendelete (HL L 298., 2012.10.26., 1. o.).

8

---

I. MELLÉKLET

A korábbi évek megjegyzéseinek hasznosulása

| Év | A Számvevőszék megjegyzése | A helyesbítő intézkedés állapota
  (végrehajtva/folyamatban/végrehajtandó/n.a.) |
| --- | --- | --- |
| 2011 | A nagyarányú költségvetési átcsoportosítás költségvetés-tervezési nehézségeket jelez és ellentétben áll az egyediség költségvetési alapelvével. | Végrehajtva |
| 2011 | Az Akadémia Bramshillben található, a brit National Policing Improvement Agency (NPIA) helyiségeit használja. Az NPIA azonban a tervek szerint 2012 végén bezár, és nem egyértelmű, hogy az Akadémia még meddig használhatja a helyiségeit. | Végrehajtva |
| 2012 | A 2011-ről átvitt 1,7 millió eurót kitevő lekötött előirányzatok közül 0,7 millió eurót (41,2 %-ot) töröltek 2012-ben. Ez főleg annak tudható be, hogy a 2011-es támogatási megállapodások alapján tervezett költségtérítések kisebbnek bizonyultak a tervezettnél (0,44 millió euro, vagyis a törölt előirányzat-átvitel 62 %-a). | Folyamatban |
| 2012 | 2012-ben 37 költségvetési átcsoportosításra került sor, összesen 1 millió euro összegben, és ezek közül 36 az adott költségvetési címen belül történt. | Végrehajtva |
| 2012 | Az Akadémia jövőjéről folytatott, már több éve zajló vita bizonytalanságot szült, ami továbbra is akadályozza a tervezést és működést. | Végrehajtva |
| 2013 | A 2012-ről átvitt 1,7 millió eurót kitevő lekötött előirányzatok közül 0,3 millió eurót (17,6 %-ot) töröltek 2013-ban. Ez főleg annak tudható be, hogy a 2012-es támogatási megállapodások alapján megvalósuló költségtérítések kisebbnek bizonyultak a tervezettnél (0,21 millió euro, vagyis a törölt előirányzat-átvitel 70 %-a). Ez azt jelzi, hogy év végén pontosabb információkat kell beszerezni a kedvezményezettektől a ténylegesen felmerült költségekről. | Folyamatban |
| 2013 | A különböző címek alatt lekötött 2013-as előirányzatok az összes előirányzat 92 %-a és 95 %-a között mozogtak, ami azt mutatja, hogy a jogi kötelezettségvállalások időben megtörténtek. A lekötött előirányzatok 2014-re való átvitele magas volt a II. cím (Igazgatási kiadások) esetében: 1 45  410 eurót tett ki (30,5 %), de ez főleg az Akadémia által nem befolyásolható olyan eseményekből adódott, mint például a 2013-ban megrendelt és a terveknek megfelelően akkor le is szállított szolgáltatásokért és árukért 2014-ben esedékes kifizetések. | n.a. |
| 2013 | Az Akadémia munkaerő-felvételi eljárásai továbbra sem teljesen átláthatóak. A felvételi bizottságok tagjainak szóló útmutató nem volt elég egyértelmű a felvételi kritériumok egységes értékelése tekintetében; a szakmai tapasztalatra vonatkozó követelmények nem mindig feleltek meg az Akadémia személyzeti szabályzata végrehajtási szabályainak, és a felvételi dokumentáció hiányos volt. | Folyamatban (az útmutató rendelkezésre áll, de még nem elég részletes) |

Év

A Számvevőszék megjegyzése

A helyesbítő intézkedés állapota

(végrehajtva/folyamatban/végrehajtandó/n.a.)

2011

A nagyarányú költségvetési átcsoportosítás költségvetés-tervezési nehézségeket jelez és ellentétben áll az egyediség költségvetési alapelvével.

Végrehajtva

2011

Az Akadémia Bramshillben található, a brit National Policing Improvement Agency (NPIA) helyiségeit használja. Az NPIA azonban a tervek szerint 2012 végén bezár, és nem egyértelmű, hogy az Akadémia még meddig használhatja a helyiségeit.

Végrehajtva

2012

A 2011-ről átvitt 1,7 millió eurót kitevő lekötött előirányzatok közül 0,7 millió eurót (41,2 %-ot) töröltek 2012-ben. Ez főleg annak tudható be, hogy a 2011-es támogatási megállapodások alapján tervezett költségtérítések kisebbnek bizonyultak a tervezettnél (0,44 millió euro, vagyis a törölt előirányzat-átvitel 62 %-a).

Folyamatban

2012

2012-ben 37 költségvetési átcsoportosításra került sor, összesen 1 millió euro összegben, és ezek közül 36 az adott költségvetési címen belül történt.

Végrehajtva

2012

Az Akadémia jövőjéről folytatott, már több éve zajló vita bizonytalanságot szült, ami továbbra is akadályozza a tervezést és működést.

Végrehajtva

2013

A 2012-ről átvitt 1,7 millió eurót kitevő lekötött előirányzatok közül 0,3 millió eurót (17,6 %-ot) töröltek 2013-ban. Ez főleg annak tudható be, hogy a 2012-es támogatási megállapodások alapján megvalósuló költségtérítések kisebbnek bizonyultak a tervezettnél (0,21 millió euro, vagyis a törölt előirányzat-átvitel 70 %-a). Ez azt jelzi, hogy év végén pontosabb információkat kell beszerezni a kedvezményezettektől a ténylegesen felmerült költségekről.

Folyamatban

2013

A különböző címek alatt lekötött 2013-as előirányzatok az összes előirányzat 92 %-a és 95 %-a között mozogtak, ami azt mutatja, hogy a jogi kötelezettségvállalások időben megtörténtek. A lekötött előirányzatok 2014-re való átvitele magas volt a II. cím (Igazgatási kiadások) esetében: 1 45  410 eurót tett ki (30,5 %), de ez főleg az Akadémia által nem befolyásolható olyan eseményekből adódott, mint például a 2013-ban megrendelt és a terveknek megfelelően akkor le is szállított szolgáltatásokért és árukért 2014-ben esedékes kifizetések.

n.a.

2013

Az Akadémia munkaerő-felvételi eljárásai továbbra sem teljesen átláthatóak. A felvételi bizottságok tagjainak szóló útmutató nem volt elég egyértelmű a felvételi kritériumok egységes értékelése tekintetében; a szakmai tapasztalatra vonatkozó követelmények nem mindig feleltek meg az Akadémia személyzeti szabályzata végrehajtási szabályainak, és a felvételi dokumentáció hiányos volt.

Folyamatban (az útmutató rendelkezésre áll, de még nem elég részletes)

---

II. MELLÉKLET

Európai Rendőrakadémia (Budapest)

Hatáskör és tevékenységek

| A Szerződésből eredő uniós hatáskör


  (az EUMSZ 87. cikke) | Jogszabályok közelítése








  „(1) | Az Unió rendőrségi együttműködést alakít ki, amelyben részt vesz a tagállamok valamennyi hatáskörrel rendelkező hatósága, köztük a tagállamok rendőrségei, vámhatóságai és a bűncselekmények megelőzésére és felderítésére szakosodott egyéb bűnüldöző szolgálatai. |
| --- | --- | --- |

A Szerződésből eredő uniós hatáskör

(az EUMSZ 87. cikke)

Jogszabályok közelítése

„(1)

Az Unió rendőrségi együttműködést alakít ki, amelyben részt vesz a tagállamok valamennyi hatáskörrel rendelkező hatósága, köztük a tagállamok rendőrségei, vámhatóságai és a bűncselekmények megelőzésére és felderítésére szakosodott egyéb bűnüldöző szolgálatai.

| (2) | Az (1) bekezdésben foglaltak céljából az Európai Parlament és a Tanács rendes jogalkotási eljárás keretében intézkedéseket állapíthat meg a következőkre vonatkozóan:






  [...] | |
| --- | --- | --- |

(2)

Az (1) bekezdésben foglaltak céljából az Európai Parlament és a Tanács rendes jogalkotási eljárás keretében intézkedéseket állapíthat meg a következőkre vonatkozóan:

[...]

| b) | az állomány képzésének támogatása, valamint együttműködés az állomány egymás közötti cseréje, a felszerelések használata és a kriminalisztikai kutatások terén; |
| --- | --- |

b)

az állomány képzésének támogatása, valamint együttműködés az állomány egymás közötti cseréje, a felszerelések használata és a kriminalisztikai kutatások terén;

[...]”

Az Akadémia hatásköre

Az Akadémia hatásköre

(a Tanács 2005/681/IB határozata)

(a Tanács 2005/681/IB határozata)

Célok

Célok

Az Akadémia célja, hogy egyes részegységei együttműködésének optimalizálása révén segítséget nyújtson a tagállami rendőrségek vezető beosztású tisztjeinek képzéséhez. Az Akadémia a bűnözés elleni küzdelem, a bűnmegelőzés, valamint a közrend és a közbiztonság fenntartása terén a tagállamok előtt álló fő problémák európai megközelítését támogatja és fejleszti, különösen e problémák határokon átnyúló vonatkozásai tekintetében.

Feladatok

Feladatok

| — | A többi tagállam nemzeti rendőrségi rendszereiről és szervezeteiről, és az Európai Unión belüli, határokon átnyúló rendőrségi együttműködésről szóló ismeretek elmélyítése. |
| --- | --- |

—

A többi tagállam nemzeti rendőrségi rendszereiről és szervezeteiről, és az Európai Unión belüli, határokon átnyúló rendőrségi együttműködésről szóló ismeretek elmélyítése.

| — | A nemzetközi és uniós eszközök ismeretének javítása, különösen a következő szakterületeken:






  a) | az Európai Unió intézményei, működésük és szerepük, az Európai Unió döntéshozatali mechanizmusai és jogi eszközei, különös tekintettel ezeknek a bűnüldözési együttműködésre való vonatkozására. |
| --- | --- | --- |

—

A nemzetközi és uniós eszközök ismeretének javítása, különösen a következő szakterületeken:

a)

az Európai Unió intézményei, működésük és szerepük, az Európai Unió döntéshozatali mechanizmusai és jogi eszközei, különös tekintettel ezeknek a bűnüldözési együttműködésre való vonatkozására.

| b) | az Europol céljai, felépítése és működése, illetve az Europol és a tagállamok megfelelő bűnüldöző szolgálatai közötti együttműködés maximalizálásának lehetőségei a szervezett bűnözés elleni küzdelemben; |
| --- | --- |

b)

az Europol céljai, felépítése és működése, illetve az Europol és a tagállamok megfelelő bűnüldöző szolgálatai közötti együttműködés maximalizálásának lehetőségei a szervezett bűnözés elleni küzdelemben;

| c) | az Eurojust céljai, felépítése és működése. |
| --- | --- |

c)

az Eurojust céljai, felépítése és működése.

| — | Megfelelő képzés biztosítása a demokratikus jogok tiszteletben tartásáról, és különösen a védelem jogáról. |
| --- | --- |

—

Megfelelő képzés biztosítása a demokratikus jogok tiszteletben tartásáról, és különösen a védelem jogáról.

Irányítás

Irányítás

Irányító testület

Irányító testület

Összetétel

Összetétel

Tagállamonként egy-egy küldöttségből áll.

Minden küldöttség egy szavazattal rendelkezik. A Bizottságnak, az Európai Unió Tanácsa Főtitkárságának és az Europolnak a képviselőit szavazati joggal nem rendelkező megfigyelőként hívják meg az ülésekre.

Igazgató

Igazgató

Feladata az Akadémia irányítása; az irányító testület nevezi ki és hívja vissza.

Külső ellenőrzés

Külső ellenőrzés

Európai Számvevőszék.

Belső ellenőrzés

Belső ellenőrzés

Az Európai Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálata.

A zárszámadás elfogadásáért felelős hatóság

A zárszámadás elfogadásáért felelős hatóság

Az Európai Parlament, a Tanács ajánlása alapján.

Az Akadémia rendelkezésére bocsátott erőforrások 2014-ben (2013)

Az Akadémia rendelkezésére bocsátott erőforrások 2014-ben (2013)

Költségvetés

Költségvetés

8,8(8,4) millió euro

(8,4)

Létszám

Létszám

A 2014-es létszámtervben szereplő ideiglenes állások száma: 27 (28).

(28)

További 10 (10) szerződéses alkalmazotti állásra volt költségvetés.

(10)

Az év folyamán a tagállamok ezenkívül összesen 5,5 (5) nemzeti szakértőt rendeltek ki.

(5)

Termékek és szolgáltatások 2014-ben (2013)

Termékek és szolgáltatások 2014-ben (2013)

Tanfolyamok, szemináriumok és konferenciák

Tanfolyamok, szemináriumok és konferenciák

Az Akadémia székhelyén összesen 71 (72) elméleti tanfolyamot, szemináriumot és konferenciát szervezett. A tevékenységértékelések feldolgozása alapján elmondható, hogy továbbra is nagy az általános elégedettség az Akadémia tevékenységeivel és a tanulási eredményekkel: 94 % (94 %).

(72)

(94 %)

A CEPOL 34 (42) országból (uniós tagországok és harmadik országok) és 24 (21) uniós és nemzetközi szervtől összesen 2  098(2  251) bűnüldöző tisztviselőt (ez meghaladta a tervezett részvételi számot), valamint 710 (707) oktatót gyűjtött egybe.

(42)

(21)

(2  251)

(707)

A látogatottsági arány (látogatók/rendelkezésre álló helyek száma) továbbra is nagy maradt: 108 % (116 %), ami a CEPOL-képzések iránti kivételes igényt mutatja. Az Akadémia maga 11 (19) hálózattámogató eseményt szervezett, és 2014 vonatkozásában elindított egy támogatási megállapodásra vonatkozó kérelmi eljárást. Az irányító testület novemberben hat további tanfolyammal egészítette ki a tevékenységek jegyzékét. Ezekre a tanfolyamokra 2015 február közepén került sor, és szerepelnek majd a 2015-ös statisztikákban.

(116 %)

(19)

Külső kapcsolatok

Külső kapcsolatok

2014-ben a CEPOL folytatta gyümölcsöző együttműködését a tagjelölt és potenciális tagjelölt országokkal, az európai szomszédságpolitikában, illetve a keleti partnerségben részt vevő országokkal, valamint stratégiai partnereivel, a partnerügynökségekkel és uniós partnerintézményekkel, köztük az Európai Külügyi Szolgálattal.

2014-ben a CEPOL két munkamegállapodással kapcsolatban – Macedónia Volt Jugoszláv Köztársasággal és Bosznia-Hercegovinával – lezárta a tárgyalásokat. Utóbbi aláírására 2014 decemberében került sor, előbbi esetében a levélváltás esedékes.

A CEPOL kidolgozott egy képzési mátrixot, amely a bel- és igazságügy terén tevékeny (IB) uniós ügynökségek hálózata által nyújtott képzésekről ad aktuális képet. E mátrix célja – a rendészeti képzési rendszerrel összhangban – a koordináció javítása és a lehetséges szinergiák kihasználása.

2014-ben a CEPOL hét, az uniós tagállamok, illetve nemzetközi szervezetek által megvalósított kapacitásépítési projektet támogatott az e-tanulási módszerektől a gyermekek szexuális kizsákmányolása témájában nyújtott képzésen át a civil válságkezelésig és más fontos szakpolitikai témában nyújtott képzésekig.

Képzési kézikönyvek és (közös) tantervek kidolgozása

Képzési kézikönyvek és (közös) tantervek kidolgozása

2014-ben két közös tantervet aktualizáltak, ebből az egyiket (pénzmosás) 2014 augusztusában fogadták el három másikkal együtt, amelyek aktualizálására már 2013-ban sor került (terrorizmus elleni küzdelem, kábítószer-kereskedelem és Eurojust). A másik tanterv (emberkereskedelem) véglegesítése október végén történt meg: azt benyújtották az irányító testülethez írásbeli eljárásra és 2015. januári elfogadásra. 2014 végéig a CEPOL összesen 9 közös tantervet fogadott el.

A CEPOL tanulásmenedzsment-rendszerében (LMS) új szakasz nyílt: az oktatói támogatás keretében megvalósuló közös tantervek, amely a tervek szerint a közös tantervekben szereplő témákkal kapcsolatos képzési információs és tananyagforrássá válik majd. Eddig a következő hat közös tanterv került feltöltésre: CC05A (Terrorizmus elleni küzdelem), CC05D (Rendőrségi etika és integritás), CC06A (Családon belüli erőszak), CC06B (Pénzmosás), CC07A (Civil válságkezelés), CC07B (Kábítószer-kereskedelem).

A CC05C (Europol) és a CC06C (Emberkereskedelem) feltöltésére is sor kerül, amint véglegesítik és elfogadják azokat; a CC13A (Eurojust) feltöltésére januárban kerül sor.

A SIRENE-képzés oktatói kézikönyvét frissítették és 2015 elején, miután a Kiadóhivatal kinyomtatja, újra kiosztják az oktatók körében.

Kutatás, tudományos tevékenység

Kutatás, tudományos tevékenység

A CEPOL a Rendészettudományi Hírlevél két új számát állította össze és tette közzé mind a honlapján, mind nyomtatott formában (10. és 11. szám).

A CEPOL előadókat, oktatókat és kutatókat nyilvántartó adatbázisában szereplő szakértők száma 2014 végére 293-ra nőtt.

A nemzeti rendészettudományi kapcsolattartók benyújtották végleges nemzeti végrehajtási terveiket.

A CEPOL hozzáférést biztosított a CEPOL e-Net felhasználói számára kilenc olyan szakmai és rendészettudományi folyóirat tartalmához, amelyre vonatkozóan szakértői értékelés is készült.

Európai rendőri csereprogram

Európai rendőri csereprogram

A CEPOL 2014-es európai rendőrcsereprogramja (EPEP) az alábbi hat egységből állt:

| — | Általános egység rendőrtisztek számára; |
| --- | --- |

—

Általános egység rendőrtisztek számára;

| — | Parancsnoki egység; |
| --- | --- |

—

Parancsnoki egység;

| — | Oktatói egység; |
| --- | --- |

—

Oktatói egység;

| — | Kutatói egység; |
| --- | --- |

—

Kutatói egység;

| — | Rendvédelmi szervezeti együttműködési egység; |
| --- | --- |

—

Rendvédelmi szervezeti együttműködési egység;

| — | „Európai szomszédságpolitika – Nyugat-Balkán” egység. |
| --- | --- |

—

„Európai szomszédságpolitika – Nyugat-Balkán” egység.

A program a stockholmi program prioritásaiból, az uniós szakpolitikai ciklusból, valamint tagállami kérdésekből kiemelt témaköröket ölelt fel. A cserelátogatásokra kétoldalú alapon került sor, ezek 6 naptári napig (5 éjszaka) tartottak.

Ezeken összesen – az éves célt meghaladva – 312-en (444) vettek részt valamennyi uniós tagállamból, tagjelölt országból, az Európai szomszédságpolitika országaiból (keleti országok, illetve Nyugat-Balkán). A program költségvetését, amely kevéssel meghaladta a 3 55  000 eurót (6 00  000 euro) a CEPOL állta, a kihasználtsági arány 85 % (95 %) volt.

(444)

(6 00  000 euro)

(95 %)

A visszajelzések gyűjtése még folyamatban van, jelenleg kb. 91 %-os (98 %) elégedettségi arányt jeleznek.

(98 %)

Elektronikus hálózat (e-Net)

Elektronikus hálózat (e-Net)

A 2013-as zavarokat követően 2014-ben a szolgáltatásban egyáltalán nem, illetve csak kis mértékben következett be fennakadás. 2014-ben elindult „Az e-Net felhasználókezelés felülvizsgálata és aktualizálása” nevű projekt, amelynek célja a nem használt és inaktívvá vált e-Net profilok törlés céljából történő azonosítása, ennek révén pedig az e-Net regisztrációs folyamat hatékonyabbá tétele és a tagállami, valamint a partnerszervezeteken és az Akadémián belüli e-Net vezetők számára a felhasználókezelő eszközök aktualizálása volt.

2014 során a tanulásmenedzsment-rendszer (LMS) e-Neten meglévő verzióját Moodle 2.7-re aktualizálták, amelynek eredményeként javult a biztonság. Az LMS ezen verziója a Moodle-központ hosszú távú támogatását is tartalmazza (2017 májusáig).

E-tanulás

E-tanulás

2014-ben az LMS online moduljain az új grafikai felhasználói interfész révén javult a navigáció, így az e-Net felhasználói könnyebben megtalálják a használni kívánt modulokat.

A CEPOL támogatta az ERASMUS „Bűnüldözési európai E-campus” nevű projektjét, amelynek célja a határokon átnyúló rendőrségi együttműködési témákkal kapcsolatos gyakorlófeladatok kidolgozása és rendelkezésre bocsátása. A projekt végeredménye egy testreszabott felhasználói interfésszel és online támogatással működő, gyakorlófeladatokból álló modul, azaz a CEPOL LMS egyik, a rendőrségi és bűnüldözési oktatóknak szóló képzése. Ez a modul szeptemberben vált elérhetővé minden regisztrált e-Net-felhasználó számára.

A CEPOL támogatta három online modul kidolgozását az ISEC „A határon átnyúló rendőrségi együttműködési eszközökről szóló e-tanulási modulok kidolgozása a rendőrségi képzés számára” nevű projektje keretében. A modulokat az üldözés, a vegyes járőrözés és az adat- és információcsere témájában alakították ki. Jelenleg 23 (19) online modul áll rendelkezésre.

(19)

A CEPOL következő három online moduljának a frissítésére került sor 2014-ben: Szervezett és súlyos bűnözésre vonatkozó európai uniós szakpolitikai ciklus, Oktatói webinárium és LMS támogatás a CEPOL 2014-es, székhelyén tartott továbbképzési tevékenységeihez.

2014-ben összesen 2  513(1  994) egyéni felhasználó kereste fel az online tanulási modulokat, és 54 (31) webináriumra került sor, amelyeken 5  399(3  562) fő vett részt. A webináriumokhoz alkalmazott platform vonzotta a legtöbb felhasználót 2014-ben.

(1  994)

(31)

(3  562)

2014-ben tizennégy gyakorlati közösségi platform működött, ahol a rendészet és a rendőri oktatás különböző területein tevékeny 2  588(2  063) hasonló gondolkodású szakember oszthatta meg egymással tudását és szakértelmét.

(2  063)

Forrás: Az Akadémiától származó melléklet.

Forrás:

---

AZ AKADÉMIA VÁLASZA

| 11. | Az Ügynökség tudomásul veszi a Számvevőszék észrevételeit. A CEPOL által az utóbbi években bevezetett intézkedések hatására az átvitt és törölt előirányzatok összege jelentősen csökkent. Az Akadémia elkötelezte magát a további csökkentés, illetve a pénzügyi rendeletben szereplő évenkéntiség költségvetési alapelvének betartása mellett. |
| --- | --- |

11.

Az Ügynökség tudomásul veszi a Számvevőszék észrevételeit. A CEPOL által az utóbbi években bevezetett intézkedések hatására az átvitt és törölt előirányzatok összege jelentősen csökkent. Az Akadémia elkötelezte magát a további csökkentés, illetve a pénzügyi rendeletben szereplő évenkéntiség költségvetési alapelvének betartása mellett.

---

| 9.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 409/56 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 409/56

---

JELENTÉS

a Fogyasztó-, Egészség- és Élelmiszerügyi Végrehajtó Ügynökség 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról az Ügynökség válaszával együtt

(2015/C 409/07)

BEVEZETÉS

| 1. | A Fogyasztó-, Egészség- és Élelmiszerügyi Végrehajtó Ügynökséget (a továbbiakban: az Ügynökség) 2005. január 1-jén hozták létre (2005 és 2008 között a Közegészségügyi Program Végrehajtó Hivatala – PHEA –, 2008-tól 2013-ig Egészség- és Fogyasztóügyi Végrehajtó Ügynökség – EAHC – néven működött, 2014. január 1-jétől pedig Fogyasztó-, Egészség- és Élelmiszerügyi Végrehajtó Ügynökség – CHAFEA – a neve (1)). A luxembourgi székhelyű Ügynökség a 2024. december 31-ig tartó időszakra jött létre. Az Ügynökség hajtja végre az Unió egészségügyi programját, a fogyasztóvédelmi programot, és a „Jobb képzés a biztonságosabb élelmiszerekért” (BTSF) kezdeményezést (2). |
| --- | --- |

1.

A Fogyasztó-, Egészség- és Élelmiszerügyi Végrehajtó Ügynökséget (a továbbiakban: az Ügynökség) 2005. január 1-jén hozták létre (2005 és 2008 között a Közegészségügyi Program Végrehajtó Hivatala – PHEA –, 2008-tól 2013-ig Egészség- és Fogyasztóügyi Végrehajtó Ügynökség – EAHC – néven működött, 2014. január 1-jétől pedig Fogyasztó-, Egészség- és Élelmiszerügyi Végrehajtó Ügynökség – CHAFEA – a neve (1)). A luxembourgi székhelyű Ügynökség a 2024. december 31-ig tartó időszakra jött létre. Az Ügynökség hajtja végre az Unió egészségügyi programját, a fogyasztóvédelmi programot, és a „Jobb képzés a biztonságosabb élelmiszerekért” (BTSF) kezdeményezést (2).

A MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZATOT ALÁTÁMASZTÓ INFORMÁCIÓK

| 2. | A Számvevőszék ellenőrzési módszere analitikus ellenőrzési eljárásokat, tranzakciók közvetlen tesztelését, valamint az Ügynökség felügyeleti és kontrollrendszereiben alkalmazott fő kontrollmechanizmusok értékelését foglalja magában. Mindez adott esetben kiegészül más ellenőrök munkájából származó bizonyítékokkal, valamint a vezetői teljességi nyilatkozatok elemzésével. |
| --- | --- |

2.

A Számvevőszék ellenőrzési módszere analitikus ellenőrzési eljárásokat, tranzakciók közvetlen tesztelését, valamint az Ügynökség felügyeleti és kontrollrendszereiben alkalmazott fő kontrollmechanizmusok értékelését foglalja magában. Mindez adott esetben kiegészül más ellenőrök munkájából származó bizonyítékokkal, valamint a vezetői teljességi nyilatkozatok elemzésével.

| MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT









  3. | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke alapján a Számvevőszék ellenőrizte a következőket:






  a) | az Ügynökség éves beszámolója, amely a 2014. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból (3) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (4) áll, és |
| --- | --- | --- |

MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT

3.

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke alapján a Számvevőszék ellenőrizte a következőket:

a)

az Ügynökség éves beszámolója, amely a 2014. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból (3) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (4) áll, és

| b) | a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége. |
| --- | --- |

b)

a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége.

A vezetés felelőssége

| 4. | A vezetés felelőssége az Ügynökség éves beszámolójának elkészítése és valós bemutatása, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége (5):






  a) | Az Ügynökség éves beszámolója tekintetében a vezetés felelősségi körébe tartozik: az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és valós bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítása, megvalósítása és fenntartása; a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok (6) alapján megfelelő számviteli politika megválasztása és alkalmazása; és a körülményeknek megfelelően ésszerű számviteli becslések készítése. Az igazgató hagyja jóvá az Ügynökség éves beszámolóját azután, hogy a számvitelért felelős tisztviselő az összes rendelkezésre álló információ alapján egy olyan kísérő nyilatkozattal egyetemben elkészítette azt, amelyben a tisztviselő többek között kijelenti, hogy ésszerű bizonyossággal rendelkezik afelől, hogy a beszámoló minden lényeges szempontból valós és hű képet ad az Ügynökség pénzügyi helyzetéről. |
| --- | --- | --- |

4.

A vezetés felelőssége az Ügynökség éves beszámolójának elkészítése és valós bemutatása, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége (5):

a)

Az Ügynökség éves beszámolója tekintetében a vezetés felelősségi körébe tartozik: az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és valós bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítása, megvalósítása és fenntartása; a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok (6) alapján megfelelő számviteli politika megválasztása és alkalmazása; és a körülményeknek megfelelően ésszerű számviteli becslések készítése. Az igazgató hagyja jóvá az Ügynökség éves beszámolóját azután, hogy a számvitelért felelős tisztviselő az összes rendelkezésre álló információ alapján egy olyan kísérő nyilatkozattal egyetemben elkészítette azt, amelyben a tisztviselő többek között kijelenti, hogy ésszerű bizonyossággal rendelkezik afelől, hogy a beszámoló minden lényeges szempontból valós és hű képet ad az Ügynökség pénzügyi helyzetéről.

| b) | A vezetés felelőssége a mögöttes tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, illetve a gondos pénzgazdálkodás elveinek követése tekintetében abban áll, hogy ki kell alakítania, meg kell valósítania és fenn kell tartania egy olyan eredményes és hatékony belső kontrollrendszert, amely megfelelő felügyelettel és alkalmas intézkedésekkel képes megakadályozni a szabálytalanságokat és csalásokat, illetve szükség esetén jogi eljárásokkal képes visszaszerezni a tévesen kifizetett vagy felhasznált pénzösszegeket. |
| --- | --- |

b)

A vezetés felelőssége a mögöttes tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, illetve a gondos pénzgazdálkodás elveinek követése tekintetében abban áll, hogy ki kell alakítania, meg kell valósítania és fenn kell tartania egy olyan eredményes és hatékony belső kontrollrendszert, amely megfelelő felügyelettel és alkalmas intézkedésekkel képes megakadályozni a szabálytalanságokat és csalásokat, illetve szükség esetén jogi eljárásokkal képes visszaszerezni a tévesen kifizetett vagy felhasznált pénzösszegeket.

Az ellenőr felelőssége

| 5. | A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzése alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Európai Parlament és a Tanács számára (7) az éves beszámoló megbízhatóságára és a mögöttes tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. A Számvevőszék az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjai és etikai kódexe, valamint a legfőbb ellenőrző intézményeknek az INTOSAI által elfogadott nemzetközi standardjai szerint végzi ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy ésszerű bizonyosságot szerezhessen arról, hogy az Ügynökség éves beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

5.

A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzése alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Európai Parlament és a Tanács számára (7) az éves beszámoló megbízhatóságára és a mögöttes tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. A Számvevőszék az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjai és etikai kódexe, valamint a legfőbb ellenőrző intézményeknek az INTOSAI által elfogadott nemzetközi standardjai szerint végzi ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy ésszerű bizonyosságot szerezhessen arról, hogy az Ügynökség éves beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek.

| 6. | Az ellenőrzés olyan eljárásokat foglal magában, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték szerezhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőrnek egy arra irányuló kockázatelemzés alapján kialakított szakmai megítélésétől függ, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba a beszámolóban, illetve az Európai Unió jogi keretei által meghatározott követelményektől való lényeges eltérés az annak alapjául szolgáló tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr mérlegeli a szervezetnek a beszámoló elkészítése és valós bemutatása szempontjából releváns belső kontrollmechanizmusait, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségének és szabályszerűségének biztosítása céljából alkalmazott felügyeleti és kontrollrendszereit, és a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárásokat alakít ki. Az ellenőrzés része továbbá az alkalmazott számviteli politika megfelelőségének, a számviteli becslések ésszerűségének és a beszámoló általános bemutatásának értékelése. |
| --- | --- |

6.

Az ellenőrzés olyan eljárásokat foglal magában, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték szerezhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőrnek egy arra irányuló kockázatelemzés alapján kialakított szakmai megítélésétől függ, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba a beszámolóban, illetve az Európai Unió jogi keretei által meghatározott követelményektől való lényeges eltérés az annak alapjául szolgáló tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr mérlegeli a szervezetnek a beszámoló elkészítése és valós bemutatása szempontjából releváns belső kontrollmechanizmusait, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségének és szabályszerűségének biztosítása céljából alkalmazott felügyeleti és kontrollrendszereit, és a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárásokat alakít ki. Az ellenőrzés része továbbá az alkalmazott számviteli politika megfelelőségének, a számviteli becslések ésszerűségének és a beszámoló általános bemutatásának értékelése.

| 7. | A Számvevőszék úgy véli, hogy az összegyűjtött ellenőrzési bizonyítékok elégségesek és megfelelőek megbízhatósági nyilatkozata megalapozásához. |
| --- | --- |

7.

A Számvevőszék úgy véli, hogy az összegyűjtött ellenőrzési bizonyítékok elégségesek és megfelelőek megbízhatósági nyilatkozata megalapozásához.

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról

| 8. | A Számvevőszék véleménye szerint az Ügynökség éves beszámolója minden lényeges szempontból híven és pénzügyi szabályzata előírásainak, valamint a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályoknak megfelelően tükrözi a 2014. december 31-i pénzügyi helyzetet, a tárgyévi gazdasági események eredményét és a pénzforgalmat. |
| --- | --- |

8.

A Számvevőszék véleménye szerint az Ügynökség éves beszámolója minden lényeges szempontból híven és pénzügyi szabályzata előírásainak, valamint a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályoknak megfelelően tükrözi a 2014. december 31-i pénzügyi helyzetet, a tárgyévi gazdasági események eredményét és a pénzforgalmat.

Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről

| 9. | A Számvevőszék véleménye szerint a 2014. december 31-én véget ért évre vonatkozó éves beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

9.

A Számvevőszék véleménye szerint a 2014. december 31-én véget ért évre vonatkozó éves beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek.

| 10. | A Számvevőszék véleményei függetlenek az alábbi megjegyzésektől. |
| --- | --- |

10.

A Számvevőszék véleményei függetlenek az alábbi megjegyzésektől.

MEGJEGYZÉSEK A KÖLTSÉGVETÉSI GAZDÁLKODÁSRÓL

| 11. | A III. cím (az Ügynökség operatív tevékenységeivel kapcsolatos kiadások) alatti átvitelek összege nagy: 0,9 millió euro (2013: 1,0 millió euro), azaz a lekötött előirányzatok 50 %-a (2013: 43 %). Az átvitelek ilyen magas szintje ellentmond ugyan az évenkéntiség költségvetési elvének, de ez a 2014-ben igénybe vett szolgáltatásokkal (0,6 millió euro) és 2015 egy részére vonatkozó éves szerződésekkel (0,3 millió euro) kapcsolatos. |
| --- | --- |

11.

A III. cím (az Ügynökség operatív tevékenységeivel kapcsolatos kiadások) alatti átvitelek összege nagy: 0,9 millió euro (2013: 1,0 millió euro), azaz a lekötött előirányzatok 50 %-a (2013: 43 %). Az átvitelek ilyen magas szintje ellentmond ugyan az évenkéntiség költségvetési elvének, de ez a 2014-ben igénybe vett szolgáltatásokkal (0,6 millió euro) és 2015 egy részére vonatkozó éves szerződésekkel (0,3 millió euro) kapcsolatos.

AZ ELŐZŐ ÉVI MEGJEGYZÉSEK HASZNOSULÁSA

| 12. | Az I. melléklet áttekintést ad az előző év számvevőszéki megjegyzései nyomán tett helyesbítő intézkedésekről. |
| --- | --- |

12.

Az I. melléklet áttekintést ad az előző év számvevőszéki megjegyzései nyomán tett helyesbítő intézkedésekről.

A jelentést 2015. szeptember 8-i luxembourgi ülésén fogadta el a Milan Martin CVIKL számvevőszéki tag elnökölte IV. Kamara.

a Számvevőszék nevében

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

elnök

---

(1)  A 2013/770/EU bizottsági határozat (HL L 341., 2013.12.18., 69. o.).

1

(2)  Az Ügynökség hatáskörét és tevékenységeit a II. melléklet foglalja össze, tájékoztató jelleggel.

2

II. melléklet

(3)  Ezek a következőkből állnak: mérleg, eredménykimutatás, pénzforgalmi kimutatás, a nettó eszközállomány változásainak kimutatása, a számviteli politika meghatározó alapelveinek összefoglalása és további magyarázatok.

3

(4)  Ezek a költségvetési eredménykimutatásból, a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből és ezek mellékleteiből állnak.

4

(5)  Az Ügynökség pénzügyi szabályzatának 38–42. cikke.

5

(6)  A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok a Könyvvizsgálók Nemzetközi Szövetsége (IFAC) által kibocsátott Nemzetközi Költségvetési Számviteli Standardokra (IPSAS), illetve adott esetben a Nemzetközi Számviteli Standard Testület (IASB) által kibocsátott Nemzetközi Számviteli Standardokra (IAS)/Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardokra (IFRS) támaszkodnak.

6

(7)  Az Ügynökség pénzügyi szabályzatának 87–92. cikke.

7

---

I. MELLÉKLET

Az előző évi megjegyzések hasznosulása

| Év | A Számvevőszék megjegyzése | A helyesbítő intézkedés állapota
  (végrehajtva/folyamatban/végrehajtandó/n.a.) |
| --- | --- | --- |
| 2013 | A 2012-ről 2013-ra átvitt 1,1 millió euróból 2013-ban 0,23 millió eurót (21 %) töröltek. A törlések ilyen nagy összege arra utal, hogy hiányosságok vannak a költségvetés-tervezésben, különösen a külső résztvevőkkel folytatott megbeszélések költségeinek előrejelzésében. | n.a. |
| 2013 | A lekötött előirányzatok általános szintje viszonylag alacsony, 94 %-os volt. A 2013-as kifizetési arányok a lekötött előirányzatokhoz képest kielégítőek, az I. címnél ez az arány 97 %, a II. címnél 87 % volt. A III. cím esetében ugyan nagy volt az átvitel összege – 1,0 millió euro, azaz a III. cím lekötött előirányzatainak 43 %-a –, ez az Ügynökség tevékenységének többéves jellegét tükrözi, és a kifizetésekre a tervek szerint, az operatív szükségletek függvényében került sor. | n.a. |

Év

A Számvevőszék megjegyzése

A helyesbítő intézkedés állapota

(végrehajtva/folyamatban/végrehajtandó/n.a.)

2013

A 2012-ről 2013-ra átvitt 1,1 millió euróból 2013-ban 0,23 millió eurót (21 %) töröltek. A törlések ilyen nagy összege arra utal, hogy hiányosságok vannak a költségvetés-tervezésben, különösen a külső résztvevőkkel folytatott megbeszélések költségeinek előrejelzésében.

n.a.

2013

A lekötött előirányzatok általános szintje viszonylag alacsony, 94 %-os volt. A 2013-as kifizetési arányok a lekötött előirányzatokhoz képest kielégítőek, az I. címnél ez az arány 97 %, a II. címnél 87 % volt. A III. cím esetében ugyan nagy volt az átvitel összege – 1,0 millió euro, azaz a III. cím lekötött előirányzatainak 43 %-a –, ez az Ügynökség tevékenységének többéves jellegét tükrözi, és a kifizetésekre a tervek szerint, az operatív szükségletek függvényében került sor.

n.a.

---

II. MELLÉKLET

Fogyasztó-, Egészség- és Élelmiszerügyi Végrehajtó Ügynökség (Luxembourg)

Hatáskör és tevékenységek

| A Szerződésből eredő uniós hatáskör


  (az Európai Unió működéséről szóló szerződés 168. és 169. cikke) | Valamennyi uniós szakpolitika és tevékenység meghatározása és végrehajtása során biztosítani kell az emberi egészségvédelem magas szintjét. Az Unió fellépése, amely kiegészíti a nemzeti politikákat, a népegészségügyi helyzet javítására, az emberi megbetegedések és betegségek, valamint az emberek egészségét fenyegető veszélyek okainak megelőzésére irányul. Az ilyen fellépés magában foglalja a széles körben terjedő súlyos betegségek elleni küzdelmet az azok okaira, terjedésére és megelőzésére vonatkozó kutatások, valamint az egészségügyi tájékoztatás és oktatás által, illetve a határokon át terjedő súlyos egészségügyi veszélyek figyelemmel kísérését, az ilyen veszélyek korai előrejelzését és az ezek elleni küzdelmet. Az Unió kiegészíti a tagállamok fellépését a kábítószer-fogyasztással kapcsolatos egészségkárosodás csökkentése érdekében, beleértve a felvilágosítást és a megelőzést is.
  A fogyasztói érdekek érvényesülésének előmozdítása és a fogyasztóvédelem magas szintjének biztosítása érdekében az Unió hozzájárul a fogyasztók egészségének, biztonságának és gazdasági érdekeinek védelméhez, valamint a tájékoztatáshoz, oktatáshoz és az érdekeik védelmét célzó önszerveződéshez való jogaik megerősítéséhez. |
| --- | --- |
| Az Ügynökség hatásköre | Célok







  — | A 2014/927/EU bizottsági végrehajtási határozattal módosított 2013/770/EU bizottsági végrehajtási határozat alapján az Ügynökség kapta feladatául az egyes uniós programok irányításával kapcsolatos végrehajtási feladatok elvégzését. Ilyen programok a 2014–2020-as fogyasztóvédelmi program, a 2014–2020-as közegészségügyi program, a 2000/29/EK irányelv és a 882/2004/EK rendelet hatálya alá tartozó, az élelmiszer-biztonsági képzésre vonatkozó intézkedések, valamint a belső piacon és harmadik országokban végrehajtott, mezőgazdasági termékek megismertetésével és promóciójával kapcsolatos intézkedések. |

A Szerződésből eredő uniós hatáskör

(az Európai Unió működéséről szóló szerződés 168. és 169. cikke)

Valamennyi uniós szakpolitika és tevékenység meghatározása és végrehajtása során biztosítani kell az emberi egészségvédelem magas szintjét. Az Unió fellépése, amely kiegészíti a nemzeti politikákat, a népegészségügyi helyzet javítására, az emberi megbetegedések és betegségek, valamint az emberek egészségét fenyegető veszélyek okainak megelőzésére irányul. Az ilyen fellépés magában foglalja a széles körben terjedő súlyos betegségek elleni küzdelmet az azok okaira, terjedésére és megelőzésére vonatkozó kutatások, valamint az egészségügyi tájékoztatás és oktatás által, illetve a határokon át terjedő súlyos egészségügyi veszélyek figyelemmel kísérését, az ilyen veszélyek korai előrejelzését és az ezek elleni küzdelmet. Az Unió kiegészíti a tagállamok fellépését a kábítószer-fogyasztással kapcsolatos egészségkárosodás csökkentése érdekében, beleértve a felvilágosítást és a megelőzést is.

A fogyasztói érdekek érvényesülésének előmozdítása és a fogyasztóvédelem magas szintjének biztosítása érdekében az Unió hozzájárul a fogyasztók egészségének, biztonságának és gazdasági érdekeinek védelméhez, valamint a tájékoztatáshoz, oktatáshoz és az érdekeik védelmét célzó önszerveződéshez való jogaik megerősítéséhez.

Az Ügynökség hatásköre

Célok

—

A 2014/927/EU bizottsági végrehajtási határozattal módosított 2013/770/EU bizottsági végrehajtási határozat alapján az Ügynökség kapta feladatául az egyes uniós programok irányításával kapcsolatos végrehajtási feladatok elvégzését. Ilyen programok a 2014–2020-as fogyasztóvédelmi program, a 2014–2020-as közegészségügyi program, a 2000/29/EK irányelv és a 882/2004/EK rendelet hatálya alá tartozó, az élelmiszer-biztonsági képzésre vonatkozó intézkedések, valamint a belső piacon és harmadik országokban végrehajtott, mezőgazdasági termékek megismertetésével és promóciójával kapcsolatos intézkedések.

| — | Az Ügynökség irányítja a következő programok és fellépések fennmaradó intézkedéseinek végrehajtását is: a 2008–2013-as közegészségügyi program, a 2007–2013-as fogyasztóvédelmi program, a 882/2004/EK rendelet, a 2000/29/EK irányelv, a C(2012) 1548 határozat és az 1905/2006/EK rendelet hatálya alá tartozó, élelmiszer-biztonsági képzésre vonatkozó intézkedések, valamint az 1025/2012/EU rendelet hatálya alá tartozó, az Ügynökség, illetve az Európai Szövetség a Fogyasztók Képviseletének Összehangolására a Szabványosításban (ANEC) nevű szervezet által aláírt utolsó működési támogatási megállapodás. |
| --- | --- |

—

Az Ügynökség irányítja a következő programok és fellépések fennmaradó intézkedéseinek végrehajtását is: a 2008–2013-as közegészségügyi program, a 2007–2013-as fogyasztóvédelmi program, a 882/2004/EK rendelet, a 2000/29/EK irányelv, a C(2012) 1548 határozat és az 1905/2006/EK rendelet hatálya alá tartozó, élelmiszer-biztonsági képzésre vonatkozó intézkedések, valamint az 1025/2012/EU rendelet hatálya alá tartozó, az Ügynökség, illetve az Európai Szövetség a Fogyasztók Képviseletének Összehangolására a Szabványosításban (ANEC) nevű szervezet által aláírt utolsó működési támogatási megállapodás.

| — | A 2013. december 17-i 2013/770/EU végrehajtási határozatával az Európai Bizottság létrehozta a Fogyasztó-, Egészség- és Élelmiszerügyi Végrehajtó Ügynökséget (CHAFEA), amely a 2014. január 1-jével kezdődő és 2024. december 31-én végződő időszakra az Egészség- és Fogyasztóügyi Végrehajtó Ügynökség helyébe lépett és annak jogutódjává vált. A 2014. december 17-i 2013/770/EU (módosított) bizottsági végrehajtási határozat ezután új nevet adott a CHAFEA-nak: Fogyasztó-, Egészség-, Élelmiszerügyi és Mezőgazdasági Végrehajtó Ügynökség. |
| --- | --- |

—

A 2013. december 17-i 2013/770/EU végrehajtási határozatával az Európai Bizottság létrehozta a Fogyasztó-, Egészség- és Élelmiszerügyi Végrehajtó Ügynökséget (CHAFEA), amely a 2014. január 1-jével kezdődő és 2024. december 31-én végződő időszakra az Egészség- és Fogyasztóügyi Végrehajtó Ügynökség helyébe lépett és annak jogutódjává vált. A 2014. december 17-i 2013/770/EU (módosított) bizottsági végrehajtási határozat ezután új nevet adott a CHAFEA-nak: Fogyasztó-, Egészség-, Élelmiszerügyi és Mezőgazdasági Végrehajtó Ügynökség.

| — | Ebből következően az ebben a mellékletben a Fogyasztó-, Egészség- és Élelmiszerügyi Végrehajtó Ügynökségre történő minden utalást 2015. január 1-jétől az újonnan létrehozott, az EAHC jogutódjaként működő Fogyasztó-, Egészség-, Élelmiszerügyi és Mezőgazdasági Végrehajtó Ügynökségre (CHAFEA) történő utalásnak is kell tekinteni. |
| --- | --- |

—

Ebből következően az ebben a mellékletben a Fogyasztó-, Egészség- és Élelmiszerügyi Végrehajtó Ügynökségre történő minden utalást 2015. január 1-jétől az újonnan létrehozott, az EAHC jogutódjaként működő Fogyasztó-, Egészség-, Élelmiszerügyi és Mezőgazdasági Végrehajtó Ügynökségre (CHAFEA) történő utalásnak is kell tekinteni.

Feladatok

Az Ügynökség felelős a programokhoz kötődő következő feladatokért, amint azt mind a létrehozó jogszabály, mind a legutóbb 2014. december 17-én és 19-én módosított hatáskör-átruházási okirat előírja.

| a) | Program-végrehajtási feladatok:






  i. | a programvégrehajtás néhány vagy minden szakaszának, illetve a projektciklus szakaszainak irányítása a következőkre nézve: a 2014–2020-as fogyasztóvédelmi program, a 2014–2020-as közegészségügyi program, a 2000/29/EK irányelv, a 882/2004/EK rendelet és a C(2014) 1269 határozat hatálya alá tartozó, az élelmiszer-biztonsági képzésre vonatkozó intézkedések, valamint az 1144/2014/EU rendelet hatálya alatt a belső piacon és harmadik országokban végrehajtott, mezőgazdasági termékek megismertetésével és promóciójával kapcsolatos intézkedések, továbbá a 2008–2013-as közegészségügyi program, a 2007–2013-as fogyasztóvédelmi program, a 2000/29/EK irányelv, a 882/2004/EK rendelet, az 1905/2006/EK rendelet és a C(2012) 1548 határozat hatálya alá tartozó, élelmiszer-biztonsági képzésre vonatkozó intézkedések, valamint az 1025/2012/EU rendelet hatálya alá tartozó, az ANEC-kel aláírt megállapodás. Ezzel kapcsolatban az Ügynökség feladata a projektek figyelemmel kísérése, a szükséges ellenőrzések és visszafizettetési eljárások végrehajtása, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet értelmében a bevételekre és a kiadásokra vonatkozó költségvetés-végrehajtási feladatok ellátása, különösen az alábbiaké:






  — | támogatások odaítélése és az ebből következő megállapodás vagy határozat kezelése, így a támogatás-odaítélési eljárások elindításához és lezárásához szükséges műveletek elvégzése is; |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Program-végrehajtási feladatok:

i.

a programvégrehajtás néhány vagy minden szakaszának, illetve a projektciklus szakaszainak irányítása a következőkre nézve: a 2014–2020-as fogyasztóvédelmi program, a 2014–2020-as közegészségügyi program, a 2000/29/EK irányelv, a 882/2004/EK rendelet és a C(2014) 1269 határozat hatálya alá tartozó, az élelmiszer-biztonsági képzésre vonatkozó intézkedések, valamint az 1144/2014/EU rendelet hatálya alatt a belső piacon és harmadik országokban végrehajtott, mezőgazdasági termékek megismertetésével és promóciójával kapcsolatos intézkedések, továbbá a 2008–2013-as közegészségügyi program, a 2007–2013-as fogyasztóvédelmi program, a 2000/29/EK irányelv, a 882/2004/EK rendelet, az 1905/2006/EK rendelet és a C(2012) 1548 határozat hatálya alá tartozó, élelmiszer-biztonsági képzésre vonatkozó intézkedések, valamint az 1025/2012/EU rendelet hatálya alá tartozó, az ANEC-kel aláírt megállapodás. Ezzel kapcsolatban az Ügynökség feladata a projektek figyelemmel kísérése, a szükséges ellenőrzések és visszafizettetési eljárások végrehajtása, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet értelmében a bevételekre és a kiadásokra vonatkozó költségvetés-végrehajtási feladatok ellátása, különösen az alábbiaké:

—

támogatások odaítélése és az ebből következő megállapodás vagy határozat kezelése, így a támogatás-odaítélési eljárások elindításához és lezárásához szükséges műveletek elvégzése is;

| — | közbeszerzési eljárások lefolytatása és a kapcsolódó szerződések kezelése, így a közbeszerzési eljárások elindításához és lezárásához szükséges műveletek elvégzése is; |
| --- | --- |

—

közbeszerzési eljárások lefolytatása és a kapcsolódó szerződések kezelése, így a közbeszerzési eljárások elindításához és lezárásához szükséges műveletek elvégzése is;

| — | a 966/2012/EU, Euratom rendelet szerinti versenyek meghirdetéséhez és díjak odaítéléséhez szükséges valamennyi művelet elvégzése; |
| --- | --- |

—

a 966/2012/EU, Euratom rendelet szerinti versenyek meghirdetéséhez és díjak odaítéléséhez szükséges valamennyi művelet elvégzése;

| ii. | az 1144/2014/EU rendelet hatálya alatt a belső piacon és harmadik országokban végrehajtott, mezőgazdasági termékek megismertetésével és promóciójával kapcsolatos intézkedések keretében egyszerű programok esetén a következő végrehajtási feladatok elvégzése:






  — | a munkaprogramokban meghatározott pályázati felhívások előkészítése és közzététele; |
| --- | --- | --- |

ii.

az 1144/2014/EU rendelet hatálya alatt a belső piacon és harmadik országokban végrehajtott, mezőgazdasági termékek megismertetésével és promóciójával kapcsolatos intézkedések keretében egyszerű programok esetén a következő végrehajtási feladatok elvégzése:

—

a munkaprogramokban meghatározott pályázati felhívások előkészítése és közzététele;

| — | információs anyag készítése a potenciális kedvezményezettek számára; |
| --- | --- |

—

információs anyag készítése a potenciális kedvezményezettek számára;

| — | a pályázatok elbírálásának előkészítése, így a szakmai bírálók kiválasztása is; |
| --- | --- |

—

a pályázatok elbírálásának előkészítése, így a szakmai bírálók kiválasztása is;

| — | a pályázatok fogadása és elfogadhatóságuk ellenőrzése; |
| --- | --- |

—

a pályázatok fogadása és elfogadhatóságuk ellenőrzése;

| — | ellenőrzés a kizárási kritériumok alapján és a pályázatok értékelése; |
| --- | --- |

—

ellenőrzés a kizárási kritériumok alapján és a pályázatok értékelése;

| — | az elutasított, illetve a sikeres pályázók tájékoztatása. |
| --- | --- |

—

az elutasított, illetve a sikeres pályázók tájékoztatása.

| b) | Támogatás nyújtása a programvégrehajtáshoz, különösen az alábbiak:






  — | adatok gyűjtése, feldolgozása és terjesztése, különös tekintettel az összes olyan információ összeállítására, elemzésére és a Bizottságnak való eljuttatására, amelyre szükség van az uniós programok és intézkedések megvalósításának irányításához, valamint az Unió, a tagállamok, illetve nemzetközi szervezetek más programjaival történő együttműködés előmozdításához; |
| --- | --- | --- |

b)

Támogatás nyújtása a programvégrehajtáshoz, különösen az alábbiak:

—

adatok gyűjtése, feldolgozása és terjesztése, különös tekintettel az összes olyan információ összeállítására, elemzésére és a Bizottságnak való eljuttatására, amelyre szükség van az uniós programok és intézkedések megvalósításának irányításához, valamint az Unió, a tagállamok, illetve nemzetközi szervezetek más programjaival történő együttműködés előmozdításához;

| — | segítségnyújtás a program hatásának értékeléséhez és az intézkedések tényleges piaci hatásának figyelemmel kíséréséhez; |
| --- | --- |

—

segítségnyújtás a program hatásának értékeléséhez és az intézkedések tényleges piaci hatásának figyelemmel kíséréséhez;

| — | hálózatkezelés és -irányítás, szem előtt tartva a célközönséget (kedvezményezettek, címzettek, projektek, szereplők); |
| --- | --- |

—

hálózatkezelés és -irányítás, szem előtt tartva a célközönséget (kedvezményezettek, címzettek, projektek, szereplők);

| — | ülések, szemináriumok és előadások szervezése; képzés szervezése; a Bizottság saját, mezőgazdasági termékekre vonatkozó tájékoztatási és promóciós kampányának szervezése; |
| --- | --- |

—

ülések, szemináriumok és előadások szervezése; képzés szervezése; a Bizottság saját, mezőgazdasági termékekre vonatkozó tájékoztatási és promóciós kampányának szervezése;

| — | segítségnyújtás tanulmányok és értékelések, különösen a programvégrehajtás éves, illetve félidős értékelésének elkészítéséhez; |
| --- | --- |

—

segítségnyújtás tanulmányok és értékelések, különösen a programvégrehajtás éves, illetve félidős értékelésének elkészítéséhez;

| — | javaslatok készítése a Bizottság számára a program végrehajtásáról és jövőbeli fejlesztéséről; |
| --- | --- |

—

javaslatok készítése a Bizottság számára a program végrehajtásáról és jövőbeli fejlesztéséről;

| — | tájékoztatási műveletek tervezése és végrehajtása; |
| --- | --- |

—

tájékoztatási műveletek tervezése és végrehajtása;

| — | átfogó adatok szolgáltatása a kontrollokkal és a felügyelettel kapcsolatban; |
| --- | --- |

—

átfogó adatok szolgáltatása a kontrollokkal és a felügyelettel kapcsolatban;

| — | részvétel a munkaprogramok és finanszírozási határozatok előkészítő munkálataiban. |
| --- | --- |

—

részvétel a munkaprogramok és finanszírozási határozatok előkészítő munkálataiban.

Irányítás

Irányító bizottság

Az Európai Bizottság által kinevezett öt tag alkotja. Az irányító bizottság tagjait két évre nevezik ki.

Az irányító bizottság fogadja el az Ügynökség éves munkatervét a Bizottság jóváhagyását követően. Ezenkívül elfogadja az Ügynökség igazgatási költségvetését és éves tevékenységi jelentését.

Igazgató

Az Európai Bizottság nevezi ki négy évre.

Külső ellenőrzés

Európai Számvevőszék.

A zárszámadás elfogadásáért felelős hatóság

Az Európai Parlament, a Tanács ajánlása alapján.

Az Ügynökség rendelkezésére bocsátott erőforrások 2014-ben (2013)

Végleges költségvetés

2014-ben az Ügynökség igazgatási költségvetése 7,25(7,23) millió euro volt.

Létszám 2014. december 31-én

2014. december 31-én az Ügynökségnél 48 (50) fő volt a személyzeti szabályzat hatálya alá tartozó állományban, ebből 12 (11) ideiglenes és 38 (38) szerződéses alkalmazott.

Termékek és szolgáltatások 2014-ben

| 1. | A 2003–2008-as közegészségügyi program keretében nyújtott néhány megmaradt 2005–2007-es támogatás lezárása; monitoring, beleértve több esetben a második közegészségügyi program (2008–2013) keretében nyújtott 2008–2012-es támogatások lezáró egyenlegkifizetését; a 2013-as felhívások tartaléklistájára felvett pályázatokról szóló tárgyalások lezárása; a 2014-es felhívások kapcsán megjelenő új informatikai eszközök bevezetésének irányítása és a 2014-es munkaterv keretében jelentős számú szolgáltatási szerződés elindítása; a 2013-as felhívások irányítása, illetve a 2007–2013-as fogyasztóvédelmi program (CP) 2008-as pályázati felhívásai keretében odaítélt támogatások és szerződések kezelése; projektek odaítélése az élelmiszer-biztonsági képzésre vonatkozó intézkedések keretében 2007-ben, 2008-ban és 2009-ben kiírt pályázati felhívások nyomán. |
| --- | --- |

1.

A 2003–2008-as közegészségügyi program keretében nyújtott néhány megmaradt 2005–2007-es támogatás lezárása; monitoring, beleértve több esetben a második közegészségügyi program (2008–2013) keretében nyújtott 2008–2012-es támogatások lezáró egyenlegkifizetését; a 2013-as felhívások tartaléklistájára felvett pályázatokról szóló tárgyalások lezárása; a 2014-es felhívások kapcsán megjelenő új informatikai eszközök bevezetésének irányítása és a 2014-es munkaterv keretében jelentős számú szolgáltatási szerződés elindítása; a 2013-as felhívások irányítása, illetve a 2007–2013-as fogyasztóvédelmi program (CP) 2008-as pályázati felhívásai keretében odaítélt támogatások és szerződések kezelése; projektek odaítélése az élelmiszer-biztonsági képzésre vonatkozó intézkedések keretében 2007-ben, 2008-ban és 2009-ben kiírt pályázati felhívások nyomán.

| 2. | A közegészségügyi program munkaterve






  — | A 2014-es pályázati felhívást 2014. június 6-án írták ki és 2014. szeptember 25-én zárták le. A felhívás az Unió Hivatalos Lapjában (1), a CHAFEA honlapján (2) és az Europa honlapon (3) jelent meg. |
| --- | --- | --- |

2.

A közegészségügyi program munkaterve

—

A 2014-es pályázati felhívást 2014. június 6-án írták ki és 2014. szeptember 25-én zárták le. A felhívás az Unió Hivatalos Lapjában (1), a CHAFEA honlapján (2) és az Europa honlapon (3) jelent meg.

| — | Projektjavaslatok: az 50 szakmailag elbírált projektjavaslat közül 12-t (27,2 %) ajánlottak támogatásra (a tartaléklista kivételével), a javasolt uniós társfinanszírozás teljes összege 1 1 5 67  617 euro. A felhívások késedelmes közzététele miatt azonban a vonatkozó támogatásokat csak 2015 első negyedévében lehet aláírni. |
| --- | --- |

—

Projektjavaslatok: az 50 szakmailag elbírált projektjavaslat közül 12-t (27,2 %) ajánlottak támogatásra (a tartaléklista kivételével), a javasolt uniós társfinanszírozás teljes összege 1 1 5 67  617 euro. A felhívások késedelmes közzététele miatt azonban a vonatkozó támogatásokat csak 2015 első negyedévében lehet aláírni.

| — | Működési támogatásra irányuló javaslatok: a 40 szakmailag elbírált támogatási javaslat közül (ideértve mind a partnerségi keretmegállapodásokat, mind a vonatkozó egyedi támogatási megállapodásokat) 14-et (28,6 %) ajánlottak támogatásra. A felhívások késedelmes közzététele miatt azonban a vonatkozó támogatásokat csak 2015 első negyedévében lehet aláírni. A javasolt uniós társfinanszírozás teljes összege 4 7 17  062 euro. |
| --- | --- |

—

Működési támogatásra irányuló javaslatok: a 40 szakmailag elbírált támogatási javaslat közül (ideértve mind a partnerségi keretmegállapodásokat, mind a vonatkozó egyedi támogatási megállapodásokat) 14-et (28,6 %) ajánlottak támogatásra. A felhívások késedelmes közzététele miatt azonban a vonatkozó támogatásokat csak 2015 első negyedévében lehet aláírni. A javasolt uniós társfinanszírozás teljes összege 4 7 17  062 euro.

| — | Közös fellépések: A közös fellépésekre vonatkozó tárgyalási eljárás 2014. november 7-én indult, a beadási határidő 2015. január 29. volt. Várhatóan mind a nyolc közös fellépés társfinanszírozásban részesül, de a 2014-es munkaterv késedelmes közzététele miatt a vonatkozó támogatásokat csak 2015 első negyedévében lehet aláírni. Az uniós társfinanszírozás várható összege a munkaterv szerint 1 8 5 93  000 euro. |
| --- | --- |

—

Közös fellépések: A közös fellépésekre vonatkozó tárgyalási eljárás 2014. november 7-én indult, a beadási határidő 2015. január 29. volt. Várhatóan mind a nyolc közös fellépés társfinanszírozásban részesül, de a 2014-es munkaterv késedelmes közzététele miatt a vonatkozó támogatásokat csak 2015 első negyedévében lehet aláírni. Az uniós társfinanszírozás várható összege a munkaterv szerint 1 8 5 93  000 euro.

| — | Egy egységes projekt-tartaléklistát állítottak fel, ezen négy pályázat szerepel összesen 3 9 34  352 euro javasolt uniós társfinanszírozással. |
| --- | --- |

—

Egy egységes projekt-tartaléklistát állítottak fel, ezen négy pályázat szerepel összesen 3 9 34  352 euro javasolt uniós társfinanszírozással.

| — | 31 közbeszerzési eljárást indítottak, ezek közül 6 volt nyílt ajánlattételi felhívás, a többi pedig szolgáltatási pályázat. |
| --- | --- |

—

31 közbeszerzési eljárást indítottak, ezek közül 6 volt nyílt ajánlattételi felhívás, a többi pedig szolgáltatási pályázat.

| 3. | A fogyasztóvédelmi program munkaterve






  — | 2014-ben az Ügynökség, amely megbízást kapott az (éves) fogyasztóvédelmi program egyes részeinek végrehajtására, 2 pályázati felhívást, 2 versenyfelhívást és 13 közbeszerzési eljárást indított el (köztük egy nyílt pályázatot, egy kis értékű szerződésre vonatkozó pályázatot és egy szolgáltatásra/megrendelésre vonatkozó egyedi pályázatot). |
| --- | --- | --- |

3.

A fogyasztóvédelmi program munkaterve

—

2014-ben az Ügynökség, amely megbízást kapott az (éves) fogyasztóvédelmi program egyes részeinek végrehajtására, 2 pályázati felhívást, 2 versenyfelhívást és 13 közbeszerzési eljárást indított el (köztük egy nyílt pályázatot, egy kis értékű szerződésre vonatkozó pályázatot és egy szolgáltatásra/megrendelésre vonatkozó egyedi pályázatot).

| — | Az Ügynökség 60 támogatást társfinanszírozott, ami több tagállam fogyasztóvédelmi jogszabály-alkalmazásért felelős tisztviselői számára lehetővé tette, hogy megosszák egymással az általános termékbiztonságról szóló 2001/95/EK irányelv, illetve a fogyasztóvédelmi együttműködésről szóló 2006/2004/EK rendelet végrehajtásával kapcsolatos tapasztalataikat és ismereteiket. |
| --- | --- |

—

Az Ügynökség 60 támogatást társfinanszírozott, ami több tagállam fogyasztóvédelmi jogszabály-alkalmazásért felelős tisztviselői számára lehetővé tette, hogy megosszák egymással az általános termékbiztonságról szóló 2001/95/EK irányelv, illetve a fogyasztóvédelmi együttműködésről szóló 2006/2004/EK rendelet végrehajtásával kapcsolatos tapasztalataikat és ismereteiket.

| — | Az általános termékbiztonsággal kapcsolatos közös fellépések megvalósítására odaítélt támogatás célja az volt, hogy a résztvevő tagállamok illetékes hatóságai megosszák egymással a követendő példákat és meg is valósítsák azokat, valamint hogy javítsa a határokon átnyúló együttműködést. |
| --- | --- |

—

Az általános termékbiztonsággal kapcsolatos közös fellépések megvalósítására odaítélt támogatás célja az volt, hogy a résztvevő tagállamok illetékes hatóságai megosszák egymással a követendő példákat és meg is valósítsák azokat, valamint hogy javítsa a határokon átnyúló együttműködést.

| — | Horvátország uniós csatlakozását követően az Ügynökség két szerződést írt alá egy horvátországi fogyasztói jogi tájékoztató kampány szervezésére, amely a horvát – s immár uniós – polgárokat új fogyasztói jogaikról tájékoztatja. |
| --- | --- |

—

Horvátország uniós csatlakozását követően az Ügynökség két szerződést írt alá egy horvátországi fogyasztói jogi tájékoztató kampány szervezésére, amely a horvát – s immár uniós – polgárokat új fogyasztói jogaikról tájékoztatja.

| — | Az Ügynökség eljárásokat indított azzal a céllal, hogy hároméves partnerségi keretmegállapodást (2015–2017) és 2015-re egyedi támogatási megállapodást kössön az Európai Fogyasztói Központok Hálózatával. Az új eljárás célja, hogy nagyobb stabilitást biztosítson, megkönnyítse a stratégiai tervezést és növelje az ECC-hálózat támogatásai kezelésének hatékonyságát. Az Ügynökség kezelte egy szolgáltatási szerződés első szakaszát, melynek révén az ECC-hálózat a láthatóságát javító és az ECC által végzett kollektív munka hatását növelő támogatási mechanizmusra tesz szert. E szolgáltatásnak része olyan minőségi szabványok kidolgozása, amelyek révén az ECC előre meghatározott mutatókkal mérheti össze a teljesítményét. |
| --- | --- |

—

Az Ügynökség eljárásokat indított azzal a céllal, hogy hároméves partnerségi keretmegállapodást (2015–2017) és 2015-re egyedi támogatási megállapodást kössön az Európai Fogyasztói Központok Hálózatával. Az új eljárás célja, hogy nagyobb stabilitást biztosítson, megkönnyítse a stratégiai tervezést és növelje az ECC-hálózat támogatásai kezelésének hatékonyságát. Az Ügynökség kezelte egy szolgáltatási szerződés első szakaszát, melynek révén az ECC-hálózat a láthatóságát javító és az ECC által végzett kollektív munka hatását növelő támogatási mechanizmusra tesz szert. E szolgáltatásnak része olyan minőségi szabványok kidolgozása, amelyek révén az ECC előre meghatározott mutatókkal mérheti össze a teljesítményét.

| — | A termékek vagy szolgáltatások vásárlásakor nehézségekkel szembekerülő fogyasztók problémáinak további vizsgálata érdekében az Ügynökség több, fogyasztóvédelmi kérdéseket vizsgáló felmérést és piaci tanulmányt indított. Ezek a piac működését fogyasztói szemszögből tekintve olyan különböző területeken vizsgálódnak, mint a biztosítás, az élelmiszerekkel kapcsolatos választások és étkezési szokások, a garanciák és az egységes digitális piac határokon átnyúló akadályai. 42 különböző piacra kiterjedő, széleskörű piaci monitoringvizsgálat is indult. |
| --- | --- |

—

A termékek vagy szolgáltatások vásárlásakor nehézségekkel szembekerülő fogyasztók problémáinak további vizsgálata érdekében az Ügynökség több, fogyasztóvédelmi kérdéseket vizsgáló felmérést és piaci tanulmányt indított. Ezek a piac működését fogyasztói szemszögből tekintve olyan különböző területeken vizsgálódnak, mint a biztosítás, az élelmiszerekkel kapcsolatos választások és étkezési szokások, a garanciák és az egységes digitális piac határokon átnyúló akadályai. 42 különböző piacra kiterjedő, széleskörű piaci monitoringvizsgálat is indult.

| — | Lezajlott a termékbiztonság terén kiírt, a létrák biztonsági szempontjainak vizsgálatára irányuló közbeszerzési eljárás. |
| --- | --- |

—

Lezajlott a termékbiztonság terén kiírt, a létrák biztonsági szempontjainak vizsgálatára irányuló közbeszerzési eljárás.

| — | A fogyasztóvédelmi együttműködés területén az Ügynökség közbeszerzési eljárást indított piaci tanulmányra, amelynek célja adatgyűjtés és elemzés az uniós fogyasztókat fenyegető félrevezető „ingyenes” termékkipróbálásokról és elkötelezési csapdákról. |
| --- | --- |

—

A fogyasztóvédelmi együttműködés területén az Ügynökség közbeszerzési eljárást indított piaci tanulmányra, amelynek célja adatgyűjtés és elemzés az uniós fogyasztókat fenyegető félrevezető „ingyenes” termékkipróbálásokról és elkötelezési csapdákról.

| — | 2014-ben az Ügynökség eljárásokat indított azzal a céllal, hogy négyéves partnerségi keretmegállapodást (2015–2018) és egyedi támogatási megállapodást kössön az Európai Fogyasztók Szervezetével (BEUC). A BEUC-nak nyújtott társfinanszírozás hozzájárul ahhoz, hogy az uniós szakpolitikai eljárásokon belül az európai fogyasztók, mint termékeket vásárló és használó, és szolgáltatásokat igénybe vevő fogyasztók érdekei még jobban érvényesüljenek. |
| --- | --- |

—

2014-ben az Ügynökség eljárásokat indított azzal a céllal, hogy négyéves partnerségi keretmegállapodást (2015–2018) és egyedi támogatási megállapodást kössön az Európai Fogyasztók Szervezetével (BEUC). A BEUC-nak nyújtott társfinanszírozás hozzájárul ahhoz, hogy az uniós szakpolitikai eljárásokon belül az európai fogyasztók, mint termékeket vásárló és használó, és szolgáltatásokat igénybe vevő fogyasztók érdekei még jobban érvényesüljenek.

| — | Több közbeszerzési eljárást indítottak egy a fogyasztóvédelmi szakembereknek szóló új kapacitásépítési kezdeményezés, a Fogyasztóvédelmi Bajnok végrehajtásához és egy a középiskolai tanárokat célzó, a fogyasztóvédelmi oktatásról szóló interaktív online platform, a Fogyasztóvédelmi Tanterem létrehozásához. |
| --- | --- |

—

Több közbeszerzési eljárást indítottak egy a fogyasztóvédelmi szakembereknek szóló új kapacitásépítési kezdeményezés, a Fogyasztóvédelmi Bajnok végrehajtásához és egy a középiskolai tanárokat célzó, a fogyasztóvédelmi oktatásról szóló interaktív online platform, a Fogyasztóvédelmi Tanterem létrehozásához.

| 4. | BTSF-munkaprogram






  — | Az Ügynökség öt közbeszerzési eljárást indított nyílt pályázati felhívások formájában, hogy oktatási tevékenységeket szervezzen az uniós tagállamok, a tagjelölt országok, az európai szomszédságpolitikában részt vevő országok és az EFTA-országok hatóságainál dolgozó, a hatósági ellenőrzésekben részt vevő szakemberek számára. |
| --- | --- | --- |

4.

BTSF-munkaprogram

—

Az Ügynökség öt közbeszerzési eljárást indított nyílt pályázati felhívások formájában, hogy oktatási tevékenységeket szervezzen az uniós tagállamok, a tagjelölt országok, az európai szomszédságpolitikában részt vevő országok és az EFTA-országok hatóságainál dolgozó, a hatósági ellenőrzésekben részt vevő szakemberek számára.

| — | A képzés célja az, hogy a szakemberek naprakészen, minden szempontból megismerkedjenek az élelmiszerekkel kapcsolatos területekre vonatkozó uniós joggal, és az, hogy az ellenőrzések valamennyi tagállamban egységesebben, tárgyilagosabban és kielégítőbben történjenek. A képzés az uniós jog széles területeit öleli fel, mint például: állategészségügy és -jóllét, növényegészségügy, élelmiszer-higiénia és -ellenőrzés. |
| --- | --- |

—

A képzés célja az, hogy a szakemberek naprakészen, minden szempontból megismerkedjenek az élelmiszerekkel kapcsolatos területekre vonatkozó uniós joggal, és az, hogy az ellenőrzések valamennyi tagállamban egységesebben, tárgyilagosabban és kielégítőbben történjenek. A képzés az uniós jog széles területeit öleli fel, mint például: állategészségügy és -jóllét, növényegészségügy, élelmiszer-higiénia és -ellenőrzés.

| — | Az Ügynökség öt 2012 óta érvényes szerződést átvitt az első szakaszból a második szakaszba, hogy oktatást nyújtson 11 különböző szaktárgyban, és közzétett két egyedi szolgáltatási felhívást a 2. Élelmiszerbűnözés Elleni Konferencia megszervezésére és a BTSF bevonására a 2015-ös Milánói Világkiállítással kapcsolatos tevékenységekbe. |
| --- | --- |

—

Az Ügynökség öt 2012 óta érvényes szerződést átvitt az első szakaszból a második szakaszba, hogy oktatást nyújtson 11 különböző szaktárgyban, és közzétett két egyedi szolgáltatási felhívást a 2. Élelmiszerbűnözés Elleni Konferencia megszervezésére és a BTSF bevonására a 2015-ös Milánói Világkiállítással kapcsolatos tevékenységekbe.

| — | A Fejlesztési és Együttműködési Főigazgatóság és a Kereskedelmi Főigazgatóság költségvetéséből finanszírozott BTSF-program keretében folytatódtak a harmadik országoknak, különösen a fejlődő országoknak szánt egyedi képzési tevékenységek. Ezeknek a tevékenységeknek a célja, hogy a harmadik országokban az élelmiszer-ellenőrzésben részt vevő szakemberekkel megismertessék a vonatkozó uniós szabványokat és importelőírásokat. |
| --- | --- |

—

A Fejlesztési és Együttműködési Főigazgatóság és a Kereskedelmi Főigazgatóság költségvetéséből finanszírozott BTSF-program keretében folytatódtak a harmadik országoknak, különösen a fejlődő országoknak szánt egyedi képzési tevékenységek. Ezeknek a tevékenységeknek a célja, hogy a harmadik országokban az élelmiszer-ellenőrzésben részt vevő szakemberekkel megismertessék a vonatkozó uniós szabványokat és importelőírásokat.

| — | 2014-ben a BTSF-kezdeményezés elérte az indulásakor kitűzött célt: évente mintegy 6  000 résztvevő a tagállamokból. Az általános elégedettségi szint közel van a megcélzott 85 %-hoz, és a résztvevők több mint 90 %-a találta a megszerzett tudást hasznosnak. |
| --- | --- |

—

2014-ben a BTSF-kezdeményezés elérte az indulásakor kitűzött célt: évente mintegy 6  000 résztvevő a tagállamokból. Az általános elégedettségi szint közel van a megcélzott 85 %-hoz, és a résztvevők több mint 90 %-a találta a megszerzett tudást hasznosnak.

---

(1)  HL C 171.,2014.6.6., 10. o.

(2)  http://ec.europa.eu/chafea/health/projects.html és http://ec.europa.eu/chafea/health/grants.html

(3)  http://ec.europa.eu/health/programme/how_does_it_work/call_for_proposals/index_en.htm

Forrás: Az Ügynökségtől származó melléklet.

---

AZ ÜGYNÖKSÉG VÁLASZA

| 11: | Az Ügynökség tudomásul veszi a Számvevőszék észrevételeit. Az Ügynökség folytatja a III. cím (az Ügynökség tevékenységeihez kapcsolódó kiadások) tekintetében az átvitelek csökkentését a szerződések időbeni tervezése és fokozott figyelemmel kísérése révén. |
| --- | --- |

11:

Az Ügynökség tudomásul veszi a Számvevőszék észrevételeit. Az Ügynökség folytatja a III. cím (az Ügynökség tevékenységeihez kapcsolódó kiadások) tekintetében az átvitelek csökkentését a szerződések időbeni tervezése és fokozott figyelemmel kísérése révén.

---

| 9.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 409/67 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 409/67

---

JELENTÉS

a Közösségi Növényfajta-hivatal 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról a Hivatal válaszával együtt

(2015/C 409/08)

BEVEZETÉS

| 1. | Az angers-i székhelyű Közösségi Növényfajta-hivatalt (a továbbiakban: a Hivatal, más néven CPVO) a 2100/94/EK tanácsi rendelet (1) hozta létre. A Hivatal fő feladata a növényfajták ipari tulajdonjogára vonatkozó uniós védelem megadása iránti kérelmek nyilvántartásba vétele és vizsgálata, valamint annak biztosítása, hogy a tagállamok illetékes hivatalai elvégezzék a szükséges szakmai vizsgálatokat (2). |
| --- | --- |

1.

Az angers-i székhelyű Közösségi Növényfajta-hivatalt (a továbbiakban: a Hivatal, más néven CPVO) a 2100/94/EK tanácsi rendelet (1) hozta létre. A Hivatal fő feladata a növényfajták ipari tulajdonjogára vonatkozó uniós védelem megadása iránti kérelmek nyilvántartásba vétele és vizsgálata, valamint annak biztosítása, hogy a tagállamok illetékes hivatalai elvégezzék a szükséges szakmai vizsgálatokat (2).

A MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZATOT ALÁTÁMASZTÓ INFORMÁCIÓK

| 2. | A Számvevőszék ellenőrzési módszere analitikus ellenőrzési eljárásokat, tranzakciók közvetlen tesztelését, valamint a Hivatal felügyeleti és kontrollrendszereiben alkalmazott fő kontrollmechanizmusok értékelését foglalja magában. Mindez adott esetben kiegészül más ellenőrök munkájából származó bizonyítékokkal, valamint a vezetői teljességi nyilatkozatok elemzésével. |
| --- | --- |

2.

A Számvevőszék ellenőrzési módszere analitikus ellenőrzési eljárásokat, tranzakciók közvetlen tesztelését, valamint a Hivatal felügyeleti és kontrollrendszereiben alkalmazott fő kontrollmechanizmusok értékelését foglalja magában. Mindez adott esetben kiegészül más ellenőrök munkájából származó bizonyítékokkal, valamint a vezetői teljességi nyilatkozatok elemzésével.

| MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT









  3. | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke alapján a Számvevőszék ellenőrizte a következőket:






  a) | a Hivatal éves beszámolója, amely a 2014. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból (3) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (4) áll; |
| --- | --- | --- |

MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT

3.

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke alapján a Számvevőszék ellenőrizte a következőket:

a)

a Hivatal éves beszámolója, amely a 2014. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból (3) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (4) áll;

| b) | a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége. |
| --- | --- |

b)

a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége.

A vezetés felelőssége

| 4. | A vezetés felelőssége a Hivatal éves beszámolójának elkészítése és valós bemutatása, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége (5):






  a) | A Hivatal éves beszámolója tekintetében a vezetés felelősségi körébe tartozik: az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és valós bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítása, megvalósítása és fenntartása; a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok (6) alapján megfelelő számviteli politika megválasztása és alkalmazása; és a körülményeknek megfelelően ésszerű számviteli becslések készítése. Az elnök hagyja jóvá a Hivatal éves beszámolóját azután, hogy a számvitelért felelős tisztviselő az összes rendelkezésre álló információ alapján egy olyan kísérő nyilatkozattal egyetemben elkészítette azt, amelyben a tisztviselő többek között kijelenti, hogy ésszerű bizonyossággal rendelkezik afelől, hogy a beszámoló minden lényeges szempontból valós és hű képet ad a Hivatal pénzügyi helyzetéről. |
| --- | --- | --- |

4.

A vezetés felelőssége a Hivatal éves beszámolójának elkészítése és valós bemutatása, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége (5):

a)

A Hivatal éves beszámolója tekintetében a vezetés felelősségi körébe tartozik: az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és valós bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítása, megvalósítása és fenntartása; a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok (6) alapján megfelelő számviteli politika megválasztása és alkalmazása; és a körülményeknek megfelelően ésszerű számviteli becslések készítése. Az elnök hagyja jóvá a Hivatal éves beszámolóját azután, hogy a számvitelért felelős tisztviselő az összes rendelkezésre álló információ alapján egy olyan kísérő nyilatkozattal egyetemben elkészítette azt, amelyben a tisztviselő többek között kijelenti, hogy ésszerű bizonyossággal rendelkezik afelől, hogy a beszámoló minden lényeges szempontból valós és hű képet ad a Hivatal pénzügyi helyzetéről.

| b) | A vezetés felelőssége a mögöttes tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, illetve a gondos pénzgazdálkodás elveinek követése tekintetében abban áll, hogy ki kell alakítania, meg kell valósítania és fenn kell tartania egy olyan eredményes és hatékony belső kontrollrendszert, amely megfelelő felügyelettel és alkalmas intézkedésekkel képes megakadályozni a szabálytalanságokat és csalásokat, illetve szükség esetén jogi eljárásokkal képes visszaszerezni a tévesen kifizetett vagy felhasznált pénzösszegeket. |
| --- | --- |

b)

A vezetés felelőssége a mögöttes tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, illetve a gondos pénzgazdálkodás elveinek követése tekintetében abban áll, hogy ki kell alakítania, meg kell valósítania és fenn kell tartania egy olyan eredményes és hatékony belső kontrollrendszert, amely megfelelő felügyelettel és alkalmas intézkedésekkel képes megakadályozni a szabálytalanságokat és csalásokat, illetve szükség esetén jogi eljárásokkal képes visszaszerezni a tévesen kifizetett vagy felhasznált pénzösszegeket.

Az ellenőr felelőssége

| 5. | A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzése alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Európai Parlament és a Tanács számára (7) az éves beszámoló megbízhatóságára és a mögöttes tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. A Számvevőszék az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjai és etikai kódexe, valamint a legfőbb ellenőrző intézményeknek az INTOSAI által elfogadott nemzetközi standardjai szerint végzi ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy ésszerű bizonyosságot szerezhessen arról, hogy a Hivatal éves beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

5.

A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzése alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Európai Parlament és a Tanács számára (7) az éves beszámoló megbízhatóságára és a mögöttes tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. A Számvevőszék az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjai és etikai kódexe, valamint a legfőbb ellenőrző intézményeknek az INTOSAI által elfogadott nemzetközi standardjai szerint végzi ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy ésszerű bizonyosságot szerezhessen arról, hogy a Hivatal éves beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek.

| 6. | Az ellenőrzés olyan eljárásokat foglal magában, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték szerezhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőrnek egy arra irányuló kockázatelemzés alapján kialakított szakmai megítélésétől függ, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba a beszámolóban, illetve az Európai Unió jogi keretei által meghatározott követelményektől való lényeges eltérés az annak alapjául szolgáló tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr mérlegeli a szervezetnek a beszámoló elkészítése és valós bemutatása szempontjából releváns belső kontrollmechanizmusait, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségének és szabályszerűségének biztosítása céljából alkalmazott felügyeleti és kontrollrendszereit, és a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárásokat alakít ki. Az ellenőrzés része továbbá az alkalmazott számviteli politika megfelelőségének, a számviteli becslések ésszerűségének és a beszámoló általános bemutatásának értékelése. |
| --- | --- |

6.

Az ellenőrzés olyan eljárásokat foglal magában, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték szerezhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőrnek egy arra irányuló kockázatelemzés alapján kialakított szakmai megítélésétől függ, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba a beszámolóban, illetve az Európai Unió jogi keretei által meghatározott követelményektől való lényeges eltérés az annak alapjául szolgáló tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr mérlegeli a szervezetnek a beszámoló elkészítése és valós bemutatása szempontjából releváns belső kontrollmechanizmusait, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségének és szabályszerűségének biztosítása céljából alkalmazott felügyeleti és kontrollrendszereit, és a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárásokat alakít ki. Az ellenőrzés része továbbá az alkalmazott számviteli politika megfelelőségének, a számviteli becslések ésszerűségének és a beszámoló általános bemutatásának értékelése.

| 7. | A Számvevőszék úgy véli, hogy az összegyűjtött ellenőrzési bizonyítékok elégségesek és megfelelőek megbízhatósági nyilatkozata megalapozásához. |
| --- | --- |

7.

A Számvevőszék úgy véli, hogy az összegyűjtött ellenőrzési bizonyítékok elégségesek és megfelelőek megbízhatósági nyilatkozata megalapozásához.

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról

| 8. | A Számvevőszék véleménye szerint a Hivatal éves beszámolója minden lényeges szempontból híven és pénzügyi szabályzata előírásainak, valamint a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályoknak megfelelően tükrözi a 2014. december 31-i pénzügyi helyzetet, a tárgyévi gazdasági események eredményét és a pénzforgalmat. |
| --- | --- |

8.

A Számvevőszék véleménye szerint a Hivatal éves beszámolója minden lényeges szempontból híven és pénzügyi szabályzata előírásainak, valamint a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályoknak megfelelően tükrözi a 2014. december 31-i pénzügyi helyzetet, a tárgyévi gazdasági események eredményét és a pénzforgalmat.

Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről

| 9. | A Számvevőszék véleménye szerint a 2014. december 31-én véget ért évre vonatkozó éves beszámol alapjául szolgáló tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

9.

A Számvevőszék véleménye szerint a 2014. december 31-én véget ért évre vonatkozó éves beszámol alapjául szolgáló tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek.

| 10. | A Számvevőszék véleményei függetlenek az alábbi megjegyzésektől. |
| --- | --- |

10.

A Számvevőszék véleményei függetlenek az alábbi megjegyzésektől.

MEGJEGYZÉSEK A BELSŐ KONTROLLMECHANIZMUSOKRÓL

| 11. | A Hivatal elektronikus banki szolgáltatásokat használ a legtöbb kifizetéshez. A számvitelért felelős tisztségviselő és két helyettese jogosult elektronikus úton aláírni a kifizetéseket. Nincs szükség második személy aláírására, és ez pénzügyi kockázatot jelent a Hivatal számára. |
| --- | --- |

11.

A Hivatal elektronikus banki szolgáltatásokat használ a legtöbb kifizetéshez. A számvitelért felelős tisztségviselő és két helyettese jogosult elektronikus úton aláírni a kifizetéseket. Nincs szükség második személy aláírására, és ez pénzügyi kockázatot jelent a Hivatal számára.

TOVÁBBI MEGJEGYZÉS

| 12. | Bár a Hivatal 1995-ben kezdte meg működését, még nem kötöttek székhely-megállapodást a fogadó tagállammal, ami meghatározná a Hivatal és személyzetének működési feltételeit. |
| --- | --- |

12.

Bár a Hivatal 1995-ben kezdte meg működését, még nem kötöttek székhely-megállapodást a fogadó tagállammal, ami meghatározná a Hivatal és személyzetének működési feltételeit.

A KORÁBBI ÉVEK MEGJEGYZÉSEINEK HASZNOSULÁSA

| 13. | Az I. melléklet áttekintést ad a korábbi évek számvevőszéki megjegyzései nyomán tett helyesbítő intézkedésekről. |
| --- | --- |

13.

Az I. melléklet áttekintést ad a korábbi évek számvevőszéki megjegyzései nyomán tett helyesbítő intézkedésekről.

A jelentést 2015. szeptember 8-i luxembourgi ülésén fogadta el a Milan Martin CVIKL számvevőszéki tag elnökölte IV. Kamara.

a Számvevőszék nevében

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

elnök

---

(1)  HL L 227., 1994.9.1., 1. o.

1

(2)  A Hivatal hatáskörét és tevékenységeit a II. melléklet foglalja össze, tájékoztató jelleggel.

2

II. melléklet

(3)  Ezek a következőkből állnak: mérleg, eredménykimutatás, pénzforgalmi kimutatás, a nettó eszközállomány változásainak kimutatása, a számviteli politika meghatározó alapelveinek összefoglalása és további magyarázatok.

3

(4)  Ezek a költségvetési eredménykimutatásból és a költségvetési eredménykimutatás mellékletéből állnak.

4

(5)  A Hivatal pénzügyi szabályzatának 38–42. cikke.

5

(6)  A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok a Könyvvizsgálók Nemzetközi Szövetsége (IFAC) által kibocsátott Nemzetközi Költségvetési Számviteli Standardokra (IPSAS), illetve adott esetben a Nemzetközi Számviteli Standard Testület (IASB) által kibocsátott Nemzetközi Számviteli Standardokra (IAS)/Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardokra (IFRS) támaszkodnak.

6

(7)  A Hivatal pénzügyi szabályzatának 87–92. cikke.

7

---

I. MELLÉKLET

A korábbi évek megjegyzéseinek hasznosulása

| Év | A Számvevőszék megjegyzése | A helyesbítő intézkedés állapota
  (végrehajtva/folyamatban/végrehajtandó/n.a.) |
| --- | --- | --- |
| 2011 | A Hivatal még nem fogadta el a személyzeti szabályzatnak a szerződéses alkalmazottak felvételére és foglalkoztatására, valamint a vezetői posztok ideiglenes betöltésére vonatkozó végrehajtási rendelkezéseit. | Végrehajtva |
| 2012 | A felvételi eljárások jelentős hiányokat mutattak, amelyek kihatottak az átláthatóságra és a jelentkezőkkel szembeni egyenlő bánásmódra: nem mindig alkalmazták a megállapított súlyozást és minimális pontszámokat, a különböző felvételi eljárások során nem alkalmaztak következetes értékelési módszert, és az álláshirdetések nem tettek említést a jogorvoslat lehetőségéről. | Végrehajtva |
| 2013 | A költségvetés 2013-as felhasználási aránya alacsony, 86 %-os (1 2 7 55  144 euro), ennek megfelelően magas a törlések aránya. Ezt részben az magyarázza, hogy a bevételek és a kapcsolódó operatív kiadások (III. cím) nagymértékben függenek a növényfajta-oltalom megadása iránti kérelmek számától, azt pedig nehéz pontosan megjósolni. A költségvetés-tervezés és -monitoring azonban így is tovább javítható, különösen az igazgatási kiadások (II. cím) terén. | n.a. |

Év

A Számvevőszék megjegyzése

A helyesbítő intézkedés állapota

(végrehajtva/folyamatban/végrehajtandó/n.a.)

2011

A Hivatal még nem fogadta el a személyzeti szabályzatnak a szerződéses alkalmazottak felvételére és foglalkoztatására, valamint a vezetői posztok ideiglenes betöltésére vonatkozó végrehajtási rendelkezéseit.

Végrehajtva

2012

A felvételi eljárások jelentős hiányokat mutattak, amelyek kihatottak az átláthatóságra és a jelentkezőkkel szembeni egyenlő bánásmódra: nem mindig alkalmazták a megállapított súlyozást és minimális pontszámokat, a különböző felvételi eljárások során nem alkalmaztak következetes értékelési módszert, és az álláshirdetések nem tettek említést a jogorvoslat lehetőségéről.

Végrehajtva

2013

A költségvetés 2013-as felhasználási aránya alacsony, 86 %-os (1 2 7 55  144 euro), ennek megfelelően magas a törlések aránya. Ezt részben az magyarázza, hogy a bevételek és a kapcsolódó operatív kiadások (III. cím) nagymértékben függenek a növényfajta-oltalom megadása iránti kérelmek számától, azt pedig nehéz pontosan megjósolni. A költségvetés-tervezés és -monitoring azonban így is tovább javítható, különösen az igazgatási kiadások (II. cím) terén.

n.a.

---

II. MELLÉKLET

Közösségi Növényfajta-hivatal (Angers)

Hatáskör és tevékenységek

| A Szerződésből eredő uniós hatáskör


  (kivonat az Európai Unió működéséről szóló szerződés 36. cikkéből) | Áruk szabad mozgása

  Az ipari és kereskedelmi tulajdon védelme által indokolt tilalmak vagy korlátozások nem lehetnek önkényes megkülönböztetés vagy a tagállamok közötti kereskedelem rejtett korlátozásának eszközei. |
| --- | --- |
| A Hivatal hatásköre


  (a Tanács 2100/94/EK rendelete és a 2010–2015 közötti időszakra szóló stratégiai terv) | Célok

  Az uniós növényfajta-oltalmi jogok rendszerének mint a növényfajtákra vonatkozó uniós ipari tulajdonjogok egyetlen és kizárólagos formájának alkalmazása.
  A növényfajták innovációjának ösztönzése azáltal, hogy magas színvonalon és megfizethető áron dolgozza fel az uniós növényfajta-oltalom megadására irányuló kérelmeket, valamint szakpolitikai útmutatást és segítséget is ad e jog gyakorlásához az érintetteknek.

  Feladatok







  — | határoz az uniós növényfajta-oltalom megadásáról vagy elutasításáról, |

A Szerződésből eredő uniós hatáskör

(kivonat az Európai Unió működéséről szóló szerződés 36. cikkéből)

Áruk szabad mozgása

Az ipari és kereskedelmi tulajdon védelme által indokolt tilalmak vagy korlátozások nem lehetnek önkényes megkülönböztetés vagy a tagállamok közötti kereskedelem rejtett korlátozásának eszközei.

A Hivatal hatásköre

(a Tanács 2100/94/EK rendelete és a 2010–2015 közötti időszakra szóló stratégiai terv)

Célok

Az uniós növényfajta-oltalmi jogok rendszerének mint a növényfajtákra vonatkozó uniós ipari tulajdonjogok egyetlen és kizárólagos formájának alkalmazása.

A növényfajták innovációjának ösztönzése azáltal, hogy magas színvonalon és megfizethető áron dolgozza fel az uniós növényfajta-oltalom megadására irányuló kérelmeket, valamint szakpolitikai útmutatást és segítséget is ad e jog gyakorlásához az érintetteknek.

Feladatok

—

határoz az uniós növényfajta-oltalom megadásáról vagy elutasításáról,

| — | határoz a kifogások ügyében, |
| --- | --- |

—

határoz a kifogások ügyében,

| — | határoz a fellebbezések ügyében, |
| --- | --- |

—

határoz a fellebbezések ügyében,

| — | határoz az uniós növényfajta-oltalom érvénytelenítéséről vagy törléséről. |
| --- | --- |

—

határoz az uniós növényfajta-oltalom érvénytelenítéséről vagy törléséről.

Irányítás

Az elnök

A Hivatalt az elnök igazgatja. Az elnököt az Európai Bizottság által az igazgatási tanács véleményének kikérését követően összeállított jelöltlistáról a Tanács jelöli ki.

Az igazgatási tanács

Felügyeli a Hivatal munkatervét és megállapítja a Hivatal munkamódszereire vonatkozó szabályokat. Az igazgatási tanács tagállamonként egy-egy képviselőből, a Bizottság egy képviselőjéből, illetve az őket helyettesítő póttagokból áll.

Az uniós növényfajta-oltalmi jogok megadására irányuló eljárás keretében döntést a Hivatal személyzetének három tagjából álló bizottságok, illetve fellebbezés esetén a fellebbezési tanács hoz.

A Hivatal határozatai jogszerűségének ellenőrzése

Az Európai Bizottság ellenőrzi az igazgatási tanácsnak a Hivatal költségvetésével kapcsolatos határozatait, valamint a Hivatal elnöke által hozott azon döntések jogszerűségét, amelyekre vonatkozóan az uniós jog nem rendelkezik semmilyen más szerv általi jogszerűségi ellenőrzésről.

Külső ellenőrzés

Európai Számvevőszék.

A zárszámadás elfogadásáért felelős hatóság

Az igazgatási tanács.

A Hivatal rendelkezésére bocsátott erőforrások 2014-ben (2013)

Végleges költségvetés

14,7(14,8) millió euró

Létszám 2014. december 31-én

A létszámtervben szereplő álláshelyek száma: 47 (48)

Ebből betöltött: 45 (45)

Teljes létszám 45 (45), feladatok szerinti bontásban:

| — | operatív feladatok: 28,5(28,5) fő, |
| --- | --- |

—

operatív feladatok: 28,5(28,5) fő,

| — | adminisztratív feladatok: 16,5(16,5) fő. |
| --- | --- |

—

adminisztratív feladatok: 16,5(16,5) fő.

Termékek és szolgáltatások 2014-ben (2013)

Beérkezett kérelmek száma: 3  626(3  297)

Megadott oltalmak: 2  684(2  706)

2014. december 31-én hatályban lévő uniós oltalmak száma: 22  554(21  576)

Nemzetközi együttműködés a növényfajták oltalmáért

| — | Hozzájárulás növényfajtákra vonatkozó oltalmi jogok érvényesítéséhez |
| --- | --- |

—

Hozzájárulás növényfajtákra vonatkozó oltalmi jogok érvényesítéséhez

| — | Kapcsolattartás és együttműködés a következő szervezetekkel: Európai Bizottság (Egészségügyi és Fogyasztóvédelmi Főigazgatóság, állandó bizottságok), UPOV (1), CIOPORA (2), ESA (3), OAPI (4), OECD (5), MAFF (6) |
| --- | --- |

—

Kapcsolattartás és együttműködés a következő szervezetekkel: Európai Bizottság (Egészségügyi és Fogyasztóvédelmi Főigazgatóság, állandó bizottságok), UPOV (1), CIOPORA (2), ESA (3), OAPI (4), OECD (5), MAFF (6)

---

(1)  Union pour la Protection des Obtentions végétales (Új Növényfajták Védelmének Nemzetközi Uniója).

(2)  International Community of Breeders of Asexually Reproduced Ornamental and Fruit Plants (Dísznövény- és termőfa-nemesítők nemzetközi közössége).

(3)  European Seed Association (Európai Vetőmagszövetség).

(4)  Organisation africaine de la Propriété intellectuelle (Szellemi Tulajdon Afrikai Szervezete).

(5)  Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet.

(6)  Japán Mezőgazdasági, Erdészeti és Halászati Minisztérium.

Forrás: A Hivataltól származó melléklet.

---

A HIVATAL VÁLASZA

| 11. | A Hivatal tudomásul veszi a Számvevőszék észrevételét. A Hivatal általi valamennyi kifizetés jóváhagyott elektronikus munkamenetek alapján történik. A szabályozás nem írja elő a második aláírás szükségességét az elektronikus fizetési fájlok elküldéséhez, és valamennyi banki tranzakció jelentős, utólagos kockázatcsökkentő ellenőrzéseken esik át. Továbbá az elektronikus kifizetésekhez fájlt küldő egyének egy személyes tanúsítvánnyal írnak alá. |
| --- | --- |

11.

A Hivatal tudomásul veszi a Számvevőszék észrevételét. A Hivatal általi valamennyi kifizetés jóváhagyott elektronikus munkamenetek alapján történik. A szabályozás nem írja elő a második aláírás szükségességét az elektronikus fizetési fájlok elküldéséhez, és valamennyi banki tranzakció jelentős, utólagos kockázatcsökkentő ellenőrzéseken esik át. Továbbá az elektronikus kifizetésekhez fájlt küldő egyének egy személyes tanúsítvánnyal írnak alá.

| 12. | A CPVO tudomásul veszi a Számvevőszék észrevételét és megerősíti, hogy minden szükséges intézkedést megtettek a székhely-megállapodás fogadó tagállammal való aláírásához. |
| --- | --- |

12.

A CPVO tudomásul veszi a Számvevőszék észrevételét és megerősíti, hogy minden szükséges intézkedést megtettek a székhely-megállapodás fogadó tagállammal való aláírásához.

---

| 9.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 409/73 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 409/73

---

JELENTÉS

az Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról az Ügynökség válaszával együtt

(2015/C 409/09)

BEVEZETÉS

| 1. | A brüsszeli székhelyű Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökséget (a továbbiakban: az Ügynökség, más néven EACEA) a 2009/336/EK bizottsági határozat (1) hozta létre. Az Ügynökség feladata a Bizottság által meghatározott oktatási, audiovizuális és kulturális programok irányítása, ideértve technikai jellegű projektek részletes végrehajtását is (2). |
| --- | --- |

1.

A brüsszeli székhelyű Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökséget (a továbbiakban: az Ügynökség, más néven EACEA) a 2009/336/EK bizottsági határozat (1) hozta létre. Az Ügynökség feladata a Bizottság által meghatározott oktatási, audiovizuális és kulturális programok irányítása, ideértve technikai jellegű projektek részletes végrehajtását is (2).

A MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZATOT ALÁTÁMASZTÓ INFORMÁCIÓK

| 2. | A Számvevőszék ellenőrzési módszere analitikus ellenőrzési eljárásokat, tranzakciók közvetlen tesztelését, valamint az Ügynökség felügyeleti és kontrollrendszereiben alkalmazott fő kontrollmechanizmusok értékelését foglalja magában. Mindez adott esetben kiegészül más ellenőrök munkájából származó bizonyítékokkal, valamint a vezetői teljességi nyilatkozatok elemzésével. |
| --- | --- |

2.

A Számvevőszék ellenőrzési módszere analitikus ellenőrzési eljárásokat, tranzakciók közvetlen tesztelését, valamint az Ügynökség felügyeleti és kontrollrendszereiben alkalmazott fő kontrollmechanizmusok értékelését foglalja magában. Mindez adott esetben kiegészül más ellenőrök munkájából származó bizonyítékokkal, valamint a vezetői teljességi nyilatkozatok elemzésével.

| MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT









  3. | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke alapján a Számvevőszék ellenőrizte a következőket:






  a) | az Ügynökség éves beszámolója, amely a 2014. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból (3) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (4) áll; és |
| --- | --- | --- |

MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT

3.

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke alapján a Számvevőszék ellenőrizte a következőket:

a)

az Ügynökség éves beszámolója, amely a 2014. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból (3) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (4) áll; és

| b) | a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége. |
| --- | --- |

b)

a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége.

A vezetés felelőssége

| 4. | A vezetés felelőssége az Ügynökség éves beszámolójának elkészítése és valós bemutatása, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége (5):






  a) | Az Ügynökség éves beszámolója tekintetében a vezetés felelősségi körébe tartozik: az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és valós bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítása, megvalósítása és fenntartása; a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok (6) alapján megfelelő számviteli politika megválasztása és alkalmazása; és a körülményeknek megfelelően ésszerű számviteli becslések készítése. Az igazgató hagyja jóvá az Ügynökség éves beszámolóját azután, hogy a számvitelért felelős tisztviselő az összes rendelkezésre álló információ alapján egy olyan kísérő nyilatkozattal egyetemben elkészítette azt, amelyben a tisztviselő többek között kijelenti, hogy ésszerű bizonyossággal rendelkezik afelől, hogy a beszámoló minden lényeges szempontból valós és hű képet ad az Ügynökség pénzügyi helyzetéről. |
| --- | --- | --- |

4.

A vezetés felelőssége az Ügynökség éves beszámolójának elkészítése és valós bemutatása, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége (5):

a)

Az Ügynökség éves beszámolója tekintetében a vezetés felelősségi körébe tartozik: az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és valós bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítása, megvalósítása és fenntartása; a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok (6) alapján megfelelő számviteli politika megválasztása és alkalmazása; és a körülményeknek megfelelően ésszerű számviteli becslések készítése. Az igazgató hagyja jóvá az Ügynökség éves beszámolóját azután, hogy a számvitelért felelős tisztviselő az összes rendelkezésre álló információ alapján egy olyan kísérő nyilatkozattal egyetemben elkészítette azt, amelyben a tisztviselő többek között kijelenti, hogy ésszerű bizonyossággal rendelkezik afelől, hogy a beszámoló minden lényeges szempontból valós és hű képet ad az Ügynökség pénzügyi helyzetéről.

| b) | A vezetés felelőssége a mögöttes tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, illetve a gondos pénzgazdálkodás elveinek követése tekintetében abban áll, hogy ki kell alakítania, meg kell valósítania és fenn kell tartania egy olyan eredményes és hatékony belső kontrollrendszert, amely megfelelő felügyelettel és alkalmas intézkedésekkel képes megakadályozni a szabálytalanságokat és csalásokat, illetve szükség esetén jogi eljárásokkal képes visszaszerezni a tévesen kifizetett vagy felhasznált pénzösszegeket. |
| --- | --- |

b)

A vezetés felelőssége a mögöttes tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, illetve a gondos pénzgazdálkodás elveinek követése tekintetében abban áll, hogy ki kell alakítania, meg kell valósítania és fenn kell tartania egy olyan eredményes és hatékony belső kontrollrendszert, amely megfelelő felügyelettel és alkalmas intézkedésekkel képes megakadályozni a szabálytalanságokat és csalásokat, illetve szükség esetén jogi eljárásokkal képes visszaszerezni a tévesen kifizetett vagy felhasznált pénzösszegeket.

Az ellenőr felelőssége

| 5. | A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzése alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Európai Parlament és a Tanács számára (7) az éves beszámoló megbízhatóságára és a mögöttes tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. A Számvevőszék az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjai és etikai kódexe, valamint a legfőbb ellenőrző intézményeknek az INTOSAI által elfogadott nemzetközi standardjai szerint végzi ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy ésszerű bizonyosságot szerezhessen arról, hogy az Ügynökség éves beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

5.

A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzése alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Európai Parlament és a Tanács számára (7) az éves beszámoló megbízhatóságára és a mögöttes tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. A Számvevőszék az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjai és etikai kódexe, valamint a legfőbb ellenőrző intézményeknek az INTOSAI által elfogadott nemzetközi standardjai szerint végzi ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy ésszerű bizonyosságot szerezhessen arról, hogy az Ügynökség éves beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek.

| 6. | Az ellenőrzés olyan eljárásokat foglal magában, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték szerezhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőrnek egy arra irányuló kockázatelemzés alapján kialakított szakmai megítélésétől függ, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba a beszámolóban, illetve az Európai Unió jogi keretei által meghatározott követelményektől való lényeges eltérés az annak alapjául szolgáló tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr mérlegeli a szervezetnek a beszámoló elkészítése és valós bemutatása szempontjából releváns belső kontrollmechanizmusait, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségének és szabályszerűségének biztosítása céljából alkalmazott felügyeleti és kontrollrendszereit, és a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárásokat alakít ki. Az ellenőrzés része továbbá az alkalmazott számviteli politika megfelelőségének, a számviteli becslések ésszerűségének és a beszámoló általános bemutatásának értékelése. |
| --- | --- |

6.

Az ellenőrzés olyan eljárásokat foglal magában, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték szerezhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőrnek egy arra irányuló kockázatelemzés alapján kialakított szakmai megítélésétől függ, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba a beszámolóban, illetve az Európai Unió jogi keretei által meghatározott követelményektől való lényeges eltérés az annak alapjául szolgáló tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr mérlegeli a szervezetnek a beszámoló elkészítése és valós bemutatása szempontjából releváns belső kontrollmechanizmusait, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségének és szabályszerűségének biztosítása céljából alkalmazott felügyeleti és kontrollrendszereit, és a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárásokat alakít ki. Az ellenőrzés része továbbá az alkalmazott számviteli politika megfelelőségének, a számviteli becslések ésszerűségének és a beszámoló általános bemutatásának értékelése.

| 7. | A Számvevőszék úgy véli, hogy az összegyűjtött ellenőrzési bizonyítékok elégségesek és megfelelőek megbízhatósági nyilatkozata megalapozásához. |
| --- | --- |

7.

A Számvevőszék úgy véli, hogy az összegyűjtött ellenőrzési bizonyítékok elégségesek és megfelelőek megbízhatósági nyilatkozata megalapozásához.

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról

| 8. | A Számvevőszék véleménye szerint az Ügynökség éves beszámolója minden lényeges szempontból híven és pénzügyi szabályzata előírásainak, valamint a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályoknak megfelelően tükrözi a 2014. december 31-i pénzügyi helyzetet, a tárgyévi gazdasági események eredményét és a pénzforgalmat. |
| --- | --- |

8.

A Számvevőszék véleménye szerint az Ügynökség éves beszámolója minden lényeges szempontból híven és pénzügyi szabályzata előírásainak, valamint a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályoknak megfelelően tükrözi a 2014. december 31-i pénzügyi helyzetet, a tárgyévi gazdasági események eredményét és a pénzforgalmat.

Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről

| 9. | A Számvevőszék véleménye szerint a 2014. december 31-én véget ért évre vonatkozó éves beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

9.

A Számvevőszék véleménye szerint a 2014. december 31-én véget ért évre vonatkozó éves beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek.

| 10. | A Számvevőszék véleményei függetlenek az alábbi megjegyzésektől. |
| --- | --- |

10.

A Számvevőszék véleményei függetlenek az alábbi megjegyzésektől.

MEGJEGYZÉSEK A KÖLTSÉGVETÉSI GAZDÁLKODÁSRÓL

| 11. | A lekötött előirányzatok aránya mindösszesen magas, 98 %-os volt (2013-ban: 97 %). Magas volt a lekötött előirányzatok átvitele is a III. cím esetében (Az ügynökség működésének támogatása): 56 %, vagyis 3,2 millió euro (8). Ez főleg a következőkből adódik: olyan, 2014-ben megrendelt informatikai szolgáltatások, amelyeket év végéig nem számláztak ki (1,2 millió euro); folyamatban lévő projektellenőrzések (1 millió euro), valamint az Ügynökség által irányított új programokkal kapcsolatos kommunikációs, kiadvány-megjelentetési és fordítási szolgáltatások (0,9 millió euro). |
| --- | --- |

11.

A lekötött előirányzatok aránya mindösszesen magas, 98 %-os volt (2013-ban: 97 %). Magas volt a lekötött előirányzatok átvitele is a III. cím esetében (Az ügynökség működésének támogatása): 56 %, vagyis 3,2 millió euro (8). Ez főleg a következőkből adódik: olyan, 2014-ben megrendelt informatikai szolgáltatások, amelyeket év végéig nem számláztak ki (1,2 millió euro); folyamatban lévő projektellenőrzések (1 millió euro), valamint az Ügynökség által irányított új programokkal kapcsolatos kommunikációs, kiadvány-megjelentetési és fordítási szolgáltatások (0,9 millió euro).

AZ ELŐZŐ ÉVI MEGJEGYZÉSEK HASZNOSULÁSA

| 12. | Az I. melléklet áttekintést ad az előző év számvevőszéki megjegyzései nyomán tett helyesbítő intézkedésről. |
| --- | --- |

12.

Az I. melléklet áttekintést ad az előző év számvevőszéki megjegyzései nyomán tett helyesbítő intézkedésről.

A jelentést 2015. szeptember 8-i luxembourgi ülésén fogadta el a Milan Martin CVIKL számvevőszéki tag elnökölte IV. Kamara.

a Számvevőszék nevében

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

elnök

---

(1)  HL L 101., 2009.4.21., 26. o.

1

(2)  Az Ügynökség hatáskörét és tevékenységeit a II. melléklet foglalja össze, tájékoztató jelleggel.

2

II. melléklet

(3)  Ezek a következőkből állnak: mérleg, eredménykimutatás, pénzforgalmi kimutatás, a nettó eszközállomány változásainak kimutatása, a számviteli politika meghatározó alapelveinek összefoglalása és további magyarázatok.

3

(4)  Ezek a költségvetési eredménykimutatásból és a költségvetési eredménykimutatás mellékletéből állnak.

4

(5)  Az 966/2012/EU, Euratom rendelet (HL L 298., 2012.10.26., 1. o.) 62. és 68. cikke, az 53. és 58. cikkel együtt.

5

(6)  A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok a Könyvvizsgálók Nemzetközi Szövetsége (IFAC) által kibocsátott Nemzetközi Költségvetési Számviteli Standardokra (IPSAS), illetve adott esetben a Nemzetközi Számviteli Standard Testület (IASB) által kibocsátott Nemzetközi Számviteli Standardokra (IAS)/Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardokra (IFRS) támaszkodnak.

6

(7)  A 966/2012/EU, Euratom rendelet 162. cikke.

7

(8)  A III. címet („Az Ügynökség működésének támogatása”) az Ügynökség költségvetésének átalakítását követően vezették be 2014-ben.

8

---

I. MELLÉKLET

Az előző évi megjegyzések hasznosulása

| Év | A Számvevőszék megjegyzése | A helyesbítő intézkedés állapota
  (végrehajtva/folyamatban/végrehajtandó/n.a.) |
| --- | --- | --- |
| 2013 | Az előirányzatokat nagy arányban lekötötték, ez mind az I. cím (Személyzeti kiadások), mind a II. cím (Igazgatási kiadások) esetében 97 % volt. Jóllehet a lekötött előirányzatok átvitele viszonylag nagy, 25 % volt a II. cím esetében, ez főleg olyan, 2013-ban megrendelt és részlegesen teljesített, illetve leszállított informatikai szolgáltatásokból és berendezésekből adódik, amelyeket év végéig nem számláztak ki, valamint az Ügynökség tevékenységeinek többéves jellegének tudható be (szakértői projektvizsgálatok és projektellenőrzések). | n.a. |

Év

A Számvevőszék megjegyzése

A helyesbítő intézkedés állapota

(végrehajtva/folyamatban/végrehajtandó/n.a.)

2013

Az előirányzatokat nagy arányban lekötötték, ez mind az I. cím (Személyzeti kiadások), mind a II. cím (Igazgatási kiadások) esetében 97 % volt. Jóllehet a lekötött előirányzatok átvitele viszonylag nagy, 25 % volt a II. cím esetében, ez főleg olyan, 2013-ban megrendelt és részlegesen teljesített, illetve leszállított informatikai szolgáltatásokból és berendezésekből adódik, amelyeket év végéig nem számláztak ki, valamint az Ügynökség tevékenységeinek többéves jellegének tudható be (szakértői projektvizsgálatok és projektellenőrzések).

n.a.

---

II. MELLÉKLET

Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség (Brüsszel)

Hatáskör és tevékenységek

| A Szerződésből eredő uniós hatáskör


  (EUMSZ 165(1), 166(1), 167(1) és 173(1)) | Információgyűjtés

  Az Európai Unió hozzájárul a minőségi oktatás fejlesztéséhez.
  Az Európai Unió szakképzési politikát folytat.
  Az Európai Unió hozzájárul a tagállamok kultúrájának virágzásához.
  Az Európai Unió és a tagállamok biztosítják az uniós ipar versenyképességéhez szükséges feltételek meglétét. |
| --- | --- |
| Az Ügynökség hatásköre

  (az 58/2003/EK tanácsi rendelet; a 2009/336/EK határozatot hatályon kívül helyező 2013/776/EU bizottsági végrehajtási határozat; a C(2014) 4048 határozattal módosított C(2013) 9189 bizottsági határozat) | Célok

  Az oktatási, kulturális és iparpolitika keretében számos intézkedésre kerül sor az Európai Unióban az oktatás, a szakképzés, az audiovizuális programok, a kultúra, az ifjúság, a humanitárius segítségnyújtás és az aktív civil részvétel támogatása érdekében. Az intézkedések fő céljai között szerepel, hogy erősítsék a társadalmi kohéziót és előmozdítsák a versenyképességet, a gazdasági növekedést és az európai népek egyre szorosabb együttműködését.
  Ezek az intézkedések számos különböző programot foglalnak magukban.
  Az Ügynökség ezen programok egyes elemeinek az irányításáért felel (pl. Erasmus+, Kreatív Európa, Európa a polgárokért és az EU segítségnyújtási önkéntesei kezdeményezés). Ezek vonatkozásában az Ügynökség hajtja végre az uniós támogatást, kivéve az olyan feladatokat, amelyek esetében mérlegelési jogkörrel kell rendelkezni a politikai célok átültetését illetően.

  Feladatok







  — | Az uniós programok végrehajtása keretében az Ügynökségre bízott programokat megvalósító projektek irányítása azok teljes időtartama alatt, valamint az e célból szükséges ellenőrzések végrehajtása a vonatkozó határozatok elfogadásával, amennyiben a Bizottság erre felhatalmazza, |

A Szerződésből eredő uniós hatáskör

(EUMSZ 165(1), 166(1), 167(1) és 173(1))

Információgyűjtés

Az Európai Unió hozzájárul a minőségi oktatás fejlesztéséhez.

Az Európai Unió szakképzési politikát folytat.

Az Európai Unió hozzájárul a tagállamok kultúrájának virágzásához.

Az Európai Unió és a tagállamok biztosítják az uniós ipar versenyképességéhez szükséges feltételek meglétét.

Az Ügynökség hatásköre

(az 58/2003/EK tanácsi rendelet; a 2009/336/EK határozatot hatályon kívül helyező 2013/776/EU bizottsági végrehajtási határozat; a C(2014) 4048 határozattal módosított C(2013) 9189 bizottsági határozat)

Célok

Az oktatási, kulturális és iparpolitika keretében számos intézkedésre kerül sor az Európai Unióban az oktatás, a szakképzés, az audiovizuális programok, a kultúra, az ifjúság, a humanitárius segítségnyújtás és az aktív civil részvétel támogatása érdekében. Az intézkedések fő céljai között szerepel, hogy erősítsék a társadalmi kohéziót és előmozdítsák a versenyképességet, a gazdasági növekedést és az európai népek egyre szorosabb együttműködését.

Ezek az intézkedések számos különböző programot foglalnak magukban.

Az Ügynökség ezen programok egyes elemeinek az irányításáért felel (pl. Erasmus+, Kreatív Európa, Európa a polgárokért és az EU segítségnyújtási önkéntesei kezdeményezés). Ezek vonatkozásában az Ügynökség hajtja végre az uniós támogatást, kivéve az olyan feladatokat, amelyek esetében mérlegelési jogkörrel kell rendelkezni a politikai célok átültetését illetően.

Feladatok

—

Az uniós programok végrehajtása keretében az Ügynökségre bízott programokat megvalósító projektek irányítása azok teljes időtartama alatt, valamint az e célból szükséges ellenőrzések végrehajtása a vonatkozó határozatok elfogadásával, amennyiben a Bizottság erre felhatalmazza,

| — | a költségvetés bevételi és kiadási oldalának végrehajtását segítő eszközök létrehozása, és a Bizottság által ráruházott hatáskörben az uniós programok irányításához szükséges műveletek végrehajtása, különösen azoké, amelyek a támogatások és a szerződések odaítélésére vonatkoznak, |
| --- | --- |

—

a költségvetés bevételi és kiadási oldalának végrehajtását segítő eszközök létrehozása, és a Bizottság által ráruházott hatáskörben az uniós programok irányításához szükséges műveletek végrehajtása, különösen azoké, amelyek a támogatások és a szerződések odaítélésére vonatkoznak,

| — | az uniós programok megvalósításához szükséges minden információ összegyűjtése, elemzése és a Bizottsághoz való eljuttatása, |
| --- | --- |

—

az uniós programok megvalósításához szükséges minden információ összegyűjtése, elemzése és a Bizottsághoz való eljuttatása,

| — | az európai oktatási információs hálózat („Eurydice”) uniós szinten történő működtetése és az információk összegyűjtése, elemzése és terjesztése, valamint tanulmányok és kiadványok készítése révén az ifjúsággal kapcsolatos ismeretek bővítését célzó tevékenységek végzése. |
| --- | --- |

—

az európai oktatási információs hálózat („Eurydice”) uniós szinten történő működtetése és az információk összegyűjtése, elemzése és terjesztése, valamint tanulmányok és kiadványok készítése révén az ifjúsággal kapcsolatos ismeretek bővítését célzó tevékenységek végzése.

Irányítás

Irányító bizottság

Összetétel

Az Európai Bizottság által kinevezett öt tag alkotja.

Feladatok

Az irányító bizottság fogadja el az Ügynökség éves munkatervét az Európai Bizottság jóváhagyását követően. Ezenkívül elfogadja az Ügynökség igazgatási költségvetését és éves tevékenységi jelentését.

Igazgató

Az Európai Bizottság nevezi ki.

Külső ellenőrzés

Európai Számvevőszék.

Belső ellenőrzés

Belső ellenőrző részleg.

Az Európai Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálata.

A zárszámadás elfogadásáért felelős hatóság

Az Európai Parlament, a Tanács ajánlása alapján.

Az Ügynökség rendelkezésére bocsátott erőforrások 2014-ben (2013)

Költségvetés

2014-ben az Ügynökség igazgatási költségvetése 47 (51) millió euró volt (ezt 100 %-ban az Európai Unió általános költségvetése finanszírozta).

A Végrehajtó Ügynökség a Bizottság által rábízott programok és projektek keretében 693 millió eurót kezelt, amiből 90 millió eurót C8 (lekötött előirányzatok automatikus átvitele) jóváírásként kapott (850
   (1)
  ).

Létszám 2014. december 31-én

Ideiglenes álláshelyek: a létszámtervben szereplő ideiglenes álláshelyek száma 108 (105),

ebből betöltött: 101 (99)

Szerződéses alkalmazottak: 350 (348) szerződéses alkalmazotti állás,

ebből betöltött: 336 (336)

Teljes létszám: 437 (435) betöltött álláshely, feladatok szerinti bontásban:

| — | Operatív feladatok: 358 fő |
| --- | --- |

—

Operatív feladatok: 358 fő

| — | Adminisztratív feladatok: 79 fő |
| --- | --- |

—

Adminisztratív feladatok: 79 fő

Termékek és szolgáltatások 2014-ben (2013)

Kommunikáció

| — | Kb. 120 ügynökségi alkalmazott részvétele a tagállami ügynökségek/rendszerek által szervezett információs napokon és több más brüsszeli tájékoztató ülésen, a VALOR (2) adatbázis frissítése az egyes projektek eredményeivel, és különböző rendezvények szervezése a felügyelő főigazgatóságokkal együttműködve. |
| --- | --- |

—

Kb. 120 ügynökségi alkalmazott részvétele a tagállami ügynökségek/rendszerek által szervezett információs napokon és több más brüsszeli tájékoztató ülésen, a VALOR (2) adatbázis frissítése az egyes projektek eredményeivel, és különböző rendezvények szervezése a felügyelő főigazgatóságokkal együttműködve.

| — | 12 projektindító ülés szervezése Brüsszelben új projektkoordinátorok és együttműködő partnerek részére. |
| --- | --- |

—

12 projektindító ülés szervezése Brüsszelben új projektkoordinátorok és együttműködő partnerek részére.

| — | Különböző helyszíneken tematikus klasztermegbeszélések és projektkoordinátorokkal való megbeszélések tartása. |
| --- | --- |

—

Különböző helyszíneken tematikus klasztermegbeszélések és projektkoordinátorokkal való megbeszélések tartása.

Kiválasztási eljárások

| — | 13 pályázati felhívás közzététele és 4 pályázat kiírása. |
| --- | --- |

—

13 pályázati felhívás közzététele és 4 pályázat kiírása.

| — | A beérkezett mintegy 10  000 pályázat kezelése. |
| --- | --- |

—

A beérkezett mintegy 10  000 pályázat kezelése.

| — | Mintegy 4  000 projekt és 550 Erasmus Felsőoktatási Charta kiválasztása. |
| --- | --- |

—

Mintegy 4  000 projekt és 550 Erasmus Felsőoktatási Charta kiválasztása.

Monitoringlátogatások

| — | Több mint 386 (helyszíni, illetve brüsszeli) ellenőrző látogatás a projektek résztvevőivel, 440 projekt végrehajtásának nyomon követése céljából. |
| --- | --- |

—

Több mint 386 (helyszíni, illetve brüsszeli) ellenőrző látogatás a projektek résztvevőivel, 440 projekt végrehajtásának nyomon követése céljából.

Egyszerűsítést célzó intézkedések

| — | Az elektronikus űrlapok használatának kiterjesztése még több tevékenységre, azaz az összes pályázat 86 %-ára. |
| --- | --- |

—

Az elektronikus űrlapok használatának kiterjesztése még több tevékenységre, azaz az összes pályázat 86 %-ára.

| — | Egyszerűsített szerződéskötés (támogatási megállapodások helyett határozatok alapján történő szerződéskötés) kiterjesztése egyes tevékenységekre. |
| --- | --- |

—

Egyszerűsített szerződéskötés (támogatási megállapodások helyett határozatok alapján történő szerződéskötés) kiterjesztése egyes tevékenységekre.

| — | Az egyösszegű számítási módszer finomítása és alkalmazása még több tevékenységre |
| --- | --- |

—

Az egyösszegű számítási módszer finomítása és alkalmazása még több tevékenységre

| — | A szakértői tájékoztatók külső elkészítésének és projektek távértékelésének szélesebb körű alkalmazása. |
| --- | --- |

—

A szakértői tájékoztatók külső elkészítésének és projektek távértékelésének szélesebb körű alkalmazása.

| — | Könyvvizsgálói igazolások kiadása a pénzügyi jelentés egyszerűsítésére, és ennek fokozatos felfejlesztése. |
| --- | --- |

—

Könyvvizsgálói igazolások kiadása a pénzügyi jelentés egyszerűsítésére, és ennek fokozatos felfejlesztése.

| — | A kedvezményezetteknek útmutatással szolgáló, pénzügyi információkat tartalmazó csomag összeállítása és rendelkezésre bocsátása. |
| --- | --- |

—

A kedvezményezetteknek útmutatással szolgáló, pénzügyi információkat tartalmazó csomag összeállítása és rendelkezésre bocsátása.

Együttműködés a felügyelő főigazgatóságokkal

| — | Három irányító bizottsági ülés, illetve további döntések elfogadása céljából négy írásos eljárás megszervezése. |
| --- | --- |

—

Három irányító bizottsági ülés, illetve további döntések elfogadása céljából négy írásos eljárás megszervezése.

| — | Rendszeres (évente három-négy) programkoordinációs megbeszélés a felügyelő főigazgatóságok operatív igazgatóival. |
| --- | --- |

—

Rendszeres (évente három-négy) programkoordinációs megbeszélés a felügyelő főigazgatóságok operatív igazgatóival.

| — | Segítségnyújtás a felügyelő főigazgatóságoknak a programok új generációjának elindításában. |
| --- | --- |

—

Segítségnyújtás a felügyelő főigazgatóságoknak a programok új generációjának elindításában.

| — | Kérésre a Bizottság tájékoztatása az egyes programok végrehajtásáról. |
| --- | --- |

—

Kérésre a Bizottság tájékoztatása az egyes programok végrehajtásáról.

| — | Szoros együttműködés a felügyelő főigazgatóságokkal a 2014–2020-as időszakra szóló új programok elindításában. |
| --- | --- |

—

Szoros együttműködés a felügyelő főigazgatóságokkal a 2014–2020-as időszakra szóló új programok elindításában.

Szakpolitikai támogatás

| — | Az oktatás terén szakpolitikai támogatást nyújtó Eurydice hálózat folyamatos kezelése, ezt kiterjesztették ifjúsági kérdésekre is. |
| --- | --- |

—

Az oktatás terén szakpolitikai támogatást nyújtó Eurydice hálózat folyamatos kezelése, ezt kiterjesztették ifjúsági kérdésekre is.

| — | Az Eurydice egység több jelentést adott ki. |
| --- | --- |

—

Az Eurydice egység több jelentést adott ki.

Ellenőrzések

A 2014-es év során 115 ellenőrzés eredményeinek végrehajtására került sor.

Szerződések és projektek:

6  664 szerződés megkötése és 4  972 projekt lezárása.

Feladatkör

| — | Az Ügynökség feladatkörét 2014-ben kibővítették, hogy új programokat is kezelni tudjon. A Bizottság újabb feladatkör-bővítést is jóváhagyott, hogy az Ügynökség a 4. cím alá tartozó pénzeszközöket is kezelhessen. |
| --- | --- |

—

Az Ügynökség feladatkörét 2014-ben kibővítették, hogy új programokat is kezelni tudjon. A Bizottság újabb feladatkör-bővítést is jóváhagyott, hogy az Ügynökség a 4. cím alá tartozó pénzeszközöket is kezelhessen.

---

(1)  Ehhez hozzáadandó 11 millió euro a C4 (átvitt belső címzett bevételek) és a P0/R0 (átvitt egyéb külső címzett bevételek) jóváírások kötelezettségvállalásainak fedezetére.

(2)  Az Európai Bizottság által az oktatás, képzés, kultúra, ifjúság és aktív civil részvétel területén irányított programok keretében megvalósuló projektek eredményeinek terjesztését és hasznosítását szolgáló elektronikus platform.

Forrás: Az Ügynökségtől származó melléklet.

---

AZ ÜGYNÖKSÉG VÁLASZA

| 11. | Az Ügynökség tudomásul veszi az Európai Számvevőszék észrevételét. Az Ügynökség a jövőben is folytatja erőfeszítéseit a költségvetési átvitelek szintjének ellenőrzése és további csökkentése érdekében. |
| --- | --- |

11.

Az Ügynökség tudomásul veszi az Európai Számvevőszék észrevételét. Az Ügynökség a jövőben is folytatja erőfeszítéseit a költségvetési átvitelek szintjének ellenőrzése és további csökkentése érdekében.

---

| 9.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 409/81 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 409/81

---

JELENTÉS

az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról az Ügynökség válaszával együtt

(2015/C 409/10)

BEVEZETÉS

| 1. | A kölni székhelyű Európai Repülésbiztonsági Ügynökséget (a továbbiakban: az Ügynökség, más néven EASA) a legutóbb az 1108/2009/EK rendelettel módosított 1592/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) hozta létre. Az Ügynökségre speciális szabályozási és végrehajtási feladatokat bíztak a repülésbiztonság területén (2). |
| --- | --- |

1.

A kölni székhelyű Európai Repülésbiztonsági Ügynökséget (a továbbiakban: az Ügynökség, más néven EASA) a legutóbb az 1108/2009/EK rendelettel módosított 1592/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) hozta létre. Az Ügynökségre speciális szabályozási és végrehajtási feladatokat bíztak a repülésbiztonság területén (2).

A MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZATOT ALÁTÁMASZTÓ INFORMÁCIÓK

| 2. | A Számvevőszék ellenőrzési módszere analitikus ellenőrzési eljárásokat, tranzakciók közvetlen tesztelését, valamint az Ügynökség felügyeleti és kontrollrendszereiben alkalmazott fő kontrollmechanizmusok értékelését foglalja magában. Mindez kiegészül más ellenőrök munkájából származó bizonyítékokkal, valamint a vezetői teljességi nyilatkozatok elemzésével. |
| --- | --- |

2.

A Számvevőszék ellenőrzési módszere analitikus ellenőrzési eljárásokat, tranzakciók közvetlen tesztelését, valamint az Ügynökség felügyeleti és kontrollrendszereiben alkalmazott fő kontrollmechanizmusok értékelését foglalja magában. Mindez kiegészül más ellenőrök munkájából származó bizonyítékokkal, valamint a vezetői teljességi nyilatkozatok elemzésével.

| MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT









  3. | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke alapján a Számvevőszék ellenőrizte a következőket:






  a) | az Ügynökség éves beszámolója, amely a 2014. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból (3) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (4) áll, és |
| --- | --- | --- |

MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT

3.

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke alapján a Számvevőszék ellenőrizte a következőket:

a)

az Ügynökség éves beszámolója, amely a 2014. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból (3) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (4) áll, és

| b) | a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége. |
| --- | --- |

b)

a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége.

A vezetés felelőssége

| 4. | A vezetés felelőssége az Ügynökség éves beszámolójának elkészítése és valós bemutatása, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége (5):






  a) | Az Ügynökség éves beszámolója tekintetében a vezetés felelősségi körébe tartozik: az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és valós bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítása, megvalósítása és fenntartása; a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok (6) alapján megfelelő számviteli politika megválasztása és alkalmazása; és a körülményeknek megfelelően ésszerű számviteli becslések készítése. Az ügyvezető igazgató hagyja jóvá az Ügynökség éves beszámolóját azután, hogy a számvitelért felelős tisztviselő az összes rendelkezésre álló információ alapján egy olyan kísérő nyilatkozattal egyetemben elkészítette azt, amelyben a tisztviselő többek között kijelenti, hogy ésszerű bizonyossággal rendelkezik afelől, hogy a beszámoló minden lényeges szempontból valós és hű képet ad az Ügynökség pénzügyi helyzetéről. |
| --- | --- | --- |

4.

A vezetés felelőssége az Ügynökség éves beszámolójának elkészítése és valós bemutatása, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége (5):

a)

Az Ügynökség éves beszámolója tekintetében a vezetés felelősségi körébe tartozik: az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és valós bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítása, megvalósítása és fenntartása; a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok (6) alapján megfelelő számviteli politika megválasztása és alkalmazása; és a körülményeknek megfelelően ésszerű számviteli becslések készítése. Az ügyvezető igazgató hagyja jóvá az Ügynökség éves beszámolóját azután, hogy a számvitelért felelős tisztviselő az összes rendelkezésre álló információ alapján egy olyan kísérő nyilatkozattal egyetemben elkészítette azt, amelyben a tisztviselő többek között kijelenti, hogy ésszerű bizonyossággal rendelkezik afelől, hogy a beszámoló minden lényeges szempontból valós és hű képet ad az Ügynökség pénzügyi helyzetéről.

| b) | A vezetés felelőssége a mögöttes tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, illetve a gondos pénzgazdálkodás elveinek követése tekintetében abban áll, hogy ki kell alakítania, meg kell valósítania és fenn kell tartania egy olyan eredményes és hatékony belső kontrollrendszert, amely megfelelő felügyelettel és alkalmas intézkedésekkel képes megakadályozni a szabálytalanságokat és csalásokat, illetve szükség esetén jogi eljárásokkal képes visszaszerezni a tévesen kifizetett vagy felhasznált pénzösszegeket. |
| --- | --- |

b)

A vezetés felelőssége a mögöttes tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, illetve a gondos pénzgazdálkodás elveinek követése tekintetében abban áll, hogy ki kell alakítania, meg kell valósítania és fenn kell tartania egy olyan eredményes és hatékony belső kontrollrendszert, amely megfelelő felügyelettel és alkalmas intézkedésekkel képes megakadályozni a szabálytalanságokat és csalásokat, illetve szükség esetén jogi eljárásokkal képes visszaszerezni a tévesen kifizetett vagy felhasznált pénzösszegeket.

Az ellenőr felelőssége

| 5. | A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzése alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Európai Parlament és a Tanács számára (7) az éves beszámoló megbízhatóságára és a mögöttes tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. A Számvevőszék az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjai és etikai kódexe, valamint a legfőbb ellenőrző intézményeknek az INTOSAI által elfogadott nemzetközi standardjai szerint végzi ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy ésszerű bizonyosságot szerezhessen arról, hogy az Ügynökség éves beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

5.

A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzése alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Európai Parlament és a Tanács számára (7) az éves beszámoló megbízhatóságára és a mögöttes tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. A Számvevőszék az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjai és etikai kódexe, valamint a legfőbb ellenőrző intézményeknek az INTOSAI által elfogadott nemzetközi standardjai szerint végzi ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy ésszerű bizonyosságot szerezhessen arról, hogy az Ügynökség éves beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek.

| 6. | Az ellenőrzés olyan eljárásokat foglal magában, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték szerezhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőrnek egy arra irányuló kockázatelemzés alapján kialakított szakmai megítélésétől függ, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba a beszámolóban, illetve az Európai Unió jogi keretei által meghatározott követelményektől való lényeges eltérés az annak alapjául szolgáló tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr mérlegeli a szervezetnek a beszámoló elkészítése és valós bemutatása szempontjából releváns belső kontrollmechanizmusait, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségének és szabályszerűségének biztosítása céljából alkalmazott felügyeleti és kontrollrendszereit, és a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárásokat alakít ki. Az ellenőrzés része továbbá az alkalmazott számviteli politika megfelelőségének, a számviteli becslések ésszerűségének és a beszámoló általános bemutatásának értékelése. E jelentés és a megbízhatósági nyilatkozat elkészítése során a Számvevőszék az Unió költségvetési rendelete (8) 208. cikke (4) bekezdésében előírtak szerint figyelembe vette a független külső ellenőr által az Ügynökség beszámolójára nézve végzett ellenőrzési tevékenységet. |
| --- | --- |

6.

Az ellenőrzés olyan eljárásokat foglal magában, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték szerezhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőrnek egy arra irányuló kockázatelemzés alapján kialakított szakmai megítélésétől függ, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba a beszámolóban, illetve az Európai Unió jogi keretei által meghatározott követelményektől való lényeges eltérés az annak alapjául szolgáló tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr mérlegeli a szervezetnek a beszámoló elkészítése és valós bemutatása szempontjából releváns belső kontrollmechanizmusait, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségének és szabályszerűségének biztosítása céljából alkalmazott felügyeleti és kontrollrendszereit, és a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárásokat alakít ki. Az ellenőrzés része továbbá az alkalmazott számviteli politika megfelelőségének, a számviteli becslések ésszerűségének és a beszámoló általános bemutatásának értékelése. E jelentés és a megbízhatósági nyilatkozat elkészítése során a Számvevőszék az Unió költségvetési rendelete (8) 208. cikke (4) bekezdésében előírtak szerint figyelembe vette a független külső ellenőr által az Ügynökség beszámolójára nézve végzett ellenőrzési tevékenységet.

| 7. | A Számvevőszék úgy véli, hogy az összegyűjtött ellenőrzési bizonyítékok elégségesek és megfelelőek megbízhatósági nyilatkozata megalapozásához. |
| --- | --- |

7.

A Számvevőszék úgy véli, hogy az összegyűjtött ellenőrzési bizonyítékok elégségesek és megfelelőek megbízhatósági nyilatkozata megalapozásához.

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról

| 8. | A Számvevőszék véleménye szerint az Ügynökség éves beszámolója minden lényeges szempontból híven és pénzügyi szabályzata előírásainak, valamint a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályoknak megfelelően tükrözi a 2014. december 31-i pénzügyi helyzetet, a tárgyévi gazdasági események eredményét és a pénzforgalmat. |
| --- | --- |

8.

A Számvevőszék véleménye szerint az Ügynökség éves beszámolója minden lényeges szempontból híven és pénzügyi szabályzata előírásainak, valamint a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályoknak megfelelően tükrözi a 2014. december 31-i pénzügyi helyzetet, a tárgyévi gazdasági események eredményét és a pénzforgalmat.

Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről

| 9. | A Számvevőszék véleménye szerint a 2014. december 31-én véget ért évre vonatkozó éves beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

9.

A Számvevőszék véleménye szerint a 2014. december 31-én véget ért évre vonatkozó éves beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek.

| 10. | A Számvevőszék véleményei függetlenek az alábbi megjegyzésektől. |
| --- | --- |

10.

A Számvevőszék véleményei függetlenek az alábbi megjegyzésektől.

MEGJEGYZÉSEK A KÖLTSÉGVETÉSI GAZDÁLKODÁSRÓL

| 11. | A lekötött előirányzatok általános szintje magas, 97,1 % volt. Bár az Ügynökség a 2013-as 7,2 millió euróról (7,7 %) 2014-ben 5,9 millió euróra (6,2 %) tovább csökkentette a lekötött előirányzatok átvitelének általános szintjét, a II. cím (Igazgatási kiadások) alá tartozó lekötött előirányzatok átvitele 3,6 millió euróval (22,0 %), a III. cím (Operatív kiadások) alá tartozó lekötött előirányzatok átvitele pedig 2,0 millió euróval (38,1 %) továbbra is magas volt. Noha ezt az Ügynökség műveleteinek többéves jellege részben indokolja, és a Számvevőszék által vett mintában előforduló átvitelek megfelelően indokoltak voltak, azok nagy mértéke ellentétben áll az évenkéntiség költségvetési alapelvével. |
| --- | --- |

11.

A lekötött előirányzatok általános szintje magas, 97,1 % volt. Bár az Ügynökség a 2013-as 7,2 millió euróról (7,7 %) 2014-ben 5,9 millió euróra (6,2 %) tovább csökkentette a lekötött előirányzatok átvitelének általános szintjét, a II. cím (Igazgatási kiadások) alá tartozó lekötött előirányzatok átvitele 3,6 millió euróval (22,0 %), a III. cím (Operatív kiadások) alá tartozó lekötött előirányzatok átvitele pedig 2,0 millió euróval (38,1 %) továbbra is magas volt. Noha ezt az Ügynökség műveleteinek többéves jellege részben indokolja, és a Számvevőszék által vett mintában előforduló átvitelek megfelelően indokoltak voltak, azok nagy mértéke ellentétben áll az évenkéntiség költségvetési alapelvével.

TOVÁBBI MEGJEGYZÉSEK

| 12. | Az Ügynökség közbeszerzés-tervezése – főként a keretszerződések tekintetében – további javításra szorul. 2014-ben három eljárás túl későn indult ahhoz, hogy az új szerződések már a meglévő keretszerződések hatályvesztésekor azok helyébe léphessenek. Az üzletmenet-folytonosság érdekében két meglévő keretszerződést meghosszabbítottak az újak hatályba lépéséig, egy esetben pedig a köztes időszak áthidalásához tárgyalásos eljárást indítottak. A szerződés eredeti időtartamának módosítása hatással van a tisztességes versenyre, a tárgyalásos eljárás alkalmazása pedig nem felel meg a költségvetési rendelet rendelkezéseinek. |
| --- | --- |

12.

Az Ügynökség közbeszerzés-tervezése – főként a keretszerződések tekintetében – további javításra szorul. 2014-ben három eljárás túl későn indult ahhoz, hogy az új szerződések már a meglévő keretszerződések hatályvesztésekor azok helyébe léphessenek. Az üzletmenet-folytonosság érdekében két meglévő keretszerződést meghosszabbítottak az újak hatályba lépéséig, egy esetben pedig a köztes időszak áthidalásához tárgyalásos eljárást indítottak. A szerződés eredeti időtartamának módosítása hatással van a tisztességes versenyre, a tárgyalásos eljárás alkalmazása pedig nem felel meg a költségvetési rendelet rendelkezéseinek.

AZ ELŐZŐ ÉVI MEGJEGYZÉSEK HASZNOSULÁSA

| 13. | Az I. melléklet áttekintést ad az előző év számvevőszéki megjegyzései nyomán tett helyesbítő intézkedésekről. |
| --- | --- |

13.

Az I. melléklet áttekintést ad az előző év számvevőszéki megjegyzései nyomán tett helyesbítő intézkedésekről.

A jelentést 2015. szeptember 15-i luxembourgi ülésén fogadta el a Milan Martin CVIKL számvevőszéki tag elnökölte IV. Kamara.

a Számvevőszék nevében

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

elnök

---

(1)  HL L 240., 2002.9.7., 1. o.

1

(2)  Az Ügynökség hatáskörét és tevékenységeit a II. melléklet foglalja össze, tájékoztató jelleggel.

2

II. melléklet

(3)  Ezek a következőkből állnak: mérleg, eredménykimutatás, pénzforgalmi kimutatás, a nettó eszközállomány változásainak kimutatása, a számviteli politika meghatározó alapelveinek összefoglalása és további magyarázatok.

3

(4)  Ezek a költségvetési eredménykimutatásból és a költségvetési eredménykimutatás mellékletéből állnak.

4

(5)  Az 1271/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (HL L 328., 2013.12.7., 42. o.) 39. és 50. cikke.

5

(6)  A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok a Könyvvizsgálók Nemzetközi Szövetsége (IFAC) által kibocsátott Nemzetközi Költségvetési Számviteli Standardokra (IPSAS), illetve adott esetben a Nemzetközi Számviteli Standard Testület (IASB) által kibocsátott Nemzetközi Számviteli Standardokra (IAS)/Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardokra (IFRS) támaszkodnak.

6

(7)  Az 1271/2013/EU rendelet 107. cikke.

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 966/2012/EU, Euratom rendelete (HL L 298., 2012.10.26., 1. o.).

8

---

I. MELLÉKLET

Az előző évi megjegyzések hasznosulása

| Év | A Számvevőszék megjegyzése | A helyesbítő intézkedés állapota
  (végrehajtva/folyamatban/végrehajtandó/n.a.) |
| --- | --- | --- |
| 2013 | 2012-ben közbeszerzési eljárás keretében az EASA 14 tagállami légiközlekedési hatóságot és 10 minősített szervezetet választott ki tanúsítási tevékenységének kiszervezésére (1). 2013-ban a kiszervezett tanúsítási tevékenységekre fordított kiadások 22 millió eurót tettek ki. A tagállami légiközlekedési hatóságok és minősített szervezetek meghatározott típusalkalmassági vizsgálati feladatokkal történő megbízásának folyamatát és az alkalmazott kritériumokat az Ügynökség által meghatározott külön iránymutatások tartalmazzák (2). A kiszervezés átláthatóságát azonban javítani lehetne a feladatátadás – beleértve az iránymutatásokban foglalt kritériumokon alapuló értékelések – jobb dokumentálásával. Ez a számos más kis értékű szerződés ajánlattevők közötti odaítélésére is vonatkozik. | Folyamatban |
| 2013 | A lekötött előirányzatok általános szintje magas, 98 % volt. Bár az Ügynökség a 2012-es 10,1 millió euróról (11 %) 2013-ban 7,2 millió euróra (8 %) tovább csökkentette a lekötött előirányzatok átvitelének általános szintjét, a III. cím alá tartozó lekötött előirányzatok átvitele 3,4 millió euróval (42 %) továbbra is magas volt. Noha ezt az Ügynökség műveleteinek többéves jellege részben indokolja, és a Számvevőszék által vett mintában előforduló átvitelek megfelelően indokoltak voltak, azok nagy mértéke ellentétben áll az évenkéntiség költségvetési alapelvével. | n.a. |
| 2013 | Az Ügynökség 2004-ben kezdte meg működését, és azóta is a fogadó tagállammal történő levél- és iratváltás alapján működik. Az Ügynökség és a tagállam között azonban mindeddig nem született átfogó székhely-megállapodás. Egy ilyen megállapodás elősegítené az Ügynökség és személyzete működési feltételeinek jobb átláthatóságát. | Folyamatban |

Év

A Számvevőszék megjegyzése

A helyesbítő intézkedés állapota

(végrehajtva/folyamatban/végrehajtandó/n.a.)

2013

2012-ben közbeszerzési eljárás keretében az EASA 14 tagállami légiközlekedési hatóságot és 10 minősített szervezetet választott ki tanúsítási tevékenységének kiszervezésére (1). 2013-ban a kiszervezett tanúsítási tevékenységekre fordított kiadások 22 millió eurót tettek ki. A tagállami légiközlekedési hatóságok és minősített szervezetek meghatározott típusalkalmassági vizsgálati feladatokkal történő megbízásának folyamatát és az alkalmazott kritériumokat az Ügynökség által meghatározott külön iránymutatások tartalmazzák (2). A kiszervezés átláthatóságát azonban javítani lehetne a feladatátadás – beleértve az iránymutatásokban foglalt kritériumokon alapuló értékelések – jobb dokumentálásával. Ez a számos más kis értékű szerződés ajánlattevők közötti odaítélésére is vonatkozik.

Folyamatban

2013

A lekötött előirányzatok általános szintje magas, 98 % volt. Bár az Ügynökség a 2012-es 10,1 millió euróról (11 %) 2013-ban 7,2 millió euróra (8 %) tovább csökkentette a lekötött előirányzatok átvitelének általános szintjét, a III. cím alá tartozó lekötött előirányzatok átvitele 3,4 millió euróval (42 %) továbbra is magas volt. Noha ezt az Ügynökség műveleteinek többéves jellege részben indokolja, és a Számvevőszék által vett mintában előforduló átvitelek megfelelően indokoltak voltak, azok nagy mértéke ellentétben áll az évenkéntiség költségvetési alapelvével.

n.a.

2013

Az Ügynökség 2004-ben kezdte meg működését, és azóta is a fogadó tagállammal történő levél- és iratváltás alapján működik. Az Ügynökség és a tagállam között azonban mindeddig nem született átfogó székhely-megállapodás. Egy ilyen megállapodás elősegítené az Ügynökség és személyzete működési feltételeinek jobb átláthatóságát.

Folyamatban

---

(1)  2014 májusának végéig 3 minősített szervezetekkel kötött szerződés szűnt meg, így 14 szerződés volt hatályban a tagállami légiközlekedési hatóságokkal és 7 a minősített szervezetekkel.

(2)  Guidelines for the allocation of certification tasks to National Aviation Authorities and Qualified Entities (Iránymutatások a tanúsítási feladatok tagállami légiközlekedési hatóságok és minősített szervetek tanúsítási feladatokkal történő megbízásához), az EASA igazgatóságának 01–2011. sz. határozata.

---

II. MELLÉKLET

Európai Repülésbiztonsági Ügynökség (Köln)

Hatáskör és tevékenységek

| A Szerződésből eredő uniós hatáskör


  (az Európai Unió működéséről szóló szerződés 100. cikke) | Az Európai Parlament és a Tanács rendes jogalkotási eljárás keretében megfelelő rendelkezéseket állapíthat meg a tengeri és légi közlekedésre vonatkozóan. Az Európai Parlament és a Tanács a Gazdasági és Szociális Bizottsággal és a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően határoz. |
| --- | --- |
| Az Ügynökség hatásköre


  (az Ügynökség hatáskörét a 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (az „alaprendelet”) határozza meg) | Fő cél







  — | A polgárirepülés-biztonság egységesen magas szintjének fenntartása Európában és a polgárirepülés-biztonság megfelelő működésének és fejlesztésének biztosítása. |

A Szerződésből eredő uniós hatáskör

(az Európai Unió működéséről szóló szerződés 100. cikke)

Az Európai Parlament és a Tanács rendes jogalkotási eljárás keretében megfelelő rendelkezéseket állapíthat meg a tengeri és légi közlekedésre vonatkozóan. Az Európai Parlament és a Tanács a Gazdasági és Szociális Bizottsággal és a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően határoz.

Az Ügynökség hatásköre

(az Ügynökség hatáskörét a 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (az „alaprendelet”) határozza meg)

Fő cél

—

A polgárirepülés-biztonság egységesen magas szintjének fenntartása Európában és a polgárirepülés-biztonság megfelelő működésének és fejlesztésének biztosítása.

Funkciók és feladatok

Az alaprendelet 17. és 18. cikke alapján az Ügynökség létrehozásának céljai többek között a következők:

| — | szakvélemények és ajánlások megfogalmazása a Bizottság számára; |
| --- | --- |

—

szakvélemények és ajánlások megfogalmazása a Bizottság számára;

| — | típusalkalmassági előírások – beleértve a légialkalmassági szabályzatokat és a megfelelés elfogadható eszközeit –, valamint az alaprendeletnek és végrehajtási szabályainak alkalmazására vonatkozó útmutatók kiadása; |
| --- | --- |

—

típusalkalmassági előírások – beleértve a légialkalmassági szabályzatokat és a megfelelés elfogadható eszközeit –, valamint az alaprendeletnek és végrehajtási szabályainak alkalmazására vonatkozó útmutatók kiadása;

| — | az alábbiakkal kapcsolatos döntések meghozatala az alaprendeletnek és végrehajtási szabályainak alkalmazása érdekében: légialkalmassági és környezetvédelmi bizonyítványok, pilótabizonyítványok, légiüzemeltetési bizonyítványok, harmadik országbeli üzemeltetők, tagállami vizsgálatok és egyes vállalkozások vizsgálata; |
| --- | --- |

—

az alábbiakkal kapcsolatos döntések meghozatala az alaprendeletnek és végrehajtási szabályainak alkalmazása érdekében: légialkalmassági és környezetvédelmi bizonyítványok, pilótabizonyítványok, légiüzemeltetési bizonyítványok, harmadik országbeli üzemeltetők, tagállami vizsgálatok és egyes vállalkozások vizsgálata;

| — | szabványosítási vizsgálatok végzése az uniós tagállamok, a társult országok (Svájc, Norvégia, Izland, Liechtenstein) és egyéb, az EASA-val munkamegállapodásokat kötött államok illetékes hatóságainál. |
| --- | --- |

—

szabványosítási vizsgálatok végzése az uniós tagállamok, a társult országok (Svájc, Norvégia, Izland, Liechtenstein) és egyéb, az EASA-val munkamegállapodásokat kötött államok illetékes hatóságainál.

Irányítás

Irányító testület

Az alaprendelet 34. cikkének (1) bekezdése értelmében az irányító testület tagállamonként egy-egy képviselőből és a Bizottság egy képviselőjéből áll.

Feladatok

Az irányító testület hatáskörét és feladatait az alaprendelet 33. cikkének (2) bekezdése írja le. Ezek többek között az alábbiak:

| — | kijelöli az ügyvezető igazgatót és az ügyvezető igazgató javaslata alapján az igazgatókat; |
| --- | --- |

—

kijelöli az ügyvezető igazgatót és az ügyvezető igazgató javaslata alapján az igazgatókat;

| — | elfogadja az Ügynökség tevékenységéről szóló éves általános jelentést; |
| --- | --- |

—

elfogadja az Ügynökség tevékenységéről szóló éves általános jelentést;

| — | elfogadja az Ügynökség következő évre vonatkozó munkaprogramját; |
| --- | --- |

—

elfogadja az Ügynökség következő évre vonatkozó munkaprogramját;

| — | az alaprendelet 41. cikkének megfelelően kijelöli a fellebbezési tanács tagjait; |
| --- | --- |

—

az alaprendelet 41. cikkének megfelelően kijelöli a fellebbezési tanács tagjait;

| — | létrehozza eljárási szabályzatát; |
| --- | --- |

—

létrehozza eljárási szabályzatát;

| — | munkacsoportokat hozhat létre, amelyek közreműködnek feladatainak ellátásában, többek között a döntések előkészítésében és végrehajtásuk figyelemmel kísérésében. |
| --- | --- |

—

munkacsoportokat hozhat létre, amelyek közreműködnek feladatainak ellátásában, többek között a döntések előkészítésében és végrehajtásuk figyelemmel kísérésében.

Ügyvezető igazgató

Az ügyvezető igazgató irányítja az Ügynökséget. Az irányító testület nevezi ki az Európai Bizottság javaslata alapján.

Az ügyvezető igazgató feladatait teljesen önállóan végzi.

Az ügyvezető igazgató hatáskörét és feladatait az alaprendelet 38. cikke írja le.

A fellebbezési tanács

Az alaprendelet 44. cikkének megfelelően az Ügynökségnek a típusalkalmasságra, a díjakra és illetékekre, valamint a vállalkozásoknál végzett ellenőrzésekre vonatkozó határozataival kapcsolatos fellebbezési ügyekben dönt.

Külső ellenőrzés

Európai Számvevőszék.

A zárszámadás elfogadásáért felelős hatóság

Az Európai Parlament, a Tanács ajánlása alapján.

Az Ügynökség rendelkezésére bocsátott erőforrások 2014-ben (2013)

Végleges költségvetés

Teljes költségvetés: 162,3(151,2) millió euro, ebből:

| — | saját bevétel: 88,3(83,8) millió euro (54,4 %) |
| --- | --- |

—

saját bevétel: 88,3(83,8) millió euro (54,4 %)

| — | uniós támogatás: 34,2 (34,9) millió euro (21,1 %) |
| --- | --- |

—

uniós támogatás: 34,2 (34,9) millió euro (21,1 %)

| — | nem uniós országok hozzájárulása: 2,0(1,7) millió euro (1,2 %) |
| --- | --- |

—

nem uniós országok hozzájárulása: 2,0(1,7) millió euro (1,2 %)

| — | a beszedett díjakból és illetékekből származó célhoz kötött bevétel: 27,8(24,2) millió euro (17,1 %) |
| --- | --- |

—

a beszedett díjakból és illetékekből származó célhoz kötött bevétel: 27,8(24,2) millió euro (17,1 %)

| — | egyéb bevétel: 1,0(0,9) millió euro (0,6 %) |
| --- | --- |

—

egyéb bevétel: 1,0(0,9) millió euro (0,6 %)

| — | egyéb támogatás: 9,0(5,7) millió euro (5,6 %) |
| --- | --- |

—

egyéb támogatás: 9,0(5,7) millió euro (5,6 %)

Létszám 2014. december 31-én

A létszámtervben szereplő ideiglenes álláshelyek száma: 685 (692)

Ebből betöltött: 650 (647)

Egyéb alkalmazottakkal betöltött állások száma: összesen 96 (100), ebből szerződéses alkalmazott: 81 (85); kirendelt tagállami szakértő: 15 (15); szaktanácsadó: 0 (0).

Az ideiglenes alkalmazottak összlétszáma: 651 (1)
  (648)

A támogatásokból finanszírozott ideiglenes alkalmazottak száma: 213 (2)
  (219)

A díjakból finanszírozott ideiglenes alkalmazottak száma: 438 (2)
  (429)

Termékek és szolgáltatások 2014-ben (2013)

Vélemények

5 vélemény.

Szabályozó határozatok

30 határozat, ebből 9 típusalkalmassági előírásokra, 21 pedig a megfelelés elfogadható eszközeire és az útmutatókra vonatkozóan.

További eredmények 2014-ben (amelyek szabályok kialakítását eredményezik a következő években)

24 feladatmeghatározás (ToR), 29 módosításjavaslatról szóló értesítés (NPA), 18 hozzászólás/válaszdokumentum (CRD)

Nemzetközi együttműködés

10 munkamegállapodás.

2 munkamegállapodás-függelék módosítása.

21 ajánlás a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezethez (ICAO) benyújtott tagállami megjegyzésekhez.

Kétoldalú repülésbiztonsági megállapodás (Bilateral Aviation Safety Agreement, BASA)

Az Unió és Brazília közötti kétoldalú repülésbiztonsági megállapodás gyakorlati végrehajtásához szükséges vonatkozó instrumentumok kidolgozásának támogatása.

Az Unió és az Egyesült Államok közötti kétoldalú repülésbiztonsági megállapodás végrehajtásának támogatása, beleértve az irányító testületi ülések előkészítését, az albizottsági ülések előkészítésének támogatását, valamint a repülési előírásokkal foglalkozó éves ülés előkészítését az Egyesült Államok Szövetségi Légügyi Irányító Hatóságával (FAA).

Az Unió és Kanada közötti kétoldalú repülésbiztonsági megállapodás végrehajtásának támogatása, beleértve az irányító testületi ülések és az albizottsági ülések előkészítésének támogatását.

Az Európai Bizottság támogatása az Unió és az Egyesült Államok közötti kétoldalú repülésbiztonsági megállapodáshoz tartozó új mellékletek kidolgozásában (a repülőszemélyzet szakszolgálati engedélyei, repülésszimulációs oktató eszközök és pilótaképző szervezetek).

Az Unió és az Egyesült Államok közötti kétoldalú repülésbiztonsági megállapodás gyakorlati végrehajtásához szükséges vonatkozó instrumentumok kidolgozásának támogatása.

Típusalkalmassági határozatok 2014. december 31-én

Típusalkalmassági bizonyítványok (TC)/ korlátozott típusalkalmassági bizonyítványok (RTC): 12 (3)

Kiegészítő típusalkalmassági bizonyítványok (STC): 515

Légialkalmassági irányelvek (AD): 368

Alternatív megfelelési módszer (AMOC): 60

Európai műszaki standard megrendelési engedély (ETSOA): 227

Főbb változások / nagyobb javítások / típusalkalmassági bizonyítványok új származtatott eszközökre vonatkozóan: 1  184

Kisebb változások / kisebb javítások: 665

Repülési kézikönyv (AFM): 219

Repülési feltételek jóváhagyása (PTF): 399

Repülésszimulációs oktató eszközök (FSTD): 394

Tervező szervezetek jóváhagyása (DOA): 311

A tervező szervezetek jóváhagyása helyetti alternatív eljárások (AP-DOA): 274

Karbantartó szervezetek jóváhagyása (kétoldalú) (4): 1  609

Karbantartó szervezetek jóváhagyása (külföldi) (4): 339

Karbantartási szakképző szervezetek jóváhagyása (4): 55

Gyártó szervezetek jóváhagyása (4): 29

Repülőszemélyzet szakszolgálati engedélyeit kiadó szervezetek (5): 12

ATM/ANS szervezetek jóváhagyása (4): 4

Szabványosítási vizsgálatok (vizsgálatok száma típus szerint) 2014. december 31-én

A légialkalmasság területén (AIR): 22

Az üzemeltetés területén (OPS): 18

Repülőgépek személyzetének képesítése témájában (FCL): 13

A repülőgépek egészségügyi személyzetének képesítése témájában (MED): 12

A repülésszimulációs oktató eszközök témájában (FSTD): 10

A légiforgalom-irányítás és a léginavigációs szolgálatok témájában (ANS): 18

A külföldi légi járművek biztonsági értékelésének témájában (SAFA): 14

---

(1)  Két részmunkaidőben dolgozó pilóta csak egy álláshelyet tölt be.

(2)  A költségelosztási kulcsok módosulása miatt 2014-től megváltozott a díjakból finanszírozott, illetve támogatásból finanszírozott betöltött álláshelyek megoszlása.

(3)  Csak azokat a típusalkalmassági bizonyítványokat (TC)/ korlátozott típusalkalmassági bizonyítványokat (RTC) vettük figyelembe, amelyeket új típus tervezésekor bocsátottunk ki. Azokat a típusalkalmassági bizonyítványokat, amelyek szerzett jogokhoz, átadáshoz vagy újbóli kibocsátáshoz kapcsolódnak, nem vettük figyelembe.

(4)  A szervezet-jóváhagyási tevékenység esetében főként már jóváhagyott szervezetek felügyeletéről (2–3 évenkénti megújítással), illetve az új jóváhagyásokkal kapcsolatos tevékenységről van szó. Az itt szereplő adatok a 2014. december 31-ig megtörtént összes jóváhagyásra vonatkoznak.

(5)  A szervezet-jóváhagyási tevékenység esetében főként már jóváhagyott szervezetek felügyeletéről (évenkénti megújítással), illetve az új jóváhagyásokkal kapcsolatos tevékenységről van szó. Az itt szereplő adatok a 2014. december 31-ig megtörtént összes jóváhagyásra vonatkoznak.

Forrás: Az Ügynökségtől származó melléklet.

---

AZ ÜGYNÖKSÉG VÁLASZA

| 11. | Amint azt a Számvevőszék megemlítette, az Ügynökség összességében tovább csökkentette átviteleinek szintjét. A 2014-es év alakulását rendkívüli események befolyásolták, amelyek az Ügynökség új székhelyre való költöztetéséhez kapcsolódtak (MOVE projekt). Az Ügynökség továbbra is elkötelezett az átvitelek szintjének további csökkentése iránt. |
| --- | --- |

11.

Amint azt a Számvevőszék megemlítette, az Ügynökség összességében tovább csökkentette átviteleinek szintjét. A 2014-es év alakulását rendkívüli események befolyásolták, amelyek az Ügynökség új székhelyre való költöztetéséhez kapcsolódtak (MOVE projekt). Az Ügynökség továbbra is elkötelezett az átvitelek szintjének további csökkentése iránt.

| 12. | Az Ügynökség szeretne köszönetet mondani a Számvevőszéknek az alapos felülvizsgálatért, és elismeri, hogy az EASA beszerzéseinek tervezése terén még van lehetőség a fejlődésre. A 2014-ben elfogadott szervezeti változások célja többek között a beszerzés felügyeletének szervezeten belüli javítása. |
| --- | --- |

12.

Az Ügynökség szeretne köszönetet mondani a Számvevőszéknek az alapos felülvizsgálatért, és elismeri, hogy az EASA beszerzéseinek tervezése terén még van lehetőség a fejlődésre. A 2014-ben elfogadott szervezeti változások célja többek között a beszerzés felügyeletének szervezeten belüli javítása.

---

| 9.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 409/90 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 409/90

---

JELENTÉS

a Kkv-ügyi Végrehajtó Ügynökség 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról az Ügynökség válaszával együtt

(2015/C 409/11)

BEVEZETÉS

| 1. | A brüsszeli székhelyű Kkv-ügyi Végrehajtó Ügynökséget (a továbbiakban: az Ügynökség, más néven EASME) a 2014. január 1-jétől2024. december 31-ig tartó időszakra a 2007/372/EK határozatot (1) hatályon kívül helyező 2013/771/EU bizottsági végrehajtási határozat (2) hozta létre. Az EASME a Versenyképességi és Innovációs Végrehajtó Hivatal helyébe lép, és annak jogutódjaként működik. Az Ügynökség jelentősen kibővült feladatkörébe tartozik, hogy a Bizottság hét főigazgatóságával szoros együttműködésben irányítsa a kutatásra és innovációra, a kkv-k versenyképességére, a környezetvédelemre és éghajlat-politikára, a tengerügyre és halászatra, valamint – az eddigi gyakorlatot folytatva – a 2007–2013-as versenyképességi és innovációs program egyes részeire vonatkozó uniós intézkedéseket. |
| --- | --- |

1.

A brüsszeli székhelyű Kkv-ügyi Végrehajtó Ügynökséget (a továbbiakban: az Ügynökség, más néven EASME) a 2014. január 1-jétől2024. december 31-ig tartó időszakra a 2007/372/EK határozatot (1) hatályon kívül helyező 2013/771/EU bizottsági végrehajtási határozat (2) hozta létre. Az EASME a Versenyképességi és Innovációs Végrehajtó Hivatal helyébe lép, és annak jogutódjaként működik. Az Ügynökség jelentősen kibővült feladatkörébe tartozik, hogy a Bizottság hét főigazgatóságával szoros együttműködésben irányítsa a kutatásra és innovációra, a kkv-k versenyképességére, a környezetvédelemre és éghajlat-politikára, a tengerügyre és halászatra, valamint – az eddigi gyakorlatot folytatva – a 2007–2013-as versenyképességi és innovációs program egyes részeire vonatkozó uniós intézkedéseket.

A MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZATOT ALÁTÁMASZTÓ INFORMÁCIÓK

| 2. | A Számvevőszék ellenőrzési módszere analitikus ellenőrzési eljárásokat, tranzakciók közvetlen tesztelését, valamint az Ügynökség felügyeleti és kontrollrendszereiben alkalmazott fő kontrollmechanizmusok értékelését foglalja magában. Mindez adott esetben kiegészül más ellenőrök munkájából származó bizonyítékokkal, valamint a vezetői teljességi nyilatkozatok elemzésével. |
| --- | --- |

2.

A Számvevőszék ellenőrzési módszere analitikus ellenőrzési eljárásokat, tranzakciók közvetlen tesztelését, valamint az Ügynökség felügyeleti és kontrollrendszereiben alkalmazott fő kontrollmechanizmusok értékelését foglalja magában. Mindez adott esetben kiegészül más ellenőrök munkájából származó bizonyítékokkal, valamint a vezetői teljességi nyilatkozatok elemzésével.

| MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT









  3. | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke alapján a Számvevőszék ellenőrizte a következőket:






  a) | az Ügynökség éves beszámolója, amely a 2014. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból (3) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (4) áll; és |
| --- | --- | --- |

MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT

3.

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke alapján a Számvevőszék ellenőrizte a következőket:

a)

az Ügynökség éves beszámolója, amely a 2014. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból (3) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (4) áll; és

| b) | a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége. |
| --- | --- |

b)

a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége.

A vezetés felelőssége

| 4. | A vezetés felelőssége az Ügynökség éves beszámolójának elkészítése és valós bemutatása, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége (5):






  a) | Az Ügynökség éves beszámolója tekintetében a vezetés felelősségi körébe tartozik: az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és valós bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítása, megvalósítása és fenntartása; a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok (6) alapján megfelelő számviteli politika megválasztása és alkalmazása; és a körülményeknek megfelelően ésszerű számviteli becslések készítése. Az igazgató hagyja jóvá az Ügynökség éves beszámolóját azután, hogy a számvitelért felelős tisztviselő az összes rendelkezésre álló információ alapján egy olyan kísérő nyilatkozattal egyetemben elkészítette azt, amelyben a tisztviselő többek között kijelenti, hogy ésszerű bizonyossággal rendelkezik afelől, hogy a beszámoló minden lényeges szempontból valós és hű képet ad az Ügynökség pénzügyi helyzetéről. |
| --- | --- | --- |

4.

A vezetés felelőssége az Ügynökség éves beszámolójának elkészítése és valós bemutatása, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége (5):

a)

Az Ügynökség éves beszámolója tekintetében a vezetés felelősségi körébe tartozik: az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és valós bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítása, megvalósítása és fenntartása; a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok (6) alapján megfelelő számviteli politika megválasztása és alkalmazása; és a körülményeknek megfelelően ésszerű számviteli becslések készítése. Az igazgató hagyja jóvá az Ügynökség éves beszámolóját azután, hogy a számvitelért felelős tisztviselő az összes rendelkezésre álló információ alapján egy olyan kísérő nyilatkozattal egyetemben elkészítette azt, amelyben a tisztviselő többek között kijelenti, hogy ésszerű bizonyossággal rendelkezik afelől, hogy a beszámoló minden lényeges szempontból valós és hű képet ad az Ügynökség pénzügyi helyzetéről.

| b) | A vezetés felelőssége a mögöttes tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, illetve a gondos pénzgazdálkodás elveinek követése tekintetében abban áll, hogy ki kell alakítania, meg kell valósítania és fenn kell tartania egy olyan eredményes és hatékony belső kontrollrendszert, amely megfelelő felügyelettel és alkalmas intézkedésekkel képes megakadályozni a szabálytalanságokat és csalásokat, illetve szükség esetén jogi eljárásokkal képes visszaszerezni a tévesen kifizetett vagy felhasznált pénzösszegeket. |
| --- | --- |

b)

A vezetés felelőssége a mögöttes tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, illetve a gondos pénzgazdálkodás elveinek követése tekintetében abban áll, hogy ki kell alakítania, meg kell valósítania és fenn kell tartania egy olyan eredményes és hatékony belső kontrollrendszert, amely megfelelő felügyelettel és alkalmas intézkedésekkel képes megakadályozni a szabálytalanságokat és csalásokat, illetve szükség esetén jogi eljárásokkal képes visszaszerezni a tévesen kifizetett vagy felhasznált pénzösszegeket.

Az ellenőr felelőssége

| 5. | A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzése alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Európai Parlament és a Tanács számára (7) az éves beszámoló megbízhatóságára és a mögöttes tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. A Számvevőszék az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjai és etikai kódexe, valamint a legfőbb ellenőrző intézményeknek az INTOSAI által elfogadott nemzetközi standardjai szerint végzi ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy ésszerű bizonyosságot szerezhessen arról, hogy az Ügynökség éves beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

5.

A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzése alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Európai Parlament és a Tanács számára (7) az éves beszámoló megbízhatóságára és a mögöttes tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. A Számvevőszék az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjai és etikai kódexe, valamint a legfőbb ellenőrző intézményeknek az INTOSAI által elfogadott nemzetközi standardjai szerint végzi ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy ésszerű bizonyosságot szerezhessen arról, hogy az Ügynökség éves beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek.

| 6. | Az ellenőrzés olyan eljárásokat foglal magában, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték szerezhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőrnek egy arra irányuló kockázatelemzés alapján kialakított szakmai megítélésétől függ, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba a beszámolóban, illetve az Európai Unió jogi keretei által meghatározott követelményektől való lényeges eltérés az annak alapjául szolgáló tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr mérlegeli a szervezetnek a beszámoló elkészítése és valós bemutatása szempontjából releváns belső kontrollmechanizmusait, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségének és szabályszerűségének biztosítása céljából alkalmazott felügyeleti és kontrollrendszereit, és a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárásokat alakít ki. Az ellenőrzés része továbbá az alkalmazott számviteli politika megfelelőségének, a számviteli becslések ésszerűségének és a beszámoló általános bemutatásának értékelése. |
| --- | --- |

6.

Az ellenőrzés olyan eljárásokat foglal magában, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték szerezhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőrnek egy arra irányuló kockázatelemzés alapján kialakított szakmai megítélésétől függ, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba a beszámolóban, illetve az Európai Unió jogi keretei által meghatározott követelményektől való lényeges eltérés az annak alapjául szolgáló tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr mérlegeli a szervezetnek a beszámoló elkészítése és valós bemutatása szempontjából releváns belső kontrollmechanizmusait, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségének és szabályszerűségének biztosítása céljából alkalmazott felügyeleti és kontrollrendszereit, és a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárásokat alakít ki. Az ellenőrzés része továbbá az alkalmazott számviteli politika megfelelőségének, a számviteli becslések ésszerűségének és a beszámoló általános bemutatásának értékelése.

| 7. | A Számvevőszék úgy véli, hogy az összegyűjtött ellenőrzési bizonyítékok elégségesek és megfelelőek megbízhatósági nyilatkozata megalapozásához. |
| --- | --- |

7.

A Számvevőszék úgy véli, hogy az összegyűjtött ellenőrzési bizonyítékok elégségesek és megfelelőek megbízhatósági nyilatkozata megalapozásához.

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról

| 8. | A Számvevőszék véleménye szerint az Ügynökség éves beszámolója minden lényeges szempontból híven és pénzügyi szabályzata előírásainak, valamint a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályoknak megfelelően tükrözi a 2014. december 31-i pénzügyi helyzetet, a tárgyévi gazdasági események eredményét és a pénzforgalmat. |
| --- | --- |

8.

A Számvevőszék véleménye szerint az Ügynökség éves beszámolója minden lényeges szempontból híven és pénzügyi szabályzata előírásainak, valamint a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályoknak megfelelően tükrözi a 2014. december 31-i pénzügyi helyzetet, a tárgyévi gazdasági események eredményét és a pénzforgalmat.

Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről

| 9. | A Számvevőszék véleménye szerint a 2014. december 31-én véget ért évre vonatkozó éves beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

9.

A Számvevőszék véleménye szerint a 2014. december 31-én véget ért évre vonatkozó éves beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek.

| 10. | A Számvevőszék véleményei függetlenek az alábbi megjegyzésektől. |
| --- | --- |

10.

A Számvevőszék véleményei függetlenek az alábbi megjegyzésektől.

MEGJEGYZÉSEK A KÖLTSÉGVETÉSI GAZDÁLKODÁSRÓL

| 11. | A 2013-ról átvitt költségvetési előirányzatok 2014-es törlési aránya (2 60  209 euro, vagyis az átvitelek 20 %-a [2013-ban: 19 %]) azt mutatja, hogy 2013 végén az előző évhez hasonlóan túlbecsülték a költségvetési igényeket. |
| --- | --- |

11.

A 2013-ról átvitt költségvetési előirányzatok 2014-es törlési aránya (2 60  209 euro, vagyis az átvitelek 20 %-a [2013-ban: 19 %]) azt mutatja, hogy 2013 végén az előző évhez hasonlóan túlbecsülték a költségvetési igényeket.

| 12. | Noha az Ügynökség eredeti költségvetését 2014 szeptemberében módosították, 3 millió euróval csökkentve azt, az Ügynökség e csökkentett költségvetési előirányzatoknak csak 91 %-át kötötte le. Ezt az alacsony felhasználási arányt főként az azzal kapcsolatos szervezeti és működési feladatok magyarázzák, hogy az Ügynökségnek kibővült feladatköre részeként a Bizottsággal szoros együttműködésben további programokat kellett végrehajtania. Mindazonáltal az, hogy a költségvetésnek csak egy részét használták fel, arra mutat, hogy javítani kell az Ügynökség költségvetésének tervezésén. |
| --- | --- |

12.

Noha az Ügynökség eredeti költségvetését 2014 szeptemberében módosították, 3 millió euróval csökkentve azt, az Ügynökség e csökkentett költségvetési előirányzatoknak csak 91 %-át kötötte le. Ezt az alacsony felhasználási arányt főként az azzal kapcsolatos szervezeti és működési feladatok magyarázzák, hogy az Ügynökségnek kibővült feladatköre részeként a Bizottsággal szoros együttműködésben további programokat kellett végrehajtania. Mindazonáltal az, hogy a költségvetésnek csak egy részét használták fel, arra mutat, hogy javítani kell az Ügynökség költségvetésének tervezésén.

| 13. | Ezt tükrözi a 2015-re átvitt lekötött előirányzatok magas és növekvő szintje, 3,8 millió eurós összeggel, azaz 17 %-kal (2013: 1,3 millió euro, azaz 8 %), elsősorban a III. cím (Programtámogatási kiadások) kapcsán: 2,6 millió euro, vagyis 72 % (2013: 0,6 millió euro, azaz 35 %), ami ellentmond az évenkéntiség költségvetési elvének. |
| --- | --- |

13.

Ezt tükrözi a 2015-re átvitt lekötött előirányzatok magas és növekvő szintje, 3,8 millió eurós összeggel, azaz 17 %-kal (2013: 1,3 millió euro, azaz 8 %), elsősorban a III. cím (Programtámogatási kiadások) kapcsán: 2,6 millió euro, vagyis 72 % (2013: 0,6 millió euro, azaz 35 %), ami ellentmond az évenkéntiség költségvetési elvének.

AZ ELŐZŐ ÉVI MEGJEGYZÉSEK HASZNOSULÁSA

| 14. | Az I. melléklet áttekintést ad az előző év számvevőszéki megjegyzései nyomán tett helyesbítő intézkedésekről. |
| --- | --- |

14.

Az I. melléklet áttekintést ad az előző év számvevőszéki megjegyzései nyomán tett helyesbítő intézkedésekről.

A jelentést 2015. szeptember 8-i luxembourgi ülésén fogadta el a Milan Martin CVIKL számvevőszéki tag elnökölte IV. Kamara.

a Számvevőszék nevében

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

elnök

---

(1)  HL L 140., 2007.6.1., 52. o.

1

(2)  HL L 341., 2013.12.18., 73. o.

2

(3)  Ezek a következőkből állnak: mérleg, eredménykimutatás, pénzforgalmi kimutatás, a nettó eszközállomány változásainak kimutatása, a számviteli politika meghatározó alapelveinek összefoglalása és további magyarázatok.

3

(4)  Ezek a költségvetési eredménykimutatásból és a költségvetési eredménykimutatás mellékletéből állnak.

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 966/2012/EU, Euratom rendeletének (HL L 298., 2012.10.26., 1. o.) 62. és 68. cikke az 53. és 58. cikkével együtt.

5

(6)  A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok a Könyvvizsgálók Nemzetközi Szövetsége (IFAC) által kibocsátott Nemzetközi Költségvetési Számviteli Standardokra (IPSAS), illetve adott esetben a Nemzetközi Számviteli Standard Testület (IASB) által kibocsátott Nemzetközi Számviteli Standardokra (IAS)/Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardokra (IFRS) támaszkodnak.

6

(7)  A 966/2012/EU, Euratom rendelet 162. cikke.

7

---

I. MELLÉKLET

Az előző évi megjegyzések hasznosulása

| Év | A Számvevőszék megjegyzése | A helyesbítő intézkedés állapota
  (végrehajtva/folyamatban/végrehajtandó/n.a.) |
| --- | --- | --- |
| 2013 | Bár a 2013-ra vonatkozó költségvetés-felhasználási arányok kielégítőek voltak, a 2012-ről átvitt előirányzatok 2013-ban történő törlésének mértéke (2 15  000 euro, azaz az átvitelek 19 %-a) hiányosságokat jelez az Ügynökség költségvetés-tervezésében, és ellentmond az évenkéntiség költségvetési alapelvének. Ezek a törlések döntő részben a rutinszerű igazgatási kiadásokra vonatkozó ideiglenes kötelezettségvállalásokkal kapcsolatosak. | végrehajtandó |

Év

A Számvevőszék megjegyzése

A helyesbítő intézkedés állapota

(végrehajtva/folyamatban/végrehajtandó/n.a.)

2013

Bár a 2013-ra vonatkozó költségvetés-felhasználási arányok kielégítőek voltak, a 2012-ről átvitt előirányzatok 2013-ban történő törlésének mértéke (2 15  000 euro, azaz az átvitelek 19 %-a) hiányosságokat jelez az Ügynökség költségvetés-tervezésében, és ellentmond az évenkéntiség költségvetési alapelvének. Ezek a törlések döntő részben a rutinszerű igazgatási kiadásokra vonatkozó ideiglenes kötelezettségvállalásokkal kapcsolatosak.

végrehajtandó

---

II. MELLÉKLET

Kkv-ügyi Végrehajtó Ügynökség (Brüsszel)

Hatáskör és tevékenységek

| Az Európai Unió működéséről szóló szerződésből (EUMSZ) eredő uniós hatáskör | 1. | Az Unió környezetpolitikája hozzájárul a környezet minőségének megőrzéséhez, védelméhez és javításához; az emberi egészség védelméhez; a természeti erőforrások körültekintő és ésszerű hasznosításához; a regionális vagy világméretű környezeti problémák leküzdésére, és különösen az éghajlatváltozás elleni küzdelemre irányuló intézkedések ösztönzéséhez, nemzetközi szinten.

  (az EUMSZ 191. cikke) |
| --- | --- | --- |

Az Európai Unió működéséről szóló szerződésből (EUMSZ) eredő uniós hatáskör

1.

Az Unió környezetpolitikája hozzájárul a környezet minőségének megőrzéséhez, védelméhez és javításához; az emberi egészség védelméhez; a természeti erőforrások körültekintő és ésszerű hasznosításához; a regionális vagy világméretű környezeti problémák leküzdésére, és különösen az éghajlatváltozás elleni küzdelemre irányuló intézkedések ösztönzéséhez, nemzetközi szinten.

(az EUMSZ 191. cikke)

| 2. | Az uniós iparpolitika biztosítja az uniós ipar versenyképességéhez szükséges feltételek meglétét, azáltal, hogy felgyorsítja az ipar alkalmazkodását a strukturális változásokhoz; ösztönzi egy olyan környezet kialakítását, amely kedvez a kezdeményezéseknek, a vállalkozások fejlődésének és a vállalkozások közötti együttműködésnek, és elősegíti az innovációs, kutatási és technológiafejlesztési politikákban rejlő ipari lehetőségek jobb kihasználását. A tagállamok – a Bizottsággal kapcsolatot tartva – konzultálnak egymással, és amennyiben szükséges, összehangolják tevékenységüket. A Bizottság megtehet minden hasznos kezdeményezést az összehangolás előmozdítására, különös tekintettel az iránymutatások és mutatók megállapítására, a bevált gyakorlatok cseréjének megszervezésére, valamint az időszakonkénti felülvizsgálat és kiértékelés szükséges elemeinek kialakítására irányuló kezdeményezésekre. Az Európai Parlamentet teljes körűen tájékoztatni kell.

  (az EUMSZ 173. cikke) |
| --- | --- |

2.

Az uniós iparpolitika biztosítja az uniós ipar versenyképességéhez szükséges feltételek meglétét, azáltal, hogy felgyorsítja az ipar alkalmazkodását a strukturális változásokhoz; ösztönzi egy olyan környezet kialakítását, amely kedvez a kezdeményezéseknek, a vállalkozások fejlődésének és a vállalkozások közötti együttműködésnek, és elősegíti az innovációs, kutatási és technológiafejlesztési politikákban rejlő ipari lehetőségek jobb kihasználását. A tagállamok – a Bizottsággal kapcsolatot tartva – konzultálnak egymással, és amennyiben szükséges, összehangolják tevékenységüket. A Bizottság megtehet minden hasznos kezdeményezést az összehangolás előmozdítására, különös tekintettel az iránymutatások és mutatók megállapítására, a bevált gyakorlatok cseréjének megszervezésére, valamint az időszakonkénti felülvizsgálat és kiértékelés szükséges elemeinek kialakítására irányuló kezdeményezésekre. Az Európai Parlamentet teljes körűen tájékoztatni kell.

(az EUMSZ 173. cikke)

| 3. | Az uniós energiapolitika céljai az energiapiac működésének biztosítása, az energiaellátás biztonságának garantálása az Unión belül, az energiahatékonyság és az energiatakarékosság, valamint az új és megújuló energiaforrások kifejlesztésének előmozdítása; és az energiahálózatok összekapcsolásának előmozdítása.

  (az EUMSZ 194. cikkének (1) bekezdése) |
| --- | --- |

3.

Az uniós energiapolitika céljai az energiapiac működésének biztosítása, az energiaellátás biztonságának garantálása az Unión belül, az energiahatékonyság és az energiatakarékosság, valamint az új és megújuló energiaforrások kifejlesztésének előmozdítása; és az energiahálózatok összekapcsolásának előmozdítása.

(az EUMSZ 194. cikkének (1) bekezdése)

| 4. | Az Unió célja az, hogy egy európai kutatási térség létrehozásával, amelyen belül a kutatók, a tudományos ismeretek és a technológiák szabadon áramlanak, erősítse tudományos és technológiai alapjait, továbbá ösztönözze versenyképességének fejlődését – ideértve az Unió iparát is. [...] E célból az Unió ösztönzi a vállalkozásokat – a kkv-ket is beleértve –, valamint a kutatási központokat és egyetemeket a magas színvonalú kutatási és technológiafejlesztési tevékenységeik terén; támogatja azokat az együttműködésüket célzó erőfeszítéseiket, amelyek célja elsősorban az, hogy a kutatók a határokon átívelő módon szabadon együttműködhessenek egymással, és hogy a vállalkozások képesek legyenek teljes mértékben kihasználni a belső piac lehetőségeit, különösen [...] a közös szabványok meghatározása és az együttműködés jogi és adóügyi akadályainak felszámolása útján. [...]
  E célkitűzések megvalósítása érdekében az Unió a tagállamokban végzett tevékenységeket kiegészítő alábbi tevékenységeket folytatja: a) kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs programok végrehajtása a vállalkozásokkal, kutatási központokkal és egyetemekkel való és az azok közötti együttműködés előmozdításával; b) a harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel történő együttműködés előmozdítása az uniós kutatás, technológiai fejlesztés és demonstráció területén; c) az uniós kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységek eredményeinek terjesztése és hasznosítása; d) az uniós kutatók képzésének és mobilitásának ösztönzése.

  (az EUMSZ 179. és 180. cikke) |
| --- | --- |

4.

Az Unió célja az, hogy egy európai kutatási térség létrehozásával, amelyen belül a kutatók, a tudományos ismeretek és a technológiák szabadon áramlanak, erősítse tudományos és technológiai alapjait, továbbá ösztönözze versenyképességének fejlődését – ideértve az Unió iparát is. [...] E célból az Unió ösztönzi a vállalkozásokat – a kkv-ket is beleértve –, valamint a kutatási központokat és egyetemeket a magas színvonalú kutatási és technológiafejlesztési tevékenységeik terén; támogatja azokat az együttműködésüket célzó erőfeszítéseiket, amelyek célja elsősorban az, hogy a kutatók a határokon átívelő módon szabadon együttműködhessenek egymással, és hogy a vállalkozások képesek legyenek teljes mértékben kihasználni a belső piac lehetőségeit, különösen [...] a közös szabványok meghatározása és az együttműködés jogi és adóügyi akadályainak felszámolása útján. [...]

E célkitűzések megvalósítása érdekében az Unió a tagállamokban végzett tevékenységeket kiegészítő alábbi tevékenységeket folytatja: a) kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs programok végrehajtása a vállalkozásokkal, kutatási központokkal és egyetemekkel való és az azok közötti együttműködés előmozdításával; b) a harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel történő együttműködés előmozdítása az uniós kutatás, technológiai fejlesztés és demonstráció területén; c) az uniós kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységek eredményeinek terjesztése és hasznosítása; d) az uniós kutatók képzésének és mobilitásának ösztönzése.

(az EUMSZ 179. és 180. cikke)

| 5. | A [...] közös halászati politika célkitűzéseinek megvalósításához szükséges egyéb rendelkezéseket a Gazdasági és Szociális Bizottsággal folytatott konzultációt követően rendes jogalkotási eljárás keretében az Európai Parlament és a Tanács állapítja meg.

  (az EUMSZ 43. cikkének (2) bekezdése). |
| --- | --- |

5.

A [...] közös halászati politika célkitűzéseinek megvalósításához szükséges egyéb rendelkezéseket a Gazdasági és Szociális Bizottsággal folytatott konzultációt követően rendes jogalkotási eljárás keretében az Európai Parlament és a Tanács állapítja meg.

(az EUMSZ 43. cikkének (2) bekezdése).

Az Ügynökség hatásköre

(a Bizottság 2013/771/EU végrehajtási határozata szerint)

Célok

Az Ügynökség felelős a kkv-k támogatására, az energiaügyre, a környezetvédelemre, a tengerügyre és halászatra, a vállalkozásra és innovációra (többek közt az ökoinnovációra) vonatkozó uniós intézkedések irányításáért. Az Ügynökség a következő uniós programok egyes részeinek végrehajtásáért felelős:

| a) | a vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő program (COSME) 2014–2020; |
| --- | --- |

a)

a vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő program (COSME) 2014–2020;

| b) | a környezetvédelmi és éghajlat-politikai program (LIFE) 2014–2020; |
| --- | --- |

b)

a környezetvédelmi és éghajlat-politikai program (LIFE) 2014–2020;

| c) | az Európai Tengerügyi és Halászati Alap (ETHA), beleértve az integrált tengerpolitikát (IMP) és az ellenőrzési és tudományos tanácsadási intézkedéseket; |
| --- | --- |

c)

az Európai Tengerügyi és Halászati Alap (ETHA), beleértve az integrált tengerpolitikát (IMP) és az ellenőrzési és tudományos tanácsadási intézkedéseket;

| d) | a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) „Ipari vezető szerep” című II. része és „Társadalmi kihívások” című III. része. |
| --- | --- |

d)

a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) „Ipari vezető szerep” című II. része és „Társadalmi kihívások” című III. része.

Az Ügynökség ezenkívül felelős a CIP keretébe tartozó következő programok fennmaradó intézkedéseinek végrehajtásáért: az Intelligens Energia Európa (IEE II); b) az „ökoinnovációs kezdeményezés”; c) az „Enterprise Europe Network”; d) az „Európa Önökért” vállalkozási portál; e) az „Európai IPR Helpdesk”; f) az „IPorta-projekt”.

Az Ügynökség arra törekszik, hogy „magas színvonalú támogatást nyújtson a kedvezményezetteknek az uniós politika megvalósításához. Az Európai Bizottság végrehajtó ügynökségeként a COSME, a LIFE, a »Horizont 2020« és az ETHA jelentős részeit irányítjuk. Biztosítjuk, hogy az e programok által finanszírozott intézkedések eredménnyel járnak és értékes hozzájárulást nyújtanak a Bizottság számára szakpolitikai feladatai végrehajtásához”.

Feladatok

Az Ügynökség a fent említett uniós programok egyes részeinek végrehajtásához kapcsolódó következő feladatokért felelős:

| a) | a Bizottság által elfogadott megfelelő munkaprogramok alapján irányítja a programvégrehajtás egyes szakaszait vagy minden szakaszát, valamint konkrét projektek egyes szakaszait vagy minden szakaszát a teljes projektciklus során, amennyiben a Bizottság erre felhatalmazta az Ügynökséget a felhatalmazó jogi aktussal; |
| --- | --- |

a)

a Bizottság által elfogadott megfelelő munkaprogramok alapján irányítja a programvégrehajtás egyes szakaszait vagy minden szakaszát, valamint konkrét projektek egyes szakaszait vagy minden szakaszát a teljes projektciklus során, amennyiben a Bizottság erre felhatalmazta az Ügynökséget a felhatalmazó jogi aktussal;

| b) | a Bizottságtól a felhatalmazó jogi aktusban kapott felhatalmazásnak megfelelő körben elfogadja a bevételekkel és a kiadásokkal kapcsolatos, a költségvetés végrehajtását szolgáló aktusokat és elvégzi a program irányításához szükséges valamennyi műveletet; |
| --- | --- |

b)

a Bizottságtól a felhatalmazó jogi aktusban kapott felhatalmazásnak megfelelő körben elfogadja a bevételekkel és a kiadásokkal kapcsolatos, a költségvetés végrehajtását szolgáló aktusokat és elvégzi a program irányításához szükséges valamennyi műveletet;

| c) | a Bizottságtól a felhatalmazó jogi aktusban kapott felhatalmazásnak megfelelő körben támogatást nyújt a programvégrehajtáshoz. |
| --- | --- |

c)

a Bizottságtól a felhatalmazó jogi aktusban kapott felhatalmazásnak megfelelő körben támogatást nyújt a programvégrehajtáshoz.

Irányítás

Irányító bizottság

Az Európai Bizottság által kinevezett öt tag és három megfigyelő alkotja. Elfogadja az Ügynökség éves munkatervét a Bizottság jóváhagyását követően. Ezenkívül elfogadja az Ügynökség igazgatási költségvetését és éves tevékenységi jelentését.

Igazgató

Az Európai Bizottság nevezi ki.

Külső ellenőrzés

Európai Számvevőszék.

A zárszámadás elfogadásáért felelős hatóság

Az Európai Parlament, a Tanács ajánlása alapján.

Az Ügynökség rendelkezésére bocsátott erőforrások 2014-ben (2013)

Költségvetés

Operatív költségvetés

A tervezett összeget, 1  056,5 (1)
  (242,9) millió eurót (ebből 100 % az Unió általános költségvetéséből származik) kötelezettségvállalásba vették és a költségvetési hatóság által megszavazott előirányzatokból 123,11 (2) (213,9) millió eurót (98,98 %) kifizettek. Az operatív költségvetést az EASME a Bizottság felügyelete alatt hajtja végre:

| — | a COSME program részére 95,0 millió euro, |
| --- | --- |

—

a COSME program részére 95,0 millió euro,

| — | a „Horizont 2020” részére 695,7 millió euro, |
| --- | --- |

—

a „Horizont 2020” részére 695,7 millió euro,

| — | az ETHA program részére 34,6 millió euro, |
| --- | --- |

—

az ETHA program részére 34,6 millió euro,

| — | a LIFE program részére 229,9 millió euro, |
| --- | --- |

—

a LIFE program részére 229,9 millió euro,

| — | az IEE program részére 1,3(91,9) millió euro, |
| --- | --- |

—

az IEE program részére 1,3(91,9) millió euro,

| — | az EIP program ökoinnovációs céljaira 0 (33,1) millió euro, |
| --- | --- |

—

az EIP program ökoinnovációs céljaira 0 (33,1) millió euro,

| — | az EIP hálózatok részére 0 (51,2) millió euro, |
| --- | --- |

—

az EIP hálózatok részére 0 (51,2) millió euro,

| — | a Marco Polo program részére 0 (66,8) millió euro. |
| --- | --- |

—

a Marco Polo program részére 0 (66,8) millió euro.

Igazgatási költségvetés

Az igazgatási költségvetés 24,5(16,4) millió eurót tesz ki (100 %-ban uniós hozzájárulás), az EASME ezzel önállóan rendelkezik.

Létszám 2014. december 31-én

| — | Teljes létszám: 308 tervezett álláshely, ebből betöltött: 283 (163 tervezett álláshely, 161 betöltött). |
| --- | --- |

—

Teljes létszám: 308 tervezett álláshely, ebből betöltött: 283 (163 tervezett álláshely, 161 betöltött).

| — | Ideiglenes alkalmazotti álláshelyek száma 77, ebből betöltött 61 (37 tervezett álláshely, 35 betöltött). |
| --- | --- |

—

Ideiglenes alkalmazotti álláshelyek száma 77, ebből betöltött 61 (37 tervezett álláshely, 35 betöltött).

| — | Szerződéses alkalmazottak: 231 tervezett álláshely, ebből betöltött: 222 (126 tervezett álláshely, 126 betöltött). |
| --- | --- |

—

Szerződéses alkalmazottak: 231 tervezett álláshely, ebből betöltött: 222 (126 tervezett álláshely, 126 betöltött).

Termékek és szolgáltatások 2014-ben

2014 volt az első olyan év, amelyet az Ügynökség új, a korábbitól nagyban különböző feladatköre jellemez. Az új portfólió a megörökölt EIP és IEE programokon kívül tartalmazza az új „Horizont 2020”, COSME, LIFE és ETHA programokat is. Az EASME felelős a kkv-k támogatására, az energiaügyre, a környezetvédelemre, a tengerügyre és halászatra, a vállalkozásra és innovációra (többek közt az ökoinnovációra) vonatkozó uniós intézkedések irányításáért a következő uniós programok keretében.

Új programok

| — | a vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő program (COSME) |
| --- | --- |

—

a vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő program (COSME)

| — | a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram a következő területeken: energia, környezetvédelem és erőforrások |
| --- | --- |

—

a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram a következő területeken: energia, környezetvédelem és erőforrások

| — | a környezetvédelmi és éghajlat-politikai program (LIFE) |
| --- | --- |

—

a környezetvédelmi és éghajlat-politikai program (LIFE)

| — | az Európai Tengerügyi és Halászati Alap (ETHA) |
| --- | --- |

—

az Európai Tengerügyi és Halászati Alap (ETHA)

Megörökölt programok

| — | A versenyképességi és innovációs keretprogram következő részei: Intelligens Energia Európa (IEE) és ökoinnovációs programok. |
| --- | --- |

—

A versenyképességi és innovációs keretprogram következő részei: Intelligens Energia Európa (IEE) és ökoinnovációs programok.

COSME – a vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat (kkv-ket) segítő program az uniós vállalkozások versenyképességének és fenntarthatóságának megerősítéséhez kapcsolódik, célja a vállalkozói kultúra ösztönzése, valamint a kkv-k létrehozásának és növekedésének elősegítése.

Alaptevékenységek

| — | A COSME egyike a 2014-ben az EASME-ra bízott új programoknak. |
| --- | --- |

—

A COSME egyike a 2014-ben az EASME-ra bízott új programoknak.

| — | A COSME tevékenységének középpontjában kommunikációs és tájékoztatási tevékenységek állnak. Egy példa: az EASME a torinói Kereskedelmi Kamarával (hálózati partnerével) együttműködve, több mint 700 résztvevővel éves konferenciát szervezett, s az ennek során lebonyolított 2  000 informális és formális üzleti találkozó 192 potenciális üzleti lehetőséget eredményezett. |
| --- | --- |

—

A COSME tevékenységének középpontjában kommunikációs és tájékoztatási tevékenységek állnak. Egy példa: az EASME a torinói Kereskedelmi Kamarával (hálózati partnerével) együttműködve, több mint 700 résztvevővel éves konferenciát szervezett, s az ennek során lebonyolított 2  000 informális és formális üzleti találkozó 192 potenciális üzleti lehetőséget eredményezett.

„Horizont 2020” – az EU kutatási és innovációs finanszírozási programja, amelynek célja, hogy fellendítse a gazdaságot, valamint a jövőre nézve biztosítsa a tudományos és technológiai alapokat és serkentőleg hason az ipar versenyképességére, így járulva hozzá az intelligensebb, fenntarthatóbb és befogadóbb társadalomhoz. A program azzal kecsegtet, hogy nagy ötleteket a laboratóriumból a piacra segítve több áttöréshez, felfedezéshez és világelső fejlesztéshez járul hozzá.

Innováció a kkv-kben

Alaptevékenységek

| — | 2014-ben az EASME négy pályázati felhívást tett közzé a „Horizont 2020 – Innováció” keretében „Innováció a kis- és középvállalkozásokban” címmel, két másikat pedig „Az on-line együttműködés teljes potenciáljának kihasználása” és a „Klaszterek által segített projektek az új ipari értéklánc számára” címmel, 2015. márciusi és áprilisi határidővel. |
| --- | --- |

—

2014-ben az EASME négy pályázati felhívást tett közzé a „Horizont 2020 – Innováció” keretében „Innováció a kis- és középvállalkozásokban” címmel, két másikat pedig „Az on-line együttműködés teljes potenciáljának kihasználása” és a „Klaszterek által segített projektek az új ipari értéklánc számára” címmel, 2015. márciusi és áprilisi határidővel.

Kkv-eszköz

Alaptevékenységek

| — | Az újonnan indított kkv-eszköz nagy sikert aratott: a folyamatosan nyitott pályázati felhívásra az Ügynökséghez a négy határidőig több mint 8  000 pályázat érkezett be. A kiválasztott üzleti ötletek új termékeket, eljárásokat és szolgáltatásokat kívánnak bevezetni. |
| --- | --- |

—

Az újonnan indított kkv-eszköz nagy sikert aratott: a folyamatosan nyitott pályázati felhívásra az Ügynökséghez a négy határidőig több mint 8  000 pályázat érkezett be. A kiválasztott üzleti ötletek új termékeket, eljárásokat és szolgáltatásokat kívánnak bevezetni.

| — | A program keretében a kedvezményezettek felkészítésben részesülhetnek. Sor került az alapvető felkészítési célok meghatározására és módszertani kezdőcsomagok készítésére. A kiemeltügyfél-kapcsolati menedzserek segítik a kkv-eszköz kedvezményezettjeit a felkészítési prioritásaik meghatározásában, és egy vagy több felkészítőt javasolnak számukra. Az év végéig 39 kkv határozta meg az igényeit és választotta ki felkészítőit, az Ügynökség pedig 21 felkészítővel kötött szerződést. |
| --- | --- |

—

A program keretében a kedvezményezettek felkészítésben részesülhetnek. Sor került az alapvető felkészítési célok meghatározására és módszertani kezdőcsomagok készítésére. A kiemeltügyfél-kapcsolati menedzserek segítik a kkv-eszköz kedvezményezettjeit a felkészítési prioritásaik meghatározásában, és egy vagy több felkészítőt javasolnak számukra. Az év végéig 39 kkv határozta meg az igényeit és választotta ki felkészítőit, az Ügynökség pedig 21 felkészítővel kötött szerződést.

Az Ügynökség hozzájárul a 3. társadalmi kihívás („Biztos, tiszta és hatékony energia”) keretében „a megbízható, megfizethető, a nyilvánosság által elfogadott, a fosszilis tüzelőanyagoktól való függőség csökkentésére irányuló, fenntartható és versenyképes energiarendszerre való áttérés, figyelembe véve a fokozódó erőforráshiányt, a növekvő energiaigényt és az éghajlatváltozást” c. célhoz.

Alaptevékenységek

| — | A három téma közül kettő az energiahatékony épületekre vonatkozó szerződéses köz-magán partnerséggel volt kapcsolatos, a harmadik pedig a fenntartható feldolgozóipari (SPIRE) köz-magán partnerséggel. Az Ügynökséghez 63 pályázat érkezett be, ezek közül 19 lett támogatásra ajánlva. |
| --- | --- |

—

A három téma közül kettő az energiahatékony épületekre vonatkozó szerződéses köz-magán partnerséggel volt kapcsolatos, a harmadik pedig a fenntartható feldolgozóipari (SPIRE) köz-magán partnerséggel. Az Ügynökséghez 63 pályázat érkezett be, ezek közül 19 lett támogatásra ajánlva.

| — | Mind a kutatási és innovációtámogató intézkedések, mind a koordinációs és támogatási intézkedések terén 15 témát nyitottak meg. Az Ügynökséghez 393 pályázat érkezett be, ezek közül 45 lett kiválasztva. |
| --- | --- |

—

Mind a kutatási és innovációtámogató intézkedések, mind a koordinációs és támogatási intézkedések terén 15 témát nyitottak meg. Az Ügynökséghez 393 pályázat érkezett be, ezek közül 45 lett kiválasztva.

| — | Az első energiahatékonysági felhívás eredményeiből kitűnik, hogy az energiahatékonyság területén végzett innováció támogatása, a kutatástól a piaci értékesítésig, ígéretes. |
| --- | --- |

—

Az első energiahatékonysági felhívás eredményeiből kitűnik, hogy az energiahatékonyság területén végzett innováció támogatása, a kutatástól a piaci értékesítésig, ígéretes.

| — | Októberben az Ügynökség bemutatta a köz-magán partnerség finanszírozásával kapcsolatos témáit a Bizottság Kutatási és Innovációs Főigazgatósága (DG RTD) által szervezett köz-magán partnerségi információs napon. |
| --- | --- |

—

Októberben az Ügynökség bemutatta a köz-magán partnerség finanszírozásával kapcsolatos témáit a Bizottság Kutatási és Innovációs Főigazgatósága (DG RTD) által szervezett köz-magán partnerségi információs napon.

| — | Decemberben Brüsszelben az EASME nagyszabású, több mint 550 résztvevős információs napon mutatta be a 2015-ös „Horizont 2020” energiahatékonysági felhívást. |
| --- | --- |

—

Decemberben Brüsszelben az EASME nagyszabású, több mint 550 résztvevős információs napon mutatta be a 2015-ös „Horizont 2020” energiahatékonysági felhívást.

| — | Az Ügynökség munkatársai részt vettek az energiahatékony épületek és a SPIRE szerződéses köz-magán partnerség jövőbeni prioritásairól szóló, az Európai Bizottság és az ágazati szereplők közötti találkozókon is. |
| --- | --- |

—

Az Ügynökség munkatársai részt vettek az energiahatékony épületek és a SPIRE szerződéses köz-magán partnerség jövőbeni prioritásairól szóló, az Európai Bizottság és az ágazati szereplők közötti találkozókon is.

Az Ügynökség hozzájárul a Kutatási és Innovációs Főigazgatóság (DG RTD) és a Belső Piaci, Ipar-, Vállalkozás- és Kkv-politikai Főigazgatóság (DG GROW) közös konkrét célkitűzéseihez, amelyek a következők: az erőforrás- és vízhatékony és az éghajlatváltozásra rugalmasan reagáló gazdaság és társadalom létrehozása, a természeti erőforrások és az ökoszisztémák védelmének és az ezekkel való fenntartható gazdálkodásnak a megvalósítása, valamint a nyersanyagok fenntartható biztosítása és használata, amely a bolygónk adta természeti erőforrások és ökoszisztémák fenntarthatóságának határain belül képes kielégíteni a világ egyre növekvő népességének igényeit, mindez az 5. társadalmi kihívás („Az éghajlatváltozás elleni küzdelem, környezet, erőforrás-hatékonyság és nyersanyagok”) keretében.

Alaptevékenységek

| — | 2014-ben az Ügynökség volt felelős az 5. társadalmi kihívás keretében kiírt „Horizont 2020” pályázatok lebonyolításáért, kivéve a nagy politikai jelentőségű, illetve a más szervek által lebonyolított pályázatokat. |
| --- | --- |

—

2014-ben az Ügynökség volt felelős az 5. társadalmi kihívás keretében kiírt „Horizont 2020” pályázatok lebonyolításáért, kivéve a nagy politikai jelentőségű, illetve a más szervek által lebonyolított pályázatokat.

| — | Az Ügynökség kezelt több felhívást, illetve részt vett azokban, pl. az energiahatékonyságra, a katasztrófákkal szembeni ellenálló-képességre és a kék növekedésre vonatkozó felhívásokban. |
| --- | --- |

—

Az Ügynökség kezelt több felhívást, illetve részt vett azokban, pl. az energiahatékonyságra, a katasztrófákkal szembeni ellenálló-képességre és a kék növekedésre vonatkozó felhívásokban.

| — | Novemberben az Ügynökség információs napot tartott a „Horizont 2020” keretében az éghajlatváltozás elleni küzdelem, a környezet, az erőforrás-hatékonyság és a nyersanyagok terén kiírt 2015-ös felhívások témájában. A rendezvény célja az volt, hogy bemutassa a 2015-ös felhívásokat a potenciális pályázóknak és útmutatást nyújtson nekik a felkészülésre és a pályázatok benyújtására nézve. |
| --- | --- |

—

Novemberben az Ügynökség információs napot tartott a „Horizont 2020” keretében az éghajlatváltozás elleni küzdelem, a környezet, az erőforrás-hatékonyság és a nyersanyagok terén kiírt 2015-ös felhívások témájában. A rendezvény célja az volt, hogy bemutassa a 2015-ös felhívásokat a potenciális pályázóknak és útmutatást nyújtson nekik a felkészülésre és a pályázatok benyújtására nézve.

Az Ügynökség irányítja a környezetvédelmi és éghajlat-politikai programot (LIFE), amely uniós és nemzetközi szintű környezetvédelmi, illetve az éghajlatváltozás elleni fellépéssel kapcsolatos konkrét célok eléréséhez nyújt támogatást.

Alaptevékenységek

| — | Az Ügynökség kezelte a Környezetvédelmi (DG ENV) és az Éghajlatpolitikai Főigazgatóság (DG CLIMA) által meghirdetett, a LIFE területén tevékeny civil szervezetek működési támogatására vonatkozó, összesen 9 millió eurós költségvetésű pályázati felhívást. Erre az Ügynökséghez 66 pályázat érkezett be. |
| --- | --- |

—

Az Ügynökség kezelte a Környezetvédelmi (DG ENV) és az Éghajlatpolitikai Főigazgatóság (DG CLIMA) által meghirdetett, a LIFE területén tevékeny civil szervezetek működési támogatására vonatkozó, összesen 9 millió eurós költségvetésű pályázati felhívást. Erre az Ügynökséghez 66 pályázat érkezett be.

| — | A kapacitásépítést célzó projektekre vonatkozó pályázati felhívás 2015 szeptemberében záruló nyílt pályázat, amelynek keretében 15 tagállam részesülhet támogatásban. |
| --- | --- |

—

A kapacitásépítést célzó projektekre vonatkozó pályázati felhívás 2015 szeptemberében záruló nyílt pályázat, amelynek keretében 15 tagállam részesülhet támogatásban.

| — | Az Ügynökség több mint 250, különböző tengely alá tartozó pályázatot értékelt, köztük éghajlat-politikaiakat (190 pályázat) és civil szervezetek működési támogatására vonatkozóakat (66 pályázat). |
| --- | --- |

—

Az Ügynökség több mint 250, különböző tengely alá tartozó pályázatot értékelt, köztük éghajlat-politikaiakat (190 pályázat) és civil szervezetek működési támogatására vonatkozóakat (66 pályázat).

| — | Az Ügynökség tevékenyen részt vett a nemzeti kapcsolattartó pontok számára rendezett LIFE információs napon, és megrendezett két információs napot a civil szervezeteknek nyújtott működési támogatás témájában. |
| --- | --- |

—

Az Ügynökség tevékenyen részt vett a nemzeti kapcsolattartó pontok számára rendezett LIFE információs napon, és megrendezett két információs napot a civil szervezeteknek nyújtott működési támogatás témájában.

Az Ügynökség hajtotta végre az Európai Tengerügyi és Halászati Alap (ETHA) tevékenységeinek egyes részeit is, amely alap célja, hogy elősegítse a halászat és az akvakultúra versenyképességét, környezeti szempontú fenntarthatóságát, gazdasági életképességét és társadalmi felelősségvállalását és fellendítse az uniós integrált tengerpolitika (IMP) kialakítását és végrehajtását.

Alaptevékenységek

| — | Az Európai Tengerügyi és Halászati Alap (ETHA) tevékenységei egyes részeinek végrehajtásával 2014 októberében bízták meg az Ügynökséget. A Tengerügyi és Halászati Főigazgatóság (DG MARE) 19 ETHA-intézkedéssel bízta meg az EASME-t. |
| --- | --- |

—

Az Európai Tengerügyi és Halászati Alap (ETHA) tevékenységei egyes részeinek végrehajtásával 2014 októberében bízták meg az Ügynökséget. A Tengerügyi és Halászati Főigazgatóság (DG MARE) 19 ETHA-intézkedéssel bízta meg az EASME-t.

| — | Az első ETHA-intézkedést ténylegesen decemberben ruházták át az Ügynökségre. Az Ügynökség a MARE Főigazgatósággal karöltve elkészítette négy ajánlati felhívás és egy pályázati felhívás értékelését. |
| --- | --- |

—

Az első ETHA-intézkedést ténylegesen decemberben ruházták át az Ügynökségre. Az Ügynökség a MARE Főigazgatósággal karöltve elkészítette négy ajánlati felhívás és egy pályázati felhívás értékelését.

Intelligens Energia – Európa (IEE)

Alaptevékenységek

Az Intelligens Energia – Európa (IEE) program támogatja az Európai Unió energiapolitikáját és azt az ambiciózus, „20-20-20-as” célrendszert, amelynek értelmében 2020-ig 20 %-kal csökkenne az üvegházhatást okozó gázok kibocsátása, a teljes fogyasztás 20 %-ára nőne a megújuló energiaforrások részaránya és 20 %-kal csökkenne az energiafogyasztás.

| — | 2014-ben az Ügynökség által kezelt IEE-költségvetés teljes mértékben végrehajtásra került (67 millió euro). Az IEE-projektjelentések kiértékeléséhez és a kedvezményezettek kifizetéséhez szükséges átlagos idő rövidebb volt a szerződésben kötelezően előírtnál. |
| --- | --- |

—

2014-ben az Ügynökség által kezelt IEE-költségvetés teljes mértékben végrehajtásra került (67 millió euro). Az IEE-projektjelentések kiértékeléséhez és a kedvezményezettek kifizetéséhez szükséges átlagos idő rövidebb volt a szerződésben kötelezően előírtnál.

| — | Az Intelligens Energia – Európa Program kézzelfogható előnyökkel járt az Unió energiapolitikája számára. Az IEE program hatáselemzése kimutatta, hogy az IEE-projekteket 2007 óta a média révén 40 millió ember ismerte meg szerte az Unióban, azok keretében 7 millió polgár éves villamosenergia-fogyasztásának megfelelő megújuló energia szállítására került sor, több mint 2 millió háztartás éves villamosenergia-felhasználásának megfelelő primerenergiát takarítottak meg, és közel 3 milliárd eurót sikerült mozgósítani a fenntartható energiába való beruházások céljára. |
| --- | --- |

—

Az Intelligens Energia – Európa Program kézzelfogható előnyökkel járt az Unió energiapolitikája számára. Az IEE program hatáselemzése kimutatta, hogy az IEE-projekteket 2007 óta a média révén 40 millió ember ismerte meg szerte az Unióban, azok keretében 7 millió polgár éves villamosenergia-fogyasztásának megfelelő megújuló energia szállítására került sor, több mint 2 millió háztartás éves villamosenergia-felhasználásának megfelelő primerenergiát takarítottak meg, és közel 3 milliárd eurót sikerült mozgósítani a fenntartható energiába való beruházások céljára.

| — | Az Ügynökség különböző rendezvényeken ismertette a program eredményeit. 2014 júniusában például az Ügynökség az Energiaügyi Főigazgatósággal (DG ENER) karöltve ismét megszervezte a fenntartható energia európai hetét (EUSEW), az Unió energetikai és éghajlat-politikai céljainak elérésében elkötelezett hatóságok, energiaügynökségek, magáncégek, civil szervezetek és iparági szövetségek számára rendezett legfontosabb uniós eseményt. A hét keretében sor került díjátadó ünnepségre, magas szintű politikai konferenciára, mindösszesen 600 eseményre, melyeken Unió- és világszerte számos országból kb. 1 00  000 fő vett részt. |
| --- | --- |

—

Az Ügynökség különböző rendezvényeken ismertette a program eredményeit. 2014 júniusában például az Ügynökség az Energiaügyi Főigazgatósággal (DG ENER) karöltve ismét megszervezte a fenntartható energia európai hetét (EUSEW), az Unió energetikai és éghajlat-politikai céljainak elérésében elkötelezett hatóságok, energiaügynökségek, magáncégek, civil szervezetek és iparági szövetségek számára rendezett legfontosabb uniós eseményt. A hét keretében sor került díjátadó ünnepségre, magas szintű politikai konferenciára, mindösszesen 600 eseményre, melyeken Unió- és világszerte számos országból kb. 1 00  000 fő vett részt.

| — | Számos eseményre – különösen a nyílt napokon – a ManagEnergy kezdeményezés keretében került sor. Ezenkívül az Ügynökség munkatársai több mint 100 projekttalálkozón vettek részt. |
| --- | --- |

—

Számos eseményre – különösen a nyílt napokon – a ManagEnergy kezdeményezés keretében került sor. Ezenkívül az Ügynökség munkatársai több mint 100 projekttalálkozón vettek részt.

Ökoinnováció

Alaptevékenységek

A vállalkozási és innovációs keretprogram (EIP) egyik fő célja az ökoinnováció támogatása Az ökoinnovációs projektek középpontjában a tisztább termelés, a környezetgazdálkodás, valamint olyan új termékek és szolgáltatások állnak, amelyek révén a fenntartható fejlődés üzleti valósággá válik.

Az Ügynökség 2014-ben az alábbi területekre összpontosított:

| — | A 2013-as ökoinnovációs pályázati felhívások lebonyolításának lezárása: 461 pályázat érkezett be. A kiértékelést követően 59 pályázatot választottak ki finanszírozásra. A rendelkezésre álló költségvetésből kiindulva 42 támogatási megállapodás aláírására került sor. |
| --- | --- |

—

A 2013-as ökoinnovációs pályázati felhívások lebonyolításának lezárása: 461 pályázat érkezett be. A kiértékelést követően 59 pályázatot választottak ki finanszírozásra. A rendelkezésre álló költségvetésből kiindulva 42 támogatási megállapodás aláírására került sor.

| — | A felügyelő főigazgatóságokkal és más érdekeltekkel egész évben folyamatos volt a kommunikáció. Sor került néhány olyan találkozóra is, ahol az Ügynökség tevékenyen részt vett a program eredményeinek bemutatásában. Az Egyesült Királyságban sor került egy pénzügyi találkozóra ökoinnovációs partnerekkel; a Zöld Hét folyamán bemutattuk az NCP, a FICOB és az EcoProFabrics projektet, Spanyolországban pedig az „Ökoinnováció az uniós forrásokban” témát. |
| --- | --- |

—

A felügyelő főigazgatóságokkal és más érdekeltekkel egész évben folyamatos volt a kommunikáció. Sor került néhány olyan találkozóra is, ahol az Ügynökség tevékenyen részt vett a program eredményeinek bemutatásában. Az Egyesült Királyságban sor került egy pénzügyi találkozóra ökoinnovációs partnerekkel; a Zöld Hét folyamán bemutattuk az NCP, a FICOB és az EcoProFabrics projektet, Spanyolországban pedig az „Ökoinnováció az uniós forrásokban” témát.

| — | A Ügynökség által társfinanszírozott projektek nemzetközi elismerésben és díjakban részesültek. A PHOBIOR projekt koordinátora elnyerte az Energy Globe Award díjat, a LASERMARK és az EcoBionet projektet a valenciai regionális kormány 2013 legjobb európai környezetvédelmi projektjének választotta, míg a Genius projekt koordinátora (a Directa Plus nevű kkv) a tiszta technológiákat alkalmazó 10 legjobb olasz kkv egyikeként rákerült az „Italy Cleantech 10” listára. |
| --- | --- |

—

A Ügynökség által társfinanszírozott projektek nemzetközi elismerésben és díjakban részesültek. A PHOBIOR projekt koordinátora elnyerte az Energy Globe Award díjat, a LASERMARK és az EcoBionet projektet a valenciai regionális kormány 2013 legjobb európai környezetvédelmi projektjének választotta, míg a Genius projekt koordinátora (a Directa Plus nevű kkv) a tiszta technológiákat alkalmazó 10 legjobb olasz kkv egyikeként rákerült az „Italy Cleantech 10” listára.

| — | Mindent összevetve a megörökölt CIP ökoinnovációs program továbbra is teljes gőzzel, nagy sikerrel működik. A 2013-as felhíváshoz kapcsolódó projektek mindegyikénél már megtörtént a szerződés aláírása, és legtöbbjük már megkezdődött. A folyamatban lévő projektek értékelése a kitűzött célok szerint zajlott, és a 2014-es év a költségvetés 100 %-os felhasználásával zárult. |
| --- | --- |

—

Mindent összevetve a megörökölt CIP ökoinnovációs program továbbra is teljes gőzzel, nagy sikerrel működik. A 2013-as felhíváshoz kapcsolódó projektek mindegyikénél már megtörtént a szerződés aláírása, és legtöbbjük már megkezdődött. A folyamatban lévő projektek értékelése a kitűzött célok szerint zajlott, és a 2014-es év a költségvetés 100 %-os felhasználásával zárult.

---

(1)  Ez a számadat minden költségvetési tételt felölel.

(2)  Ez a számadat minden költségvetési tételt felölel.

Forrás: Az Ügynökségtől származó melléklet.

---

AZ ÜGYNÖKSÉG VÁLASZA

| 11. | Az Ügynökség minden év végén felülvizsgálja összes kötelezettségvállalását. 2014 különleges év volt, hiszen ez volt az EASME új megbízatásának első éve. Ez az átmeneti év sok változást hozott magával, így például egy új működési struktúrát, számos szervezeti változást, új programokat és az ügynökségi alkalmazottak számának jelentős növekedését. Az Ügynökség számos új feladatot kapott, ami a költségvetésben is tükröződik. Ezeknek a költségvetési előirányzatoknak egy részét törölték, mert az esedékes kifizetések a vártnál alacsonyabbak voltak.
  A helyzet orvoslása érdekében az EASME egy pontosabb költségvetés-tervezés és -nyomon követés bevezetésén dolgozik. |
| --- | --- |

11.

Az Ügynökség minden év végén felülvizsgálja összes kötelezettségvállalását. 2014 különleges év volt, hiszen ez volt az EASME új megbízatásának első éve. Ez az átmeneti év sok változást hozott magával, így például egy új működési struktúrát, számos szervezeti változást, új programokat és az ügynökségi alkalmazottak számának jelentős növekedését. Az Ügynökség számos új feladatot kapott, ami a költségvetésben is tükröződik. Ezeknek a költségvetési előirányzatoknak egy részét törölték, mert az esedékes kifizetések a vártnál alacsonyabbak voltak.

A helyzet orvoslása érdekében az EASME egy pontosabb költségvetés-tervezés és -nyomon követés bevezetésén dolgozik.

---

| 9.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 409/102 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 409/102

---

JELENTÉS

az Európai Menekültügyi Támogató Hivatal 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról a Hivatal válaszával együtt

(2015/C 409/12)

BEVEZETÉS

| 1. | A vallettai székhelyű Európai Menekültügyi Támogató Hivatalt (a továbbiakban: a Hivatal, más néven EASO) a 439/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) hozta létre. A Hivatal feladata a közös európai menekültügyi rendszer kifejlesztésének támogatása. A Hivatalt abból a célból hozták létre, hogy előmozdítsa a gyakorlati menekültügyi együttműködést, és segítse a tagállamokat azon európai és nemzetközi kötelezettségük teljesítésében, hogy védelmet nyújtsanak a rászorulóknak. Az EASO menekültügyi szakértői központként működik. Támogatást nyújt azoknak a tagállamoknak, amelyek menekültügyi és befogadási rendszere különösen nagy terhelésnek van kitéve. |
| --- | --- |

1.

A vallettai székhelyű Európai Menekültügyi Támogató Hivatalt (a továbbiakban: a Hivatal, más néven EASO) a 439/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) hozta létre. A Hivatal feladata a közös európai menekültügyi rendszer kifejlesztésének támogatása. A Hivatalt abból a célból hozták létre, hogy előmozdítsa a gyakorlati menekültügyi együttműködést, és segítse a tagállamokat azon európai és nemzetközi kötelezettségük teljesítésében, hogy védelmet nyújtsanak a rászorulóknak. Az EASO menekültügyi szakértői központként működik. Támogatást nyújt azoknak a tagállamoknak, amelyek menekültügyi és befogadási rendszere különösen nagy terhelésnek van kitéve.

A MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZATOT ALÁTÁMASZTÓ INFORMÁCIÓK

| 2. | A Számvevőszék ellenőrzési módszere analitikus ellenőrzési eljárásokat, tranzakciók közvetlen tesztelését, valamint a Hivatal felügyeleti és kontrollrendszereiben alkalmazott fő kontrollmechanizmusok értékelését foglalja magában. Mindez kiegészül más ellenőrök munkájából származó bizonyítékokkal, valamint a vezetői teljességi nyilatkozatok elemzésével. |
| --- | --- |

2.

A Számvevőszék ellenőrzési módszere analitikus ellenőrzési eljárásokat, tranzakciók közvetlen tesztelését, valamint a Hivatal felügyeleti és kontrollrendszereiben alkalmazott fő kontrollmechanizmusok értékelését foglalja magában. Mindez kiegészül más ellenőrök munkájából származó bizonyítékokkal, valamint a vezetői teljességi nyilatkozatok elemzésével.

| MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT









  3. | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke alapján a Számvevőszék ellenőrizte a következőket:






  a) | a Hivatal éves beszámolója, amely a 2014. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból (2) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (3) áll; |
| --- | --- | --- |

MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT

3.

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke alapján a Számvevőszék ellenőrizte a következőket:

a)

a Hivatal éves beszámolója, amely a 2014. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból (2) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (3) áll;

| b) | a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége. |
| --- | --- |

b)

a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége.

A vezetés felelőssége

| 4. | A vezetés felelőssége a Hivatal éves beszámolójának elkészítése és valós bemutatása, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége (4):






  a) | A Hivatal éves beszámolója tekintetében a vezetés felelősségi körébe tartozik: az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és valós bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítása, megvalósítása és fenntartása; a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok (5) alapján megfelelő számviteli politika megválasztása és alkalmazása; és a körülményeknek megfelelően ésszerű számviteli becslések készítése. Az ügyvezető igazgató hagyja jóvá a Hivatal éves beszámolóját azután, hogy a számvitelért felelős tisztviselő az összes rendelkezésre álló információ alapján egy olyan kísérő nyilatkozattal egyetemben elkészítette azt, amelyben a tisztviselő többek között kijelenti, hogy ésszerű bizonyossággal rendelkezik afelől, hogy a beszámoló minden lényeges szempontból valós és hű képet ad a Hivatal pénzügyi helyzetéről. |
| --- | --- | --- |

4.

A vezetés felelőssége a Hivatal éves beszámolójának elkészítése és valós bemutatása, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége (4):

a)

A Hivatal éves beszámolója tekintetében a vezetés felelősségi körébe tartozik: az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és valós bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítása, megvalósítása és fenntartása; a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok (5) alapján megfelelő számviteli politika megválasztása és alkalmazása; és a körülményeknek megfelelően ésszerű számviteli becslések készítése. Az ügyvezető igazgató hagyja jóvá a Hivatal éves beszámolóját azután, hogy a számvitelért felelős tisztviselő az összes rendelkezésre álló információ alapján egy olyan kísérő nyilatkozattal egyetemben elkészítette azt, amelyben a tisztviselő többek között kijelenti, hogy ésszerű bizonyossággal rendelkezik afelől, hogy a beszámoló minden lényeges szempontból valós és hű képet ad a Hivatal pénzügyi helyzetéről.

| b) | A vezetés felelőssége a mögöttes tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, illetve a gondos pénzgazdálkodás elveinek követése tekintetében abban áll, hogy ki kell alakítania, meg kell valósítania és fenn kell tartania egy olyan eredményes és hatékony belső kontrollrendszert, amely megfelelő felügyelettel és alkalmas intézkedésekkel képes megakadályozni a szabálytalanságokat és csalásokat, illetve szükség esetén jogi eljárásokkal képes visszaszerezni a tévesen kifizetett vagy felhasznált pénzösszegeket. |
| --- | --- |

b)

A vezetés felelőssége a mögöttes tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, illetve a gondos pénzgazdálkodás elveinek követése tekintetében abban áll, hogy ki kell alakítania, meg kell valósítania és fenn kell tartania egy olyan eredményes és hatékony belső kontrollrendszert, amely megfelelő felügyelettel és alkalmas intézkedésekkel képes megakadályozni a szabálytalanságokat és csalásokat, illetve szükség esetén jogi eljárásokkal képes visszaszerezni a tévesen kifizetett vagy felhasznált pénzösszegeket.

Az ellenőr felelőssége

| 5. | A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzése alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Európai Parlament és a Tanács számára (6) az éves beszámoló megbízhatóságára és a mögöttes tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. A Számvevőszék az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjai és etikai kódexe, valamint a legfőbb ellenőrző intézményeknek az INTOSAI által elfogadott nemzetközi standardjai szerint végzi ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy ésszerű bizonyosságot szerezhessen arról, hogy a Hivatal éves beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

5.

A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzése alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Európai Parlament és a Tanács számára (6) az éves beszámoló megbízhatóságára és a mögöttes tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. A Számvevőszék az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjai és etikai kódexe, valamint a legfőbb ellenőrző intézményeknek az INTOSAI által elfogadott nemzetközi standardjai szerint végzi ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy ésszerű bizonyosságot szerezhessen arról, hogy a Hivatal éves beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek.

| 6. | Az ellenőrzés olyan eljárásokat foglal magában, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték szerezhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőrnek egy arra irányuló kockázatelemzés alapján kialakított szakmai megítélésétől függ, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba a beszámolóban, illetve az Európai Unió jogi keretei által meghatározott követelményektől való lényeges eltérés az annak alapjául szolgáló tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr mérlegeli a szervezetnek a beszámoló elkészítése és valós bemutatása szempontjából releváns belső kontrollmechanizmusait, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségének és szabályszerűségének biztosítása céljából alkalmazott felügyeleti és kontrollrendszereit, és a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárásokat alakít ki. Az ellenőrzés része továbbá az alkalmazott számviteli politika megfelelőségének, a számviteli becslések ésszerűségének és a beszámoló általános bemutatásának értékelése. E jelentés és a megbízhatósági nyilatkozat elkészítése során a Számvevőszéknek az Unió költségvetési rendelete (7) 208. cikkének (4) bekezdésében előírtak szerint figyelembe kell vennie a független külső ellenőr által a Hivatal beszámolójára nézve végzett ellenőrzési tevékenységet. |
| --- | --- |

6.

Az ellenőrzés olyan eljárásokat foglal magában, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték szerezhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőrnek egy arra irányuló kockázatelemzés alapján kialakított szakmai megítélésétől függ, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba a beszámolóban, illetve az Európai Unió jogi keretei által meghatározott követelményektől való lényeges eltérés az annak alapjául szolgáló tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr mérlegeli a szervezetnek a beszámoló elkészítése és valós bemutatása szempontjából releváns belső kontrollmechanizmusait, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségének és szabályszerűségének biztosítása céljából alkalmazott felügyeleti és kontrollrendszereit, és a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárásokat alakít ki. Az ellenőrzés része továbbá az alkalmazott számviteli politika megfelelőségének, a számviteli becslések ésszerűségének és a beszámoló általános bemutatásának értékelése. E jelentés és a megbízhatósági nyilatkozat elkészítése során a Számvevőszéknek az Unió költségvetési rendelete (7) 208. cikkének (4) bekezdésében előírtak szerint figyelembe kell vennie a független külső ellenőr által a Hivatal beszámolójára nézve végzett ellenőrzési tevékenységet.

| 7. | A Számvevőszék úgy véli, hogy az összegyűjtött ellenőrzési bizonyítékok elégségesek és megfelelőek megbízhatósági nyilatkozata megalapozásához. |
| --- | --- |

7.

A Számvevőszék úgy véli, hogy az összegyűjtött ellenőrzési bizonyítékok elégségesek és megfelelőek megbízhatósági nyilatkozata megalapozásához.

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról

| 8. | A Számvevőszék véleménye szerint a Hivatal éves beszámolója minden lényeges szempontból híven és pénzügyi szabályzata előírásainak, valamint a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályoknak megfelelően tükrözi a 2014. december 31-i pénzügyi helyzetet, a tárgyévi gazdasági események eredményét és a pénzforgalmat. |
| --- | --- |

8.

A Számvevőszék véleménye szerint a Hivatal éves beszámolója minden lényeges szempontból híven és pénzügyi szabályzata előírásainak, valamint a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályoknak megfelelően tükrözi a 2014. december 31-i pénzügyi helyzetet, a tárgyévi gazdasági események eredményét és a pénzforgalmat.

Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről

| 9. | A Számvevőszék véleménye szerint a Hivatal 2014. január 1-jétőldecember 31-ig tartó időszakra vonatkozó éves beszámolója alapjául szolgáló tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

9.

A Számvevőszék véleménye szerint a Hivatal 2014. január 1-jétőldecember 31-ig tartó időszakra vonatkozó éves beszámolója alapjául szolgáló tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek.

| 10. | A Számvevőszék véleményei függetlenek az alábbi megjegyzésektől. |
| --- | --- |

10.

A Számvevőszék véleményei függetlenek az alábbi megjegyzésektől.

MEGJEGZÉSEK A TRANZAKCIÓK JOGSZERŰSÉGÉRŐL ÉS SZABÁLYSZERŰSÉGÉRŐL

| 11. | A Hivatal a költségvetési gazdálkodási rendszerében (ABAC) a 2014. évre mintegy 1,3 millió eurót kitevő olyan költségvetési kötelezettségvállalásokat vitt át, amelyekre nem volt jogi kötelezettségvállalás. Ez ellentétben áll a költségvetési rendelettel. A számvevőszéki ellenőrzést követően a Hivatal úgy döntött, hogy korrigálja a szabálytalan átviteleket és ez megjelenik a 2014. évről szóló végleges beszámolójában. Mivel azonban a 2014-es pénzügyi időszak már le volt zárva, a rendszerben már nem lehetett a korrekciót elvégezni, és ezt majd a 2015-ös pénzügyi időszakban kell megtenni. |
| --- | --- |

11.

A Hivatal a költségvetési gazdálkodási rendszerében (ABAC) a 2014. évre mintegy 1,3 millió eurót kitevő olyan költségvetési kötelezettségvállalásokat vitt át, amelyekre nem volt jogi kötelezettségvállalás. Ez ellentétben áll a költségvetési rendelettel. A számvevőszéki ellenőrzést követően a Hivatal úgy döntött, hogy korrigálja a szabálytalan átviteleket és ez megjelenik a 2014. évről szóló végleges beszámolójában. Mivel azonban a 2014-es pénzügyi időszak már le volt zárva, a rendszerben már nem lehetett a korrekciót elvégezni, és ezt majd a 2015-ös pénzügyi időszakban kell megtenni.

MEGJEGYZÉSEK A BELSŐ KONTROLLMECHANIZMUSOKRÓL

| 12. | A Hivatal 1  062 kifizetést (28,6 %) a költségvetési rendeletben megszabott határidő után teljesített. A késedelmes kifizetések átlagos késedelme 24 nap volt. |
| --- | --- |

12.

A Hivatal 1  062 kifizetést (28,6 %) a költségvetési rendeletben megszabott határidő után teljesített. A késedelmes kifizetések átlagos késedelme 24 nap volt.

MEGJEGYZÉSEK A KÖLTSÉGVETÉSI GAZDÁLKODÁSRÓL

| 13. | A 2013-ról átvitt 6 89  875 eurónyi nem differenciált előirányzatokból 2014-ben 1 46  417 eurót (21,2 %) töröltek (2013: 16,5 %). Ez a helyzet a Hivatal költségvetés-tervezési hiányosságaira utal, és ellentétben áll az évenkéntiség költségvetési elvével. A törlések főként közvetített munkaerőre és személyzeti képzésekre, valamint adminisztratív háttérszolgálati és fordítási költségekre vonatkoztak. |
| --- | --- |

13.

A 2013-ról átvitt 6 89  875 eurónyi nem differenciált előirányzatokból 2014-ben 1 46  417 eurót (21,2 %) töröltek (2013: 16,5 %). Ez a helyzet a Hivatal költségvetés-tervezési hiányosságaira utal, és ellentétben áll az évenkéntiség költségvetési elvével. A törlések főként közvetített munkaerőre és személyzeti képzésekre, valamint adminisztratív háttérszolgálati és fordítási költségekre vonatkoztak.

| 14. | A Hivatal csak 12,4 millió euro kötelezettségvállalási előirányzatot használt fel, azaz a jóváhagyott költségvetés 84,7 %-át (2013: 10,5 millió euro, azaz 87,3 %). A 2015-re átvitt, a II. cím alatt (Igazgatási kiadások) lekötött előirányzatok összege nagy volt, mintegy 6 08  848 euro, azaz 27,9 % (2013: 5 40  269 euro, azaz 30,7 %) és főként a 2014-ben nyújtott, de még nem leszámlázott, vagy a 2015-ben nyújtandó tanácsadási és informatikai tanácsadási szolgáltatásokhoz kötődött. |
| --- | --- |

14.

A Hivatal csak 12,4 millió euro kötelezettségvállalási előirányzatot használt fel, azaz a jóváhagyott költségvetés 84,7 %-át (2013: 10,5 millió euro, azaz 87,3 %). A 2015-re átvitt, a II. cím alatt (Igazgatási kiadások) lekötött előirányzatok összege nagy volt, mintegy 6 08  848 euro, azaz 27,9 % (2013: 5 40  269 euro, azaz 30,7 %) és főként a 2014-ben nyújtott, de még nem leszámlázott, vagy a 2015-ben nyújtandó tanácsadási és informatikai tanácsadási szolgáltatásokhoz kötődött.

TOVÁBBI MEGJEGYZÉSEK

| 15. | A Hivatalnál magas a személyzet fluktuációja, 2014-ben 14 munkatárs hagyta el az intézményt, köztük négyen kulcsfontosságú munkakört töltöttek be. A személyzet magas fluktuációja jelentősen veszélyezteti az éves és a többéves munkaprogramokban meghatározott célkitűzések elérését. |
| --- | --- |

15.

A Hivatalnál magas a személyzet fluktuációja, 2014-ben 14 munkatárs hagyta el az intézményt, köztük négyen kulcsfontosságú munkakört töltöttek be. A személyzet magas fluktuációja jelentősen veszélyezteti az éves és a többéves munkaprogramokban meghatározott célkitűzések elérését.

| 16. | Az ügyvezető igazgató határozata alapján az EASO által szervezett találkozók résztvevőit három kategóriába (A, B és C) sorolják a költségek megtérítése tekintetében. A találkozók résztvevőinek 2014-ben folyósított költségtérítések összesen 9 97  506 eurót tettek ki. Az A-kategóriába tartozó résztvevők, akiknek konkrét feladatuk van a találkozókon, átalányalapú utazásiköltség-térítést és napidíjat kapnak, míg a B-kategóriába tartozó résztvevők csak átalányalapú utazásiköltség-térítésre jogosultak. A C-kategóriába tartozó résztvevők nem jogosultak semmilyen költségtérítésre. Az A-kategóriás költségtérítésre jogosult résztvevők száma a 2013-as 61 %-ról 2014-re 69 %-ra nőtt. A résztvevők kategóriákba sorolására vonatkozóan nincs alátámasztó dokumentáció. |
| --- | --- |

16.

Az ügyvezető igazgató határozata alapján az EASO által szervezett találkozók résztvevőit három kategóriába (A, B és C) sorolják a költségek megtérítése tekintetében. A találkozók résztvevőinek 2014-ben folyósított költségtérítések összesen 9 97  506 eurót tettek ki. Az A-kategóriába tartozó résztvevők, akiknek konkrét feladatuk van a találkozókon, átalányalapú utazásiköltség-térítést és napidíjat kapnak, míg a B-kategóriába tartozó résztvevők csak átalányalapú utazásiköltség-térítésre jogosultak. A C-kategóriába tartozó résztvevők nem jogosultak semmilyen költségtérítésre. Az A-kategóriás költségtérítésre jogosult résztvevők száma a 2013-as 61 %-ról 2014-re 69 %-ra nőtt. A résztvevők kategóriákba sorolására vonatkozóan nincs alátámasztó dokumentáció.

A KORÁBBI ÉVEK MEGJEGYZÉSEINEK HASZNOSULÁSA

| 17. | Az I. melléklet áttekintést ad a korábbi évek számvevőszéki megjegyzései nyomán tett helyesbítő intézkedésről. |
| --- | --- |

17.

Az I. melléklet áttekintést ad a korábbi évek számvevőszéki megjegyzései nyomán tett helyesbítő intézkedésről.

A jelentést 2015. szeptember 8-i luxembourgi ülésén fogadta el a Milan Martin CVIKL számvevőszéki tag elnökölte IV. Kamara.

a Számvevőszék nevében

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

elnök

---

(1)  HL L 132., 2010.5.29., 11. o.

1

(2)  Ezek a következőkből állnak: mérleg, eredménykimutatás, pénzforgalmi kimutatás, a nettó eszközállomány változásainak kimutatása, a számviteli politika meghatározó alapelveinek összefoglalása és további magyarázatok.

2

(3)  Ezek a költségvetési eredménykimutatásból és a költségvetési eredménykimutatás mellékletéből állnak.

3

(4)  Az 1271/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (HL L 328., 2013.12.7., 42. o.) 39. és 50. cikke.

4

(5)  A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok a Könyvvizsgálók Nemzetközi Szövetsége (IFAC) által kibocsátott Nemzetközi Költségvetési Számviteli Standardokra (IPSAS), illetve adott esetben a Nemzetközi Számviteli Standard Testület (IASB) által kibocsátott Nemzetközi Számviteli Standardokra (IAS)/Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardokra (IFRS) támaszkodnak.

5

(6)  Az 1271/2013/EU rendelet 107. cikke.

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 966/2012/EU, Euratom rendelete (HL L 298., 2012.10.26., 1. o.).

7

---

I. MELLÉKLET

Az előző évi megjegyzések hasznosulása

| Év | A Számvevőszék megjegyzése | A helyesbítő intézkedés állapota
  (végrehajtva/folyamatban/végrehajtandó/n.a.) |
| --- | --- | --- |
| 2012 | A 16 belsőkontroll-standard közül tízet még nem alkalmaztak teljes körűen. | Folyamatban |
| 2012 | A Hivatalnak tökéletesítenie kell a munkaerő-felvételi eljárások átláthatóságát: nincs bizonyíték arra, hogy a beérkezett pályázatok értékelése előtt meghatározták az interjúkra való behíváshoz, illetve a tartaléklistára való felvételhez szükséges minimális pontszámot, valamint az írásbeli, illetve a szóbeli vizsgák kérdéseit. | Végrehajtandó |
| 2013 | Az ellenőrzés során nem tették elérhetővé az arra vonatkozó információt, hogy min alapul a 2013-ban szolgálatba lépett alkalmazottakat megillető költségtérítésekkel és juttatásokkal kapcsolatos 40  000 eurós összegű elhatárolás. | n.a. |
| 2013 | Az összes kifizetés közül 446-ra (18 %) a költségvetési rendeletben megszabott határidő után került sor. A késedelmes kifizetések átlagos késedelme 21 nap volt. | Végrehajtandó |
| 2013 | A 16 belsőkontroll-standard közül hatot még nem alkalmaztak teljes körűen. | Folyamatban |
| 2013 | Az Ügynökség 13 %-kal (2012: 32 %) túlbecsülte 2013-as költségvetési igényeit, és a 12 millió eurós költségvetésből csak 10,4 millió euróra nézve történtek kötelezettségvállalások. Az átvitt előirányzatok összege 2,5 millió euro volt, vagyis az összes lekötött előirányzat 24 %-a (2012: 65 %), ebből 3 37  031 euróra nem terjedt ki jogi kötelezettségvállalás. Még van ugyan javítanivaló a költségvetési tervezésen, ám mind a költségvetési igények túlbecslése, mind a lekötött előirányzatok átvitele jelentős mértékben csökkent az előző évihez képest. | n.a. |
| 2013 | A lekötött előirányzatok átvitele főként a II. címet (Egyéb igazgatási kiadások) érinti, 5 40  269 euróval, vagyis az lekötött előirányzatok 31 %-ával, valamint a III. címet (Operatív tevékenységek), 1 8 41  798 euróval (a lekötött előirányzatok 45 %-a). Főként az év végéig még be nem érkezett, illetve ki nem fizetett számlákról van szó, vagy olyanokról, ahol még nem került sor a szolgáltatásnyújtásra. | n.a. |
| 2013 | A Hivatalnak tökéletesítenie kell a munkaerő-felvételi eljárások átláthatóságát: az írásbeli, illetve a szóbeli vizsgák kérdéseit a beérkezett pályázatok értékelését követően határozták meg, ami megnöveli annak kockázatát, hogy a kérdéseket befolyásolják az egyes pályázatok; a felvételi bizottságok nem mindig pontozták az álláshirdetésben szereplő mindegyik felvételi kritériumot; a felvételi bizottság tagjai által aláírt összeférhetetlenségi nyilatkozat szerint lehetséges összeférhetetlenséget csak a személyes kapcsolat jelent, míg a szakmai kapcsolatot kifejezetten nem ítéli annak; egy konkrét felvételi eljárás esetében eltérés mutatkozott a pályázati kiírásban feltüntetett, illetve a felvételi kritériumként elbírált egyik alkalmassági kritérium – hány év igazolt szakmai tapasztalat szükséges – között. | Folyamatban |

Év

A Számvevőszék megjegyzése

A helyesbítő intézkedés állapota

(végrehajtva/folyamatban/végrehajtandó/n.a.)

2012

A 16 belsőkontroll-standard közül tízet még nem alkalmaztak teljes körűen.

Folyamatban

2012

A Hivatalnak tökéletesítenie kell a munkaerő-felvételi eljárások átláthatóságát: nincs bizonyíték arra, hogy a beérkezett pályázatok értékelése előtt meghatározták az interjúkra való behíváshoz, illetve a tartaléklistára való felvételhez szükséges minimális pontszámot, valamint az írásbeli, illetve a szóbeli vizsgák kérdéseit.

Végrehajtandó

2013

Az ellenőrzés során nem tették elérhetővé az arra vonatkozó információt, hogy min alapul a 2013-ban szolgálatba lépett alkalmazottakat megillető költségtérítésekkel és juttatásokkal kapcsolatos 40  000 eurós összegű elhatárolás.

n.a.

2013

Az összes kifizetés közül 446-ra (18 %) a költségvetési rendeletben megszabott határidő után került sor. A késedelmes kifizetések átlagos késedelme 21 nap volt.

Végrehajtandó

2013

A 16 belsőkontroll-standard közül hatot még nem alkalmaztak teljes körűen.

Folyamatban

2013

Az Ügynökség 13 %-kal (2012: 32 %) túlbecsülte 2013-as költségvetési igényeit, és a 12 millió eurós költségvetésből csak 10,4 millió euróra nézve történtek kötelezettségvállalások. Az átvitt előirányzatok összege 2,5 millió euro volt, vagyis az összes lekötött előirányzat 24 %-a (2012: 65 %), ebből 3 37  031 euróra nem terjedt ki jogi kötelezettségvállalás. Még van ugyan javítanivaló a költségvetési tervezésen, ám mind a költségvetési igények túlbecslése, mind a lekötött előirányzatok átvitele jelentős mértékben csökkent az előző évihez képest.

n.a.

2013

A lekötött előirányzatok átvitele főként a II. címet (Egyéb igazgatási kiadások) érinti, 5 40  269 euróval, vagyis az lekötött előirányzatok 31 %-ával, valamint a III. címet (Operatív tevékenységek), 1 8 41  798 euróval (a lekötött előirányzatok 45 %-a). Főként az év végéig még be nem érkezett, illetve ki nem fizetett számlákról van szó, vagy olyanokról, ahol még nem került sor a szolgáltatásnyújtásra.

n.a.

2013

A Hivatalnak tökéletesítenie kell a munkaerő-felvételi eljárások átláthatóságát: az írásbeli, illetve a szóbeli vizsgák kérdéseit a beérkezett pályázatok értékelését követően határozták meg, ami megnöveli annak kockázatát, hogy a kérdéseket befolyásolják az egyes pályázatok; a felvételi bizottságok nem mindig pontozták az álláshirdetésben szereplő mindegyik felvételi kritériumot; a felvételi bizottság tagjai által aláírt összeférhetetlenségi nyilatkozat szerint lehetséges összeférhetetlenséget csak a személyes kapcsolat jelent, míg a szakmai kapcsolatot kifejezetten nem ítéli annak; egy konkrét felvételi eljárás esetében eltérés mutatkozott a pályázati kiírásban feltüntetett, illetve a felvételi kritériumként elbírált egyik alkalmassági kritérium – hány év igazolt szakmai tapasztalat szükséges – között.

Folyamatban

---

II. MELLÉKLET

Európai Menekültügyi Támogató Hivatal, EASO (Vallettai kikötő, Málta)

Hatáskör és tevékenységek

| A Szerződésből eredő uniós hatáskör


  (az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikke és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 67., 78. és 80. cikke) | Az Unió egy belső határok nélküli, a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló olyan térséget kínál polgárai számára, ahol a személyek szabad mozgásának biztosítása a külső határok ellenőrzésére, a menekültügyre, a bevándorlásra, valamint a bűnmegelőzésre és bűnüldözésre vonatkozó megfelelő intézkedésekkel párosul.
  Az Unió közös menekültügyi, valamint kiegészítő védelem és ideiglenes védelem nyújtására vonatkozó politikát alakít azzal a céllal, hogy a nemzetközi védelmet igénylő harmadik országbeli állampolgárok mindegyike számára megfelelő jogállást kínáljon és biztosítsa a visszaküldés tilalma elvének tiszteletben tartását. E politikának összhangban kell lennie a menekültek jogállásáról szóló, 1951. július 28-i genfi egyezménnyel és az 1967. január 31-i jegyzőkönyvvel, valamint az egyéb vonatkozó szerződésekkel.
  E célból intézkedések megállapítására kerül sor egy közös európai menekültügyi rendszer létrehozása céljából, amely a következőket foglalja magában: az Unió egészén belül érvényes, egységes menekülti jogállás harmadik országok állampolgárai számára; egységes kiegészítő védelmet biztosító jogállás harmadik országok azon állampolgárai számára, akiknek, anélkül hogy európai menekülti jogállást kapnának, nemzetközi védelemre van szükségük; közös rendszer a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek tömeges beáramlása esetén e személyek ideiglenes védelmére; közös eljárások az egységes menekülti, vagy kiegészítő védelmet biztosító jogállás megadására és visszavonására vonatkozóan; a menedékjog vagy kiegészítő védelem iránti kérelem elbírálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó kritériumok és eljárások; előírások a menedékkérők és a kiegészítő védelmet kérők befogadásának feltételeire vonatkozóan; partnerség és együttműködés harmadik országokkal a menedékkérők, illetve a kiegészítő vagy ideiglenes védelmet kérő személyek beáramlásának kezelése céljából.
  Ha egy vagy több tagállam olyan szükséghelyzettel szembesül, amelyet harmadik országok állampolgárainak hirtelen beáramlása jellemez, az érintett tagállam vagy tagállamok érdekében átmeneti intézkedéseket lehet hozni.
  Az Unió menekültügyi politikájára és annak végrehajtására a szolidaritás, illetve a felelősség tagállamok közötti igazságos elosztásának elve az irányadó, ideértve annak pénzügyi vonatkozásait is. |
| --- | --- |
| A Hivatal hatásköre


  (az Európai Parlament és a Tanács 439/2010/EU rendelete az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal létrehozásáról) | Célok

  Az EASO hozzájárul a közös európai menekültügyi rendszer létrehozásához. Az EASO célja, hogy megkönnyítse, koordinálja és a menekültügy számos vonatkozása tekintetében megerősítse a tagállamok között a menekültügy terén folytatott gyakorlati együttműködést, többek között a következők révén: gyakorlati és operatív támogatás a tagállamoknak; operatív támogatás az egyedi szükségleteket felmutató tagállamoknak és azoknak, amelyek menekültügyi rendszere különösen nagy terhelésnek van kitéve; tudományos és technikai segítség az Unió döntéshozásához és jogalkotásához minden olyan területen, amely közvetlen vagy közvetett hatással van a menekültügyre.

  Feladatok







  — | Folyamatos támogatás: a következők révén támogatja és ösztönzi a menekültügyi folyamat egységes minőségét közös képzés, közös európai menekültügyi képzési program és a származási országra vonatkozó információk közös rendszere révén. |

A Szerződésből eredő uniós hatáskör

(az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikke és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 67., 78. és 80. cikke)

Az Unió egy belső határok nélküli, a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló olyan térséget kínál polgárai számára, ahol a személyek szabad mozgásának biztosítása a külső határok ellenőrzésére, a menekültügyre, a bevándorlásra, valamint a bűnmegelőzésre és bűnüldözésre vonatkozó megfelelő intézkedésekkel párosul.

Az Unió közös menekültügyi, valamint kiegészítő védelem és ideiglenes védelem nyújtására vonatkozó politikát alakít azzal a céllal, hogy a nemzetközi védelmet igénylő harmadik országbeli állampolgárok mindegyike számára megfelelő jogállást kínáljon és biztosítsa a visszaküldés tilalma elvének tiszteletben tartását. E politikának összhangban kell lennie a menekültek jogállásáról szóló, 1951. július 28-i genfi egyezménnyel és az 1967. január 31-i jegyzőkönyvvel, valamint az egyéb vonatkozó szerződésekkel.

E célból intézkedések megállapítására kerül sor egy közös európai menekültügyi rendszer létrehozása céljából, amely a következőket foglalja magában: az Unió egészén belül érvényes, egységes menekülti jogállás harmadik országok állampolgárai számára; egységes kiegészítő védelmet biztosító jogállás harmadik országok azon állampolgárai számára, akiknek, anélkül hogy európai menekülti jogállást kapnának, nemzetközi védelemre van szükségük; közös rendszer a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek tömeges beáramlása esetén e személyek ideiglenes védelmére; közös eljárások az egységes menekülti, vagy kiegészítő védelmet biztosító jogállás megadására és visszavonására vonatkozóan; a menedékjog vagy kiegészítő védelem iránti kérelem elbírálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó kritériumok és eljárások; előírások a menedékkérők és a kiegészítő védelmet kérők befogadásának feltételeire vonatkozóan; partnerség és együttműködés harmadik országokkal a menedékkérők, illetve a kiegészítő vagy ideiglenes védelmet kérő személyek beáramlásának kezelése céljából.

Ha egy vagy több tagállam olyan szükséghelyzettel szembesül, amelyet harmadik országok állampolgárainak hirtelen beáramlása jellemez, az érintett tagállam vagy tagállamok érdekében átmeneti intézkedéseket lehet hozni.

Az Unió menekültügyi politikájára és annak végrehajtására a szolidaritás, illetve a felelősség tagállamok közötti igazságos elosztásának elve az irányadó, ideértve annak pénzügyi vonatkozásait is.

A Hivatal hatásköre

(az Európai Parlament és a Tanács 439/2010/EU rendelete az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal létrehozásáról)

Célok

Az EASO hozzájárul a közös európai menekültügyi rendszer létrehozásához. Az EASO célja, hogy megkönnyítse, koordinálja és a menekültügy számos vonatkozása tekintetében megerősítse a tagállamok között a menekültügy terén folytatott gyakorlati együttműködést, többek között a következők révén: gyakorlati és operatív támogatás a tagállamoknak; operatív támogatás az egyedi szükségleteket felmutató tagállamoknak és azoknak, amelyek menekültügyi rendszere különösen nagy terhelésnek van kitéve; tudományos és technikai segítség az Unió döntéshozásához és jogalkotásához minden olyan területen, amely közvetlen vagy közvetett hatással van a menekültügyre.

Feladatok

—

Folyamatos támogatás: a következők révén támogatja és ösztönzi a menekültügyi folyamat egységes minőségét közös képzés, közös európai menekültügyi képzési program és a származási országra vonatkozó információk közös rendszere révén.

| — | Külön támogatás: esetre szabott segítség, kapacitásépítés, áttelepítés, egyedi támogatás és külön minőség-ellenőrzési eljárások. |
| --- | --- |

—

Külön támogatás: esetre szabott segítség, kapacitásépítés, áttelepítés, egyedi támogatás és külön minőség-ellenőrzési eljárások.

| — | Sürgősségi támogatás: szolidáris támogatás megszervezése különösen nagy terhelésnek kitett tagállamok részére, átmeneti támogatás és segítség a menekültügyi rendszer rendbe hozásához vagy újraépítéséhez. |
| --- | --- |

—

Sürgősségi támogatás: szolidáris támogatás megszervezése különösen nagy terhelésnek kitett tagállamok részére, átmeneti támogatás és segítség a menekültügyi rendszer rendbe hozásához vagy újraépítéséhez.

| — | Információs és elemzési támogatás: információk és adatok megosztása és összevonása, elemzés és értékelés: nemcsak információ-összevetés és -megosztás, hanem közös trendelemzés és közös értékelés is. |
| --- | --- |

—

Információs és elemzési támogatás: információk és adatok megosztása és összevonása, elemzés és értékelés: nemcsak információ-összevetés és -megosztás, hanem közös trendelemzés és közös értékelés is.

| — | Harmadik országok támogatása: a külső dimenzió támogatása, harmadik országokkal kötött partnerségek támogatása közös megoldások érdekében, például kapacitásépítés és regionális védelmi programok, valamint a tagállamok visszatelepítési intézkedéseinek koordinálása révén. |
| --- | --- |

—

Harmadik országok támogatása: a külső dimenzió támogatása, harmadik országokkal kötött partnerségek támogatása közös megoldások érdekében, például kapacitásépítés és regionális védelmi programok, valamint a tagállamok visszatelepítési intézkedéseinek koordinálása révén.

Irányítás

Igazgatóság

Összetétel

Az EASO igazgatótanácsába Dánia kivételével minden tagállam egy-egy, a Bizottság két tagot nevez ki, az ENSZ Menekültügyi Főbiztossága pedig egy szavazati jog nélküli tagot. A tagokat a menekültügy terén szerzett tapasztalatuk, szakmai felelősségük és magas szintű szakértelmük alapján nevezik ki.

Dánia, Izland, Liechtenstein, Norvégia és Svájc megfigyelőként meghívást kapnak az igazgatótanács valamennyi ülésére és más kapcsolódó ülésekre.

Feladatok

Az EASO irányító és tervező szerveként az igazgatótanács fő funkciói az EASO-rendelet 29. cikke szerint többek között az ügyvezető igazgató kinevezése, az EASO munkaprogramjainak, éves jelentéseinek és általános költségvetésének elfogadása. Az igazgatótanács általános felelősséget visel azért, hogy az EASO eredményesen elvégezze a rábízott feladatokat.

Ügyvezető igazgató

A feladatai gyakorlásában független ügyvezető igazgató a Hivatal törvényes képviselője, aki többek között az EASO adminisztratív irányításáért, valamint az igazgatótanács által elfogadott munkaprogramok és döntések végrehajtásáért felelős. Az EASO ügyvezető igazgatója, Dr. Robert K. Visser, 2011. február 1-jén lépett hivatalába. Megbízatása öt évre szól, és egy ízben, három évre megújítható.

Konzultációs fórum

Az EASO-rendelet 51. cikke értelmében az EASO konzultációs fórumot hozott létre. A konzultációs fórum biztosítja, hogy szoros párbeszéd legyen a Hivatal, a civil szervezetek és az érintett érdekeltek között. A fórum keretet biztosít az információcserének és az ismeretek megosztásának az EASO, valamint a menekültügyi politika területén működő civil szervezetek és az illetékes szervek között. Az EASO-rendeletnek megfelelően a konzultációs fórum évente legalább egyszer plenáris ülést tart. Az EASO ezenkívül éves konzultációs naptár segítségével különböző módozatú konzultációs tevékenységeket is szervez: szakértői üléseket, szakmai műhelyeket, szemináriumokat és online konzultációt.

Belső ellenőrzés

Az Európai Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálata.

Külső ellenőrzés

Európai Számvevőszék.

A zárszámadás elfogadásáért felelős hatóság

Az Európai Parlament, a Tanács ajánlása alapján.

A Hivatal rendelkezésére bocsátott erőforrások 2014-ben (2013)

Végleges költségvetés

1 5 6 63  975 euro (12 millió euro)

Létszám 2014. december 31-én

Jóváhagyott álláshelyek száma (ideiglenes tisztviselők): 51 (45). Ebből betöltött: 48 (44)

Egyéb alkalmazottak (szerződéses alkalmazottak és kirendelt nemzeti szakértők (1)): 33 (32). Ebből betöltött: 31 (27)

Álláshelyek száma összesen: 84 (77)

Betöltött álláshelyek száma: 79 (2)
  (71), feladatok szerinti bontásban:

| — | operatív feladatok: 45 (43) |
| --- | --- |

—

operatív feladatok: 45 (43)

| — | adminisztratív és támogató feladatok: 34 (28) |
| --- | --- |

—

adminisztratív és támogató feladatok: 34 (28)

Termékek és szolgáltatások 2014-ben

Az EASO tevékenysége öt kiemelt területre osztható: folyamatos támogatás, külön támogatás, sürgősségi támogatás, információs és elemzési támogatás, és harmadik országok támogatása.

Folyamatos támogatás: a Hivatal megtartott 13 oktatóképzést, megszervezett 3 regionális képzési eseményt, kidolgozott 1 új képzési modult, felfrissített 4 már meglévő modult, kidolgozott 2 képzési kézikönyvet és 1 éves képzési jelentést a „képzési kabin” (Training Cockpit) alapján, éves didaktikai szemináriumot tartott, 1 képzési eseményt szervezett a képzési nemzeti kapcsolattartó pontok találkozója kapcsán és elindította az EASO képzési rendszerének tanúsítási folyamatát.

Az EASO a menekültügyi eljárások és döntések minőségével kapcsolatos munkája keretében kidolgozta az eljáráshoz való hozzáférés tematikus felmérését, a speciális igényű személyek és speciális eljárások azonosítását, kiadványt készített a személyes interjúkkal kapcsolatos minőségügyi eszközről, megszervezett 3 tematikus találkozót és 8 munkacsoportos találkozót, valamint egy találkozót a nemzeti kapcsolattartó pontok számára a minőségről. Az EASO erősítette együttműködését a bíróságok és törvényszékek tagjaival, éves konferenciát és 3 szakértői találkozót szervezett, valamint a kvalifikációs irányelv 15. cikkének c) pontja szerinti gyakorlati eszközt dolgozott ki. Az embercsempészet területén az EASO 2012 októberétől 2014 októberéig koordinálta a bel- és igazságügy terén tevékeny ügynökségek által kidolgozott, az emberkereskedelem elleni küzdelemre irányuló közös tevékenységeikről szóló jelentést és megszervezett 1 szakértői találkozót.

Az EASO a kísérő nélküli kiskorúakkal kapcsolatos gyakorlati együttműködésről szóló konferenciát és 4 tematikus találkozót szervezett, elindította a családtagok felkutatásáról szóló kiadvány közzétételét és az „EASO age assessment practice in Europe” (Az EASO életkor-meghatározási gyakorlata Európában) című kiadvány értékelését.

A származási országra vonatkozó információk (COI) témakörében az EASO továbbfejlesztette az 580 aktív felhasználót kiszolgáló COI-portált, 4 új COI-specifikus hálózatot hozott létre Iránban, Irakban, Oroszországban és Afganisztánban, szervezett 2 találkozót és 4 képzési eseményt a közös portál nemzeti adminisztrátorainak, 2 találkozót a stratégiai COI-hálózat számára, valamint 13 országspecifikus műhelytalálkozót és szemináriumot. Ezenkívül az EASO 2 COI-jelentést készített (Szomáliáról és Csecsenföldről), valamint egy „Tools and tips for online COI research” (Eszközök és tippek az online COI-kutatáshoz) című kiadványt tett közzé.

Külön támogatás: a Hivatal külön támogatást nyújtott Olaszországnak a 2013-ban indult külön támogatási terv végrehajtásának befejezéseként, valamint 2014 júniusától kezdődően Ciprus számára is. Az EASO 6 kísérleti projektet szervezett a menedékkérelmek közös feldolgozása terén, valamint 6 gyakorlati együttműködési találkozót a támogatásnyújtásról, vészhelyzeti tervezésről, áttelepítésről és fogadásról. Az EASO részt vett az éves áttelepülési és áttelepítési fórumon, valamint befejeződött a tagállamokban az áttelepülési ciklusok felmérése. Ezenkívül az EASO más érdekelt felekkel együttműködve 8 intézkedést hajtott végre a földközi-tengeri munkacsoport keretein belül.

Sürgősségi támogatás: az EASO sürgősségi támogatást nyújtott Görögországnak és Bulgáriának, befejezve a vonatkozó műveleti tervek végrehajtását. Az EASO 2 találkozót szervezett a menekültügyi intervenciós szakértői állomány nemzeti kapcsolattartó pontjai számára.

Információs és elemzési támogatás: Az EASO mintegy 40 érdekelt féltől származó információk alapján közzétette 2013-as éves jelentését az uniós menedékügy állapotáról, valamint 3 negyedéves menekültügyi jelentést, 12 havi menekültügyi jelentést és 7 ad hoc jelentést készített. Ezenkívül az EASO 2 találkozót szervezett a statisztikákat nyújtó csoporttal (GPS), teljes mértékben végrehajtotta korai előrejelző és felkészültségi rendszerének II. szakaszát, valamint javaslatot dolgozott ki a III. szakaszra vonatkozóan.

Harmadik országok támogatása: az EASO megkezdte a külső dimenzióra vonatkozó stratégiájának végrehajtását egy, az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz (ENPI) hatálya tartozó projekt Jordániával, Tunéziával és Marokkóval történő végrehajtásával. Az EASO létrehozta a külső dimenzió hálózatát, valamint 2 gyakorlati együttműködési találkozót szervezett és lefordított arab nyelvre egy EASO képzési modult.

Ami az EASO saját szervezeti kérdéseit és az érdekelt felekkel történő együttműködést illeti: a Hivatal 3 igazgatótanácsi ülést tartott, elfogadott 3 igazgatótanácsi határozatot, munkamegállapodást írt alá az eu-LISA ügynökséggel, megtartotta negyedik konzultációs fórumát, és különböző témákban konzultált a civil társadalom képviselőivel. 2014-ben az EASO elnökölte a bel- és igazságügy terén tevékeny ügynökségek hálózatát, amelynek keretében a Hivatal megszervezett 3 kapcsolattartó csoportülést és a bel- és igazságügy terén tevékeny ügynökségek vezetőinek találkozóját. Végezetül az EASO megerősítette belső és külső kommunikációját: kommunikációs stratégiát fogadott el, rendszeresen sajtóközleményeket és hírleveleket tett közzé, valamint egy EASO információs napot szervezett a tagállamokban és az Európai Parlamentben.

2014-ben indult meg az EASO külső értékelése.

---

(1)  2014. december 31-én a kirendelt nemzeti szakértők jóváhagyott száma 14-ről 12-re csökkent.

(2)  Beleértve a 2014. december 31-ig kiküldött felvételi értesítőket.

Forrás: A Hivataltól származó melléklet.

---

A HIVATAL VÁLASZA

| 11. | A Hivatal a Számvevőszék észrevételének eleget téve a 2015-ös végső időszakban elvégezte a szükséges javításokat a költségvetés-gazdálkodási rendszerben. |
| --- | --- |

11.

A Hivatal a Számvevőszék észrevételének eleget téve a 2015-ös végső időszakban elvégezte a szükséges javításokat a költségvetés-gazdálkodási rendszerben.

| 12. | Az EASO elismeri, hogy a késedelmes kifizetések aránya túl magas, és kezeli a helyzet alapvető okait. 2015 második felében a Hivatal specifikus intézkedéseket vezet be annak érdekében, hogy a késedelmes kifizetések jelenlegi aránya a pénzügyi év végére jelentősen csökkenjen.
  13-14. Az EASO 2015 második negyedévétől legalább évente kétszer felülvizsgálja éves költségvetését a költségvetés-tervezés és -végrehajtás javítása, valamint a pénzügyi év végén az aránytalan átvitelek csökkentése érdekében. Továbbá 2015 júniusában az EASO bevezette a havi költségvetési helyzetjelentés új formátumát, amely célzottan elemzi a költségvetés végrehajtását befolyásoló tényezőket és időbeni javítóintézkedéseket javasol az engedélyező tisztviselőknek. A harmadik és a negyedik negyedévre a költségvetés-végrehajtásról és a pénzgazdálkodásról szóló belső műhelytalálkozók vannak tervbe véve. Ezen intézkedések kombinációjának segítségével az EASO reméli, hogy a 2015-ös költségvetés-végrehajtásnak jobb eredményei lesznek. |
| --- | --- |

12.

Az EASO elismeri, hogy a késedelmes kifizetések aránya túl magas, és kezeli a helyzet alapvető okait. 2015 második felében a Hivatal specifikus intézkedéseket vezet be annak érdekében, hogy a késedelmes kifizetések jelenlegi aránya a pénzügyi év végére jelentősen csökkenjen.

13-14. Az EASO 2015 második negyedévétől legalább évente kétszer felülvizsgálja éves költségvetését a költségvetés-tervezés és -végrehajtás javítása, valamint a pénzügyi év végén az aránytalan átvitelek csökkentése érdekében. Továbbá 2015 júniusában az EASO bevezette a havi költségvetési helyzetjelentés új formátumát, amely célzottan elemzi a költségvetés végrehajtását befolyásoló tényezőket és időbeni javítóintézkedéseket javasol az engedélyező tisztviselőknek. A harmadik és a negyedik negyedévre a költségvetés-végrehajtásról és a pénzgazdálkodásról szóló belső műhelytalálkozók vannak tervbe véve. Ezen intézkedések kombinációjának segítségével az EASO reméli, hogy a 2015-ös költségvetés-végrehajtásnak jobb eredményei lesznek.

| 15. | Az EASO a múlt évben távozó alkalmazottak helyett újakat vesz fel, így valamennyi álláshely vagy betöltésre került már, vagy pedig a felvételi eljárások jelenleg vannak folyamatban. A Hivatal a személyzetet tekinti legértékesebb vagyonának, és az ezen megközelítést támogató emberi erőforrás-gazdálkodási tevékenységeket vezet be. |
| --- | --- |

15.

Az EASO a múlt évben távozó alkalmazottak helyett újakat vesz fel, így valamennyi álláshely vagy betöltésre került már, vagy pedig a felvételi eljárások jelenleg vannak folyamatban. A Hivatal a személyzetet tekinti legértékesebb vagyonának, és az ezen megközelítést támogató emberi erőforrás-gazdálkodási tevékenységeket vezet be.

| 16. | Az EASO tudomásul veszi a Számvevőszék észrevételeit és biztosítani fogja, hogy a kiküldendő meghívólevelekben egyértelműbben szerepeljen az alkalmazandó visszatérítési kategória.
  Az EASO által elvárt részvételi és hozzájárulási szint a szervezett tevékenységekben nagyon magas szintű szaktudás, mint ahogy azt a támogató dokumentáció és az éves munkaprogram részletezi. Az A-kategóriába tartozó résztvevők gyakori felkérése ezen követelmények logikus következménye. |
| --- | --- |

16.

Az EASO tudomásul veszi a Számvevőszék észrevételeit és biztosítani fogja, hogy a kiküldendő meghívólevelekben egyértelműbben szerepeljen az alkalmazandó visszatérítési kategória.

Az EASO által elvárt részvételi és hozzájárulási szint a szervezett tevékenységekben nagyon magas szintű szaktudás, mint ahogy azt a támogató dokumentáció és az éves munkaprogram részletezi. Az A-kategóriába tartozó résztvevők gyakori felkérése ezen követelmények logikus következménye.

---

| 9.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 409/111 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 409/111

---

JELENTÉS

az Európai Bankhatóság 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról a Hatóság válaszával együtt

(2015/C 409/13)

BEVEZETÉS

| 1. | A londoni székhelyű Európai Bankhatóságot (a továbbiakban: a Hatóság, más néven EBA) az 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) hozta létre. A Hatóság feladata, hogy hozzájáruljon a magas színvonalú közös szabályozási és felügyeleti standardok és gyakorlat meghatározásához, valamint a jogilag kötelező erejű uniós jogszabályok egységes alkalmazásához, ösztönözze és megkönnyítse a feladatok és hatáskörök átruházását a hatáskörrel rendelkező hatóságok között, hatáskörén belül figyelemmel kísérje és értékelje a piaci fejleményeket, valamint elősegítse a betétesek és a befektetők védelmét (2). |
| --- | --- |

1.

A londoni székhelyű Európai Bankhatóságot (a továbbiakban: a Hatóság, más néven EBA) az 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) hozta létre. A Hatóság feladata, hogy hozzájáruljon a magas színvonalú közös szabályozási és felügyeleti standardok és gyakorlat meghatározásához, valamint a jogilag kötelező erejű uniós jogszabályok egységes alkalmazásához, ösztönözze és megkönnyítse a feladatok és hatáskörök átruházását a hatáskörrel rendelkező hatóságok között, hatáskörén belül figyelemmel kísérje és értékelje a piaci fejleményeket, valamint elősegítse a betétesek és a befektetők védelmét (2).

A MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZATOT ALÁTÁMASZTÓ INFORMÁCIÓK

| 2. | A Számvevőszék ellenőrzési módszere analitikus ellenőrzési eljárásokat, tranzakciók közvetlen tesztelését, valamint a Hatóság felügyeleti és kontrollrendszereiben alkalmazott fő kontrollmechanizmusok értékelését foglalja magában. Mindez adott esetben kiegészül más ellenőrök munkájából származó bizonyítékokkal, valamint a vezetői teljességi nyilatkozatok elemzésével. |
| --- | --- |

2.

A Számvevőszék ellenőrzési módszere analitikus ellenőrzési eljárásokat, tranzakciók közvetlen tesztelését, valamint a Hatóság felügyeleti és kontrollrendszereiben alkalmazott fő kontrollmechanizmusok értékelését foglalja magában. Mindez adott esetben kiegészül más ellenőrök munkájából származó bizonyítékokkal, valamint a vezetői teljességi nyilatkozatok elemzésével.

| MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT









  3. | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke alapján a Számvevőszék ellenőrizte a következőket:






  a) | a Hatóság éves beszámolója, amely a 2014. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból (3) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (4) áll; |
| --- | --- | --- |

MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT

3.

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke alapján a Számvevőszék ellenőrizte a következőket:

a)

a Hatóság éves beszámolója, amely a 2014. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból (3) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (4) áll;

| b) | a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége. |
| --- | --- |

b)

a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége.

A vezetés felelőssége

| 4. | A vezetés felelőssége a Hatóság éves beszámolójának elkészítése és valós bemutatása, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége (5):






  a) | A Hatóság éves beszámolója tekintetében a vezetés felelősségi körébe tartozik: az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és valós bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítása, megvalósítása és fenntartása; a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok (6) alapján megfelelő számviteli politika megválasztása és alkalmazása; és a körülményeknek megfelelően ésszerű számviteli becslések készítése. Az ügyvezető igazgató hagyja jóvá a Hatóság éves beszámolóját azután, hogy a számvitelért felelős tisztviselő az összes rendelkezésre álló információ alapján egy olyan kísérő nyilatkozattal egyetemben elkészítette azt, amelyben a tisztviselő többek között kijelenti, hogy ésszerű bizonyossággal rendelkezik afelől, hogy a beszámoló minden lényeges szempontból valós és hű képet ad a Hatóság pénzügyi helyzetéről. |
| --- | --- | --- |

4.

A vezetés felelőssége a Hatóság éves beszámolójának elkészítése és valós bemutatása, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége (5):

a)

A Hatóság éves beszámolója tekintetében a vezetés felelősségi körébe tartozik: az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és valós bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítása, megvalósítása és fenntartása; a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok (6) alapján megfelelő számviteli politika megválasztása és alkalmazása; és a körülményeknek megfelelően ésszerű számviteli becslések készítése. Az ügyvezető igazgató hagyja jóvá a Hatóság éves beszámolóját azután, hogy a számvitelért felelős tisztviselő az összes rendelkezésre álló információ alapján egy olyan kísérő nyilatkozattal egyetemben elkészítette azt, amelyben a tisztviselő többek között kijelenti, hogy ésszerű bizonyossággal rendelkezik afelől, hogy a beszámoló minden lényeges szempontból valós és hű képet ad a Hatóság pénzügyi helyzetéről.

| b) | A vezetés felelőssége a mögöttes tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, illetve a gondos pénzgazdálkodás elveinek követése tekintetében abban áll, hogy ki kell alakítania, meg kell valósítania és fenn kell tartania egy olyan eredményes és hatékony belső kontrollrendszert, amely megfelelő felügyelettel és alkalmas intézkedésekkel képes megakadályozni a szabálytalanságokat és csalásokat, illetve szükség esetén jogi eljárásokkal képes visszaszerezni a tévesen kifizetett vagy felhasznált pénzösszegeket. |
| --- | --- |

b)

A vezetés felelőssége a mögöttes tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, illetve a gondos pénzgazdálkodás elveinek követése tekintetében abban áll, hogy ki kell alakítania, meg kell valósítania és fenn kell tartania egy olyan eredményes és hatékony belső kontrollrendszert, amely megfelelő felügyelettel és alkalmas intézkedésekkel képes megakadályozni a szabálytalanságokat és csalásokat, illetve szükség esetén jogi eljárásokkal képes visszaszerezni a tévesen kifizetett vagy felhasznált pénzösszegeket.

Az ellenőr felelőssége

| 5. | A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzése alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Európai Parlament és a Tanács számára (7) az éves beszámoló megbízhatóságára és a mögöttes tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. A Számvevőszék az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjai és etikai kódexe, valamint a legfőbb ellenőrző intézményeknek az INTOSAI által elfogadott nemzetközi standardjai szerint végzi ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy ésszerű bizonyosságot szerezhessen arról, hogy a Hatóság éves beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

5.

A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzése alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Európai Parlament és a Tanács számára (7) az éves beszámoló megbízhatóságára és a mögöttes tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. A Számvevőszék az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjai és etikai kódexe, valamint a legfőbb ellenőrző intézményeknek az INTOSAI által elfogadott nemzetközi standardjai szerint végzi ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy ésszerű bizonyosságot szerezhessen arról, hogy a Hatóság éves beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek.

| 6. | Az ellenőrzés olyan eljárásokat foglal magában, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték szerezhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőrnek egy arra irányuló kockázatelemzés alapján kialakított szakmai megítélésétől függ, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba a beszámolóban, illetve az Európai Unió jogi keretei által meghatározott követelményektől való lényeges eltérés az annak alapjául szolgáló tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr mérlegeli a szervezetnek a beszámoló elkészítése és valós bemutatása szempontjából releváns belső kontrollmechanizmusait, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségének és szabályszerűségének biztosítása céljából alkalmazott felügyeleti és kontrollrendszereit, és a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárásokat alakít ki. Az ellenőrzés része továbbá az alkalmazott számviteli politika megfelelőségének, a számviteli becslések ésszerűségének és a beszámoló általános bemutatásának értékelése. E jelentés és a megbízhatósági nyilatkozat elkészítése során a Számvevőszék az Unió költségvetési rendelete (8) 208. cikke (4) bekezdésének megfelelően figyelembe vette a független külső ellenőr által a Hatóság beszámolóira nézve végzett ellenőrzési tevékenységet. |
| --- | --- |

6.

Az ellenőrzés olyan eljárásokat foglal magában, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték szerezhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőrnek egy arra irányuló kockázatelemzés alapján kialakított szakmai megítélésétől függ, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba a beszámolóban, illetve az Európai Unió jogi keretei által meghatározott követelményektől való lényeges eltérés az annak alapjául szolgáló tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr mérlegeli a szervezetnek a beszámoló elkészítése és valós bemutatása szempontjából releváns belső kontrollmechanizmusait, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségének és szabályszerűségének biztosítása céljából alkalmazott felügyeleti és kontrollrendszereit, és a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárásokat alakít ki. Az ellenőrzés része továbbá az alkalmazott számviteli politika megfelelőségének, a számviteli becslések ésszerűségének és a beszámoló általános bemutatásának értékelése. E jelentés és a megbízhatósági nyilatkozat elkészítése során a Számvevőszék az Unió költségvetési rendelete (8) 208. cikke (4) bekezdésének megfelelően figyelembe vette a független külső ellenőr által a Hatóság beszámolóira nézve végzett ellenőrzési tevékenységet.

| 7. | A Számvevőszék úgy véli, hogy az összegyűjtött ellenőrzési bizonyítékok elégségesek és megfelelőek megbízhatósági nyilatkozata megalapozásához. |
| --- | --- |

7.

A Számvevőszék úgy véli, hogy az összegyűjtött ellenőrzési bizonyítékok elégségesek és megfelelőek megbízhatósági nyilatkozata megalapozásához.

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról

| 8. | A Számvevőszék véleménye szerint a Hatóság éves beszámolója minden lényeges szempontból híven és pénzügyi szabályzata előírásainak, valamint a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályoknak megfelelően tükrözi a 2014. december 31-i pénzügyi helyzetet, a tárgyévi gazdasági események eredményét és a pénzforgalmat. |
| --- | --- |

8.

A Számvevőszék véleménye szerint a Hatóság éves beszámolója minden lényeges szempontból híven és pénzügyi szabályzata előírásainak, valamint a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályoknak megfelelően tükrözi a 2014. december 31-i pénzügyi helyzetet, a tárgyévi gazdasági események eredményét és a pénzforgalmat.

Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről

| 9. | A Számvevőszék véleménye szerint a 2014. december 31-én véget ért évre vonatkozó éves beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

9.

A Számvevőszék véleménye szerint a 2014. december 31-én véget ért évre vonatkozó éves beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek.

| 10. | A Számvevőszék véleményei függetlenek az alábbi megjegyzésektől. |
| --- | --- |

10.

A Számvevőszék véleményei függetlenek az alábbi megjegyzésektől.

MEGJEGYZÉSEK A KÖLTSÉGVETÉSI GAZDÁLKODÁSRÓL

| 11. | A lekötött előirányzatok átvitele nagy volt a II. cím (Igazgatási kiadások) esetében, 3 4 31  070 euro, azaz 48 % (2013: 1 9 74  511 euro, azaz 35 %), elsősorban azért, mert a Hatóság 2014. december közepén új helyiségekbe költözött. |
| --- | --- |

11.

A lekötött előirányzatok átvitele nagy volt a II. cím (Igazgatási kiadások) esetében, 3 4 31  070 euro, azaz 48 % (2013: 1 9 74  511 euro, azaz 35 %), elsősorban azért, mert a Hatóság 2014. december közepén új helyiségekbe költözött.

A KORÁBBI ÉVEK MEGJEGYZÉSEINEK HASZNOSULÁSA

| 12. | Az I. melléklet áttekintést ad a korábbi évek számvevőszéki megjegyzései nyomán tett helyesbítő intézkedésekről. |
| --- | --- |

12.

Az I. melléklet áttekintést ad a korábbi évek számvevőszéki megjegyzései nyomán tett helyesbítő intézkedésekről.

A jelentést 2015. szeptember 8-i luxembourgi ülésén fogadta el a Milan Martin CVIKL számvevőszéki tag elnökölte IV. Kamara.

a Számvevőszék nevében

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

elnök

---

(1)  HL L 331., 2010.12.15., 12. o.

1

(2)  A Hatóság hatáskörét és tevékenységeit a II. melléklet foglalja össze, tájékoztató jelleggel.

2

II. melléklet

(3)  Ezek a következőkből állnak: mérleg, eredménykimutatás, pénzforgalmi kimutatás, a nettó eszközállomány változásainak kimutatása, a számviteli politika meghatározó alapelveinek összefoglalása és további magyarázatok.

3

(4)  Ezek a költségvetési eredménykimutatásból és a költségvetési eredménykimutatás mellékletéből állnak.

4

(5)  Az 1271/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (HL L 328., 2013.12.7., 42. o.) 39. és 50. cikke.

5

(6)  A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok a Könyvvizsgálók Nemzetközi Szövetsége (IFAC) által kibocsátott Nemzetközi Költségvetési Számviteli Standardokra (IPSAS), illetve adott esetben a Nemzetközi Számviteli Standard Testület (IASB) által kibocsátott Nemzetközi Számviteli Standardokra (IAS)/Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardokra (IFRS) támaszkodnak.

6

(7)  Az 1271/2013/EU rendelet 107. cikke.

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 966/2012/EU, Euratom rendelete (HL L 298., 2012.10.26., 1. o.).

8

---

I. MELLÉKLET

Az előző évek megjegyzéseinek hasznosulása

| Év | A Számvevőszék megjegyzése | A helyesbítő intézkedés állapota
  (végrehajtva/folyamatban/végrehajtandó/n.a.) |
| --- | --- | --- |
| 2012 | A magas tandíjak fedezésére a Hatóság a személyzeti szabályzatban előírt iskolázatási támogatáson kívül iskoláztatási hozzájárulást nyújt azon alkalmazottai gyerekei számára, akik általános vagy középiskolába járnak (1). 2012-ben az összes iskoláztatási hozzájárulás kb. 76  000 euro volt. Ezt a személyzeti szabályzat nem tartalmazza, így szabálytalan. | Folyamatban (2) |
| 2013 | 2013-ban összességében a lekötött előirányzatok 90 %-ot tettek ki (a 2012. évben 89 %-ot), ez az arány az I. cím (Személyzeti kiadások) esetében 87 %, a II. cím (Igazgatási kiadások) esetében 98 %, a III. cím (Operatív kiadások) esetében pedig 92 % volt. Az I. cím esetében a kötelezettségvállalási arányt negatívan befolyásolta a Európai Bíróság ítélete a személyzeti fizetések 2011. július 1. és 2013. június 30. közötti indexálásának elutasításáról (1,8 millió euro). | n.a. |
| 2013 | Bár az átvitelek összege az előző évi 6 5 47  808 euróról (36 %) 3 8 76  564 euróra (17 %) csökkent, a lekötött előirányzatok átvitele viszonylag magas maradt a II. cím (1 9 74  511 euro, azaz 35 %) és a III. cím (1 6 51  203 euro, azaz 36 %) esetében. Ezek az átvitelek főként informatikai infrastruktúra és informatikai szolgáltatások tervezett beszerzéséből adódnak, amely esetében a szerződéseket 2013 decemberében kötötték meg és a kapcsolódó szolgáltatásokat 2014-ben nyújtják. | n.a. |

Év

A Számvevőszék megjegyzése

A helyesbítő intézkedés állapota

(végrehajtva/folyamatban/végrehajtandó/n.a.)

2012

A magas tandíjak fedezésére a Hatóság a személyzeti szabályzatban előírt iskolázatási támogatáson kívül iskoláztatási hozzájárulást nyújt azon alkalmazottai gyerekei számára, akik általános vagy középiskolába járnak (1). 2012-ben az összes iskoláztatási hozzájárulás kb. 76  000 euro volt. Ezt a személyzeti szabályzat nem tartalmazza, így szabálytalan.

Folyamatban (2)

2013

2013-ban összességében a lekötött előirányzatok 90 %-ot tettek ki (a 2012. évben 89 %-ot), ez az arány az I. cím (Személyzeti kiadások) esetében 87 %, a II. cím (Igazgatási kiadások) esetében 98 %, a III. cím (Operatív kiadások) esetében pedig 92 % volt. Az I. cím esetében a kötelezettségvállalási arányt negatívan befolyásolta a Európai Bíróság ítélete a személyzeti fizetések 2011. július 1. és 2013. június 30. közötti indexálásának elutasításáról (1,8 millió euro).

n.a.

2013

Bár az átvitelek összege az előző évi 6 5 47  808 euróról (36 %) 3 8 76  564 euróra (17 %) csökkent, a lekötött előirányzatok átvitele viszonylag magas maradt a II. cím (1 9 74  511 euro, azaz 35 %) és a III. cím (1 6 51  203 euro, azaz 36 %) esetében. Ezek az átvitelek főként informatikai infrastruktúra és informatikai szolgáltatások tervezett beszerzéséből adódnak, amely esetében a szerződéseket 2013 decemberében kötötték meg és a kapcsolódó szolgáltatásokat 2014-ben nyújtják.

n.a.

---

(1)  A VII. melléklet 3. cikke a 252,81 eurós alaptámogatás kétszeresét, 505,62 eurót ír elő.

(2)  2014 végéig a Hatóság a munkatársai gyermekei által látogatott 17 iskola közül 15-tel kötött szerződést.

---

II. MELLÉKLET

Európai Bankhatóság (London)

Hatáskör és tevékenységek

| A Szerződésből eredő uniós hatáskör


  (az Európai Unió működéséről szóló szerződés 26. és 114. cikke) | 26. cikk








  „(1) | Az Unió a Szerződések vonatkozó rendelkezéseinek megfelelően meghozza a belső piac létrehozásához, illetve működésének biztosításához szükséges intézkedéseket. |
| --- | --- | --- |

A Szerződésből eredő uniós hatáskör

(az Európai Unió működéséről szóló szerződés 26. és 114. cikke)

26. cikk

„(1)

Az Unió a Szerződések vonatkozó rendelkezéseinek megfelelően meghozza a belső piac létrehozásához, illetve működésének biztosításához szükséges intézkedéseket.

| (2) | A belső piac egy olyan, belső határok nélküli térség, amelyben a Szerződések rendelkezéseivel összhangban biztosított az áruk, a személyek, a szolgáltatások és a tőke szabad mozgása. |
| --- | --- |

(2)

A belső piac egy olyan, belső határok nélküli térség, amelyben a Szerződések rendelkezéseivel összhangban biztosított az áruk, a személyek, a szolgáltatások és a tőke szabad mozgása.

| (3) | A Tanács a Bizottság javaslata alapján meghatározza az összes érintett ágazat kiegyensúlyozott fejlődésének biztosításához szükséges iránymutatásokat és feltételeket.” |
| --- | --- |

(3)

A Tanács a Bizottság javaslata alapján meghatározza az összes érintett ágazat kiegyensúlyozott fejlődésének biztosításához szükséges iránymutatásokat és feltételeket.”

114. cikk

114. cikk

| „(1) | Ha a Szerződések másként nem rendelkeznek, a 26. cikkben meghatározott célkitűzések megvalósítására a következő rendelkezéseket kell alkalmazni. Az Európai Parlament és a Tanács rendes jogalkotási eljárás keretében és a Gazdasági és Szociális Bizottsággal folytatott konzultációt követően elfogadja azokat a tagállamok törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseinek közelítésére vonatkozó intézkedéseket, amelyek tárgya a belső piac megteremtése és működése.” |
| --- | --- |

„(1)

Ha a Szerződések másként nem rendelkeznek, a 26. cikkben meghatározott célkitűzések megvalósítására a következő rendelkezéseket kell alkalmazni. Az Európai Parlament és a Tanács rendes jogalkotási eljárás keretében és a Gazdasági és Szociális Bizottsággal folytatott konzultációt követően elfogadja azokat a tagállamok törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseinek közelítésére vonatkozó intézkedéseket, amelyek tárgya a belső piac megteremtése és működése.”

A Hatóság hatásköre

A Hatóság hatásköre

(az Európai Parlament és a Tanács 1093/2010/EU rendelete)

(az Európai Parlament és a Tanács 1093/2010/EU rendelete)

(az Európai Parlament és a Tanács 1022/2013/EU rendelete az 1093/2010/EU rendelet módosításáról)

(az Európai Parlament és a Tanács 1022/2013/EU rendelete az 1093/2010/EU rendelet módosításáról)

Célok

Célok

| a) | A belső piac működőképességének fokozása, különösen kiszámítható, hatásos és következetes szabályozás és felügyelet révén; |
| --- | --- |

a)

A belső piac működőképességének fokozása, különösen kiszámítható, hatásos és következetes szabályozás és felügyelet révén;

| b) | a pénzügyi piacok integritásának, átláthatóságának, eredményességének és szabályos működésének biztosítása; |
| --- | --- |

b)

a pénzügyi piacok integritásának, átláthatóságának, eredményességének és szabályos működésének biztosítása;

| c) | a nemzetközi felügyeleti koordináció megerősítése; |
| --- | --- |

c)

a nemzetközi felügyeleti koordináció megerősítése;

| d) | a szabályozási arbitrázs megelőzése és az egyenlő versenyfeltételek előmozdítása; |
| --- | --- |

d)

a szabályozási arbitrázs megelőzése és az egyenlő versenyfeltételek előmozdítása;

| e) | a hitelfelvétel és egyéb kockázatok megfelelő szabályozásának és felügyeletének biztosítása; |
| --- | --- |

e)

a hitelfelvétel és egyéb kockázatok megfelelő szabályozásának és felügyeletének biztosítása;

| f) | a fogyasztóvédelem javítása. |
| --- | --- |

f)

a fogyasztóvédelem javítása.

Feladatok

Feladatok

| a) | Hozzájárulás magas színvonalú közös szabályozási és felügyeleti standardok és gyakorlatok kialakításához; |
| --- | --- |

a)

Hozzájárulás magas színvonalú közös szabályozási és felügyeleti standardok és gyakorlatok kialakításához;

| b) | a pénzügyi intézmények felügyeletére az egész Unióban alkalmazandó európai felügyeleti kézikönyv kidolgozása és naprakészen tartása; |
| --- | --- |

b)

a pénzügyi intézmények felügyeletére az egész Unióban alkalmazandó európai felügyeleti kézikönyv kidolgozása és naprakészen tartása;

| c) | hozzájárulás a kötelező erejű uniós jogi aktusok következetes alkalmazásához; |
| --- | --- |

c)

hozzájárulás a kötelező erejű uniós jogi aktusok következetes alkalmazásához;

| d) | a hatáskörrel rendelkező hatóságok között a feladatok és a hatáskörök átruházásának ösztönzése és megkönnyítése; |
| --- | --- |

d)

a hatáskörrel rendelkező hatóságok között a feladatok és a hatáskörök átruházásának ösztönzése és megkönnyítése;

| e) | szoros együttműködés az ERKT-val (1); |
| --- | --- |

e)

szoros együttműködés az ERKT-val (1);

1

| f) | az illetékes hatóságokról szóló összehasonlító elemzések elkészítésének megszervezése és lefolytatása; |
| --- | --- |

f)

az illetékes hatóságokról szóló összehasonlító elemzések elkészítésének megszervezése és lefolytatása;

| g) | a piaci fejlemények figyelése és értékelése a hatáskörébe tartozó területen; |
| --- | --- |

g)

a piaci fejlemények figyelése és értékelése a hatáskörébe tartozó területen;

| h) | a Hatóság feladatainak végrehajtásával kapcsolatos tájékoztatás érdekében gazdasági elemzés készítése a piacokról; |
| --- | --- |

h)

a Hatóság feladatainak végrehajtásával kapcsolatos tájékoztatás érdekében gazdasági elemzés készítése a piacokról;

| i) | a betétesek és a befektetők védelmének elősegítése; |
| --- | --- |

i)

a betétesek és a befektetők védelmének elősegítése;

| j) | a felügyeleti kollégiumok következetes és koherens működésének, a rendszerszintű kockázat nyomon követésének, értékelésének és mérésének, a rendezési és szanálási tervek kidolgozásának és koordinálásának elősegítése, magas szintű védelem nyújtása az Unió egész területén a betétesek és a befektetők számára, továbbá a fizetésképtelen pénzügyi intézmények szanálására irányuló mechanizmusok és a megfelelő finanszírozási eszközök iránti igény felmérése; |
| --- | --- |

j)

a felügyeleti kollégiumok következetes és koherens működésének, a rendszerszintű kockázat nyomon követésének, értékelésének és mérésének, a rendezési és szanálási tervek kidolgozásának és koordinálásának elősegítése, magas szintű védelem nyújtása az Unió egész területén a betétesek és a befektetők számára, továbbá a fizetésképtelen pénzügyi intézmények szanálására irányuló mechanizmusok és a megfelelő finanszírozási eszközök iránti igény felmérése;

| k) | minden egyéb, az ebben a rendeletben vagy más jogi aktusokban meghatározott feladat elvégzése; |
| --- | --- |

k)

minden egyéb, az ebben a rendeletben vagy más jogi aktusokban meghatározott feladat elvégzése;

| l) | a tevékenységi területére vonatkozó információk közzététele és rendszeres naprakésszé tétele a honlapján. |
| --- | --- |

l)

a tevékenységi területére vonatkozó információk közzététele és rendszeres naprakésszé tétele a honlapján.

Irányítás

Irányítás

Felügyeleti tanács

Felügyeleti tanács

A testület a Hatóság elnökéből, tagállamonként egy-egy képviselőből (a TFH (2) vezetője), a Bizottság, az EKB (3), az ERKT, az EIOPA (4) és az ESMA (5) egy-egy képviselőjéből áll.

2

3

4

5

Igazgatóság

Igazgatóság

Az igazgatóság az elnökből és a felügyeleti tanács tagjai közül választott hat másik személyből áll.

Elnök

Elnök

A felügyeleti tanács nevezi ki.

Ügyvezető igazgató

Ügyvezető igazgató

A felügyeleti tanács nevezi ki.

Fellebbezési Tanács

Fellebbezési Tanács

A három európai felügyeleti hatóság közös testülete.

Külső ellenőrzés

Külső ellenőrzés

Európai Számvevőszék.

A zárszámadás elfogadásáért felelős hatóság

A zárszámadás elfogadásáért felelős hatóság

Európai Parlament.

A Hatóság rendelkezésére bocsátott erőforrások 2014-ben (2013)

A Hatóság rendelkezésére bocsátott erőforrások 2014-ben (2013)

2014. évi költségvetés

2014. évi költségvetés

33,6(26) millió euro

(26)

ebből:

Uniós támogatás: 13,4(10,4) millió euro

(10,4)

Tagállami hozzájárulás: 19,6(15,2) millió euro

(15,2)

Megfigyelők hozzájárulása: 0,6(0,4) millió euro

(0,4)

2014. december 31-én betöltött álláshelyek

2014. december 31-én betöltött álláshelyek

111 ideiglenes alkalmazott (93) – ebből öt ideiglenes alkalmazott kapott és fogadott el állásajánlatot 2014. december 31. előtt és áll munkába – a felmondási idők figyelembevételével – 2015 első hónapjaiban.

(93) –

22 (14) szerződéses alkalmazott

(14)

22 (17) kirendelt nemzeti szakértő

(17)

Termékek és szolgáltatások 2014-ben

Termékek és szolgáltatások 2014-ben

| — | 66 nyilvános konzultáció a következőkről: a CRDIV/CRR jogi keretekhez kapcsolódóan elkészített szabályozástechnikai és végrehajtás-technikai standardtervezetek, a banki helyreállítási és szanálási irányelv (BRRD), a pénzügyi eszközök piacairól szóló rendelet (MiFiR), az európai piaci infrastruktúráról szóló rendelet (EMIR), a fizetési számlákról szóló irányelv (PAD), a jelzáloghitelről szóló irányelv (MCD), a pénzügyi konglomerátumokról szóló irányelv (FICOD), és 32 közmeghallgatás (6) megszervezése. |
| --- | --- |

—

66 nyilvános konzultáció a következőkről: a CRDIV/CRR jogi keretekhez kapcsolódóan elkészített szabályozástechnikai és végrehajtás-technikai standardtervezetek, a banki helyreállítási és szanálási irányelv (BRRD), a pénzügyi eszközök piacairól szóló rendelet (MiFiR), az európai piaci infrastruktúráról szóló rendelet (EMIR), a fizetési számlákról szóló irányelv (PAD), a jelzáloghitelről szóló irányelv (MCD), a pénzügyi konglomerátumokról szóló irányelv (FICOD), és 32 közmeghallgatás (6) megszervezése.

6

| — | 22 szabályozástechnikai standardtervezet és 10 végrehajtás-technikai standardtervezet benyújtása az Európai Bizottságnak végleges jóváhagyásra (köztük a bankok saját tőkéjére, hitelkockázatára, piaci kockázatára, likviditására és javadalmazására vonatkozó hatáskör a CRDIV/CRR jogi keretekhez kapcsolódóan, illetve több hatáskör a BRRD keretében). |
| --- | --- |

—

22 szabályozástechnikai standardtervezet és 10 végrehajtás-technikai standardtervezet benyújtása az Európai Bizottságnak végleges jóváhagyásra (köztük a bankok saját tőkéjére, hitelkockázatára, piaci kockázatára, likviditására és javadalmazására vonatkozó hatáskör a CRDIV/CRR jogi keretekhez kapcsolódóan, illetve több hatáskör a BRRD keretében).

| — | 17 iránymutatás kiadása (olyan különböző témákban, mint pl. kilábalási tervek forgatókönyvei, a magas jövedelműekre vonatkozó adatgyűjtés vagy az internetes fizetés biztonsága), valamint egy ajánlás kibocsátása az illetékes nemzeti hatóságok részére (a jogiszemély-azonosító alkalmazásáról). |
| --- | --- |

—

17 iránymutatás kiadása (olyan különböző témákban, mint pl. kilábalási tervek forgatókönyvei, a magas jövedelműekre vonatkozó adatgyűjtés vagy az internetes fizetés biztonsága), valamint egy ajánlás kibocsátása az illetékes nemzeti hatóságok részére (a jogiszemély-azonosító alkalmazásáról).

| — | A 2014-es uniós szintű stresszteszt koordinálása: a teszt azt volt hivatott felmérni 123 uniós banknál, hogy milyen a stressztűrő képességük kedvezőtlen gazdasági folyamatok esetén és hol sebezhetőek továbbra is, valamint azt célozta, hogy az uniós bankszektor javítását bevégezve növelje a bankokba vetett bizalmat. Az EBA továbbá közös módszertant dolgozott ki, és fontos szerepet játszott abban, hogy átfogó, egységes és összehasonlítható eredmények kerüljenek közzétételre. |
| --- | --- |

—

A 2014-es uniós szintű stresszteszt koordinálása: a teszt azt volt hivatott felmérni 123 uniós banknál, hogy milyen a stressztűrő képességük kedvezőtlen gazdasági folyamatok esetén és hol sebezhetőek továbbra is, valamint azt célozta, hogy az uniós bankszektor javítását bevégezve növelje a bankokba vetett bizalmat. Az EBA továbbá közös módszertant dolgozott ki, és fontos szerepet játszott abban, hogy átfogó, egységes és összehasonlítható eredmények kerüljenek közzétételre.

| — | A Bizottságnak, az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak címzett 13 vélemény, valamint egy technikai tanács a Bizottságnak a származtatott ügyletekből eredő kötelezettségekhez kapcsolódó, az intézmény saját hitelkockázatából adódó valósérték-növekedésre és -csökkenésre vonatkozó prudenciális szűrőről. |
| --- | --- |

—

A Bizottságnak, az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak címzett 13 vélemény, valamint egy technikai tanács a Bizottságnak a származtatott ügyletekből eredő kötelezettségekhez kapcsolódó, az intézmény saját hitelkockázatából adódó valósérték-növekedésre és -csökkenésre vonatkozó prudenciális szűrőről.

| — | A Bolgár Nemzeti Bankhoz (BNB) és a bolgár Betétbiztosítási Alaphoz (BDIF) intézett hivatalos ajánlás elfogadása, amely arról értesíti a címzetteket, hogy megsértik az uniós jogot (a betétbiztosítási rendszerekről szóló irányelv (DGSD) 1. cikke (3) bekezdésének i. pontját és 10. cikkét). |
| --- | --- |

—

A Bolgár Nemzeti Bankhoz (BNB) és a bolgár Betétbiztosítási Alaphoz (BDIF) intézett hivatalos ajánlás elfogadása, amely arról értesíti a címzetteket, hogy megsértik az uniós jogot (a betétbiztosítási rendszerekről szóló irányelv (DGSD) 1. cikke (3) bekezdésének i. pontját és 10. cikkét).

| — | Az IASB-nek szóló három véleményező levél (a pénzügyi beszámolás fogalmi kereteiről, a közzétételről, valamint a dinamikus kockázatkezelésre vonatkozó számvitelről) és az IAASB-nek szóló, ellenőrzési ügyekkel kapcsolatos két véleményező levél (a 2015–2019-re javasolt stratégiáról és a 2015–2016-ra javasolt munkaprogramról). |
| --- | --- |

—

Az IASB-nek szóló három véleményező levél (a pénzügyi beszámolás fogalmi kereteiről, a közzétételről, valamint a dinamikus kockázatkezelésre vonatkozó számvitelről) és az IAASB-nek szóló, ellenőrzési ügyekkel kapcsolatos két véleményező levél (a 2015–2019-re javasolt stratégiáról és a 2015–2016-ra javasolt munkaprogramról).

| — | Egy szakértői értékelés elkészítése a hitelkoncentrációs kockázatokról szóló EBA-iránymutatások alkalmazásáról. |
| --- | --- |

—

Egy szakértői értékelés elkészítése a hitelkoncentrációs kockázatokról szóló EBA-iránymutatások alkalmazásáról.

| — | Az intézmények, felügyeletek és más érdekelt felek számára készült, az egységes szabálykönyvvel kapcsolatos kérdéseket és válaszokat az EBH honlapján bemutató eszköz alkalmazása, karbantartása és fejlesztése. |
| --- | --- |

—

Az intézmények, felügyeletek és más érdekelt felek számára készült, az egységes szabálykönyvvel kapcsolatos kérdéseket és válaszokat az EBH honlapján bemutató eszköz alkalmazása, karbantartása és fejlesztése.

| — | 23 tematikus jelentés közzététele az EBA különböző szakterületeire vonatkozóan (pl. a bankok kockázattal súlyozott eszközeinek egységességéről szóló jelentések, fogyasztói tendenciákkal foglalkozó jelentés, a Bázel II monitoringjának eredményeiről szóló jelentés, jelentés a bankok likviditásáról, jelentés a helyreállítási tervek összehasonlító értékeléséről, jelentés a statisztikai és a felügyeleti adatszolgáltatás összeegyeztetéséről, jelentés a nettó nyugdíjak/eszközök szavatolótőkéből történő levonásáról). |
| --- | --- |

—

23 tematikus jelentés közzététele az EBA különböző szakterületeire vonatkozóan (pl. a bankok kockázattal súlyozott eszközeinek egységességéről szóló jelentések, fogyasztói tendenciákkal foglalkozó jelentés, a Bázel II monitoringjának eredményeiről szóló jelentés, jelentés a bankok likviditásáról, jelentés a helyreállítási tervek összehasonlító értékeléséről, jelentés a statisztikai és a felügyeleti adatszolgáltatás összeegyeztetéséről, jelentés a nettó nyugdíjak/eszközök szavatolótőkéből történő levonásáról).

| — | Félévente kiadott, a bankszektorra vonatkozó és több ágazatra kiterjedő kockázati jelentések, a kockázati jelzőrendszer negyedéves mutatóinak elkészítése, heti jelentések az európai bankok likviditásáról és finanszírozási feltételeiről és a bankpiaci mutatókról, valamint az uniós intézmények és szervek rendszeres értesítése a kockázatokról és sebezhetőségekről. |
| --- | --- |

—

Félévente kiadott, a bankszektorra vonatkozó és több ágazatra kiterjedő kockázati jelentések, a kockázati jelzőrendszer negyedéves mutatóinak elkészítése, heti jelentések az európai bankok likviditásáról és finanszírozási feltételeiről és a bankpiaci mutatókról, valamint az uniós intézmények és szervek rendszeres értesítése a kockázatokról és sebezhetőségekről.

| — | Számos témakörre kiterjedő rendszeres elemző munka, pl. a kockázattal súlyozott eszközök eredményeinek egységességével kapcsolatos munka véglegesítése. |
| --- | --- |

—

Számos témakörre kiterjedő rendszeres elemző munka, pl. a kockázattal súlyozott eszközök eredményeinek egységességével kapcsolatos munka véglegesítése.

| — | Aktív részvétel a tagállami felügyeleti hatóságok kollégiumainak ülésein és tevékenységében, többek közt a kollégiumokban folyó felügyeleti együttműködés támogatása és nyomon követése, a szanálási kollégiumok létrehozásához nyújtott segítség. |
| --- | --- |

—

Aktív részvétel a tagállami felügyeleti hatóságok kollégiumainak ülésein és tevékenységében, többek közt a kollégiumokban folyó felügyeleti együttműködés támogatása és nyomon követése, a szanálási kollégiumok létrehozásához nyújtott segítség.

| — | Az ESMA-val közösen az EURIBOR-hoz és referenciaértékekhez kötődő feladatokkal kapcsolatos munkavégzés, többek között az EURIBOR-EBF-nek tett (2014 februárjában közzétett) ajánlások hasznosulásvizsgálata, valamint az uniós bankok fedezetlen bankközi finanszírozási költségeit képviselő tranzakciókon alapuló Euribor-kamatláb esetleges kidolgozásával és az ahhoz kötődő adatgyűjtéssel kapcsolatos munka. |
| --- | --- |

—

Az ESMA-val közösen az EURIBOR-hoz és referenciaértékekhez kötődő feladatokkal kapcsolatos munkavégzés, többek között az EURIBOR-EBF-nek tett (2014 februárjában közzétett) ajánlások hasznosulásvizsgálata, valamint az uniós bankok fedezetlen bankközi finanszírozási költségeit képviselő tranzakciókon alapuló Euribor-kamatláb esetleges kidolgozásával és az ahhoz kötődő adatgyűjtéssel kapcsolatos munka.

| — | A 3. pillérhez kapcsolódó közzétételi követelmények bankok általi teljesítésének éves értékelése. |
| --- | --- |

—

A 3. pillérhez kapcsolódó közzétételi követelmények bankok általi teljesítésének éves értékelése.

| — | Hozzájárulás a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottságnak a szabályozás egységességének értékelését végző programjához (RCAP). |
| --- | --- |

—

Hozzájárulás a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottságnak a szabályozás egységességének értékelését végző programjához (RCAP).

| — | Az európai felügyeleti hatóságok vegyes bizottsága elnökségének betöltése, amely bizottság tevékenységének középpontjában az ágazatközi kockázatok (többek közt az üzletviteli kockázat) és a fogyasztóvédelem álltak. |
| --- | --- |

—

Az európai felügyeleti hatóságok vegyes bizottsága elnökségének betöltése, amely bizottság tevékenységének középpontjában az ágazatközi kockázatok (többek közt az üzletviteli kockázat) és a fogyasztóvédelem álltak.

| — | Az európai felügyeleti hatóságokkal közösen végzett fogyasztóvédelmi munka terén a lakossági befektetési csomagtermékekre, illetve biztosítási alapú befektetési termékekre (PRIIP) vonatkozó szabályozás értelmében szabályozó termékek kidolgozása, a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumokról (KID) szóló vitadokumentum közzététele, a panaszkezelésre vonatkozó közös iránymutatások véglegesítése, a pénzügyi intézményekhez intézett emlékeztető kiadása arról a gyakorlatról, amikor ezek a saját eszközeiket értékesítik a lakossági ügyfeleik részére, a termékek felügyeletével és irányításával kapcsolatos egységes elvek kibocsátása, valamint egy második közös Fogyasztóvédelmi Nap megszervezése. |
| --- | --- |

—

Az európai felügyeleti hatóságokkal közösen végzett fogyasztóvédelmi munka terén a lakossági befektetési csomagtermékekre, illetve biztosítási alapú befektetési termékekre (PRIIP) vonatkozó szabályozás értelmében szabályozó termékek kidolgozása, a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumokról (KID) szóló vitadokumentum közzététele, a panaszkezelésre vonatkozó közös iránymutatások véglegesítése, a pénzügyi intézményekhez intézett emlékeztető kiadása arról a gyakorlatról, amikor ezek a saját eszközeiket értékesítik a lakossági ügyfeleik részére, a termékek felügyeletével és irányításával kapcsolatos egységes elvek kibocsátása, valamint egy második közös Fogyasztóvédelmi Nap megszervezése.

| — | Az európai felügyeleti hatóságokkal közösen az ágazatközi kockázatokra nézve végzett munka terén: két közös jelentés kidolgozása az Unió pénzügyi rendszere legfőbb ágazatközi kockázatainak és gyenge pontjainak azonosításáról. |
| --- | --- |

—

Az európai felügyeleti hatóságokkal közösen az ágazatközi kockázatokra nézve végzett munka terén: két közös jelentés kidolgozása az Unió pénzügyi rendszere legfőbb ágazatközi kockázatainak és gyenge pontjainak azonosításáról.

| — | Az európai felügyeleti hatóságokkal közösen a pénzügyi konglomerátumokra nézve végzett munka terén: a pénzügyi konglomerátumokra vonatkozó felügyeleti eljárások egységességéről szóló iránymutatások véglegesítése és az azonosított pénzügyi konglomerátumok éves listájának közzététele. |
| --- | --- |

—

Az európai felügyeleti hatóságokkal közösen a pénzügyi konglomerátumokra nézve végzett munka terén: a pénzügyi konglomerátumokra vonatkozó felügyeleti eljárások egységességéről szóló iránymutatások véglegesítése és az azonosított pénzügyi konglomerátumok éves listájának közzététele.

| — | Vezető szerep az európai felügyeleti hatóságok fellebbezési tanácsának nyújtott operatív és titkársági támogatásban. |
| --- | --- |

—

Vezető szerep az európai felügyeleti hatóságok fellebbezési tanácsának nyújtott operatív és titkársági támogatásban.

| — | Adatok és hozzájárulás nyújtása a Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszerének a Bizottság általi ellenőrzéséhez, a többi európai felügyeleti hatósággal közösen, valamint hozzájárulás az EBA-ra, illetve az EBA-nak az új szabályozási és felügyeleti rendszer kialakításában nyújtott teljesítményére vonatkozó európai számvevőszéki ellenőrzéshez. |
| --- | --- |

—

Adatok és hozzájárulás nyújtása a Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszerének a Bizottság általi ellenőrzéséhez, a többi európai felügyeleti hatósággal közösen, valamint hozzájárulás az EBA-ra, illetve az EBA-nak az új szabályozási és felügyeleti rendszer kialakításában nyújtott teljesítményére vonatkozó európai számvevőszéki ellenőrzéshez.

| — | A tagállami felügyeleti hatóságok munkatársai számára 19 szeminárium és különböző képzések szervezése és koordinálása (ebből négyet más európai felügyeleti hatóságokkal együtt); politikai döntéshozók, felügyeletet gyakorlók és jogtudósok számára szervezett szakmai műhely vendégül látása, valamint a közgazdászok, felügyeletet gyakorlók és elméleti szakemberek számára szervezett, a bankok kockázatosságának egységes mérését megvitató harmadik szakmai műhely vendégül látása. |
| --- | --- |

—

A tagállami felügyeleti hatóságok munkatársai számára 19 szeminárium és különböző képzések szervezése és koordinálása (ebből négyet más európai felügyeleti hatóságokkal együtt); politikai döntéshozók, felügyeletet gyakorlók és jogtudósok számára szervezett szakmai műhely vendégül látása, valamint a közgazdászok, felügyeletet gyakorlók és elméleti szakemberek számára szervezett, a bankok kockázatosságának egységes mérését megvitató harmadik szakmai műhely vendégül látása.

| — | 14 felügyeleti tanácsi ülés (nyolc helyszíni jelenlétet igénylő ülés, hat telefonkonferencia), hat (helyszíni jelenlétet igénylő) igazgatótanácsi ülés, valamint hét banki érdekképviseleti csoportülés (ebből kettő a felügyeleti tanáccsal közösen). |
| --- | --- |

—

14 felügyeleti tanácsi ülés (nyolc helyszíni jelenlétet igénylő ülés, hat telefonkonferencia), hat (helyszíni jelenlétet igénylő) igazgatótanácsi ülés, valamint hét banki érdekképviseleti csoportülés (ebből kettő a felügyeleti tanáccsal közösen).

| — | A létszámterv teljesítése: az EBA 69 álláshirdetést tett közzé, ebből 41 ideiglenes alkalmazotti, 9 szerződéses alkalmazotti, 19 pedig kirendelt nemzeti szakértői álláshelyre szólt, melyekre összesen 1  850-en jelentkeztek, akik közül 173-mal került sor állásinterjúra 2014-ben; nem került sor az EBA ügyvezető igazgatójának vagy az ombudsmannak benyújtott egyetlen fellebbezésre sem. |
| --- | --- |

—

A létszámterv teljesítése: az EBA 69 álláshirdetést tett közzé, ebből 41 ideiglenes alkalmazotti, 9 szerződéses alkalmazotti, 19 pedig kirendelt nemzeti szakértői álláshelyre szólt, melyekre összesen 1  850-en jelentkeztek, akik közül 173-mal került sor állásinterjúra 2014-ben; nem került sor az EBA ügyvezető igazgatójának vagy az ombudsmannak benyújtott egyetlen fellebbezésre sem.

| — | A munkaerő-felvétel adminisztrációjának és átláthatóságának további javítása. |
| --- | --- |

—

A munkaerő-felvétel adminisztrációjának és átláthatóságának további javítása.

| — | 2014 januárjától az új alkalmazottak számára a szerződésük időtartamának kezdete előtti összeférhetetlenségi nyilatkozati eljárás bevezetése. |
| --- | --- |

—

2014 januárjától az új alkalmazottak számára a szerződésük időtartamának kezdete előtti összeférhetetlenségi nyilatkozati eljárás bevezetése.

| — | Az újonnan felvett alkalmazottak számára szervezett bevezető képzés további javítása. |
| --- | --- |

—

Az újonnan felvett alkalmazottak számára szervezett bevezető képzés további javítása.

| — | A gyakornokokra vonatkozó politika meghatározása és végrehajtása, a 2015-ben munkába álló első gyakornokok 2014 decemberi felvétele. |
| --- | --- |

—

A gyakornokokra vonatkozó politika meghatározása és végrehajtása, a 2015-ben munkába álló első gyakornokok 2014 decemberi felvétele.

| — | A képzésre jogosult munkatársak nyelvi képzési politikájának felülvizsgálata a költséghatékonyság és a gondos pénzgazdálkodás szempontjából. |
| --- | --- |

—

A képzésre jogosult munkatársak nyelvi képzési politikájának felülvizsgálata a költséghatékonyság és a gondos pénzgazdálkodás szempontjából.

| — | Rugalmas munkaidőrendszer bevezetése az EBA alkalmazottai számára 2014 áprilisától, beleértve a szoftvert és az azzal kapcsolatos eljárásokat. |
| --- | --- |

—

Rugalmas munkaidőrendszer bevezetése az EBA alkalmazottai számára 2014 áprilisától, beleértve a szoftvert és az azzal kapcsolatos eljárásokat.

| — | Az Allegro rendszer további módosításai és javításai (az Európai Bizottság személyzeti értékelésének általános végrehajtási eljárásait tükröző módosítások, a teljesítményértékelő jelentés egyszerűsítése, értesítő e-mailek, a hétvégi kiküldetésekkel kapcsolatos módosítások, betegállomány orvosi igazolással vagy anélkül – ezt a feladatot az alkalmazottak helyett ezentúl az emberierőforrás-részleg végzi). |
| --- | --- |

—

Az Allegro rendszer további módosításai és javításai (az Európai Bizottság személyzeti értékelésének általános végrehajtási eljárásait tükröző módosítások, a teljesítményértékelő jelentés egyszerűsítése, értesítő e-mailek, a hétvégi kiküldetésekkel kapcsolatos módosítások, betegállomány orvosi igazolással vagy anélkül – ezt a feladatot az alkalmazottak helyett ezentúl az emberierőforrás-részleg végzi).

| — | A 2014-es költségvetés 99,8 %-os végrehajtása. |
| --- | --- |

—

A 2014-es költségvetés 99,8 %-os végrehajtása.

| — | 469 pénzügyi kötelezettségvállalás és 2  711 fizetési megbízás feldolgozása. |
| --- | --- |

—

469 pénzügyi kötelezettségvállalás és 2  711 fizetési megbízás feldolgozása.

| — | A fizetési késedelmekre vonatkozó statisztika javulása, a késedelmi kamatok elkerülése. |
| --- | --- |

—

A fizetési késedelmekre vonatkozó statisztika javulása, a késedelmi kamatok elkerülése.

| — | A költségvetés nyomon követésére és a beszámolásra szolgáló jobb eszközök bevezetése. |
| --- | --- |

—

A költségvetés nyomon követésére és a beszámolásra szolgáló jobb eszközök bevezetése.

| — | Számos képzés tartása a pénzügyi folyamatokról és a közbeszerzési szabályokról. |
| --- | --- |

—

Számos képzés tartása a pénzügyi folyamatokról és a közbeszerzési szabályokról.

| — | 12 közbeszerzés sikeres végrehajtása az uniós közbeszerzési szabályoknak megfelelően. |
| --- | --- |

—

12 közbeszerzés sikeres végrehajtása az uniós közbeszerzési szabályoknak megfelelően.

| — | 29, eredetileg 2013-ban 12 hónapos időtartamra kötött szerződés megújítása. |
| --- | --- |

—

29, eredetileg 2013-ban 12 hónapos időtartamra kötött szerződés megújítása.

---

(1)  Európai Rendszerkockázati Testület

1

(2)  Tagállami felügyeleti hatóság

2

(3)  Európai Központi Bank

3

(4)  Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság

4

(5)  Európai Értékpapír-piaci Hatóság

5

(6)  Egyes nyilvános meghallgatások az EBA egynél több szabályozási javaslatát tárgyalták

6

Forrás: A Hatóságtól származó melléklet.

Forrás

---

A HATÓSÁG VÁLASZA

| 11. | A Hatóság a Számvevőszék jelentését tudomásul veszi. |
| --- | --- |

11.

A Hatóság a Számvevőszék jelentését tudomásul veszi.

---

| 9.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 409/122 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 409/122

---

JELENTÉS

az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról a Központ válaszával együtt

(2015/C 409/14)

BEVEZETÉS

| 1. | A stockholmi székhelyű Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központot (a továbbiakban: a Központ, más néven: ECDC) a 851/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) hozta létre. A Központ fő feladata, hogy összegyűjtse és terjessze az emberi betegségek megelőzésével és az ellenük való védekezéssel kapcsolatos információkat, illetve hogy e témákban tudományos szakvéleményeket bocsásson ki. Feladata továbbá az ezen a területen tevékenykedő szervezetek európai hálózatának összehangolása is (2). |
| --- | --- |

1.

A stockholmi székhelyű Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központot (a továbbiakban: a Központ, más néven: ECDC) a 851/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) hozta létre. A Központ fő feladata, hogy összegyűjtse és terjessze az emberi betegségek megelőzésével és az ellenük való védekezéssel kapcsolatos információkat, illetve hogy e témákban tudományos szakvéleményeket bocsásson ki. Feladata továbbá az ezen a területen tevékenykedő szervezetek európai hálózatának összehangolása is (2).

A MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZATOT ALÁTÁMASZTÓ INFORMÁCIÓK

| 2. | A Számvevőszék ellenőrzési módszere analitikus ellenőrzési eljárásokat, tranzakciók közvetlen tesztelését, valamint a Központ felügyeleti és kontrollrendszereiben alkalmazott fő kontrollmechanizmusok értékelését foglalja magában. Mindez kiegészül más ellenőrök munkájából származó bizonyítékokkal, valamint a vezetői teljességi nyilatkozatok elemzésével. |
| --- | --- |

2.

A Számvevőszék ellenőrzési módszere analitikus ellenőrzési eljárásokat, tranzakciók közvetlen tesztelését, valamint a Központ felügyeleti és kontrollrendszereiben alkalmazott fő kontrollmechanizmusok értékelését foglalja magában. Mindez kiegészül más ellenőrök munkájából származó bizonyítékokkal, valamint a vezetői teljességi nyilatkozatok elemzésével.

| MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT









  3. | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke alapján a Számvevőszék ellenőrizte a következőket:






  a) | a Központ éves beszámolója, amely a 2014. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból (3) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (4) áll; és |
| --- | --- | --- |

MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT

3.

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke alapján a Számvevőszék ellenőrizte a következőket:

a)

a Központ éves beszámolója, amely a 2014. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból (3) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (4) áll; és

| b) | a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége. |
| --- | --- |

b)

a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége.

A vezetés felelőssége

| 4. | A vezetés felelőssége a Központ éves beszámolójának elkészítése és valós bemutatása, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége (5):






  a) | A Központ éves beszámolója tekintetében a vezetés felelősségi körébe tartozik: az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és valós bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítása, megvalósítása és fenntartása; a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok (6) alapján megfelelő számviteli politika megválasztása és alkalmazása; és a körülményeknek megfelelően ésszerű számviteli becslések készítése. Az igazgató hagyja jóvá a Központ éves beszámolóját azután, hogy a számvitelért felelős tisztviselő az összes rendelkezésre álló információ alapján egy olyan kísérő nyilatkozattal egyetemben elkészítette azt, amelyben a tisztviselő többek között kijelenti, hogy ésszerű bizonyossággal rendelkezik afelől, hogy a beszámoló minden lényeges szempontból valós és hű képet ad a Központ pénzügyi helyzetéről. |
| --- | --- | --- |

4.

A vezetés felelőssége a Központ éves beszámolójának elkészítése és valós bemutatása, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége (5):

a)

A Központ éves beszámolója tekintetében a vezetés felelősségi körébe tartozik: az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és valós bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítása, megvalósítása és fenntartása; a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok (6) alapján megfelelő számviteli politika megválasztása és alkalmazása; és a körülményeknek megfelelően ésszerű számviteli becslések készítése. Az igazgató hagyja jóvá a Központ éves beszámolóját azután, hogy a számvitelért felelős tisztviselő az összes rendelkezésre álló információ alapján egy olyan kísérő nyilatkozattal egyetemben elkészítette azt, amelyben a tisztviselő többek között kijelenti, hogy ésszerű bizonyossággal rendelkezik afelől, hogy a beszámoló minden lényeges szempontból valós és hű képet ad a Központ pénzügyi helyzetéről.

| b) | A vezetés felelőssége a mögöttes tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, illetve a gondos pénzgazdálkodás elveinek követése tekintetében abban áll, hogy ki kell alakítania, meg kell valósítania és fenn kell tartania egy olyan eredményes és hatékony belső kontrollrendszert, amely megfelelő felügyelettel és alkalmas intézkedésekkel képes megakadályozni a szabálytalanságokat és csalásokat, illetve szükség esetén jogi eljárásokkal képes visszaszerezni a tévesen kifizetett vagy felhasznált pénzösszegeket. |
| --- | --- |

b)

A vezetés felelőssége a mögöttes tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, illetve a gondos pénzgazdálkodás elveinek követése tekintetében abban áll, hogy ki kell alakítania, meg kell valósítania és fenn kell tartania egy olyan eredményes és hatékony belső kontrollrendszert, amely megfelelő felügyelettel és alkalmas intézkedésekkel képes megakadályozni a szabálytalanságokat és csalásokat, illetve szükség esetén jogi eljárásokkal képes visszaszerezni a tévesen kifizetett vagy felhasznált pénzösszegeket.

Az ellenőr felelőssége

| 5. | A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzése alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Európai Parlament és a Tanács számára (7) az éves beszámoló megbízhatóságára és a mögöttes tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. A Számvevőszék az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjai és etikai kódexe, valamint a legfőbb ellenőrző intézményeknek az INTOSAI által elfogadott nemzetközi standardjai szerint végzi ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy ésszerű bizonyosságot szerezhessen arról, hogy a Központ éves beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

5.

A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzése alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Európai Parlament és a Tanács számára (7) az éves beszámoló megbízhatóságára és a mögöttes tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. A Számvevőszék az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjai és etikai kódexe, valamint a legfőbb ellenőrző intézményeknek az INTOSAI által elfogadott nemzetközi standardjai szerint végzi ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy ésszerű bizonyosságot szerezhessen arról, hogy a Központ éves beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek.

| 6. | Az ellenőrzés olyan eljárásokat foglal magában, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték szerezhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőrnek egy arra irányuló kockázatelemzés alapján kialakított szakmai megítélésétől függ, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba a beszámolóban, illetve az Európai Unió jogi keretei által meghatározott követelményektől való lényeges eltérés az annak alapjául szolgáló tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr mérlegeli a szervezetnek a beszámoló elkészítése és valós bemutatása szempontjából releváns belső kontrollmechanizmusait, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségének és szabályszerűségének biztosítása céljából alkalmazott felügyeleti és kontrollrendszereit, és a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárásokat alakít ki. Az ellenőrzés része továbbá az alkalmazott számviteli politika megfelelőségének, a számviteli becslések ésszerűségének és a beszámoló általános bemutatásának értékelése. E jelentés és a megbízhatósági nyilatkozat elkészítése során a Számvevőszék az Unió költségvetési rendelete (8) 208. cikke (4) bekezdésének megfelelően figyelembe vette a független külső ellenőr által a Központ beszámolóira nézve végzett ellenőrzési tevékenységet. |
| --- | --- |

6.

Az ellenőrzés olyan eljárásokat foglal magában, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték szerezhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőrnek egy arra irányuló kockázatelemzés alapján kialakított szakmai megítélésétől függ, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba a beszámolóban, illetve az Európai Unió jogi keretei által meghatározott követelményektől való lényeges eltérés az annak alapjául szolgáló tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr mérlegeli a szervezetnek a beszámoló elkészítése és valós bemutatása szempontjából releváns belső kontrollmechanizmusait, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségének és szabályszerűségének biztosítása céljából alkalmazott felügyeleti és kontrollrendszereit, és a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárásokat alakít ki. Az ellenőrzés része továbbá az alkalmazott számviteli politika megfelelőségének, a számviteli becslések ésszerűségének és a beszámoló általános bemutatásának értékelése. E jelentés és a megbízhatósági nyilatkozat elkészítése során a Számvevőszék az Unió költségvetési rendelete (8) 208. cikke (4) bekezdésének megfelelően figyelembe vette a független külső ellenőr által a Központ beszámolóira nézve végzett ellenőrzési tevékenységet.

| 7. | A Számvevőszék úgy véli, hogy az összegyűjtött ellenőrzési bizonyítékok elégségesek és megfelelőek megbízhatósági nyilatkozata megalapozásához. |
| --- | --- |

7.

A Számvevőszék úgy véli, hogy az összegyűjtött ellenőrzési bizonyítékok elégségesek és megfelelőek megbízhatósági nyilatkozata megalapozásához.

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról

| 8. | A Számvevőszék véleménye szerint a Központ éves beszámolója minden lényeges szempontból híven és pénzügyi szabályzata előírásainak, valamint a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályoknak megfelelően tükrözi a 2014. december 31-i pénzügyi helyzetet, a tárgyévi gazdasági események eredményét és a pénzforgalmat. |
| --- | --- |

8.

A Számvevőszék véleménye szerint a Központ éves beszámolója minden lényeges szempontból híven és pénzügyi szabályzata előírásainak, valamint a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályoknak megfelelően tükrözi a 2014. december 31-i pénzügyi helyzetet, a tárgyévi gazdasági események eredményét és a pénzforgalmat.

Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről

| 9. | A Számvevőszék véleménye szerint a 2014. december 31-én véget ért évre vonatkozó éves beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

9.

A Számvevőszék véleménye szerint a 2014. december 31-én véget ért évre vonatkozó éves beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek.

| 10. | A Számvevőszék véleményei függetlenek az alábbi megjegyzésektől. |
| --- | --- |

10.

A Számvevőszék véleményei függetlenek az alábbi megjegyzésektől.

MEGJEGYZÉSEK A KÖLTSÉGVETÉSI GAZDÁLKODÁSRÓL

| 11. | Összességében a költségvetés felhasználási aránya nagy volt (99 %; 2013-ban: 92 %). Szintén viszonylag nagyarányú volt a lekötött előirányzatok átvitele, a II. cím (Igazgatási kiadások) esetében összesen 1,6 millió euro, azaz 25 % (2013: 1,7 millió euro, azaz 26 %), a III. cím (Operatív kiadások) esetében pedig 8,1 millió euro, azaz 49 % (2013: 7,9 millió euro, azaz 44 %). A II. cím tekintetében az átvitel főként a 2014 második felére tervezett hardver és szoftver beszerzéséhez kapcsolódott (1 millió euro), amelyre vonatkozóan a kifizetés csak 2015-ben esedékes. A III. cím tekintetében az átvitelek nagy aránya többéves projektekhez (4,7 millió euro) és az operatív tevékenységeket támogató informatikához (1,6 millió euro) kapcsolódott – ezeknél az előirányzatoknál a tevékenységekre és a kifizetésekre az operatív szükségletek függvényében került sor –, valamint az olyan, 2014-ben tartott ülések megszervezéséhez igénybe vett szakértői szolgáltatásokhoz (1,2 millió euro), amelyeket év végéig nem számláztak ki, illetve az olyanokhoz, amelyek esetében az ülésekre csak 2015 első negyedévében került sor. |
| --- | --- |

11.

Összességében a költségvetés felhasználási aránya nagy volt (99 %; 2013-ban: 92 %). Szintén viszonylag nagyarányú volt a lekötött előirányzatok átvitele, a II. cím (Igazgatási kiadások) esetében összesen 1,6 millió euro, azaz 25 % (2013: 1,7 millió euro, azaz 26 %), a III. cím (Operatív kiadások) esetében pedig 8,1 millió euro, azaz 49 % (2013: 7,9 millió euro, azaz 44 %). A II. cím tekintetében az átvitel főként a 2014 második felére tervezett hardver és szoftver beszerzéséhez kapcsolódott (1 millió euro), amelyre vonatkozóan a kifizetés csak 2015-ben esedékes. A III. cím tekintetében az átvitelek nagy aránya többéves projektekhez (4,7 millió euro) és az operatív tevékenységeket támogató informatikához (1,6 millió euro) kapcsolódott – ezeknél az előirányzatoknál a tevékenységekre és a kifizetésekre az operatív szükségletek függvényében került sor –, valamint az olyan, 2014-ben tartott ülések megszervezéséhez igénybe vett szakértői szolgáltatásokhoz (1,2 millió euro), amelyeket év végéig nem számláztak ki, illetve az olyanokhoz, amelyek esetében az ülésekre csak 2015 első negyedévében került sor.

A KORÁBBI ÉVEK MEGJEGYZÉSEINEK HASZNOSULÁSA

| 12. | Az I. melléklet áttekintést ad a korábbi évek számvevőszéki megjegyzései nyomán tett helyesbítő intézkedésről. |
| --- | --- |

12.

Az I. melléklet áttekintést ad a korábbi évek számvevőszéki megjegyzései nyomán tett helyesbítő intézkedésről.

A jelentést 2015. szeptember 8-i luxembourgi ülésén fogadta el a Milan Martin CVIKL számvevőszéki tag elnökölte IV. Kamara.

a Számvevőszék nevében

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

elnök

---

(1)  HL L 142., 2004.4.30., 1. o.

1

(2)  A Központ hatáskörét és tevékenységeit a II. melléklet foglalja össze, tájékoztató jelleggel.

2

II. melléklet

(3)  Ezek a következőkből állnak: mérleg, eredménykimutatás, pénzforgalmi kimutatás, a nettó eszközállomány változásainak kimutatása, a számviteli politika meghatározó alapelveinek összefoglalása és további magyarázatok.

3

(4)  Ezek a költségvetési eredménykimutatásból és a költségvetési eredménykimutatás mellékletéből állnak.

4

(5)  Az 1271/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (HL L 328., 2013.12.7., 42. o.) 39. és 50. cikke.

5

(6)  A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok a Könyvvizsgálók Nemzetközi Szövetsége (IFAC) által kibocsátott Nemzetközi Költségvetési Számviteli Standardokra (IPSAS), illetve adott esetben a Nemzetközi Számviteli Standard Testület (IASB) által kibocsátott Nemzetközi Számviteli Standardokra (IAS)/Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardokra (IFRS) támaszkodnak.

6

(7)  Az 1271/2013/EU rendelet 107. cikke.

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 966/2012/EU, Euratom rendelete (HL L 298., 2012.10.26., 1. o.).

8

---

I. MELLÉKLET

A korábbi évek megjegyzéseinek hasznosulása

| Év | A Számvevőszék megjegyzése | A helyesbítő intézkedés állapota
  (végrehajtva/folyamatban/ végrehajtandó/n.a.) |
| --- | --- | --- |
| 2012 | 2012-ben a Központ kutatóintézetek és magánszemélyek számára nyújtott támogatást. A támogatásokra fordított kiadások 7 52  000 eurót tettek ki, ami a 2012. évi működési kiadások 1,4 %-a volt. A Központ által végzett, a kedvezményezettek által igényelt költségtérítés folyósítása előtt végzett előzetes ellenőrzések a kifizetési kérelmek és – részben – a kedvezményezettek által szerződtetett külső ellenőrök által kiállított könyvvizsgálói igazolások adminisztratív elemzéséből áll. A Központ általában nem kap a kedvezményezettektől a bejelentett költségek támogathatóságát és pontosságát alátámasztó dokumentumokat. A kontrollok javítása érdekében a Központ utólagos ellenőrzési stratégiát fogadott el és annak 2012-ben történő bevezetését tervezte. Az intézményközi ellenőrzési szerződés aláírása azonban 10 hónapot késett és az ellenőrzés időpontjában egyelőre még nem történt meg a 2012-es támogatások utólagos ellenőrzése. A Központ a Számvevőszék nevében bekért bizonylatokat, amelyek ésszerű bizonyosságot nyújtottak a Számvevőszék által vizsgált tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. | Folyamatban |
| 2013 | A Központ ugyan javított a közbeszerzési eljárásainak irányításán, ám egy 2013-ban indított eljárás kapcsán egymásnak ellentmondó információkat tartalmazott a szerződési hirdetmény és a pályázati dokumentáció, ez pedig befolyásolhatta a verseny folyamatát és az eljárás kimenetelét. A keretszerződés, valamint a két érintett egyedi szerződés kapcsán 2013-ban történt kifizetések összege 1 08  000 eurót tett ki. A számvevőszéki ellenőrzés nyomán a Központ azonnal helyesbítő intézkedést hozott, és felmondta a keretszerződést. | Végrehajtva |
| 2013 | Összességében a költségvetés felhasználási aránya viszonylag kicsi volt (92 %). A 2013-as előirányzatok közül minden költségvetési címnél volt olyan, amelyet töröltek. | n.a. |
| 2013 | Az átvitt kötelezettségvállalási előirányzatok összege viszonylag nagy volt: 1 7 14  484 euro (26 %) a II. címben (Igazgatási kiadások), illetve 7 9 07  139 euro (44 %) a III. címben (Operatív kiadások). | n.a. |
| 2013 | A II. cím esetében ez főként hardver és szoftver beszerzéséhez (1 0 86  203 euró), valamint a Központ folyamatban lévő külső értékeléséhez (2 10  000 euro) kapcsolódott. | n.a. |
| 2013 | A III. cím esetében az átvitt kötelezettségvállalási előirányzatok főként többéves projektekhez (4 6 20  605 euro) és az operatív tevékenységeket támogató informatikához (1 9 62  443 euro) kapcsolódtak; ezeknél az előirányzatoknál a tevékenységekre és a kifizetésekre az operatív szükségletek függvényében került sor. Hiányosságok voltak azonban tapasztalhatóak a költségvetés-tervezésben és végrehajtásban az operatív megbeszélések kapcsán, főként azért, mert a Központ túlbecsülte a részvételi arányt, illetve a szállás- és a repülési költségeket. Az érintett költségvetési sorban a 2013-as előirányzatok 29 %-át (6 55  142 euro) és a 2012-es átvitelek 59 %-át (4 55  820 euro) törölték. Ezen kívül az operatív megbeszélésekkel kapcsolatos 2013-as kötelezettségvállalási előirányzatok 38 %-át (5 94  758 euro) átvitték 2014-re. | n.a. |

Év

A Számvevőszék megjegyzése

A helyesbítő intézkedés állapota

(végrehajtva/folyamatban/ végrehajtandó/n.a.)

2012

2012-ben a Központ kutatóintézetek és magánszemélyek számára nyújtott támogatást. A támogatásokra fordított kiadások 7 52  000 eurót tettek ki, ami a 2012. évi működési kiadások 1,4 %-a volt. A Központ által végzett, a kedvezményezettek által igényelt költségtérítés folyósítása előtt végzett előzetes ellenőrzések a kifizetési kérelmek és – részben – a kedvezményezettek által szerződtetett külső ellenőrök által kiállított könyvvizsgálói igazolások adminisztratív elemzéséből áll. A Központ általában nem kap a kedvezményezettektől a bejelentett költségek támogathatóságát és pontosságát alátámasztó dokumentumokat. A kontrollok javítása érdekében a Központ utólagos ellenőrzési stratégiát fogadott el és annak 2012-ben történő bevezetését tervezte. Az intézményközi ellenőrzési szerződés aláírása azonban 10 hónapot késett és az ellenőrzés időpontjában egyelőre még nem történt meg a 2012-es támogatások utólagos ellenőrzése. A Központ a Számvevőszék nevében bekért bizonylatokat, amelyek ésszerű bizonyosságot nyújtottak a Számvevőszék által vizsgált tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan.

Folyamatban

2013

A Központ ugyan javított a közbeszerzési eljárásainak irányításán, ám egy 2013-ban indított eljárás kapcsán egymásnak ellentmondó információkat tartalmazott a szerződési hirdetmény és a pályázati dokumentáció, ez pedig befolyásolhatta a verseny folyamatát és az eljárás kimenetelét. A keretszerződés, valamint a két érintett egyedi szerződés kapcsán 2013-ban történt kifizetések összege 1 08  000 eurót tett ki. A számvevőszéki ellenőrzés nyomán a Központ azonnal helyesbítő intézkedést hozott, és felmondta a keretszerződést.

Végrehajtva

2013

Összességében a költségvetés felhasználási aránya viszonylag kicsi volt (92 %). A 2013-as előirányzatok közül minden költségvetési címnél volt olyan, amelyet töröltek.

n.a.

2013

Az átvitt kötelezettségvállalási előirányzatok összege viszonylag nagy volt: 1 7 14  484 euro (26 %) a II. címben (Igazgatási kiadások), illetve 7 9 07  139 euro (44 %) a III. címben (Operatív kiadások).

n.a.

2013

A II. cím esetében ez főként hardver és szoftver beszerzéséhez (1 0 86  203 euró), valamint a Központ folyamatban lévő külső értékeléséhez (2 10  000 euro) kapcsolódott.

n.a.

2013

A III. cím esetében az átvitt kötelezettségvállalási előirányzatok főként többéves projektekhez (4 6 20  605 euro) és az operatív tevékenységeket támogató informatikához (1 9 62  443 euro) kapcsolódtak; ezeknél az előirányzatoknál a tevékenységekre és a kifizetésekre az operatív szükségletek függvényében került sor. Hiányosságok voltak azonban tapasztalhatóak a költségvetés-tervezésben és végrehajtásban az operatív megbeszélések kapcsán, főként azért, mert a Központ túlbecsülte a részvételi arányt, illetve a szállás- és a repülési költségeket. Az érintett költségvetési sorban a 2013-as előirányzatok 29 %-át (6 55  142 euro) és a 2012-es átvitelek 59 %-át (4 55  820 euro) törölték. Ezen kívül az operatív megbeszélésekkel kapcsolatos 2013-as kötelezettségvállalási előirányzatok 38 %-át (5 94  758 euro) átvitték 2014-re.

n.a.

---

II. MELLÉKLET

Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ (Stockholm)

Hatáskör és tevékenységek

| A Szerződésből eredő uniós hatáskör


  (az Európai Unió működéséről szóló szerződés 168. cikke) | — | Valamennyi uniós szakpolitika és tevékenység meghatározása és végrehajtása során biztosítani kell az emberi egészségvédelem magas szintjét. |
| --- | --- | --- |

A Szerződésből eredő uniós hatáskör

(az Európai Unió működéséről szóló szerződés 168. cikke)

—

Valamennyi uniós szakpolitika és tevékenység meghatározása és végrehajtása során biztosítani kell az emberi egészségvédelem magas szintjét.

| — | Az Unió fellépése, amely kiegészíti a nemzeti politikákat, a népegészségügyi helyzet javítására, az emberi megbetegedések és betegségek, valamint az emberek egészségét fenyegető veszélyek okainak megelőzésére irányul. Az ilyen fellépés magában foglalja a széles körben terjedő súlyos betegségek elleni küzdelmet az azok okaira, terjedésére és megelőzésére vonatkozó kutatások, valamint az egészségügyi tájékoztatás és oktatás által, illetve a határokon át terjedő súlyos egészségügyi veszélyek figyelemmel kísérését, az ilyen veszélyek korai előrejelzését és az ezek elleni küzdelmet. |
| --- | --- |

—

Az Unió fellépése, amely kiegészíti a nemzeti politikákat, a népegészségügyi helyzet javítására, az emberi megbetegedések és betegségek, valamint az emberek egészségét fenyegető veszélyek okainak megelőzésére irányul. Az ilyen fellépés magában foglalja a széles körben terjedő súlyos betegségek elleni küzdelmet az azok okaira, terjedésére és megelőzésére vonatkozó kutatások, valamint az egészségügyi tájékoztatás és oktatás által, illetve a határokon át terjedő súlyos egészségügyi veszélyek figyelemmel kísérését, az ilyen veszélyek korai előrejelzését és az ezek elleni küzdelmet.

A Központ hatásköre

(az Európai Parlament és a Tanács 851/2004/EK rendelete)

Célok

| — | A fertőző betegségek elleni európai védekezés erősítése, különösen a fertőző betegségek által az emberi egészséget fenyegető, fennálló és újonnan megjelenő veszélyek megállapítása, értékelése és az ezekről való tájékoztatás révén. |
| --- | --- |

—

A fertőző betegségek elleni európai védekezés erősítése, különösen a fertőző betegségek által az emberi egészséget fenyegető, fennálló és újonnan megjelenő veszélyek megállapítása, értékelése és az ezekről való tájékoztatás révén.

| — | E célból a Központ felügyeleti szakhálózatokat működtet, tudományos szakvéleményeket nyújt, korai figyelmeztető és gyorsreagáló rendszert (EWRS) tart fenn, valamint gondoskodik a tudományos és technikai segítségnyújtásról és képzésről. |
| --- | --- |

—

E célból a Központ felügyeleti szakhálózatokat működtet, tudományos szakvéleményeket nyújt, korai figyelmeztető és gyorsreagáló rendszert (EWRS) tart fenn, valamint gondoskodik a tudományos és technikai segítségnyújtásról és képzésről.

Feladatok

| — | Egyes betegségekre szakosodott felügyeleti hálózatok működtetése és a hálózati tevékenységek ösztönzése. A Központ külön szerepet játszik az adatok gyűjtésében, ellenőrzésében, elemzésében és terjesztésében. |
| --- | --- |

—

Egyes betegségekre szakosodott felügyeleti hálózatok működtetése és a hálózati tevékenységek ösztönzése. A Központ külön szerepet játszik az adatok gyűjtésében, ellenőrzésében, elemzésében és terjesztésében.

| — | Hiteles szaktanácsadás, valamint tudományos szakvélemények és tanulmányok készítése a fertőző betegségekről. |
| --- | --- |

—

Hiteles szaktanácsadás, valamint tudományos szakvélemények és tanulmányok készítése a fertőző betegségekről.

| — | Az EWRS működtetése és eljárások kidolgozása az újonnan megjelenő egészségügyi veszélyek azonosítása céljából. |
| --- | --- |

—

Az EWRS működtetése és eljárások kidolgozása az újonnan megjelenő egészségügyi veszélyek azonosítása céljából.

| — | A tagállamok készenléti tervezési és képzési kapacitásának erősítése. |
| --- | --- |

—

A tagállamok készenléti tervezési és képzési kapacitásának erősítése.

| — | A nyilvánosság és az érdekelt felek tájékoztatása a Központ munkájáról. |
| --- | --- |

—

A nyilvánosság és az érdekelt felek tájékoztatása a Központ munkájáról.

Irányítás

Igazgatóság

Összetétel

Tagállamonként egy-egy képviselő, az Európai Parlament két képviselője, és a Bizottság három képviselője.

Feladatok

Elfogadja a Központ éves munkatervét és költségvetését, illetve figyelemmel kíséri ezek végrehajtását.

Igazgató

Az igazgatóság nevezi ki a Bizottság által készített jelöltlista alapján.

Tanácsadó fórum

Összetétel

Tagállamonként egy-egy képviselő, és a Bizottság három, szavazati joggal nem rendelkező képviselője.

Feladatok

Feladata, hogy a Központ tevékenységeit tekintve szavatolja a szakmai kiválóságot, illetve a Központ tevékenységeinek és véleményeinek a függetlenségét.

Külső ellenőrzés

Európai Számvevőszék.

Belső ellenőrzés

Az Európai Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálata.

A zárszámadás elfogadásáért felelős hatóság

Az Európai Parlament, a Tanács ajánlása alapján.

A Központ rendelkezésére bocsátott erőforrások 2014-ben (2013)

Végleges költségvetés

60,4(58,3) millió euro

Létszám 2014. december 31-én

Jóváhagyott álláshelyek száma: 194 (198)

Ebből betöltött: 183 (190)

Egyéb álláshelyek: 92 (95)

Összesen: 275 (285), feladatok szerinti bontásban:

| — | operatív feladatok: 213 (186) |
| --- | --- |

—

operatív feladatok: 213 (186)

| — | adminisztratív és támogató feladatok: 63 (99) |
| --- | --- |

—

adminisztratív és támogató feladatok: 63 (99)

Termékek és szolgáltatások 2014-ben (2013)

44 (42) járványügyi veszély azonosítása, illetve figyelése a Veszélykövető Eszköz (Threat Tracking Tool, TTT) segítségével. Ez az adat a 2014-ben megjelenő új veszélyekre vonatkozik, amelyek kiegészítik a kétheti, havi és szezonális rendszerességgel már korábban is nyomon követett veszélyeket.

52 (52) heti jelentés a fertőző betegségekkel kapcsolatban fennálló veszélyekről és ezek kiküldése 614 (400) címzettnek. A jelentések hetente megjelennek az ECDC weboldalán is, ahol 2014-ben több mint 15  000 látogatást regisztráltunk (2013-ban: 8  000 látogatás).

Hozzájárulás a járványokkal kapcsolatos adatgyűjtéshez 2 (2), nagy tömegeket vonzó rendezvénynél.

3 (3) kockázatértékelés és 26 (12) új gyors kockázatértékelés elkészítése, továbbá 13 (9) gyors kockázatértékelés aktualizálása.

1 (1) szimulációs gyakorlatokkal tesztelték és javították a fertőző betegségekkel kapcsolatos felkészültséget és az arra való reagálást.

115 (117) szakember továbbképzése az Európai Intervenciós Epidemiológiai Képzési Program (EPIET) és az Európai Közegészségügyi Mikrobiológiai Képzési Program (EUPHEM) keretében.

26 EU-EGT tagállamból, 3 bővítési országból (Albánia, Bosznia-Hercegovina és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság) és 7 harmadik országból (Kanada, Egyiptom, Jordánia, Libanon, Palesztina, Svájc és Ukrajna) érkező, összesen 102 (112) közegészségügyi szakértő vett részt a Központ gyorsképző tanfolyamain.

1 2 00  000 (9 45  000) látogató a Központ weboldalán.

209 (216) tudományos dokumentum közzététele. Hányszor idézték az utóbbi öt évben megjelent, a Központhoz köthető szakcikkeket: 5,09(5,46)

Hetedik Európai Antibiotikum Nap (European Antibiotic Awareness Day) megrendezése november 18-án, több mint 40 ország részvételével. Az ECDC a világ más régióiban is együttműködött partnereivel, és az esemény hetében az antibiotikumok körültekintő alkalmazásáról kampányolt az Egyesült Államokban, Kanadában, Ausztráliában és Új-Zélandon.

17,4(16,3) millió egyedi tétel a TESSy adatbázisokban; 1  676(1  492) aktív felhasználó 58 (57) országból.

Éves epidemiológiai jelentés közzététele. Az ECDC létrehozta a Fertőző betegségek felügyeleti atlaszát (Surveillance Atlas of Infectious Diseases), amely az uniós szintű felügyeleti adatok interaktív elérhetőségét biztosító webalapú eszköz. 2014 végére az Atlaszon keresztül az ECDC négy betegségről tett közzé uniós szintű, valamint nemzetközi adatokat.

16 (18) felügyeleti jelentés közzététele, beleértve a TBC-ről, a HIV/AIDS-ről és az antibiotikumokkal szemben ellenálló kórokozókról szóló éves jelentéseket is.

41 (41) heti influenzatájékoztató/heti influenzafelügyeleti áttekintés 2014-ben.

88 (89) tudományos szakvélemény elkészítése az érintett felek felkérései alapján.

A fertőző betegségek alkalmazott epidemiológiájáról szóló nyolcadik európai tudományos konferencia (ESCAIDE) megszervezése 2014 november 5–7. között Stockholmban, 608 (550) résztvevővel.

Az Eurosurveillance tudományos folyóirat közzététele hetente, amelyet 2014-ben 4,65-ször (5,49) idéztek, így az Eurosurveillance a fertőző betegségek kategóriájában megtartotta helyét a tíz vezető folyóirat között.

Az ECDC szóló második független külső értékeléséről szóló végleges jelentés.

Többek között ECDC alkalmazottak Guineába való küldése révén az ECDC fontos támogató szerepet játszott az Ebola-járvánnyal kapcsolatos uniós és nemzetközi válaszadásban.

Elvégezte első éves felmérését az érdekeltek körében.

Forrás: A Központtól származó melléklet.

---

A KÖZPONT VÁLASZA

| 11. | A Központ köszönettel veszi a Számvevőszék észrevételét a költségvetés végrehajtásának magas arányáról (99 %), és azt a megállapítást is, hogy az áthozatok nagy arányát az operatív szükségletek igazolták. |
| --- | --- |

11.

A Központ köszönettel veszi a Számvevőszék észrevételét a költségvetés végrehajtásának magas arányáról (99 %), és azt a megállapítást is, hogy az áthozatok nagy arányát az operatív szükségletek igazolták.

---

| 9.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 409/131 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 409/131

---

JELENTÉS

az Európai Vegyianyag-ügynökség 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról az Ügynökség válaszával együtt

(2015/C 409/15)

BEVEZETÉS

| 1. | A helsinki székhelyű Európai Vegyianyag-ügynökséget (a továbbiakban: az Ügynökség vagy ECHA) az 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) hozta létre. Az Ügynökség fő feladata, hogy biztosítsa az emberi egészség és a környezet magas szintű védelmét, valamint a vegyi anyagok szabad mozgását a belső piacon, és egyúttal javítsa a versenyképességet és az innovációt. Az Ügynökség támogatja a vegyi anyagokkal kapcsolatos veszélyek felmérésének alternatív vizsgálati módszereit is (2). |
| --- | --- |

1.

A helsinki székhelyű Európai Vegyianyag-ügynökséget (a továbbiakban: az Ügynökség vagy ECHA) az 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) hozta létre. Az Ügynökség fő feladata, hogy biztosítsa az emberi egészség és a környezet magas szintű védelmét, valamint a vegyi anyagok szabad mozgását a belső piacon, és egyúttal javítsa a versenyképességet és az innovációt. Az Ügynökség támogatja a vegyi anyagokkal kapcsolatos veszélyek felmérésének alternatív vizsgálati módszereit is (2).

A MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZATOT ALÁTÁMASZTÓ INFORMÁCIÓK

| 2. | A Számvevőszék ellenőrzési módszere analitikus ellenőrzési eljárásokat, tranzakciók közvetlen tesztelését, valamint az Ügynökség felügyeleti és kontrollrendszereiben alkalmazott fő kontrollmechanizmusok értékelését foglalja magában. Mindez adott esetben kiegészül más ellenőrök munkájából származó bizonyítékokkal, valamint a vezetői teljességi nyilatkozatok elemzésével. |
| --- | --- |

2.

A Számvevőszék ellenőrzési módszere analitikus ellenőrzési eljárásokat, tranzakciók közvetlen tesztelését, valamint az Ügynökség felügyeleti és kontrollrendszereiben alkalmazott fő kontrollmechanizmusok értékelését foglalja magában. Mindez adott esetben kiegészül más ellenőrök munkájából származó bizonyítékokkal, valamint a vezetői teljességi nyilatkozatok elemzésével.

| MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT









  3. | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke alapján a Számvevőszék ellenőrizte a következőket:






  a) | az Ügynökség éves beszámolója, amely a 2014. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból (3) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (4) áll; és |
| --- | --- | --- |

MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT

3.

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke alapján a Számvevőszék ellenőrizte a következőket:

a)

az Ügynökség éves beszámolója, amely a 2014. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból (3) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (4) áll; és

| b) | a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége. |
| --- | --- |

b)

a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége.

A vezetés felelőssége

| 4. | A vezetés felelőssége az Ügynökség éves beszámolójának elkészítése és valós bemutatása, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége (5):






  a) | Az Ügynökség éves beszámolója tekintetében a vezetés felelősségi körébe tartozik: az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és valós bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítása, megvalósítása és fenntartása; a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok (6) alapján megfelelő számviteli politika megválasztása és alkalmazása; és a körülményeknek megfelelően ésszerű számviteli becslések készítése. Az igazgató hagyja jóvá az Ügynökség éves beszámolóját azután, hogy a számvitelért felelős tisztviselő az összes rendelkezésre álló információ alapján egy olyan kísérő nyilatkozattal egyetemben elkészítette azt, amelyben a tisztviselő többek között kijelenti, hogy ésszerű bizonyossággal rendelkezik afelől, hogy a beszámoló minden lényeges szempontból valós és hű képet ad az Ügynökség pénzügyi helyzetéről. |
| --- | --- | --- |

4.

A vezetés felelőssége az Ügynökség éves beszámolójának elkészítése és valós bemutatása, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége (5):

a)

Az Ügynökség éves beszámolója tekintetében a vezetés felelősségi körébe tartozik: az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és valós bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítása, megvalósítása és fenntartása; a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok (6) alapján megfelelő számviteli politika megválasztása és alkalmazása; és a körülményeknek megfelelően ésszerű számviteli becslések készítése. Az igazgató hagyja jóvá az Ügynökség éves beszámolóját azután, hogy a számvitelért felelős tisztviselő az összes rendelkezésre álló információ alapján egy olyan kísérő nyilatkozattal egyetemben elkészítette azt, amelyben a tisztviselő többek között kijelenti, hogy ésszerű bizonyossággal rendelkezik afelől, hogy a beszámoló minden lényeges szempontból valós és hű képet ad az Ügynökség pénzügyi helyzetéről.

| b) | A vezetés felelőssége a mögöttes tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, illetve a gondos pénzgazdálkodás elveinek követése tekintetében abban áll, hogy ki kell alakítania, meg kell valósítania és fenn kell tartania egy olyan eredményes és hatékony belső kontrollrendszert, amely megfelelő felügyelettel és alkalmas intézkedésekkel képes megakadályozni a szabálytalanságokat és csalásokat, illetve szükség esetén jogi eljárásokkal képes visszaszerezni a tévesen kifizetett vagy felhasznált pénzösszegeket. |
| --- | --- |

b)

A vezetés felelőssége a mögöttes tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, illetve a gondos pénzgazdálkodás elveinek követése tekintetében abban áll, hogy ki kell alakítania, meg kell valósítania és fenn kell tartania egy olyan eredményes és hatékony belső kontrollrendszert, amely megfelelő felügyelettel és alkalmas intézkedésekkel képes megakadályozni a szabálytalanságokat és csalásokat, illetve szükség esetén jogi eljárásokkal képes visszaszerezni a tévesen kifizetett vagy felhasznált pénzösszegeket.

Az ellenőr felelőssége

| 5. | A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzése alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Európai Parlament és a Tanács számára (7) az éves beszámoló megbízhatóságára és a mögöttes tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. A Számvevőszék az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjai és etikai kódexe, valamint a legfőbb ellenőrző intézményeknek az INTOSAI által elfogadott nemzetközi standardjai szerint végzi ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy ésszerű bizonyosságot szerezhessen arról, hogy az Ügynökség éves beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

5.

A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzése alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Európai Parlament és a Tanács számára (7) az éves beszámoló megbízhatóságára és a mögöttes tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. A Számvevőszék az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjai és etikai kódexe, valamint a legfőbb ellenőrző intézményeknek az INTOSAI által elfogadott nemzetközi standardjai szerint végzi ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy ésszerű bizonyosságot szerezhessen arról, hogy az Ügynökség éves beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek.

| 6. | Az ellenőrzés olyan eljárásokat foglal magában, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték szerezhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőrnek egy arra irányuló kockázatelemzés alapján kialakított szakmai megítélésétől függ, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba a beszámolóban, illetve az Európai Unió jogi keretei által meghatározott követelményektől való lényeges eltérés az annak alapjául szolgáló tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr mérlegeli a szervezetnek a beszámoló elkészítése és valós bemutatása szempontjából releváns belső kontrollmechanizmusait, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségének és szabályszerűségének biztosítása céljából alkalmazott felügyeleti és kontrollrendszereit, és a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárásokat alakít ki. Az ellenőrzés része továbbá az alkalmazott számviteli politika megfelelőségének, a számviteli becslések ésszerűségének és a beszámoló általános bemutatásának értékelése. E jelentés és a megbízhatósági nyilatkozat elkészítése során a Számvevőszék az Unió költségvetési rendelete (8) 208. cikke (4) bekezdésének megfelelően figyelembe vette a független külső ellenőr által az Ügynökség beszámolóira nézve végzett ellenőrzési tevékenységet. |
| --- | --- |

6.

Az ellenőrzés olyan eljárásokat foglal magában, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték szerezhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőrnek egy arra irányuló kockázatelemzés alapján kialakított szakmai megítélésétől függ, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba a beszámolóban, illetve az Európai Unió jogi keretei által meghatározott követelményektől való lényeges eltérés az annak alapjául szolgáló tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr mérlegeli a szervezetnek a beszámoló elkészítése és valós bemutatása szempontjából releváns belső kontrollmechanizmusait, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségének és szabályszerűségének biztosítása céljából alkalmazott felügyeleti és kontrollrendszereit, és a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárásokat alakít ki. Az ellenőrzés része továbbá az alkalmazott számviteli politika megfelelőségének, a számviteli becslések ésszerűségének és a beszámoló általános bemutatásának értékelése. E jelentés és a megbízhatósági nyilatkozat elkészítése során a Számvevőszék az Unió költségvetési rendelete (8) 208. cikke (4) bekezdésének megfelelően figyelembe vette a független külső ellenőr által az Ügynökség beszámolóira nézve végzett ellenőrzési tevékenységet.

| 7. | A Számvevőszék úgy véli, hogy az összegyűjtött ellenőrzési bizonyítékok elégségesek és megfelelőek megbízhatósági nyilatkozata megalapozásához. |
| --- | --- |

7.

A Számvevőszék úgy véli, hogy az összegyűjtött ellenőrzési bizonyítékok elégségesek és megfelelőek megbízhatósági nyilatkozata megalapozásához.

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról

| 8. | A Számvevőszék véleménye szerint az Ügynökség éves beszámolója minden lényeges szempontból híven és pénzügyi szabályzata előírásainak, valamint a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályoknak megfelelően tükrözi a 2014. december 31-i pénzügyi helyzetet, a tárgyévi gazdasági események eredményét és a pénzforgalmat. |
| --- | --- |

8.

A Számvevőszék véleménye szerint az Ügynökség éves beszámolója minden lényeges szempontból híven és pénzügyi szabályzata előírásainak, valamint a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályoknak megfelelően tükrözi a 2014. december 31-i pénzügyi helyzetet, a tárgyévi gazdasági események eredményét és a pénzforgalmat.

Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről

| 9. | A Számvevőszék véleménye szerint a 2014. december 31-én véget ért évre vonatkozó éves beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

9.

A Számvevőszék véleménye szerint a 2014. december 31-én véget ért évre vonatkozó éves beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek.

| 10. | A Számvevőszék véleményei függetlenek az alábbi megjegyzésektől. |
| --- | --- |

10.

A Számvevőszék véleményei függetlenek az alábbi megjegyzésektől.

MEGJEGYZÉSEK A KÖLTSÉGVETÉSI GAZDÁLKODÁSRÓL

| 11. | A költségvetés felhasználási aránya 2014-ben az előző évhez képest javult. A lekötött előirányzatok 2014-re való átvitele a III., IV. és V. cím (Operatív kiadások) tekintetében 8,5 millió euro (35 %) volt (2013: 10,6 millió euro, azaz 46 %). Az átviteleket elsősorban a következők indokolták: a tervezett informatikai fejlesztési projektek (4,5 millió euro) többéves jellege, a 2014-ben megrendelt, de az év végéig még el nem készült és ki nem fizetett fordítások költsége (0,5 millió euro), és azok a vegyianyag-értékelések, melyeknek jogszabályi határideje 2015-re esik (1,9 millió euro). Az Ügynökség egyik új tevékenységéhez, a biocid termékekről szóló rendelet (9) végrehajtásához kapcsolódó eljárások kiadásait elvben fedezniük kellett az e termékek nyilvántartásba vételekor befizetett regisztrációs díjaknak (10). A 2014-ben beszedett díjak azonban csak e kiadások 17 %-át fedezték, a fennmaradó részt pedig az Uniónak (6,3 millió euro) és az EFTA-országoknak (0,2 millió euro) az Ügynökség költségvetéséhez való hozzájárulásából finanszírozták. |
| --- | --- |

11.

A költségvetés felhasználási aránya 2014-ben az előző évhez képest javult. A lekötött előirányzatok 2014-re való átvitele a III., IV. és V. cím (Operatív kiadások) tekintetében 8,5 millió euro (35 %) volt (2013: 10,6 millió euro, azaz 46 %). Az átviteleket elsősorban a következők indokolták: a tervezett informatikai fejlesztési projektek (4,5 millió euro) többéves jellege, a 2014-ben megrendelt, de az év végéig még el nem készült és ki nem fizetett fordítások költsége (0,5 millió euro), és azok a vegyianyag-értékelések, melyeknek jogszabályi határideje 2015-re esik (1,9 millió euro). Az Ügynökség egyik új tevékenységéhez, a biocid termékekről szóló rendelet (9) végrehajtásához kapcsolódó eljárások kiadásait elvben fedezniük kellett az e termékek nyilvántartásba vételekor befizetett regisztrációs díjaknak (10). A 2014-ben beszedett díjak azonban csak e kiadások 17 %-át fedezték, a fennmaradó részt pedig az Uniónak (6,3 millió euro) és az EFTA-országoknak (0,2 millió euro) az Ügynökség költségvetéséhez való hozzájárulásából finanszírozták.

AZ ELŐZŐ ÉVI MEGJEGYZÉSEK HASZNOSULÁSA

| 12. | Az I. melléklet áttekintést ad az előző év számvevőszéki megjegyzései nyomán tett helyesbítő intézkedésről. |
| --- | --- |

12.

Az I. melléklet áttekintést ad az előző év számvevőszéki megjegyzései nyomán tett helyesbítő intézkedésről.

A jelentést 2015. szeptember 8-i luxembourgi ülésén fogadta el a Milan Martin CVIKL számvevőszéki tag elnökölte IV. Kamara.

a Számvevőszék nevében

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

elnök

---

(1)  HL L 396., 2006.12.30., 1. o.

1

(2)  Az Ügynökség hatáskörét és tevékenységeit a II. melléklet foglalja össze, tájékoztató jelleggel.

2

II. melléklet

(3)  Ezek a következőkből állnak: mérleg, eredménykimutatás, pénzforgalmi kimutatás, a nettó eszközállomány változásainak kimutatása, a számviteli politika meghatározó alapelveinek összefoglalása és további magyarázatok.

3

(4)  Ezek a költségvetési eredménykimutatásból és a költségvetési eredménykimutatás mellékletéből állnak.

4

(5)  Az 1271/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (HL L 328., 2013.12.7., 42. o.) 39. és 50. cikke.

5

(6)  A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok a Könyvvizsgálók Nemzetközi Szövetsége (IFAC) által kibocsátott Nemzetközi Költségvetési Számviteli Standardokra (IPSAS), illetve adott esetben a Nemzetközi Számviteli Standard Testület (IASB) által kibocsátott Nemzetközi Számviteli Standardokra (IAS)/Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardokra (IFRS) támaszkodnak.

6

(7)  Az 1271/2013/EU rendelet 107. cikke.

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 966/2012/EU, Euratom rendelete (HL L 298., 2012.10.26., 1. o.).

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács 528/2012/EU rendelete (HL L 167., 2012.6.27., 1. o.).

9

(10)  Az 528/2012/EU rendelet 80. cikke (3) bekezdésének a) pontja.

10

---

I. MELLÉKLET

Az előző évi megjegyzések hasznosulása

| Év | A Számvevőszék megjegyzése | A helyesbítő intézkedés állapota
  (végrehajtva/folyamatban/végrehajtandó/n.a.) |
| --- | --- | --- |
| 2013 | Az előző évhez hasonlóan a költségvetés-felhasználási arányok 2013-ban kielégítőek voltak az I. és a II. cím tekintetében. A III., IV. és V. cím (Operatív kiadások) alatt szereplő előirányzatokból a 2014-re átvitt lekötött előirányzatok (10,6 millió euro) 46 %-os aránya ugyan továbbra is nagy volt, ám ezt – elsősorban – a következők indokolták: a tervezett informatikai fejlesztési projektek (6,3 millió euro) többéves jellege, a 2013-ban megrendelt, de az év végéig még el nem készült fordítások költsége (1,3 millió euro), és azok a vegyianyag-értékelések, melyeknek jogszabályi határideje 2014. február volt (1,7 millió euro). | n.a. |
| 2013 | A 2013-ra vonatkozó bizonyossági nyilatkozatában az ECHA ügyvezető igazgatója úgy nyilatkozott, hogy ésszerű bizonyossággal bír arra nézve, hogy az erőforrásokat a gondos pénzgazdálkodás elveivel összhangban, a kijelölt célokra használták fel, valamint hogy a működő kontrolleljárások biztosítják a szükséges garanciákat a mögöttes tranzakciók jogszerűségét és szabályszerűségét illetően. A nyilatkozathoz ugyanakkor fenntartást is csatoltak, mivel az Ügynökségnek nincsen felhatalmazása tagállami szintű ellenőrzések vagy vizsgálatok elvégzésére, s ezért nem tudja megerősíteni, hogy az Európai Unió piacán csak olyan bejegyzett vagy engedélyezett vegyi anyagokat és termékeket forgalmaznak, amelyekért díjat fizettek az Ügynökségnek. | n.a. |

Év

A Számvevőszék megjegyzése

A helyesbítő intézkedés állapota

(végrehajtva/folyamatban/végrehajtandó/n.a.)

2013

Az előző évhez hasonlóan a költségvetés-felhasználási arányok 2013-ban kielégítőek voltak az I. és a II. cím tekintetében. A III., IV. és V. cím (Operatív kiadások) alatt szereplő előirányzatokból a 2014-re átvitt lekötött előirányzatok (10,6 millió euro) 46 %-os aránya ugyan továbbra is nagy volt, ám ezt – elsősorban – a következők indokolták: a tervezett informatikai fejlesztési projektek (6,3 millió euro) többéves jellege, a 2013-ban megrendelt, de az év végéig még el nem készült fordítások költsége (1,3 millió euro), és azok a vegyianyag-értékelések, melyeknek jogszabályi határideje 2014. február volt (1,7 millió euro).

n.a.

2013

A 2013-ra vonatkozó bizonyossági nyilatkozatában az ECHA ügyvezető igazgatója úgy nyilatkozott, hogy ésszerű bizonyossággal bír arra nézve, hogy az erőforrásokat a gondos pénzgazdálkodás elveivel összhangban, a kijelölt célokra használták fel, valamint hogy a működő kontrolleljárások biztosítják a szükséges garanciákat a mögöttes tranzakciók jogszerűségét és szabályszerűségét illetően. A nyilatkozathoz ugyanakkor fenntartást is csatoltak, mivel az Ügynökségnek nincsen felhatalmazása tagállami szintű ellenőrzések vagy vizsgálatok elvégzésére, s ezért nem tudja megerősíteni, hogy az Európai Unió piacán csak olyan bejegyzett vagy engedélyezett vegyi anyagokat és termékeket forgalmaznak, amelyekért díjat fizettek az Ügynökségnek.

n.a.

---

II. MELLÉKLET

Európai Vegyianyag-ügynökség (Helsinki)

Hatáskör és tevékenységek

| A Szerződésből eredő uniós hatáskör | Információgyűjtés







  — | Az ECHA alapító rendeletének, a REACH-rendeletnek (1907/2006/EK rendelet) a jogalapja az Európai Unió működéséről szóló szerződés 114. cikke. |
| --- | --- | --- |

A Szerződésből eredő uniós hatáskör

Információgyűjtés

—

Az ECHA alapító rendeletének, a REACH-rendeletnek (1907/2006/EK rendelet) a jogalapja az Európai Unió működéséről szóló szerződés 114. cikke.

Az Ügynökség hatásköre

(az 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (az ún. REACH-rendelet), az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról szóló 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (az ún. CLP-rendelet), az 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (a biocid termékekről szóló rendelet), valamint a 649/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (előzetes tájékoztatáson alapuló jóváhagyás) meghatározása szerint)

Célok

| — | A REACH-rendelet és a CLP-rendelet célja, hogy biztosítsa az emberi egészség és a környezet magas szintű védelmét, egyúttal javítsa a versenyképességet és az innovációt, mozdítsa elő a vegyi anyagokkal kapcsolatos veszélyek felmérésére szolgáló alternatív vizsgálati módszereket, valamint biztosítsa az anyagok szabad mozgását a belső piacon (a REACH-rendelet 1. cikkének (1) bekezdése, a CLP-rendelet 1. cikke). |
| --- | --- |

—

A REACH-rendelet és a CLP-rendelet célja, hogy biztosítsa az emberi egészség és a környezet magas szintű védelmét, egyúttal javítsa a versenyképességet és az innovációt, mozdítsa elő a vegyi anyagokkal kapcsolatos veszélyek felmérésére szolgáló alternatív vizsgálati módszereket, valamint biztosítsa az anyagok szabad mozgását a belső piacon (a REACH-rendelet 1. cikkének (1) bekezdése, a CLP-rendelet 1. cikke).

| — | Az ECHA-t azzal a céllal hozták létre, hogy irányítsa és bizonyos esetekben végrehajtsa a REACH-rendelet műszaki, tudományos és adminisztratív elemeit, biztosítsa ezen feladatok uniós szintű összhangját (a REACH-rendelet 75. cikke), és hogy kezelje a vegyi anyagok osztályozásával és címkézésével kapcsolatban a CLP-rendeletből adódó feladatokat. |
| --- | --- |

—

Az ECHA-t azzal a céllal hozták létre, hogy irányítsa és bizonyos esetekben végrehajtsa a REACH-rendelet műszaki, tudományos és adminisztratív elemeit, biztosítsa ezen feladatok uniós szintű összhangját (a REACH-rendelet 75. cikke), és hogy kezelje a vegyi anyagok osztályozásával és címkézésével kapcsolatban a CLP-rendeletből adódó feladatokat.

Feladatok

| — | Befogadja a vegyi anyagok regisztrációját és a kapcsolódó dokumentációt, ellenőrzi a dokumentáció hiánytalanságát (a REACH-rendelet II. címe). |
| --- | --- |

—

Befogadja a vegyi anyagok regisztrációját és a kapcsolódó dokumentációt, ellenőrzi a dokumentáció hiánytalanságát (a REACH-rendelet II. címe).

| — | Kezeli a regisztrációra vonatkozó kérdéseket és döntéseket hoz az adatmegosztással kapcsolatos vitás kérdésekben (a REACH-rendelet III. címe). |
| --- | --- |

—

Kezeli a regisztrációra vonatkozó kérdéseket és döntéseket hoz az adatmegosztással kapcsolatos vitás kérdésekben (a REACH-rendelet III. címe).

| — | Megvizsgálja a regisztrációs dokumentációt abból a szempontból, hogy összhangban van-e a REACH-rendelettel, illetve az abban foglalt vizsgálati javaslatokat, és összehangolja a vegyi anyagok értékelésének folyamatát (a REACH-rendelet VI. címe). |
| --- | --- |

—

Megvizsgálja a regisztrációs dokumentációt abból a szempontból, hogy összhangban van-e a REACH-rendelettel, illetve az abban foglalt vizsgálati javaslatokat, és összehangolja a vegyi anyagok értékelésének folyamatát (a REACH-rendelet VI. címe).

| — | Feldolgozza az arra vonatkozó javaslatokat, hogy mely különösen veszélyes anyagok kerüljenek felvételre az engedélyezési eljárásba való lehetséges bevonásra jelölt anyagok jegyzékébe, és ajánlásokat tesz arra, hogy ezen anyagok közül egyeseket felvegyenek az engedélyezési listára, valamint kezeli az engedélyezési kérelmeket (a REACH-rendelet VII. címe). |
| --- | --- |

—

Feldolgozza az arra vonatkozó javaslatokat, hogy mely különösen veszélyes anyagok kerüljenek felvételre az engedélyezési eljárásba való lehetséges bevonásra jelölt anyagok jegyzékébe, és ajánlásokat tesz arra, hogy ezen anyagok közül egyeseket felvegyenek az engedélyezési listára, valamint kezeli az engedélyezési kérelmeket (a REACH-rendelet VII. címe).

| — | Feldolgozza a korlátozás alá kerülő anyagokkal kapcsolatos dokumentációt (a REACH-rendelet VIII. címe). |
| --- | --- |

—

Feldolgozza a korlátozás alá kerülő anyagokkal kapcsolatos dokumentációt (a REACH-rendelet VIII. címe).

| — | Olyan adatbázis(oka)t hoz létre és tart fenn, amelyek tartalmazzák a valamennyi regisztrált anyagra vonatkozó információkat, és egyes adatokat az interneten nyilvánosan hozzáférhetővé tesz (a REACH-rendelet 77. és 119. cikke). |
| --- | --- |

—

Olyan adatbázis(oka)t hoz létre és tart fenn, amelyek tartalmazzák a valamennyi regisztrált anyagra vonatkozó információkat, és egyes adatokat az interneten nyilvánosan hozzáférhetővé tesz (a REACH-rendelet 77. és 119. cikke).

| — | Szakmai és tudományos útmutatókat és eszközöket bocsát rendelkezésre (a REACH-rendelet 77. cikke, a CLP-rendelet 50. cikkének (2) bekezdése, illetve a biocid termékekről szóló 528/2012/EU rendelet értelmében). |
| --- | --- |

—

Szakmai és tudományos útmutatókat és eszközöket bocsát rendelkezésre (a REACH-rendelet 77. cikke, a CLP-rendelet 50. cikkének (2) bekezdése, illetve a biocid termékekről szóló 528/2012/EU rendelet értelmében).

| — | Azokban a vegyi anyagokkal kapcsolatos kérdésekben, amelyek a hatáskörébe tartoznak és amelyeket a REACH- és a CLP-rendelettel összhangban elé terjesztenek, a lehető legjobb tudományos és szakmai tanácsokkal látja el a tagállamokat és az uniós intézményeket (a REACH-rendelet 77. cikkének (1) bekezdése, a CLP-rendelet 50. cikkének (1) bekezdése). |
| --- | --- |

—

Azokban a vegyi anyagokkal kapcsolatos kérdésekben, amelyek a hatáskörébe tartoznak és amelyeket a REACH- és a CLP-rendelettel összhangban elé terjesztenek, a lehető legjobb tudományos és szakmai tanácsokkal látja el a tagállamokat és az uniós intézményeket (a REACH-rendelet 77. cikkének (1) bekezdése, a CLP-rendelet 50. cikkének (1) bekezdése).

| — | Hozzá érkeznek be az osztályozásról és címkézésről szóló bejelentések, nyilvános osztályozási és címkézési jegyzéket tart fenn, kezeli az alternatív névre irányuló kérelmeket és feldolgozza az anyagok harmonizált osztályozására és címkézésére vonatkozó javaslatokat (CLP). |
| --- | --- |

—

Hozzá érkeznek be az osztályozásról és címkézésről szóló bejelentések, nyilvános osztályozási és címkézési jegyzéket tart fenn, kezeli az alternatív névre irányuló kérelmeket és feldolgozza az anyagok harmonizált osztályozására és címkézésére vonatkozó javaslatokat (CLP).

| — | A biocid termékekről szóló 528/2012/EU rendelet 2013. szeptember 1-jei hatálybalépése óta végrehajtja a rendelet alapján rá háruló szakmai és tudományos feladatokat. |
| --- | --- |

—

A biocid termékekről szóló 528/2012/EU rendelet 2013. szeptember 1-jei hatálybalépése óta végrehajtja a rendelet alapján rá háruló szakmai és tudományos feladatokat.

| — | Az előzetes tájékoztatáson alapuló jóváhagyásról szóló 649/2012/EU rendelet (PIC-rendelet) 2014. március 1-jei hatálybalépése óta végrehajtja a rendelet alapján rá háruló feladatokat. |
| --- | --- |

—

Az előzetes tájékoztatáson alapuló jóváhagyásról szóló 649/2012/EU rendelet (PIC-rendelet) 2014. március 1-jei hatálybalépése óta végrehajtja a rendelet alapján rá háruló feladatokat.

Irányítás

Igazgatóság

Tagállamonként egy-egy képviselő, akiket a Tanács nevez ki, a Bizottság által kinevezett legfeljebb hat képviselő, akik között három, az érdekelt feleket képviselő személy is szerepel szavazati jog nélkül, valamint két, az Európai Parlament által kinevezett független személy. (a REACH-rendelet 79. cikke).

Feladatok

A REACH-rendelet 78. cikke, valamint az ügynökségekre vonatkozó pénzügyi keretszabályzat: főként az éves és a többéves munkatervek, a végleges költségvetés, az általános beszámoló és a belső eljárási szabályok elfogadása, valamint az ügyvezető igazgató kinevezése és fölötte fegyelmi jogkör gyakorlása. Ezenkívül a fellebbezési tanács és a bizottsági tagok kinevezése.

Ügyvezető igazgató

Feladatok

A REACH-rendelet 83. cikke

REACH-bizottságok

Az Ügynökség kebelében három tudományos bizottság működik (kockázatértékelési, tagállami és társadalmi-gazdasági elemző).

Feladatok

A REACH-rendelet 77. cikke (3) bekezdésének a)–c) pontja

BPR-bizottság (a biocid termékekkel foglalkozó bizottság)

Az Ügynökség egy biocid termékekkel foglalkozó bizottságot is működtet

Feladatok

A biocid termékekről szóló rendelet 75. cikkének (1) bekezdése

A végrehajtással kapcsolatos információcseréért felelős fórum

Feladatok

A REACH-rendelet 77. cikke (4) bekezdésének a)–h) pontja

Titkárság

Feladatok

A REACH-rendelet 77. cikke (2) bekezdésének a)–o) pontja

Fellebbezési Tanács

Feladatok

A REACH-rendelet 76. cikke (1) bekezdésének h) pontja

Külső ellenőrzés

Európai Számvevőszék

Belső ellenőrzés

Az Európai Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálata.

A zárszámadás elfogadásáért felelős hatóság

Az Európai Parlament, a Tanács ajánlása alapján (a REACH-rendelet 97. cikkének (10) bekezdése)

Az Ügynökség rendelkezésére bocsátott erőforrások 2014-ben (2013)

Költségvetés (pótköltségvetésekkel együtt)

| — | 113,2(107,7) millió euro, ebből:






  — | Díjakból származó bevétel: 27,2(86,1) millió euro; 25,9(85,8) millió euro az 1907/2006/EK rendelet (REACH-rendelet) alapján beszedett díjakból és illetékekből és 1,3(0,3) millió euro a biocid termékekről szóló 528/2012/EU rendelet alapján beszedett díjakból és illetékekből. |
| --- | --- | --- |

—

113,2(107,7) millió euro, ebből:

—

Díjakból származó bevétel: 27,2(86,1) millió euro; 25,9(85,8) millió euro az 1907/2006/EK rendelet (REACH-rendelet) alapján beszedett díjakból és illetékekből és 1,3(0,3) millió euro a biocid termékekről szóló 528/2012/EU rendelet alapján beszedett díjakból és illetékekből.

| — | Uniós hozzájárulás: 7,8(8,6) millió euro, többek között a biocid termékek forgalmazásáról és felhasználásáról szóló 528/2012/EU rendelet végrehajtására (5,1 millió euro), kiegyenlítő hozzájárulás (1,2 millió euro), EFTA-hozzájárulás (0,2 millió euro), valamint a veszélyes vegyi anyagok kiviteléről és behozataláról szóló, 2012. július 4-i 649/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet keretében kapott hozzájárulás (1,3 millió euro). |
| --- | --- |

—

Uniós hozzájárulás: 7,8(8,6) millió euro, többek között a biocid termékek forgalmazásáról és felhasználásáról szóló 528/2012/EU rendelet végrehajtására (5,1 millió euro), kiegyenlítő hozzájárulás (1,2 millió euro), EFTA-hozzájárulás (0,2 millió euro), valamint a veszélyes vegyi anyagok kiviteléről és behozataláról szóló, 2012. július 4-i 649/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet keretében kapott hozzájárulás (1,3 millió euro).

Létszám 2014. december 31-én

| — | A létszámtervben szereplő álláshelyek száma: 495 (503) |
| --- | --- |

—

A létszámtervben szereplő álláshelyek száma: 495 (503)

| — | Betöltött álláshelyek száma: 479, ebből 9 esetében jelenleg folyik a munkaerő-felvétel (468) |
| --- | --- |

—

Betöltött álláshelyek száma: 479, ebből 9 esetében jelenleg folyik a munkaerő-felvétel (468)

| — | Egyéb alkalmazottak: 118 (95) (106 szerződéses alkalmazott, ebből 1 esetében jelenleg folyik a munkaerő-felvétel, valamint 12 kirendelt nemzeti szakértő) |
| --- | --- |

—

Egyéb alkalmazottak: 118 (95) (106 szerződéses alkalmazott, ebből 1 esetében jelenleg folyik a munkaerő-felvétel, valamint 12 kirendelt nemzeti szakértő)

| — | Teljes létszám: 587 (563), feladatok szerinti bontásban (1):






  — | Operatív feladatok: 78 % / 458 (386); |
| --- | --- | --- |

—

Teljes létszám: 587 (563), feladatok szerinti bontásban (1):

—

Operatív feladatok: 78 % / 458 (386);

| — | Adminisztratív és támogató feladatok: 22 % / 129 (177); |
| --- | --- |

—

Adminisztratív és támogató feladatok: 22 % / 129 (177);

Tevékenységek és szolgáltatások 2014-ben (2013)

Az ECHA munkaprogramja a következő 17 tevékenység szerint oszlik meg:

Regisztráció, előzetes regisztráció és adatmegosztás

| — | Feldolgozott regisztrációs dossziék száma: 9  001(14  839) |
| --- | --- |

—

Feldolgozott regisztrációs dossziék száma: 9  001(14  839)

| — | Bizalmas kezelés iránti kérelmek elvégzett értékeléseinek száma: 636 (860) (kezdeti és végső) értékelés, amelyből 67 (198) elutasító határozat |
| --- | --- |

—

Bizalmas kezelés iránti kérelmek elvégzett értékeléseinek száma: 636 (860) (kezdeti és végső) értékelés, amelyből 67 (198) elutasító határozat

| — | Beérkezett új megkeresések száma: 1  000(1  903) |
| --- | --- |

—

Beérkezett új megkeresések száma: 1  000(1  903)

| — | Adatmegosztási vitákkal kapcsolatban kiadott határozatok száma: 5 (11) |
| --- | --- |

—

Adatmegosztási vitákkal kapcsolatban kiadott határozatok száma: 5 (11)

| — | Azon anyagok száma, amelyekről az Ügynökség információt tett közzé (a bizalmas információ kivételével): 12  888(10  561) |
| --- | --- |

—

Azon anyagok száma, amelyekről az Ügynökség információt tett közzé (a bizalmas információ kivételével): 12  888(10  561)

Értékelés

| — | Befejezett megfelelési vizsgálatok száma: 283 (637) |
| --- | --- |

—

Befejezett megfelelési vizsgálatok száma: 283 (637)

| — | Vizsgálati javaslatokra vonatkozó végleges határozatok száma: 204 (111) |
| --- | --- |

—

Vizsgálati javaslatokra vonatkozó végleges határozatok száma: 204 (111)

Kockázatkezelés

| — | A jelölt anyagok jegyzékébe való lehetséges felvételre jelölt vegyi anyagok száma: 10 (13) |
| --- | --- |

—

A jelölt anyagok jegyzékébe való lehetséges felvételre jelölt vegyi anyagok száma: 10 (13)

| — | Az engedélyezési listára való felvételre javasolt vegyi anyagok száma: 1 (1) |
| --- | --- |

—

Az engedélyezési listára való felvételre javasolt vegyi anyagok száma: 1 (1)

| — | Korlátozás alá kerülő anyagokkal kapcsolatos, bizottsági határozat céljából benyújtott dokumentációk száma: 4 (2) |
| --- | --- |

—

Korlátozás alá kerülő anyagokkal kapcsolatos, bizottsági határozat céljából benyújtott dokumentációk száma: 4 (2)

| — | Beérkezett engedélyezési kérelmek száma: 19 (8) |
| --- | --- |

—

Beérkezett engedélyezési kérelmek száma: 19 (8)

| — | A jelölt anyagok jegyzékében szereplő és árucikkekben megtalálható anyagokról szóló bejelentések száma: 14 (93) |
| --- | --- |

—

A jelölt anyagok jegyzékében szereplő és árucikkekben megtalálható anyagokról szóló bejelentések száma: 14 (93)

Osztályozás és címkézés

| — | Beérkezett, osztályozással és címkézéssel kapcsolatos bejelentések száma: 6,4 millió bejelentés több mint 1 33  000 anyagra (ezek közül több mint 1 18  000 szerepel a nyilvánosságra hozott bejelentésekben) |
| --- | --- |

—

Beérkezett, osztályozással és címkézéssel kapcsolatos bejelentések száma: 6,4 millió bejelentés több mint 1 33  000 anyagra (ezek közül több mint 1 18  000 szerepel a nyilvánosságra hozott bejelentésekben)

| — | Az egységes osztályozással és címkézéssel kapcsolatban beérkezett javaslatok száma: 44 (29) |
| --- | --- |

—

Az egységes osztályozással és címkézéssel kapcsolatban beérkezett javaslatok száma: 44 (29)

| — | Keverékekben lévő vegyi anyagok alternatív nevére irányuló kérelmek száma: 28 (28) |
| --- | --- |

—

Keverékekben lévő vegyi anyagok alternatív nevére irányuló kérelmek száma: 28 (28)

Tanácsadás és segítségnyújtás

| — | Az ECHA információs szolgálata által megválaszolt kérdések száma: 7  628(5  975) |
| --- | --- |

—

Az ECHA információs szolgálata által megválaszolt kérdések száma: 7  628(5  975)

| — | Kiadott új útmutatók száma: 10 (1) |
| --- | --- |

—

Kiadott új útmutatók száma: 10 (1)

| — | Aktualizált útmutatók és helyesbítések száma: 9 (3) aktualizált útmutató és 8 (4) helyesbítés |
| --- | --- |

—

Aktualizált útmutatók és helyesbítések száma: 9 (3) aktualizált útmutató és 8 (4) helyesbítés

Tudományos informatikai eszközök

| — | A biocid termékek nyilvántartásának (R4BP) két új verziója: üzembe helyezés 2014-ben |
| --- | --- |

—

A biocid termékek nyilvántartásának (R4BP) két új verziója: üzembe helyezés 2014-ben

| — | SPC szerkesztő kifejlesztése és üzembe helyezése a biocidekkel kapcsolatos strukturált SPC-k engedélyezésének támogatásához |
| --- | --- |

—

SPC szerkesztő kifejlesztése és üzembe helyezése a biocidekkel kapcsolatos strukturált SPC-k engedélyezésének támogatásához

| — | A PIC-rendeletet támogató új rendszer, az ePIC időben történő üzembe helyezése a 2015-re vonatkozó bejelentések kezeléséhez |
| --- | --- |

—

A PIC-rendeletet támogató új rendszer, az ePIC időben történő üzembe helyezése a 2015-re vonatkozó bejelentések kezeléséhez

| — | A jelenlegi terjesztési rendszer kibővítése a biocidekre vonatkozó, illetve a PIC adatokra is, valamint az operatív hatékonyság elérése érdekében történő korszerűsítése |
| --- | --- |

—

A jelenlegi terjesztési rendszer kibővítése a biocidekre vonatkozó, illetve a PIC adatokra is, valamint az operatív hatékonyság elérése érdekében történő korszerűsítése

| — | Chesar 2 termék (2.3-as verzió): a frissített változat üzembe helyezése |
| --- | --- |

—

Chesar 2 termék (2.3-as verzió): a frissített változat üzembe helyezése

| — | A Dynamic Case ügykezelő platform elindítása, amely az év végéig már 17 REACH és CLP folyamatot támogatott |
| --- | --- |

—

A Dynamic Case ügykezelő platform elindítása, amely az év végéig már 17 REACH és CLP folyamatot támogatott

| — | Az Odyssey két új verziójának üzembe helyezése |
| --- | --- |

—

Az Odyssey két új verziójának üzembe helyezése

| — | Az ECM-DEP két karbantartási verziójának üzembe helyezése |
| --- | --- |

—

Az ECM-DEP két karbantartási verziójának üzembe helyezése

Tudományos és technikai tanácsadás uniós intézményeknek és szerveknek

| — | 2014 októberében sikeres tematikus tudományos műhelytalálkozó szervezése a nanoanyagokkal kapcsolatos kockázatértékelésben jelentkező szabályozási kihívásokról |
| --- | --- |

—

2014 októberében sikeres tematikus tudományos műhelytalálkozó szervezése a nanoanyagokkal kapcsolatos kockázatértékelésben jelentkező szabályozási kihívásokról

| — | Közzétettük az ECHA 2. jelentését a REACH-rendelet 117. cikkének (3) bekezdése alapján az állatkísérletek alternatíváinak alkalmazásáról |
| --- | --- |

—

Közzétettük az ECHA 2. jelentését a REACH-rendelet 117. cikkének (3) bekezdése alapján az állatkísérletek alternatíváinak alkalmazásáról

| — | Az ECHA nanoanyagokkal kapcsolatos 2. éves munkatervének aktualizálása |
| --- | --- |

—

Az ECHA nanoanyagokkal kapcsolatos 2. éves munkatervének aktualizálása

| — | A nanoanyagokkal foglalkozó munkacsoport két ülést tartott |
| --- | --- |

—

A nanoanyagokkal foglalkozó munkacsoport két ülést tartott

| — | A REACH-rendelet mellékleteinek felülvizsgálatakor hozzájárulás a Bizottság munkájához a nanoanyagokkal kapcsolatos konkrét követelmények tekintetében |
| --- | --- |

—

A REACH-rendelet mellékleteinek felülvizsgálatakor hozzájárulás a Bizottság munkájához a nanoanyagokkal kapcsolatos konkrét követelmények tekintetében

| — | Az ECHA és a JRC jelentést tett közzé „Awareness of non-animal methods for the assessment of chemicals – View to promote non-animal testing and alternative methods” (A vegyi anyagok vizsgálatakor nem állatokon végzett kísérletek ismertetése – Vélemény a nem állatokon végzett, alternatív vizsgálati módszerek elterjesztése érdekében) címmel |
| --- | --- |

—

Az ECHA és a JRC jelentést tett közzé „Awareness of non-animal methods for the assessment of chemicals – View to promote non-animal testing and alternative methods” (A vegyi anyagok vizsgálatakor nem állatokon végzett kísérletek ismertetése – Vélemény a nem állatokon végzett, alternatív vizsgálati módszerek elterjesztése érdekében) címmel

| — | Hozzájárulás az OECD tesztelési útmutatójának és stratégiáinak (IATA) kidolgozásához, különösen a bőr- és szemirritáció/marás, a bőrszenzibilizáció, a genotoxicitás, a hormonháztartást zavaró anyagok, a reprodukciós toxicitás, valamint a vízi és szárazföldi ökotoxicitás területén. |
| --- | --- |

—

Hozzájárulás az OECD tesztelési útmutatójának és stratégiáinak (IATA) kidolgozásához, különösen a bőr- és szemirritáció/marás, a bőrszenzibilizáció, a genotoxicitás, a hormonháztartást zavaró anyagok, a reprodukciós toxicitás, valamint a vízi és szárazföldi ökotoxicitás területén.

A bizottságok és a fórum

| — | A tagállamok bizottsága által egyhangúan elfogadott megállapodások száma: 149 (155) |
| --- | --- |

—

A tagállamok bizottsága által egyhangúan elfogadott megállapodások száma: 149 (155)

| — | A kockázatértékelési bizottság által kiadott vélemények száma: 88 (41) |
| --- | --- |

—

A kockázatértékelési bizottság által kiadott vélemények száma: 88 (41)

| — | A társadalmi-gazdasági elemzőbizottság által kiadott vélemények száma: 34 (3) |
| --- | --- |

—

A társadalmi-gazdasági elemzőbizottság által kiadott vélemények száma: 34 (3)

Fellebbezési Tanács

| — | Benyújtott fellebbezések száma: 18 (22) |
| --- | --- |

—

Benyújtott fellebbezések száma: 18 (22)

| — | A fellebbezésekről hozott döntések száma: 16 (8) |
| --- | --- |

—

A fellebbezésekről hozott döntések száma: 16 (8)

Kommunikáció

| — | Az érdekelt feleknek rendezett 3 szakmai esemény:






  — | 2 szakmai nap az érdekelt feleknek |
| --- | --- | --- |

—

Az érdekelt feleknek rendezett 3 szakmai esemény:

—

2 szakmai nap az érdekelt feleknek

| — | műhelytalálkozó az akkreditált érdekelt felek részvételével |
| --- | --- |

—

műhelytalálkozó az akkreditált érdekelt felek részvételével

| — | 8 webinárium 2  060 résztvevővel |
| --- | --- |

—

8 webinárium 2  060 résztvevővel

| — | 264 (250) fordítás |
| --- | --- |

—

264 (250) fordítás

| — | 1 4 81  986 látogató járt összesen 4 4 30  136 alkalommal a honlapon |
| --- | --- |

—

1 4 81  986 látogató járt összesen 4 4 30  136 alkalommal a honlapon

| — | 61 (53) kiadvány |
| --- | --- |

—

61 (53) kiadvány

| — | 21 sajtóközlemény kiadása, 49 médiainterjú szervezése |
| --- | --- |

—

21 sajtóközlemény kiadása, 49 médiainterjú szervezése

| — | 57 hírfutár, e-News értesítők, hírlevelek |
| --- | --- |

—

57 hírfutár, e-News értesítők, hírlevelek

| — | 1  136 twitterüzenet, 51 közzététel a Facebookon és 38 közzététel a LinkedIn oldalon |
| --- | --- |

—

1  136 twitterüzenet, 51 közzététel a Facebookon és 38 közzététel a LinkedIn oldalon

Együttműködés

| — | Tudományos és technikai együttműködés az OECD-vel (pl. IUCLID) és társügynökségekkel (Ausztrália, Kanada, Japán és az USA), valamint technikai segítségnyújtás a Bizottság nemzetközi tevékenységeihez (pl. a vegyi anyagok osztályozásának és címkézésének az ENSZ égisze alatt működő globálisan harmonizált rendszere, a GHS). |
| --- | --- |

—

Tudományos és technikai együttműködés az OECD-vel (pl. IUCLID) és társügynökségekkel (Ausztrália, Kanada, Japán és az USA), valamint technikai segítségnyújtás a Bizottság nemzetközi tevékenységeihez (pl. a vegyi anyagok osztályozásának és címkézésének az ENSZ égisze alatt működő globálisan harmonizált rendszere, a GHS).

Vezetőség

| — | Az igazgatási és irányítási rendszerek folyamatos fejlesztése és tökéletesítése |
| --- | --- |

—

Az igazgatási és irányítási rendszerek folyamatos fejlesztése és tökéletesítése

| — | ISO 9001 tanúsítás megszerzése |
| --- | --- |

—

ISO 9001 tanúsítás megszerzése

Pénzügy, beszerzés és számvitel

| — | Szigorú költségvetési és készpénztartalék-gazdálkodás |
| --- | --- |

—

Szigorú költségvetési és készpénztartalék-gazdálkodás

| — | 2014-ben az ECHA – jelenlegi keretszerződései keretében (548 szerződés/megbízás), illetve beszerzési eljárások révén (188 szerződés) – tudományos, informatikai, kommunikációs és adminisztratív szolgáltatásokat nyújtott. Külön említendő, hogy az Ügynökség sikeresen lezárta az új keretszerződések érdekében szervezett nyílt közbeszerzési eljárásait a következő területeken: nyelvi képzés, az ECHA IQMS tanúsítása az ISO 9001:2008 szabvány szerint, folyószámlával kapcsolatos banki szolgáltatások, valamint projektet indított el a beszerzések és a szerződések, valamint az ezekkel kapcsolatos pénzügyi folyamatok kezelésének hatékonyabbá tételéhez. |
| --- | --- |

—

2014-ben az ECHA – jelenlegi keretszerződései keretében (548 szerződés/megbízás), illetve beszerzési eljárások révén (188 szerződés) – tudományos, informatikai, kommunikációs és adminisztratív szolgáltatásokat nyújtott. Külön említendő, hogy az Ügynökség sikeresen lezárta az új keretszerződések érdekében szervezett nyílt közbeszerzési eljárásait a következő területeken: nyelvi képzés, az ECHA IQMS tanúsítása az ISO 9001:2008 szabvány szerint, folyószámlával kapcsolatos banki szolgáltatások, valamint projektet indított el a beszerzések és a szerződések, valamint az ezekkel kapcsolatos pénzügyi folyamatok kezelésének hatékonyabbá tételéhez.

| — | Azoknak a vállalatoknak a száma, amelyek kkv-státuszát ellenőrizték: 271 (516) |
| --- | --- |

—

Azoknak a vállalatoknak a száma, amelyek kkv-státuszát ellenőrizték: 271 (516)

Humánerőforrások és adminisztratív szolgáltatások

| — | 22 (27) kiválasztási eljárás véglegesítése; 62 (87) munkatárs (ideiglenes és szerződéses alkalmazott) felvétele |
| --- | --- |

—

22 (27) kiválasztási eljárás véglegesítése; 62 (87) munkatárs (ideiglenes és szerződéses alkalmazott) felvétele

Információs és kommunikációs technológia

| — | A HRMS első moduljainak elindítása |
| --- | --- |

—

A HRMS első moduljainak elindítása

| — | Teljesen átalakított dokumentumkezelő rendszer alkalmazása |
| --- | --- |

—

Teljesen átalakított dokumentumkezelő rendszer alkalmazása

Biocidek

| — | 2  094 biocidekkel kapcsolatos kérelem (új hatóanyagra vonatkozó kérelem, megújítás vagy felülvizsgálat, termékek uniós engedélyezése) feldolgozása és továbbítása a tagállamokhoz |
| --- | --- |

—

2  094 biocidekkel kapcsolatos kérelem (új hatóanyagra vonatkozó kérelem, megújítás vagy felülvizsgálat, termékek uniós engedélyezése) feldolgozása és továbbítása a tagállamokhoz

| — | 4 adatmegosztási vitában megoldás született |
| --- | --- |

—

4 adatmegosztási vitában megoldás született

| — | Hatóanyag-beszállítók kérelmeinek elbírálása és az elismert beszállítók listájának karbantartása: 1 határozat |
| --- | --- |

—

Hatóanyag-beszállítók kérelmeinek elbírálása és az elismert beszállítók listájának karbantartása: 1 határozat

| — | Technikai egyenértékűség megállapítására irányuló kérelmek elbírálása: 7 határozat |
| --- | --- |

—

Technikai egyenértékűség megállapítására irányuló kérelmek elbírálása: 7 határozat

| — | A hatóanyagok kémiai hasonlóságának értékelése: 1 eset |
| --- | --- |

—

A hatóanyagok kémiai hasonlóságának értékelése: 1 eset

PIC

| — | 5  289 bejelentés feldolgozása |
| --- | --- |

—

5  289 bejelentés feldolgozása

---

(1)  Összehasonlító teljesítményértékelés (benchmarking) alapján.

Forrás: Az Ügynökségtől származó melléklet.

---

AZ ÜGYNÖKSÉG VÁLASZA

| 11. | Az ECHA értékeli a Számvevőszék következtetését, és továbbra is figyelmet fordít arra, hogy elkerülje az átvitelek indokolatlan alkalmazását.
  Igaz az állítás, hogy a biocid termékekről szóló rendeleten (BPR) alapuló 2014. évi kérelmek után befolyt díjak csak kis részben fedezték az Ügynökség kapcsolódó költségeit. A Bizottság eredeti feltevése, miszerint az Ügynökség nagyrészt önfinanszírozó lesz, tévesnek bizonyult, mivel a nemzeti és uniós díjak befizetése a nemzeti kérelmek és kölcsönös elismerési eljárások felé tolódott a biocid termékek uniós engedélyezésének rovására.
  A Bizottság időközben többször is lefelé módosította a díjakra vonatkozó becsléseit, és most elismeri, hogy szükség van egy folyamatos, éves szintű uniós támogatásra, amely elegendő az ECHA legtöbb, díjaktól független tevékenységének fedezéséhez. A Bizottság egy független vizsgálatot is kezdeményezett, amelynek eredményei a tervek szerint biztosítják majd a szükséges adatokat a díjrendeletnek a BPR által előírt, 2015. évi felülvizsgálatához. |
| --- | --- |

11.

Az ECHA értékeli a Számvevőszék következtetését, és továbbra is figyelmet fordít arra, hogy elkerülje az átvitelek indokolatlan alkalmazását.

Igaz az állítás, hogy a biocid termékekről szóló rendeleten (BPR) alapuló 2014. évi kérelmek után befolyt díjak csak kis részben fedezték az Ügynökség kapcsolódó költségeit. A Bizottság eredeti feltevése, miszerint az Ügynökség nagyrészt önfinanszírozó lesz, tévesnek bizonyult, mivel a nemzeti és uniós díjak befizetése a nemzeti kérelmek és kölcsönös elismerési eljárások felé tolódott a biocid termékek uniós engedélyezésének rovására.

A Bizottság időközben többször is lefelé módosította a díjakra vonatkozó becsléseit, és most elismeri, hogy szükség van egy folyamatos, éves szintű uniós támogatásra, amely elegendő az ECHA legtöbb, díjaktól független tevékenységének fedezéséhez. A Bizottság egy független vizsgálatot is kezdeményezett, amelynek eredményei a tervek szerint biztosítják majd a szükséges adatokat a díjrendeletnek a BPR által előírt, 2015. évi felülvizsgálatához.

---

| 9.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 409/143 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 409/143

---

JELENTÉS

az Európai Környezetvédelmi Ügynökség 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról az Ügynökség válaszával együtt

(2015/C 409/16)

BEVEZETÉS

| 1. | A koppenhágai székhelyű Európai Környezetvédelmi Ügynökséget (a továbbiakban: az Ügynökség, más néven EEA) az 1210/90/EGK tanácsi rendelet (1) hozta létre. Az Ügynökség feladata olyan megfigyelési hálózat létrehozása, amely a Bizottságot, a Parlamentet, a tagállamokat és általában a nyilvánosságot megbízhatóan tájékoztatja a környezet állapotáról. E tájékoztatásnak elsősorban azt kell elősegítenie, hogy az Európai Unió és a tagállamok intézkedéseket hozhassanak a környezet védelmére és fel tudják mérni azok eredményességét (2). |
| --- | --- |

1.

A koppenhágai székhelyű Európai Környezetvédelmi Ügynökséget (a továbbiakban: az Ügynökség, más néven EEA) az 1210/90/EGK tanácsi rendelet (1) hozta létre. Az Ügynökség feladata olyan megfigyelési hálózat létrehozása, amely a Bizottságot, a Parlamentet, a tagállamokat és általában a nyilvánosságot megbízhatóan tájékoztatja a környezet állapotáról. E tájékoztatásnak elsősorban azt kell elősegítenie, hogy az Európai Unió és a tagállamok intézkedéseket hozhassanak a környezet védelmére és fel tudják mérni azok eredményességét (2).

A MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZATOT ALÁTÁMASZTÓ INFORMÁCIÓK

| 2. | A Számvevőszék ellenőrzési módszere analitikus ellenőrzési eljárásokat, tranzakciók közvetlen tesztelését, valamint az Ügynökség felügyeleti és kontrollrendszereiben alkalmazott fő kontrollmechanizmusok értékelését foglalja magában. Mindez kiegészül más ellenőrök munkájából származó bizonyítékokkal, valamint a vezetői teljességi nyilatkozatok elemzésével. |
| --- | --- |

2.

A Számvevőszék ellenőrzési módszere analitikus ellenőrzési eljárásokat, tranzakciók közvetlen tesztelését, valamint az Ügynökség felügyeleti és kontrollrendszereiben alkalmazott fő kontrollmechanizmusok értékelését foglalja magában. Mindez kiegészül más ellenőrök munkájából származó bizonyítékokkal, valamint a vezetői teljességi nyilatkozatok elemzésével.

| MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT









  3. | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke alapján a Számvevőszék ellenőrizte a következőket:






  a) | az Ügynökség éves beszámolója, amely a 2014. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból (3) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (4) áll, és |
| --- | --- | --- |

MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT

3.

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke alapján a Számvevőszék ellenőrizte a következőket:

a)

az Ügynökség éves beszámolója, amely a 2014. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból (3) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (4) áll, és

| b) | a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége. |
| --- | --- |

b)

a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége.

A vezetés felelőssége

| 4. | A vezetés felelőssége az Ügynökség éves beszámolójának elkészítése és valós bemutatása, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége (5):






  a) | Az Ügynökség éves beszámolója tekintetében a vezetés felelősségi körébe tartozik: az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és valós bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítása, megvalósítása és fenntartása; a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok (6) alapján megfelelő számviteli politika megválasztása és alkalmazása; és a körülményeknek megfelelően ésszerű számviteli becslések készítése. Az ügyvezető igazgató hagyja jóvá az Ügynökség éves beszámolóját azután, hogy a számvitelért felelős tisztviselő az összes rendelkezésre álló információ alapján egy olyan kísérő nyilatkozattal egyetemben elkészítette azt, amelyben a tisztviselő többek között kijelenti, hogy ésszerű bizonyossággal rendelkezik afelől, hogy a beszámoló minden lényeges szempontból valós és hű képet ad az Ügynökség pénzügyi helyzetéről. |
| --- | --- | --- |

4.

A vezetés felelőssége az Ügynökség éves beszámolójának elkészítése és valós bemutatása, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége (5):

a)

Az Ügynökség éves beszámolója tekintetében a vezetés felelősségi körébe tartozik: az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és valós bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítása, megvalósítása és fenntartása; a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok (6) alapján megfelelő számviteli politika megválasztása és alkalmazása; és a körülményeknek megfelelően ésszerű számviteli becslések készítése. Az ügyvezető igazgató hagyja jóvá az Ügynökség éves beszámolóját azután, hogy a számvitelért felelős tisztviselő az összes rendelkezésre álló információ alapján egy olyan kísérő nyilatkozattal egyetemben elkészítette azt, amelyben a tisztviselő többek között kijelenti, hogy ésszerű bizonyossággal rendelkezik afelől, hogy a beszámoló minden lényeges szempontból valós és hű képet ad az Ügynökség pénzügyi helyzetéről.

| b) | A vezetés felelőssége a mögöttes tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, illetve a gondos pénzgazdálkodás elveinek követése tekintetében abban áll, hogy ki kell alakítania, meg kell valósítania és fenn kell tartania egy olyan eredményes és hatékony belső kontrollrendszert, amely megfelelő felügyelettel és alkalmas intézkedésekkel képes megakadályozni a szabálytalanságokat és csalásokat, illetve szükség esetén jogi eljárásokkal képes visszaszerezni a tévesen kifizetett vagy felhasznált pénzösszegeket. |
| --- | --- |

b)

A vezetés felelőssége a mögöttes tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, illetve a gondos pénzgazdálkodás elveinek követése tekintetében abban áll, hogy ki kell alakítania, meg kell valósítania és fenn kell tartania egy olyan eredményes és hatékony belső kontrollrendszert, amely megfelelő felügyelettel és alkalmas intézkedésekkel képes megakadályozni a szabálytalanságokat és csalásokat, illetve szükség esetén jogi eljárásokkal képes visszaszerezni a tévesen kifizetett vagy felhasznált pénzösszegeket.

Az ellenőr felelőssége

| 5. | A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzése alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Európai Parlament és a Tanács számára (7) az éves beszámoló megbízhatóságára és a mögöttes tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. A Számvevőszék az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjai és etikai kódexe, valamint a legfőbb ellenőrző intézményeknek az INTOSAI által elfogadott nemzetközi standardjai szerint végzi ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy ésszerű bizonyosságot szerezhessen arról, hogy az Ügynökség éves beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

5.

A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzése alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Európai Parlament és a Tanács számára (7) az éves beszámoló megbízhatóságára és a mögöttes tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. A Számvevőszék az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjai és etikai kódexe, valamint a legfőbb ellenőrző intézményeknek az INTOSAI által elfogadott nemzetközi standardjai szerint végzi ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy ésszerű bizonyosságot szerezhessen arról, hogy az Ügynökség éves beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek.

| 6. | Az ellenőrzés olyan eljárásokat foglal magában, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték szerezhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőrnek egy arra irányuló kockázatelemzés alapján kialakított szakmai megítélésétől függ, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba a beszámolóban, illetve az Európai Unió jogi keretei által meghatározott követelményektől való lényeges eltérés az annak alapjául szolgáló tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr mérlegeli a szervezetnek a beszámoló elkészítése és valós bemutatása szempontjából releváns belső kontrollmechanizmusait, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségének és szabályszerűségének biztosítása céljából alkalmazott felügyeleti és kontrollrendszereit, és a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárásokat alakít ki. Az ellenőrzés része továbbá az alkalmazott számviteli politika megfelelőségének, a számviteli becslések ésszerűségének és a beszámoló általános bemutatásának értékelése. E jelentés és a megbízhatósági nyilatkozat elkészítése során a Számvevőszék az Unió költségvetési rendelete (8) 208. cikke (4) bekezdésében előírtak szerint figyelembe vette a független külső ellenőr által az Ügynökség beszámolójára nézve végzett ellenőrzési tevékenységet. |
| --- | --- |

6.

Az ellenőrzés olyan eljárásokat foglal magában, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték szerezhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőrnek egy arra irányuló kockázatelemzés alapján kialakított szakmai megítélésétől függ, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba a beszámolóban, illetve az Európai Unió jogi keretei által meghatározott követelményektől való lényeges eltérés az annak alapjául szolgáló tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr mérlegeli a szervezetnek a beszámoló elkészítése és valós bemutatása szempontjából releváns belső kontrollmechanizmusait, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségének és szabályszerűségének biztosítása céljából alkalmazott felügyeleti és kontrollrendszereit, és a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárásokat alakít ki. Az ellenőrzés része továbbá az alkalmazott számviteli politika megfelelőségének, a számviteli becslések ésszerűségének és a beszámoló általános bemutatásának értékelése. E jelentés és a megbízhatósági nyilatkozat elkészítése során a Számvevőszék az Unió költségvetési rendelete (8) 208. cikke (4) bekezdésében előírtak szerint figyelembe vette a független külső ellenőr által az Ügynökség beszámolójára nézve végzett ellenőrzési tevékenységet.

| 7. | A Számvevőszék úgy véli, hogy az összegyűjtött ellenőrzési bizonyítékok elégségesek és megfelelőek megbízhatósági nyilatkozata megalapozásához. |
| --- | --- |

7.

A Számvevőszék úgy véli, hogy az összegyűjtött ellenőrzési bizonyítékok elégségesek és megfelelőek megbízhatósági nyilatkozata megalapozásához.

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról

| 8. | A Számvevőszék véleménye szerint az Ügynökség éves beszámolója minden lényeges szempontból híven és pénzügyi szabályzata előírásainak, valamint a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályoknak megfelelően tükrözi a 2014. december 31-i pénzügyi helyzetet, a tárgyévi gazdasági események eredményét és a pénzforgalmat. |
| --- | --- |

8.

A Számvevőszék véleménye szerint az Ügynökség éves beszámolója minden lényeges szempontból híven és pénzügyi szabályzata előírásainak, valamint a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályoknak megfelelően tükrözi a 2014. december 31-i pénzügyi helyzetet, a tárgyévi gazdasági események eredményét és a pénzforgalmat.

Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről

| 9. | A Számvevőszék véleménye szerint a 2014. december 31-én véget ért évre vonatkozó éves beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

9.

A Számvevőszék véleménye szerint a 2014. december 31-én véget ért évre vonatkozó éves beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek.

| 10. | A Számvevőszék véleményei függetlenek az alábbi megjegyzésektől. |
| --- | --- |

10.

A Számvevőszék véleményei függetlenek az alábbi megjegyzésektől.

MEGJEGYZÉSEK A TRANZAKCIÓK JOGSZERŰSÉGÉRŐL ÉS SZABÁLYSZERŰSÉGÉRŐL

| 11. | 2014-ben a „hozzáérés referenciaadatokhoz” (RDA) komponens megvalósításához és a Kopernikusz programmal kapcsolatos más tevékenységek terén az EEA támogatásához az Ügynökség pályázati felhívást tett közzé földrajzi információs rendszerre (GIS) vonatkozó, valamint informatikai tanácsadási szolgáltatások beszerzésére, 1,7 millió euró értékben. A műszaki specifikációkban a pályázat „ismert hiányosságok”-ként említett egyik fontos szempontját egyáltalán nem definiálták. Világosabb műszaki specifikációk eredményesebb és versenyszerűbb beszerzési eljárást tettek volna lehetővé. |
| --- | --- |

11.

2014-ben a „hozzáérés referenciaadatokhoz” (RDA) komponens megvalósításához és a Kopernikusz programmal kapcsolatos más tevékenységek terén az EEA támogatásához az Ügynökség pályázati felhívást tett közzé földrajzi információs rendszerre (GIS) vonatkozó, valamint informatikai tanácsadási szolgáltatások beszerzésére, 1,7 millió euró értékben. A műszaki specifikációkban a pályázat „ismert hiányosságok”-ként említett egyik fontos szempontját egyáltalán nem definiálták. Világosabb műszaki specifikációk eredményesebb és versenyszerűbb beszerzési eljárást tettek volna lehetővé.

MEGJEGYZÉSEK A BELSŐ KONTROLLMECHANIZMUSOKRÓL

| 12. | Noha az EEA a támogatásokkal kapcsolatban új előzetes, illetve utólagos kontrollstratégiát vezetett be, az ellenőrzési eljárásokat mindeddig nem dokumentálták. Sor került azonban a kedvezményezetteknek (Európai Témaközpontok, ETC) szóló útmutatások kibocsátására a költségkimutatások elkészítésére vonatkozóan. |
| --- | --- |

12.

Noha az EEA a támogatásokkal kapcsolatban új előzetes, illetve utólagos kontrollstratégiát vezetett be, az ellenőrzési eljárásokat mindeddig nem dokumentálták. Sor került azonban a kedvezményezetteknek (Európai Témaközpontok, ETC) szóló útmutatások kibocsátására a költségkimutatások elkészítésére vonatkozóan.

| 13. | Mindazonáltal az ellenőrzött támogatási tranzakciók tekintetében hiányosságokat állapítottunk meg. Az egyik ETC esetében a hitelesítő tisztviselő támogatásra nem jogosult kiadásokat talált a kifizetési kérelemben, az engedélyezésre jogosult tisztviselő mégis jóváhagyta a kérelemben szereplő teljes összeget. Egy másik esetben a kifizetési kérelem teljes összegét kifizették, pedig az előzetes ellenőrzésre kiválasztott partnerek többsége nem nyújtotta be az EEA-hoz a kért dokumentumokat. Továbbá, a belső ellenőr mind előzetes, mind utólagos ellenőrzéseket végzett: ezeket a feladatokat azonban nem végezheti ugyanaz a személy. Meg kell jegyezni, hogy az előzetes kontrollok rendszere már 2012 óta vita tárgyát képezi a Számvevőszék és az Ügynökség között. |
| --- | --- |

13.

Mindazonáltal az ellenőrzött támogatási tranzakciók tekintetében hiányosságokat állapítottunk meg. Az egyik ETC esetében a hitelesítő tisztviselő támogatásra nem jogosult kiadásokat talált a kifizetési kérelemben, az engedélyezésre jogosult tisztviselő mégis jóváhagyta a kérelemben szereplő teljes összeget. Egy másik esetben a kifizetési kérelem teljes összegét kifizették, pedig az előzetes ellenőrzésre kiválasztott partnerek többsége nem nyújtotta be az EEA-hoz a kért dokumentumokat. Továbbá, a belső ellenőr mind előzetes, mind utólagos ellenőrzéseket végzett: ezeket a feladatokat azonban nem végezheti ugyanaz a személy. Meg kell jegyezni, hogy az előzetes kontrollok rendszere már 2012 óta vita tárgyát képezi a Számvevőszék és az Ügynökség között.

TOVÁBBI MEGJEGYZÉSEK

| 14. | Az Ügynökség biztonsági mentési szolgáltatásokat, köztük e-mailes szolgáltatásokat rendelt meg egy felhőalapú szolgáltatásokat nyújtó cégtől, és ehhez a DIGIT intézményközi szerződését használta. A szerződéses feltételek nem megfelelően határozzák meg az Ügynökség adatainak helyét. A szolgáltató fenntartotta a jogot, hogy értesítés nélkül az Európai Unió területén kívülre továbbítsa az Ügynökség adatait, például a várakozás kezelésére szükség lehet arra, hogy az útválasztási adatokat különböző régiókban lévő különböző adatközpontokba átmásolják. Következésképpen, az Ügynökség nem biztosította, hogy az Európai Közösségeknek rá is vonatkozó kiváltságai és mentességei garantálva legyenek, és azt sem, hogy a szolgáltató maradéktalanul tiszteletben tartsa az Európai Unió Alapjogi Chartájának 7. cikke által biztosított adatvédelmi garanciákat. |
| --- | --- |

14.

Az Ügynökség biztonsági mentési szolgáltatásokat, köztük e-mailes szolgáltatásokat rendelt meg egy felhőalapú szolgáltatásokat nyújtó cégtől, és ehhez a DIGIT intézményközi szerződését használta. A szerződéses feltételek nem megfelelően határozzák meg az Ügynökség adatainak helyét. A szolgáltató fenntartotta a jogot, hogy értesítés nélkül az Európai Unió területén kívülre továbbítsa az Ügynökség adatait, például a várakozás kezelésére szükség lehet arra, hogy az útválasztási adatokat különböző régiókban lévő különböző adatközpontokba átmásolják. Következésképpen, az Ügynökség nem biztosította, hogy az Európai Közösségeknek rá is vonatkozó kiváltságai és mentességei garantálva legyenek, és azt sem, hogy a szolgáltató maradéktalanul tiszteletben tartsa az Európai Unió Alapjogi Chartájának 7. cikke által biztosított adatvédelmi garanciákat.

A KORÁBBI ÉVEK MEGJEGYZÉSEINEK HASZNOSULÁSA

| 15. | Az I. melléklet áttekintést ad a korábbi évek számvevőszéki megjegyzései nyomán tett helyesbítő intézkedésről. |
| --- | --- |

15.

Az I. melléklet áttekintést ad a korábbi évek számvevőszéki megjegyzései nyomán tett helyesbítő intézkedésről.

A jelentést 2015. szeptember 15-i luxembourgi ülésén fogadta el a Milan Martin CVIKL számvevőszéki tag elnökölte IV. Kamara.

a Számvevőszék nevében

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

elnök

---

(1)  HL L 120., 1990.5.11., 1. o.

1

(2)  Az Ügynökség hatáskörét és tevékenységeit a II. melléklet foglalja össze, tájékoztató jelleggel.

2

II. melléklet

(3)  Ezek a következőkből állnak: mérleg, eredménykimutatás, pénzforgalmi kimutatás, a nettó eszközállomány változásainak kimutatása, a számviteli politika meghatározó alapelveinek összefoglalása és további magyarázatok.

3

(4)  Ezek a költségvetési eredménykimutatásból és a költségvetési eredménykimutatás mellékletéből állnak.

4

(5)  Az 1271/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (HL L 328., 2013.12.7., 42. o.) 39. és 50. cikke.

5

(6)  A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok a Könyvvizsgálók Nemzetközi Szövetsége (IFAC) által kibocsátott Nemzetközi Költségvetési Számviteli Standardokra (IPSAS), illetve adott esetben a Nemzetközi Számviteli Standard Testület (IASB) által kibocsátott Nemzetközi Számviteli Standardokra (IAS)/Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardokra (IFRS) támaszkodnak.

6

(7)  Az 1271/2013/EU rendelet 107. cikke.

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 966/2012/EU, Euratom rendelete (HL L 298., 2012.10.26., 1. o.).

8

---

I. MELLÉKLET

A korábbi évek megjegyzéseinek hasznosulása

| Év | A Számvevőszék megjegyzése | A helyesbítő intézkedés állapota
  (végrehajtva/folyamatban/végrehajtandó/n.a.) |
| --- | --- | --- |
| 2012 | 2012-ben az Ügynökség három nagyobb támogatási program (1) keretében ítélt oda támogatásokat európai környezetvédelmi intézményekből és szervekből, ENSZ-szervezetekből és nemzeti környezetvédelmi szervezetekből álló konzorciumoknak. Az összes támogatási kiadás 2012-ben 11,9 millió euró volt, ami az összes operatív kiadás 27 %-a. A kedvezményezettek által igényelt költségek megtérítése előtti előzetes ügynökségi vizsgálat a kifizetési kérelmek dokumentumalapú ellenőrzéséből áll. Az Ügynökség általában nem kér be a kedvezményezettektől a bejelentett költségek legnagyobb részét kitevő személyzeti költségek támogathatóságát és pontosságát alátámasztó dokumentumokat (2). A költségek előzetes helyszíni ellenőrzésére kedvezményezetti szinten ritkán kerül sor (3). | Folyamatban |
| 2013 | 2013-ban az Ügynökség öt támogatási program (4) keretében ítélt oda támogatásokat európai környezetvédelmi intézményekből és szervekből, ENSZ-szervezetekből és nemzeti környezetvédelmi szervezetekből álló konzorciumoknak. 2013-ban a támogatásokra fordított kiadások 13,9 millió eurót tettek ki, ami a teljes operatív kiadások 31 %-a volt. Az előzetes ügynökségi ellenőrzés a kifizetési kérelmek dokumentumalapú vizsgálatából áll. Az előző évi számvevőszéki megjegyzést követően az EEA intenzívebben ellenőrzi a támogatási programok keretében igényelt személyzeti költségek támogathatóságát és pontosságát, mivel ezek teszik ki a költségek döntő részét. A kedvezményezettek köréből vett egyik minta esetében például bekérték a munkaidő-kimutatási lapokat az igényelt bérköltségek ellenőrzéséhez, de a bérelszámolási lapokat nem szerezték be. Helyszíni költségellenőrzésre a kedvezményezettek szintjén csak ritkán kerül sor.
  A meglévő kontrollok ezért csak korlátozott bizonyosságot nyújtanak a kedvezményezettek által benyújtott költségtérítési igények támogathatóságára és pontosságára vonatkozóan. A Számvevőszék által ellenőrzött tranzakciók esetében bekérték az alátámasztó dokumentációt, amely ésszerű bizonyosságot nyújtott azok jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. | Folyamatban |

Év

A Számvevőszék megjegyzése

A helyesbítő intézkedés állapota

(végrehajtva/folyamatban/végrehajtandó/n.a.)

2012

2012-ben az Ügynökség három nagyobb támogatási program (1) keretében ítélt oda támogatásokat európai környezetvédelmi intézményekből és szervekből, ENSZ-szervezetekből és nemzeti környezetvédelmi szervezetekből álló konzorciumoknak. Az összes támogatási kiadás 2012-ben 11,9 millió euró volt, ami az összes operatív kiadás 27 %-a. A kedvezményezettek által igényelt költségek megtérítése előtti előzetes ügynökségi vizsgálat a kifizetési kérelmek dokumentumalapú ellenőrzéséből áll. Az Ügynökség általában nem kér be a kedvezményezettektől a bejelentett költségek legnagyobb részét kitevő személyzeti költségek támogathatóságát és pontosságát alátámasztó dokumentumokat (2). A költségek előzetes helyszíni ellenőrzésére kedvezményezetti szinten ritkán kerül sor (3).

Folyamatban

2013

2013-ban az Ügynökség öt támogatási program (4) keretében ítélt oda támogatásokat európai környezetvédelmi intézményekből és szervekből, ENSZ-szervezetekből és nemzeti környezetvédelmi szervezetekből álló konzorciumoknak. 2013-ban a támogatásokra fordított kiadások 13,9 millió eurót tettek ki, ami a teljes operatív kiadások 31 %-a volt. Az előzetes ügynökségi ellenőrzés a kifizetési kérelmek dokumentumalapú vizsgálatából áll. Az előző évi számvevőszéki megjegyzést követően az EEA intenzívebben ellenőrzi a támogatási programok keretében igényelt személyzeti költségek támogathatóságát és pontosságát, mivel ezek teszik ki a költségek döntő részét. A kedvezményezettek köréből vett egyik minta esetében például bekérték a munkaidő-kimutatási lapokat az igényelt bérköltségek ellenőrzéséhez, de a bérelszámolási lapokat nem szerezték be. Helyszíni költségellenőrzésre a kedvezményezettek szintjén csak ritkán kerül sor.

A meglévő kontrollok ezért csak korlátozott bizonyosságot nyújtanak a kedvezményezettek által benyújtott költségtérítési igények támogathatóságára és pontosságára vonatkozóan. A Számvevőszék által ellenőrzött tranzakciók esetében bekérték az alátámasztó dokumentációt, amely ésszerű bizonyosságot nyújtott azok jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan.

Folyamatban

---

(1)  Az Európai Témaközpontok (ETC), az európai szomszédsági és partnerségi eszköz (ENPI), valamint a globális környezetvédelmi és biztonsági megfigyelés kezdeti műveletei (GIO).

(2)  Egyéb költségféléknél (azaz alvállalkozói megbízásba adás, eszközök vásárlása) az Ügynökség bekér és elemez bizonylatokat.

(3)  2012-ben és 2011-ben egy előzetes vizsgálatra került sor, egy kedvezményezett kontrollrendszereit ellenőrizendő. 2010-ben egy előzetes ellenőrzést végeztek, egy kedvezményezett által bejelentett kiadások támogathatóságának ellenőrzése végett.

(4)  Az európai témaközpontok (ETC), az európai szomszédsági és partnerségi eszköz (ENPI), a globális környezetvédelmi és biztonsági megfigyelés kezdeti műveletei (GIO és GIO2), GMES helyszíni koordináció (GISC) és Előcsatlakozási Támogatási Eszköz (IPA2).

---

II. MELLÉKLET

Európai Környezetvédelmi Ügynökség (Koppenhága)

Hatáskör és tevékenységek

| A Szerződésből eredő uniós hatáskör


  (az Európai Unió működéséről szóló szerződés 191. cikke) | Környezetpolitika

  Az Unió környezetpolitikája hozzájárul a következő célkitűzések eléréséhez: [...] a környezet minőségének megőrzése, védelme és javítása; az emberi egészség védelme; a természeti erőforrások körültekintő és ésszerű hasznosítása; a regionális vagy világméretű környezeti problémák leküzdésére, és különösen az éghajlatváltozás elleni küzdelemre irányuló intézkedések ösztönzése nemzetközi szinten.
  Az Unió környezetpolitikájának célja a magas szintű védelem, figyelembe véve ugyanakkor az Unió különböző régióinak helyzetében mutatkozó különbségeket. Ez az elővigyázatosság és a megelőzés elvén alapul, valamint azon az elven, hogy a környezeti károkat elsődlegesen a forrásuknál kell elhárítani, továbbá a „szennyező fizet” elven. [...] Környezetpolitikája kidolgozása során [...] az Unió figyelembe veszi: a rendelkezésre álló tudományos és műszaki adatokat; az Unió különböző régióinak környezeti feltételeit; a beavatkozás, illetve a be nem avatkozás lehetséges hasznait és költségeit; az Unió egészének gazdasági és társadalmi fejlődését, valamint régióinak kiegyensúlyozott fejlődését [...]. |
| --- | --- |
| Az Ügynökség hatásköre


  (a Tanács 1210/1990/EGK rendelete) | Célok

  Olyan európai környezeti információs és megfigyelő hálózat létrehozása, amely ellátja az Uniót és a tagállamokat:






  1. | európai szintű objektív, megbízható és összehasonlítható információkkal annak érdekében, hogy azok






  a) | megtehessék a szükséges környezetvédelmi intézkedéseket; |

A Szerződésből eredő uniós hatáskör

(az Európai Unió működéséről szóló szerződés 191. cikke)

Környezetpolitika

Az Unió környezetpolitikája hozzájárul a következő célkitűzések eléréséhez: [...] a környezet minőségének megőrzése, védelme és javítása; az emberi egészség védelme; a természeti erőforrások körültekintő és ésszerű hasznosítása; a regionális vagy világméretű környezeti problémák leküzdésére, és különösen az éghajlatváltozás elleni küzdelemre irányuló intézkedések ösztönzése nemzetközi szinten.

Az Unió környezetpolitikájának célja a magas szintű védelem, figyelembe véve ugyanakkor az Unió különböző régióinak helyzetében mutatkozó különbségeket. Ez az elővigyázatosság és a megelőzés elvén alapul, valamint azon az elven, hogy a környezeti károkat elsődlegesen a forrásuknál kell elhárítani, továbbá a „szennyező fizet” elven. [...] Környezetpolitikája kidolgozása során [...] az Unió figyelembe veszi: a rendelkezésre álló tudományos és műszaki adatokat; az Unió különböző régióinak környezeti feltételeit; a beavatkozás, illetve a be nem avatkozás lehetséges hasznait és költségeit; az Unió egészének gazdasági és társadalmi fejlődését, valamint régióinak kiegyensúlyozott fejlődését [...].

Az Ügynökség hatásköre

(a Tanács 1210/1990/EGK rendelete)

Célok

Olyan európai környezeti információs és megfigyelő hálózat létrehozása, amely ellátja az Uniót és a tagállamokat:

1.

európai szintű objektív, megbízható és összehasonlítható információkkal annak érdekében, hogy azok

a)

megtehessék a szükséges környezetvédelmi intézkedéseket;

| b) | értékelhessék ezeknek az intézkedéseknek az eredményeit; |
| --- | --- |

b)

értékelhessék ezeknek az intézkedéseknek az eredményeit;

| c) | biztosítsák a nyilvánosság megfelelő tájékozottságát a környezeti állapotokról. |
| --- | --- |

c)

biztosítsák a nyilvánosság megfelelő tájékozottságát a környezeti állapotokról.

| 2. | a szükséges szakmai és tudományos támogatással. |
| --- | --- |

2.

a szükséges szakmai és tudományos támogatással.

Feladatok

| — | a tagállamokkal együttműködve létrehozza és koordinálja az európai környezeti információs és megfigyelő hálózatot, |
| --- | --- |

—

a tagállamokkal együttműködve létrehozza és koordinálja az európai környezeti információs és megfigyelő hálózatot,

| — | biztosítja a hatékony és eredményes környezetpolitika kidolgozásához és megvalósításához szükséges objektív információt az Unió és a tagállamok részére, |
| --- | --- |

—

biztosítja a hatékony és eredményes környezetpolitika kidolgozásához és megvalósításához szükséges objektív információt az Unió és a tagállamok részére,

| — | megfelelő háttértámogatással és beszámolási követelményekkel segíti a környezetvédelmi intézkedések felügyeletét, |
| --- | --- |

—

megfelelő háttértámogatással és beszámolási követelményekkel segíti a környezetvédelmi intézkedések felügyeletét,

| — | tanácsot ad az egyes tagállamoknak ahhoz, hogy miként dolgozzák ki, hozzák létre és bővítsék a környezetvédelmi intézkedések felügyeletét szolgáló rendszereiket, |
| --- | --- |

—

tanácsot ad az egyes tagállamoknak ahhoz, hogy miként dolgozzák ki, hozzák létre és bővítsék a környezetvédelmi intézkedések felügyeletét szolgáló rendszereiket,

| — | rögzíti, összeállítja és értékeli a környezet állapotával kapcsolatos adatokat, jelentéseket készít az Unió területén belüli környezet minőségéről és terheléséről, a környezeti adatok értékelésére valamennyi tagállamban egységesen alkalmazandó kritériumokat dolgoz ki, valamint környezetvédelmi információs referenciaközpontot tart fenn és fejleszt tovább, |
| --- | --- |

—

rögzíti, összeállítja és értékeli a környezet állapotával kapcsolatos adatokat, jelentéseket készít az Unió területén belüli környezet minőségéről és terheléséről, a környezeti adatok értékelésére valamennyi tagállamban egységesen alkalmazandó kritériumokat dolgoz ki, valamint környezetvédelmi információs referenciaközpontot tart fenn és fejleszt tovább,

| — | elősegíti a környezeti adatok európai szintű összehasonlíthatóságát és szükség esetén megfelelő eszközökkel ösztönzi a mérési módszerek fokozott összehangolását, |
| --- | --- |

—

elősegíti a környezeti adatok európai szintű összehasonlíthatóságát és szükség esetén megfelelő eszközökkel ösztönzi a mérési módszerek fokozott összehangolását,

| — | elősegíti az európai környezeti információk beépítését nemzetközi környezeti monitoringprogramokba, |
| --- | --- |

—

elősegíti az európai környezeti információk beépítését nemzetközi környezeti monitoringprogramokba,

| — | ötévenként jelentést tesz közzé a környezet állapotáról, a környezeti tendenciákról és kilátásokról, amelyet meghatározott témakörökre összpontosító mutatókon alapuló jelentések egészítenek ki, |
| --- | --- |

—

ötévenként jelentést tesz közzé a környezet állapotáról, a környezeti tendenciákról és kilátásokról, amelyet meghatározott témakörökre összpontosító mutatókon alapuló jelentések egészítenek ki,

| — | ösztönzi a környezetvédelmi előrejelző technológiák fejlesztését, az információcserét a környezeti károk megelőzését és csökkentését szolgáló technológiákról, valamint olyan módszerek fejlesztéséről, amelyek révén felmérhetőek a környezeti károknak, illetve a környezetvédelmi megelőző, védő és helyreállítási intézkedéseknek a költségei, |
| --- | --- |

—

ösztönzi a környezetvédelmi előrejelző technológiák fejlesztését, az információcserét a környezeti károk megelőzését és csökkentését szolgáló technológiákról, valamint olyan módszerek fejlesztéséről, amelyek révén felmérhetőek a környezeti károknak, illetve a környezetvédelmi megelőző, védő és helyreállítási intézkedéseknek a költségei,

| — | gondoskodik az — elsősorban a környezet állapotát illetően — megbízható és összehasonlítható környezetvédelmi információk széles körű terjesztéséről, és e cél érdekében ösztönzi új telematikai technológiák alkalmazását, |
| --- | --- |

—

gondoskodik az — elsősorban a környezet állapotát illetően — megbízható és összehasonlítható környezetvédelmi információk széles körű terjesztéséről, és e cél érdekében ösztönzi új telematikai technológiák alkalmazását,

| — | aktívan együttműködik más uniós szervekkel és programokkal, más nemzetközi szervekkel, és a közös érdeklődésre számot tartó területeken a nem uniós államok intézményeivel, figyelemmel a párhuzamos munka elkerülésének szükségességére, |
| --- | --- |

—

aktívan együttműködik más uniós szervekkel és programokkal, más nemzetközi szervekkel, és a közös érdeklődésre számot tartó területeken a nem uniós államok intézményeivel, figyelemmel a párhuzamos munka elkerülésének szükségességére,

| — | támogatja a Bizottságot a környezeti hatásvizsgálati módszerek fejlesztését és a legjobb gyakorlat kialakítását elősegítő információcsere folyamatában, valamint a környezeti vonatkozású fontos kutatások eredményeinek terjesztésében oly módon, amely a legjobban segíti a környezetpolitika fejlesztését. |
| --- | --- |

—

támogatja a Bizottságot a környezeti hatásvizsgálati módszerek fejlesztését és a legjobb gyakorlat kialakítását elősegítő információcsere folyamatában, valamint a környezeti vonatkozású fontos kutatások eredményeinek terjesztésében oly módon, amely a legjobban segíti a környezetpolitika fejlesztését.

Irányítás

Irányító testület

Összetétel

Az irányító testület tagállamonként egy-egy képviselőből, az EEA tagállamok egy-egy képviselőjéből, a Bizottság két képviselőjéből és az Európai Parlament által kinevezett két tudományos szakértőből áll.

Feladatok

A többéves és az éves munkaprogramok elfogadása, végrehajtásuk biztosítása, és az Ügynökség tevékenységeiről szóló éves jelentés elfogadása.

Ügyvezető igazgató

Az irányító testület nevezi ki a Bizottság javaslata alapján.

Tudományos bizottság

Környezetvédelmi téren jártas szakértőkből áll, akiket az irányító testület nevez ki.

Külső ellenőrzés

Európai Számvevőszék.

A zárszámadás elfogadásáért felelős hatóság

Az Európai Parlament, a Tanács ajánlása alapján.

Az Ügynökség rendelkezésére bocsátott erőforrások 2014-ben (2013)

Végleges költségvetés

52,6(41,7) millió euró

Uniós támogatás: 80 % (100 %)

Létszám 2014. december 31-én:

A létszámtervben szereplő álláshelyek száma: 135 (138)

Ebből betöltött: 130 (132), valamint 74 (78) egyéb alkalmazott (szerződéses alkalmazottak és kirendelt nemzeti szakértők)

Teljes létszám: 204 (210)

A létszámtervben szereplő állások feladatok szerinti bontásban:

| — | operatív feladatok: 97 (98) fő |
| --- | --- |

—

operatív feladatok: 97 (98) fő

| — | adminisztratív feladatok: 38 (40) fő |
| --- | --- |

—

adminisztratív feladatok: 38 (40) fő

Termékek és szolgáltatások 2014-ben (2013)

| Cikkek | 14 (48) |
| --- | --- |
| Kiemelt események | 46 (53) |
| Sajtóközlemények | 7 (11) |
| Adatsorok | 54 (29) |
| Mutatók | 34 (46) |
| Térképek, grafikonok | 48 (217) |
| Brosúrák, szóróanyag stb. | 1 (5) |
| Szervezeti dokumentáció | 2 (5) |
| Jelentések | 10 (13) |
| Szakmai jelentés | 17 (21) |
| EEA figyelemfelhívások | 1 (1) |
| SOER | 1 (0) |

Cikkek

14 (48)

Kiemelt események

46 (53)

Sajtóközlemények

7 (11)

Adatsorok

54 (29)

Mutatók

34 (46)

Térképek, grafikonok

48 (217)

Brosúrák, szóróanyag stb.

1 (5)

Szervezeti dokumentáció

2 (5)

Jelentések

10 (13)

Szakmai jelentés

17 (21)

EEA figyelemfelhívások

1 (1)

SOER

1 (0)

Forrás: Az Ügynökségtől származó melléklet.

---

AZ ÜGYNÖKSÉG VÁLASZA

| 11. | Az EEA álláspontja szerint betartotta az átláthatóság alapelvét. Az „ismert hiányosságokat” a pályázati specifikáció 6.3.2. pontja megfelelően ismertette, olyan szavakat alkalmazva, mint például „fejlesztés”, „javítás”, „kiigazítás” és „az egységesség biztosítása”. A pályázati specifikáció teljes szövege megtalálható az EEA weboldalán (http://www.eea.europa.eu/about-us/tenders/eea-mdi-14-005-it). |
| --- | --- |

11.

Az EEA álláspontja szerint betartotta az átláthatóság alapelvét. Az „ismert hiányosságokat” a pályázati specifikáció 6.3.2. pontja megfelelően ismertette, olyan szavakat alkalmazva, mint például „fejlesztés”, „javítás”, „kiigazítás” és „az egységesség biztosítása”. A pályázati specifikáció teljes szövege megtalálható az EEA weboldalán (http://www.eea.europa.eu/about-us/tenders/eea-mdi-14-005-it).

| 12. | A támogatások előzetes és utólagos ellenőrzésére vonatkozó új szabályzat 2014. májustól történő bevezetése során az EEA a kedvezményezetteknek szóló, költségkimutatások elkészítésével kapcsolatos útmutatót helyezte előtérbe. Azóta elkészült az „EEA ellenőrzési útmutató”, amely átadásra került a támogatások előzetes ellenőrzését végző, erőforrásokért felelős tisztviselőknek, és a 2016-os pénzügyi évtől alkalmazandó. |
| --- | --- |

12.

A támogatások előzetes és utólagos ellenőrzésére vonatkozó új szabályzat 2014. májustól történő bevezetése során az EEA a kedvezményezetteknek szóló, költségkimutatások elkészítésével kapcsolatos útmutatót helyezte előtérbe. Azóta elkészült az „EEA ellenőrzési útmutató”, amely átadásra került a támogatások előzetes ellenőrzését végző, erőforrásokért felelős tisztviselőknek, és a 2016-os pénzügyi évtől alkalmazandó.

| 13. | A Számvevőszék észrevétele nyomán az EEA lépéseket tett, hogy visszakövetelje az összeget az érintett kedvezményezettől.
  Az EEA gondoskodni fog a 18. számú belsőkontroll-standard szigorú alkalmazásáról minden olyan jövőbeni eset dokumentálásakor, amikor az ellenőrzést mellőzik, illetve a megállapított szabályoktól és eljárásoktól eltérnek.
  Ami az észrevétel második részét illeti, az Ügynökség nem tartotta hatékonynak a kért dokumentumok benyújtására való felszólítást, mivel ugyanezektől a partnerektől a korábbi mintavétel során már jelentős mennyiségű adatot sikerült beszerezni. Ráadásul az Ügynökség ekkor már egyeztetést folytatott a Számvevőszék ellenőreivel a teljeskörűséget és a támogathatóságot biztosító, legmegfelelőbb ellenőrzési szabályzat kialakításáról.
  Az EEA tudomásul veszi az észrevétel harmadik megjegyzését, és azt figyelembe fogja venni az ETC-k ellenőrzésére vonatkozó jelenlegi szabályzat felülvizsgálatakor. Egy olyan hivatalos, utólagos ellenőrzési stratégiát fog kidolgozni, amely biztosítja, hogy az ellenőrzés összeegyeztethető legyen az EEA belső ellenőrzési részlegének feladatköreivel. A belső ellenőr kizárólag utólagos ellenőrzést fog végezni, amely így kiterjed mind a helyszíni ellenőrzésekre, mind pedig az EEA előzetes ellenőrzési folyamatának hatékonyságára. |
| --- | --- |

13.

A Számvevőszék észrevétele nyomán az EEA lépéseket tett, hogy visszakövetelje az összeget az érintett kedvezményezettől.

Az EEA gondoskodni fog a 18. számú belsőkontroll-standard szigorú alkalmazásáról minden olyan jövőbeni eset dokumentálásakor, amikor az ellenőrzést mellőzik, illetve a megállapított szabályoktól és eljárásoktól eltérnek.

Ami az észrevétel második részét illeti, az Ügynökség nem tartotta hatékonynak a kért dokumentumok benyújtására való felszólítást, mivel ugyanezektől a partnerektől a korábbi mintavétel során már jelentős mennyiségű adatot sikerült beszerezni. Ráadásul az Ügynökség ekkor már egyeztetést folytatott a Számvevőszék ellenőreivel a teljeskörűséget és a támogathatóságot biztosító, legmegfelelőbb ellenőrzési szabályzat kialakításáról.

Az EEA tudomásul veszi az észrevétel harmadik megjegyzését, és azt figyelembe fogja venni az ETC-k ellenőrzésére vonatkozó jelenlegi szabályzat felülvizsgálatakor. Egy olyan hivatalos, utólagos ellenőrzési stratégiát fog kidolgozni, amely biztosítja, hogy az ellenőrzés összeegyeztethető legyen az EEA belső ellenőrzési részlegének feladatköreivel. A belső ellenőr kizárólag utólagos ellenőrzést fog végezni, amely így kiterjed mind a helyszíni ellenőrzésekre, mind pedig az EEA előzetes ellenőrzési folyamatának hatékonyságára.

| 14. | A felhőalapú e-mail szolgáltatás bevezetése előtt az EEA saját informatikai és minőségirányítási szakértői, valamint az adatvédelmi tisztviselő bevonásával elvégzett egy tesztvizsgálatot, majd pedig a bevezetésből eredő változások kockázatértékelését. Ezt az értékelési folyamatot követően a szolgáltatótól további pontosításokat és garanciákat kért annak érdekében, hogy biztosítsa a személyes adatok védelmére vonatkozó uniós rendelet betartását. Ezzel kapcsolatban a szolgáltató megerősítette az alábbiakat:






  — | az adatközpontok garantáltan Európában (az elsődleges telephely Dublinban, míg a tartalék- és tükörszerverek Amszterdamban) találhatók, az EEA és az adatközpontok közötti kommunikáció pedig titkosított formában zajlik, |
| --- | --- | --- |

14.

A felhőalapú e-mail szolgáltatás bevezetése előtt az EEA saját informatikai és minőségirányítási szakértői, valamint az adatvédelmi tisztviselő bevonásával elvégzett egy tesztvizsgálatot, majd pedig a bevezetésből eredő változások kockázatértékelését. Ezt az értékelési folyamatot követően a szolgáltatótól további pontosításokat és garanciákat kért annak érdekében, hogy biztosítsa a személyes adatok védelmére vonatkozó uniós rendelet betartását. Ezzel kapcsolatban a szolgáltató megerősítette az alábbiakat:

—

az adatközpontok garantáltan Európában (az elsődleges telephely Dublinban, míg a tartalék- és tükörszerverek Amszterdamban) találhatók, az EEA és az adatközpontok közötti kommunikáció pedig titkosított formában zajlik,

| — | a szolgáltató betartja az EU adatvédelmi rendeletét és a védett adatkikötőről szóló uniós keretet, |
| --- | --- |

—

a szolgáltató betartja az EU adatvédelmi rendeletét és a védett adatkikötőről szóló uniós keretet,

| — | a jogi természetű megkereséseket a szolgáltató igyekszik átirányítani, illetve azokról az EEA-t haladéktalanul értesíteni, lehetővé téve ezzel, hogy az AIPN tájékozott döntést hozhasson a szükséges adatátadásról, amennyiben ez lehetséges, |
| --- | --- |

—

a jogi természetű megkereséseket a szolgáltató igyekszik átirányítani, illetve azokról az EEA-t haladéktalanul értesíteni, lehetővé téve ezzel, hogy az AIPN tájékozott döntést hozhasson a szükséges adatátadásról, amennyiben ez lehetséges,

| — | az általa nyújtott felhőalapú szolgáltatások rendelkeznek az új ISO 27018/2014 tanúsítvánnyal, és azokat rendszeresen auditálják, |
| --- | --- |

—

az általa nyújtott felhőalapú szolgáltatások rendelkeznek az új ISO 27018/2014 tanúsítvánnyal, és azokat rendszeresen auditálják,

| — | az érvényben lévő biztonsági intézkedések lehetővé teszik a frissítések folyamatos és azonnali végrehajtását, és széles körű lehetőségeket nyújtanak az esetleges behatolások észlelésére, nyomon követésére és elhárítására. |
| --- | --- |

—

az érvényben lévő biztonsági intézkedések lehetővé teszik a frissítések folyamatos és azonnali végrehajtását, és széles körű lehetőségeket nyújtanak az esetleges behatolások észlelésére, nyomon követésére és elhárítására.

Az EEA ezért úgy véli, hogy a fennmaradó azonosított kockázatok elfogadhatónak tekinthetők, és azokat a rögzített szerződéses feltételekkel sikerült megfelelően kezelni. Mindazonáltal az EEA rendszeres időközönként ellenőrizni fogja a szerződés végrehajtását, hogy újraértékelje a kockázatokat, és szükség esetén megfelelő lépéseket és javító intézkedéseket tehessen.

Továbbá, az EEA úgy véli, hogy a felhőalapú szolgáltatások igénybe vétele nincs hatással az adatainak védelmét biztosító kiváltságokra és mentességekre.

Ami pedig az Európai Unió Alapjogi Chartája által biztosított, magánélethez és családi élethez kapcsolódó jogok tiszteletben tartását illeti, az EEA időközben módosította az e-mail használatára vonatkozó szabályzatát, kiegészítve azt egy, az elektronikus levelezőrendszer korlátozott magánjellegű használatára vonatkozó, alkalmazottaknak szóló jogi nyilatkozattal.

---

| 9.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 409/151 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 409/151

---

JELENTÉS

az Európai Halászati Ellenőrző Hivatal 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról a Hivatal válaszával együtt

(2015/C 409/17)

BEVEZETÉS

| 1. | A vigói székhelyű Európai Halászati Ellenőrző Hivatalt (a továbbiakban: a Hivatal, más néven EFCA) a 768/2005/EK tanácsi rendelet (1) hozta létre. A Hivatal fő feladata, hogy megszervezze a tagállamok halászattal kapcsolatos ellenőrzési és felügyeleti tevékenységeinek operatív összehangolását annak érdekében, hogy biztosítsa a közös halászati politika szabályainak eredményes és egységes alkalmazását (2). |
| --- | --- |

1.

A vigói székhelyű Európai Halászati Ellenőrző Hivatalt (a továbbiakban: a Hivatal, más néven EFCA) a 768/2005/EK tanácsi rendelet (1) hozta létre. A Hivatal fő feladata, hogy megszervezze a tagállamok halászattal kapcsolatos ellenőrzési és felügyeleti tevékenységeinek operatív összehangolását annak érdekében, hogy biztosítsa a közös halászati politika szabályainak eredményes és egységes alkalmazását (2).

A MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZATOT ALÁTÁMASZTÓ INFORMÁCIÓK

| 2. | A Számvevőszék ellenőrzési módszere analitikus ellenőrzési eljárásokat, tranzakciók közvetlen tesztelését, valamint a Hivatal felügyeleti és kontrollrendszereiben alkalmazott fő kontrollmechanizmusok értékelését foglalja magában. Mindez kiegészül más ellenőrök munkájából származó bizonyítékokkal, valamint a vezetői teljességi nyilatkozatok elemzésével. |
| --- | --- |

2.

A Számvevőszék ellenőrzési módszere analitikus ellenőrzési eljárásokat, tranzakciók közvetlen tesztelését, valamint a Hivatal felügyeleti és kontrollrendszereiben alkalmazott fő kontrollmechanizmusok értékelését foglalja magában. Mindez kiegészül más ellenőrök munkájából származó bizonyítékokkal, valamint a vezetői teljességi nyilatkozatok elemzésével.

| MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT









  3. | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke alapján a Számvevőszék ellenőrizte a következőket:






  a) | a Hivatal éves beszámolója, amely a 2014. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból (3) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (4) áll; és |
| --- | --- | --- |

MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT

3.

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke alapján a Számvevőszék ellenőrizte a következőket:

a)

a Hivatal éves beszámolója, amely a 2014. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból (3) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (4) áll; és

| b) | a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége. |
| --- | --- |

b)

a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége.

A vezetés felelőssége

| 4. | A vezetés felelőssége a Hivatal éves beszámolójának elkészítése és valós bemutatása, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége (5):






  a) | A Hivatal éves beszámolója tekintetében a vezetés felelősségi körébe tartozik: az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és valós bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítása, megvalósítása és fenntartása; a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok (6) alapján megfelelő számviteli politika megválasztása és alkalmazása; és a körülményeknek megfelelően ésszerű számviteli becslések készítése. Az ügyvezető igazgató hagyja jóvá a Hivatal éves beszámolóját azután, hogy a számvitelért felelős tisztviselő az összes rendelkezésre álló információ alapján egy olyan kísérő nyilatkozattal egyetemben elkészítette azt, amelyben a tisztviselő többek között kijelenti, hogy ésszerű bizonyossággal rendelkezik afelől, hogy a beszámoló minden lényeges szempontból valós és hű képet ad a Hivatal pénzügyi helyzetéről. |
| --- | --- | --- |

4.

A vezetés felelőssége a Hivatal éves beszámolójának elkészítése és valós bemutatása, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége (5):

a)

A Hivatal éves beszámolója tekintetében a vezetés felelősségi körébe tartozik: az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és valós bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítása, megvalósítása és fenntartása; a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok (6) alapján megfelelő számviteli politika megválasztása és alkalmazása; és a körülményeknek megfelelően ésszerű számviteli becslések készítése. Az ügyvezető igazgató hagyja jóvá a Hivatal éves beszámolóját azután, hogy a számvitelért felelős tisztviselő az összes rendelkezésre álló információ alapján egy olyan kísérő nyilatkozattal egyetemben elkészítette azt, amelyben a tisztviselő többek között kijelenti, hogy ésszerű bizonyossággal rendelkezik afelől, hogy a beszámoló minden lényeges szempontból valós és hű képet ad a Hivatal pénzügyi helyzetéről.

| b) | A vezetés felelőssége a mögöttes tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, illetve a gondos pénzgazdálkodás elveinek követése tekintetében abban áll, hogy ki kell alakítania, meg kell valósítania és fenn kell tartania egy olyan eredményes és hatékony belső kontrollrendszert, amely megfelelő felügyelettel és alkalmas intézkedésekkel képes megakadályozni a szabálytalanságokat és csalásokat, illetve szükség esetén jogi eljárásokkal képes visszaszerezni a tévesen kifizetett vagy felhasznált pénzösszegeket. |
| --- | --- |

b)

A vezetés felelőssége a mögöttes tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, illetve a gondos pénzgazdálkodás elveinek követése tekintetében abban áll, hogy ki kell alakítania, meg kell valósítania és fenn kell tartania egy olyan eredményes és hatékony belső kontrollrendszert, amely megfelelő felügyelettel és alkalmas intézkedésekkel képes megakadályozni a szabálytalanságokat és csalásokat, illetve szükség esetén jogi eljárásokkal képes visszaszerezni a tévesen kifizetett vagy felhasznált pénzösszegeket.

Az ellenőr felelőssége

| 5. | A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzése alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Európai Parlament és a Tanács számára (7) az éves beszámoló megbízhatóságára és a mögöttes tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. A Számvevőszék az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjai és etikai kódexe, valamint a legfőbb ellenőrző intézményeknek az INTOSAI által elfogadott nemzetközi standardjai szerint végzi ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy ésszerű bizonyosságot szerezhessen arról, hogy a Hivatal éves beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

5.

A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzése alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Európai Parlament és a Tanács számára (7) az éves beszámoló megbízhatóságára és a mögöttes tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. A Számvevőszék az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjai és etikai kódexe, valamint a legfőbb ellenőrző intézményeknek az INTOSAI által elfogadott nemzetközi standardjai szerint végzi ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy ésszerű bizonyosságot szerezhessen arról, hogy a Hivatal éves beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek.

| 6. | Az ellenőrzés olyan eljárásokat foglal magában, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték szerezhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőrnek egy arra irányuló kockázatelemzés alapján kialakított szakmai megítélésétől függ, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba a beszámolóban, illetve az Európai Unió jogi keretei által meghatározott követelményektől való lényeges eltérés az annak alapjául szolgáló tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr mérlegeli a szervezetnek a beszámoló elkészítése és valós bemutatása szempontjából releváns belső kontrollmechanizmusait, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségének és szabályszerűségének biztosítása céljából alkalmazott felügyeleti és kontrollrendszereit, és a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárásokat alakít ki. Az ellenőrzés része továbbá az alkalmazott számviteli politika megfelelőségének, a számviteli becslések ésszerűségének és a beszámoló általános bemutatásának értékelése. E jelentés és a megbízhatósági nyilatkozat elkészítése során a Számvevőszék az Unió költségvetési rendelete (8) 208. cikke (4) bekezdésének megfelelően figyelembe vette a független külső ellenőr által a Hivatal beszámolóira nézve végzett ellenőrzési tevékenységet. |
| --- | --- |

6.

Az ellenőrzés olyan eljárásokat foglal magában, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték szerezhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőrnek egy arra irányuló kockázatelemzés alapján kialakított szakmai megítélésétől függ, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba a beszámolóban, illetve az Európai Unió jogi keretei által meghatározott követelményektől való lényeges eltérés az annak alapjául szolgáló tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr mérlegeli a szervezetnek a beszámoló elkészítése és valós bemutatása szempontjából releváns belső kontrollmechanizmusait, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségének és szabályszerűségének biztosítása céljából alkalmazott felügyeleti és kontrollrendszereit, és a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárásokat alakít ki. Az ellenőrzés része továbbá az alkalmazott számviteli politika megfelelőségének, a számviteli becslések ésszerűségének és a beszámoló általános bemutatásának értékelése. E jelentés és a megbízhatósági nyilatkozat elkészítése során a Számvevőszék az Unió költségvetési rendelete (8) 208. cikke (4) bekezdésének megfelelően figyelembe vette a független külső ellenőr által a Hivatal beszámolóira nézve végzett ellenőrzési tevékenységet.

| 7. | A Számvevőszék úgy véli, hogy az összegyűjtött ellenőrzési bizonyítékok elégségesek és megfelelőek megbízhatósági nyilatkozata megalapozásához. |
| --- | --- |

7.

A Számvevőszék úgy véli, hogy az összegyűjtött ellenőrzési bizonyítékok elégségesek és megfelelőek megbízhatósági nyilatkozata megalapozásához.

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról

| 8. | A Számvevőszék véleménye szerint a Hivatal éves beszámolója minden lényeges szempontból híven és pénzügyi szabályzata előírásainak, valamint a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályoknak megfelelően tükrözi a 2014. december 31-i pénzügyi helyzetet, a tárgyévi gazdasági események eredményét és a pénzforgalmat. |
| --- | --- |

8.

A Számvevőszék véleménye szerint a Hivatal éves beszámolója minden lényeges szempontból híven és pénzügyi szabályzata előírásainak, valamint a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályoknak megfelelően tükrözi a 2014. december 31-i pénzügyi helyzetet, a tárgyévi gazdasági események eredményét és a pénzforgalmat.

Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről

| 9. | A Számvevőszék véleménye szerint a 2014. december 31-én véget ért évre vonatkozó éves beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

9.

A Számvevőszék véleménye szerint a 2014. december 31-én véget ért évre vonatkozó éves beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek.

AZ ELŐZŐ ÉVI MEGJEGYZÉSEK HASZNOSULÁSA

| 10. | Az I. melléklet áttekintést ad az előző év számvevőszéki megjegyzései nyomán tett helyesbítő intézkedésekről. |
| --- | --- |

10.

Az I. melléklet áttekintést ad az előző év számvevőszéki megjegyzései nyomán tett helyesbítő intézkedésekről.

A jelentést 2015. szeptember 8-i luxembourgi ülésén fogadta el a Milan Martin CVIKL számvevőszéki tag elnökölte IV. Kamara.

a Számvevőszék nevében

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

elnök

---

(1)  HL L 128., 2005.5.21., 1. o.

1

(2)  A Hivatal hatáskörét és tevékenységeit a II. melléklet foglalja össze, tájékoztató jelleggel.

2

II. melléklet

(3)  Ezek a következőkből állnak: mérleg, eredménykimutatás, pénzforgalmi kimutatás, a nettó eszközállomány változásainak kimutatása, a számviteli politika meghatározó alapelveinek összefoglalása és további magyarázatok.

3

(4)  Ezek a költségvetési eredménykimutatásból és a költségvetési eredménykimutatás mellékletéből állnak.

4

(5)  Az 1271/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (HL L 328., 2013.12.7., 42. o.) 39. és 50. cikke.

5

(6)  A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok a Könyvvizsgálók Nemzetközi Szövetsége (IFAC) által kibocsátott Nemzetközi Költségvetési Számviteli Standardokra (IPSAS), illetve adott esetben a Nemzetközi Számviteli Standard Testület (IASB) által kibocsátott Nemzetközi Számviteli Standardokra (IAS)/Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardokra (IFRS) támaszkodnak.

6

(7)  Az 1271/2013/EU rendelet 107. cikke.

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 966/2012/EU, Euratom rendelete (HL L 298., 2012.10.26., 1. o.).

8

---

I. MELLÉKLET

Az előző évi megjegyzések hasznosulása

| Év | A Számvevőszék megjegyzése | A helyesbítő intézkedés állapota
  (végrehajtva/folyamatban/végrehajtandó/n.a.) |
| --- | --- | --- |
| 2013 | 2013-ban összességében a lekötött előirányzatok 99 %-ot tettek ki, ami azt mutatja, hogy a kötelezettségvállalások időben megtörténtek. Nagyarányú volt azonban a lekötött előirányzatok 2014-re történő átvitele: 4 98  592 euro (38 %) a II. cím (Igazgatási kiadások), és 7 34  301 euro (43 %) a III. cím (Operatív kiadások) alatt. | n.a. |
| 2013 | A III. címnél az előirányzatok nagyarányú átvitelének fő oka az volt, hogy a Hivatalnak jelentős munkaterheléssel kellett szembenéznie, mert 2013-ban nagyszámú informatikai projektet indítottak be vagy folytattak. | n.a. |

Év

A Számvevőszék megjegyzése

A helyesbítő intézkedés állapota

(végrehajtva/folyamatban/végrehajtandó/n.a.)

2013

2013-ban összességében a lekötött előirányzatok 99 %-ot tettek ki, ami azt mutatja, hogy a kötelezettségvállalások időben megtörténtek. Nagyarányú volt azonban a lekötött előirányzatok 2014-re történő átvitele: 4 98  592 euro (38 %) a II. cím (Igazgatási kiadások), és 7 34  301 euro (43 %) a III. cím (Operatív kiadások) alatt.

n.a.

2013

A III. címnél az előirányzatok nagyarányú átvitelének fő oka az volt, hogy a Hivatalnak jelentős munkaterheléssel kellett szembenéznie, mert 2013-ban nagyszámú informatikai projektet indítottak be vagy folytattak.

n.a.

---

II. MELLÉKLET

Európai Halászati Ellenőrző Hivatal (Vigo)

Hatáskör és tevékenységek

| A Szerződésből eredő uniós hatáskör


  (az EUMSZ 43. cikke) | A 40. cikk (1) bekezdésében előírt közös piacszervezést, továbbá a közös agrárpolitika és a közös halászati politika célkitűzéseinek megvalósításához szükséges egyéb rendelkezéseket a Gazdasági és Szociális Bizottsággal folytatott konzultációt követően rendes jogalkotási eljárás keretében az Európai Parlament és a Tanács állapítja meg. |
| --- | --- |
| A Hivatal hatásköre


  (az 1224/2009/EK rendelettel módosított 768/2005/EK tanácsi rendelet) | Célok







  — | A rendelet létrehozza az Európai Halászati Ellenőrző Hivatalt (EFCA), amelynek célja a tagállamok által folytatott halászati ellenőrzési és felügyeleti tevékenységek operatív koordinációjának megszervezése, valamint a tagállamok közötti együttműködés támogatása, hogy azok a közös halászati politika eredményes és egységes alkalmazása érdekében megfelelhessenek e szakpolitika szabályainak. |

A Szerződésből eredő uniós hatáskör

(az EUMSZ 43. cikke)

A 40. cikk (1) bekezdésében előírt közös piacszervezést, továbbá a közös agrárpolitika és a közös halászati politika célkitűzéseinek megvalósításához szükséges egyéb rendelkezéseket a Gazdasági és Szociális Bizottsággal folytatott konzultációt követően rendes jogalkotási eljárás keretében az Európai Parlament és a Tanács állapítja meg.

A Hivatal hatásköre

(az 1224/2009/EK rendelettel módosított 768/2005/EK tanácsi rendelet)

Célok

—

A rendelet létrehozza az Európai Halászati Ellenőrző Hivatalt (EFCA), amelynek célja a tagállamok által folytatott halászati ellenőrzési és felügyeleti tevékenységek operatív koordinációjának megszervezése, valamint a tagállamok közötti együttműködés támogatása, hogy azok a közös halászati politika eredményes és egységes alkalmazása érdekében megfelelhessenek e szakpolitika szabályainak.

Feladatok/küldetés

| — | koordinálja az Unió ellenőrzési és felügyeleti kötelezettségeihez kapcsolódó, tagállamok által végzett ellenőrzést és felügyeletet, |
| --- | --- |

—

koordinálja az Unió ellenőrzési és felügyeleti kötelezettségeihez kapcsolódó, tagállamok által végzett ellenőrzést és felügyeletet,

| — | koordinálja az érintett tagállamok által egyesített nemzeti ellenőrzési és felügyeleti eszközök alkalmazását, e rendelettel összhangban, |
| --- | --- |

—

koordinálja az érintett tagállamok által egyesített nemzeti ellenőrzési és felügyeleti eszközök alkalmazását, e rendelettel összhangban,

| — | segítséget nyújt a tagállamoknak abban, hogy információkat szolgáltassanak a halászati, valamint az ellenőrzési és felügyeleti tevékenységekről a Bizottságnak és harmadik feleknek, |
| --- | --- |

—

segítséget nyújt a tagállamoknak abban, hogy információkat szolgáltassanak a halászati, valamint az ellenőrzési és felügyeleti tevékenységekről a Bizottságnak és harmadik feleknek,

| — | hatáskörén belül segítséget nyújt a tagállamoknak a közös halászati politika szabályai értelmében felmerülő feladataik és kötelezettségeik végrehajtásában, |
| --- | --- |

—

hatáskörén belül segítséget nyújt a tagállamoknak a közös halászati politika szabályai értelmében felmerülő feladataik és kötelezettségeik végrehajtásában,

| — | segítséget nyújt a tagállamoknak és a Bizottságnak a közös halászati politika uniós alkalmazásának harmonizációjában, |
| --- | --- |

—

segítséget nyújt a tagállamoknak és a Bizottságnak a közös halászati politika uniós alkalmazásának harmonizációjában,

| — | hozzájárul a tagállamok és a Bizottság ellenőrzési és felügyeleti technikák kutatására és fejlesztésére irányuló munkájához, |
| --- | --- |

—

hozzájárul a tagállamok és a Bizottság ellenőrzési és felügyeleti technikák kutatására és fejlesztésére irányuló munkájához,

| — | hozzájárul a hatósági ellenőrök képzésének és a tapasztalatcseréjének tagállamok közötti összehangolásához, |
| --- | --- |

—

hozzájárul a hatósági ellenőrök képzésének és a tapasztalatcseréjének tagállamok közötti összehangolásához,

| — | összehangolja a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni harc jegyében folytatott tevékenységeket az uniós jogszabályoknak megfelelően, |
| --- | --- |

—

összehangolja a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni harc jegyében folytatott tevékenységeket az uniós jogszabályoknak megfelelően,

| — | elősegíti a közös halászati politika ellenőrző rendszerének egységes végrehajtását, ami különösen az alábbiakat foglalja magában:






  i. | az egyedi ellenőrzési és vizsgálati programok, a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan („IUU”) halászat ellenőrzésére irányuló programok és a nemzetközi ellenőrzési és vizsgálati programok végrehajtása érdekében a tagállamok által folytatott ellenőrzési tevékenységek operatív koordinációjának megszervezése; |
| --- | --- | --- |

—

elősegíti a közös halászati politika ellenőrző rendszerének egységes végrehajtását, ami különösen az alábbiakat foglalja magában:

i.

az egyedi ellenőrzési és vizsgálati programok, a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan („IUU”) halászat ellenőrzésére irányuló programok és a nemzetközi ellenőrzési és vizsgálati programok végrehajtása érdekében a tagállamok által folytatott ellenőrzési tevékenységek operatív koordinációjának megszervezése;

| ii. | a Hivatal feladatainak ellátásához szükséges vizsgálatok. |
| --- | --- |

ii.

a Hivatal feladatainak ellátásához szükséges vizsgálatok.

Megjegyzendő, hogy a Hivatal létrehozásáról szóló rendeletnek az 1224/2009/EK tanácsi rendelettel történt módosítását követően, egyéb hatáskörök mellett:

| 1. | a Hivatal általi operatív koordinációnak ki kell terjednie a közös halászati politika alá tartozó összes tevékenység ellenőrzésére; |
| --- | --- |

1.

a Hivatal általi operatív koordinációnak ki kell terjednie a közös halászati politika alá tartozó összes tevékenység ellenőrzésére;

| 2. | a Hivatal tisztviselőit nemzetközi vizeken uniós ellenőrnek lehet kijelölni; |
| --- | --- |

2.

a Hivatal tisztviselőit nemzetközi vizeken uniós ellenőrnek lehet kijelölni;

| 3. | a Hivatal megvásárolhatja, kölcsönözheti vagy bérelheti a közös alkalmazási tervek végrehajtásához szükséges eszközöket; |
| --- | --- |

3.

a Hivatal megvásárolhatja, kölcsönözheti vagy bérelheti a közös alkalmazási tervek végrehajtásához szükséges eszközöket;

| 4. | a Hivatal adott esetben:






  a) | kézikönyveket ad ki harmonizált ellenőrzési standardokról; |
| --- | --- | --- |

4.

a Hivatal adott esetben:

a)

kézikönyveket ad ki harmonizált ellenőrzési standardokról;

| b) | útmutatókat dolgoz ki, amelyek tartalmazzák a közös halászati politikában az ellenőrzés területén alkalmazott legjobb gyakorlatokat, beleértve az ellenőrök képzését is, és ezeket rendszeresen frissíti; |
| --- | --- |

b)

útmutatókat dolgoz ki, amelyek tartalmazzák a közös halászati politikában az ellenőrzés területén alkalmazott legjobb gyakorlatokat, beleértve az ellenőrök képzését is, és ezeket rendszeresen frissíti;

| c) | szakmai és adminisztratív támogatással segíti a Bizottságot feladatai ellátásában; |
| --- | --- |

c)

szakmai és adminisztratív támogatással segíti a Bizottságot feladatai ellátásában;

| 5. | a Hivatal feladata, hogy elősegítse az együttműködést a tagállamok között, illetve a tagállamok és a Bizottság között a jogi eljárások területén alkalmazott harmonizált ellenőrzési standardok és legjobb gyakorlatok kidolgozásában az uniós jogszabályok és az elfogadott nemzetközi standardok szerint, megfelelően figyelembe véve az egyes tagállamok különböző jogrendszereit; |
| --- | --- |

5.

a Hivatal feladata, hogy elősegítse az együttműködést a tagállamok között, illetve a tagállamok és a Bizottság között a jogi eljárások területén alkalmazott harmonizált ellenőrzési standardok és legjobb gyakorlatok kidolgozásában az uniós jogszabályok és az elfogadott nemzetközi standardok szerint, megfelelően figyelembe véve az egyes tagállamok különböző jogrendszereit;

| 6. | a Hivatal a Bizottság értesítése vagy a saját kezdeményezése alapján válságstábot hoz létre, ha olyan helyzet áll elő, amely a közös halászati politika számára közvetlen, közvetett vagy potenciálisan súlyos veszélyt jelenthet, és azt a meglévő eszközökkel nem lehet megelőzni, kiküszöbölni vagy csökkenteni, vagy nem lehet megfelelően kezelni; |
| --- | --- |

6.

a Hivatal a Bizottság értesítése vagy a saját kezdeményezése alapján válságstábot hoz létre, ha olyan helyzet áll elő, amely a közös halászati politika számára közvetlen, közvetett vagy potenciálisan súlyos veszélyt jelenthet, és azt a meglévő eszközökkel nem lehet megelőzni, kiküszöbölni vagy csökkenteni, vagy nem lehet megfelelően kezelni;

| 7. | a Hivatal hozzájárul az Unió integrált tengerpolitikájának végrehajtásához, többek között az igazgatási tanács jóváhagyásával a 768/2005/EK tanácsi rendelet hatálya alá tartozó ügyekben adminisztratív megállapodásokat köt más szervezetekkel. |
| --- | --- |

7.

a Hivatal hozzájárul az Unió integrált tengerpolitikájának végrehajtásához, többek között az igazgatási tanács jóváhagyásával a 768/2005/EK tanácsi rendelet hatálya alá tartozó ügyekben adminisztratív megállapodásokat köt más szervezetekkel.

Az Európai Parlament és a Tanács 1380/2013/EU rendelete

A rendelet új közös halászati politikát fogadott el. A Hivatal tekintetében:

| — | a Hivatal által segített Unió együttműködik a harmadik országokkal és a halászattal foglalkozó nemzetközi szervezetekkel, beleértve regionális halászati gazdálkodási szervezeteket is, hogy az ilyen nemzetközi szervezeteknél elfogadott intézkedéseket, és különösen a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelemmel kapcsolatosakat, minél fokozottabb mértékben be tudják tartani annak biztosítása érdekében, hogy ezeket az intézkedéseket szigorúan betartsák, |
| --- | --- |

—

a Hivatal által segített Unió együttműködik a harmadik országokkal és a halászattal foglalkozó nemzetközi szervezetekkel, beleértve regionális halászati gazdálkodási szervezeteket is, hogy az ilyen nemzetközi szervezeteknél elfogadott intézkedéseket, és különösen a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelemmel kapcsolatosakat, minél fokozottabb mértékben be tudják tartani annak biztosítása érdekében, hogy ezeket az intézkedéseket szigorúan betartsák,

| — | a közös halászati politika ellenőrzése és végrehajtása mindenekelőtt a tagállamok, a Bizottság és a Hivatal közötti együttműködésen és koordináción alapul, illetve ezeket foglalja magában, |
| --- | --- |

—

a közös halászati politika ellenőrzése és végrehajtása mindenekelőtt a tagállamok, a Bizottság és a Hivatal közötti együttműködésen és koordináción alapul, illetve ezeket foglalja magában,

| — | a Hivatal megfigyelőként részt vehet a szakértői csoport ülésein. |
| --- | --- |

—

a Hivatal megfigyelőként részt vehet a szakértői csoport ülésein.

A Tanács 1386/2007/EK rendelete

A rendelet felhatalmazza a Hivatalt, hogy koordinálja az Unió felügyeleti és ellenőrzési tevékenységeit a NAFO szabályozási területén, és a tagállamokkal együttműködve tervet dolgozzon ki a nemzetközi ellenőrzési és felügyeleti rendszerben történő uniós részvételre (41. cikk).

A Bizottság 433/2012/EU végrehajtási rendelete

Ez a rendelet, az Európai Parlament és a Tanács 1236/2010/EU rendeletével összhangban, a NEAFC szabályozási területén történő halászati tevékenységekkel kapcsolatban a következő feladatok elvégzésére jelöli ki a Hivatalt:

| — | az EU ellenőrzési és felügyeleti tevékenységeinek koordinálása ezen a területen, |
| --- | --- |

—

az EU ellenőrzési és felügyeleti tevékenységeinek koordinálása ezen a területen,

| — | a tagállamok együttműködésével terv kidolgozása a nemzetközi rendszerben történő uniós részvételre, |
| --- | --- |

—

a tagállamok együttműködésével terv kidolgozása a nemzetközi rendszerben történő uniós részvételre,

| — | jelentések átvétele és készítése a NEAFC-terület felügyeletéről, illetve a jogsértésekről. |
| --- | --- |

—

jelentések átvétele és készítése a NEAFC-terület felügyeletéről, illetve a jogsértésekről.

A Bizottság 2009/988/EU határozata

E rendelettel a Bizottság az EFCA-t jelölte ki egyes, az IUU-rendelet keretében elvégzendő feladatok végrehajtására. Ezek a feladatok a következők:

| — | az 1005/2008/EK rendelet 11. cikkének (3) bekezdésével összhangban harmadik országok hajói számára a lobogó szerinti állam(ok)ban való kirakodásra vagy átrakodásra vonatkozó engedély megtagadásáról szóló értesítések és adott esetben az ilyen értesítések másolatának továbbítása a regionális halászati gazdálkodási szervezeteknek; az EFCA ezeket a dokumentumokat a Bizottságnak is megküldi, |
| --- | --- |

—

az 1005/2008/EK rendelet 11. cikkének (3) bekezdésével összhangban harmadik országok hajói számára a lobogó szerinti állam(ok)ban való kirakodásra vagy átrakodásra vonatkozó engedély megtagadásáról szóló értesítések és adott esetben az ilyen értesítések másolatának továbbítása a regionális halászati gazdálkodási szervezeteknek; az EFCA ezeket a dokumentumokat a Bizottságnak is megküldi,

| — | az 1005/2008/EK rendelet 20. cikke (4) bekezdése második albekezdésének c) pontjával összhangban a Bizottság kérésére helyszíni vizsgálatok lefolytatása önállóan vagy a Bizottsággal együttműködve annak igazolására, hogy a harmadik országokkal közös megegyezéssel kialakított együttműködési megállapodások végrehajtása eredményesen történik, |
| --- | --- |

—

az 1005/2008/EK rendelet 20. cikke (4) bekezdése második albekezdésének c) pontjával összhangban a Bizottság kérésére helyszíni vizsgálatok lefolytatása önállóan vagy a Bizottsággal együttműködve annak igazolására, hogy a harmadik országokkal közös megegyezéssel kialakított együttműködési megállapodások végrehajtása eredményesen történik,

| — | az 1005/2008/EK rendelet 25. cikkének (2) bekezdésével összhangban a tagállamok által a Bizottságnak megküldött olyan további információk közlése a tagállamokkal és a lobogó szerinti államokkal, amelyek lényegesek lehetnek az Európai Unió IUU-hajókra vonatkozó listájának összeállítása tekintetében; az EFCA ezeket az információkat a Bizottságnak is megküldi, |
| --- | --- |

—

az 1005/2008/EK rendelet 25. cikkének (2) bekezdésével összhangban a tagállamok által a Bizottságnak megküldött olyan további információk közlése a tagállamokkal és a lobogó szerinti államokkal, amelyek lényegesek lehetnek az Európai Unió IUU-hajókra vonatkozó listájának összeállítása tekintetében; az EFCA ezeket az információkat a Bizottságnak is megküldi,

| — | az 1005/2008/EK rendelet 48. cikkének (4) bekezdésével összhangban az észlelési jelentések továbbítása valamennyi tagállam és adott esetben az illetékes regionális halászati gazdálkodási szervezet ügyvezető titkára részére; az EFCA ezeket a dokumentumokat a Bizottságnak is megküldi, |
| --- | --- |

—

az 1005/2008/EK rendelet 48. cikkének (4) bekezdésével összhangban az észlelési jelentések továbbítása valamennyi tagállam és adott esetben az illetékes regionális halászati gazdálkodási szervezet ügyvezető titkára részére; az EFCA ezeket a dokumentumokat a Bizottságnak is megküldi,

| — | az 1005/2008/EK rendelet 48. cikkének (5) bekezdésével összhangban valamely szerződő fél által az illetékes regionális halászati gazdálkodási szervezetnek egy tagállami hajóra vonatkozóan küldött észlelési jelentésre válaszul az adott tagállam által megküldött információk továbbítása a szóban forgó regionális halászati gazdálkodási szervezet ügyvezető titkára részére; az EFCA ezeket az információkat a Bizottságnak is megküldi. |
| --- | --- |

—

az 1005/2008/EK rendelet 48. cikkének (5) bekezdésével összhangban valamely szerződő fél által az illetékes regionális halászati gazdálkodási szervezetnek egy tagállami hajóra vonatkozóan küldött észlelési jelentésre válaszul az adott tagállam által megküldött információk továbbítása a szóban forgó regionális halászati gazdálkodási szervezet ügyvezető titkára részére; az EFCA ezeket az információkat a Bizottságnak is megküldi.

Irányítás

Igazgatási tanács

Összetétel

A tagállamok egy-egy képviselője és a Bizottság hat képviselője alkotja.

Feladatai többek között

A költségvetés és a létszámterv, a többéves és éves munkatervek, az éves jelentés és a többéves személyzetpolitikai terv elfogadása. A végleges beszámoló véleményezése.

Ügyvezető igazgató

Az igazgatási tanács nevezi ki a Bizottság által javasolt, legalább két jelöltet megnevező lista alapján.

Külső ellenőrzés

Európai Számvevőszék.

Belső kontroll

Az Európai Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálata.

A zárszámadás elfogadásáért felelős hatóság

Az Európai Parlament, a Tanács ajánlása alapján.

A Hivatal rendelkezésére bocsátott erőforrások 2014-ben (2013)

Végleges költségvetés

Teljes 2014-es költségvetés:9,22(9,22) millió euro

| — | I. cím: 6,35(6,33) millió euro |
| --- | --- |

—

I. cím: 6,35(6,33) millió euro

| — | II. cím: 1,16(1,18) millió euro |
| --- | --- |

—

II. cím: 1,16(1,18) millió euro

| — | III. cím: 1,71(1,71) millió euro |
| --- | --- |

—

III. cím: 1,71(1,71) millió euro

Létszám 2014. december 31-én

A létszámtervben szereplő ideiglenes állások száma 53 (54), ebből betöltött: 52 (52
   (1))

- 5 (5) szerződéses álláshely, amelyből betöltött: 4 (5)

- 4 (4) kirendelt nemzeti szakértői álláshely, amelyből betöltött: 2 (3)

Összes álláshely, kirendelt nemzeti szakértőkkel együtt: 62 (63), ebből betöltött: 58 (60
   (1))

Termékek és szolgáltatások 2014-ben (2013)

Operatív koordináció

| — | Közös alkalmazási terv végrehajtása a következő halállományok halászata esetén:






  — | Az Északi-tengeren, a Skagerrak- és Kattegat-szorosban és a La Manche csatornában, valamint az északnyugati vizeken (Skóciától nyugatra és az Ír-tengeren) folytatott tőkehal-, nyelvhal- és lepényhalállományok. |
| --- | --- | --- |

—

Közös alkalmazási terv végrehajtása a következő halállományok halászata esetén:

—

Az Északi-tengeren, a Skagerrak- és Kattegat-szorosban és a La Manche csatornában, valamint az északnyugati vizeken (Skóciától nyugatra és az Ír-tengeren) folytatott tőkehal-, nyelvhal- és lepényhalállományok.

| — | Közös alkalmazási terv végrehajtása a Balti-tengeren tőkehal, lazac, hering és spratt halászata esetén. |
| --- | --- |

—

Közös alkalmazási terv végrehajtása a Balti-tengeren tőkehal, lazac, hering és spratt halászata esetén.

| — | Közös alkalmazási terv végrehajtása kékúszójú tonhal (a Földközi-tengeren és az Atlanti-óceán keleti részén), kardhal (a Földközi-tengeren) és kisméretű nyíltvízi állományok (az Adriai-tengeren) halászata esetén. |
| --- | --- |

—

Közös alkalmazási terv végrehajtása kékúszójú tonhal (a Földközi-tengeren és az Atlanti-óceán keleti részén), kardhal (a Földközi-tengeren) és kisméretű nyíltvízi állományok (az Adriai-tengeren) halászata esetén.

| — | Közös alkalmazási terv végrehajtása Az Északnyugat-atlanti Halászati Szervezet (NAFO) területén és az Északkelet-atlanti Halászati Bizottság (NEAFC) által engedélyezett fajok halászata esetén. |
| --- | --- |

—

Közös alkalmazási terv végrehajtása Az Északnyugat-atlanti Halászati Szervezet (NAFO) területén és az Északkelet-atlanti Halászati Bizottság (NEAFC) által engedélyezett fajok halászata esetén.

| — | Közös alkalmazási terv végrehajtása az Európai Unió nyugati vizein nyíltvízi állományok halászata esetén. |
| --- | --- |

—

Közös alkalmazási terv végrehajtása az Európai Unió nyugati vizein nyíltvízi állományok halászata esetén.

| — | A Fekete-tengerrel kapcsolatos tagállami ellenőrzési programok támogatása. |
| --- | --- |

—

A Fekete-tengerrel kapcsolatos tagállami ellenőrzési programok támogatása.

| — | Támogatás nyújtása a Balti-tengeren, az Északi-tengeren, az Európai Unió nyugati vizein és a Földközi-tengeren kirakodásra vonatkozó, 2015 januárjában életbe lépett kötelezettség végrehajtásának előkészítéséhez. |
| --- | --- |

—

Támogatás nyújtása a Balti-tengeren, az Északi-tengeren, az Európai Unió nyugati vizein és a Földközi-tengeren kirakodásra vonatkozó, 2015 januárjában életbe lépett kötelezettség végrehajtásának előkészítéséhez.

| — | Módszertan átadása a szabályszerűségi szintek és az ellenőrzési költségek értékeléséhez. |
| --- | --- |

—

Módszertan átadása a szabályszerűségi szintek és az ellenőrzési költségek értékeléséhez.

| — | Segítségnyújtás a Bizottságnak és a tagállamoknak a regionális halászati szervezetekkel (többek között a NAFO, NEAFC, ICCAT és GFCM) való kapcsolattartásban. |
| --- | --- |

—

Segítségnyújtás a Bizottságnak és a tagállamoknak a regionális halászati szervezetekkel (többek között a NAFO, NEAFC, ICCAT és GFCM) való kapcsolattartásban.

| — | A közös alkalmazási tervek konszolidációja regionális megközelítés előmozdítása révén. |
| --- | --- |

—

A közös alkalmazási tervek konszolidációja regionális megközelítés előmozdítása révén.

Kapacitásépítés

| — | A központi alaptanterv kidolgozása és gondozása. |
| --- | --- |

—

A központi alaptanterv kidolgozása és gondozása.

| — | Képzéshez webalapú együttműködési platform működtetése és gondozása. |
| --- | --- |

—

Képzéshez webalapú együttműködési platform működtetése és gondozása.

| — | A tagállamok nemzeti képzési programjainak támogatása. |
| --- | --- |

—

A tagállamok nemzeti képzési programjainak támogatása.

| — | Az oktatók és az uniós ellenőrök képzése az első megbízatásuk előtt. |
| --- | --- |

—

Az oktatók és az uniós ellenőrök képzése az első megbízatásuk előtt.

| — | Az információs és kommunikációs technológiákat (IKT) alkalmazó monitoringrendszerek működtetése, karbantartása, javítása és fejlesztése: hajómegfigyelési rendszer (Vessel Monitoring System), elektronikus jelentéstételi rendszer (ERS), elektronikus felügyeleti jelentéstételi rendszer (EIR), központi alaptanterv-kidolgozási platform (DCCDP), Fishnet együttműködési platform és JADE (tervezési és statisztikai rendszer). |
| --- | --- |

—

Az információs és kommunikációs technológiákat (IKT) alkalmazó monitoringrendszerek működtetése, karbantartása, javítása és fejlesztése: hajómegfigyelési rendszer (Vessel Monitoring System), elektronikus jelentéstételi rendszer (ERS), elektronikus felügyeleti jelentéstételi rendszer (EIR), központi alaptanterv-kidolgozási platform (DCCDP), Fishnet együttműködési platform és JADE (tervezési és statisztikai rendszer).

| — | Az uniós integrált tengerpolitika (IMP) keretében: a közös alkalmazási terv koordinációs tevékenységeinek támogatásaként integrált tengerfigyelési képek biztosítása (EFCA MARSUV szolgáltatás), a tengerfigyelés új technológiáinak értékelésével kapcsolatos különféle H2020 projektek támogatása, és részvétel a vonatkozó uniós projektekben a közös információmegosztási környezet (CISE) keretében. |
| --- | --- |

—

Az uniós integrált tengerpolitika (IMP) keretében: a közös alkalmazási terv koordinációs tevékenységeinek támogatásaként integrált tengerfigyelési képek biztosítása (EFCA MARSUV szolgáltatás), a tengerfigyelés új technológiáinak értékelésével kapcsolatos különféle H2020 projektek támogatása, és részvétel a vonatkozó uniós projektekben a közös információmegosztási környezet (CISE) keretében.

| — | Műhelytalálkozók és szemináriumok szervezése a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan (IUU) halászatból származó behozatal elleni küzdelem érdekében tett bevált tagállami módszerek cseréjéhez. |
| --- | --- |

—

Műhelytalálkozók és szemináriumok szervezése a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan (IUU) halászatból származó behozatal elleni küzdelem érdekében tett bevált tagállami módszerek cseréjéhez.

| — | Az uniós ellenőrök (az IUU elleni küzdelemben résztvevő tisztviselők) magasabb szintű képzése (a bevált gyakorlatok megosztása, továbbképzés stb.) és harmadik országból érkező ellenőrök képzése az Európai Bizottság felkérésére. |
| --- | --- |

—

Az uniós ellenőrök (az IUU elleni küzdelemben résztvevő tisztviselők) magasabb szintű képzése (a bevált gyakorlatok megosztása, továbbképzés stb.) és harmadik országból érkező ellenőrök képzése az Európai Bizottság felkérésére.

(A részleteket lásd: a Hivatal 2014-es éves munkaprogramja.)

---

(1)  2013-ra vonatkozóan a zárójelben szereplő adat tartalmazza a meghirdetett munkaerő-felvételeket is (3 álláshirdetés) (2014. január 31-i állapot).

Forrás: A Hivataltól származó melléklet.

---

A HIVATAL VÁLASZAI

A Hivatal a Számvevőszék jelentését tudomásul veszi.

---

| 9.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 409/160 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 409/160

---

JELENTÉS

az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról a Hatóság válaszával együtt

(2015/C 409/18)

BEVEZETÉS

| 1. | A pármai székhelyű Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóságot (a továbbiakban: a Hatóság, más néven EFSA) a 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet hozta létre (1). A Hatóság fő feladata, hogy tudományos információkat szolgáltasson az élelmiszer- és takarmánybiztonsággal kapcsolatos uniós joganyag kidolgozásához, adatokat gyűjtsön és vizsgáljon a kockázatok azonosítása és monitorozása céljából, valamint hogy független tájékoztatást nyújtson ezekről a kockázatokról (2). |
| --- | --- |

1.

A pármai székhelyű Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóságot (a továbbiakban: a Hatóság, más néven EFSA) a 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet hozta létre (1). A Hatóság fő feladata, hogy tudományos információkat szolgáltasson az élelmiszer- és takarmánybiztonsággal kapcsolatos uniós joganyag kidolgozásához, adatokat gyűjtsön és vizsgáljon a kockázatok azonosítása és monitorozása céljából, valamint hogy független tájékoztatást nyújtson ezekről a kockázatokról (2).

A MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZATOT ALÁTÁMASZTÓ INFORMÁCIÓK

| 2. | A Számvevőszék ellenőrzési módszere analitikus ellenőrzési eljárásokat, tranzakciók közvetlen tesztelését, valamint a Hatóság felügyeleti és kontrollrendszereiben alkalmazott fő kontrollmechanizmusok értékelését foglalja magában. Mindez kiegészül más ellenőrök munkájából származó bizonyítékokkal, valamint a vezetői teljességi nyilatkozatok elemzésével. |
| --- | --- |

2.

A Számvevőszék ellenőrzési módszere analitikus ellenőrzési eljárásokat, tranzakciók közvetlen tesztelését, valamint a Hatóság felügyeleti és kontrollrendszereiben alkalmazott fő kontrollmechanizmusok értékelését foglalja magában. Mindez kiegészül más ellenőrök munkájából származó bizonyítékokkal, valamint a vezetői teljességi nyilatkozatok elemzésével.

| MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT









  3. | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke alapján a Számvevőszék ellenőrizte a következőket:






  a) | a Hatóság éves beszámolója, amely a 2014. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból (3) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (4) áll; |
| --- | --- | --- |

MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT

3.

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke alapján a Számvevőszék ellenőrizte a következőket:

a)

a Hatóság éves beszámolója, amely a 2014. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból (3) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (4) áll;

| b) | a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége. |
| --- | --- |

b)

a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége.

A vezetés felelőssége

| 4. | A vezetés felelőssége a Hatóság éves beszámolójának elkészítése és valós bemutatása, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége (5):






  a) | A Hatóság éves beszámolója tekintetében a vezetés felelősségi körébe tartozik: az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és valós bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítása, megvalósítása és fenntartása; a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok (6) alapján megfelelő számviteli politika megválasztása és alkalmazása; és a körülményeknek megfelelően ésszerű számviteli becslések készítése. Az ügyvezető igazgató hagyja jóvá a Hatóság éves beszámolóját azután, hogy a számvitelért felelős tisztviselő az összes rendelkezésre álló információ alapján egy olyan kísérő nyilatkozattal egyetemben elkészítette azt, amelyben a tisztviselő többek között kijelenti, hogy ésszerű bizonyossággal rendelkezik afelől, hogy a beszámoló minden lényeges szempontból valós és hű képet ad a Hatóság pénzügyi helyzetéről. |
| --- | --- | --- |

4.

A vezetés felelőssége a Hatóság éves beszámolójának elkészítése és valós bemutatása, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége (5):

a)

A Hatóság éves beszámolója tekintetében a vezetés felelősségi körébe tartozik: az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és valós bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítása, megvalósítása és fenntartása; a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok (6) alapján megfelelő számviteli politika megválasztása és alkalmazása; és a körülményeknek megfelelően ésszerű számviteli becslések készítése. Az ügyvezető igazgató hagyja jóvá a Hatóság éves beszámolóját azután, hogy a számvitelért felelős tisztviselő az összes rendelkezésre álló információ alapján egy olyan kísérő nyilatkozattal egyetemben elkészítette azt, amelyben a tisztviselő többek között kijelenti, hogy ésszerű bizonyossággal rendelkezik afelől, hogy a beszámoló minden lényeges szempontból valós és hű képet ad a Hatóság pénzügyi helyzetéről.

| b) | A vezetés felelőssége a mögöttes tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, illetve a gondos pénzgazdálkodás elveinek követése tekintetében abban áll, hogy ki kell alakítania, meg kell valósítania és fenn kell tartania egy olyan eredményes és hatékony belső kontrollrendszert, amely megfelelő felügyelettel és alkalmas intézkedésekkel képes megakadályozni a szabálytalanságokat és csalásokat, illetve szükség esetén jogi eljárásokkal képes visszaszerezni a tévesen kifizetett vagy felhasznált pénzösszegeket. |
| --- | --- |

b)

A vezetés felelőssége a mögöttes tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, illetve a gondos pénzgazdálkodás elveinek követése tekintetében abban áll, hogy ki kell alakítania, meg kell valósítania és fenn kell tartania egy olyan eredményes és hatékony belső kontrollrendszert, amely megfelelő felügyelettel és alkalmas intézkedésekkel képes megakadályozni a szabálytalanságokat és csalásokat, illetve szükség esetén jogi eljárásokkal képes visszaszerezni a tévesen kifizetett vagy felhasznált pénzösszegeket.

Az ellenőr felelőssége

| 5. | A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzése alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Európai Parlament és a Tanács számára (7) az éves beszámoló megbízhatóságára és a mögöttes tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. A Számvevőszék az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjai és etikai kódexe, valamint a legfőbb ellenőrző intézményeknek az INTOSAI által elfogadott nemzetközi standardjai szerint végzi ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy ésszerű bizonyosságot szerezhessen arról, hogy a Hatóság éves beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

5.

A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzése alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Európai Parlament és a Tanács számára (7) az éves beszámoló megbízhatóságára és a mögöttes tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. A Számvevőszék az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjai és etikai kódexe, valamint a legfőbb ellenőrző intézményeknek az INTOSAI által elfogadott nemzetközi standardjai szerint végzi ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy ésszerű bizonyosságot szerezhessen arról, hogy a Hatóság éves beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek.

| 6. | Az ellenőrzés olyan eljárásokat foglal magában, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték szerezhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőrnek egy arra irányuló kockázatelemzés alapján kialakított szakmai megítélésétől függ, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba a beszámolóban, illetve az Európai Unió jogi keretei által meghatározott követelményektől való lényeges eltérés az annak alapjául szolgáló tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr mérlegeli a szervezetnek a beszámoló elkészítése és valós bemutatása szempontjából releváns belső kontrollmechanizmusait, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségének és szabályszerűségének biztosítása céljából alkalmazott felügyeleti és kontrollrendszereit, és a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárásokat alakít ki. Az ellenőrzés része továbbá az alkalmazott számviteli politika megfelelőségének, a számviteli becslések ésszerűségének és a beszámoló általános bemutatásának értékelése. E jelentés és a megbízhatósági nyilatkozat elkészítése során a Számvevőszék az Unió költségvetési rendelete (8) 208. cikke (4) bekezdésének megfelelően figyelembe vette a független külső ellenőr által a Hatóság beszámolóira nézve végzett ellenőrzési tevékenységet. |
| --- | --- |

6.

Az ellenőrzés olyan eljárásokat foglal magában, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték szerezhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőrnek egy arra irányuló kockázatelemzés alapján kialakított szakmai megítélésétől függ, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba a beszámolóban, illetve az Európai Unió jogi keretei által meghatározott követelményektől való lényeges eltérés az annak alapjául szolgáló tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr mérlegeli a szervezetnek a beszámoló elkészítése és valós bemutatása szempontjából releváns belső kontrollmechanizmusait, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségének és szabályszerűségének biztosítása céljából alkalmazott felügyeleti és kontrollrendszereit, és a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárásokat alakít ki. Az ellenőrzés része továbbá az alkalmazott számviteli politika megfelelőségének, a számviteli becslések ésszerűségének és a beszámoló általános bemutatásának értékelése. E jelentés és a megbízhatósági nyilatkozat elkészítése során a Számvevőszék az Unió költségvetési rendelete (8) 208. cikke (4) bekezdésének megfelelően figyelembe vette a független külső ellenőr által a Hatóság beszámolóira nézve végzett ellenőrzési tevékenységet.

| 7. | A Számvevőszék úgy véli, hogy az összegyűjtött ellenőrzési bizonyítékok elégségesek és megfelelőek megbízhatósági nyilatkozata megalapozásához. |
| --- | --- |

7.

A Számvevőszék úgy véli, hogy az összegyűjtött ellenőrzési bizonyítékok elégségesek és megfelelőek megbízhatósági nyilatkozata megalapozásához.

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról

| 8. | A Számvevőszék véleménye szerint a Hatóság éves beszámolója minden lényeges szempontból híven és pénzügyi szabályzata előírásainak, valamint a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályoknak megfelelően tükrözi a 2014. december 31-i pénzügyi helyzetet, a tárgyévi gazdasági események eredményét és a pénzforgalmat. |
| --- | --- |

8.

A Számvevőszék véleménye szerint a Hatóság éves beszámolója minden lényeges szempontból híven és pénzügyi szabályzata előírásainak, valamint a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályoknak megfelelően tükrözi a 2014. december 31-i pénzügyi helyzetet, a tárgyévi gazdasági események eredményét és a pénzforgalmat.

Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről

| 9. | A Számvevőszék véleménye szerint a 2014. december 31-én véget ért évre vonatkozó éves beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

9.

A Számvevőszék véleménye szerint a 2014. december 31-én véget ért évre vonatkozó éves beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek.

| 10. | A Számvevőszék véleményei függetlenek az alábbi megjegyzésektől. |
| --- | --- |

10.

A Számvevőszék véleményei függetlenek az alábbi megjegyzésektől.

TOVÁBBI MEGJEGYZÉSEK

| 11. | 2005-ben új uniós személyzeti szabályzat lépett hatályba, amely tartalmaz olyan rendelkezéseket, melyek szerint a 2004. május 1. előtt felvett tisztviselők későbbi javadalmazása nem lehet kevesebb, mint amennyi az előző uniós személyzeti szabályzat szerint volt. A Számvevőszék ellenőrzése feltárta, hogy ezt nem tartották be, és az akkor alkalmazásban lévő 71 tisztviselő közül 8 esetében ez a 2005 és 2014 közötti időszakban összesen 87  000 euróval kevesebb kifizetéshez vezetett. A Hatóság kellő módon folyósítani fogja a pótlólagos bérkifizetéseket. |
| --- | --- |

11.

2005-ben új uniós személyzeti szabályzat lépett hatályba, amely tartalmaz olyan rendelkezéseket, melyek szerint a 2004. május 1. előtt felvett tisztviselők későbbi javadalmazása nem lehet kevesebb, mint amennyi az előző uniós személyzeti szabályzat szerint volt. A Számvevőszék ellenőrzése feltárta, hogy ezt nem tartották be, és az akkor alkalmazásban lévő 71 tisztviselő közül 8 esetében ez a 2005 és 2014 közötti időszakban összesen 87  000 euróval kevesebb kifizetéshez vezetett. A Hatóság kellő módon folyósítani fogja a pótlólagos bérkifizetéseket.

A KORÁBBI ÉVEK MEGJEGYZÉSEINEK HASZNOSULÁSA

| 12. | Az I. melléklet áttekintést ad a korábbi évek számvevőszéki megjegyzései nyomán tett helyesbítő intézkedésekről. |
| --- | --- |

12.

Az I. melléklet áttekintést ad a korábbi évek számvevőszéki megjegyzései nyomán tett helyesbítő intézkedésekről.

A jelentést 2015. szeptember 8-i luxembourgi ülésén fogadta el a Milan Martin CVIKL számvevőszéki tag elnökölte IV. Kamara.

a Számvevőszék nevében

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

elnök

---

(1)  HL L 31., 2002.2.1., 1. o.

1

(2)  A Hatóság hatáskörét és tevékenységeit a II. melléklet foglalja össze, tájékoztató jelleggel.

2

II. melléklet

(3)  Ezek a következőkből állnak: mérleg, eredménykimutatás, pénzforgalmi kimutatás, a nettó eszközállomány változásainak kimutatása, a számviteli politika meghatározó alapelveinek összefoglalása és további magyarázatok.

3

(4)  Ezek a költségvetési eredménykimutatásból és a költségvetési eredménykimutatás mellékletéből állnak.

4

(5)  Az 1271/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (HL L 328., 2013.12.7., 42. o.) 39. és 50. cikke.

5

(6)  A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok a Könyvvizsgálók Nemzetközi Szövetsége (IFAC) által kibocsátott Nemzetközi Költségvetési Számviteli Standardokra (IPSAS), illetve adott esetben a Nemzetközi Számviteli Standard Testület (IASB) által kibocsátott Nemzetközi Számviteli Standardokra (IAS)/Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardokra (IFRS) támaszkodnak.

6

(7)  Az 1271/2013/EU rendelet 107. cikke.

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 966/2012/EU, Euratom rendelete (HL L 298., 2012.10.26., 1. o.).

8

---

I. MELLÉKLET

A korábbi évek megjegyzéseinek hasznosulása

| Év | A Számvevőszék megjegyzése | A helyesbítő intézkedés állapota
  (végrehajtva/folyamatban/végrehajtandó/n.a.) |
| --- | --- | --- |
| 2012 | Azokat az átfogó kockázatértékeléseket követően, amelyeket egy külső tanácsadó 2012-ben, illetve a Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálata 2013 februárjában végzett, egy sor potenciálisan kritikus kockázatot azonosítottak a Hatóság belső kontrolljainak működésében, különösen az adatkezelés, az üzletmenet-folytonosság és az informatikai biztonság területén. A Hatóság 2012-ben belső kontrollrendszerének átfogó önértékelésbe kezdett. A folyamat még nem zárult le, a helyesbítő intézkedéseket a tervek szerint 2013-ban hajtják végre. | Folyamatban |
| 2013 | A Hatóság által a belsőkontroll-rendszerére vonatkozó 2012-ben és 2013-ban végzett önértékelés szerint a belsőkontroll-standardok nagy részét teljesítették. Kivételek ez alól a 4. számú (Munkatársak értékelése és fejlesztése) és a 11. számú (Dokumentumok kezelése) belsőkontroll-standard, amelyekre vonatkozóan az ellenőrzés időpontjában még helyesbítő intézkedések voltak folyamatban. | Végrehajtva |
| 2013 | A Hatóság éves munkaprogramjai nem részletezik kellőképpen a tervezett közbeszerzéseket és támogatásokat ahhoz, hogy a pénzügyi szabályzat végrehajtási szabályai 64. cikkének megfelelően alá lehessen velük támasztani a finanszírozási döntéseket. Ha az éves munkaprogramok részletesebbek lennének ilyen tekintetben, az eredményesebbé tehetné a közbeszerzések és támogatások monitoringját. | Végrehajtva |

Év

A Számvevőszék megjegyzése

A helyesbítő intézkedés állapota

(végrehajtva/folyamatban/végrehajtandó/n.a.)

2012

Azokat az átfogó kockázatértékeléseket követően, amelyeket egy külső tanácsadó 2012-ben, illetve a Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálata 2013 februárjában végzett, egy sor potenciálisan kritikus kockázatot azonosítottak a Hatóság belső kontrolljainak működésében, különösen az adatkezelés, az üzletmenet-folytonosság és az informatikai biztonság területén. A Hatóság 2012-ben belső kontrollrendszerének átfogó önértékelésbe kezdett. A folyamat még nem zárult le, a helyesbítő intézkedéseket a tervek szerint 2013-ban hajtják végre.

Folyamatban

2013

A Hatóság által a belsőkontroll-rendszerére vonatkozó 2012-ben és 2013-ban végzett önértékelés szerint a belsőkontroll-standardok nagy részét teljesítették. Kivételek ez alól a 4. számú (Munkatársak értékelése és fejlesztése) és a 11. számú (Dokumentumok kezelése) belsőkontroll-standard, amelyekre vonatkozóan az ellenőrzés időpontjában még helyesbítő intézkedések voltak folyamatban.

Végrehajtva

2013

A Hatóság éves munkaprogramjai nem részletezik kellőképpen a tervezett közbeszerzéseket és támogatásokat ahhoz, hogy a pénzügyi szabályzat végrehajtási szabályai 64. cikkének megfelelően alá lehessen velük támasztani a finanszírozási döntéseket. Ha az éves munkaprogramok részletesebbek lennének ilyen tekintetben, az eredményesebbé tehetné a közbeszerzések és támogatások monitoringját.

Végrehajtva

---

II. MELLÉKLET

Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (Párma)

Hatáskör és tevékenységek

| A Szerződésből eredő uniós hatáskör | Információgyűjtés







  — | Közös agrárpolitika (az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 38. cikke). |
| --- | --- | --- |

A Szerződésből eredő uniós hatáskör

Információgyűjtés

—

Közös agrárpolitika (az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 38. cikke).

| — | A belső piac működése (az EUMSZ 114. cikke). |
| --- | --- |

—

A belső piac működése (az EUMSZ 114. cikke).

| — | Közegészségügy (az EUMSZ 168. cikke). |
| --- | --- |

—

Közegészségügy (az EUMSZ 168. cikke).

| — | Közös kereskedelempolitika (az EUMSZ 206. cikke). |
| --- | --- |

—

Közös kereskedelempolitika (az EUMSZ 206. cikke).

A Hatóság hatásköre

(az Európai Parlament és a Tanács 178/2002/EK rendelete)

Célok

| — | Tudományos szakvélemények kibocsátása, valamint tudományos és szakmai segítségnyújtás azon jogszabályokhoz és szakpolitikákhoz, amelyek közvetlen vagy közvetett hatást gyakorolnak az élelmiszerek és takarmányok biztonságára. |
| --- | --- |

—

Tudományos szakvélemények kibocsátása, valamint tudományos és szakmai segítségnyújtás azon jogszabályokhoz és szakpolitikákhoz, amelyek közvetlen vagy közvetett hatást gyakorolnak az élelmiszerek és takarmányok biztonságára.

| — | Független információk szolgáltatása az élelmiszer-biztonsággal kapcsolatos kockázatokról. |
| --- | --- |

—

Független információk szolgáltatása az élelmiszer-biztonsággal kapcsolatos kockázatokról.

| — | Hozzájárulás az emberi élet és egészség magas szintű védelmének kialakításához. |
| --- | --- |

—

Hozzájárulás az emberi élet és egészség magas szintű védelmének kialakításához.

| — | A kockázatok jellemzéséhez és monitorozásához szükséges adatok gyűjtése és elemzése. |
| --- | --- |

—

A kockázatok jellemzéséhez és monitorozásához szükséges adatok gyűjtése és elemzése.

Feladatok

| — | Tudományos szakvélemények és tanulmányok kiadása. |
| --- | --- |

—

Tudományos szakvélemények és tanulmányok kiadása.

| — | Egységes kockázatértékelési módszerek kialakítása. |
| --- | --- |

—

Egységes kockázatértékelési módszerek kialakítása.

| — | Segítségnyújtás a Bizottságnak. |
| --- | --- |

—

Segítségnyújtás a Bizottságnak.

| — | A szükséges tudományos és szakmai adatok kutatása, elemzése és összegzése. |
| --- | --- |

—

A szükséges tudományos és szakmai adatok kutatása, elemzése és összegzése.

| — | Új kockázatok felismerése és jellemzése. |
| --- | --- |

—

Új kockázatok felismerése és jellemzése.

| — | A hasonló területeken tevékenykedő szervezetek hálózatának létrehozása. |
| --- | --- |

—

A hasonló területeken tevékenykedő szervezetek hálózatának létrehozása.

| — | Tudományos és szakmai segítségnyújtás válságkezelés során. |
| --- | --- |

—

Tudományos és szakmai segítségnyújtás válságkezelés során.

| — | A nemzetközi együttműködés javítása. |
| --- | --- |

—

A nemzetközi együttműködés javítása.

| — | Megbízható, objektív és könnyen érthető információk nyújtása a nyilvánosság és az érdekelt felek részére. |
| --- | --- |

—

Megbízható, objektív és könnyen érthető információk nyújtása a nyilvánosság és az érdekelt felek részére.

| — | Részvétel a Bizottság sürgősségi riasztórendszerében. |
| --- | --- |

—

Részvétel a Bizottság sürgősségi riasztórendszerében.

Irányítás

Igazgatóság

Összetétel

A Tanács által (az Európai Parlamenttel és a Bizottsággal együttműködve) kinevezett 14 tag és a Bizottság egy képviselője.

Feladat

A munkaterv és a költségvetés elfogadása, és végrehajtásuk biztosítása.

Ügyvezető igazgató

Az Igazgatóság nevezi ki a Bizottság által javasolt jelöltek listájáról, európai parlamenti meghallgatást követően.

Tanácsadó fórum

Összetétel

A tagállamok egy-egy képviselője.

Feladat

Tanácsadás az ügyvezető igazgatónak.

Tudományos Bizottság és tudományos testületek

A Hatóság tudományos szakvéleményeinek kialakítása.

Külső ellenőrzés

Európai Számvevőszék.

Belső ellenőrzés

Az EFSA belső ellenőrző részlege.

Az Európai Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálata.

A zárszámadás elfogadásáért felelős hatóság

Az Európai Parlament, a Tanács ajánlása alapján.

A Hatóság rendelkezésére bocsátott erőforrások 2014-ben (2013)

Költségvetés

79,8(78,1) millió euro, amelyből uniós támogatás: 100 % (100 %).

Létszám 2014. december 31-én

A létszámtervben szereplő ideiglenes álláshelyek száma 344 (351), ebből betöltött:

| — | alkalmazott (ideiglenes alkalmazottak és tisztviselők): 330 (328) |
| --- | --- |

—

alkalmazott (ideiglenes alkalmazottak és tisztviselők): 330 (328)

| — | egyéb álláshely (szerződéses, kirendelt nemzeti szakértők): 119 (120). |
| --- | --- |

—

egyéb álláshely (szerződéses, kirendelt nemzeti szakértők): 119 (120).

Teljes létszám (beleértve a 2014.12.31-ig kiküldött 7 felvételi értesítőt):449 (448), az alábbi megoszlásban:

| — | operatív feladatok: 333 (332) |
| --- | --- |

—

operatív feladatok: 333 (332)

| — | adminisztratív feladatok: 116 (116) |
| --- | --- |

—

adminisztratív feladatok: 116 (116)

Termékek és szolgáltatások 2014-ben (2013)

Tudományos eredmények és kapcsolódó publikációk 2014-ben

1. tevékenység: Tudományos szakvélemények, tanácsok és kockázatértékelési módszerek biztosítása

| — | A tudományos bizottság/testület által kiadott útmutatás: 1 (2) |
| --- | --- |

—

A tudományos bizottság/testület által kiadott útmutatás: 1 (2)

| — | A tudományos bizottság/testület által kiadott szakvélemény: 88 (44) |
| --- | --- |

—

A tudományos bizottság/testület által kiadott szakvélemény: 88 (44)

| — | Az EFSA által kiadott tudományos jelentés: 11 (12) |
| --- | --- |

—

Az EFSA által kiadott tudományos jelentés: 11 (12)

| — | Az EFSA által kiadott nyilatkozat: 1 (2) |
| --- | --- |

—

Az EFSA által kiadott nyilatkozat: 1 (2)

| — | A tudományos bizottság/testület által kiadott nyilatkozat: 3 (2) |
| --- | --- |

—

A tudományos bizottság/testület által kiadott nyilatkozat: 3 (2)

Az 1. tevékenységből származó összes tudományos output = 104 (62)

2. tevékenység: Engedélyköteles termékek, anyagok és kérelmek vizsgálata

| — | A növényvédő szerekkel foglalkozó szakértői értékelés következtetése: 40 (45) |
| --- | --- |

—

A növényvédő szerekkel foglalkozó szakértői értékelés következtetése: 40 (45)

| — | Az EFSA által kiadott útmutatás: 4 (2) |
| --- | --- |

—

Az EFSA által kiadott útmutatás: 4 (2)

| — | A tudományos bizottság/testület által kiadott útmutatás: 0 (3) |
| --- | --- |

—

A tudományos bizottság/testület által kiadott útmutatás: 0 (3)

| — | A tudományos bizottság/testület által kiadott szakvélemény: 197 (203) |
| --- | --- |

—

A tudományos bizottság/testület által kiadott szakvélemény: 197 (203)

| — | Az EFSA által kiadott tudományos jelentés: 3 (0) |
| --- | --- |

—

Az EFSA által kiadott tudományos jelentés: 3 (0)

| — | A tudományos bizottság/testület által kiadott nyilatkozat: 3 (8) |
| --- | --- |

—

A tudományos bizottság/testület által kiadott nyilatkozat: 3 (8)

| — | Az EFSA által kiadott nyilatkozat: 9 (6) |
| --- | --- |

—

Az EFSA által kiadott nyilatkozat: 9 (6)

| — | Indokolással ellátott szakvélemény = 84 (0) |
| --- | --- |

—

Indokolással ellátott szakvélemény = 84 (0)

A 2. tevékenységből származó összes tudományos output
  = 340 (267)
   (1)

3. tevékenység: Adatgyűjtés, tudományos együttműködés és hálózatépítés

| — | Az EFSA által kiadott útmutatás: 4 (2) |
| --- | --- |

—

Az EFSA által kiadott útmutatás: 4 (2)

| — | Az EFSA által kiadott nyilatkozat: 0 (0) |
| --- | --- |

—

Az EFSA által kiadott nyilatkozat: 0 (0)

| — | Indokolással ellátott szakvélemény: 0 (113) |
| --- | --- |

—

Indokolással ellátott szakvélemény: 0 (113)

| — | Az EFSA által kiadott tudományos jelentés: 9 (7) |
| --- | --- |

—

Az EFSA által kiadott tudományos jelentés: 9 (7)

A 3. tevékenységből származó összes tudományos output
  = 13 (122)
   (2)

Kapcsolódó publikációk

| — | Különböző rendezvényekről készült jelentések: 10 (11) |
| --- | --- |

—

Különböző rendezvényekről készült jelentések: 10 (11)

| — | Külső tudományos jelentés: 79 (74) |
| --- | --- |

—

Külső tudományos jelentés: 79 (74)

| — | Szakmai jelentés: 105 (70) |
| --- | --- |

—

Szakmai jelentés: 105 (70)

Kapcsolódó publikációk összesen
  = 194 (155)

Outputok száma összesen
  = 651 (606)

| — | Kommunikációs tevékenységekkel kiegészített tudományos outputok: 14 % (7 %) |
| --- | --- |

—

Kommunikációs tevékenységekkel kiegészített tudományos outputok: 14 % (7 %)

| — | Nyilvános konzultációk: 49 (56) |
| --- | --- |

—

Nyilvános konzultációk: 49 (56)

| — | A weboldal látogatóinak száma: 2,8(4,7) millió |
| --- | --- |

—

A weboldal látogatóinak száma: 2,8(4,7) millió

| — | Az „EFSA Highlights” című elektronikus hírlevélre feliratkozottak száma: 33  947(31  912) |
| --- | --- |

—

Az „EFSA Highlights” című elektronikus hírlevélre feliratkozottak száma: 33  947(31  912)

| — | Média általi említések: 14  913(11  820) |
| --- | --- |

—

Média általi említések: 14  913(11  820)

| — | Média általi megkeresések: 564 (625) |
| --- | --- |

—

Média általi megkeresések: 564 (625)

| — | Sajtóközlemények: 10 (16) |
| --- | --- |

—

Sajtóközlemények: 10 (16)

| — | Internetes sajtóhírek: 32 (54) |
| --- | --- |

—

Internetes sajtóhírek: 32 (54)

| — | Interjúk: 65 (95) |
| --- | --- |

—

Interjúk: 65 (95)

---

(1)  Az indokolással ellátott szakvélemények 2013-ban a 3. tevékenység alá tartoztak.

(2)  Az indokolással ellátott szakvélemények jelenleg a 2. tevékenység alá tartoznak.

Forrás: A Hatóságtól származó melléklet.

---

A HATÓSÁG VÁLASZA

| 11. | A Számvevőszék azon észrevételét illetően, amely a 2004. évi személyzeti szabályzat hatálybalépése előtt már alkalmazásban álló alkalmazottak 2005-ig visszanyúló alulfizetésére vonatkozik, az EFSA szeretné megjegyezni, hogy a bérköltségek kezelését és kiszámítását a többi ügynökséghez hasonlóan a Hatóság helyett a Személyi Juttatásokat Kezelő és Kifizető Hivatal (PMO) (a Bizottság egyik részlege) végzi. |
| --- | --- |

11.

A Számvevőszék azon észrevételét illetően, amely a 2004. évi személyzeti szabályzat hatálybalépése előtt már alkalmazásban álló alkalmazottak 2005-ig visszanyúló alulfizetésére vonatkozik, az EFSA szeretné megjegyezni, hogy a bérköltségek kezelését és kiszámítását a többi ügynökséghez hasonlóan a Hatóság helyett a Személyi Juttatásokat Kezelő és Kifizető Hivatal (PMO) (a Bizottság egyik részlege) végzi.

---

| 9.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 409/168 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 409/168

---

JELENTÉS

a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról az Intézet válaszával együtt

(2015/C 409/19)

BEVEZETÉS

| 1. | A vilniusi székhelyű Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetét (a továbbiakban: az Intézet, más néven EIGE) az 1922/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) hozta létre. Az Intézet feladata, hogy gyűjtse, elemezze és terjessze a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó információkat, valamint hogy olyan módszertani eszközöket fejlesszen ki, elemezzen, értékeljen és terjesszen, amelyek segítik a nemek közötti egyenlőség valamennyi közösségi szakpolitikába és az azokból eredő tagállami politikákba való integrálását (2). |
| --- | --- |

1.

A vilniusi székhelyű Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetét (a továbbiakban: az Intézet, más néven EIGE) az 1922/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) hozta létre. Az Intézet feladata, hogy gyűjtse, elemezze és terjessze a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó információkat, valamint hogy olyan módszertani eszközöket fejlesszen ki, elemezzen, értékeljen és terjesszen, amelyek segítik a nemek közötti egyenlőség valamennyi közösségi szakpolitikába és az azokból eredő tagállami politikákba való integrálását (2).

A MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZATOT ALÁTÁMASZTÓ INFORMÁCIÓK

| 2. | A Számvevőszék ellenőrzési módszere analitikus ellenőrzési eljárásokat, tranzakciók közvetlen tesztelését, valamint az Intézet felügyeleti és kontrollrendszereiben alkalmazott fő kontrollmechanizmusok értékelését foglalja magában. Mindez kiegészül más ellenőrök munkájából származó bizonyítékokkal, valamint a vezetői teljességi nyilatkozatok elemzésével. |
| --- | --- |

2.

A Számvevőszék ellenőrzési módszere analitikus ellenőrzési eljárásokat, tranzakciók közvetlen tesztelését, valamint az Intézet felügyeleti és kontrollrendszereiben alkalmazott fő kontrollmechanizmusok értékelését foglalja magában. Mindez kiegészül más ellenőrök munkájából származó bizonyítékokkal, valamint a vezetői teljességi nyilatkozatok elemzésével.

| MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT









  3. | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke alapján a Számvevőszék ellenőrizte a következőket:






  a) | az Intézet éves beszámolója, amely a 2014. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból (3) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (4) áll; és |
| --- | --- | --- |

MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT

3.

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke alapján a Számvevőszék ellenőrizte a következőket:

a)

az Intézet éves beszámolója, amely a 2014. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból (3) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (4) áll; és

| b) | a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége. |
| --- | --- |

b)

a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége.

A vezetés felelőssége

| 4. | A vezetés felelőssége az Intézet éves beszámolójának elkészítése és valós bemutatása, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége (5):






  a) | Az Intézet éves beszámolója tekintetében a vezetés felelősségi körébe tartozik: az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és valós bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítása, megvalósítása és fenntartása; a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok (6) alapján megfelelő számviteli politika megválasztása és alkalmazása; és a körülményeknek megfelelően ésszerű számviteli becslések készítése. Az igazgató hagyja jóvá az Intézet éves beszámolóját azután, hogy a számvitelért felelős tisztviselő az összes rendelkezésre álló információ alapján egy olyan kísérő nyilatkozattal egyetemben elkészítette azt, amelyben a tisztviselő többek között kijelenti, hogy ésszerű bizonyossággal rendelkezik afelől, hogy a beszámoló minden lényeges szempontból valós és hű képet ad az Intézet pénzügyi helyzetéről. |
| --- | --- | --- |

4.

A vezetés felelőssége az Intézet éves beszámolójának elkészítése és valós bemutatása, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége (5):

a)

Az Intézet éves beszámolója tekintetében a vezetés felelősségi körébe tartozik: az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és valós bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítása, megvalósítása és fenntartása; a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok (6) alapján megfelelő számviteli politika megválasztása és alkalmazása; és a körülményeknek megfelelően ésszerű számviteli becslések készítése. Az igazgató hagyja jóvá az Intézet éves beszámolóját azután, hogy a számvitelért felelős tisztviselő az összes rendelkezésre álló információ alapján egy olyan kísérő nyilatkozattal egyetemben elkészítette azt, amelyben a tisztviselő többek között kijelenti, hogy ésszerű bizonyossággal rendelkezik afelől, hogy a beszámoló minden lényeges szempontból valós és hű képet ad az Intézet pénzügyi helyzetéről.

| b) | A vezetés felelőssége a mögöttes tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, illetve a gondos pénzgazdálkodás elveinek követése tekintetében abban áll, hogy ki kell alakítania, meg kell valósítania és fenn kell tartania egy olyan eredményes és hatékony belső kontrollrendszert, amely megfelelő felügyelettel és alkalmas intézkedésekkel képes megakadályozni a szabálytalanságokat és csalásokat, illetve szükség esetén jogi eljárásokkal képes visszaszerezni a tévesen kifizetett vagy felhasznált pénzösszegeket. |
| --- | --- |

b)

A vezetés felelőssége a mögöttes tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, illetve a gondos pénzgazdálkodás elveinek követése tekintetében abban áll, hogy ki kell alakítania, meg kell valósítania és fenn kell tartania egy olyan eredményes és hatékony belső kontrollrendszert, amely megfelelő felügyelettel és alkalmas intézkedésekkel képes megakadályozni a szabálytalanságokat és csalásokat, illetve szükség esetén jogi eljárásokkal képes visszaszerezni a tévesen kifizetett vagy felhasznált pénzösszegeket.

Az ellenőr felelőssége

| 5. | A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzése alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Európai Parlament és a Tanács számára (7) az éves beszámoló megbízhatóságára és a mögöttes tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. A Számvevőszék az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjai és etikai kódexe, valamint a legfőbb ellenőrző intézményeknek az INTOSAI által elfogadott nemzetközi standardjai szerint végzi ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy ésszerű bizonyosságot szerezhessen arról, hogy az Intézet éves beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

5.

A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzése alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Európai Parlament és a Tanács számára (7) az éves beszámoló megbízhatóságára és a mögöttes tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. A Számvevőszék az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjai és etikai kódexe, valamint a legfőbb ellenőrző intézményeknek az INTOSAI által elfogadott nemzetközi standardjai szerint végzi ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy ésszerű bizonyosságot szerezhessen arról, hogy az Intézet éves beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek.

| 6. | Az ellenőrzés olyan eljárásokat foglal magában, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték szerezhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőrnek egy arra irányuló kockázatelemzés alapján kialakított szakmai megítélésétől függ, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba a beszámolóban, illetve az Európai Unió jogi keretei által meghatározott követelményektől való lényeges eltérés az annak alapjául szolgáló tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr mérlegeli a szervezetnek a beszámoló elkészítése és valós bemutatása szempontjából releváns belső kontrollmechanizmusait, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségének és szabályszerűségének biztosítása céljából alkalmazott felügyeleti és kontrollrendszereit, és a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárásokat alakít ki. Az ellenőrzés része továbbá az alkalmazott számviteli politika megfelelőségének, a számviteli becslések ésszerűségének és a beszámoló általános bemutatásának értékelése. E jelentés és a megbízhatósági nyilatkozat elkészítése során a Számvevőszék az Unió költségvetési rendelete (8) 208. cikke (4) bekezdésének megfelelően figyelembe vette a független külső ellenőr által az Intézet beszámolóira nézve végzett ellenőrzési tevékenységet. |
| --- | --- |

6.

Az ellenőrzés olyan eljárásokat foglal magában, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték szerezhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőrnek egy arra irányuló kockázatelemzés alapján kialakított szakmai megítélésétől függ, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba a beszámolóban, illetve az Európai Unió jogi keretei által meghatározott követelményektől való lényeges eltérés az annak alapjául szolgáló tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr mérlegeli a szervezetnek a beszámoló elkészítése és valós bemutatása szempontjából releváns belső kontrollmechanizmusait, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségének és szabályszerűségének biztosítása céljából alkalmazott felügyeleti és kontrollrendszereit, és a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárásokat alakít ki. Az ellenőrzés része továbbá az alkalmazott számviteli politika megfelelőségének, a számviteli becslések ésszerűségének és a beszámoló általános bemutatásának értékelése. E jelentés és a megbízhatósági nyilatkozat elkészítése során a Számvevőszék az Unió költségvetési rendelete (8) 208. cikke (4) bekezdésének megfelelően figyelembe vette a független külső ellenőr által az Intézet beszámolóira nézve végzett ellenőrzési tevékenységet.

| 7. | A Számvevőszék úgy véli, hogy az összegyűjtött ellenőrzési bizonyítékok elégségesek és megfelelőek megbízhatósági nyilatkozata megalapozásához. |
| --- | --- |

7.

A Számvevőszék úgy véli, hogy az összegyűjtött ellenőrzési bizonyítékok elégségesek és megfelelőek megbízhatósági nyilatkozata megalapozásához.

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról

| 8. | A Számvevőszék véleménye szerint az Intézet éves beszámolója minden lényeges szempontból híven és pénzügyi szabályzata előírásainak, valamint a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályoknak megfelelően tükrözi a 2014. december 31-i pénzügyi helyzetet, a tárgyévi gazdasági események eredményét és a pénzforgalmat. |
| --- | --- |

8.

A Számvevőszék véleménye szerint az Intézet éves beszámolója minden lényeges szempontból híven és pénzügyi szabályzata előírásainak, valamint a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályoknak megfelelően tükrözi a 2014. december 31-i pénzügyi helyzetet, a tárgyévi gazdasági események eredményét és a pénzforgalmat.

Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről

| 9. | A Számvevőszék véleménye szerint a 2014. december 31-én véget ért évre vonatkozó éves beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

9.

A Számvevőszék véleménye szerint a 2014. december 31-én véget ért évre vonatkozó éves beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek.

| 10. | A Számvevőszék véleményei függetlenek az alábbi megjegyzésektől. |
| --- | --- |

10.

A Számvevőszék véleményei függetlenek az alábbi megjegyzésektől.

MEGJEGYZÉSEK A KÖLTSÉGVETÉSI GAZDÁLKODÁSRÓL

| 11. | A lekötött előirányzatok átvitele nagy volt a III. cím esetében (operatív kiadások), 1,8 millió euro, vagyis 54 % (2013: 2,0 millió euro, vagyis 56 %). Ennek fő oka a felmérésekre és tanulmányokra vonatkozó közbeszerzés késedelmes volta, valamint a folyamatban lévő tanulmányok, amelyeket terv szerint várhatóan 2015-ben véglegesítenek. |
| --- | --- |

11.

A lekötött előirányzatok átvitele nagy volt a III. cím esetében (operatív kiadások), 1,8 millió euro, vagyis 54 % (2013: 2,0 millió euro, vagyis 56 %). Ennek fő oka a felmérésekre és tanulmányokra vonatkozó közbeszerzés késedelmes volta, valamint a folyamatban lévő tanulmányok, amelyeket terv szerint várhatóan 2015-ben véglegesítenek.

A KORÁBBI ÉVEK MEGJEGYZÉSEINEK HASZNOSULÁSA

| 12. | Az I. melléklet áttekintést ad a korábbi évek számvevőszéki megjegyzései nyomán tett helyesbítő intézkedésekről. |
| --- | --- |

12.

Az I. melléklet áttekintést ad a korábbi évek számvevőszéki megjegyzései nyomán tett helyesbítő intézkedésekről.

A jelentést 2015. szeptember 8-i luxembourgi ülésén fogadta el a Milan Martin CVIKL számvevőszéki tag elnökölte IV. Kamara.

a Számvevőszék nevében

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

elnök

---

(1)  HL L 403., 2006.12.30., 9. o.

1

(2)  Az Intézet hatáskörét és tevékenységeit a II. melléklet foglalja össze, tájékoztató jelleggel.

2

II. melléklet

(3)  Ezek a következőkből állnak: mérleg, eredménykimutatás, pénzforgalmi kimutatás, a nettó eszközállomány változásainak kimutatása, a számviteli politika meghatározó alapelveinek összefoglalása és további magyarázatok.

3

(4)  Ezek a költségvetési eredménykimutatásból és a költségvetési eredménykimutatás mellékletéből állnak.

4

(5)  Az 1271/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (HL L 328., 2013.12.7., 42. o.) 39. és 50. cikke.

5

(6)  A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok a Könyvvizsgálók Nemzetközi Szövetsége (IFAC) által kibocsátott Nemzetközi Költségvetési Számviteli Standardokra (IPSAS), illetve adott esetben a Nemzetközi Számviteli Standard Testület (IASB) által kibocsátott Nemzetközi Számviteli Standardokra (IAS)/Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardokra (IFRS) támaszkodnak.

6

(7)  Az 1271/2013/EU rendelet 107. cikke.

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 966/2012/EU, Euratom rendelete (HL L 298., 2012.10.26., 1. o.).

8

---

I. MELLÉKLET

Az előző évi megjegyzések hasznosulása

| Év | A Számvevőszék megjegyzése | A helyesbítő intézkedés állapota
  (végrehajtva/folyamatban/ végrehajtandó/n.a.) |
| --- | --- | --- |
| 2011 | Az Európai Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálata 2011 decemberében az Intézetnél „a belsőkontroll-standardok alkalmazására vonatkozó korlátozott felülvizsgálatot” hajtott végre. Az Intézet magáévá tette a belsőkontroll-standardok alkalmazási eljárásának véglegesítésére irányuló ajánlásokat, vezetése pedig egy 2012-ben végrehajtandó cselekvési tervet fogadott el. | Végrehajtva |
| 2012 | A Számvevőszék hiányosságokat állapított meg a felvételi eljárások dokumentálásában. Nem volt arra utaló bizonyíték, hogy az írásbeli vizsgák és az interjúk kérdéseit, valamint azok súlyozását a pályázatok értékelése előtt határozták meg. | Végrehajtva |
| 2013 | 2013-ban összességében a lekötött előirányzatok 99 %-ot tettek ki, ami azt mutatja, hogy a kötelezettségvállalások időben megtörténtek. Az Intézet 2013-ban a lekötött előirányzatok átvitelének általános arányát a 2012-es 2,5 millió euróról (32 %) 2,2 millió euróra (29 %) csökkentette. Az átvitelek főként a III. címhez (operatív kiadások) kapcsolódnak 2,0 millió euro összegben, ami a megfelelő lekötött előirányzatok 56 %-át teszi ki. Ezek főként olyan beszerzési eljárásokat jelentenek, amelyeket az Intézet hatókörén kívül eső okok miatt az év vége felé zártak le, például egy, az Európai Unió Tanácsának elnöksége által késve kért felmérés elvégzésére (1,1 millió euro), illetve komplex, időigényes beszerzési eljárást igénylő informatikai projektekre vonatkoznak (0,6 millió euro). | n.a. |

Év

A Számvevőszék megjegyzése

A helyesbítő intézkedés állapota

(végrehajtva/folyamatban/ végrehajtandó/n.a.)

2011

Az Európai Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálata 2011 decemberében az Intézetnél „a belsőkontroll-standardok alkalmazására vonatkozó korlátozott felülvizsgálatot” hajtott végre. Az Intézet magáévá tette a belsőkontroll-standardok alkalmazási eljárásának véglegesítésére irányuló ajánlásokat, vezetése pedig egy 2012-ben végrehajtandó cselekvési tervet fogadott el.

Végrehajtva

2012

A Számvevőszék hiányosságokat állapított meg a felvételi eljárások dokumentálásában. Nem volt arra utaló bizonyíték, hogy az írásbeli vizsgák és az interjúk kérdéseit, valamint azok súlyozását a pályázatok értékelése előtt határozták meg.

Végrehajtva

2013

2013-ban összességében a lekötött előirányzatok 99 %-ot tettek ki, ami azt mutatja, hogy a kötelezettségvállalások időben megtörténtek. Az Intézet 2013-ban a lekötött előirányzatok átvitelének általános arányát a 2012-es 2,5 millió euróról (32 %) 2,2 millió euróra (29 %) csökkentette. Az átvitelek főként a III. címhez (operatív kiadások) kapcsolódnak 2,0 millió euro összegben, ami a megfelelő lekötött előirányzatok 56 %-át teszi ki. Ezek főként olyan beszerzési eljárásokat jelentenek, amelyeket az Intézet hatókörén kívül eső okok miatt az év vége felé zártak le, például egy, az Európai Unió Tanácsának elnöksége által késve kért felmérés elvégzésére (1,1 millió euro), illetve komplex, időigényes beszerzési eljárást igénylő informatikai projektekre vonatkoznak (0,6 millió euro).

n.a.

---

II. MELLÉKLET

A Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete (Vilnius)

Hatáskör és tevékenységek

| A Szerződésből eredő uniós hatáskör


  (az Európai Unióról szóló szerződés 2. és 3. cikke) | Az Unió az emberi méltóság tiszteletben tartása, a szabadság, a demokrácia, az egyenlőség, a jogállamiság, valamint az emberi jogok – ideértve a kisebbségekhez tartozó személyek jogait – tiszteletben tartásának értékein alapul. Ezek az értékek közösek a tagállamokban, a pluralizmus, a megkülönböztetés tilalma, a tolerancia, az igazságosság, a szolidaritás, valamint a nők és a férfiak közötti egyenlőség társadalmában.
  Az Unió küzd a társadalmi kirekesztés és megkülönböztetés ellen, és előmozdítja a társadalmi igazságosságot és védelmet, a nők és férfiak közötti egyenlőséget, a nemzedékek közötti szolidaritást és a gyermekek jogainak védelmét. |
| --- | --- |
| Az Intézet hatásköre


  (az Európai Parlament és a Tanács 1922/2006/EK rendelete) | Célok

  A nemek közötti egyenlőség előmozdításához való hozzájárulás és ennek megerősítése, beleértve a nemek közötti esélyegyenlőség érvényesítését valamennyi uniós politikában és az abból eredő tagállami politikákban, a nemi hovatartozáson alapuló megkülönböztetés elleni küzdelmet és az uniós polgárokban a nemek közötti egyenlőség tudatosításának növelését.

  Feladatok







  — | a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó összehasonlítható és megbízható információk gyűjtése, elemzése és terjesztése, |

A Szerződésből eredő uniós hatáskör

(az Európai Unióról szóló szerződés 2. és 3. cikke)

Az Unió az emberi méltóság tiszteletben tartása, a szabadság, a demokrácia, az egyenlőség, a jogállamiság, valamint az emberi jogok – ideértve a kisebbségekhez tartozó személyek jogait – tiszteletben tartásának értékein alapul. Ezek az értékek közösek a tagállamokban, a pluralizmus, a megkülönböztetés tilalma, a tolerancia, az igazságosság, a szolidaritás, valamint a nők és a férfiak közötti egyenlőség társadalmában.

Az Unió küzd a társadalmi kirekesztés és megkülönböztetés ellen, és előmozdítja a társadalmi igazságosságot és védelmet, a nők és férfiak közötti egyenlőséget, a nemzedékek közötti szolidaritást és a gyermekek jogainak védelmét.

Az Intézet hatásköre

(az Európai Parlament és a Tanács 1922/2006/EK rendelete)

Célok

A nemek közötti egyenlőség előmozdításához való hozzájárulás és ennek megerősítése, beleértve a nemek közötti esélyegyenlőség érvényesítését valamennyi uniós politikában és az abból eredő tagállami politikákban, a nemi hovatartozáson alapuló megkülönböztetés elleni küzdelmet és az uniós polgárokban a nemek közötti egyenlőség tudatosításának növelését.

Feladatok

—

a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó összehasonlítható és megbízható információk gyűjtése, elemzése és terjesztése,

| — | az adatok európai szintű objektivitásának, összehasonlíthatóságának és megbízhatóságának javítására szolgáló módszerek kifejlesztése, |
| --- | --- |

—

az adatok európai szintű objektivitásának, összehasonlíthatóságának és megbízhatóságának javítására szolgáló módszerek kifejlesztése,

| — | a nemek közötti egyenlőség valamennyi uniós szakpolitikába és az azokból eredő tagállami szakpolitikákba való integrálását segítő módszertani eszközök kifejlesztése, elemzése, értékelése és terjesztése, valamint a nemek közötti esélyegyenlőség általános érvényesítésének támogatása valamennyi uniós intézménynél és szervnél, |
| --- | --- |

—

a nemek közötti egyenlőség valamennyi uniós szakpolitikába és az azokból eredő tagállami szakpolitikákba való integrálását segítő módszertani eszközök kifejlesztése, elemzése, értékelése és terjesztése, valamint a nemek közötti esélyegyenlőség általános érvényesítésének támogatása valamennyi uniós intézménynél és szervnél,

| — | a nemek közötti egyenlőség európai helyzetére vonatkozó felmérések lefolytatása, |
| --- | --- |

—

a nemek közötti egyenlőség európai helyzetére vonatkozó felmérések lefolytatása,

| — | a nemek közötti egyenlőség európai hálózatának felállítása és koordinálása, |
| --- | --- |

—

a nemek közötti egyenlőség európai hálózatának felállítása és koordinálása,

| — | szakértők eseti jellegű üléseinek szervezése az Intézet kutatómunkájának segítése céljából, |
| --- | --- |

—

szakértők eseti jellegű üléseinek szervezése az Intézet kutatómunkájának segítése céljából,

| — | az uniós polgárok figyelmének felhívása a nemek közötti egyenlőségre uniós szintű konferenciák, kampányok és ülések szervezése az érdekeltekkel, valamint az eredmények és következtetések bemutatása a Bizottságnak, |
| --- | --- |

—

az uniós polgárok figyelmének felhívása a nemek közötti egyenlőségre uniós szintű konferenciák, kampányok és ülések szervezése az érdekeltekkel, valamint az eredmények és következtetések bemutatása a Bizottságnak,

| — | az élet minden területén a nők és férfiak sztereotípiáktól mentes szerepére vonatkozó példákkal kapcsolatos információk terjesztése, azok eredményeinek, valamint az ilyen sikertörténeteket nyilvánosság elé táró és ezekre építő kezdeményezéseknek a bemutatása, |
| --- | --- |

—

az élet minden területén a nők és férfiak sztereotípiáktól mentes szerepére vonatkozó példákkal kapcsolatos információk terjesztése, azok eredményeinek, valamint az ilyen sikertörténeteket nyilvánosság elé táró és ezekre építő kezdeményezéseknek a bemutatása,

| — | együttműködés és párbeszéd kialakítása nem kormányzati és esélyegyenlőségi szervezetekkel, egyetemekkel és szakértőkkel, kutatóintézetekkel, szociális partnerekkel, |
| --- | --- |

—

együttműködés és párbeszéd kialakítása nem kormányzati és esélyegyenlőségi szervezetekkel, egyetemekkel és szakértőkkel, kutatóintézetekkel, szociális partnerekkel,

| — | a nyilvánosság számára hozzáférhető dokumentációs források létrehozása, |
| --- | --- |

—

a nyilvánosság számára hozzáférhető dokumentációs források létrehozása,

| — | a nemek közötti esélyegyenlőség érvényesítésével kapcsolatos információk hozzáférhetővé tétele köz- és magánszervezetek számára, |
| --- | --- |

—

a nemek közötti esélyegyenlőség érvényesítésével kapcsolatos információk hozzáférhetővé tétele köz- és magánszervezetek számára,

| — | az uniós intézmények részére információk szolgáltatása a csatlakozó és tagjelölt országokban a nemek közötti egyenlőséggel és a nemek közötti egyenlőség érvényesítésével kapcsolatosan. |
| --- | --- |

—

az uniós intézmények részére információk szolgáltatása a csatlakozó és tagjelölt országokban a nemek közötti egyenlőséggel és a nemek közötti egyenlőség érvényesítésével kapcsolatosan.

Irányítás

Igazgatóság

Összetétel

Az egyes tagállamok javaslata alapján a Tanács által kinevezett 18 képviselő, valamint a Bizottságot képviselő tag, akit a Bizottság jelöl ki. A tagokat a legmagasabb szintű hozzáértést és a nemek közötti egyenlőség területén szerzett széles körű és transzdiszciplináris szakértelmet szem előtt tartva jelölik ki. A Tanács és a Bizottság célja, hogy az igazgatóságban megvalósuljon a férfiak és nők kiegyensúlyozott képviselete. A Tanács által kinevezett tagok 18 tagállamot képviselnek az elnökségek rotációs sorrendjében.

Feladatok

| — | Az éves és középtávú munkaprogramok, a költségvetés és az éves jelentés elfogadása. |
| --- | --- |

—

Az éves és középtávú munkaprogramok, a költségvetés és az éves jelentés elfogadása.

| — | Az Intézet belső szabályainak, valamint az igazgatótanács eljárási szabályzatának elfogadása. |
| --- | --- |

—

Az Intézet belső szabályainak, valamint az igazgatótanács eljárási szabályzatának elfogadása.

Szakértői fórum

Összetétel

A fórum a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos kérdésekre szakosodott illetékes szervek tagállamok által kijelölt egy-egy képviselőjéből, a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos kérdésekre szakosodott egyéb illetékes szervezetek Európai Parlament által kijelölt két képviselőjéből, valamint a Bizottság által kinevezett három képviselőből áll.

Feladatok

A fórum támogatja az igazgatót az Intézet tevékenysége kiválóságának és függetlenségének biztosításában, teret biztosít a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos kérdésekre vonatkozó információcserének és ismeretgyűjtésnek, valamint biztosítja az Intézet és a tagállamok illetékes szervei közötti szoros együttműködést.

Az igazgatót az igazgatóság nevezi ki a Bizottság által javasolt jelöltlista alapján, nyílt versenyvizsga után.

Feladatok

Az Igazgató felelős az 1922/2006/EK rendeletben említett feladatok végrehajtásáért, feladatai közé tartozik az Intézet éves és középtávú szakmai programjának előkészítése és végrehajtása; az igazgatótanács és a szakértői fórum üléseinek előkészítése; az éves jelentés elkészítése és közzététele, és minden, a személyzettel kapcsolatos teendő ellátása; az igazgatás napi ügyeinek intézése; és az Intézet teljesítményét eredményesen nyomon követő és értékelő eljárások végrehajtása.

Külső ellenőrzés

Európai Számvevőszék.

Belső ellenőrzés

Az Európai Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálata.

A zárszámadás elfogadásáért felelős hatóság

Az Európai Parlament, a Tanács ajánlása alapján.

Az Intézet rendelkezésére bocsátott erőforrások 2014-ben (2013)

Végleges költségvetés

7,4 (7,5) millió euro, ebből uniós támogatás: 98,5 % (100 %).

Létszám 2014. december 31-én

A létszámtervben szereplő álláshelyek száma 29 (30), ebből betöltött 29 (30).

11 (16) egyéb alkalmazott (szerződéses alkalmazottak, kirendelt nemzeti szakértők).

Létszám 2014. december 31-én

40 (46), feladatok szerinti bontásban:

| — | operatív feladatok: 28 (32) fő, |
| --- | --- |

—

operatív feladatok: 28 (32) fő,

| — | adminisztratív feladatok: 9 (11) fő, |
| --- | --- |

—

adminisztratív feladatok: 9 (11) fő,

| — | vegyes feladatok: 3 (3) fő |
| --- | --- |

—

vegyes feladatok: 3 (3) fő

Termékek és szolgáltatások 2014-ben (2013)

Kiemelt területek

A nemek közötti egyenlőségre vonatkozó összehasonlítható és megbízható adatok és mutatók; a nemek közötti egyenlőség megvalósítása és a nemek közötti esélyegyenlőség érvényesítése; erőforrás- és dokumentációs központ; tudatosságnövelés, hálózatépítés és kommunikáció.

Elindított tanulmányok száma: 8 (14)

Az elnökséget adó országoknak adott tájékoztató anyagok száma: 2 (2)

Szakértői és munkacsoportülések száma: 26 (13)

Nemzetközi konferencia: 1 (2)

Kutatási jelentések száma: 2 (2)

Éves jelentés: 1 (1)

Forrás: Az Intézettől származó melléklet.

---

AZ INTÉZET VÁLASZA

| 11. | Az Intézet elfogadja az észrevételt. Tevékenysége kezdete óta az EIGE minden erőfeszítésével igyekezett csökkenteni az átvitelek összegét az operatív költségvetésben. Az EIGE a címenkénti elfogadható küszöbértékeket követi, a javaslatok alapján (I. cím: legfeljebb 10 %, II. cím: legfeljebb 20 %, III. cím: legfeljebb 30 %). Azonban az operatív előirányzatok terén a késedelmek nagyon gyakran az EIGE hatáskörén kívül eső körülmények miatt következnek be, pl. az EU Tanácsának elnöksége által egy adott tanulmány tárgyában elhalasztott döntés következtében. |
| --- | --- |

11.

Az Intézet elfogadja az észrevételt. Tevékenysége kezdete óta az EIGE minden erőfeszítésével igyekezett csökkenteni az átvitelek összegét az operatív költségvetésben. Az EIGE a címenkénti elfogadható küszöbértékeket követi, a javaslatok alapján (I. cím: legfeljebb 10 %, II. cím: legfeljebb 20 %, III. cím: legfeljebb 30 %). Azonban az operatív előirányzatok terén a késedelmek nagyon gyakran az EIGE hatáskörén kívül eső körülmények miatt következnek be, pl. az EU Tanácsának elnöksége által egy adott tanulmány tárgyában elhalasztott döntés következtében.

---

| 9.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 409/175 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 409/175

---

JELENTÉS

az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról a Hatóság válaszával együtt

(2015/C 409/20)

BEVEZETÉS

| 1. | A frankfurti székhelyű Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóságot (a továbbiakban: a Hatóság, más néven EIOPA) az 1094/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) hozta létre. A Hatóság feladata, hogy magas színvonalú közös szabályozási és felügyeleti standardokat és gyakorlatot határozzon meg, hozzájáruljon a jogilag kötelező erejű uniós előírások következetes alkalmazásához, ösztönözze és megkönnyítse a feladatok és hatáskörök átruházását a hatáskörrel rendelkező hatóságok között, hatáskörén belül figyelemmel kísérje és értékelje a piaci fejleményeket, valamint elősegítse a kötvénytulajdonosok, nyugdíjrendszeri tagok és kedvezményezettek védelmét (2). A Hatóság 2011. január 1-jén kezdte meg működését. |
| --- | --- |

1.

A frankfurti székhelyű Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóságot (a továbbiakban: a Hatóság, más néven EIOPA) az 1094/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) hozta létre. A Hatóság feladata, hogy magas színvonalú közös szabályozási és felügyeleti standardokat és gyakorlatot határozzon meg, hozzájáruljon a jogilag kötelező erejű uniós előírások következetes alkalmazásához, ösztönözze és megkönnyítse a feladatok és hatáskörök átruházását a hatáskörrel rendelkező hatóságok között, hatáskörén belül figyelemmel kísérje és értékelje a piaci fejleményeket, valamint elősegítse a kötvénytulajdonosok, nyugdíjrendszeri tagok és kedvezményezettek védelmét (2). A Hatóság 2011. január 1-jén kezdte meg működését.

A MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZATOT ALÁTÁMASZTÓ INFORMÁCIÓK

| 2. | A Számvevőszék ellenőrzési módszere analitikus ellenőrzési eljárásokat, tranzakciók közvetlen tesztelését, valamint a Hatóság felügyeleti és kontrollrendszereiben alkalmazott fő kontrollmechanizmusok értékelését foglalja magában. Mindez kiegészül más ellenőrök munkájából származó bizonyítékokkal, valamint a vezetői teljességi nyilatkozatok elemzésével. |
| --- | --- |

2.

A Számvevőszék ellenőrzési módszere analitikus ellenőrzési eljárásokat, tranzakciók közvetlen tesztelését, valamint a Hatóság felügyeleti és kontrollrendszereiben alkalmazott fő kontrollmechanizmusok értékelését foglalja magában. Mindez kiegészül más ellenőrök munkájából származó bizonyítékokkal, valamint a vezetői teljességi nyilatkozatok elemzésével.

| MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT









  3. | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke alapján a Számvevőszék ellenőrizte a következőket:






  a) | a Hatóság éves beszámolója, amely a 2014. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból (3) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (4) áll; |
| --- | --- | --- |

MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT

3.

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke alapján a Számvevőszék ellenőrizte a következőket:

a)

a Hatóság éves beszámolója, amely a 2014. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból (3) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (4) áll;

| b) | a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége. |
| --- | --- |

b)

a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége.

A vezetés felelőssége

| 4. | A vezetés felelőssége a Hatóság éves beszámolójának elkészítése és valós bemutatása, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége (5):






  a) | A Hatóság éves beszámolója tekintetében a vezetés felelősségi körébe tartozik: az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és valós bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítása, megvalósítása és fenntartása; a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok (6) alapján megfelelő számviteli politika megválasztása és alkalmazása; és a körülményeknek megfelelően ésszerű számviteli becslések készítése. Az igazgató hagyja jóvá a Hatóság éves beszámolóját azután, hogy a számvitelért felelős tisztviselő az összes rendelkezésre álló információ alapján egy olyan kísérő nyilatkozattal egyetemben elkészítette azt, amelyben a tisztviselő többek között kijelenti, hogy ésszerű bizonyossággal rendelkezik afelől, hogy a beszámoló minden lényeges szempontból valós és hű képet ad a Hatóság pénzügyi helyzetéről. |
| --- | --- | --- |

4.

A vezetés felelőssége a Hatóság éves beszámolójának elkészítése és valós bemutatása, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége (5):

a)

A Hatóság éves beszámolója tekintetében a vezetés felelősségi körébe tartozik: az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és valós bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítása, megvalósítása és fenntartása; a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok (6) alapján megfelelő számviteli politika megválasztása és alkalmazása; és a körülményeknek megfelelően ésszerű számviteli becslések készítése. Az igazgató hagyja jóvá a Hatóság éves beszámolóját azután, hogy a számvitelért felelős tisztviselő az összes rendelkezésre álló információ alapján egy olyan kísérő nyilatkozattal egyetemben elkészítette azt, amelyben a tisztviselő többek között kijelenti, hogy ésszerű bizonyossággal rendelkezik afelől, hogy a beszámoló minden lényeges szempontból valós és hű képet ad a Hatóság pénzügyi helyzetéről.

| b) | A vezetés felelőssége a mögöttes tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, illetve a gondos pénzgazdálkodás elveinek követése tekintetében abban áll, hogy ki kell alakítania, meg kell valósítania és fenn kell tartania egy olyan eredményes és hatékony belső kontrollrendszert, amely megfelelő felügyelettel és alkalmas intézkedésekkel képes megakadályozni a szabálytalanságokat és csalásokat, illetve szükség esetén jogi eljárásokkal képes visszaszerezni a tévesen kifizetett vagy felhasznált pénzösszegeket. |
| --- | --- |

b)

A vezetés felelőssége a mögöttes tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, illetve a gondos pénzgazdálkodás elveinek követése tekintetében abban áll, hogy ki kell alakítania, meg kell valósítania és fenn kell tartania egy olyan eredményes és hatékony belső kontrollrendszert, amely megfelelő felügyelettel és alkalmas intézkedésekkel képes megakadályozni a szabálytalanságokat és csalásokat, illetve szükség esetén jogi eljárásokkal képes visszaszerezni a tévesen kifizetett vagy felhasznált pénzösszegeket.

Az ellenőr felelőssége

| 5. | A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzése alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Európai Parlament és a Tanács számára (7) az éves beszámoló megbízhatóságára és a mögöttes tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. A Számvevőszék az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjai és etikai kódexe, valamint a legfőbb ellenőrző intézményeknek az INTOSAI által elfogadott nemzetközi standardjai szerint végzi ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy ésszerű bizonyosságot szerezhessen arról, hogy a Hatóság éves beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

5.

A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzése alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Európai Parlament és a Tanács számára (7) az éves beszámoló megbízhatóságára és a mögöttes tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. A Számvevőszék az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjai és etikai kódexe, valamint a legfőbb ellenőrző intézményeknek az INTOSAI által elfogadott nemzetközi standardjai szerint végzi ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy ésszerű bizonyosságot szerezhessen arról, hogy a Hatóság éves beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek.

| 6. | Az ellenőrzés olyan eljárásokat foglal magában, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték szerezhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőrnek egy arra irányuló kockázatelemzés alapján kialakított szakmai megítélésétől függ, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba a beszámolóban, illetve az Európai Unió jogi keretei által meghatározott követelményektől való lényeges eltérés az annak alapjául szolgáló tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr mérlegeli a szervezetnek a beszámoló elkészítése és valós bemutatása szempontjából releváns belső kontrollmechanizmusait, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségének és szabályszerűségének biztosítása céljából alkalmazott felügyeleti és kontrollrendszereit, és a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárásokat alakít ki. Az ellenőrzés része továbbá az alkalmazott számviteli politika megfelelőségének, a számviteli becslések ésszerűségének és a beszámoló általános bemutatásának értékelése. E jelentés és a megbízhatósági nyilatkozat elkészítése során a Számvevőszék az Unió költségvetési rendelete (8) 208. cikke (4) bekezdésének megfelelően figyelembe vette a független külső ellenőr által a Hatóság beszámolóira nézve végzett ellenőrzési tevékenységet. |
| --- | --- |

6.

Az ellenőrzés olyan eljárásokat foglal magában, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték szerezhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőrnek egy arra irányuló kockázatelemzés alapján kialakított szakmai megítélésétől függ, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba a beszámolóban, illetve az Európai Unió jogi keretei által meghatározott követelményektől való lényeges eltérés az annak alapjául szolgáló tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr mérlegeli a szervezetnek a beszámoló elkészítése és valós bemutatása szempontjából releváns belső kontrollmechanizmusait, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségének és szabályszerűségének biztosítása céljából alkalmazott felügyeleti és kontrollrendszereit, és a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárásokat alakít ki. Az ellenőrzés része továbbá az alkalmazott számviteli politika megfelelőségének, a számviteli becslések ésszerűségének és a beszámoló általános bemutatásának értékelése. E jelentés és a megbízhatósági nyilatkozat elkészítése során a Számvevőszék az Unió költségvetési rendelete (8) 208. cikke (4) bekezdésének megfelelően figyelembe vette a független külső ellenőr által a Hatóság beszámolóira nézve végzett ellenőrzési tevékenységet.

| 7. | A Számvevőszék úgy véli, hogy az összegyűjtött ellenőrzési bizonyítékok elégségesek és megfelelőek megbízhatósági nyilatkozata megalapozásához. |
| --- | --- |

7.

A Számvevőszék úgy véli, hogy az összegyűjtött ellenőrzési bizonyítékok elégségesek és megfelelőek megbízhatósági nyilatkozata megalapozásához.

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról

| 8. | A Számvevőszék véleménye szerint a Hatóság éves beszámolója minden lényeges szempontból híven és pénzügyi szabályzata előírásainak, valamint a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályoknak megfelelően tükrözi a 2014. december 31-i pénzügyi helyzetet, a tárgyévi gazdasági események eredményét és a pénzforgalmat. |
| --- | --- |

8.

A Számvevőszék véleménye szerint a Hatóság éves beszámolója minden lényeges szempontból híven és pénzügyi szabályzata előírásainak, valamint a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályoknak megfelelően tükrözi a 2014. december 31-i pénzügyi helyzetet, a tárgyévi gazdasági események eredményét és a pénzforgalmat.

Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről

| 9. | A Számvevőszék véleménye szerint a 2014. december 31-én véget ért évre vonatkozó éves beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

9.

A Számvevőszék véleménye szerint a 2014. december 31-én véget ért évre vonatkozó éves beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek.

| 10. | A Számvevőszék véleményei függetlenek az alábbi megjegyzésektől. |
| --- | --- |

10.

A Számvevőszék véleményei függetlenek az alábbi megjegyzésektől.

MEGJEGYZÉSEK A KÖLTSÉGVETÉSI GAZDÁLKODÁSRÓL

| 11. | Összességében a lekötött előirányzatok aránya nagy, 95 %-os volt. Nagyarányú volt azonban a lekötött előirányzatok átvitele, összesen 5,6 millió euro, azaz 26 % (2013-ban 5,2 millió euro, azaz 28 %), különösen az operatív költségvetés (III. cím) esetében, ahol ez elérte a 4,7 millió eurót, azaz 66 %-ot (2013-ban 3,7 millió euro, azaz 85 %). Az átvitelek elsősorban az év végén kötött, összesen 2,4 millió euro értékű egyedi szerződéseknek tudhatók be, amelyek főként egy európai adatbázis folyamatban levő fejlesztésére és karbantartására (1,8 millió euro) és más, 2015-ben nyújtandó informatikai szolgáltatásokra vonatkoznak. A lekötött előirányzatok átvitele részben a 2014. novemberi és decemberi költségvetési átcsoportosításokhoz kapcsolódik, amikor is a Hatóság 1,1 millió euróval (19 %) növelte az operatív költségvetést (III. cím) 8 58  828 euro személyzeti költségvetésből (I. cím) és 2 66  360 euro igazgatási költségvetésből (II. cím) történő átcsoportosításával. Az átcsoportosítások célja a zárszámadás elfogadásáért felelős hatóságok által eldöntött jelentős költségvetési megszorításokat követően a Hatóság 2015-ös költségvetésének csökkentéséből eredő hatások enyhítése volt. Ezek a megszorítások lehetetlenné tették volna a Hatóság számára egyik fő operatív tevékenysége, a többéves informatikai stratégia végrehajtásának folytatását. |
| --- | --- |

11.

Összességében a lekötött előirányzatok aránya nagy, 95 %-os volt. Nagyarányú volt azonban a lekötött előirányzatok átvitele, összesen 5,6 millió euro, azaz 26 % (2013-ban 5,2 millió euro, azaz 28 %), különösen az operatív költségvetés (III. cím) esetében, ahol ez elérte a 4,7 millió eurót, azaz 66 %-ot (2013-ban 3,7 millió euro, azaz 85 %). Az átvitelek elsősorban az év végén kötött, összesen 2,4 millió euro értékű egyedi szerződéseknek tudhatók be, amelyek főként egy európai adatbázis folyamatban levő fejlesztésére és karbantartására (1,8 millió euro) és más, 2015-ben nyújtandó informatikai szolgáltatásokra vonatkoznak. A lekötött előirányzatok átvitele részben a 2014. novemberi és decemberi költségvetési átcsoportosításokhoz kapcsolódik, amikor is a Hatóság 1,1 millió euróval (19 %) növelte az operatív költségvetést (III. cím) 8 58  828 euro személyzeti költségvetésből (I. cím) és 2 66  360 euro igazgatási költségvetésből (II. cím) történő átcsoportosításával. Az átcsoportosítások célja a zárszámadás elfogadásáért felelős hatóságok által eldöntött jelentős költségvetési megszorításokat követően a Hatóság 2015-ös költségvetésének csökkentéséből eredő hatások enyhítése volt. Ezek a megszorítások lehetetlenné tették volna a Hatóság számára egyik fő operatív tevékenysége, a többéves informatikai stratégia végrehajtásának folytatását.

| 12. | Bár a költségvetési átcsoportosítások, átvitelek és a kapcsolódó kötelezettségvállalások összhangban állnak az uniós költségvetési rendelet speciális rendelkezéseivel és azokat igazgatósági határozatok alapján hajtották végre, a 2015-ös tevékenységek fedezetéül szolgáló 2014-es kötelezettségvállalások mértéke ellentétben áll az évenkéntiség költségvetési elvével. A Hatóság éves költségvetéseiben rendelkezésre álló forrásokat jobban hozzá kell igazítani a többéves informatikai stratégia végrehajtásának pénzügyi szükségleteihez. |
| --- | --- |

12.

Bár a költségvetési átcsoportosítások, átvitelek és a kapcsolódó kötelezettségvállalások összhangban állnak az uniós költségvetési rendelet speciális rendelkezéseivel és azokat igazgatósági határozatok alapján hajtották végre, a 2015-ös tevékenységek fedezetéül szolgáló 2014-es kötelezettségvállalások mértéke ellentétben áll az évenkéntiség költségvetési elvével. A Hatóság éves költségvetéseiben rendelkezésre álló forrásokat jobban hozzá kell igazítani a többéves informatikai stratégia végrehajtásának pénzügyi szükségleteihez.

A KORÁBBI ÉVEK MEGJEGYZÉSEINEK HASZNOSULÁSA

| 13. | Az I. melléklet áttekintést ad a korábbi évek számvevőszéki megjegyzései nyomán tett helyesbítő intézkedésekről. |
| --- | --- |

13.

Az I. melléklet áttekintést ad a korábbi évek számvevőszéki megjegyzései nyomán tett helyesbítő intézkedésekről.

A jelentést 2015. szeptember 8-i luxembourgi ülésén fogadta el a Milan Martin CVIKL számvevőszéki tag elnökölte IV. Kamara.

a Számvevőszék nevében

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

elnök

---

(1)  HL L 331., 2010.12.15., 48. o.

1

(2)  A Hatóság hatáskörét és tevékenységeit a II. melléklet foglalja össze, tájékoztató jelleggel.

2

II. melléklet

(3)  Ezek a következőkből állnak: mérleg, eredménykimutatás, pénzforgalmi kimutatás, a nettó eszközállomány változásainak kimutatása, a számviteli politika meghatározó alapelveinek összefoglalása és további magyarázatok.

3

(4)  Ezek a költségvetési eredménykimutatásból és a költségvetési eredménykimutatás mellékletéből állnak.

4

(5)  Az 1271/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (HL L 328., 2013.12.7., 42. o.) 39. és 50. cikke.

5

(6)  A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok a Könyvvizsgálók Nemzetközi Szövetsége (IFAC) által kibocsátott Nemzetközi Költségvetési Számviteli Standardokra (IPSAS), illetve adott esetben a Nemzetközi Számviteli Standard Testület (IASB) által kibocsátott Nemzetközi Számviteli Standardokra (IAS)/Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardokra (IFRS) támaszkodnak.

6

(7)  Az 1271/2013/EU rendelet 107. cikke.

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 966/2012/EU, Euratom rendelete (HL L 298., 2012.10.26., 1. o.).

8

---

I. MELLÉKLET

A korábbi évek megjegyzéseinek hasznosulása

| Év | A Számvevőszék megjegyzése | A helyesbítő intézkedés állapota
  (végrehajtva/folyamatban/végrehajtandó/n.a.) |
| --- | --- | --- |
| 2012 | A lekötött előirányzatok 2013-ra történő átvitele igen magas, az összes előirányzat 79 %-a volt a III. cím (Operatív kiadások) esetében. Ez főként egy hosszadalmas és bonyolult informatikai beszerzésből adódik, amelynek esetében a 2,2 millió eurós szerződést a terveknek megfelelően 2012 decemberében írták alá. | n.a. |
| 2013 | Az igazgatóság 2013 márciusában elfogadta a Hatóság 16 belsőkontroll-standardját. Bevezetésük a Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálatával egyeztetett egyértelmű cselekvési terv alapján az év végén folyamatban volt. | Végrehajtva |
| 2013 | A jogi kötelezettségvállalásokat nem minden esetben hagyta jóvá megfelelően átruházott hatáskörrel rendelkező tisztviselő és azokat nem minden esetben előzték meg megfelelően elfogadott költségvetési kötelezettségvállalások. Ez arra mutat, hogy javítani kell a költségvetési rendelet szerinti pénzügyi folyamatok meghatározásán és betartásán. | Végrehajtva |
| 2013 | A lekötött előirányzatok általános szintje 95 % volt. Az átvitt lekötött előirányzatok azonban – különösen a II. cím (1,0 millió euro, azaz 30 %) és a III. cím (3,7 millió euro, azaz 85 %) esetében – a korábbi évekhez képest tovább növekedtek, szintjük végül elérte az 5,2 millió eurót (28 %). Ez elsősorban az év végén kötött, összesen 3 millió euro értékű egyedi szerződéseknek tudható be, amelyek főként egy európai adatbázis kifejlesztésére és karbantartására (2,6 millió euro) és más, 2014-ben nyújtandó informatikai szolgáltatásokra vonatkoztak. Bár a kapcsolódó kötelezettségvállalások jogszerűek és szabályszerűek, továbbá a 2012. évről történő átvitelek alacsony törlési aránya megerősítette a megbízható becsléseket, a 2014-es tevékenységek fedezetéül szolgáló 2013-as kötelezettségvállalások mértéke ellentétben áll az évenkéntiség elvével. | n.a. |

Év

A Számvevőszék megjegyzése

A helyesbítő intézkedés állapota

(végrehajtva/folyamatban/végrehajtandó/n.a.)

2012

A lekötött előirányzatok 2013-ra történő átvitele igen magas, az összes előirányzat 79 %-a volt a III. cím (Operatív kiadások) esetében. Ez főként egy hosszadalmas és bonyolult informatikai beszerzésből adódik, amelynek esetében a 2,2 millió eurós szerződést a terveknek megfelelően 2012 decemberében írták alá.

n.a.

2013

Az igazgatóság 2013 márciusában elfogadta a Hatóság 16 belsőkontroll-standardját. Bevezetésük a Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálatával egyeztetett egyértelmű cselekvési terv alapján az év végén folyamatban volt.

Végrehajtva

2013

A jogi kötelezettségvállalásokat nem minden esetben hagyta jóvá megfelelően átruházott hatáskörrel rendelkező tisztviselő és azokat nem minden esetben előzték meg megfelelően elfogadott költségvetési kötelezettségvállalások. Ez arra mutat, hogy javítani kell a költségvetési rendelet szerinti pénzügyi folyamatok meghatározásán és betartásán.

Végrehajtva

2013

A lekötött előirányzatok általános szintje 95 % volt. Az átvitt lekötött előirányzatok azonban – különösen a II. cím (1,0 millió euro, azaz 30 %) és a III. cím (3,7 millió euro, azaz 85 %) esetében – a korábbi évekhez képest tovább növekedtek, szintjük végül elérte az 5,2 millió eurót (28 %). Ez elsősorban az év végén kötött, összesen 3 millió euro értékű egyedi szerződéseknek tudható be, amelyek főként egy európai adatbázis kifejlesztésére és karbantartására (2,6 millió euro) és más, 2014-ben nyújtandó informatikai szolgáltatásokra vonatkoztak. Bár a kapcsolódó kötelezettségvállalások jogszerűek és szabályszerűek, továbbá a 2012. évről történő átvitelek alacsony törlési aránya megerősítette a megbízható becsléseket, a 2014-es tevékenységek fedezetéül szolgáló 2013-as kötelezettségvállalások mértéke ellentétben áll az évenkéntiség elvével.

n.a.

---

II. MELLÉKLET

Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság (Frankfurt am Main)

Hatáskör és tevékenységek

| A Szerződésből eredő uniós hatáskör


  (az Európai Unió működéséről szóló szerződés 26., 114., 290. és 291. cikke) | A Szerződések vonatkozó rendelkezéseinek megfelelően a belső piac megteremtése és működésének biztosítása.
  Technikai standardtervezetek készítése olyan általános hatályú nem jogi aktusok előkészítése keretében, amelyek a jogi aktus egyes nem alapvető rendelkezéseit egészítik ki, illetve módosítják, vagy ha valamely kötelező erejű uniós jogi aktus végrehajtásának egységes feltételek szerint kell történnie. |
| --- | --- |
| A Hatóság hatásköre


  (a Hatóságot létrehozó 1094/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 1. cikke (6) bekezdésében és 8. cikkében szereplő feladatok és hatáskörök) | Célok

  A pénzügyi rendszer rövid, közép- és hosszú távú stabilitásához és hatékonyságához való hozzájárulás révén a közérdek védelme az Unió gazdasága és az uniós polgárok és vállalkozások érdekében.

  Feladatok







  — | hozzájárulás magas színvonalú közös szabályozási és felügyeleti standardok és gyakorlatok kialakításához, |

A Szerződésből eredő uniós hatáskör

(az Európai Unió működéséről szóló szerződés 26., 114., 290. és 291. cikke)

A Szerződések vonatkozó rendelkezéseinek megfelelően a belső piac megteremtése és működésének biztosítása.

Technikai standardtervezetek készítése olyan általános hatályú nem jogi aktusok előkészítése keretében, amelyek a jogi aktus egyes nem alapvető rendelkezéseit egészítik ki, illetve módosítják, vagy ha valamely kötelező erejű uniós jogi aktus végrehajtásának egységes feltételek szerint kell történnie.

A Hatóság hatásköre

(a Hatóságot létrehozó 1094/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 1. cikke (6) bekezdésében és 8. cikkében szereplő feladatok és hatáskörök)

Célok

A pénzügyi rendszer rövid, közép- és hosszú távú stabilitásához és hatékonyságához való hozzájárulás révén a közérdek védelme az Unió gazdasága és az uniós polgárok és vállalkozások érdekében.

Feladatok

—

hozzájárulás magas színvonalú közös szabályozási és felügyeleti standardok és gyakorlatok kialakításához,

| — | hozzájárulás a kötelező erejű uniós jogi aktusok következetes alkalmazásához, az illetékes hatóságok között a feladatok és hatáskörök átruházásának ösztönzése és megkönnyítése, |
| --- | --- |

—

hozzájárulás a kötelező erejű uniós jogi aktusok következetes alkalmazásához, az illetékes hatóságok között a feladatok és hatáskörök átruházásának ösztönzése és megkönnyítése,

| — | szoros együttműködés az Európai Rendszerkockázati Testülettel (ERKT), |
| --- | --- |

—

szoros együttműködés az Európai Rendszerkockázati Testülettel (ERKT),

| — | az illetékes hatóságokról szóló összehasonlító elemzések elkészítésének megszervezése és lefolytatása, |
| --- | --- |

—

az illetékes hatóságokról szóló összehasonlító elemzések elkészítésének megszervezése és lefolytatása,

| — | a piaci fejlemények figyelése és értékelése a hatáskörébe tartozó területen; |
| --- | --- |

—

a piaci fejlemények figyelése és értékelése a hatáskörébe tartozó területen;

| — | a Hatóság feladatainak végrehajtásával kapcsolatos tájékoztatás érdekében gazdasági elemzés készítése a piacokról, |
| --- | --- |

—

a Hatóság feladatainak végrehajtásával kapcsolatos tájékoztatás érdekében gazdasági elemzés készítése a piacokról,

| — | a kötvénytulajdonosok, nyugdíjrendszeri tagok és a kedvezményezettek védelmének elősegítése, |
| --- | --- |

—

a kötvénytulajdonosok, nyugdíjrendszeri tagok és a kedvezményezettek védelmének elősegítése,

| — | hozzájárulás a felügyeleti kollégiumok következetes és koherens működéséhez, a rendszerszintű kockázat nyomon követéséhez, értékeléséhez és méréséhez, a rendezési és szanálási tervek kidolgozásához és koordinálásához, magas szintű védelem nyújtása az Unió egész területén a kötvénytulajdonosok és a kedvezményezettek számára, |
| --- | --- |

—

hozzájárulás a felügyeleti kollégiumok következetes és koherens működéséhez, a rendszerszintű kockázat nyomon követéséhez, értékeléséhez és méréséhez, a rendezési és szanálási tervek kidolgozásához és koordinálásához, magas szintű védelem nyújtása az Unió egész területén a kötvénytulajdonosok és a kedvezményezettek számára,

| — | minden egyéb, az ebben a rendeletben vagy más jogi aktusokban meghatározott feladat elvégzése, |
| --- | --- |

—

minden egyéb, az ebben a rendeletben vagy más jogi aktusokban meghatározott feladat elvégzése,

| — | a tevékenységi területére vonatkozó információk közzététele és rendszeres naprakésszé tétele a honlapján, |
| --- | --- |

—

a tevékenységi területére vonatkozó információk közzététele és rendszeres naprakésszé tétele a honlapján,

| — | szükség szerint minden meglévő vagy folyamatban lévő feladat átvétele az európai biztosítás- és foglalkoztatóinyugdíj-felügyeletek bizottságától (CEIOPS). |
| --- | --- |

—

szükség szerint minden meglévő vagy folyamatban lévő feladat átvétele az európai biztosítás- és foglalkoztatóinyugdíj-felügyeletek bizottságától (CEIOPS).

Irányítás

(a Hatóságot létrehozó 1094/2010/EU rendelet 40–44. cikke (Felügyeleti tanács); 45–47. cikke (Igazgatóság); 45–50. cikk (Elnök); 51–53. cikk (Ügyvezető igazgató))

Felügyeleti tanács

Összetétel

A (szavazati joggal nem rendelkező) elnök, az egyes tagállamok pénzügyi piaci szereplőinek felügyeletére hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságok (szavazati joggal rendelkező) vezetői, a Bizottság (szavazati joggal nem rendelkező) képviselője, az Európai Rendszerkockázati Testület, az Európai Bankhatóság és az Európai Értékpapír-piaci Hatóság (szavazati joggal nem rendelkező) egy-egy képviselője; az üléseken megfigyelők, valamint az ügyvezető igazgató is részt vehetnek (szavazati jog nélkül).

Feladatok

A Hatóság fő döntéshozó szerve.

Igazgatóság

Összetétel

A Hatóság elnöke (szavazati joggal rendelkezik), a felügyeleti tanács szavazati joggal rendelkező hat tagja (szavazati joggal rendelkeznek), az Európai Bizottság képviselője (költségvetési ügyekben szavazati joggal rendelkezik). Az ügyvezető igazgató szavazati jog nélkül vesz részt az igazgatóság ülésein.

Feladatok

Az igazgatóság biztosítja, hogy a Hatóság az 1094/2010/EU rendeletnek megfelelően teljesítse megbízatását és elvégezze a rábízott feladatokat.

A Hatóság elnöke

A Hatóság elnöke Képviseli a Hatóságot, előkészíti a felügyeleti tanács munkáját, vezeti a tanács és az igazgatóság üléseit.

A Hatóság ügyvezető igazgatója

Gondoskodik a Hatóság irányításáról, valamint az éves munkaprogram és költségvetés végrehajtásáról; előkészíti az igazgatóság munkáját, a költségvetést, továbbá a munkaprogramot.

Minőség-ellenőrző bizottság

Összetétel

A Hatóság helyettes elnöke (elnök) és az igazgatóság két tagja. Az ügyvezető igazgató megfigyelőként vesz részt a minőség-ellenőrző bizottság munkájában.

Feladatok

Feladatok A belső eljárások és határozatok megfelelő végrehajtásának felügyelete és értékelése.

Külső ellenőrzés

Európai Számvevőszék.

Belső ellenőrzés

Az Európai Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálata.

A zárszámadás elfogadásáért felelős hatóság

Az Európai Parlament, a Tanács ajánlása alapján.

A Hatóság rendelkezésére bocsátott erőforrások 2014-ben (2013)

Végleges költségvetés

Végleges költségvetési előirányzatok: 2 1 5 95  704(1 8 7 67  470) euro

Létszámterv

A létszámtervben engedélyezett álláshelyek száma: 87 (80), ebből betöltött: 87 (80)

A létszámtervet 100 %-ban (100 %) teljesítették

Szerződéses álláshelyek száma: a költségvetésben 37 álláshely szerepel, a betöltött álláshelyek száma 33 (22/19)

Kirendelt nemzeti szakértői álláshelyek: A költségvetésben tervezett állások száma 21 (12), ebből betöltött: 14 (11)

Teljes létszám: 134 (110)

Termékek és szolgáltatások 2014-ben

Szabályozási feladatok

| — | A Szolvencia II irányelvvel kapcsolatos 18 végrehajtás-technikai standardtervezet kidolgozása. |
| --- | --- |

—

A Szolvencia II irányelvvel kapcsolatos 18 végrehajtás-technikai standardtervezet kidolgozása.

| — | A Szolvencia II irányelvvel kapcsolatos közel 500 iránymutatás véglegesítése és a kapcsolódó konzultáció. |
| --- | --- |

—

A Szolvencia II irányelvvel kapcsolatos közel 500 iránymutatás véglegesítése és a kapcsolódó konzultáció.

| — | Valamennyi végrehajtás-technikai standardtervezet és iránymutatás-csomag esetében a kapcsolódó hatásvizsgálatok elvégzése. |
| --- | --- |

—

Valamennyi végrehajtás-technikai standardtervezet és iránymutatás-csomag esetében a kapcsolódó hatásvizsgálatok elvégzése.

| — | Konzultáció arról, hogy az EIOPA miként fog eleget tenni jogszabályban foglalt kötelezettségének, amely szerint nagy számú deviza esetében kell közzétennie a kockázatmentes kamatlábat. |
| --- | --- |

—

Konzultáció arról, hogy az EIOPA miként fog eleget tenni jogszabályban foglalt kötelezettségének, amely szerint nagy számú deviza esetében kell közzétennie a kockázatmentes kamatlábat.

| — | Bővített éves jelentés számos, határokon átnyúló foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézményről. |
| --- | --- |

—

Bővített éves jelentés számos, határokon átnyúló foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézményről.

| — | Konzultációs dokumentum a foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézmények fizetőképességéről. |
| --- | --- |

—

Konzultációs dokumentum a foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézmények fizetőképességéről.

| — | Jelentés az egyéni nyugdíjak egységes uniós piacáról. |
| --- | --- |

—

Jelentés az egyéni nyugdíjak egységes uniós piacáról.

| — | Hat szakértői értékeléssel kapcsolatos munka 2014-ben. |
| --- | --- |

—

Hat szakértői értékeléssel kapcsolatos munka 2014-ben.

| — | A Bermuda, Japán és Svájc biztosítási keretrendszerének egyenértékűségéről szóló jelentések felülvizsgálata. |
| --- | --- |

—

A Bermuda, Japán és Svájc biztosítási keretrendszerének egyenértékűségéről szóló jelentések felülvizsgálata.

| — | Párbeszéd folytatása fontos harmadik országokkal, mint az Egyesült Államok és Kína. |
| --- | --- |

—

Párbeszéd folytatása fontos harmadik országokkal, mint az Egyesült Államok és Kína.

| — | A Man-sziget, Kanada, Albánia, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Montenegró és Törökország szakmai titoktartásáról és hiányelemzéséről szóló jelentések. |
| --- | --- |

—

A Man-sziget, Kanada, Albánia, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Montenegró és Törökország szakmai titoktartásáról és hiányelemzéséről szóló jelentések.

Felügyeleti feladatok

| — | Részvétel a felügyeleti kollégiumok ülésein, illetve 77 csoport telefonkonferenciáján. |
| --- | --- |

—

Részvétel a felügyeleti kollégiumok ülésein, illetve 77 csoport telefonkonferenciáján.

| — | 83 csoport 127 ülése, beleértve azokat a kollégiumokat is, amelyekre vonatkozóan az arányos megközelítést alkalmazzák. |
| --- | --- |

—

83 csoport 127 ülése, beleértve azokat a kollégiumokat is, amelyekre vonatkozóan az arányos megközelítést alkalmazzák.

| — | Mindösszesen 144 ülésnap. |
| --- | --- |

—

Mindösszesen 144 ülésnap.

| — | Az arányos megközelítést az EIOPA 15 kollégium esetében alkalmazta. |
| --- | --- |

—

Az arányos megközelítést az EIOPA 15 kollégium esetében alkalmazta.

| — | 23 csoport felkészülést végez a Szolvencia II irányelv 231. cikke szerinti belső modell alkalmazására azzal a céllal, hogy ahol közös döntésre van szükség, ott lehetőség legyen az azonnali jóváhagyásra. |
| --- | --- |

—

23 csoport felkészülést végez a Szolvencia II irányelv 231. cikke szerinti belső modell alkalmazására azzal a céllal, hogy ahol közös döntésre van szükség, ott lehetőség legyen az azonnali jóváhagyásra.

| — | 6 különböző tagállami illetékes hatóság esetében figyeltünk meg kiváló példákat közös megközelítés kialakítására vonatkozóan. Ezeket a példákat gyakorlati megoldásokként és példákként tesszük közzé az EIOPA weboldalának korlátozott hozzáférésű felületén. |
| --- | --- |

—

6 különböző tagállami illetékes hatóság esetében figyeltünk meg kiváló példákat közös megközelítés kialakítására vonatkozóan. Ezeket a példákat gyakorlati megoldásokként és példákként tesszük közzé az EIOPA weboldalának korlátozott hozzáférésű felületén.

| — | Haladást értünk el a kérelmezési folyamat előkészítésében (részletes tervezés, mérföldkövek, az azonnali jóváhagyást célul kitűző kollégiumok belső modelljeiben előforduló problémás pontok megtárgyalása). |
| --- | --- |

—

Haladást értünk el a kérelmezési folyamat előkészítésében (részletes tervezés, mérföldkövek, az azonnali jóváhagyást célul kitűző kollégiumok belső modelljeiben előforduló problémás pontok megtárgyalása).

| — | Két esemény szervezése csoportfelügyeleti hatóságok számára. |
| --- | --- |

—

Két esemény szervezése csoportfelügyeleti hatóságok számára.

| — | Az év során javaslatot tettünk egy hatékony kollektív aláírási eljárásra a koordinációs intézkedésekre vonatkozóan. |
| --- | --- |

—

Az év során javaslatot tettünk egy hatékony kollektív aláírási eljárásra a koordinációs intézkedésekre vonatkozóan.

| — | A kollégiumok 2015–2016. évi cselekvési tervének terjesztése. |
| --- | --- |

—

A kollégiumok 2015–2016. évi cselekvési tervének terjesztése.

| — | Időközi és év végi jelentés a kollégiumok működéséről és a 2014. évi cselekvési terv eredményeiről. |
| --- | --- |

—

Időközi és év végi jelentés a kollégiumok működéséről és a 2014. évi cselekvési terv eredményeiről.

| — | A Helsinki Plus jegyzék folyamatos naprakészen tartása az EIOPA weboldalának korlátozott hozzáférésű felületén. |
| --- | --- |

—

A Helsinki Plus jegyzék folyamatos naprakészen tartása az EIOPA weboldalának korlátozott hozzáférésű felületén.

| — | Frissítettük és közzétettük az EIOPA jegyzékét azokról a csoportokról, amelyek esetében felügyeleti kollégium működik. |
| --- | --- |

—

Frissítettük és közzétettük az EIOPA jegyzékét azokról a csoportokról, amelyek esetében felügyeleti kollégium működik.

| — | Iránymutatást tettünk közzé a felügyeleti kollégiumok operatív működéséről, amely mintákat is tartalmazza a koordinációs megállapodásra és vészhelyzeti tervre. |
| --- | --- |

—

Iránymutatást tettünk közzé a felügyeleti kollégiumok operatív működéséről, amely mintákat is tartalmazza a koordinációs megállapodásra és vészhelyzeti tervre.

| — | Iránymutatást tettünk közzé a kollégiumokon belüli szisztematikus információcserére vonatkozóan, nyilvános konzultáció céljából. |
| --- | --- |

—

Iránymutatást tettünk közzé a kollégiumokon belüli szisztematikus információcserére vonatkozóan, nyilvános konzultáció céljából.

| — | Az EIOPA 4 felügyelettel tartott megbeszéléseket. Ezek közül kettővel kifejezetten a fióktelepek felügyeletében szerzett tapasztalataikról, eggyel pedig az általa vezetett kollégiumokkal, illetve olyan kollégiumokkal kapcsolatban követett belső integrált megközelítésről, amelyek munkájában részt vesz. |
| --- | --- |

—

Az EIOPA 4 felügyelettel tartott megbeszéléseket. Ezek közül kettővel kifejezetten a fióktelepek felügyeletében szerzett tapasztalataikról, eggyel pedig az általa vezetett kollégiumokkal, illetve olyan kollégiumokkal kapcsolatban követett belső integrált megközelítésről, amelyek munkájában részt vesz.

| — | Egységes belső modellek alkalmazására vonatkozó csomagot dolgoztunk ki, és annak használatát egy EIOPA véleménnyel segítjük elő. |
| --- | --- |

—

Egységes belső modellek alkalmazására vonatkozó csomagot dolgoztunk ki, és annak használatát egy EIOPA véleménnyel segítjük elő.

| — | A belső modelleket értékelő öt, jó gyakorlatokkal foglalkozó feljegyzés közzététele a weboldal tagoknak fenntartott részén. |
| --- | --- |

—

A belső modelleket értékelő öt, jó gyakorlatokkal foglalkozó feljegyzés közzététele a weboldal tagoknak fenntartott részén.

| — | „Belső modellekre vonatkozó közös döntéshozatallal kapcsolatos gyakorlati iránymutatás” című dokumentum elkészítése a tagállami felügyeleti hatóságok számára, amely tartalmaz egy mintát a hat hónapos jóváhagyási folyamatot bemutató időrendre. |
| --- | --- |

—

„Belső modellekre vonatkozó közös döntéshozatallal kapcsolatos gyakorlati iránymutatás” című dokumentum elkészítése a tagállami felügyeleti hatóságok számára, amely tartalmaz egy mintát a hat hónapos jóváhagyási folyamatot bemutató időrendre.

| — | Több országra kiterjedő teljesítmény-összehasonlítást végeztünk a belső modellekben szereplő piaci kockázattal kapcsolatban. |
| --- | --- |

—

Több országra kiterjedő teljesítmény-összehasonlítást végeztünk a belső modellekben szereplő piaci kockázattal kapcsolatban.

Fogyasztóvédelem és pénzügyi innováció

| — | Közös konzultációs dokumentum a keresztértékesítésről. |
| --- | --- |

—

Közös konzultációs dokumentum a keresztértékesítésről.

| — | Közös vitaanyag a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumokról (KID-ek). |
| --- | --- |

—

Közös vitaanyag a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumokról (KID-ek).

| — | Konzultációs dokumentum a lakossági befektetési csomagtermékek és biztosítási alapú befektetési termékek kiemelt információkat tartalmazó dokumentumairól szóló rendelet szerinti termékszintű beavatkozási hatáskörökről. |
| --- | --- |

—

Konzultációs dokumentum a lakossági befektetési csomagtermékek és biztosítási alapú befektetési termékek kiemelt információkat tartalmazó dokumentumairól szóló rendelet szerinti termékszintű beavatkozási hatáskörökről.

| — | Konzultációs dokumentum a biztosítótársaságok termékfelügyeleti és irányítási rendszereiről szóló iránymutatás tervezetéről. |
| --- | --- |

—

Konzultációs dokumentum a biztosítótársaságok termékfelügyeleti és irányítási rendszereiről szóló iránymutatás tervezetéről.

| — | Konzultációs dokumentum a közvetlenül és közvetítő útján értékesített biztosítási alapú befektetési termékekkel kapcsolatos összeférhetetlenségről. |
| --- | --- |

—

Konzultációs dokumentum a közvetlenül és közvetítő útján értékesített biztosítási alapú befektetési termékekkel kapcsolatos összeférhetetlenségről.

| — | Vitaanyag a közvetlenül és közvetítő útján értékesített biztosítási alapú befektetési termékekkel kapcsolatos összeférhetetlenségről. |
| --- | --- |

—

Vitaanyag a közvetlenül és közvetítő útján értékesített biztosítási alapú befektetési termékekkel kapcsolatos összeférhetetlenségről.

| — | A fogyasztói tendenciákról szóló harmadik jelentés. |
| --- | --- |

—

A fogyasztói tendenciákról szóló harmadik jelentés.

| — | Egyperces útmutató: az EIOPA iránymutatása a biztosítási közvetítők panaszkezeléséről. |
| --- | --- |

—

Egyperces útmutató: az EIOPA iránymutatása a biztosítási közvetítők panaszkezeléséről.

| — | A tagállami illetékes hatóságoknak a törlesztésvédelmi biztosításról szóló EIOPA-véleménnyel kapcsolatos visszajelzéseiről szóló jelentés. |
| --- | --- |

—

A tagállami illetékes hatóságoknak a törlesztésvédelmi biztosításról szóló EIOPA-véleménnyel kapcsolatos visszajelzéseiről szóló jelentés.

| — | Az egyéni nyugdíjtermékek egységes uniós piaca felé: előzetes EIOPA jelentés (prudenciális szabályozás és fogyasztóvédelem). |
| --- | --- |

—

Az egyéni nyugdíjtermékek egységes uniós piaca felé: előzetes EIOPA jelentés (prudenciális szabályozás és fogyasztóvédelem).

| — | A foglalkoztatóinyugdíj-rendszerek tagjai és kedvezményezettjei számára hátrányos problémákról, valamint az EIOPA részéről megtehető intézkedésekről szóló jelentés. |
| --- | --- |

—

A foglalkoztatóinyugdíj-rendszerek tagjai és kedvezményezettjei számára hátrányos problémákról, valamint az EIOPA részéről megtehető intézkedésekről szóló jelentés.

| — | A Test-Achats-ügyben hozott ítélet tagállami jogszabályokba történő átültetéséről szóló jelentés. |
| --- | --- |

—

A Test-Achats-ügyben hozott ítélet tagállami jogszabályokba történő átültetéséről szóló jelentés.

Vegyes bizottság

| — | Két közös jelentés benyújtása a Tanács gazdasági és pénzügyi bizottságának (EFC-FST) és az Európai Rendszerkockázati Testület (ESRB) márciusi és szeptemberi ülésein az uniós pénzügyi rendszer ágazatközi kockázatairól és sebezhetőségeiről, valamint a jelentések közzététele az európai felügyeleti hatóságok weboldalain. |
| --- | --- |

—

Két közös jelentés benyújtása a Tanács gazdasági és pénzügyi bizottságának (EFC-FST) és az Európai Rendszerkockázati Testület (ESRB) márciusi és szeptemberi ülésein az uniós pénzügyi rendszer ágazatközi kockázatairól és sebezhetőségeiről, valamint a jelentések közzététele az európai felügyeleti hatóságok weboldalain.

| — | A pénzügyi konglomerátumokról szóló irányelv (a 2002/87/EK irányelv) 11. cikkének (1) bekezdésével összhangban kidolgozott közös iránymutatás közzététele a pénzügyi konglomerátumok felügyeleti gyakorlatának következetességéről. |
| --- | --- |

—

A pénzügyi konglomerátumokról szóló irányelv (a 2002/87/EK irányelv) 11. cikkének (1) bekezdésével összhangban kidolgozott közös iránymutatás közzététele a pénzügyi konglomerátumok felügyeleti gyakorlatának következetességéről.

| — | A kockázati koncentrációval és a csoporton belüli ügyletekkel foglalkozó közös szabályozástechnikai standardtervezet benyújtása az Európai Bizottságnak a pénzügyi konglomerátumokról szóló irányelv 21a. cikkének (1a) bekezdésével összhangban. |
| --- | --- |

—

A kockázati koncentrációval és a csoporton belüli ügyletekkel foglalkozó közös szabályozástechnikai standardtervezet benyújtása az Európai Bizottságnak a pénzügyi konglomerátumokról szóló irányelv 21a. cikkének (1a) bekezdésével összhangban.

| — | A vegyes bizottság 2014 októberében tette közzé az azonosított pénzügyi konglomerátumok 2014. évi jegyzékét. A jegyzékben 71 olyan pénzügyi konglomerátum szerepel, amelyek esetében a vállalatcsoport vezető cége EU/EGT tagállamban található. |
| --- | --- |

—

A vegyes bizottság 2014 októberében tette közzé az azonosított pénzügyi konglomerátumok 2014. évi jegyzékét. A jegyzékben 71 olyan pénzügyi konglomerátum szerepel, amelyek esetében a vállalatcsoport vezető cége EU/EGT tagállamban található.

| — | Támogatás nyújtása a fellebbviteli tanácsnak, amely 2014 során két fellebbezési ügyben döntött, valamint lezárt egy 2013-ban benyújtott fellebbezési ügyet. |
| --- | --- |

—

Támogatás nyújtása a fellebbviteli tanácsnak, amely 2014 során két fellebbezési ügyben döntött, valamint lezárt egy 2013-ban benyújtott fellebbezési ügyet.

Közös felügyeleti kultúra

| — | Három ágazatközi szeminárium. |
| --- | --- |

—

Három ágazatközi szeminárium.

| — | Tizenhét szeminárium a tagállamok illetékes hatóságai számára. |
| --- | --- |

—

Tizenhét szeminárium a tagállamok illetékes hatóságai számára.

Pénzügyi stabilitás

| — | Két darab, kétévente kiadott pénzügyi stabilitási jelentés (tematikus cikkekkel). |
| --- | --- |

—

Két darab, kétévente kiadott pénzügyi stabilitási jelentés (tematikus cikkekkel).

| — | A tartalékok és díjak modellezésére szolgáló kvantitatív eszközök kidolgozásának befejezése. |
| --- | --- |

—

A tartalékok és díjak modellezésére szolgáló kvantitatív eszközök kidolgozásának befejezése.

| — | A kockázati jelzőrendszer negyedéves mutatóinak elkészítése. |
| --- | --- |

—

A kockázati jelzőrendszer negyedéves mutatóinak elkészítése.

| — | A biztosítási ágazat Európa egészére kiterjedő stressztesztjének befejezése (az „alacsony hozam” modullal együtt). |
| --- | --- |

—

A biztosítási ágazat Európa egészére kiterjedő stressztesztjének befejezése (az „alacsony hozam” modullal együtt).

| — | Ajánlások kiadása a tagállami illetékes hatóságok számára a stresszteszt megállapításaira reagáló felügyeleti intézkedésekről. |
| --- | --- |

—

Ajánlások kiadása a tagállami illetékes hatóságok számára a stresszteszt megállapításaira reagáló felügyeleti intézkedésekről.

| — | Előkészítő tanulmány a foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézmények ágazatának stressztesztjéről. |
| --- | --- |

—

Előkészítő tanulmány a foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézmények ágazatának stressztesztjéről.

| — | Felülvizsgált és átdolgozott éves biztosítási statisztikák közzététele. |
| --- | --- |

—

Felülvizsgált és átdolgozott éves biztosítási statisztikák közzététele.

Válságkezelés

| — | Egy olyan folyamat kidolgozása, amelynek keretében az EIOPA rendszeresen fontolóra veszi, hogy megelőző intézkedéseket kell-e tennie a káros fejleményekre és kockázatokra reagálva. |
| --- | --- |

—

Egy olyan folyamat kidolgozása, amelynek keretében az EIOPA rendszeresen fontolóra veszi, hogy megelőző intézkedéseket kell-e tennie a káros fejleményekre és kockázatokra reagálva.

| — | Likviditási csereügyletekkel, hozamvadászattal, a jövőbeni nyereség pénzbeni kifejezésével és informatikai biztonsági kockázatokkal foglakozó tanulmányok befejezése. |
| --- | --- |

—

Likviditási csereügyletekkel, hozamvadászattal, a jövőbeni nyereség pénzbeni kifejezésével és informatikai biztonsági kockázatokkal foglakozó tanulmányok befejezése.

| — | Az EIOPA válságkezelési kereteinek kiterjesztése a foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézmények ágazatára. |
| --- | --- |

—

Az EIOPA válságkezelési kereteinek kiterjesztése a foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézmények ágazatára.

| — | A válságmegelőzési, -kezelési és -megoldási felkészültségükre vonatkozó szilárd alapelvekről szóló EIOPA-vélemény kiadása a tagállami illetékes hatóságok számára. |
| --- | --- |

—

A válságmegelőzési, -kezelési és -megoldási felkészültségükre vonatkozó szilárd alapelvekről szóló EIOPA-vélemény kiadása a tagállami illetékes hatóságok számára.

| — | A rendszerszempontból jelentős globális intézményeket (GSII) tömörítő fórum létrehozása az ilyen intézményekre vonatkozóan szükséges felügyeleti intézkedések végrehajtása egységes uniós megközelítésének biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

—

A rendszerszempontból jelentős globális intézményeket (GSII) tömörítő fórum létrehozása az ilyen intézményekre vonatkozóan szükséges felügyeleti intézkedések végrehajtása egységes uniós megközelítésének biztosítása érdekében.

Külső kapcsolatok

| — | Tíz találkozó, amelyek közül egyet az IRSG és az OPSG felügyeleti tanácsával közösen tartottak, tíz hivatalos vélemény és a visszajelzésekkel kapcsolatos összefoglalás, két saját kezdeményezésre elkészített dokumentum, továbbá két, informális konzultációkra adott válasz. |
| --- | --- |

—

Tíz találkozó, amelyek közül egyet az IRSG és az OPSG felügyeleti tanácsával közösen tartottak, tíz hivatalos vélemény és a visszajelzésekkel kapcsolatos összefoglalás, két saját kezdeményezésre elkészített dokumentum, továbbá két, informális konzultációkra adott válasz.

| — | 21 szabályozási és felügyeleti párbeszéd az Unión kívüli országok felügyeleti szerveivel és felügyeleti szövetségeivel, többek között Ausztrálázsia, Latin- és Észak-Amerika, Dél-Afrika, Izland és Svájc részvételével. |
| --- | --- |

—

21 szabályozási és felügyeleti párbeszéd az Unión kívüli országok felügyeleti szerveivel és felügyeleti szövetségeivel, többek között Ausztrálázsia, Latin- és Észak-Amerika, Dél-Afrika, Izland és Svájc részvételével.

| — | Aktív részvétel és hozzájárulás az IAIS végrehajtó bizottság, technikai és pénzügyi stabilitási bizottság, a szolvencia és aktuárius albizottság, valamint az IAIS éves konferencia tevékenységéhez. Ez EIOPA összesen hat, az IAIS végrehajtó bizottságában a nyugat-európai, közép-kelet-európai és a Kaukázuson túli régióhoz tartozó hely esetében koordinálta a jelöltek kiválasztását. |
| --- | --- |

—

Aktív részvétel és hozzájárulás az IAIS végrehajtó bizottság, technikai és pénzügyi stabilitási bizottság, a szolvencia és aktuárius albizottság, valamint az IAIS éves konferencia tevékenységéhez. Ez EIOPA összesen hat, az IAIS végrehajtó bizottságában a nyugat-európai, közép-kelet-európai és a Kaukázuson túli régióhoz tartozó hely esetében koordinálta a jelöltek kiválasztását.

| — | Nagy mértékű hozzájárulás az IAIS-nek a globális biztosításitőke-standardok kidolgozására irányuló munkájában a „tőkefejlesztés és helyszíni vizsgálatok” munkacsoportokon keresztül. Folyamatos kapcsolattartás az EIOPA tagjaival az együttműködés javítása érdekében. |
| --- | --- |

—

Nagy mértékű hozzájárulás az IAIS-nek a globális biztosításitőke-standardok kidolgozására irányuló munkájában a „tőkefejlesztés és helyszíni vizsgálatok” munkacsoportokon keresztül. Folyamatos kapcsolattartás az EIOPA tagjaival az együttműködés javítása érdekében.

| — | Az EU és az USA közötti biztosítási projekt: a következő lépéseket taglaló stratégiai dokumentum aktualizálása az eddigi haladást és az új ambíciókat tükrözve, rendszeres irányító bizottsági ülések, a technikai bizottságok munkája a tervek szerint halad, és nyilvános rendezvényre került sor Amszterdamban. |
| --- | --- |

—

Az EU és az USA közötti biztosítási projekt: a következő lépéseket taglaló stratégiai dokumentum aktualizálása az eddigi haladást és az új ambíciókat tükrözve, rendszeres irányító bizottsági ülések, a technikai bizottságok munkája a tervek szerint halad, és nyilvános rendezvényre került sor Amszterdamban.

| — | Egyenértékűség: a man-szigeteki és a kanadai (viszont)biztosítási rendszerek hiányelemzése. Bermuda, Japán és Svájc 2011-es egyenértékűségi elemzésének felülvizsgálata. A felülvizsgált jelentésekkel kapcsolatos nyilvános konzultációt 2014 végén nyitottuk meg. 4 közép-kelet-európai ország (Albánia, Macedónia Volt Jugoszláv Tagköztársaság, Montenegró, Törökország) szakmai titoktartási értékelésének befejezése. 2014-ben az EIOPA 10, az egyenértékűséggel foglalkozó ülést tartott. |
| --- | --- |

—

Egyenértékűség: a man-szigeteki és a kanadai (viszont)biztosítási rendszerek hiányelemzése. Bermuda, Japán és Svájc 2011-es egyenértékűségi elemzésének felülvizsgálata. A felülvizsgált jelentésekkel kapcsolatos nyilvános konzultációt 2014 végén nyitottuk meg. 4 közép-kelet-európai ország (Albánia, Macedónia Volt Jugoszláv Tagköztársaság, Montenegró, Törökország) szakmai titoktartási értékelésének befejezése. 2014-ben az EIOPA 10, az egyenértékűséggel foglalkozó ülést tartott.

| — | Az EIOPA és a Világbank közötti operatív egyetértési megállapodás végrehajtása, többek között a kockázatalapú felügyeletről szóló közös szeminárium szervezése a közép-kelet-európai országokra összpontosítva, a globális biztosítási felügyelettel kapcsolatos konferencia, valamint az EIOPA és a Világbank közötti számos magas szintű találkozó társszervezése. |
| --- | --- |

—

Az EIOPA és a Világbank közötti operatív egyetértési megállapodás végrehajtása, többek között a kockázatalapú felügyeletről szóló közös szeminárium szervezése a közép-kelet-európai országokra összpontosítva, a globális biztosítási felügyelettel kapcsolatos konferencia, valamint az EIOPA és a Világbank közötti számos magas szintű találkozó társszervezése.

Konferenciák/más nyilvános rendezvények 2014-ben

| — | Öt konferencia és rendezvény (a globális biztosítási felügyelettel kapcsolatos konferencia, a biztosításközvetítésről szóló irányelv átdolgozásáról, valamint az egyéni nyugdíjakról szóló nyilvános rendezvények, az éves EIOPA konferencia, továbbá az európai felügyeleti hatóságok második közös fogyasztóvédelmi napja). |
| --- | --- |

—

Öt konferencia és rendezvény (a globális biztosítási felügyelettel kapcsolatos konferencia, a biztosításközvetítésről szóló irányelv átdolgozásáról, valamint az egyéni nyugdíjakról szóló nyilvános rendezvények, az éves EIOPA konferencia, továbbá az európai felügyeleti hatóságok második közös fogyasztóvédelmi napja).

Forrás: A Hatóságtól származó melléklet.

---

A HATÓSÁG VÁLASZA

| 11. | Az EIOPA elismeri, hogy a 2013-ról 2014-re és a 2014-ről 2015-re átvitt, III. cím alatti előirányzatok aránya magas volt; ennek oka a munka többéves jellege, illetve a szűkös időkeret (főként a Szolvencia II ütemterv miatt, amely az előkészítő szakasz megkezdését 2015-re, a teljes végrehajtást pedig 2016-ra írja elő). Ezenfelül az EIOPA 2015. évi költségvetésének jelentős csökkentéséhez racionalizálni kellett a 2014-es költségvetést a rendelkezésre álló erőforrások hatékony és eredményes 2015. évi felhasználása és a folyamatban lévő informatikai projekteket érintő hatás minimalizálása céljából, melynek következében nagyobb számú tétel került átcsoportosításra a III. címbe. Az átvitt kötelezettségvállalások kritikus fontosságúak az informatikai végrehajtási tervnek a jogszabályban előírt ütemezés szerinti további megvalósítása szempontjából. Az elkövetkező évben az átvitelek aránya várhatóan csökkenni fog, mivel az EIOPA informatikai kapacitásai már üzemelni fognak, így a III. címet érintő, nagy összegű átvitelekre csak minimális mértékben lesz szükség. |
| --- | --- |

11.

Az EIOPA elismeri, hogy a 2013-ról 2014-re és a 2014-ről 2015-re átvitt, III. cím alatti előirányzatok aránya magas volt; ennek oka a munka többéves jellege, illetve a szűkös időkeret (főként a Szolvencia II ütemterv miatt, amely az előkészítő szakasz megkezdését 2015-re, a teljes végrehajtást pedig 2016-ra írja elő). Ezenfelül az EIOPA 2015. évi költségvetésének jelentős csökkentéséhez racionalizálni kellett a 2014-es költségvetést a rendelkezésre álló erőforrások hatékony és eredményes 2015. évi felhasználása és a folyamatban lévő informatikai projekteket érintő hatás minimalizálása céljából, melynek következében nagyobb számú tétel került átcsoportosításra a III. címbe. Az átvitt kötelezettségvállalások kritikus fontosságúak az informatikai végrehajtási tervnek a jogszabályban előírt ütemezés szerinti további megvalósítása szempontjából. Az elkövetkező évben az átvitelek aránya várhatóan csökkenni fog, mivel az EIOPA informatikai kapacitásai már üzemelni fognak, így a III. címet érintő, nagy összegű átvitelekre csak minimális mértékben lesz szükség.

| 12. | Az EIOPA tudatában van annak, hogy a 2015. évi tevékenységek egy részét a 2014-ről áthozott előirányzatok viszonylag nagy hányada fedezi. Ez azzal magyarázható, hogy finanszíroznia kell komplex, többéves informatikai tervét, amely a Szolvencia II megfelelő végrehajtását biztosítja. Mivel ez az informatikai terv 2016-ban nagyrészt megvalósul, az előirányzatok átvitelének mértéke a jövőben a szigorú minimumra fog korlátozódni, az évenkéntiség elvével összhangban. Továbbá, az adott évben hozzáférhető költségvetési források jobb hozzárendelése érdekében az EIOPA már felülvizsgálta költségvetési és beszerzési folyamatait, hogy azok lehetővé tegyék az éves munkaprogram keretében az EIOPA általános tervezési és koordinációs folyamataiba való teljes beépítést. |
| --- | --- |

12.

Az EIOPA tudatában van annak, hogy a 2015. évi tevékenységek egy részét a 2014-ről áthozott előirányzatok viszonylag nagy hányada fedezi. Ez azzal magyarázható, hogy finanszíroznia kell komplex, többéves informatikai tervét, amely a Szolvencia II megfelelő végrehajtását biztosítja. Mivel ez az informatikai terv 2016-ban nagyrészt megvalósul, az előirányzatok átvitelének mértéke a jövőben a szigorú minimumra fog korlátozódni, az évenkéntiség elvével összhangban. Továbbá, az adott évben hozzáférhető költségvetési források jobb hozzárendelése érdekében az EIOPA már felülvizsgálta költségvetési és beszerzési folyamatait, hogy azok lehetővé tegyék az éves munkaprogram keretében az EIOPA általános tervezési és koordinációs folyamataiba való teljes beépítést.

---

| 9.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 409/187 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 409/187

---

JELENTÉS

az Európai Innovációs és Technológiai Intézet 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról az Intézet válaszával együtt

(2015/C 409/21)

BEVEZETÉS

| 1. | A budapesti székhelyű Európai Innovációs és Technológiai Intézetet (a továbbiakban: az Intézet, más néven EIT) a 294/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) hozta létre. Az Intézet célja, hogy a tagállamok és az Európai Unió innovációs képességének erősítésével hozzájáruljon a fenntartható európai gazdasági növekedéshez és a versenyképességhez. Az Intézet a felsőoktatási, a kutatói és az üzleti ágazatokat egybefűző „tudományos és innovációs társulások” (TIT társulások) részére nyújt egyre nagyobb számú támogatást, és ezzel igyekszik ösztönözni az innovációt és a vállalkozói kedvet (2). A TIT társulások több száz partner tevékenységét koordinálják. Az EIT által nyújtott támogatásokat a partnerek költségeinek, illetve a TIT társulások koordinációs tevékenységeiből adódó költségeknek a megtérítésére fordítják. |
| --- | --- |

1.

A budapesti székhelyű Európai Innovációs és Technológiai Intézetet (a továbbiakban: az Intézet, más néven EIT) a 294/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) hozta létre. Az Intézet célja, hogy a tagállamok és az Európai Unió innovációs képességének erősítésével hozzájáruljon a fenntartható európai gazdasági növekedéshez és a versenyképességhez. Az Intézet a felsőoktatási, a kutatói és az üzleti ágazatokat egybefűző „tudományos és innovációs társulások” (TIT társulások) részére nyújt egyre nagyobb számú támogatást, és ezzel igyekszik ösztönözni az innovációt és a vállalkozói kedvet (2). A TIT társulások több száz partner tevékenységét koordinálják. Az EIT által nyújtott támogatásokat a partnerek költségeinek, illetve a TIT társulások koordinációs tevékenységeiből adódó költségeknek a megtérítésére fordítják.

A MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZATOT ALÁTÁMASZTÓ INFORMÁCIÓK

| 2. | A Számvevőszék ellenőrzési módszere analitikus ellenőrzési eljárásokat, tranzakciók közvetlen tesztelését, valamint az Intézet felügyeleti és kontrollrendszereiben alkalmazott fő kontrollmechanizmusok értékelését foglalja magában. Mindez kiegészül más ellenőrök munkájából származó bizonyítékokkal, valamint a vezetői teljességi nyilatkozatok elemzésével. |
| --- | --- |

2.

A Számvevőszék ellenőrzési módszere analitikus ellenőrzési eljárásokat, tranzakciók közvetlen tesztelését, valamint az Intézet felügyeleti és kontrollrendszereiben alkalmazott fő kontrollmechanizmusok értékelését foglalja magában. Mindez kiegészül más ellenőrök munkájából származó bizonyítékokkal, valamint a vezetői teljességi nyilatkozatok elemzésével.

| MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT









  3. | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke alapján a Számvevőszék ellenőrizte a következőket:






  a) | az Intézet éves beszámolója, amely a 2014. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból (3) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (4) áll, és |
| --- | --- | --- |

MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT

3.

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke alapján a Számvevőszék ellenőrizte a következőket:

a)

az Intézet éves beszámolója, amely a 2014. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból (3) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (4) áll, és

| b) | a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége. |
| --- | --- |

b)

a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége.

A vezetés felelőssége

| 4. | A vezetés felelőssége az Intézet éves beszámolójának elkészítése és valós bemutatása, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége (5):






  a) | Az Intézet éves beszámolója tekintetében a vezetés felelősségi körébe tartozik: az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és valós bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítása, megvalósítása és fenntartása; a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok (6) alapján megfelelő számviteli politika megválasztása és alkalmazása; és a körülményeknek megfelelően ésszerű számviteli becslések készítése. Az igazgató hagyja jóvá az Intézet éves beszámolóját azután, hogy a számvitelért felelős tisztviselő az összes rendelkezésre álló információ alapján egy olyan kísérő nyilatkozattal egyetemben elkészítette azt, amelyben a tisztviselő többek között kijelenti, hogy ésszerű bizonyossággal rendelkezik afelől, hogy a beszámoló minden lényeges szempontból valós és hű képet ad az Intézet pénzügyi helyzetéről. |
| --- | --- | --- |

4.

A vezetés felelőssége az Intézet éves beszámolójának elkészítése és valós bemutatása, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége (5):

a)

Az Intézet éves beszámolója tekintetében a vezetés felelősségi körébe tartozik: az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és valós bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítása, megvalósítása és fenntartása; a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok (6) alapján megfelelő számviteli politika megválasztása és alkalmazása; és a körülményeknek megfelelően ésszerű számviteli becslések készítése. Az igazgató hagyja jóvá az Intézet éves beszámolóját azután, hogy a számvitelért felelős tisztviselő az összes rendelkezésre álló információ alapján egy olyan kísérő nyilatkozattal egyetemben elkészítette azt, amelyben a tisztviselő többek között kijelenti, hogy ésszerű bizonyossággal rendelkezik afelől, hogy a beszámoló minden lényeges szempontból valós és hű képet ad az Intézet pénzügyi helyzetéről.

| b) | A vezetés felelőssége a mögöttes tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, illetve a gondos pénzgazdálkodás elveinek követése tekintetében abban áll, hogy ki kell alakítania, meg kell valósítania és fenn kell tartania egy olyan eredményes és hatékony belső kontrollrendszert, amely megfelelő felügyelettel és alkalmas intézkedésekkel képes megakadályozni a szabálytalanságokat és csalásokat, illetve szükség esetén jogi eljárásokkal képes visszaszerezni a tévesen kifizetett vagy felhasznált pénzösszegeket. |
| --- | --- |

b)

A vezetés felelőssége a mögöttes tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, illetve a gondos pénzgazdálkodás elveinek követése tekintetében abban áll, hogy ki kell alakítania, meg kell valósítania és fenn kell tartania egy olyan eredményes és hatékony belső kontrollrendszert, amely megfelelő felügyelettel és alkalmas intézkedésekkel képes megakadályozni a szabálytalanságokat és csalásokat, illetve szükség esetén jogi eljárásokkal képes visszaszerezni a tévesen kifizetett vagy felhasznált pénzösszegeket.

Az ellenőr felelőssége

| 5. | A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzése alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Európai Parlament és a Tanács számára (7) az éves beszámoló megbízhatóságára és a mögöttes tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. A Számvevőszék az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjai és etikai kódexe, valamint a legfőbb ellenőrző intézményeknek az INTOSAI által elfogadott nemzetközi standardjai szerint végzi ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy ésszerű bizonyosságot szerezhessen arról, hogy az Intézet éves beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

5.

A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzése alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Európai Parlament és a Tanács számára (7) az éves beszámoló megbízhatóságára és a mögöttes tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. A Számvevőszék az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjai és etikai kódexe, valamint a legfőbb ellenőrző intézményeknek az INTOSAI által elfogadott nemzetközi standardjai szerint végzi ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy ésszerű bizonyosságot szerezhessen arról, hogy az Intézet éves beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek.

| 6. | Az ellenőrzés olyan eljárásokat foglal magában, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték szerezhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőrnek egy arra irányuló kockázatelemzés alapján kialakított szakmai megítélésétől függ, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba a beszámolóban, illetve az Európai Unió jogi keretei által meghatározott követelményektől való lényeges eltérés az annak alapjául szolgáló tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr mérlegeli a szervezetnek a beszámoló elkészítése és valós bemutatása szempontjából releváns belső kontrollmechanizmusait, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségének és szabályszerűségének biztosítása céljából alkalmazott felügyeleti és kontrollrendszereit, és a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárásokat alakít ki. Az ellenőrzés része továbbá az alkalmazott számviteli politika megfelelőségének, a számviteli becslések ésszerűségének és a beszámoló általános bemutatásának értékelése. E jelentés és a megbízhatósági nyilatkozat elkészítése során a Számvevőszék az Unió költségvetési rendelete (8) 208. cikke (4) bekezdésében előírtak szerint figyelembe vette a független külső ellenőr által az Intézet beszámolójára nézve végzett ellenőrzési tevékenységet. |
| --- | --- |

6.

Az ellenőrzés olyan eljárásokat foglal magában, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték szerezhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőrnek egy arra irányuló kockázatelemzés alapján kialakított szakmai megítélésétől függ, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba a beszámolóban, illetve az Európai Unió jogi keretei által meghatározott követelményektől való lényeges eltérés az annak alapjául szolgáló tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr mérlegeli a szervezetnek a beszámoló elkészítése és valós bemutatása szempontjából releváns belső kontrollmechanizmusait, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségének és szabályszerűségének biztosítása céljából alkalmazott felügyeleti és kontrollrendszereit, és a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárásokat alakít ki. Az ellenőrzés része továbbá az alkalmazott számviteli politika megfelelőségének, a számviteli becslések ésszerűségének és a beszámoló általános bemutatásának értékelése. E jelentés és a megbízhatósági nyilatkozat elkészítése során a Számvevőszék az Unió költségvetési rendelete (8) 208. cikke (4) bekezdésében előírtak szerint figyelembe vette a független külső ellenőr által az Intézet beszámolójára nézve végzett ellenőrzési tevékenységet.

| 7. | A Számvevőszék úgy véli, hogy az összegyűjtött ellenőrzési bizonyítékok elégségesek és megfelelőek megbízhatósági nyilatkozata megalapozásához. |
| --- | --- |

7.

A Számvevőszék úgy véli, hogy az összegyűjtött ellenőrzési bizonyítékok elégségesek és megfelelőek megbízhatósági nyilatkozata megalapozásához.

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról

| 8. | A Számvevőszék véleménye szerint az Intézet éves beszámolója minden lényeges szempontból híven és pénzügyi szabályzata előírásainak, valamint a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályoknak megfelelően tükrözi a 2014. december 31-i pénzügyi helyzetet, a tárgyévi gazdasági események eredményét és a pénzforgalmat. |
| --- | --- |

8.

A Számvevőszék véleménye szerint az Intézet éves beszámolója minden lényeges szempontból híven és pénzügyi szabályzata előírásainak, valamint a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályoknak megfelelően tükrözi a 2014. december 31-i pénzügyi helyzetet, a tárgyévi gazdasági események eredményét és a pénzforgalmat.

Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről

| 9. | A Számvevőszék véleménye szerint a 2014. december 31-én véget ért évre vonatkozó éves beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

9.

A Számvevőszék véleménye szerint a 2014. december 31-én véget ért évre vonatkozó éves beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek.

Figyelemfelhívó megjegyzés

| 10. | Függetlenül a 9. bekezdésben ismertetett hitelesítő véleménytől, a Számvevőszék felhívja a figyelmet a következőkre: Az EIT pénzügyi hozzájárulása az első öt évben, 2010. január 1-től2014. december 31-ig nem haladhatja meg a TIT társulások globális kiadásainak 25 %-át. A TIT társulások által megadott adatok alapján ezt a felső határértéket betartották. Az EIT 2015. március 31-én ellenőrzési igazolásokat kapott a 2010–2014-es időszak alatt a kiegészítő TIT tevékenységek kapcsán felmerült költségekről. Az ellenőrzési igazolások megszerzése mellett az EIT 2015-ben megvizsgálta a kiegészítő TIT-tevékenységek körét, hogy meggyőződjön arról, hogy csak olyan tevékenységek kerültek elfogadásra, melyek megfelelnek az ilyen kiegészítő tevékenységek összes jogi és operatív követelményének, ideértve azt az előírást is, hogy kapcsolódniuk kell EIT-finanszírozású, többletértéket hozó TIT-tevékenységekhez. |
| --- | --- |

10.

Függetlenül a 9. bekezdésben ismertetett hitelesítő véleménytől, a Számvevőszék felhívja a figyelmet a következőkre: Az EIT pénzügyi hozzájárulása az első öt évben, 2010. január 1-től2014. december 31-ig nem haladhatja meg a TIT társulások globális kiadásainak 25 %-át. A TIT társulások által megadott adatok alapján ezt a felső határértéket betartották. Az EIT 2015. március 31-én ellenőrzési igazolásokat kapott a 2010–2014-es időszak alatt a kiegészítő TIT tevékenységek kapcsán felmerült költségekről. Az ellenőrzési igazolások megszerzése mellett az EIT 2015-ben megvizsgálta a kiegészítő TIT-tevékenységek körét, hogy meggyőződjön arról, hogy csak olyan tevékenységek kerültek elfogadásra, melyek megfelelnek az ilyen kiegészítő tevékenységek összes jogi és operatív követelményének, ideértve azt az előírást is, hogy kapcsolódniuk kell EIT-finanszírozású, többletértéket hozó TIT-tevékenységekhez.

| 11. | A Számvevőszék véleményei függetlenek az alábbi megjegyzésektől. |
| --- | --- |

11.

A Számvevőszék véleményei függetlenek az alábbi megjegyzésektől.

MEGJEGYZÉSEK A BELSŐ KONTROLLMECHANIZMUSOKRÓL

| 12. | Az EIT fokozatosan javította a TIT társulások költségnyilatkozatainak pénzügyi ellenőrzését. A termékek operatív ellenőrzése azonban késik. A TIT társulások éves üzleti terve továbbra sem ad megfelelő meghatározást a termékekről, és nincs egyértelmű kapcsolat a tervezett termékek, illetve a partnerenként és költségkategóriánként elszámolható költség között. A Számvevőszék talált olyan eseteket is, ahol az EIT-támogatás teljes összegét annak ellenére is kifizették, hogy az üzleti tervben szereplő célok közül néhány nem teljesült. |
| --- | --- |

12.

Az EIT fokozatosan javította a TIT társulások költségnyilatkozatainak pénzügyi ellenőrzését. A termékek operatív ellenőrzése azonban késik. A TIT társulások éves üzleti terve továbbra sem ad megfelelő meghatározást a termékekről, és nincs egyértelmű kapcsolat a tervezett termékek, illetve a partnerenként és költségkategóriánként elszámolható költség között. A Számvevőszék talált olyan eseteket is, ahol az EIT-támogatás teljes összegét annak ellenére is kifizették, hogy az üzleti tervben szereplő célok közül néhány nem teljesült.

MEGJEGYZÉSEK A KÖLTSÉGVETÉSI GAZDÁLKODÁSRÓL

| 13. | Az Intézet 13,1 millió euróval, vagyis 5,6 %-kal (2013: 3,4 millió euro, vagyis 2,5 %) túlbecsülte 2014-es költségvetési igényeit, és a 233,1 millió eurós költségvetésből csak 220 millió euróra nézve történtek kötelezettségvállalások. A kis felhasználási arány fő oka a TIT-tevékenységek finanszírozására szánt támogatási előirányzatok (11,4 millió euró) fel nem használása. A TIT társulásoknak a támogatási megállapodások alapjául szolgáló üzleti tervei nem követelték meg, hogy az Intézet a rendelkezésére álló összes 2014-es előirányzatot felhasználja. A fel nem használt előirányzatok az Intézet pénzügyi szabályzatának megfelelően bekerülnek az Intézet 2015–2017-es költségvetésébe. |
| --- | --- |

13.

Az Intézet 13,1 millió euróval, vagyis 5,6 %-kal (2013: 3,4 millió euro, vagyis 2,5 %) túlbecsülte 2014-es költségvetési igényeit, és a 233,1 millió eurós költségvetésből csak 220 millió euróra nézve történtek kötelezettségvállalások. A kis felhasználási arány fő oka a TIT-tevékenységek finanszírozására szánt támogatási előirányzatok (11,4 millió euró) fel nem használása. A TIT társulásoknak a támogatási megállapodások alapjául szolgáló üzleti tervei nem követelték meg, hogy az Intézet a rendelkezésére álló összes 2014-es előirányzatot felhasználja. A fel nem használt előirányzatok az Intézet pénzügyi szabályzatának megfelelően bekerülnek az Intézet 2015–2017-es költségvetésébe.

TOVÁBBI MEGJEGYZÉSEK

| 14. | Noha a TIT társulásoknak rendelkezniük kellene stratégiákkal a pénzügyi fenntarthatóság biztosítására, működésük eddigi öt évében és jelenleg is teljes mértékben az Intézet és a TIT partnerei finanszírozásától függenek. |
| --- | --- |

14.

Noha a TIT társulásoknak rendelkezniük kellene stratégiákkal a pénzügyi fenntarthatóság biztosítására, működésük eddigi öt évében és jelenleg is teljes mértékben az Intézet és a TIT partnerei finanszírozásától függenek.

| 15. | Az Intézetet 2009-es létrehozása óta a munkatársak gyakori cserélődése és a vezetői szint instabilitása jellemzi. 2014 júniusában az igazgatótanács úgy döntött, hogy az intézet igazgatóját a mandátuma fennmaradó tizenegy hónapjára hosszú távú kutatási kiküldetésre kirendeli a firenzei Európai Egyetemi Intézethez. Feladatait 2014 augusztusában ideiglenes igazgató (akit nem sokkal korábban vettek fel és neveztek ki operatív igazgatóvá) vette át, aki hat éven belül már a negyedik személy az igazgatói poszton. 2015 júliusában adták ki az álláshirdetést az új igazgató posztjára. |
| --- | --- |

15.

Az Intézetet 2009-es létrehozása óta a munkatársak gyakori cserélődése és a vezetői szint instabilitása jellemzi. 2014 júniusában az igazgatótanács úgy döntött, hogy az intézet igazgatóját a mandátuma fennmaradó tizenegy hónapjára hosszú távú kutatási kiküldetésre kirendeli a firenzei Európai Egyetemi Intézethez. Feladatait 2014 augusztusában ideiglenes igazgató (akit nem sokkal korábban vettek fel és neveztek ki operatív igazgatóvá) vette át, aki hat éven belül már a negyedik személy az igazgatói poszton. 2015 júliusában adták ki az álláshirdetést az új igazgató posztjára.

| 16. | A három osztályvezető álláshely közül kettő már 2013 óta betöltetlen. Az egyik ilyen álláshelyet 2013 óta ideiglenes jelleggel töltik be, ami ellentmond az időtartamot egy évben maximalizáló személyzeti szabályzatnak. A másik ilyen álláshely jelenlegi betöltője az ideiglenes igazgatóként is fungáló operatív igazgató, aki ekképp egyszerre három szerepkört tölt be. |
| --- | --- |

16.

A három osztályvezető álláshely közül kettő már 2013 óta betöltetlen. Az egyik ilyen álláshelyet 2013 óta ideiglenes jelleggel töltik be, ami ellentmond az időtartamot egy évben maximalizáló személyzeti szabályzatnak. A másik ilyen álláshely jelenlegi betöltője az ideiglenes igazgatóként is fungáló operatív igazgató, aki ekképp egyszerre három szerepkört tölt be.

| 17. | A helyzet ugyan javult 2013-hoz képest, ám az EIT létszámtervének 20 %-a 2014 év végén (a 2013 végi egyharmaddal szemben) még mindig betöltetlen. |
| --- | --- |

17.

A helyzet ugyan javult 2013-hoz képest, ám az EIT létszámtervének 20 %-a 2014 év végén (a 2013 végi egyharmaddal szemben) még mindig betöltetlen.

A KORÁBBI ÉVEK MEGJEGYZÉSEINEK HASZNOSULÁSA

| 18. | Az I. melléklet áttekintést ad a korábbi évek számvevőszéki megjegyzései nyomán tett helyesbítő intézkedésekről. |
| --- | --- |

18.

Az I. melléklet áttekintést ad a korábbi évek számvevőszéki megjegyzései nyomán tett helyesbítő intézkedésekről.

A jelentést 2015. szeptember 15-i luxembourgi ülésén fogadta el a Milan Martin CVIKL számvevőszéki tag elnökölte IV. Kamara.

a Számvevőszék nevében

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

elnök

---

(1)  HL L 97., 2008.4.9., 1. o.

1

(2)  Az Intézet hatáskörét és tevékenységeit a II. melléklet foglalja össze, tájékoztató jelleggel.

2

II. melléklet

(3)  Ezek a következőkből állnak: mérleg, eredménykimutatás, pénzforgalmi kimutatás, a nettó eszközállomány változásainak kimutatása, a számviteli politika meghatározó alapelveinek összefoglalása és további magyarázatok.

3

(4)  Ezek a költségvetési eredménykimutatásból és a költségvetési eredménykimutatás mellékletéből állnak.

4

(5)  Az 1271/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (HL L 328., 2013.12.7., 42. o.) 39. és 50. cikke.

5

(6)  A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok a Könyvvizsgálók Nemzetközi Szövetsége (IFAC) által kibocsátott Nemzetközi Költségvetési Számviteli Standardokra (IPSAS), illetve adott esetben a Nemzetközi Számviteli Standard Testület (IASB) által kibocsátott Nemzetközi Számviteli Standardokra (IAS)/Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardokra (IFRS) támaszkodnak.

6

(7)  Az 1271/2013/EU rendelet 107. cikke.

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 966/2012/EU, Euratom rendelete (HL L 298., 2012.10.26., 1. o.).

8

---

I. MELLÉKLET

A korábbi évek megjegyzéseinek hasznosulása

| Év | A Számvevőszék megjegyzése | A helyesbítő intézkedés állapota
  (végrehajtva/folyamatban/végrehajtandó/n.a.) |
| --- | --- | --- |
| 2012 | A 9–13. bekezdésben leírtakon kívül, a 2012-es kifizetések alapjául szolgáló, 2010-ben és 2011-ben aláírt támogatási megállapodások költségvetései nem voltak eléggé konkrétak. Nem volt összefüggés a jóváhagyott támogatások és a végrehajtandó tevékenységek között. A támogatási megállapodásokban nem állítottak fel egyedi küszöbértékeket az egyes konkrét költségkategóriákra (azaz személyzeti költségek, alvállalkozók, jogi szolgáltatások stb.), és azok nem tartalmaztak szabályokat a TIT társulások és partnereik által történő áru- és szolgáltatásbeszerzésre sem.
  Az EIT az előzetes ellenőrzések részeként az összes támogatott projektnél technikai ellenőrzéseket is végzett. A számszerűsíthető célok hiánya azonban akadályozta, hogy eredményesen lehessen értékelni a projekttevékenységeket és -eredményeket. Az üzleti tervek nem részletezték a végrehajtandó tevékenységeket, és nem állítottak fel világos, tevékenységenkénti vagy minőségi kritériumokon alapuló mérföldköveket sem.
  A 2011-ről átvitt 22 millió eurót kitevő lekötött előirányzatokból mintegy 10 millió eurót (45 %) töröltek 2012-ben. A törlések nagy aránya főleg annak tudható be, hogy a 2011-es támogatási megállapodások alapján a kedvezményezettek által benyújtott költségtérítések kisebbnek bizonyultak a tervezettnél (9,2 millió euro, vagyis a törölt előirányzat-átvitel 92 %-a). | Végrehajtva |
| 2013 | 2013-ban az Intézet zárókifizetéseket és előfinanszírozás-elszámolásokat (tranzakciók) eszközölt 84,1 millió euro összegű (2012-es tevékenységek) támogatásokra vonatkozóan. A támogatási kiadások az összes 2013-as kiadás mintegy 97 %-át tették ki. A Bizottságnak minden támogatással kapcsolatos tranzakciót át kell néznie, mielőtt az EIT engedélyezné azokat. Az Intézet maga továbbra is jelentős erőfeszítéseket tett, hogy eredményes előzetes ellenőrzéseket hajtson végre, azzal a céllal, hogy kellő bizonyosságot nyújtson a támogatási tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. A TIT társulások által igényelt támogatási kiadások mintegy 87 %-áról vannak a TIT társulásokkal és azok partnereivel szerződött független könyvvizsgáló cég által kiadott igazolások. Az EIT maga átfogó dokumentumalapú ellenőrzésekből álló előzetes ellenőrzéseket folytatott le. A TIT társulásoktól és partnereiktől kapott alátámasztó dokumentumokat az EIT csak különösebb kockázat észlelése esetén nézte át. A Számvevőszék azonban megállapította, hogy – noha a könyvvizsgálói igazolások minősége javul, részben a jobb iránymutatásnak köszönhetően – általában véve a független könyvvizsgáló cégek munkáját tekintve további javulást is el lehetne érni. | Folyamatban |
| 2013 | Az Intézet annak érdekében, hogy a támogatásokkal kapcsolatos tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről második szinten is bizonyosságot nyerjen, egy független könyvvizsgáló céggel végeztetett a támogatási tranzakciókra vonatkozó kiegészítő utólagos ellenőrzéseket. A 300 TIT-partner közül 29-nek a költségigénylését ellenőrizték utólag, ami az összes 2013-as támogatási tranzakció 29 %-ának felelt meg. Az utólagos ellenőrzések eredményei alátámasztották, hogy az előzetes ellenőrzések ugyan javulnak, de még nem teljes mértékben hatásosak. Az utólagos ellenőrzések során észlelt hibák alapján az EIT 2014-ben úgy döntött, hogy összesen 5 75  593 eurót téríttet vissza, ami az ellenőrzött 2012-es támogatások 3 %-ának felelt meg. | Végrehajtva |
| 2013 | 2013-ban egy közel 6 65  000 eurós, illetve egy 1 05  000 eurós kifizetésre került sor, egy 2010-ben, illetve egy 2012-ben kötött keretszerződés tekintetében, amely szerződéseket tárgyalásos eljárással kötöttek meg. Az ellenőrzés során arra derült fény, hogy a tárgyalásos eljárás alkalmazása nem volt indokolt, ezért az abból eredő kifizetések szabálytalanok. | Végrehajtva |
| 2013 | A 9–11. bekezdésben tárgyalt megállapításokból következő együttes hibaarány a 2013-as összes kiadás 2 és 3 %-a között van. | Végrehajtva |
| 2013 | A háromféle TIT társulással kötött partnerségi keretmegállapodások értelmében az EIT pénzügyi hozzájárulása legfeljebb az első négy év (2010. január 1-jétől 2013 decemberéig) összes TIT-kiadása 25 %-ának felelhet meg. A TIT társulások adatai szerint ezt a felső határt mindhárom TIT betartotta. Mivel azonban ezeket az adatokat 2015 előtt nem ellenőrzik, nincs megfelelő ellenőrzési bizonyíték arra nézve, hogy az EIT-támogatás nem haladta meg ezt a 25 %-os felső határt. | Folyamatban |
| 2013 | 2013-ban összességében a lekötött előirányzatok 97 %-ot tettek ki, ami azt mutatja, hogy a kötelezettségvállalások összességében időben megtörténtek. A költségvetés végrehajtási aránya azonban alacsony volt, az I. cím (személyzeti kiadások) esetében az uniós hozzájárulások 74 %-ának felelt meg, főként a személyi állomány nagymértékű cserélődése, illetve a bérkiigazításokra vonatkozó új szabályozás elhúzódó elfogadása miatt. | n.a. |
| 2013 | Az Intézet 1 93  420 euró (24 %) összegben vitt át lekötött előirányzatokat a II. cím (igazgatási kiadások) alatt. Az átvitelek elsősorban még be nem érkezett számlákra és folyamatban lévő informatikai projektekre vonatkoztak. A 2012-ről 2013-ra az e cím alatt átvitt lekötött előirányzatokból az Intézet nem vett igénybe 91  918 eurót (29 %): túlnyomórészt az igazgatótanács ülésének túlbecsült költségeiről volt szó. | n.a. |
| 2013 | Az Intézet 3 4 0 78  025 eurót irányzott elő a III. cím (operatív kiadások) alatt TIT-támogatásokra. A viszonylag alacsony, 82 %-os végrehajtási arány azzal magyarázható, hogy a TIT társulások nem használták fel teljes mértékben a 2012-es tevékenységekre rendelkezésre álló forrásokat (a 2012-es támogatások). | n.a. |

Év

A Számvevőszék megjegyzése

A helyesbítő intézkedés állapota

(végrehajtva/folyamatban/végrehajtandó/n.a.)

2012

A 9–13. bekezdésben leírtakon kívül, a 2012-es kifizetések alapjául szolgáló, 2010-ben és 2011-ben aláírt támogatási megállapodások költségvetései nem voltak eléggé konkrétak. Nem volt összefüggés a jóváhagyott támogatások és a végrehajtandó tevékenységek között. A támogatási megállapodásokban nem állítottak fel egyedi küszöbértékeket az egyes konkrét költségkategóriákra (azaz személyzeti költségek, alvállalkozók, jogi szolgáltatások stb.), és azok nem tartalmaztak szabályokat a TIT társulások és partnereik által történő áru- és szolgáltatásbeszerzésre sem.

Az EIT az előzetes ellenőrzések részeként az összes támogatott projektnél technikai ellenőrzéseket is végzett. A számszerűsíthető célok hiánya azonban akadályozta, hogy eredményesen lehessen értékelni a projekttevékenységeket és -eredményeket. Az üzleti tervek nem részletezték a végrehajtandó tevékenységeket, és nem állítottak fel világos, tevékenységenkénti vagy minőségi kritériumokon alapuló mérföldköveket sem.

A 2011-ről átvitt 22 millió eurót kitevő lekötött előirányzatokból mintegy 10 millió eurót (45 %) töröltek 2012-ben. A törlések nagy aránya főleg annak tudható be, hogy a 2011-es támogatási megállapodások alapján a kedvezményezettek által benyújtott költségtérítések kisebbnek bizonyultak a tervezettnél (9,2 millió euro, vagyis a törölt előirányzat-átvitel 92 %-a).

Végrehajtva

2013

2013-ban az Intézet zárókifizetéseket és előfinanszírozás-elszámolásokat (tranzakciók) eszközölt 84,1 millió euro összegű (2012-es tevékenységek) támogatásokra vonatkozóan. A támogatási kiadások az összes 2013-as kiadás mintegy 97 %-át tették ki. A Bizottságnak minden támogatással kapcsolatos tranzakciót át kell néznie, mielőtt az EIT engedélyezné azokat. Az Intézet maga továbbra is jelentős erőfeszítéseket tett, hogy eredményes előzetes ellenőrzéseket hajtson végre, azzal a céllal, hogy kellő bizonyosságot nyújtson a támogatási tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. A TIT társulások által igényelt támogatási kiadások mintegy 87 %-áról vannak a TIT társulásokkal és azok partnereivel szerződött független könyvvizsgáló cég által kiadott igazolások. Az EIT maga átfogó dokumentumalapú ellenőrzésekből álló előzetes ellenőrzéseket folytatott le. A TIT társulásoktól és partnereiktől kapott alátámasztó dokumentumokat az EIT csak különösebb kockázat észlelése esetén nézte át. A Számvevőszék azonban megállapította, hogy – noha a könyvvizsgálói igazolások minősége javul, részben a jobb iránymutatásnak köszönhetően – általában véve a független könyvvizsgáló cégek munkáját tekintve további javulást is el lehetne érni.

Folyamatban

2013

Az Intézet annak érdekében, hogy a támogatásokkal kapcsolatos tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről második szinten is bizonyosságot nyerjen, egy független könyvvizsgáló céggel végeztetett a támogatási tranzakciókra vonatkozó kiegészítő utólagos ellenőrzéseket. A 300 TIT-partner közül 29-nek a költségigénylését ellenőrizték utólag, ami az összes 2013-as támogatási tranzakció 29 %-ának felelt meg. Az utólagos ellenőrzések eredményei alátámasztották, hogy az előzetes ellenőrzések ugyan javulnak, de még nem teljes mértékben hatásosak. Az utólagos ellenőrzések során észlelt hibák alapján az EIT 2014-ben úgy döntött, hogy összesen 5 75  593 eurót téríttet vissza, ami az ellenőrzött 2012-es támogatások 3 %-ának felelt meg.

Végrehajtva

2013

2013-ban egy közel 6 65  000 eurós, illetve egy 1 05  000 eurós kifizetésre került sor, egy 2010-ben, illetve egy 2012-ben kötött keretszerződés tekintetében, amely szerződéseket tárgyalásos eljárással kötöttek meg. Az ellenőrzés során arra derült fény, hogy a tárgyalásos eljárás alkalmazása nem volt indokolt, ezért az abból eredő kifizetések szabálytalanok.

Végrehajtva

2013

A 9–11. bekezdésben tárgyalt megállapításokból következő együttes hibaarány a 2013-as összes kiadás 2 és 3 %-a között van.

Végrehajtva

2013

A háromféle TIT társulással kötött partnerségi keretmegállapodások értelmében az EIT pénzügyi hozzájárulása legfeljebb az első négy év (2010. január 1-jétől 2013 decemberéig) összes TIT-kiadása 25 %-ának felelhet meg. A TIT társulások adatai szerint ezt a felső határt mindhárom TIT betartotta. Mivel azonban ezeket az adatokat 2015 előtt nem ellenőrzik, nincs megfelelő ellenőrzési bizonyíték arra nézve, hogy az EIT-támogatás nem haladta meg ezt a 25 %-os felső határt.

Folyamatban

2013

2013-ban összességében a lekötött előirányzatok 97 %-ot tettek ki, ami azt mutatja, hogy a kötelezettségvállalások összességében időben megtörténtek. A költségvetés végrehajtási aránya azonban alacsony volt, az I. cím (személyzeti kiadások) esetében az uniós hozzájárulások 74 %-ának felelt meg, főként a személyi állomány nagymértékű cserélődése, illetve a bérkiigazításokra vonatkozó új szabályozás elhúzódó elfogadása miatt.

n.a.

2013

Az Intézet 1 93  420 euró (24 %) összegben vitt át lekötött előirányzatokat a II. cím (igazgatási kiadások) alatt. Az átvitelek elsősorban még be nem érkezett számlákra és folyamatban lévő informatikai projektekre vonatkoztak. A 2012-ről 2013-ra az e cím alatt átvitt lekötött előirányzatokból az Intézet nem vett igénybe 91  918 eurót (29 %): túlnyomórészt az igazgatótanács ülésének túlbecsült költségeiről volt szó.

n.a.

2013

Az Intézet 3 4 0 78  025 eurót irányzott elő a III. cím (operatív kiadások) alatt TIT-támogatásokra. A viszonylag alacsony, 82 %-os végrehajtási arány azzal magyarázható, hogy a TIT társulások nem használták fel teljes mértékben a 2012-es tevékenységekre rendelkezésre álló forrásokat (a 2012-es támogatások).

n.a.

---

II. MELLÉKLET

Európai Innovációs és Technológiai Intézet (Budapest)

Hatáskör és tevékenységek

| A Szerződésből eredő uniós hatáskör


  (az Európai Unió működéséről szóló szerződés 173. cikke) | Az Unió és a tagállamok biztosítják az uniós ipar versenyképességéhez szükséges feltételek meglétét.
  E célból – összhangban a nyitott és versengő piacok rendszerével – fellépésük arra irányul, hogy:






  — | felgyorsítsák az ipar alkalmazkodását a strukturális változásokhoz, |
| --- | --- | --- |

A Szerződésből eredő uniós hatáskör

(az Európai Unió működéséről szóló szerződés 173. cikke)

Az Unió és a tagállamok biztosítják az uniós ipar versenyképességéhez szükséges feltételek meglétét.

E célból – összhangban a nyitott és versengő piacok rendszerével – fellépésük arra irányul, hogy:

—

felgyorsítsák az ipar alkalmazkodását a strukturális változásokhoz,

| — | ösztönözzék egy olyan környezet kialakítását, amely az Unió egész területén kedvez a kezdeményezéseknek és a vállalkozások – különösen a kis- és középvállalkozások – fejlődésének, |
| --- | --- |

—

ösztönözzék egy olyan környezet kialakítását, amely az Unió egész területén kedvez a kezdeményezéseknek és a vállalkozások – különösen a kis- és középvállalkozások – fejlődésének,

| — | ösztönözzék egy olyan környezet kialakítását, amely kedvez a vállalkozások közötti együttműködésnek, |
| --- | --- |

—

ösztönözzék egy olyan környezet kialakítását, amely kedvez a vállalkozások közötti együttműködésnek,

| — | elősegítsék az innovációs, kutatási és technológiafejlesztési politikákban rejlő ipari lehetőségek jobb kihasználását. |
| --- | --- |

—

elősegítsék az innovációs, kutatási és technológiafejlesztési politikákban rejlő ipari lehetőségek jobb kihasználását.

Az Intézet hatásköre

(az 1292/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel módosított 294/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet)

Célok

Az Intézet célja, hogy a tagállamok és az Unió innovációs képességének erősítésével hozzájáruljon a fenntartható európai gazdasági növekedéshez és a versenyképességhez. Ezt azáltal éri el, hogy előmozdítja és integrálja a legmagasabb színvonalú felsőoktatást, kutatást és innovációt.

Feladatok

Céljai elérése érdekében az Intézet:

| a) | meghatározza a fő prioritásokat és tevékenységeket; |
| --- | --- |

a)

meghatározza a fő prioritásokat és tevékenységeket;

| b) | figyelemfelhívó tevékenységet folytat a lehetséges partnerszervezetek körében és elősegíti a tevékenységeiben való részvételüket; |
| --- | --- |

b)

figyelemfelhívó tevékenységet folytat a lehetséges partnerszervezetek körében és elősegíti a tevékenységeiben való részvételüket;

| c) | TIT társulásokat választ és jelöl ki az elsődleges fontosságú területeken, és megállapodásban meghatározza jogaikat és kötelezettségeiket; megfelelő támogatást nyújt számukra; megfelelő minőség-ellenőrzési intézkedéseket alkalmaz; folyamatosan nyomon követi és rendszeres időközönként értékeli a tevékenységüket; valamint biztosítja megfelelő szintű koordinációjukat; |
| --- | --- |

c)

TIT társulásokat választ és jelöl ki az elsődleges fontosságú területeken, és megállapodásban meghatározza jogaikat és kötelezettségeiket; megfelelő támogatást nyújt számukra; megfelelő minőség-ellenőrzési intézkedéseket alkalmaz; folyamatosan nyomon követi és rendszeres időközönként értékeli a tevékenységüket; valamint biztosítja megfelelő szintű koordinációjukat;

| d) | köz- és magánforrásokat mozgósít, és forrásait e rendelettel összhangban használja fel. Költségvetésének jelentős és egyre nagyobb részét igyekszik magánforrásokból és a saját tevékenységeiből származó bevételből előteremteni; |
| --- | --- |

d)

köz- és magánforrásokat mozgósít, és forrásait e rendelettel összhangban használja fel. Költségvetésének jelentős és egyre nagyobb részét igyekszik magánforrásokból és a saját tevékenységeiből származó bevételből előteremteni;

| e) | ösztönzi a TIT társulásokkal partner felsőoktatási intézmények által kiadott oklevelek és azon diplomák tagállamok általi elismerését, amelyeket EIT-okleveleknek és -diplomáknak nevezhetnek; |
| --- | --- |

e)

ösztönzi a TIT társulásokkal partner felsőoktatási intézmények által kiadott oklevelek és azon diplomák tagállamok általi elismerését, amelyeket EIT-okleveleknek és -diplomáknak nevezhetnek;

| f) | elősegíti a tudásháromszög integrálására irányuló bevált gyakorlatok terjesztését a közös innovációs és tudásátadási kultúra fejlesztése céljából; |
| --- | --- |

f)

elősegíti a tudásháromszög integrálására irányuló bevált gyakorlatok terjesztését a közös innovációs és tudásátadási kultúra fejlesztése céljából;

| g) | arra törekszik, hogy világszintű szervvé váljék a felsőoktatás, a kutatás és az innováció terén elért kimagasló teljesítményéért; |
| --- | --- |

g)

arra törekszik, hogy világszintű szervvé váljék a felsőoktatás, a kutatás és az innováció terén elért kimagasló teljesítményéért;

| h) | terjeszti az innováció multidiszciplináris koncepcióját, beleértve a technológiai, társadalmi és nem technológiai megoldások integrációját, a szervezeti koncepciókat és az új üzleti modelleket; |
| --- | --- |

h)

terjeszti az innováció multidiszciplináris koncepcióját, beleértve a technológiai, társadalmi és nem technológiai megoldások integrációját, a szervezeti koncepciókat és az új üzleti modelleket;

| i) | biztosítja az Intézet tevékenységei és más közösségi programok egymást kiegészítő és erősítő jellegét; |
| --- | --- |

i)

biztosítja az Intézet tevékenységei és más közösségi programok egymást kiegészítő és erősítő jellegét;

| j) | támogatja a TIT társulásokat mint az Unión belüli is kívüli kiváló innovációs partnereket; |
| --- | --- |

j)

támogatja a TIT társulásokat mint az Unión belüli is kívüli kiváló innovációs partnereket;

| k) | nyilvános fórumot hoz létre, hogy tájékoztasson az EIT tevékenységeiről, tapasztalatairól, legjobb gyakorlatairól és az uniós innovációs, kutatási és oktatási politikához való hozzájárulásáról, és hogy lehetővé tegye az érdekelteknek nézeteik kifejtését. |
| --- | --- |

k)

nyilvános fórumot hoz létre, hogy tájékoztasson az EIT tevékenységeiről, tapasztalatairól, legjobb gyakorlatairól és az uniós innovációs, kutatási és oktatási politikához való hozzájárulásáról, és hogy lehetővé tegye az érdekelteknek nézeteik kifejtését.

Irányítás

Igazgatótanács

Összetétel

Az Intézet igazgatótanácsa egyrészt üzleti, felsőoktatási és kutatói tapasztalatokkal rendelkező és kimagasló teljesítményt elért személyek közül egyenlő arányban kinevezett 12 tagból, másrészt a tudományos és innovációs társulások (TIT) által javasolt három választott tagból áll. Az Európai Bizottság megfigyelői státusszal rendelkezik.

Feladatok

Az igazgatótanács felel az Intézet tevékenységeinek az irányításáért, a TIT társulások kiválasztásáért, kijelöléséért, azoknak támogatás kiutalásáért és azok értékeléséért, valamint minden más stratégiai döntésért.

Végrehajtó bizottság

Összetétel

A Végrehajtó bizottság az igazgatótanács négy tagjából – köztük az elnökből és az elnökhelyettesből – áll. A bizottság elnöki szerepét az igazgatótanács elnöke látja el.

Feladatok

A Végrehajtó Bizottság felügyeli az Intézet működését, valamint szükség esetén határozatot hoz az igazgatótanács két ülése között.

Igazgató

Az igazgatótanács jelöli ki, és az igazgatótanácsnak tartozik felelősséggel az Intézet igazgatásával és pénzügyi irányításával kapcsolatban; ő az Intézet törvényes képviselője.

Külső ellenőrzés

Európai Számvevőszék.

A zárszámadás elfogadásáért felelős hatóság

Az Európai Parlament, a Tanács ajánlása alapján.

Az Intézet rendelkezésére bocsátott erőforrások 2014-ben (2013)

Végleges költségvetés

235,40(142,20) millió euró lekötött előirányzatokra és 174,91 (98,76) millió euró kifizetési előirányzatokra.

Létszám 2014. december 31-én

Jóváhagyott álláshelyek száma: 60 (58)

Ebből betöltött: 48 (41)

Egyéb álláshelyek: 0 (0)

Teljes létszám: 48 (41), feladatok szerinti bontásban:

| — | operatív feladatok: 33 (25) |
| --- | --- |

—

operatív feladatok: 33 (25)

| — | adminisztratív és támogató feladatok: 15 (16) |
| --- | --- |

—

adminisztratív és támogató feladatok: 15 (16)

Termékek és szolgáltatások 2014-ben

| — | Az EIT igazgatótanácsa decemberben az egészségügy és a nyersanyagok területén két új TIT társulást választott ki és nevezett ki. |
| --- | --- |

—

Az EIT igazgatótanácsa decemberben az egészségügy és a nyersanyagok területén két új TIT társulást választott ki és nevezett ki.

| — | Az igazgatótanács 2014. december 11-i határozata arról, hogy miután a teljes költségvetés 40 %-ának megfelelő versenyszemléletű finanszírozási folyamatot végrehajtotta, 2015-ben az öt TIT az értéknövelő TIT-tevékenységek támogatásaként összesen 268 millió eurót kap. |
| --- | --- |

—

Az igazgatótanács 2014. december 11-i határozata arról, hogy miután a teljes költségvetés 40 %-ának megfelelő versenyszemléletű finanszírozási folyamatot végrehajtotta, 2015-ben az öt TIT az értéknövelő TIT-tevékenységek támogatásaként összesen 268 millió eurót kap.

| — | A három TIT összesen 21 5 2 64  780 eurós költségvetést kezelt a TIT értéknövelő tevékenységek EIT általi támogatására, és 1  08 7 4 26  142 eurós költségvetést a KAVA tevékenységek és kiegészítő tevékenységek nem EIT általi támogatására. |
| --- | --- |

—

A három TIT összesen 21 5 2 64  780 eurós költségvetést kezelt a TIT értéknövelő tevékenységek EIT általi támogatására, és 1  08 7 4 26  142 eurós költségvetést a KAVA tevékenységek és kiegészítő tevékenységek nem EIT általi támogatására.

| — | A három TIT társulással kapcsolatban levő TIT-partnerszervezetek összlétszáma elérte a 605-öt: 216 éghajlattal kapcsolatos TIT, 122 EIT-IKT laboratórium, és 267 innovációval és energiával foglalkozó TIT. |
| --- | --- |

—

A három TIT társulással kapcsolatban levő TIT-partnerszervezetek összlétszáma elérte a 605-öt: 216 éghajlattal kapcsolatos TIT, 122 EIT-IKT laboratórium, és 267 innovációval és energiával foglalkozó TIT.

| — | A TIT társulások 6 fő teljesítménymutatóval és azok alátámasztó dokumentumaival látták el az EIT-et 2013-ra; az EIT ezeket a TIT társulások múltbeli teljesítménye értékelésének részeként értékelte és validálta, szem előtt tartva a 2015-ös forrásokra irányuló versenyszemléletű finanszírozási folyamatot. A TIT társulások a 2014-es fő teljesítménymutatóikra vonatkozó becsléseket is közöltek az EIT-tel. |
| --- | --- |

—

A TIT társulások 6 fő teljesítménymutatóval és azok alátámasztó dokumentumaival látták el az EIT-et 2013-ra; az EIT ezeket a TIT társulások múltbeli teljesítménye értékelésének részeként értékelte és validálta, szem előtt tartva a 2015-ös forrásokra irányuló versenyszemléletű finanszírozási folyamatot. A TIT társulások a 2014-es fő teljesítménymutatóikra vonatkozó becsléseket is közöltek az EIT-tel.

| — | A 2014. március 14-i budapesti „EIT 2014: Felhívás a tudományos és innovációs társulásokhoz (TIT)” információs nap megszervezése. |
| --- | --- |

—

A 2014. március 14-i budapesti „EIT 2014: Felhívás a tudományos és innovációs társulásokhoz (TIT)” információs nap megszervezése.

| — | Az „EIT Awards” díjakra vonatkozó részletesebb stratégia (többek között egy harmadik kategória, az „EIT Innovators Award” koncepciójának) kidolgozása. |
| --- | --- |

—

Az „EIT Awards” díjakra vonatkozó részletesebb stratégia (többek között egy harmadik kategória, az „EIT Innovators Award” koncepciójának) kidolgozása.

| — | Az EIT vállalkozói kerekasztalára vonatkozó részletesebb stratégia kidolgozása. |
| --- | --- |

—

Az EIT vállalkozói kerekasztalára vonatkozó részletesebb stratégia kidolgozása.

| — | Az EIT-közösség védjegykönyvének (Brand Book) elfogadása és 2014. december 1-jei bemutatója. |
| --- | --- |

—

Az EIT-közösség védjegykönyvének (Brand Book) elfogadása és 2014. december 1-jei bemutatója.

Forrás: az Intézettől származó melléklet.

---

AZ INTÉZET VÁLASZA

| 10. | A TIT (tudományos és innovációs társulás, KIC) kiegészítő tevékenységek kapcsán kapott audittanúsítványok alapján, a 2010-2014-es időszakra vonatkozóan az EIT finanszírozási százalékai 16 % a Climate KIC, 19 % a KIC InnoEnergy és 21 % az EIT ICT Labs terén. Valamennyi esetében az EIT-TIT partnerségi keretmegállapodásokban kiszabott 25 % alatt maradt a finanszírozás. Ezenfelül az EIT értékes következtetéseket vont le az Európai Számvevőszék által említett KCA portfoliók áttekintéséből, amelyeket a TIT kiegészítő tevékenységek relevanciájának, valamint a TIT kiegészítő tevékenységek és a TIT hozzáadott értéket teremtő tevékenységek közötti kapcsolat javítására fognak felhasználni. |
| --- | --- |

10.

A TIT (tudományos és innovációs társulás, KIC) kiegészítő tevékenységek kapcsán kapott audittanúsítványok alapján, a 2010-2014-es időszakra vonatkozóan az EIT finanszírozási százalékai 16 % a Climate KIC, 19 % a KIC InnoEnergy és 21 % az EIT ICT Labs terén. Valamennyi esetében az EIT-TIT partnerségi keretmegállapodásokban kiszabott 25 % alatt maradt a finanszírozás. Ezenfelül az EIT értékes következtetéseket vont le az Európai Számvevőszék által említett KCA portfoliók áttekintéséből, amelyeket a TIT kiegészítő tevékenységek relevanciájának, valamint a TIT kiegészítő tevékenységek és a TIT hozzáadott értéket teremtő tevékenységek közötti kapcsolat javítására fognak felhasználni.

| 12. | Az EIT egyetért azzal, hogy van még javítási lehetőség a TIT-ek teljesítésének ellenőrzése terén. Azonban a TIT tevékenységek megvalósításának előzetes technikai értékelése jelentősen javult az előző évekkel összehasonlítva. A 2013. évi TIT jelentéseket az EIT által kiadott, javított Guidelines for the Preparation of Reports (útmutatók jelentések elkészítéséhez) kiadványnak megfelelően készítették el. A kapott, jelentős mennyiségű információ strukturált elemzése, a külső szakértők által végzett munka kiegészítése lehetővé tette az EIT számára, hogy kielégítő mértékben megbizonyosodjon arról, hogy a TIT-ek teljesítik azokat célokat, amelyek az üzleti tervekben szerepeltek. Az EIT által biztosított jobb útmutatás eredményeként a 2014-es és későbbi üzleti tervek jelentősen több részletet tartalmaznak az egyes tervezett TIT hozzáadott értéket teremtő tevékenységekre vonatkozóan. Továbbá, a TIT-ek teljesítményének értékelésére az eddiginél jóval kiterjedtebb módszertant alkalmaznak, amely a jelentéstételen alapul.
  Az üzleti terv célkitűzéseinek részleges elérésének eseteire vonatkozó számvevőszéki észrevétel ellenére, fontos megjegyezni, hogy az EIT nem fogad el költségeket a TIT hozzáadott értéket teremtő tevékenységek meg nem valósított részeihez kapcsolódóan. Ezen túlmenően, amennyiben egy TIT egy adott évben alulteljesíti a tevékenységeit az üzleti tervhez képest, az negatív hatással van az N+2 évre az adott TIT számára kiutalható maximális támogatás összegére, ami az EIT éves kompetitív jellegű finanszírozási tevékenységének az eredménye. |
| --- | --- |

12.

Az EIT egyetért azzal, hogy van még javítási lehetőség a TIT-ek teljesítésének ellenőrzése terén. Azonban a TIT tevékenységek megvalósításának előzetes technikai értékelése jelentősen javult az előző évekkel összehasonlítva. A 2013. évi TIT jelentéseket az EIT által kiadott, javított Guidelines for the Preparation of Reports (útmutatók jelentések elkészítéséhez) kiadványnak megfelelően készítették el. A kapott, jelentős mennyiségű információ strukturált elemzése, a külső szakértők által végzett munka kiegészítése lehetővé tette az EIT számára, hogy kielégítő mértékben megbizonyosodjon arról, hogy a TIT-ek teljesítik azokat célokat, amelyek az üzleti tervekben szerepeltek. Az EIT által biztosított jobb útmutatás eredményeként a 2014-es és későbbi üzleti tervek jelentősen több részletet tartalmaznak az egyes tervezett TIT hozzáadott értéket teremtő tevékenységekre vonatkozóan. Továbbá, a TIT-ek teljesítményének értékelésére az eddiginél jóval kiterjedtebb módszertant alkalmaznak, amely a jelentéstételen alapul.

Az üzleti terv célkitűzéseinek részleges elérésének eseteire vonatkozó számvevőszéki észrevétel ellenére, fontos megjegyezni, hogy az EIT nem fogad el költségeket a TIT hozzáadott értéket teremtő tevékenységek meg nem valósított részeihez kapcsolódóan. Ezen túlmenően, amennyiben egy TIT egy adott évben alulteljesíti a tevékenységeit az üzleti tervhez képest, az negatív hatással van az N+2 évre az adott TIT számára kiutalható maximális támogatás összegére, ami az EIT éves kompetitív jellegű finanszírozási tevékenységének az eredménye.

| 13. | Az EIT 2014. évi költségvetését övező jelentős bizonytalanság a 2014-2020-as többéves pénzügyi keretprogramhoz és a Horizon 2020 programhoz kapcsolódó jelenleg is zajló tárgyalásokhoz kapcsolódik. Éppen ezért az EIT igazgatótanácsa óvatos megközelítést választott, és 2013 szeptemberében úgy határozott, hogy a 2014. évi támogatási megállapodások esetében, első részletként csak 180 millió eurót utal ki. Miután a 2014. évi költségvetést jóváhagyták, az EIT második részletként, további, összesen 38,5 millió eurót utalt ki a három TIT-nek 2014 márciusában. Ennek ellenére nem volt lehetőség a fennmaradó kötelezettségvállalások teljes összegének a felhasználására, mivel a TIT-ek a fennmaradó, elérhető EIT költségvetés alapján odaítélhető összegnél kevesebb EIT-támogatást igényeltek. Ezenfelül, mivel a támogatások második részletét akkor utalták, amikor már 3 hónap eltelt a naptári évből, a magasabb összegek odaítélése kockáztatta volna az üzleti terv teljes megvalósítását. |
| --- | --- |

13.

Az EIT 2014. évi költségvetését övező jelentős bizonytalanság a 2014-2020-as többéves pénzügyi keretprogramhoz és a Horizon 2020 programhoz kapcsolódó jelenleg is zajló tárgyalásokhoz kapcsolódik. Éppen ezért az EIT igazgatótanácsa óvatos megközelítést választott, és 2013 szeptemberében úgy határozott, hogy a 2014. évi támogatási megállapodások esetében, első részletként csak 180 millió eurót utal ki. Miután a 2014. évi költségvetést jóváhagyták, az EIT második részletként, további, összesen 38,5 millió eurót utalt ki a három TIT-nek 2014 márciusában. Ennek ellenére nem volt lehetőség a fennmaradó kötelezettségvállalások teljes összegének a felhasználására, mivel a TIT-ek a fennmaradó, elérhető EIT költségvetés alapján odaítélhető összegnél kevesebb EIT-támogatást igényeltek. Ezenfelül, mivel a támogatások második részletét akkor utalták, amikor már 3 hónap eltelt a naptári évből, a magasabb összegek odaítélése kockáztatta volna az üzleti terv teljes megvalósítását.

| 14. | Amellett, hogy az EIT egyetért azzal, hogy az EIT-támogatás jelentette a TIT hozzáadott értéket teremtő tevékenységek finanszírozási forrását 2013-ban, fontos megjegyezni, hogy a TIT-ek által a pénzügyi fenntarthatóságra irányuló stratégiák kidolgozására tett lépések teljes összhangban vannak a vonatkozó jogi kötelezettségekkel. Az EIT alapító rendeletének megfelelően, „a TIT-ek általánosságban 7–15 éves időszakra jönnek létre.” Továbbá az EIT stratégiai innovációstervében szerepel, hogy „Noha a TIT-ek nem fognak pénzügyileg teljesen függetlenné válni az EIT-től működésük első évei során, arra kell ösztönözni őket, hogy középtávon váljanak fenntarthatóvá, vagyis hogy működésük további megszilárdítása, valamint bővítésük érdekében fokozatosan csökkentsék az EIT-támogatástól való függésüket.”
  Az EIT alapító rendelettel összhangban a TIT-ek tovább javítják stratégiáikat a pénzügyi fenntarthatóság érdekében. A stratégiák összefoglalása a 2014. évi és a 2015. évi üzleti tervben is szerepel. Ezen túlmenően az EIT igazgatótanácsa 2015. március 5-én elfogadta „A TIT-ek pénzügyi fenntarthatóságának elveit” (Principles on KICs’ Financial Sustainability). A dokumentum világos irányt mutat a TIT-ek számára a pénzügyi fenntarthatóság eléréséhez fogalommeghatározások, finanszírozási elvek és ösztönzők segítségével. Következő lépésként az EIT a TIT-ek számára specifikus útmutatókat készít „A TIT-ek pénzügyi fenntarthatóságának elvei” megfelelő megvalósításához, beleértve a pénzügyi fenntarthatóság felé tett előrehaladásról szóló jelentés elkészítésére szolgáló specifikus sablont is. |
| --- | --- |

14.

Amellett, hogy az EIT egyetért azzal, hogy az EIT-támogatás jelentette a TIT hozzáadott értéket teremtő tevékenységek finanszírozási forrását 2013-ban, fontos megjegyezni, hogy a TIT-ek által a pénzügyi fenntarthatóságra irányuló stratégiák kidolgozására tett lépések teljes összhangban vannak a vonatkozó jogi kötelezettségekkel. Az EIT alapító rendeletének megfelelően, „a TIT-ek általánosságban 7–15 éves időszakra jönnek létre.” Továbbá az EIT stratégiai innovációstervében szerepel, hogy „Noha a TIT-ek nem fognak pénzügyileg teljesen függetlenné válni az EIT-től működésük első évei során, arra kell ösztönözni őket, hogy középtávon váljanak fenntarthatóvá, vagyis hogy működésük további megszilárdítása, valamint bővítésük érdekében fokozatosan csökkentsék az EIT-támogatástól való függésüket.”

Az EIT alapító rendelettel összhangban a TIT-ek tovább javítják stratégiáikat a pénzügyi fenntarthatóság érdekében. A stratégiák összefoglalása a 2014. évi és a 2015. évi üzleti tervben is szerepel. Ezen túlmenően az EIT igazgatótanácsa 2015. március 5-én elfogadta „A TIT-ek pénzügyi fenntarthatóságának elveit” (Principles on KICs’ Financial Sustainability). A dokumentum világos irányt mutat a TIT-ek számára a pénzügyi fenntarthatóság eléréséhez fogalommeghatározások, finanszírozási elvek és ösztönzők segítségével. Következő lépésként az EIT a TIT-ek számára specifikus útmutatókat készít „A TIT-ek pénzügyi fenntarthatóságának elvei” megfelelő megvalósításához, beleértve a pénzügyi fenntarthatóság felé tett előrehaladásról szóló jelentés elkészítésére szolgáló specifikus sablont is.

| 15. | Az alkalmazottak gyakori cserélődésének kezelése érdekében az EIT azonosította az álláshirdetések kezelésében szükséges javításokat, és ezeket egy tevékenységi terv alapján meg is valósítják. Ezenkívül az EIT 2014 őszén egy olyan értékelő és a besorolásokat kezelő rendszert alkalmaz, amely az EIT munkatársai számára jobb karrierlehetőséget nyújt. Az EIT a szakképzési üzletpolitikáját is felülvizsgálta és javította. Ezeken kívül a távozáskor mindig készítenek interjút, a távozás okainak elemzése érdekében. Az EIT egy Humán erőforrások munkacsoportot is létrehozott 2015-ben. Mindezek mellett az EIT megerősítette a középvezetői szintet azáltal, hogy új osztályvezetőt neveztek ki a támogatási feladatok vezetésére, aki 2015. augusztus 1-jén áll munkába. A zajló javító lépések eredményeként az alkalmazottak cserélődésének mértéke 12 %-ra csökkent 2014-re, összehasonlítva a 2012-2013-as időszak 20-25 %-os arányával. |
| --- | --- |

15.

Az alkalmazottak gyakori cserélődésének kezelése érdekében az EIT azonosította az álláshirdetések kezelésében szükséges javításokat, és ezeket egy tevékenységi terv alapján meg is valósítják. Ezenkívül az EIT 2014 őszén egy olyan értékelő és a besorolásokat kezelő rendszert alkalmaz, amely az EIT munkatársai számára jobb karrierlehetőséget nyújt. Az EIT a szakképzési üzletpolitikáját is felülvizsgálta és javította. Ezeken kívül a távozáskor mindig készítenek interjút, a távozás okainak elemzése érdekében. Az EIT egy Humán erőforrások munkacsoportot is létrehozott 2015-ben. Mindezek mellett az EIT megerősítette a középvezetői szintet azáltal, hogy új osztályvezetőt neveztek ki a támogatási feladatok vezetésére, aki 2015. augusztus 1-jén áll munkába. A zajló javító lépések eredményeként az alkalmazottak cserélődésének mértéke 12 %-ra csökkent 2014-re, összehasonlítva a 2012-2013-as időszak 20-25 %-os arányával.

| 16. | A vezetői álláshelyeket fokozatosan töltik be, pl. a vezető operatív tisztviselő 2014 augusztusa óta végzi munkáját, és a partnerségeket kezelő osztályvezető 2015. augusztus 1-jén lép alkalmazásba. A szakpolitikáért és kommunikációért felelős osztályvezető posztját várhatóan 2015 végére töltik be. Az EIT teljesen szabályos és átlátható módon fejezi majd be a vezetői posztokhoz kapcsolódó felvételi eljárásokat, véget vetve az ideiglenes megállapodásoknak, amelyekre a működésbeli folyamatosság biztosítása érdekében volt szükség. |
| --- | --- |

16.

A vezetői álláshelyeket fokozatosan töltik be, pl. a vezető operatív tisztviselő 2014 augusztusa óta végzi munkáját, és a partnerségeket kezelő osztályvezető 2015. augusztus 1-jén lép alkalmazásba. A szakpolitikáért és kommunikációért felelős osztályvezető posztját várhatóan 2015 végére töltik be. Az EIT teljesen szabályos és átlátható módon fejezi majd be a vezetői posztokhoz kapcsolódó felvételi eljárásokat, véget vetve az ideiglenes megállapodásoknak, amelyekre a működésbeli folyamatosság biztosítása érdekében volt szükség.

| 17. | Elfogadva az Európai Számvevőszék 2014 végét illetően, a betöltetlen álláshelyekre vonatkozó észrevételét, fontos megjegyezni azt is, hogy 2015 júniusát véve az EIT számára engedélyezett 60 posztból mindössze 7 van meghirdetve, vagyis a betöltetlen álláshelyek aránya 12 %-ra csökkent a 2015 első felében tapasztalt 20 %-hoz képest. A fennmaradó meghirdetett állásokat várhatóan 2015 során töltik be. |
| --- | --- |

17.

Elfogadva az Európai Számvevőszék 2014 végét illetően, a betöltetlen álláshelyekre vonatkozó észrevételét, fontos megjegyezni azt is, hogy 2015 júniusát véve az EIT számára engedélyezett 60 posztból mindössze 7 van meghirdetve, vagyis a betöltetlen álláshelyek aránya 12 %-ra csökkent a 2015 első felében tapasztalt 20 %-hoz képest. A fennmaradó meghirdetett állásokat várhatóan 2015 során töltik be.

---

| 9.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 409/197 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 409/197

---

JELENTÉS

az Európai Gyógyszerügynökség 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról az Ügynökség válaszával együtt

(2015/C 409/22)

BEVEZETÉS

| 1. | A londoni székhelyű Európai Gyógyszerügynökséget (a továbbiakban: az Ügynökség, más néven EMA) a 2309/93/EGK tanácsi rendelet hozta létre. E rendelet helyébe a 726/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) lépett. Az Ügynökség hálózatként működik és a tagállamok illetékes hatóságai által az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek és állatgyógyászati készítmények értékeléséhez és felügyeletéhez rendelkezésre bocsátott tudományos forrásokat hangolja össze (2). |
| --- | --- |

1.

A londoni székhelyű Európai Gyógyszerügynökséget (a továbbiakban: az Ügynökség, más néven EMA) a 2309/93/EGK tanácsi rendelet hozta létre. E rendelet helyébe a 726/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) lépett. Az Ügynökség hálózatként működik és a tagállamok illetékes hatóságai által az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek és állatgyógyászati készítmények értékeléséhez és felügyeletéhez rendelkezésre bocsátott tudományos forrásokat hangolja össze (2).

A MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZATOT ALÁTÁMASZTÓ INFORMÁCIÓK

| 2. | A Számvevőszék ellenőrzési módszere analitikus ellenőrzési eljárásokat, tranzakciók közvetlen tesztelését, valamint az Ügynökség felügyeleti és kontrollrendszereiben alkalmazott fő kontrollmechanizmusok értékelését foglalja magában. Mindez kiegészül más ellenőrök munkájából származó bizonyítékokkal, valamint a vezetői teljességi nyilatkozatok elemzésével. |
| --- | --- |

2.

A Számvevőszék ellenőrzési módszere analitikus ellenőrzési eljárásokat, tranzakciók közvetlen tesztelését, valamint az Ügynökség felügyeleti és kontrollrendszereiben alkalmazott fő kontrollmechanizmusok értékelését foglalja magában. Mindez kiegészül más ellenőrök munkájából származó bizonyítékokkal, valamint a vezetői teljességi nyilatkozatok elemzésével.

| MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT









  3. | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke alapján a Számvevőszék ellenőrizte a következőket:






  a) | az Ügynökség éves beszámolója, amely a 2014. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból (3) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (4) áll; és |
| --- | --- | --- |

MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT

3.

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke alapján a Számvevőszék ellenőrizte a következőket:

a)

az Ügynökség éves beszámolója, amely a 2014. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból (3) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (4) áll; és

| b) | a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége. |
| --- | --- |

b)

a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége.

A vezetés felelőssége

| 4. | A vezetés felelőssége az Ügynökség éves beszámolójának elkészítése és valós bemutatása, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége (5):






  a) | Az Ügynökség éves beszámolója tekintetében a vezetés felelősségi körébe tartozik: az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és valós bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítása, megvalósítása és fenntartása; a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok (6) alapján megfelelő számviteli politika megválasztása és alkalmazása; és a körülményeknek megfelelően ésszerű számviteli becslések készítése. Az ügyvezető igazgató hagyja jóvá az Ügynökség éves beszámolóját azután, hogy a számvitelért felelős tisztviselő az összes rendelkezésre álló információ alapján egy olyan kísérő nyilatkozattal egyetemben elkészítette azt, amelyben a tisztviselő többek között kijelenti, hogy ésszerű bizonyossággal rendelkezik afelől, hogy a beszámoló minden lényeges szempontból valós és hű képet ad az Ügynökség pénzügyi helyzetéről. |
| --- | --- | --- |

4.

A vezetés felelőssége az Ügynökség éves beszámolójának elkészítése és valós bemutatása, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége (5):

a)

Az Ügynökség éves beszámolója tekintetében a vezetés felelősségi körébe tartozik: az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és valós bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítása, megvalósítása és fenntartása; a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok (6) alapján megfelelő számviteli politika megválasztása és alkalmazása; és a körülményeknek megfelelően ésszerű számviteli becslések készítése. Az ügyvezető igazgató hagyja jóvá az Ügynökség éves beszámolóját azután, hogy a számvitelért felelős tisztviselő az összes rendelkezésre álló információ alapján egy olyan kísérő nyilatkozattal egyetemben elkészítette azt, amelyben a tisztviselő többek között kijelenti, hogy ésszerű bizonyossággal rendelkezik afelől, hogy a beszámoló minden lényeges szempontból valós és hű képet ad az Ügynökség pénzügyi helyzetéről.

| b) | A vezetés felelőssége a mögöttes tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, illetve a gondos pénzgazdálkodás elveinek követése tekintetében abban áll, hogy ki kell alakítania, meg kell valósítania és fenn kell tartania egy olyan eredményes és hatékony belső kontrollrendszert, amely megfelelő felügyelettel és alkalmas intézkedésekkel képes megakadályozni a szabálytalanságokat és csalásokat, illetve szükség esetén jogi eljárásokkal képes visszaszerezni a tévesen kifizetett vagy felhasznált pénzösszegeket. |
| --- | --- |

b)

A vezetés felelőssége a mögöttes tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, illetve a gondos pénzgazdálkodás elveinek követése tekintetében abban áll, hogy ki kell alakítania, meg kell valósítania és fenn kell tartania egy olyan eredményes és hatékony belső kontrollrendszert, amely megfelelő felügyelettel és alkalmas intézkedésekkel képes megakadályozni a szabálytalanságokat és csalásokat, illetve szükség esetén jogi eljárásokkal képes visszaszerezni a tévesen kifizetett vagy felhasznált pénzösszegeket.

Az ellenőr felelőssége

| 5. | A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzése alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Európai Parlament és a Tanács számára (7) az éves beszámoló megbízhatóságára és a mögöttes tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. A Számvevőszék az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjai és etikai kódexe, valamint a legfőbb ellenőrző intézményeknek az INTOSAI által elfogadott nemzetközi standardjai szerint végzi ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy ésszerű bizonyosságot szerezhessen arról, hogy az Ügynökség éves beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

5.

A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzése alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Európai Parlament és a Tanács számára (7) az éves beszámoló megbízhatóságára és a mögöttes tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. A Számvevőszék az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjai és etikai kódexe, valamint a legfőbb ellenőrző intézményeknek az INTOSAI által elfogadott nemzetközi standardjai szerint végzi ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy ésszerű bizonyosságot szerezhessen arról, hogy az Ügynökség éves beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek.

| 6. | Az ellenőrzés olyan eljárásokat foglal magában, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték szerezhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőrnek egy arra irányuló kockázatelemzés alapján kialakított szakmai megítélésétől függ, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba a beszámolóban, illetve az Európai Unió jogi keretei által meghatározott követelményektől való lényeges eltérés az annak alapjául szolgáló tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr mérlegeli a szervezetnek a beszámoló elkészítése és valós bemutatása szempontjából releváns belső kontrollmechanizmusait, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségének és szabályszerűségének biztosítása céljából alkalmazott felügyeleti és kontrollrendszereit, és a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárásokat alakít ki. Az ellenőrzés része továbbá az alkalmazott számviteli politika megfelelőségének, a számviteli becslések ésszerűségének és a beszámoló általános bemutatásának értékelése. E jelentés és a megbízhatósági nyilatkozat elkészítése során a Számvevőszék az Unió költségvetési rendelete (8) 208. cikke (4) bekezdésében előírtak szerint figyelembe vette a független külső ellenőr által az Ügynökség beszámolójára nézve végzett ellenőrzési tevékenységet. |
| --- | --- |

6.

Az ellenőrzés olyan eljárásokat foglal magában, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték szerezhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőrnek egy arra irányuló kockázatelemzés alapján kialakított szakmai megítélésétől függ, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba a beszámolóban, illetve az Európai Unió jogi keretei által meghatározott követelményektől való lényeges eltérés az annak alapjául szolgáló tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr mérlegeli a szervezetnek a beszámoló elkészítése és valós bemutatása szempontjából releváns belső kontrollmechanizmusait, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségének és szabályszerűségének biztosítása céljából alkalmazott felügyeleti és kontrollrendszereit, és a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárásokat alakít ki. Az ellenőrzés része továbbá az alkalmazott számviteli politika megfelelőségének, a számviteli becslések ésszerűségének és a beszámoló általános bemutatásának értékelése. E jelentés és a megbízhatósági nyilatkozat elkészítése során a Számvevőszék az Unió költségvetési rendelete (8) 208. cikke (4) bekezdésében előírtak szerint figyelembe vette a független külső ellenőr által az Ügynökség beszámolójára nézve végzett ellenőrzési tevékenységet.

| 7. | A Számvevőszék úgy véli, hogy az összegyűjtött ellenőrzési bizonyítékok elégségesek és megfelelőek megbízhatósági nyilatkozata megalapozásához. |
| --- | --- |

7.

A Számvevőszék úgy véli, hogy az összegyűjtött ellenőrzési bizonyítékok elégségesek és megfelelőek megbízhatósági nyilatkozata megalapozásához.

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról

| 8. | A Számvevőszék véleménye szerint az Ügynökség éves beszámolója minden lényeges szempontból híven és pénzügyi szabályzata előírásainak, valamint a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályoknak megfelelően tükrözi a 2014. december 31-i pénzügyi helyzetet, a tárgyévi gazdasági események eredményét és a pénzforgalmat. |
| --- | --- |

8.

A Számvevőszék véleménye szerint az Ügynökség éves beszámolója minden lényeges szempontból híven és pénzügyi szabályzata előírásainak, valamint a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályoknak megfelelően tükrözi a 2014. december 31-i pénzügyi helyzetet, a tárgyévi gazdasági események eredményét és a pénzforgalmat.

Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről

| 9. | A Számvevőszék véleménye szerint a 2014. december 31-én véget ért évre vonatkozó éves beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

9.

A Számvevőszék véleménye szerint a 2014. december 31-én véget ért évre vonatkozó éves beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek.

| 10. | A Számvevőszék véleményei függetlenek az alábbi megjegyzésektől. |
| --- | --- |

10.

A Számvevőszék véleményei függetlenek az alábbi megjegyzésektől.

MEGJEGYZÉSEK A TRANZAKCIÓK JOGSZERŰSÉGÉRŐL ÉS SZABÁLYSZERŰSÉGÉRŐL

| 11. | Az Ügynökség díjszabályzata határidőket állapít meg a kérelmezőktől származó díjak beszedésére és az Ügynökség által az illetékes tagállami hatóságok számára történő kifizetésekre (9). A Számvevőszék által vizsgált tranzakciók többségében ezeket a határidőket nem tartották be. |
| --- | --- |

11.

Az Ügynökség díjszabályzata határidőket állapít meg a kérelmezőktől származó díjak beszedésére és az Ügynökség által az illetékes tagállami hatóságok számára történő kifizetésekre (9). A Számvevőszék által vizsgált tranzakciók többségében ezeket a határidőket nem tartották be.

MEGJEGYZÉSEK A BELSŐ KONTROLLMECHANIZMUSOKRÓL

| 12. | 2014-ben az Ügynökség adminisztratív eljárást folytatott az információs, kommunikációs és technológiai igazgatója ellen. A jelentés szerint jelentős hiányosságok voltak a vezetői kontrollrendszerben, ami számottevő működési és pénzügyi kockázatot jelentett az Ügynökség számára. A probléma kezelésére cselekvési tervet dolgoztak ki és hajtottak végre. A megtett intézkedések eredményességét azonban az Ügynökség még nem értékelte. |
| --- | --- |

12.

2014-ben az Ügynökség adminisztratív eljárást folytatott az információs, kommunikációs és technológiai igazgatója ellen. A jelentés szerint jelentős hiányosságok voltak a vezetői kontrollrendszerben, ami számottevő működési és pénzügyi kockázatot jelentett az Ügynökség számára. A probléma kezelésére cselekvési tervet dolgoztak ki és hajtottak végre. A megtett intézkedések eredményességét azonban az Ügynökség még nem értékelte.

TOVÁBBI MEGJEGYZÉSEK

| 13. | Az Ügynökség egyik feladata, hogy megfelelő farmakovigilanciai információkkal lássa el a tagállamokat és a lakosságot. Ezeket az információkat az egyes tagállami hatóságoktól gyűjtik be és ellenőriztetik az érintett gyógyszeripari vállalattal. Az Ügynökség azonban nagymértékben hagyatkozik a tagállami hatóságok által alkalmazott kontrollokra és szemlékre. Ezek határozzák meg a lakosság körében terjesztett információk teljességét és pontosságát. |
| --- | --- |

13.

Az Ügynökség egyik feladata, hogy megfelelő farmakovigilanciai információkkal lássa el a tagállamokat és a lakosságot. Ezeket az információkat az egyes tagállami hatóságoktól gyűjtik be és ellenőriztetik az érintett gyógyszeripari vállalattal. Az Ügynökség azonban nagymértékben hagyatkozik a tagállami hatóságok által alkalmazott kontrollokra és szemlékre. Ezek határozzák meg a lakosság körében terjesztett információk teljességét és pontosságát.

| 14. | 2014-ben az Ügynökség 15 millió euro értékű keretszerződést kötött magas szintű vezetői tanácsadási szolgáltatásokra (a 2014–2017-es időszakra). A célok és az elvégzendő feladatok nem voltak elég részletesek a beszerzési döntés vagy a szerződés nagyságrendjének alátámasztásához. Nincs bizonyíték arra, hogy az igazgatótanács tárgyalta volna a beszerzési döntést, ami pedig, tekintve a szerződés jellegét és értékét, helyénvaló lett volna, még akkor is, ha a pénzügyi szabályzat ezt nem írja elő. |
| --- | --- |

14.

2014-ben az Ügynökség 15 millió euro értékű keretszerződést kötött magas szintű vezetői tanácsadási szolgáltatásokra (a 2014–2017-es időszakra). A célok és az elvégzendő feladatok nem voltak elég részletesek a beszerzési döntés vagy a szerződés nagyságrendjének alátámasztásához. Nincs bizonyíték arra, hogy az igazgatótanács tárgyalta volna a beszerzési döntést, ami pedig, tekintve a szerződés jellegét és értékét, helyénvaló lett volna, még akkor is, ha a pénzügyi szabályzat ezt nem írja elő.

A KORÁBBI ÉVEK MEGJEGYZÉSEINEK HASZNOSULÁSA

| 15. | Az I. melléklet áttekintést ad a korábbi évek számvevőszéki megjegyzései nyomán tett helyesbítő intézkedésről. |
| --- | --- |

15.

Az I. melléklet áttekintést ad a korábbi évek számvevőszéki megjegyzései nyomán tett helyesbítő intézkedésről.

A jelentést 2015. szeptember 8-i luxembourgi ülésén fogadta el a Milan Martin CVIKL számvevőszéki tag elnökölte IV. Kamara.

a Számvevőszék nevében

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

elnök

---

(1)  HL L 214., 1993.8.24., 1. o. és HL L 136., 2004.4.30., 1. o. Az utóbbi rendelet értelmében az Ügynökség neve Európai Gyógyszerértékelő Ügynökségről Európai Gyógyszerügynökségre változott.

1

(2)  Az Ügynökség hatáskörét és tevékenységeit a II. melléklet foglalja össze, tájékoztató jelleggel.

2

II. melléklet

(3)  Ezek a következőkből állnak: mérleg, eredménykimutatás, pénzforgalmi kimutatás, a nettó eszközállomány változásainak kimutatása, a számviteli politika meghatározó alapelveinek összefoglalása és további magyarázatok.

3

(4)  Ezek a költségvetési eredménykimutatásból és a költségvetési eredménykimutatás mellékletéből állnak.

4

(5)  Az 1271/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (HL L 328., 2013.12.7., 42. o.) 39. és 50. cikke.

5

(6)  A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok a Könyvvizsgálók Nemzetközi Szövetsége (IFAC) által kibocsátott Nemzetközi Költségvetési Számviteli Standardokra (IPSAS), illetve adott esetben a Nemzetközi Számviteli Standard Testület (IASB) által kibocsátott Nemzetközi Számviteli Standardokra (IAS)/Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardokra (IFRS) támaszkodnak.

6

(7)  Az 1271/2013/EU rendelet 107. cikke.

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 966/2012/EU, Euratom rendelete (HL L 298., 2012.10.26., 1. o.).

8

(9)  Az Ügynökség díjszabályzata, 10. cikk (1) bekezdés és 11. cikk (1) bekezdés.

9

---

I. MELLÉKLET

A korábbi évek megjegyzéseinek hasznosulása

| Év | A Számvevőszék megjegyzése | A helyesbítő intézkedés állapota
  (végrehajtva/folyamatban/végrehajtandó/n.a.) |
| --- | --- | --- |
| 2012 | Az Ügynökség a személyzeti szabályzatban előírt iskoláztatási támogatáson (1) kívül iskoláztatási hozzájárulást fizet közvetlenül azon iskolák számára, ahová az alkalmazottak gyermekei általános vagy középiskolai osztályba járnak, anélkül, hogy az adott iskolákkal szerződést kötöttek volna. 2012-ben az összes iskoláztatási hozzájárulás kb. 3 89  000 euro volt. A személyzeti szabályzat nem tartalmaz ilyen juttatást, így az szabálytalannak minősül. | Végrehajtva |

Év

A Számvevőszék megjegyzése

A helyesbítő intézkedés állapota

(végrehajtva/folyamatban/végrehajtandó/n.a.)

2012

Az Ügynökség a személyzeti szabályzatban előírt iskoláztatási támogatáson (1) kívül iskoláztatási hozzájárulást fizet közvetlenül azon iskolák számára, ahová az alkalmazottak gyermekei általános vagy középiskolai osztályba járnak, anélkül, hogy az adott iskolákkal szerződést kötöttek volna. 2012-ben az összes iskoláztatási hozzájárulás kb. 3 89  000 euro volt. A személyzeti szabályzat nem tartalmaz ilyen juttatást, így az szabálytalannak minősül.

Végrehajtva

---

(1)  A VII. melléklet 3. cikke a 252,81 eurós alaptámogatás kétszeresét, 505,62 eurót ír elő.

---

II. MELLÉKLET

Európai Gyógyszerügynökség (London)

Hatáskör és tevékenységek

| A Szerződésből eredő uniós hatáskör


  (az Európai Unió működéséről szóló szerződés 168. cikke) | Információgyűjtés

  Valamennyi uniós szakpolitika és tevékenység meghatározása és végrehajtása során biztosítani kell az emberi egészségvédelem magas szintjét.
  Az Unió fellépése, amely kiegészíti a nemzeti politikákat, a népegészségügyi helyzet javítására, az emberi megbetegedések és betegségek, valamint az emberek egészségét fenyegető veszélyek okainak megelőzésére irányul. Az ilyen fellépés magában foglalja a széles körben terjedő súlyos betegségek elleni küzdelmet az azok okaira, terjedésére és megelőzésére vonatkozó kutatások, valamint az egészségügyi tájékoztatás és oktatás által, illetve a határokon át terjedő súlyos egészségügyi veszélyek figyelemmel kísérését, az ilyen veszélyek korai előrejelzését és az ezek elleni küzdelmet. |
| --- | --- |
| Az Ügynökség hatásköre


  (az Európai Parlament és a Tanács 726/2004/EK rendelete) | Célok







  — | A tagállamok illetékes hatóságai által az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek és állatgyógyászati készítmények engedélyezéséhez és felügyeletéhez az Ügynökség rendelkezésére bocsátott tudományos források összehangolása. |

A Szerződésből eredő uniós hatáskör

(az Európai Unió működéséről szóló szerződés 168. cikke)

Információgyűjtés

Valamennyi uniós szakpolitika és tevékenység meghatározása és végrehajtása során biztosítani kell az emberi egészségvédelem magas szintjét.

Az Unió fellépése, amely kiegészíti a nemzeti politikákat, a népegészségügyi helyzet javítására, az emberi megbetegedések és betegségek, valamint az emberek egészségét fenyegető veszélyek okainak megelőzésére irányul. Az ilyen fellépés magában foglalja a széles körben terjedő súlyos betegségek elleni küzdelmet az azok okaira, terjedésére és megelőzésére vonatkozó kutatások, valamint az egészségügyi tájékoztatás és oktatás által, illetve a határokon át terjedő súlyos egészségügyi veszélyek figyelemmel kísérését, az ilyen veszélyek korai előrejelzését és az ezek elleni küzdelmet.

Az Ügynökség hatásköre

(az Európai Parlament és a Tanács 726/2004/EK rendelete)

Célok

—

A tagállamok illetékes hatóságai által az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek és állatgyógyászati készítmények engedélyezéséhez és felügyeletéhez az Ügynökség rendelkezésére bocsátott tudományos források összehangolása.

| — | Tudományos tanácsadás a tagállamok és az Európai Unió intézményei számára az emberi felhasználásra szánt gyógyszerekről és az állatgyógyászati készítményekről. |
| --- | --- |

—

Tudományos tanácsadás a tagállamok és az Európai Unió intézményei számára az emberi felhasználásra szánt gyógyszerekről és az állatgyógyászati készítményekről.

Feladatok

| — | az uniós forgalombahozatali engedélyezési eljárás alá tartozó gyógyszerkészítményekre vonatkozó tudományos értékelés összehangolása; |
| --- | --- |

—

az uniós forgalombahozatali engedélyezési eljárás alá tartozó gyógyszerkészítményekre vonatkozó tudományos értékelés összehangolása;

| — | az Unión belül engedélyezett gyógyszerek felügyeletének összehangolása (farmakovigilancia); |
| --- | --- |

—

az Unión belül engedélyezett gyógyszerek felügyeletének összehangolása (farmakovigilancia);

| — | tanácsadás az állatgyógyászati készítmények szermaradványainak azon maximális szintjére vonatkozóan, amelyek az állati eredetű élelmiszerekben elfogadhatóak; |
| --- | --- |

—

tanácsadás az állatgyógyászati készítmények szermaradványainak azon maximális szintjére vonatkozóan, amelyek az állati eredetű élelmiszerekben elfogadhatóak;

| — | a helyes gyártási gyakorlat, a helyes laboratóriumi gyakorlat és a helyes klinikai gyakorlat elveinek betartására vonatkozó ellenőrzés összehangolása; |
| --- | --- |

—

a helyes gyártási gyakorlat, a helyes laboratóriumi gyakorlat és a helyes klinikai gyakorlat elveinek betartására vonatkozó ellenőrzés összehangolása;

| — | a gyógyszerekre kiadott forgalombahozatali engedélyek státusának nyilvántartása. |
| --- | --- |

—

a gyógyszerekre kiadott forgalombahozatali engedélyek státusának nyilvántartása.

Irányítás

Az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek bizottsága (CHMP) az emberi felhasználásra szánt gyógyszerekkel kapcsolatos kérdésekben alakítja ki az Ügynökség véleményét. A CHMP tagállamonként egy-egy tagból és póttagból, az Izland és Norvégia által kinevezett egy-egy tagból és póttagból, valamint legfeljebb 5 választott tagból áll.

Az állatgyógyászati készítmények bizottsága (CVMP) az állatgyógyászati készítményekkel kapcsolatos kérdésekben alakítja ki az Ügynökség véleményét. A CVMP tagállamonként egy-egy tagból és póttagból, az Izland és Norvégia által kinevezett egy-egy tagból és póttagból, valamint legfeljebb 5 választott tagból áll.

A ritka betegségek gyógyszereivel foglalkozó bizottság (COMP) a ritka betegségek gyógyszerévé való minősítése iránti, magánszemélyek vagy vállalatok által benyújtott kérelmek értékelését végzi. A COMP tagállamonként egy-egy tagból, az Európai Bizottság által kinevezett három, a betegképviseleti szervezeteket képviselő tagból, az Európai Bizottság által az Ügynökség ajánlására kinevezett három tagból, egy Izland által kinevezett, egy Liechtenstein által kinevezett és egy Norvégia által kinevezett tagból, valamint az Európai Bizottság egy képviselőjéből áll.

A növényi gyógyszerkészítmények bizottsága (HMPC) a növényi gyógyszerkészítményekkel kapcsolatos kérdésekben alakítja ki az Ügynökség véleményét. A HMPC tagállamonként egy-egy tagból és póttagból, az Izland és Norvégia által kinevezett egy-egy tagból és póttagból, valamint legfeljebb 5 választott tagból áll.

A gyermekgyógyászati bizottság (PDCO) feladata gyermekgyógyászati vizsgálati tervek, mentességek, halasztások és teljesítés-ellenőrzések iránti kérelmek tartalmi értékelése és véleményezése. A PDCO a CHMP öt tagjából és az őket helyettesítő öt póttagból, az ötök által nem képviselt tagállamok egy-egy tagjából és póttagjából, valamint az egészségügyi szakembereket és a betegek érdekképviseleti szerveit képviselő, az Európai Bizottság által kinevezett hat tagból és póttagból áll.

A fejlett terápiákkal foglalkozó bizottság (CAT) felelős a fejlett terápiás gyógyszerkészítmények minőségének, biztonságosságának és hatékonyságának értékeléséért, valamint a területre vonatkozó tudományos fejlemények nyomon követéséért. A CAT a CHMP öt tagjából és öt póttagjából, tagállamonként az említett öt tagon kívüli egy-egy tagból és póttagból, valamint a klinikai szakemberek és a betegek érdekképviseleti szerveit képviselő, az Európai Bizottság által kinevezett négy tagból és póttagból áll.

A farmakovigilanciai kockázatfelmérési bizottság (PRAC) felelős az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek biztonságossági kérdéseinek értékeléséért és nyomon követéséért. A PRAC tagállamonként egy-egy tagból és póttagból, az Izland és Norvégia által kinevezett egy-egy tagból és póttagból, az Európai Bizottság által kinevezett hat független tudományos szakértőből, valamint az Európai Bizottság által kinevezett, az egészségügyi szakembereket és a betegek érdekképviseleti szerveit képviselő két tagból és két póttagból áll.

Az igazgatótanácsot tagországonként egy tag és egy póttag, a Bizottság két képviselője, az Európai Parlament által kinevezett két képviselő, a betegképviseleti szervezetek két képviselője, az orvosok szervezeteinek egy képviselője, valamint az állatorvosok szervezeteinek egy képviselője alkotja. Az igazgatótanács fogadja el az Ügynökség munkaprogramját és éves jelentését.

Az ügyvezető igazgatót az igazgatótanács nevezi ki a Bizottság javaslata alapján.

Belső ellenőrzés

Az Európai Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálata és az EMA belső ellenőrző részlege.

Külső ellenőrzés

Európai Számvevőszék.

A zárszámadás elfogadásáért felelős hatóság

Az Európai Parlament, a Tanács ajánlása alapján.

Az Ügynökség rendelkezésére bocsátott erőforrások 2014-ben (2013)

Végleges költségvetés

282,47(251,56) millió euro (1); uniós hozzájárulás: 8,2 % (13,0 %)
   (2)

Létszám 2014. december 31-én

A létszámtervben szereplő álláshelyek száma 599 (611), ebből betöltött 580 (583)

210 (144) egyéb alkalmazott (szerződéses alkalmazottak, kirendelt nemzeti szakértők, munkaerő-kölcsönzés útján alkalmazott munkatársak)

Teljes létszám: 790 (727), feladatok szerinti bontásban: operatív: 621 (590), adminisztratív: 169 (137)

Termékek és szolgáltatások 2014-ben (2013)

Emberi felhasználásra szánt gyógyszerek

| — | Forgalombahozatali engedélyek iránti kérelmek: 100 (80) |
| --- | --- |

—

Forgalombahozatali engedélyek iránti kérelmek: 100 (80)

| — | Kedvező szakvélemények: 82 (80) |
| --- | --- |

—

Kedvező szakvélemények: 82 (80)

| — | Kiértékelés átlagos ideje: 179 (200) nap |
| --- | --- |

—

Kiértékelés átlagos ideje: 179 (200) nap

| — | Szakvélemények engedélyezés után: 5  958(5  447) |
| --- | --- |

—

Szakvélemények engedélyezés után: 5  958(5  447)

| — | Farmakovigilancia (az EGT-beli és azon kívüli országok központilag jóváhagyott termékekre vonatkozó, a gyógyszerek mellékhatásait bemutató, ún. ADR jelentések): 6 91  897(6 79  413) jelentés |
| --- | --- |

—

Farmakovigilancia (az EGT-beli és azon kívüli országok központilag jóváhagyott termékekre vonatkozó, a gyógyszerek mellékhatásait bemutató, ún. ADR jelentések): 6 91  897(6 79  413) jelentés

| — | Időszakos gyógyszerbiztonsági jelentések (PSUR): 471 (3)
  (525) |
| --- | --- |

—

Időszakos gyógyszerbiztonsági jelentések (PSUR): 471 (3)
  (525)

| — | Véglegesített tudományos szaktanács: 532 (474) |
| --- | --- |

—

Véglegesített tudományos szaktanács: 532 (474)

| — | Kölcsönös elismerési eljárások és decentralizált eljárások (4): elindítva 7  231(6  293); befejezve 6  412(6  242) |
| --- | --- |

—

Kölcsönös elismerési eljárások és decentralizált eljárások (4): elindítva 7  231(6  293); befejezve 6  412(6  242)

| — | A PDCO-hoz benyújtott gyermekgyógyászati eljárások iránti kérelmek: 485 (480)
   (5) |
| --- | --- |

—

A PDCO-hoz benyújtott gyermekgyógyászati eljárások iránti kérelmek: 485 (480)
   (5)

Állatgyógyászati készítmények

| — | Forgalombahozatali engedélyek iránti kérelmek: 12 (23) |
| --- | --- |

—

Forgalombahozatali engedélyek iránti kérelmek: 12 (23)

| — | Módosítások iránti kérelmek: 340 (315) |
| --- | --- |

—

Módosítások iránti kérelmek: 340 (315)

| — | Termékvonal-bővítési kérelmek: 6 (5) |
| --- | --- |

—

Termékvonal-bővítési kérelmek: 6 (5)

Szemlék

Szemlék: 506 (480)

Növényi gyógyszerkészítmények

Növénymonográfiák: 11 (9)

Növényi anyagok, növényi készítmények és ezek kombinációinak jegyzéke: 1 (0)

Ritka betegségek gyógyszerei

| — | Besorolási kérelmek: 329 (201) |
| --- | --- |

—

Besorolási kérelmek: 329 (201)

| — | Kedvező szakvélemények ritka betegség gyógyszereként való besorolásról: 196 (136) |
| --- | --- |

—

Kedvező szakvélemények ritka betegség gyógyszereként való besorolásról: 196 (136)

Kkv-k

| — | Kkv-státus iránti kérelmek: 499 (401) |
| --- | --- |

—

Kkv-státus iránti kérelmek: 499 (401)

| — | Díjcsökkentésre vagy díjhalasztásra irányuló kérelmek: 333 (336) |
| --- | --- |

—

Díjcsökkentésre vagy díjhalasztásra irányuló kérelmek: 333 (336)

---

(1)  Ez a végleges költségvetés, nem pedig a tényleges költségvetési eredménykimutatás végösszege.

(2)  Ez a költségvetésben szereplő uniós hozzájárulásnak (amely nem tartalmazza a ritka betegségek gyógyszereivel kapcsolatos díjak csökkentését ellentételező külön hozzájárulást, illetve az n-2. többlet felhasználását) a végleges költségvetéshez viszonyított százalékos aránya.

(3)  Az adatok a véglegesített PSUR-eket veszik figyelembe, a 2014 végi állapot szerint.

(4)  Első MRP/DCP, IA, IB, II típus és munkamegosztási módosítások.

(5)  A 2014-re (és 2013-ra) vonatkozó adatok a jelentésben már szerepelnek az összes PDCO-eljárásra, beleértve az első PIP-kérelmeket, a jóváhagyott PIP-k módosításait, a mentesség iránti kérelmeket és a teljesítés-ellenőrzés iránti kérelmeket.

Forrás: Az Ügynökségtől származó melléklet.

---

AZ ÜGYNÖKSÉG VÁLASZA

| 11. | 2013 és 2014 folyamán az Ügynökség átalakította és egyszerűsítette főbb operatív folyamatait, beleértve a pénzügyi engedélyezést és a díjak beszedését. Az utóbbi folyamatnak a tervezett további automatizálásában némi csúszást okozott az Ügynökség 2014. évi átszervezése. Az Ügynökség díjrendeletében a határidőkre vonatkozóan előírtak betartása érdekében az automatizálás a tervek szerint 2015 végéig meg fog történni. |
| --- | --- |

11.

2013 és 2014 folyamán az Ügynökség átalakította és egyszerűsítette főbb operatív folyamatait, beleértve a pénzügyi engedélyezést és a díjak beszedését. Az utóbbi folyamatnak a tervezett további automatizálásában némi csúszást okozott az Ügynökség 2014. évi átszervezése. Az Ügynökség díjrendeletében a határidőkre vonatkozóan előírtak betartása érdekében az automatizálás a tervek szerint 2015 végéig meg fog történni.

| 12. | Míg a vezetői kontroll területén hiányosságokra derült fény, az ügyvezető igazgatónak szóló adminisztratív vizsgálati jelentés nem tett említést számottevő pénzügyi kockázatról.
  Az Ügynökség által megtett intézkedések hatékonyságát a 2015-re már betervezett auditok keretében az Európai Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálata, valamint az Ügynökség belső ellenőrzési részlege fogja értékelni. |
| --- | --- |

12.

Míg a vezetői kontroll területén hiányosságokra derült fény, az ügyvezető igazgatónak szóló adminisztratív vizsgálati jelentés nem tett említést számottevő pénzügyi kockázatról.

Az Ügynökség által megtett intézkedések hatékonyságát a 2015-re már betervezett auditok keretében az Európai Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálata, valamint az Ügynökség belső ellenőrzési részlege fogja értékelni.

| 13. | Az Ügynökség tudomásul veszi a Számvevőszék észrevételét. Az Európai Unióban a gyógyszerek szabályozása egy hálózati modellen alapul. Az EMA koordinálja az EU farmakovigilanciai hálózati rendszerét, és felügyeli a farmakovigilanciai jellegű adatcserét támogató főbb információs rendszereket, különösen az EudraVigilance-t és az 57. cikk szerinti gyógyszeradatbázist. Érdekelt feleinkkel és partnereinkkel továbbra is azon dolgozunk, hogy biztosítsuk ezen a területen az uniós polgárok megfelelő védelmét. |
| --- | --- |

13.

Az Ügynökség tudomásul veszi a Számvevőszék észrevételét. Az Európai Unióban a gyógyszerek szabályozása egy hálózati modellen alapul. Az EMA koordinálja az EU farmakovigilanciai hálózati rendszerét, és felügyeli a farmakovigilanciai jellegű adatcserét támogató főbb információs rendszereket, különösen az EudraVigilance-t és az 57. cikk szerinti gyógyszeradatbázist. Érdekelt feleinkkel és partnereinkkel továbbra is azon dolgozunk, hogy biztosítsuk ezen a területen az uniós polgárok megfelelő védelmét.

| 14. | A beszerzési eljárás elindítása előtt – amelynek tárgya egy, a becslések szerint mintegy 15  000 embernapnyi munkára vonatkozó, négy évre kiterjedő keretszerződés volt – egy részlegek közötti egyeztetésre került sor. Ennek során a részlegeknél az időtényező szempontjából igyekeztünk meghatározni bizonyos célkitűzéseket, a hozzávetőleges profilokat, az embernapokat, valamint a szolgáltatások várható jellegét és időzítését. Tekintettel a szükséges becslések előzetes jellegére, az Ügynökség nem tud egyetérteni a Számvevőszék megjegyzéseivel. Továbbá, amint azt a Számvevőszék megállapítja, az Ügynökség nem volt köteles konzultációt folytatni az igazgatótanáccsal a pályázat kiírása előtt. |
| --- | --- |

14.

A beszerzési eljárás elindítása előtt – amelynek tárgya egy, a becslések szerint mintegy 15  000 embernapnyi munkára vonatkozó, négy évre kiterjedő keretszerződés volt – egy részlegek közötti egyeztetésre került sor. Ennek során a részlegeknél az időtényező szempontjából igyekeztünk meghatározni bizonyos célkitűzéseket, a hozzávetőleges profilokat, az embernapokat, valamint a szolgáltatások várható jellegét és időzítését. Tekintettel a szükséges becslések előzetes jellegére, az Ügynökség nem tud egyetérteni a Számvevőszék megjegyzéseivel. Továbbá, amint azt a Számvevőszék megállapítja, az Ügynökség nem volt köteles konzultációt folytatni az igazgatótanáccsal a pályázat kiírása előtt.

---

| 9.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 409/206 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 409/206

---

JELENTÉS

a Kábítószer és a Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontja 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról a Központ válaszával együtt

(2015/C 409/23)

BEVEZETÉS

| 1. | A Kábítószer és a Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontját (a továbbiakban: a Központ, más néven EMCDDA), melynek székhelye Lisszabonban van, a 302/93/EGK tanácsi rendelet (1) hozta létre. A Központ legfontosabb feladata, hogy kábítószerekkel és a kábítószer-függőséggel kapcsolatos információkat gyűjtsön, elemezzen és terjesszen tárgyilagos, megbízható és összehasonlítható, európai szintű tájékoztatás összeállítása és közzététele céljából. Az információgyűjtés célja megteremteni a kábítószer iránti kereslet és a keresletcsökkentés módjainak, illetve általánosabban a kábítószerpiaccal kapcsolatos jelenségek elemzésének az alapját (2). |
| --- | --- |

1.

A Kábítószer és a Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontját (a továbbiakban: a Központ, más néven EMCDDA), melynek székhelye Lisszabonban van, a 302/93/EGK tanácsi rendelet (1) hozta létre. A Központ legfontosabb feladata, hogy kábítószerekkel és a kábítószer-függőséggel kapcsolatos információkat gyűjtsön, elemezzen és terjesszen tárgyilagos, megbízható és összehasonlítható, európai szintű tájékoztatás összeállítása és közzététele céljából. Az információgyűjtés célja megteremteni a kábítószer iránti kereslet és a keresletcsökkentés módjainak, illetve általánosabban a kábítószerpiaccal kapcsolatos jelenségek elemzésének az alapját (2).

A MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZATOT ALÁTÁMASZTÓ INFORMÁCIÓK

| 2. | A Számvevőszék ellenőrzési módszere analitikus ellenőrzési eljárásokat, tranzakciók közvetlen tesztelését, valamint a Központ felügyeleti és kontrollrendszereiben alkalmazott fő kontrollmechanizmusok értékelését foglalja magában. Mindez kiegészül más ellenőrök munkájából származó bizonyítékokkal, valamint a vezetői teljességi nyilatkozatok elemzésével. |
| --- | --- |

2.

A Számvevőszék ellenőrzési módszere analitikus ellenőrzési eljárásokat, tranzakciók közvetlen tesztelését, valamint a Központ felügyeleti és kontrollrendszereiben alkalmazott fő kontrollmechanizmusok értékelését foglalja magában. Mindez kiegészül más ellenőrök munkájából származó bizonyítékokkal, valamint a vezetői teljességi nyilatkozatok elemzésével.

| MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT









  3. | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke alapján a Számvevőszék ellenőrizte a következőket:






  a) | a Központ éves beszámolója, amely a 2014. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból (3) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (4) áll, és |
| --- | --- | --- |

MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT

3.

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke alapján a Számvevőszék ellenőrizte a következőket:

a)

a Központ éves beszámolója, amely a 2014. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból (3) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (4) áll, és

| b) | a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége. |
| --- | --- |

b)

a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége.

A vezetés felelőssége

| 4. | A vezetés felelőssége a Központ éves beszámolójának elkészítése és valós bemutatása, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége (5):






  a) | A Központ éves beszámolója tekintetében a vezetés felelősségi körébe tartozik: az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és valós bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítása, megvalósítása és fenntartása; a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok (6) alapján megfelelő számviteli politika megválasztása és alkalmazása; és a körülményeknek megfelelően ésszerű számviteli becslések készítése. Az igazgató hagyja jóvá a Központ éves beszámolóját azután, hogy a számvitelért felelős tisztviselő az összes rendelkezésre álló információ alapján egy olyan kísérő nyilatkozattal egyetemben elkészítette azt, amelyben a tisztviselő többek között kijelenti, hogy ésszerű bizonyossággal rendelkezik afelől, hogy a beszámoló minden lényeges szempontból valós és hű képet ad a Központ pénzügyi helyzetéről. |
| --- | --- | --- |

4.

A vezetés felelőssége a Központ éves beszámolójának elkészítése és valós bemutatása, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége (5):

a)

A Központ éves beszámolója tekintetében a vezetés felelősségi körébe tartozik: az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és valós bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítása, megvalósítása és fenntartása; a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok (6) alapján megfelelő számviteli politika megválasztása és alkalmazása; és a körülményeknek megfelelően ésszerű számviteli becslések készítése. Az igazgató hagyja jóvá a Központ éves beszámolóját azután, hogy a számvitelért felelős tisztviselő az összes rendelkezésre álló információ alapján egy olyan kísérő nyilatkozattal egyetemben elkészítette azt, amelyben a tisztviselő többek között kijelenti, hogy ésszerű bizonyossággal rendelkezik afelől, hogy a beszámoló minden lényeges szempontból valós és hű képet ad a Központ pénzügyi helyzetéről.

| b) | A vezetés felelőssége a mögöttes tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, illetve a gondos pénzgazdálkodás elveinek követése tekintetében abban áll, hogy ki kell alakítania, meg kell valósítania és fenn kell tartania egy olyan eredményes és hatékony belső kontrollrendszert, amely megfelelő felügyelettel és alkalmas intézkedésekkel képes megakadályozni a szabálytalanságokat és csalásokat, illetve szükség esetén jogi eljárásokkal képes visszaszerezni a tévesen kifizetett vagy felhasznált pénzösszegeket. |
| --- | --- |

b)

A vezetés felelőssége a mögöttes tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, illetve a gondos pénzgazdálkodás elveinek követése tekintetében abban áll, hogy ki kell alakítania, meg kell valósítania és fenn kell tartania egy olyan eredményes és hatékony belső kontrollrendszert, amely megfelelő felügyelettel és alkalmas intézkedésekkel képes megakadályozni a szabálytalanságokat és csalásokat, illetve szükség esetén jogi eljárásokkal képes visszaszerezni a tévesen kifizetett vagy felhasznált pénzösszegeket.

Az ellenőr felelőssége

| 5. | A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzése alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Európai Parlament és a Tanács számára (7) az éves beszámoló megbízhatóságára és a mögöttes tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. A Számvevőszék az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjai és etikai kódexe, valamint a legfőbb ellenőrző intézményeknek az INTOSAI által elfogadott nemzetközi standardjai szerint végzi ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy ésszerű bizonyosságot szerezhessen arról, hogy a Központ éves beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

5.

A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzése alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Európai Parlament és a Tanács számára (7) az éves beszámoló megbízhatóságára és a mögöttes tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. A Számvevőszék az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjai és etikai kódexe, valamint a legfőbb ellenőrző intézményeknek az INTOSAI által elfogadott nemzetközi standardjai szerint végzi ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy ésszerű bizonyosságot szerezhessen arról, hogy a Központ éves beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek.

| 6. | Az ellenőrzés olyan eljárásokat foglal magában, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték szerezhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőrnek egy arra irányuló kockázatelemzés alapján kialakított szakmai megítélésétől függ, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba a beszámolóban, illetve az Európai Unió jogi keretei által meghatározott követelményektől való lényeges eltérés az annak alapjául szolgáló tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr mérlegeli a szervezetnek a beszámoló elkészítése és valós bemutatása szempontjából releváns belső kontrollmechanizmusait, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségének és szabályszerűségének biztosítása céljából alkalmazott felügyeleti és kontrollrendszereit, és a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárásokat alakít ki. Az ellenőrzés része továbbá az alkalmazott számviteli politika megfelelőségének, a számviteli becslések ésszerűségének és a beszámoló általános bemutatásának értékelése. E jelentés és a megbízhatósági nyilatkozat elkészítése során a Számvevőszék az Unió költségvetési rendelete (8) 208. cikke (4) bekezdésének megfelelően figyelembe vette a független külső ellenőr által a Központ beszámolóira nézve végzett ellenőrzési tevékenységet. |
| --- | --- |

6.

Az ellenőrzés olyan eljárásokat foglal magában, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték szerezhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőrnek egy arra irányuló kockázatelemzés alapján kialakított szakmai megítélésétől függ, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba a beszámolóban, illetve az Európai Unió jogi keretei által meghatározott követelményektől való lényeges eltérés az annak alapjául szolgáló tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr mérlegeli a szervezetnek a beszámoló elkészítése és valós bemutatása szempontjából releváns belső kontrollmechanizmusait, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségének és szabályszerűségének biztosítása céljából alkalmazott felügyeleti és kontrollrendszereit, és a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárásokat alakít ki. Az ellenőrzés része továbbá az alkalmazott számviteli politika megfelelőségének, a számviteli becslések ésszerűségének és a beszámoló általános bemutatásának értékelése. E jelentés és a megbízhatósági nyilatkozat elkészítése során a Számvevőszék az Unió költségvetési rendelete (8) 208. cikke (4) bekezdésének megfelelően figyelembe vette a független külső ellenőr által a Központ beszámolóira nézve végzett ellenőrzési tevékenységet.

| 7. | A Számvevőszék úgy véli, hogy az összegyűjtött ellenőrzési bizonyítékok elégségesek és megfelelőek megbízhatósági nyilatkozata megalapozásához. |
| --- | --- |

7.

A Számvevőszék úgy véli, hogy az összegyűjtött ellenőrzési bizonyítékok elégségesek és megfelelőek megbízhatósági nyilatkozata megalapozásához.

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról

| 8. | A Számvevőszék véleménye szerint a Központ éves beszámolója minden lényeges szempontból híven és pénzügyi szabályzata előírásainak, valamint a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályoknak megfelelően tükrözi a 2014. december 31-i pénzügyi helyzetet, a tárgyévi gazdasági események eredményét és a pénzforgalmat. |
| --- | --- |

8.

A Számvevőszék véleménye szerint a Központ éves beszámolója minden lényeges szempontból híven és pénzügyi szabályzata előírásainak, valamint a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályoknak megfelelően tükrözi a 2014. december 31-i pénzügyi helyzetet, a tárgyévi gazdasági események eredményét és a pénzforgalmat.

Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről

| 9. | A Számvevőszék véleménye szerint a 2014. december 31-én véget ért évre vonatkozó éves beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

9.

A Számvevőszék véleménye szerint a 2014. december 31-én véget ért évre vonatkozó éves beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek.

| 10. | A Számvevőszék véleményei függetlenek az alábbi megjegyzésektől. |
| --- | --- |

10.

A Számvevőszék véleményei függetlenek az alábbi megjegyzésektől.

MEGJEGYZÉSEK A KÖLTSÉGVETÉSI GAZDÁLKODÁSRÓL

| 11. | A lekötött előirányzatok átvitele viszonylag nagy volt a II. cím esetében (Igazgatási kiadások): 6 73  534 euro, vagyis 26 % (2013: 2 17  061 euro, vagyis 9 %). Ez főleg a többéves informatikai és kommunikációs stratégia gyorsabb végrehajtásából adódik, amelyre az eredetileg béremelésre szánt, de az Európai Bíróság határozata nyomán feleslegessé vált forrásoknak köszönhetően került sor. |
| --- | --- |

11.

A lekötött előirányzatok átvitele viszonylag nagy volt a II. cím esetében (Igazgatási kiadások): 6 73  534 euro, vagyis 26 % (2013: 2 17  061 euro, vagyis 9 %). Ez főleg a többéves informatikai és kommunikációs stratégia gyorsabb végrehajtásából adódik, amelyre az eredetileg béremelésre szánt, de az Európai Bíróság határozata nyomán feleslegessé vált forrásoknak köszönhetően került sor.

A KORÁBBI ÉVEK MEGJEGYZÉSEINEK HASZNOSULÁSA

| 12. | Az I. melléklet áttekintést ad a korábbi évek számvevőszéki megjegyzései nyomán tett helyesbítő intézkedésről. |
| --- | --- |

12.

Az I. melléklet áttekintést ad a korábbi évek számvevőszéki megjegyzései nyomán tett helyesbítő intézkedésről.

A jelentést 2015. szeptember 8-i luxembourgi ülésén fogadta el a Milan Martin CVIKL számvevőszéki tag elnökölte IV. Kamara.

a Számvevőszék nevében

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

elnök

---

(1)  HL L 36., 1993.2.12., 1. o. Ezt a rendeletet és módosításait az 1920/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 376., 2006.12.27., 1. o.) hatályon kívül helyezte.

1

(2)  A Központ hatáskörét és tevékenységeit a II. melléklet foglalja össze, tájékoztató jelleggel.

2

II. melléklet

(3)  Ezek a következőkből állnak: mérleg, eredménykimutatás, pénzforgalmi kimutatás, a nettó eszközállomány változásainak kimutatása, a számviteli politika meghatározó alapelveinek összefoglalása és további magyarázatok.

3

(4)  Ezek a költségvetési eredménykimutatásból és a költségvetési eredménykimutatás mellékletéből állnak.

4

(5)  Az 1271/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (HL L 328., 2013.12.7., 42. o.) 39. és 50. cikke.

5

(6)  A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok a Könyvvizsgálók Nemzetközi Szövetsége (IFAC) által kibocsátott Nemzetközi Költségvetési Számviteli Standardokra (IPSAS), illetve adott esetben a Nemzetközi Számviteli Standard Testület (IASB) által kibocsátott Nemzetközi Számviteli Standardokra (IAS)/Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardokra (IFRS) támaszkodnak.

6

(7)  Az 1271/2013/EU rendelet 107. cikke.

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 966/2012/EU, Euratom rendelete (HL L 298., 2012.10.26., 1. o.).

8

---

I. MELLÉKLET

A korábbi évek megjegyzéseinek hasznosulása

| Év | A Számvevőszék megjegyzése | A helyesbítő intézkedés állapota
  (végrehajtva/folyamatban/végrehajtandó/n.a.) |
| --- | --- | --- |
| 2012 | 2012-ben a Központ támogatást nyújtott a tagállamok nemzeti kábítószer-megfigyelő központjai (kedvezményezettek) között a REITOX hálózat (1) keretében folytatott együttműködés elősegítése érdekében. 2012-ben a támogatásokra fordított kiadások 2,6 millió eurót tettek ki, ami a teljes működési kiadások 16 %-a volt. A Központ által végzett, a kedvezményezettek által igényelt költségtérítés folyósítása előtt végzett előzetes ellenőrzések a kifizetési kérelmek és a kedvezményezettek által szerződtetett külső ellenőrök által kiállított könyvvizsgálói igazolások adminisztratív elemzéséből áll. A Központ általában nem kér be a kedvezményezettektől a bejelentett költségek támogathatóságát és pontosságát alátámasztó dokumentumokat. A kedvezményezettek szintjén történő utólagos helyszíni költségellenőrzésre csak ritkán kerül sor (2). A meglévő kontrollok ezért csak korlátozott bizonyosságot nyújtanak a Központ vezetése számára a kedvezményezettek által benyújtott költségtérítési igények támogathatóságára és pontosságára vonatkozóan. A Számvevőszék által ellenőrzött tranzakciók esetében a Központ a Számvevőszék nevében bekérte a bizonylatokat, amely ésszerű bizonyosságot nyújtott azok jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. A bizonylatok véletlenszerű ellenőrzése és a kedvezményezettek nagyobb körének helyszíni ellenőrzése lényegesen növelné a bizonyosság szintjét. | Végrehajtva |
| 2012 | A 2008 utáni tranzakciókra vonatkozóan a támogatások kivételével nem végeztek utólagos ellenőrzést. | Végrehajtva |
| 2011 és 2012 (összevonva) | A Központ számára jelenleg mintegy 2 00  000 euro (2011: 2 75  000 euro) éves költséggel járnak a korábbi épületében és az új székházában használaton kívül lévő irodahelyiségek. A Központnak az Európai Bizottsággal és a tagállami hatóságokkal karöltve folytatnia kell megfelelő megoldás keresését a használaton kívül lévő irodahelyiségek kérdésére. | Végrehajtva |
| 2013 | A Központ fénymásoló gépek négyéves időszakra történő bérléséhez közbeszerzési eljárást indított, a felső értékhatárt 1 60  000 euróban határozták meg. A műszaki követelményeken az eljárás során jelentős módosítást hajtottak végre. Ezt követően módosított ajánlati felhívást tettek közzé és meghosszabbították a pályázatok benyújtásának határidejét, a műszaki követelményekben azonban nem jelezték világosan a változtatásokat. Ezeken később, a szerződéskötésnél a közzétett specifikációban meghirdetett opció szerint újból változtatásokat eszközöltek, ami 35 %-kal csökkentette a szerződés értékét. A szerződés árstruktúrájáról közzétett információ nem volt kellően világos, és így az egyik ajánlattevő, miután félreértelmezte azt, kisebb eséllyel vett részt a pályázatban. Emellett az értékelési kritériumok nem voltak eléggé konkrétak a teljes mértékű átláthatóság és az ajánlattevőkkel szembeni egyenlő bánásmód biztosításához. A fent említett hiányosságok hátrányosan érintették a közbeszerzési eljárás hatékonyságát és eredményességét, és megalapozták a versenykorlátozás kockázatát. | n.a. |

Év

A Számvevőszék megjegyzése

A helyesbítő intézkedés állapota

(végrehajtva/folyamatban/végrehajtandó/n.a.)

2012

2012-ben a Központ támogatást nyújtott a tagállamok nemzeti kábítószer-megfigyelő központjai (kedvezményezettek) között a REITOX hálózat (1) keretében folytatott együttműködés elősegítése érdekében. 2012-ben a támogatásokra fordított kiadások 2,6 millió eurót tettek ki, ami a teljes működési kiadások 16 %-a volt. A Központ által végzett, a kedvezményezettek által igényelt költségtérítés folyósítása előtt végzett előzetes ellenőrzések a kifizetési kérelmek és a kedvezményezettek által szerződtetett külső ellenőrök által kiállított könyvvizsgálói igazolások adminisztratív elemzéséből áll. A Központ általában nem kér be a kedvezményezettektől a bejelentett költségek támogathatóságát és pontosságát alátámasztó dokumentumokat. A kedvezményezettek szintjén történő utólagos helyszíni költségellenőrzésre csak ritkán kerül sor (2). A meglévő kontrollok ezért csak korlátozott bizonyosságot nyújtanak a Központ vezetése számára a kedvezményezettek által benyújtott költségtérítési igények támogathatóságára és pontosságára vonatkozóan. A Számvevőszék által ellenőrzött tranzakciók esetében a Központ a Számvevőszék nevében bekérte a bizonylatokat, amely ésszerű bizonyosságot nyújtott azok jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. A bizonylatok véletlenszerű ellenőrzése és a kedvezményezettek nagyobb körének helyszíni ellenőrzése lényegesen növelné a bizonyosság szintjét.

Végrehajtva

2012

A 2008 utáni tranzakciókra vonatkozóan a támogatások kivételével nem végeztek utólagos ellenőrzést.

Végrehajtva

2011 és 2012 (összevonva)

A Központ számára jelenleg mintegy 2 00  000 euro (2011: 2 75  000 euro) éves költséggel járnak a korábbi épületében és az új székházában használaton kívül lévő irodahelyiségek. A Központnak az Európai Bizottsággal és a tagállami hatóságokkal karöltve folytatnia kell megfelelő megoldás keresését a használaton kívül lévő irodahelyiségek kérdésére.

Végrehajtva

2013

A Központ fénymásoló gépek négyéves időszakra történő bérléséhez közbeszerzési eljárást indított, a felső értékhatárt 1 60  000 euróban határozták meg. A műszaki követelményeken az eljárás során jelentős módosítást hajtottak végre. Ezt követően módosított ajánlati felhívást tettek közzé és meghosszabbították a pályázatok benyújtásának határidejét, a műszaki követelményekben azonban nem jelezték világosan a változtatásokat. Ezeken később, a szerződéskötésnél a közzétett specifikációban meghirdetett opció szerint újból változtatásokat eszközöltek, ami 35 %-kal csökkentette a szerződés értékét. A szerződés árstruktúrájáról közzétett információ nem volt kellően világos, és így az egyik ajánlattevő, miután félreértelmezte azt, kisebb eséllyel vett részt a pályázatban. Emellett az értékelési kritériumok nem voltak eléggé konkrétak a teljes mértékű átláthatóság és az ajánlattevőkkel szembeni egyenlő bánásmód biztosításához. A fent említett hiányosságok hátrányosan érintették a közbeszerzési eljárás hatékonyságát és eredményességét, és megalapozták a versenykorlátozás kockázatát.

n.a.

---

(1)  A Központ a „Kábítószer és a Kábítószer-függőség Európai Információs Hálózata” (Reitox) keretében a tagállamok nemzeti kábítószer-megfigyelő központjaitól gyűjt az országra vonatkozó adatokat a kábítószerekkel kapcsolatban.

(2)  2011-ben két tagállamban két alkalommal végeztek utólagos ellenőrzést. 2012-ben nem történt ilyen ellenőrzés.

---

II. MELLÉKLET

Kábítószer és a Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontja (Lisszabon)

Hatáskör és tevékenységek

| A Szerződésből eredő uniós hatáskör


  (az Európai Unió működéséről szóló szerződés 168. és 114. cikke) | Az Unió kiegészíti a tagállamok fellépését a kábítószer-fogyasztással kapcsolatos egészség-károsodás csökkentése érdekében, beleértve a felvilágosítást és a megelőzést is. |
| --- | --- |
| A Központ hatásköre


  (az Európai Parlament és a Tanács 1920/2006/EK rendelete) | Célok

  Az Európai Unió és a tagállamok konkrét, tárgyilagos, megbízható és uniós szinten összehasonlítható információkkal való ellátása a kábítószerekről, a kábítószer-függőségről és ezek következményeiről.
  A Megfigyelőközpontnak elsősorban az alábbi kiemelt területekre kell összpontosítania:






  1. | a kábítószer-probléma helyzetének és a megfigyelhető tendenciáknak a nyomon követése, különös tekintettel a többféle kábítószer egyidejű használatára; |

A Szerződésből eredő uniós hatáskör

(az Európai Unió működéséről szóló szerződés 168. és 114. cikke)

Az Unió kiegészíti a tagállamok fellépését a kábítószer-fogyasztással kapcsolatos egészség-károsodás csökkentése érdekében, beleértve a felvilágosítást és a megelőzést is.

A Központ hatásköre

(az Európai Parlament és a Tanács 1920/2006/EK rendelete)

Célok

Az Európai Unió és a tagállamok konkrét, tárgyilagos, megbízható és uniós szinten összehasonlítható információkkal való ellátása a kábítószerekről, a kábítószer-függőségről és ezek következményeiről.

A Megfigyelőközpontnak elsősorban az alábbi kiemelt területekre kell összpontosítania:

1.

a kábítószer-probléma helyzetének és a megfigyelhető tendenciáknak a nyomon követése, különös tekintettel a többféle kábítószer egyidejű használatára;

| 2. | a megoldások figyelemmel kísérése és a követendő példák ismertetése; |
| --- | --- |

2.

a megoldások figyelemmel kísérése és a követendő példák ismertetése;

| 3. | az új pszichoaktív anyagok kockázatainak felmérése és egy ezzel kapcsolatos gyors tájékoztatási rendszer fenntartása; |
| --- | --- |

3.

az új pszichoaktív anyagok kockázatainak felmérése és egy ezzel kapcsolatos gyors tájékoztatási rendszer fenntartása;

| 4. | különböző eszközök és megoldások kialakítása ahhoz, hogy a tagállamok monitorozni és értékelni tudják kapcsolódó szakpolitikáikat, valamint hogy a Bizottság monitorozni és értékelni tudja a kapcsolódó uniós szakpolitikákat. |
| --- | --- |

4.

különböző eszközök és megoldások kialakítása ahhoz, hogy a tagállamok monitorozni és értékelni tudják kapcsolódó szakpolitikáikat, valamint hogy a Bizottság monitorozni és értékelni tudja a kapcsolódó uniós szakpolitikákat.

Feladatok

| — | adatok gyűjtése és elemzése, |
| --- | --- |

—

adatok gyűjtése és elemzése,

| — | az adatok összevetését szolgáló módszerek javítása, |
| --- | --- |

—

az adatok összevetését szolgáló módszerek javítása,

| — | az adatok terjesztése, |
| --- | --- |

—

az adatok terjesztése,

| — | együttműködés európai és nemzetközi szervekkel és szervezetekkel, valamint harmadik országokkal, |
| --- | --- |

—

együttműködés európai és nemzetközi szervekkel és szervezetekkel, valamint harmadik országokkal,

| — | az új fejlemények és a változó tendenciák azonosítása. |
| --- | --- |

—

az új fejlemények és a változó tendenciák azonosítása.

Irányítás

Igazgatóság

Tagállamonként egy-egy képviselő, a Bizottság két képviselője, és az Európai Parlament által kinevezett, a kábítószerek területén különösen hozzáértő két független szakértő alkotja.

Az igazgatóság feladata a munkaterv, az általános tevékenységi jelentés és a költségvetés elfogadása, valamint a végleges beszámoló véleményezése.

Végrehajtó bizottság

Összetétel

az igazgatóság elnöke;

az igazgatóság alelnöke;

az igazgatóság két másik, a tagállamok képviseletére választott tagja;

a Bizottság két képviselője.

Igazgató

Az igazgatóság nevezi ki a Bizottság javaslata alapján.

Tudományos bizottság

Szakvéleményeket bocsát ki. Legfeljebb 15 közismert tudósból áll, akiket az igazgatóság nevez ki pályázat útján, tudományos érdemeik alapján. Az igazgatóság ezenkívül kinevezhet egy szakértői csoportot a kibővített tudományos bizottságba az új pszichoaktív anyagok kockázatainak felmérése érdekében.

Külső ellenőrzés

Európai Számvevőszék.

Belső ellenőrzés

Az Európai Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálata.

A zárszámadás elfogadásáért felelős hatóság

Az Európai Parlament, a Tanács ajánlása alapján.

A Központ rendelkezésére bocsátott erőforrások 2014-ben (2013)

Költségvetés

15,85(16,31) millió euro 93,4 % (95,4 %) uniós támogatás

Létszám 2014. december 31-én

A létszámtervben szereplő álláshelyek száma: 84 (84)

Betöltött álláshelyek száma: 76 (76) + 26 (24) fő egyéb alkalmazott (kirendelt nemzeti szakértők, szerződéses alkalmazottak és ideiglenes helyettesítők)

Teljes létszám: 102 (100)

Feladatok szerinti bontásban:

| — | operatív feladatok: 63 (61) fő |
| --- | --- |

—

operatív feladatok: 63 (61) fő

| — | adminisztratív feladatok és informatikai támogatás: 28,5(28,5) fő |
| --- | --- |

—

adminisztratív feladatok és informatikai támogatás: 28,5(28,5) fő

| — | vegyes feladatok: 10,5(10,5) fő |
| --- | --- |

—

vegyes feladatok: 10,5(10,5) fő

Termékek és szolgáltatások 2014-ben (2013)

Hálózat

A Központ információgyűjtés és -csere céljából számítógépes hálózatot üzemeltet, amelynek neve „Kábítószer és a Kábítószer-függőség Európai Információs Hálózata” (Reitox); a hálózat kapcsolatot teremt a tagállami droginformációs hálózatok, a tagállamok szakosított központjai és a Központtal együttműködő nemzetközi szervezetek információs rendszerei között.

Kiadványok

| — | European Drug Report – Trends and developments (Európai jelentés a kábítószerekről – trendek és fejlemények) (23 nyelvi változat), nyomtatott kiadvány és interaktív weboldal. |
| --- | --- |

—

European Drug Report – Trends and developments (Európai jelentés a kábítószerekről – trendek és fejlemények) (23 nyelvi változat), nyomtatott kiadvány és interaktív weboldal.

| — | Perspectives on drugs (PODs) (Kilátások a kábítószerekkel kapcsolatban) – 6 (11), angolul, interaktív weboldal. |
| --- | --- |

—

Perspectives on drugs (PODs) (Kilátások a kábítószerekkel kapcsolatban) – 6 (11), angolul, interaktív weboldal.

| — | Statisztikai jelentés és interaktív weboldal, Általános tevékenységi jelentés – minden évben, angol nyelven. |
| --- | --- |

—

Statisztikai jelentés és interaktív weboldal, Általános tevékenységi jelentés – minden évben, angol nyelven.

| — | Éves áttekintés: az EMCDDA 2013-as Általános tevékenységi jelentésének kiemelt eseményei – minden évben, angol nyelven. |
| --- | --- |

—

Éves áttekintés: az EMCDDA 2013-as Általános tevékenységi jelentésének kiemelt eseményei – minden évben, angol nyelven.

| — | Drugnet Europe hírlevél – 4 szám, angolul (4). |
| --- | --- |

—

Drugnet Europe hírlevél – 4 szám, angolul (4).

| — | EMCDDA Insights – 2 (1) szám, angolul. |
| --- | --- |

—

EMCDDA Insights – 2 (1) szám, angolul.

| — | Kézikönyvek – 0 (1), angolul. |
| --- | --- |

—

Kézikönyvek – 0 (1), angolul.

| — | EMCDDA tematikus tájékoztatók – 0 (2) kiadvány. – az EMCDDA e korábbi sorozatát már nem készítjük. |
| --- | --- |

—

EMCDDA tematikus tájékoztatók – 0 (2) kiadvány. – az EMCDDA e korábbi sorozatát már nem készítjük.

| — | EMCDDA tájékoztatók – 9 (4), angolul (egy tájékoztató cseh nyelven is). |
| --- | --- |

—

EMCDDA tájékoztatók – 9 (4), angolul (egy tájékoztató cseh nyelven is).

| — | Szakpolitikai ismertetők – 2 (1), angolul. |
| --- | --- |

—

Szakpolitikai ismertetők – 2 (1), angolul.

| — | Közös kiadványok – 1 (1): angolul. |
| --- | --- |

—

Közös kiadványok – 1 (1): angolul.

| — | Az új pszichoaktív anyagokról szóló tanácsi határozat (2005/387/IB) végrehajtásához kapcsolódó dokumentumok – 15 (2), angolul. |
| --- | --- |

—

Az új pszichoaktív anyagokról szóló tanácsi határozat (2005/387/IB) végrehajtásához kapcsolódó dokumentumok – 15 (2), angolul.

| — | Ismertetők az egyes kábítószerekről – 0 (0) új; és 0 (0) aktualizált. |
| --- | --- |

—

Ismertetők az egyes kábítószerekről – 0 (0) új; és 0 (0) aktualizált.

| — | Tudományos és szakmai tanulmányok, valamint cikkek és tudományos recenziók: 24 (28). |
| --- | --- |

—

Tudományos és szakmai tanulmányok, valamint cikkek és tudományos recenziók: 24 (28).

| — | Eseti kiadványok – 0 (1), angolul. |
| --- | --- |

—

Eseti kiadványok – 0 (1), angolul.

| — | Brosúrák – 2 (1), angolul. |
| --- | --- |

—

Brosúrák – 2 (1), angolul.

| — | Munkaprogramok és stratégiák – 1 (3), angolul. |
| --- | --- |

—

Munkaprogramok és stratégiák – 1 (3), angolul.

| — | Adatgyűjtési, -ellenőrzési, -tárolási és -lehívási rendszer (Fonte). |
| --- | --- |

—

Adatgyűjtési, -ellenőrzési, -tárolási és -lehívási rendszer (Fonte).

Egyéb honlapok

A Központ nyilvános honlapjának átszervezése/frissítése/tartalomfejlesztése, többek között:

| — | Országok áttekintése. |
| --- | --- |

—

Országok áttekintése.

| — | Kábítószer-fogyasztóknak szánt kezelések áttekintése, ismertetők egészségügyi és szociális ellátásról, valamint megelőzéssel kapcsolatos ismertetők. |
| --- | --- |

—

Kábítószer-fogyasztóknak szánt kezelések áttekintése, ismertetők egészségügyi és szociális ellátásról, valamint megelőzéssel kapcsolatos ismertetők.

| — | Európai adatbázis az új kábítószerekről. |
| --- | --- |

—

Európai adatbázis az új kábítószerekről.

| — | Európai jogi adatbázis a kábítószerekről. |
| --- | --- |

—

Európai jogi adatbázis a kábítószerekről.

| — | Értékelési eszköztár. |
| --- | --- |

—

Értékelési eszköztár.

| — | Portál a követendő példákról (tapasztalatcsere a kábítószer-kereslet csökkentése érdekében hozott intézkedésekről, az egészségkárosodás csökkentéséről és a függőségkezelésről). |
| --- | --- |

—

Portál a követendő példákról (tapasztalatcsere a kábítószer-kereslet csökkentése érdekében hozott intézkedésekről, az egészségkárosodás csökkentéséről és a függőségkezelésről).

| — | Tematikus lapok. |
| --- | --- |

—

Tematikus lapok.

| — | Publikációs adatbázis. |
| --- | --- |

—

Publikációs adatbázis.

Promóciós anyagok

Konferenciaanyagok – 1 angolul (4).

Médiatermékek: 9 (12) sajtóközlemény és 12 (13) tájékoztató, angol nyelven.

Részvétel nemzetközi konferenciákon, műszaki, tudományos és intézményközi találkozókon: 291 (285).

Forrás: A Központtól származó melléklet.

---

A KÖZPONT VÁLASZA

| 11. | Ahogy azt a Számvevőszék is megjegyezte az átvitelre külső tényezők miatt volt szükség, azaz az Európai Bíróságnak az EU-alkalmazottak 2011-re, 2012-re és 2013-ra vonatkozó, visszamenőleges hatályú fizetéskiigazítását illető, nem várt határozata miatt. Az átvitel alaposan indokolt, strukturált folyamat eredménye volt, amely e műveletek megfelelő irányításának a biztosítására irányult. Az EMCDDA igazoltan képes megfelelően felhasználni az átvitt lekötött előirányzatokat (C8), mivel az ilyen előirányzatok felhasználási aránya rendszeresen meghaladja a 95 %-ot. |
| --- | --- |

11.

Ahogy azt a Számvevőszék is megjegyezte az átvitelre külső tényezők miatt volt szükség, azaz az Európai Bíróságnak az EU-alkalmazottak 2011-re, 2012-re és 2013-ra vonatkozó, visszamenőleges hatályú fizetéskiigazítását illető, nem várt határozata miatt. Az átvitel alaposan indokolt, strukturált folyamat eredménye volt, amely e műveletek megfelelő irányításának a biztosítására irányult. Az EMCDDA igazoltan képes megfelelően felhasználni az átvitt lekötött előirányzatokat (C8), mivel az ilyen előirányzatok felhasználási aránya rendszeresen meghaladja a 95 %-ot.

---

| 9.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 409/216 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 409/216

---

JELENTÉS

az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, az Ügynökség válaszával együtt

(2015/C 409/24)

BEVEZETÉS

| 1. | A lisszaboni székhelyű Európai Tengerbiztonsági Ügynökséget (a továbbiakban: az Ügynökség, más néven EMSA) az 1406/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) hozta létre. Az Ügynökség feladata, hogy magas szinten biztosítsa a tengeri közlekedés biztonságát, illetve a hajók okozta szennyezés megelőzését, szakmai támogatást nyújtson a Bizottságnak és a tagállamoknak, valamint hogy ellenőrizze az uniós szabályozás érvényesülését, és felmérje annak eredményességét (2). |
| --- | --- |

1.

A lisszaboni székhelyű Európai Tengerbiztonsági Ügynökséget (a továbbiakban: az Ügynökség, más néven EMSA) az 1406/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) hozta létre. Az Ügynökség feladata, hogy magas szinten biztosítsa a tengeri közlekedés biztonságát, illetve a hajók okozta szennyezés megelőzését, szakmai támogatást nyújtson a Bizottságnak és a tagállamoknak, valamint hogy ellenőrizze az uniós szabályozás érvényesülését, és felmérje annak eredményességét (2).

A MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZATOT ALÁTÁMASZTÓ INFORMÁCIÓK

| 2. | A Számvevőszék ellenőrzési módszere analitikus ellenőrzési eljárásokat, tranzakciók közvetlen tesztelését, valamint az Ügynökség felügyeleti és kontrollrendszereiben alkalmazott fő kontrollmechanizmusok értékelését foglalja magában. Mindez kiegészül más ellenőrök munkájából származó bizonyítékokkal, valamint a vezetői teljességi nyilatkozatok elemzésével. |
| --- | --- |

2.

A Számvevőszék ellenőrzési módszere analitikus ellenőrzési eljárásokat, tranzakciók közvetlen tesztelését, valamint az Ügynökség felügyeleti és kontrollrendszereiben alkalmazott fő kontrollmechanizmusok értékelését foglalja magában. Mindez kiegészül más ellenőrök munkájából származó bizonyítékokkal, valamint a vezetői teljességi nyilatkozatok elemzésével.

| MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT









  3. | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke alapján a Számvevőszék ellenőrizte a következőket:






  a) | az Ügynökség éves beszámolója, amely a 2014. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból (3) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (4) áll; és |
| --- | --- | --- |

MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT

3.

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke alapján a Számvevőszék ellenőrizte a következőket:

a)

az Ügynökség éves beszámolója, amely a 2014. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból (3) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (4) áll; és

| b) | a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége. |
| --- | --- |

b)

a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége.

A vezetés felelőssége

| 4. | A vezetés felelőssége az Ügynökség éves beszámolójának elkészítése és valós bemutatása, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége (5):






  a) | Az Ügynökség éves beszámolója tekintetében a vezetés felelősségi körébe tartozik: az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és valós bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítása, megvalósítása és fenntartása; a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok (6) alapján megfelelő számviteli politika megválasztása és alkalmazása; és a körülményeknek megfelelően ésszerű számviteli becslések készítése. Az igazgató hagyja jóvá az Ügynökség éves beszámolóját azután, hogy a számvitelért felelős tisztviselő az összes rendelkezésre álló információ alapján egy olyan kísérő nyilatkozattal egyetemben elkészítette azt, amelyben a tisztviselő többek között kijelenti, hogy ésszerű bizonyossággal rendelkezik afelől, hogy a beszámoló minden lényeges szempontból valós és hű képet ad az Ügynökség pénzügyi helyzetéről. |
| --- | --- | --- |

4.

A vezetés felelőssége az Ügynökség éves beszámolójának elkészítése és valós bemutatása, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége (5):

a)

Az Ügynökség éves beszámolója tekintetében a vezetés felelősségi körébe tartozik: az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és valós bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítása, megvalósítása és fenntartása; a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok (6) alapján megfelelő számviteli politika megválasztása és alkalmazása; és a körülményeknek megfelelően ésszerű számviteli becslések készítése. Az igazgató hagyja jóvá az Ügynökség éves beszámolóját azután, hogy a számvitelért felelős tisztviselő az összes rendelkezésre álló információ alapján egy olyan kísérő nyilatkozattal egyetemben elkészítette azt, amelyben a tisztviselő többek között kijelenti, hogy ésszerű bizonyossággal rendelkezik afelől, hogy a beszámoló minden lényeges szempontból valós és hű képet ad az Ügynökség pénzügyi helyzetéről.

| b) | A vezetés felelőssége a mögöttes tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, illetve a gondos pénzgazdálkodás elveinek követése tekintetében abban áll, hogy ki kell alakítania, meg kell valósítania és fenn kell tartania egy olyan eredményes és hatékony belső kontrollrendszert, amely megfelelő felügyelettel és alkalmas intézkedésekkel képes megakadályozni a szabálytalanságokat és csalásokat, illetve szükség esetén jogi eljárásokkal képes visszaszerezni a tévesen kifizetett vagy felhasznált pénzösszegeket. |
| --- | --- |

b)

A vezetés felelőssége a mögöttes tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, illetve a gondos pénzgazdálkodás elveinek követése tekintetében abban áll, hogy ki kell alakítania, meg kell valósítania és fenn kell tartania egy olyan eredményes és hatékony belső kontrollrendszert, amely megfelelő felügyelettel és alkalmas intézkedésekkel képes megakadályozni a szabálytalanságokat és csalásokat, illetve szükség esetén jogi eljárásokkal képes visszaszerezni a tévesen kifizetett vagy felhasznált pénzösszegeket.

Az ellenőr felelőssége

| 5. | A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzése alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Európai Parlament és a Tanács számára (7) az éves beszámoló megbízhatóságára és a mögöttes tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. A Számvevőszék az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjai és etikai kódexe, valamint a legfőbb ellenőrző intézményeknek az INTOSAI által elfogadott nemzetközi standardjai szerint végzi ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy ésszerű bizonyosságot szerezhessen arról, hogy az Ügynökség éves beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

5.

A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzése alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Európai Parlament és a Tanács számára (7) az éves beszámoló megbízhatóságára és a mögöttes tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. A Számvevőszék az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjai és etikai kódexe, valamint a legfőbb ellenőrző intézményeknek az INTOSAI által elfogadott nemzetközi standardjai szerint végzi ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy ésszerű bizonyosságot szerezhessen arról, hogy az Ügynökség éves beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek.

| 6. | Az ellenőrzés olyan eljárásokat foglal magában, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték szerezhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőrnek egy arra irányuló kockázatelemzés alapján kialakított szakmai megítélésétől függ, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba a beszámolóban, illetve az Európai Unió jogi keretei által meghatározott követelményektől való lényeges eltérés az annak alapjául szolgáló tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr mérlegeli a szervezetnek a beszámoló elkészítése és valós bemutatása szempontjából releváns belső kontrollmechanizmusait, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségének és szabályszerűségének biztosítása céljából alkalmazott felügyeleti és kontrollrendszereit, és a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárásokat alakít ki. Az ellenőrzés része továbbá az alkalmazott számviteli politika megfelelőségének, a számviteli becslések ésszerűségének és a beszámoló általános bemutatásának értékelése. E jelentés és a megbízhatósági nyilatkozat elkészítése során a Számvevőszék az Unió költségvetési rendelete (8) 208. cikke (4) bekezdésének megfelelően figyelembe vette a független külső ellenőr által az Ügynökség beszámolóira nézve végzett ellenőrzési tevékenységet. |
| --- | --- |

6.

Az ellenőrzés olyan eljárásokat foglal magában, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték szerezhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőrnek egy arra irányuló kockázatelemzés alapján kialakított szakmai megítélésétől függ, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba a beszámolóban, illetve az Európai Unió jogi keretei által meghatározott követelményektől való lényeges eltérés az annak alapjául szolgáló tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr mérlegeli a szervezetnek a beszámoló elkészítése és valós bemutatása szempontjából releváns belső kontrollmechanizmusait, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségének és szabályszerűségének biztosítása céljából alkalmazott felügyeleti és kontrollrendszereit, és a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárásokat alakít ki. Az ellenőrzés része továbbá az alkalmazott számviteli politika megfelelőségének, a számviteli becslések ésszerűségének és a beszámoló általános bemutatásának értékelése. E jelentés és a megbízhatósági nyilatkozat elkészítése során a Számvevőszék az Unió költségvetési rendelete (8) 208. cikke (4) bekezdésének megfelelően figyelembe vette a független külső ellenőr által az Ügynökség beszámolóira nézve végzett ellenőrzési tevékenységet.

| 7. | A Számvevőszék úgy véli, hogy az összegyűjtött ellenőrzési bizonyítékok elégségesek és megfelelőek megbízhatósági nyilatkozata megalapozásához. |
| --- | --- |

7.

A Számvevőszék úgy véli, hogy az összegyűjtött ellenőrzési bizonyítékok elégségesek és megfelelőek megbízhatósági nyilatkozata megalapozásához.

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról

| 8. | A Számvevőszék véleménye szerint az Ügynökség éves beszámolója minden lényeges szempontból híven és pénzügyi szabályzata előírásainak, valamint a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályoknak megfelelően tükrözi a 2014. december 31-i pénzügyi helyzetet, a tárgyévi gazdasági események eredményét és a pénzforgalmat. |
| --- | --- |

8.

A Számvevőszék véleménye szerint az Ügynökség éves beszámolója minden lényeges szempontból híven és pénzügyi szabályzata előírásainak, valamint a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályoknak megfelelően tükrözi a 2014. december 31-i pénzügyi helyzetet, a tárgyévi gazdasági események eredményét és a pénzforgalmat.

Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről

| 9. | A Számvevőszék véleménye szerint a 2014. december 31-én véget ért évre vonatkozó éves beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

9.

A Számvevőszék véleménye szerint a 2014. december 31-én véget ért évre vonatkozó éves beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek.

A KORÁBBI ÉVEK MEGJEGYZÉSEINEK HASZNOSULÁSA

| 10. | Az I. melléklet áttekintést ad a korábbi évek számvevőszéki megjegyzései nyomán tett helyesbítő intézkedésről. |
| --- | --- |

10.

Az I. melléklet áttekintést ad a korábbi évek számvevőszéki megjegyzései nyomán tett helyesbítő intézkedésről.

A jelentést 2015. szeptember 8-i luxembourgi ülésén fogadta el a Milan Martin CVIKL számvevőszéki tag elnökölte IV. Kamara.

a Számvevőszék nevében

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

elnök

---

(1)  HL L 208., 2002.8.5., 1. o.

1

(2)  Az Ügynökség hatáskörét és tevékenységeit a II. melléklet foglalja össze, tájékoztató jelleggel.

2

II. melléklet

(3)  Ezek a következőkből állnak: mérleg, eredménykimutatás, pénzforgalmi kimutatás, a nettó eszközállomány változásainak kimutatása, a számviteli politika meghatározó alapelveinek összefoglalása és további magyarázatok.

3

(4)  Ezek a költségvetési eredménykimutatásból és a költségvetési eredménykimutatás mellékletéből állnak.

4

(5)  Az 1271/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (HL L 328., 2013.12.7., 42. o.) 39. és 50. cikke.

5

(6)  A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok a Könyvvizsgálók Nemzetközi Szövetsége (IFAC) által kibocsátott Nemzetközi Költségvetési Számviteli Standardokra (IPSAS), illetve adott esetben a Nemzetközi Számviteli Standard Testület (IASB) által kibocsátott Nemzetközi Számviteli Standardokra (IAS)/Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardokra (IFRS) támaszkodnak.

6

(7)  Az 1271/2013/EU rendelet 107. cikke.

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 966/2012/EU, Euratom rendelete (HL L 298., 2012.10.26., 1. o.).

8

---

I. MELLÉKLET

A korábbi évek megjegyzéseinek hasznosulása

| Év | A Számvevőszék megjegyzése | A helyesbítő intézkedés állapota
  (végrehajtva/folyamatban/végrehajtandó/n.a.) |
| --- | --- | --- |
| 2011 | A Számvevőszék megállapította, hogy a vagyonkezelés javítására van szükség az Ügynökségnél. A nyilvántartásban szereplő éves és halmozott értékcsökkenés között indokolatlan eltérés áll fenn. A belsőleg létrehozott immateriális javak esetében a számviteli eljárások és a költségekkel kapcsolatos információk nem megbízhatók. Nincs bizonyíték arra, hogy a tárgyidőszak alatt fizikai leltár készült volna az irodai berendezésekről. | A fizikai leltár elkészült
  A belsőleg létrehozott immateriális javakra vonatkozó intézkedés folyamatban van |
| 2012 | A belsőleg létrehozott immateriális javak esetében a számviteli eljárások és a költségekkel kapcsolatos információk nem teljes mértékben megbízhatók. | Folyamatban |

Év

A Számvevőszék megjegyzése

A helyesbítő intézkedés állapota

(végrehajtva/folyamatban/végrehajtandó/n.a.)

2011

A Számvevőszék megállapította, hogy a vagyonkezelés javítására van szükség az Ügynökségnél. A nyilvántartásban szereplő éves és halmozott értékcsökkenés között indokolatlan eltérés áll fenn. A belsőleg létrehozott immateriális javak esetében a számviteli eljárások és a költségekkel kapcsolatos információk nem megbízhatók. Nincs bizonyíték arra, hogy a tárgyidőszak alatt fizikai leltár készült volna az irodai berendezésekről.

A fizikai leltár elkészült

A belsőleg létrehozott immateriális javakra vonatkozó intézkedés folyamatban van

2012

A belsőleg létrehozott immateriális javak esetében a számviteli eljárások és a költségekkel kapcsolatos információk nem teljes mértékben megbízhatók.

Folyamatban

---

II. MELLÉKLET

Európai Tengerbiztonsági Ügynökség (Lisszabon)

Hatáskör és tevékenységek

| A Szerződésből eredő uniós hatáskör


  (az Európai Unió működéséről szóló szerződés 100. cikke) | Közös közlekedéspolitika


  „Az Európai Parlament és a Tanács rendes jogalkotási eljárás keretében megfelelő rendelkezéseket állapíthat meg a tengeri és légi közlekedésre vonatkozóan”. |
| --- | --- |
| Az Ügynökség hatásköre


  (az 1644/2003/EK rendelettel, a 724/2004/EK rendelettel és a 100/2013/EU rendelettel módosított 1406/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet) | Célok

  Az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség célja, hogy az Unión belül magas szinten, egységesen és hatékonyan biztosítsa a tengeri közlekedés biztonságát és védelmét, illetve a hajók okozta szennyezés megelőzését, illetve kezelését.
  Az Ügynökség magas szintű szakértelemmel technikai és tudományos támogatást nyújt a tagállamok és a Bizottság számára:






  — | az uniós jogszabályok megfelelő alkalmazásában a tengeri közlekedés biztonsága és a hajók okozta szennyezés megelőzése terén, |

A Szerződésből eredő uniós hatáskör

(az Európai Unió működéséről szóló szerződés 100. cikke)

Közös közlekedéspolitika

„Az Európai Parlament és a Tanács rendes jogalkotási eljárás keretében megfelelő rendelkezéseket állapíthat meg a tengeri és légi közlekedésre vonatkozóan”.

Az Ügynökség hatásköre

Az Ügynökség hatásköre

(az 1644/2003/EK rendelettel, a 724/2004/EK rendelettel és a 100/2013/EU rendelettel módosított 1406/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet)

(az 1644/2003/EK rendelettel, a 724/2004/EK rendelettel és a 100/2013/EU rendelettel módosított 1406/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet)

Célok

Célok

Az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség célja, hogy az Unión belül magas szinten, egységesen és hatékonyan biztosítsa a tengeri közlekedés biztonságát és védelmét, illetve a hajók okozta szennyezés megelőzését, illetve kezelését.

Az Ügynökség magas szintű szakértelemmel technikai és tudományos támogatást nyújt a tagállamok és a Bizottság számára:

—

az uniós jogszabályok megfelelő alkalmazásában a tengeri közlekedés biztonsága és a hajók okozta szennyezés megelőzése terén,

| — | a végrehajtás nyomon követésében, |
| --- | --- |

—

a végrehajtás nyomon követésében,

| — | a már folyamatban lévő intézkedések eredményességének értékelésében. |
| --- | --- |

—

a már folyamatban lévő intézkedések eredményességének értékelésében.

Az Ügynökség továbbá szükség esetén operatív eszközöket, valamint technikai és tudományos segítséget biztosít a tagállamok és a Bizottság számára, hogy segítse őket a hajók által az Unióban okozott tengeri szennyezések elhárításában.

Feladatok

Feladatok

A legutóbbi módosítás tovább pontosította az Ügynökség megbízatását, lehetővé téve, hogy az EMSA jobban tudja segíteni a Bizottságot és a tagállamokat az alapfeladatok ellátása terén, és hogy nagyobb mértékben ki tudja használni erőforrásait arra, hogy segítse az uniós tagállamokat a hajók által okozott szennyezések elhárításában, valamint az olaj- és gázipari létesítmények által okozott tengeri szennyezések elhárításában. Ezenkívül kiegészítő feladatokra is megbízást kapott, ami lehetőséget ad az Ügynökségnek arra, hogy felhasználja szakértelmét és eszközeit az Unió tengeri szállítási politikájával kapcsolatos más uniós tevékenységekhez is.

Az Ügynökség feladatai az alapító rendelettel és a vonatkozó uniós jogszabályokkal összhangban négy fő területet érintenek. Az Ügynökség először is segíti a Bizottságot a többek közt az alábbiakra vonatkozó uniós jogszabályok végrehajtásának nyomon követésében: hajók felügyelete és tanúsítása, tengerészeti felszerelések tanúsítása, hajók biztonsága, tengerészek képzése, valamint a kikötő szerinti illetékes állam hatósága által végzett ellenőrzések.

Másodszor: az Ügynökség uniós szintű tengeri információs rendszereket fejleszt és üzemeltet. Jelentősebb példák erre: a hajóknak és szállítmányoknak, valamint a fedélzeti baleseteknek és eseményeknek az Unió egész területén történő hatékony nyomon követését biztosító SafeSeaNet hajóforgalom-kezelési rendszer; az uniós lobogó alatt közlekedő hajókat világszerte azonosító és nyomon követő EU LRIT adatközpont; és a kikötő szerint illetékes államok által végzett ellenőrzéseket támogató informatikai rendszer, a THETIS.

Ezzel párhuzamosan az EMSA tengeri szennyezési készültségi, észlelő és reagáló rendszert bocsát a tengerparti államok rendelkezésére. Ez többek között készenlétben álló olajszennyezés-eltávolító hajók európai hálózatából és műholdképek alapján működő olajfolt- és hajófelderítési európai rendszerből (CleanSeaNet) áll, amelyek az uniós partoknak és vizeknek a hajók által okozott szennyezéstől való védelmére szolgáló hatásos rendszer részét képezik.

Végül az Ügynökség technikai és tudományos tanáccsal látja el a Bizottságot a tengeri közlekedés biztonsága, illetve a hajók okozta szennyezés megelőzése terén, a hatályban lévő intézkedések eredményességének folyamatos értékelése, és a jogszabályok aktualizálása és újak kidolgozása keretében. Ezenkívül támogatást nyújt a tagállamoknak és megkönnyíti együttműködésüket, illetve terjeszti a jó munkamódszereket.

Irányítás

Irányítás

Igazgatóság

Igazgatóság

Összetétel

Összetétel

Tagállamonként egy-egy képviselő, a Bizottság négy képviselője és az érintett szakágazatok négy, szavazati joggal nem rendelkező képviselője.

Feladatok

Feladatok

| — | a többéves személyzetpolitikai terv, az éves költségvetés, a munkaprogram, az éves jelentés, és az Ügynökség részletes szennyezéselhárítási készültségi és reagálási tervének elfogadása, |
| --- | --- |

—

a többéves személyzetpolitikai terv, az éves költségvetés, a munkaprogram, az éves jelentés, és az Ügynökség részletes szennyezéselhárítási készültségi és reagálási tervének elfogadása,

| — | az ügyvezető igazgató munkájának felügyelete. |
| --- | --- |

—

az ügyvezető igazgató munkájának felügyelete.

Ügyvezető igazgató

Ügyvezető igazgató

Az ügyvezető igazgatót az igazgatóság nevezi ki. A Bizottság egy vagy több jelöltre tehet javaslatot.

Külső ellenőrzés

Külső ellenőrzés

Európai Számvevőszék.

Belső ellenőrzés

Belső ellenőrzés

| — | Az Európai Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálata. |
| --- | --- |

—

Az Európai Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálata.

| — | Az Ügynökség belső ellenőrző részlege. |
| --- | --- |

—

Az Ügynökség belső ellenőrző részlege.

A zárszámadás elfogadásáért felelős hatóság

A zárszámadás elfogadásáért felelős hatóság

Az Európai Parlament, a Tanács ajánlása alapján.

Az Ügynökség rendelkezésére bocsátott erőforrások 2014-ben (2013)

Az Ügynökség rendelkezésére bocsátott erőforrások 2014-ben (2013)

Végleges költségvetés

Végleges költségvetés

Kötelezettségvállalási előirányzatok (C1)

Kötelezettségvállalási előirányzatok (C1)

52,4(57,8) millió euro

(57,8)

Kifizetési előirányzatok (C1):

Kifizetési előirányzatok (C1):

52,7(54,0) millió euro

(54,0)

Az Európai Unió Hivatalos Lapjában kihirdetett pótköltségvetések több különböző forrásra terjednek ki, de a C1 minősül szinte kizárólagos forrásnak. Az egyértelműség és átláthatóság érdekében csak az elsődleges és ezért releváns C1 költségvetési előirányzatokat tüntettük fel. Az adatok a végleges számadatokat tükrözik (költségvetés-módosítás).

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Létszám 2014. december 31-én

Létszám 2014. december 31-én

A személyzeti szabályzat hatálya alá tartozó álláshelyek

A személyzeti szabályzat hatálya alá tartozó álláshelyek

A létszámtervben engedélyezett álláshelyek száma: 210 (213), ebből betöltött: 198 (203)

(213)

(203)

Szerződéses alkalmazottak

Szerződéses alkalmazottak

A költségvetésben tervezett állások száma: 30 (29), ebből betöltött: 27 (25). Az Ügynökség felvett további öt, projektből finanszírozott szerződéses alkalmazottat is.

(29)

(25)

Kirendelt nemzeti szakértők

Kirendelt nemzeti szakértők

A költségvetésben tervezett állások száma 18 (15), ebből betöltött: 15 (14)

(15)

(14)

Megjegyzés: A személyzeti szabályzat hatálya alá tartozó álláshelyek tekintetében az EMSA a 2015. január 1-jére tervezett 207 álláshelyet vette figyelembe, nem pedig a 2014-es létszámtervben engedélyezett álláshelyek számát (210).

Termékek és szolgáltatások 2014-ben (2013)

Termékek és szolgáltatások 2014-ben (2013)

| — | 61 (53) szakmai műhelytalálkozó és egyéb rendezvény (a műhelytalálkozókon összesen 1  689-en (1  424) vettek részt); |
| --- | --- |

—

61 (53) szakmai műhelytalálkozó és egyéb rendezvény (a műhelytalálkozókon összesen 1  689-en (1  424) vettek részt);

(53)

(1  424)

| — | 45 (35) különböző képzés, ezek eredményeképp 812 (861) nemzeti szakértő részesült képzésben; |
| --- | --- |

—

45 (35) különböző képzés, ezek eredményeképp 812 (861) nemzeti szakértő részesült képzésben;

(35)

(861)

| — | 64 (74) szemle és helyszíni vizsgálat; |
| --- | --- |

—

64 (74) szemle és helyszíni vizsgálat;

(74)

| — | az SSN rendszer rendelkezésre állása az év során 99,74 %-os (99,43 %-os) volt; |
| --- | --- |

—

az SSN rendszer rendelkezésre állása az év során 99,74 %-os (99,43 %-os) volt;

(99,43 %-os)

| — | 2  521(2  547) műholdfelvétel megrendelése és elemzése a CleanSeaNet rendszerben; |
| --- | --- |

—

2  521(2  547) műholdfelvétel megrendelése és elemzése a CleanSeaNet rendszerben;

(2  547)

| — | az EU LRIT adatközpont rendelkezésre állása az év során 99,53 %-os volt; |
| --- | --- |

—

az EU LRIT adatközpont rendelkezésre állása az év során 99,53 %-os volt;

| — | 17 (16) szerződés szennyezésmentesítő hajókra; |
| --- | --- |

—

17 (16) szerződés szennyezésmentesítő hajókra;

(16)

| — | 71 (69) rutingyakorlat és 26 (21) szimulációs gyakorlat a szennyezésmentesítő hajókkal (12 (10) operatív gyakorlat és 14 (11) riasztási gyakorlat); |
| --- | --- |

—

71 (69) rutingyakorlat és 26 (21) szimulációs gyakorlat a szennyezésmentesítő hajókkal (12 (10) operatív gyakorlat és 14 (11) riasztási gyakorlat);

(69)

(21)

(10)

(11)

| — | az EMSA tengeri kisegítő szolgálatok a hét minden napján 24 órában működnek; |
| --- | --- |

—

az EMSA tengeri kisegítő szolgálatok a hét minden napján 24 órában működnek;

| — | a THETIS rendszer rendelkezésre állása az év során 99,64 %-os (99,61 %-os) volt. |
| --- | --- |

—

a THETIS rendszer rendelkezésre állása az év során 99,64 %-os (99,61 %-os) volt.

(99,61 %-os)

Forrás: Az Ügynökségtől származó melléklet.

Forrás:

---

AZ ÜGYNÖKSÉG VÁLASZA

Az Ügynökség a Számvevőszék jelentését tudomásul veszi.

---

| 9.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 409/223 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 409/223

---

JELENTÉS

az Európai Uniós Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, az Ügynökség válaszával együtt

(2015/C 409/25)

BEVEZETÉS

| 1. | Az athéni és heraklioni székhelyű (1) Európai Uniós Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökséget (a továbbiakban: az Ügynökség, más néven ENISA) a 460/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) hozta létre, amelynek helyébe több módosítást követően az 526/2013/EU rendelet (3) lépett. Az Ügynökség fő feladata, hogy a nemzeti és uniós kezdeményezésekre támaszkodva fokozza az Uniónak a hálózat- és információbiztonsággal kapcsolatos problémák megelőzésére, illetve az azokra történő reagálásra vonatkozó képességét (4). |
| --- | --- |

1.

Az athéni és heraklioni székhelyű (1) Európai Uniós Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökséget (a továbbiakban: az Ügynökség, más néven ENISA) a 460/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) hozta létre, amelynek helyébe több módosítást követően az 526/2013/EU rendelet (3) lépett. Az Ügynökség fő feladata, hogy a nemzeti és uniós kezdeményezésekre támaszkodva fokozza az Uniónak a hálózat- és információbiztonsággal kapcsolatos problémák megelőzésére, illetve az azokra történő reagálásra vonatkozó képességét (4).

A MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZATOT ALÁTÁMASZTÓ INFORMÁCIÓK

| 2. | A Számvevőszék ellenőrzési módszere analitikus ellenőrzési eljárásokat, tranzakciók közvetlen tesztelését, valamint az Ügynökség felügyeleti és kontrollrendszereiben alkalmazott fő kontrollmechanizmusok értékelését foglalja magában. Mindez kiegészül más ellenőrök munkájából származó bizonyítékokkal, valamint a vezetői teljességi nyilatkozatok elemzésével. |
| --- | --- |

2.

A Számvevőszék ellenőrzési módszere analitikus ellenőrzési eljárásokat, tranzakciók közvetlen tesztelését, valamint az Ügynökség felügyeleti és kontrollrendszereiben alkalmazott fő kontrollmechanizmusok értékelését foglalja magában. Mindez kiegészül más ellenőrök munkájából származó bizonyítékokkal, valamint a vezetői teljességi nyilatkozatok elemzésével.

| MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT









  3. | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke alapján a Számvevőszék ellenőrizte a következőket:






  a) | az Ügynökség éves beszámolója, amely a 2014. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból (5) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (6) áll; és |
| --- | --- | --- |

MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT

3.

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke alapján a Számvevőszék ellenőrizte a következőket:

a)

az Ügynökség éves beszámolója, amely a 2014. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból (5) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (6) áll; és

| b) | a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége. |
| --- | --- |

b)

a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége.

A vezetés felelőssége

| 4. | A vezetés felelőssége az Ügynökség éves beszámolójának elkészítése és valós bemutatása, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége (7):






  a) | Az Ügynökség éves beszámolója tekintetében a vezetés felelősségi körébe tartozik: az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és valós bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítása, megvalósítása és fenntartása; a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok (8) alapján megfelelő számviteli politika megválasztása és alkalmazása; és a körülményeknek megfelelően ésszerű számviteli becslések készítése. Az ügyvezető igazgató hagyja jóvá az Ügynökség éves beszámolóját azután, hogy a számvitelért felelős tisztviselő az összes rendelkezésre álló információ alapján egy olyan kísérő nyilatkozattal egyetemben elkészítette azt, amelyben a tisztviselő többek között kijelenti, hogy ésszerű bizonyossággal rendelkezik afelől, hogy a beszámoló minden lényeges szempontból valós és hű képet ad az Ügynökség pénzügyi helyzetéről. |
| --- | --- | --- |

4.

A vezetés felelőssége az Ügynökség éves beszámolójának elkészítése és valós bemutatása, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége (7):

a)

Az Ügynökség éves beszámolója tekintetében a vezetés felelősségi körébe tartozik: az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és valós bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítása, megvalósítása és fenntartása; a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok (8) alapján megfelelő számviteli politika megválasztása és alkalmazása; és a körülményeknek megfelelően ésszerű számviteli becslések készítése. Az ügyvezető igazgató hagyja jóvá az Ügynökség éves beszámolóját azután, hogy a számvitelért felelős tisztviselő az összes rendelkezésre álló információ alapján egy olyan kísérő nyilatkozattal egyetemben elkészítette azt, amelyben a tisztviselő többek között kijelenti, hogy ésszerű bizonyossággal rendelkezik afelől, hogy a beszámoló minden lényeges szempontból valós és hű képet ad az Ügynökség pénzügyi helyzetéről.

| b) | A vezetés felelőssége a mögöttes tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, illetve a gondos pénzgazdálkodás elveinek követése tekintetében abban áll, hogy ki kell alakítania, meg kell valósítania és fenn kell tartania egy olyan eredményes és hatékony belső kontrollrendszert, amely megfelelő felügyelettel és alkalmas intézkedésekkel képes megakadályozni a szabálytalanságokat és csalásokat, illetve szükség esetén jogi eljárásokkal képes visszaszerezni a tévesen kifizetett vagy felhasznált pénzösszegeket. |
| --- | --- |

b)

A vezetés felelőssége a mögöttes tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, illetve a gondos pénzgazdálkodás elveinek követése tekintetében abban áll, hogy ki kell alakítania, meg kell valósítania és fenn kell tartania egy olyan eredményes és hatékony belső kontrollrendszert, amely megfelelő felügyelettel és alkalmas intézkedésekkel képes megakadályozni a szabálytalanságokat és csalásokat, illetve szükség esetén jogi eljárásokkal képes visszaszerezni a tévesen kifizetett vagy felhasznált pénzösszegeket.

Az ellenőr felelőssége

| 5. | A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzése alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Európai Parlament és a Tanács számára (9) az éves beszámoló megbízhatóságára és a mögöttes tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. A Számvevőszék az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjai és etikai kódexe, valamint a legfőbb ellenőrző intézményeknek az INTOSAI által elfogadott nemzetközi standardjai szerint végzi ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy ésszerű bizonyosságot szerezhessen arról, hogy az Ügynökség éves beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

5.

A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzése alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Európai Parlament és a Tanács számára (9) az éves beszámoló megbízhatóságára és a mögöttes tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. A Számvevőszék az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjai és etikai kódexe, valamint a legfőbb ellenőrző intézményeknek az INTOSAI által elfogadott nemzetközi standardjai szerint végzi ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy ésszerű bizonyosságot szerezhessen arról, hogy az Ügynökség éves beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek.

| 6. | Az ellenőrzés olyan eljárásokat foglal magában, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték szerezhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőrnek egy arra irányuló kockázatelemzés alapján kialakított szakmai megítélésétől függ, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba a beszámolóban, illetve az Európai Unió jogi keretei által meghatározott követelményektől való lényeges eltérés az annak alapjául szolgáló tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr mérlegeli a szervezetnek a beszámoló elkészítése és valós bemutatása szempontjából releváns belső kontrollmechanizmusait, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségének és szabályszerűségének biztosítása céljából alkalmazott felügyeleti és kontrollrendszereit, és a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárásokat alakít ki. Az ellenőrzés része továbbá az alkalmazott számviteli politika megfelelőségének, a számviteli becslések ésszerűségének és a beszámoló általános bemutatásának értékelése. E jelentés és a megbízhatósági nyilatkozat elkészítése során a Számvevőszék az Unió költségvetési rendelete (10) 208. cikke (4) bekezdésének megfelelően figyelembe vette a független külső ellenőr által az Ügynökség beszámolóira nézve végzett ellenőrzési tevékenységet. |
| --- | --- |

6.

Az ellenőrzés olyan eljárásokat foglal magában, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték szerezhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőrnek egy arra irányuló kockázatelemzés alapján kialakított szakmai megítélésétől függ, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba a beszámolóban, illetve az Európai Unió jogi keretei által meghatározott követelményektől való lényeges eltérés az annak alapjául szolgáló tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr mérlegeli a szervezetnek a beszámoló elkészítése és valós bemutatása szempontjából releváns belső kontrollmechanizmusait, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségének és szabályszerűségének biztosítása céljából alkalmazott felügyeleti és kontrollrendszereit, és a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárásokat alakít ki. Az ellenőrzés része továbbá az alkalmazott számviteli politika megfelelőségének, a számviteli becslések ésszerűségének és a beszámoló általános bemutatásának értékelése. E jelentés és a megbízhatósági nyilatkozat elkészítése során a Számvevőszék az Unió költségvetési rendelete (10) 208. cikke (4) bekezdésének megfelelően figyelembe vette a független külső ellenőr által az Ügynökség beszámolóira nézve végzett ellenőrzési tevékenységet.

| 7. | A Számvevőszék úgy véli, hogy az összegyűjtött ellenőrzési bizonyítékok elégségesek és megfelelőek megbízhatósági nyilatkozata megalapozásához. |
| --- | --- |

7.

A Számvevőszék úgy véli, hogy az összegyűjtött ellenőrzési bizonyítékok elégségesek és megfelelőek megbízhatósági nyilatkozata megalapozásához.

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról

| 8. | A Számvevőszék véleménye szerint az Ügynökség éves beszámolója minden lényeges szempontból híven és pénzügyi szabályzata előírásainak, valamint a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályoknak megfelelően tükrözi a 2014. december 31-i pénzügyi helyzetet, a tárgyévi gazdasági események eredményét és a pénzforgalmat. |
| --- | --- |

8.

A Számvevőszék véleménye szerint az Ügynökség éves beszámolója minden lényeges szempontból híven és pénzügyi szabályzata előírásainak, valamint a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályoknak megfelelően tükrözi a 2014. december 31-i pénzügyi helyzetet, a tárgyévi gazdasági események eredményét és a pénzforgalmat.

Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről

| 9. | A Számvevőszék véleménye szerint a 2014. december 31-én véget ért évre vonatkozó éves beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

9.

A Számvevőszék véleménye szerint a 2014. december 31-én véget ért évre vonatkozó éves beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek.

| 10. | A Számvevőszék véleményei függetlenek az alábbi megjegyzésektől. |
| --- | --- |

10.

A Számvevőszék véleményei függetlenek az alábbi megjegyzésektől.

MEGJEGYZÉSEK A KÖLTSÉGVETÉSI GAZDÁLKODÁSRÓL

| 11. | Összességében a lekötött előirányzatok aránya nagy volt: 100 % (2013: 94 %). A 2015-re átvitt lekötött előirányzatok összege 1,3 millió euro volt, vagyis az összes előirányzat 15 %-a (2013: 1,2 millió euro, vagyis 13,5 %). A lekötött előirányzatok átvitele nagy volt a II. cím esetében (igazgatási kiadások), 0,6 millió euro, vagyis 49 % (2013: 0,8 millió euro, vagyis 59 %). Ezek az Ügynökség két irodájának informatikai infrastruktúrájába eszközölt, a tervek szerint az év végéhez közel megrendelt beruházásokhoz kapcsolódtak. |
| --- | --- |

11.

Összességében a lekötött előirányzatok aránya nagy volt: 100 % (2013: 94 %). A 2015-re átvitt lekötött előirányzatok összege 1,3 millió euro volt, vagyis az összes előirányzat 15 %-a (2013: 1,2 millió euro, vagyis 13,5 %). A lekötött előirányzatok átvitele nagy volt a II. cím esetében (igazgatási kiadások), 0,6 millió euro, vagyis 49 % (2013: 0,8 millió euro, vagyis 59 %). Ezek az Ügynökség két irodájának informatikai infrastruktúrájába eszközölt, a tervek szerint az év végéhez közel megrendelt beruházásokhoz kapcsolódtak.

A KORÁBBI ÉVEK MEGJEGYZÉSEINEK HASZNOSULÁSA

| 12. | Az I. melléklet áttekintést ad a korábbi évek számvevőszéki megjegyzései nyomán tett helyesbítő intézkedésekről. |
| --- | --- |

12.

Az I. melléklet áttekintést ad a korábbi évek számvevőszéki megjegyzései nyomán tett helyesbítő intézkedésekről.

A jelentést 2015. szeptember 8-i luxembourgi ülésén fogadta el a Milan Martin CVIKL számvevőszéki tag elnökölte IV. Kamara.

a Számvevőszék nevében

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

elnök

---

(1)  Az Ügynökség operatív személyi állománya 2013 márciusában Athénba költözött. Az adminisztratív személyzet továbbra is Heraklionban marad.

1

(2)  HL L 77., 2004.3.13., 1. o.

2

(3)  HL L 165., 2013.6.18., 41. o.

3

(4)  Az Ügynökség hatáskörét és tevékenységeit a II. melléklet foglalja össze, tájékoztató jelleggel.

4

II. melléklet

(5)  Ezek a következőkből állnak: mérleg, eredménykimutatás, pénzforgalmi kimutatás, a nettó eszközállomány változásainak kimutatása, a számviteli politika meghatározó alapelveinek összefoglalása és további magyarázatok.

5

(6)  Ezek a költségvetési eredménykimutatásból és a költségvetési eredménykimutatás mellékletéből állnak.

6

(7)  Az 1271/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (HL L 328., 2013.12.7., 42. o.) 39. és 50. cikke.

7

(8)  A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok a Könyvvizsgálók Nemzetközi Szövetsége (IFAC) által kibocsátott Nemzetközi Költségvetési Számviteli Standardokra (IPSAS), illetve adott esetben a Nemzetközi Számviteli Standard Testület (IASB) által kibocsátott Nemzetközi Számviteli Standardokra (IAS)/Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardokra (IFRS) támaszkodnak.

8

(9)  Az 1271/2013/EU rendelet 107. cikke.

9

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács 966/2012/EU, Euratom rendelete (HL L 298., 2012.10.26., 1. o.).

10

---

I. MELLÉKLET

A korábbi évek megjegyzéseinek hasznosulása

| Év | A Számvevőszék megjegyzése | A helyesbítő intézkedés állapota
  (végrehajtva/folyamatban/végrehajtandó/n.a.) |
| --- | --- | --- |
| 2012 | Noha a pénzügyi szabályzat és a kapcsolódó végrehajtási szabályok értelmében az állóeszközökről legalább háromévente fizikai leltárt kell készíteni, teljes körű fizikai leltárra legutóbb 2009-ben került sor. | Folyamatban |
| 2013 | Összességében a lekötött előirányzatok 94 %-ot tettek ki, ami főként annak tudható be, hogy a Bizottságtól az új athéni iroda felújításának finanszírozására szolgáló kiegészítő forrásokat csak 2013 novemberében hagyták jóvá. Ezzel összefüggésben az igazgatóság döntése alapján egy 0,5 millió eurós, az év évégén még nem lekötött összeget átvittek a következő évre. | n.a. |
| 2013 | A 2014-re átvitt lekötött és nem lekötött előirányzatok összege 1,2 millió euro (az összes előirányzat 13,5 %-a). Ez főként a II. címet (igazgatási kiadások) érinti 0,8 millió euro összegben, azaz a II. cím alá tartozó előirányzatok 59 %-ával. A magas arányt a 11. bekezdésben említett 0,5 millió eurós átvitel és egy további, 0,3 millió eurós átvitel okozza, mely utóbbi az athéni irodába szánt bútorok és hálózati berendezések év végi megrendelése okozott. | n.a. |
| 2013 | Az ENISA operatív személyzete 2013-ban Athénba költözött, míg az adminisztratív személyzet Heraklionban maradt. Az igazgatási költségek valószínűleg csökkenthetők lennének, ha minden munkatárs egy közös munkahelyen dolgozna. | n.a. |
| 2013 | A görög hatóságok, az Ügynökség és az ingatlan bérbeadója között létrejött bérleti szerződés szerint az athéni irodák bérleti díját a görög hatóságok állják. A bérleti díjat folyamatosan több hónapos késéssel fizetik ki, ami üzletmenet-folytonossági és pénzügyi kockázatot jelent az Ügynökség számára: amennyiben az ingatlan bérbeadója a fizetési késedelem miatt felbontja a bérleti szerződést, az hatással lenne az Ügynökség működésére, valamint az iroda berendezésével és felújításával kapcsolatos beruházások elvesznének. | Végrehajtva |

Év

A Számvevőszék megjegyzése

A helyesbítő intézkedés állapota

(végrehajtva/folyamatban/végrehajtandó/n.a.)

2012

Noha a pénzügyi szabályzat és a kapcsolódó végrehajtási szabályok értelmében az állóeszközökről legalább háromévente fizikai leltárt kell készíteni, teljes körű fizikai leltárra legutóbb 2009-ben került sor.

Folyamatban

2013

Összességében a lekötött előirányzatok 94 %-ot tettek ki, ami főként annak tudható be, hogy a Bizottságtól az új athéni iroda felújításának finanszírozására szolgáló kiegészítő forrásokat csak 2013 novemberében hagyták jóvá. Ezzel összefüggésben az igazgatóság döntése alapján egy 0,5 millió eurós, az év évégén még nem lekötött összeget átvittek a következő évre.

n.a.

2013

A 2014-re átvitt lekötött és nem lekötött előirányzatok összege 1,2 millió euro (az összes előirányzat 13,5 %-a). Ez főként a II. címet (igazgatási kiadások) érinti 0,8 millió euro összegben, azaz a II. cím alá tartozó előirányzatok 59 %-ával. A magas arányt a 11. bekezdésben említett 0,5 millió eurós átvitel és egy további, 0,3 millió eurós átvitel okozza, mely utóbbi az athéni irodába szánt bútorok és hálózati berendezések év végi megrendelése okozott.

n.a.

2013

Az ENISA operatív személyzete 2013-ban Athénba költözött, míg az adminisztratív személyzet Heraklionban maradt. Az igazgatási költségek valószínűleg csökkenthetők lennének, ha minden munkatárs egy közös munkahelyen dolgozna.

n.a.

2013

A görög hatóságok, az Ügynökség és az ingatlan bérbeadója között létrejött bérleti szerződés szerint az athéni irodák bérleti díját a görög hatóságok állják. A bérleti díjat folyamatosan több hónapos késéssel fizetik ki, ami üzletmenet-folytonossági és pénzügyi kockázatot jelent az Ügynökség számára: amennyiben az ingatlan bérbeadója a fizetési késedelem miatt felbontja a bérleti szerződést, az hatással lenne az Ügynökség működésére, valamint az iroda berendezésével és felújításával kapcsolatos beruházások elvesznének.

Végrehajtva

---

II. MELLÉKLET

Európai Uniós Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség (Athén és Heraklion)

Hatáskör és tevékenységek

| A Szerződésből eredő uniós hatáskör


  (az Európai Unió működéséről szóló szerződés 114. cikke) | Az Európai Parlament és a Tanács rendes jogalkotási eljárás keretében és a Gazdasági és Szociális Bizottsággal folytatott konzultációt követően elfogadja azokat a tagállamok törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseinek közelítésére vonatkozó intézkedéseket, amelyek tárgya a belső piac megteremtése és működése.
  A belső piaccal kapcsolatos feladatok az Unió és a tagállamok megosztott hatáskörébe tartoznak (EUMSZ, 4. cikk (2) bekezdés a) pont). |
| --- | --- |
| Az Ügynökség hatásköre


  (az Európai Parlament és a Tanács 526/2013/EU rendelete) | Célok







  1. | Az Ügynökség magas szintű szakértelmet alakít ki és tart fenn. |

A Szerződésből eredő uniós hatáskör

(az Európai Unió működéséről szóló szerződés 114. cikke)

Az Európai Parlament és a Tanács rendes jogalkotási eljárás keretében és a Gazdasági és Szociális Bizottsággal folytatott konzultációt követően elfogadja azokat a tagállamok törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseinek közelítésére vonatkozó intézkedéseket, amelyek tárgya a belső piac megteremtése és működése.

A belső piaccal kapcsolatos feladatok az Unió és a tagállamok megosztott hatáskörébe tartoznak (EUMSZ, 4. cikk (2) bekezdés a) pont).

Az Ügynökség hatásköre

(az Európai Parlament és a Tanács 526/2013/EU rendelete)

Célok

1.

Az Ügynökség magas szintű szakértelmet alakít ki és tart fenn.

| 2. | Az Ügynökség segíti az uniós intézményeket, szerveket, hivatalokat és ügynökségeket a hálózat- és információbiztonsági politikák kidolgozásában. |
| --- | --- |

2.

Az Ügynökség segíti az uniós intézményeket, szerveket, hivatalokat és ügynökségeket a hálózat- és információbiztonsági politikák kidolgozásában.

| 3. | Az Ügynökség segíti az uniós intézményeket, szerveket, hivatalokat és ügynökségeket, valamint a tagállamokat a hálózat- és információbiztonság területén az Unió jelenlegi és jövőbeni jogi aktusai értelmében alkalmazandó jogi és szabályozási követelmények teljesítéséhez szükséges politikák végrehajtásában, ezáltal pedig hozzájárul a belső piac megfelelő működéséhez. |
| --- | --- |

3.

Az Ügynökség segíti az uniós intézményeket, szerveket, hivatalokat és ügynökségeket, valamint a tagállamokat a hálózat- és információbiztonság területén az Unió jelenlegi és jövőbeni jogi aktusai értelmében alkalmazandó jogi és szabályozási követelmények teljesítéséhez szükséges politikák végrehajtásában, ezáltal pedig hozzájárul a belső piac megfelelő működéséhez.

| 4. | Az Ügynökség segítséget nyújt az Uniónak és a tagállamoknak a hálózat- és információbiztonságot érintő problémák és váratlan események megelőzéséhez, észleléséhez és kezeléséhez szükséges képességeik és felkészültségük fejlesztéséhez és megerősítéséhez. |
| --- | --- |

4.

Az Ügynökség segítséget nyújt az Uniónak és a tagállamoknak a hálózat- és információbiztonságot érintő problémák és váratlan események megelőzéséhez, észleléséhez és kezeléséhez szükséges képességeik és felkészültségük fejlesztéséhez és megerősítéséhez.

| 5. | Az Ügynökség szakértelmének felhasználásával ösztönzi a köz- és a magánszektorbeli szereplők közötti széles körű együttműködést. |
| --- | --- |

5.

Az Ügynökség szakértelmének felhasználásával ösztönzi a köz- és a magánszektorbeli szereplők közötti széles körű együttműködést.

Feladatok

| 1. | Az Ügynökség a következő feladatokat látja el:






  a) | támogatja az uniós politika és jog fejlesztését azáltal, hogy:






  i. | segítséget nyújt és tanácsot ad az uniós hálózat- és információbiztonsági politikához és joghoz kapcsolódó valamennyi kérdésben; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Az Ügynökség a következő feladatokat látja el:

a)

támogatja az uniós politika és jog fejlesztését azáltal, hogy:

i.

segítséget nyújt és tanácsot ad az uniós hálózat- és információbiztonsági politikához és joghoz kapcsolódó valamennyi kérdésben;

| ii. | előkészítő munkát végez, tanácsot ad és elemzéseket készít az uniós hálózat- és információbiztonsági politika és jog fejlesztésével és naprakésszé tételével kapcsolatban; |
| --- | --- |

ii.

előkészítő munkát végez, tanácsot ad és elemzéseket készít az uniós hálózat- és információbiztonsági politika és jog fejlesztésével és naprakésszé tételével kapcsolatban;

| iii. | elemzi a nyilvánosan elérhető hálózat- és információbiztonsági stratégiákat és előmozdítja közzétételüket; |
| --- | --- |

iii.

elemzi a nyilvánosan elérhető hálózat- és információbiztonsági stratégiákat és előmozdítja közzétételüket;

| b) | támogatja a képességek fejlesztését azáltal, hogy:






  i. | kérésükre támogatja a tagállamokat a hálózat- és információbiztonságot érintő problémák és váratlan események megelőzésének, észlelésének, elemzésének és az ilyen problémák és események kezelése képességének kialakítására és javítására irányuló erőfeszítéseikben, továbbá biztosítja számukra a szükséges ismereteket; |
| --- | --- | --- |

b)

támogatja a képességek fejlesztését azáltal, hogy:

i.

kérésükre támogatja a tagállamokat a hálózat- és információbiztonságot érintő problémák és váratlan események megelőzésének, észlelésének, elemzésének és az ilyen problémák és események kezelése képességének kialakítására és javítására irányuló erőfeszítéseikben, továbbá biztosítja számukra a szükséges ismereteket;

| ii. | elősegíti és megkönnyíti a tagállamok között, illetve az uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek, valamint a tagállamok között a hálózat- és információbiztonságot érintő, határokon átnyúló hatással rendelkező problémák és váratlan események megelőzése, észlelése és kezelése érdekében folytatott önkéntes együttműködést; |
| --- | --- |

ii.

elősegíti és megkönnyíti a tagállamok között, illetve az uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek, valamint a tagállamok között a hálózat- és információbiztonságot érintő, határokon átnyúló hatással rendelkező problémák és váratlan események megelőzése, észlelése és kezelése érdekében folytatott önkéntes együttműködést;

| iii. | segíti az uniós intézményeket, szerveket, hivatalokat és ügynökségeket a hálózat- és információbiztonságot érintő problémák és váratlan események megelőzésének, észlelésének, elemzésének és az ilyen problémák és események kezelésére vonatkozó képességnek a fejlesztésére irányuló erőfeszítéseikben különösen azáltal, hogy támogatja egy őket segítő, hálózatbiztonsági vészhelyzeteket elhárító csoport (CERT) működését; |
| --- | --- |

iii.

segíti az uniós intézményeket, szerveket, hivatalokat és ügynökségeket a hálózat- és információbiztonságot érintő problémák és váratlan események megelőzésének, észlelésének, elemzésének és az ilyen problémák és események kezelésére vonatkozó képességnek a fejlesztésére irányuló erőfeszítéseikben különösen azáltal, hogy támogatja egy őket segítő, hálózatbiztonsági vészhelyzeteket elhárító csoport (CERT) működését;

| iv. | támogatja a nemzeti/kormányzati és uniós CERT-ek képességeinek fejlesztését többek között a párbeszéd és az információcsere elősegítése révén annak biztosítása érdekében, hogy a legújabb technológiai fejleményekre való tekintettel valamennyi CERT rendelkezzen egy sor minimumképességgel, és a bevált gyakorlatok szerint működjön; |
| --- | --- |

iv.

támogatja a nemzeti/kormányzati és uniós CERT-ek képességeinek fejlesztését többek között a párbeszéd és az információcsere elősegítése révén annak biztosítása érdekében, hogy a legújabb technológiai fejleményekre való tekintettel valamennyi CERT rendelkezzen egy sor minimumképességgel, és a bevált gyakorlatok szerint működjön;

| v. | támogatja az uniós hálózat- és információbiztonsági gyakorlatok szervezését és végrehajtását, továbbá kérésükre tanácsot ad a tagállamoknak az ilyen nemzeti gyakorlatokra vonatkozóan; |
| --- | --- |

v.

támogatja az uniós hálózat- és információbiztonsági gyakorlatok szervezését és végrehajtását, továbbá kérésükre tanácsot ad a tagállamoknak az ilyen nemzeti gyakorlatokra vonatkozóan;

| vi. | segíti az uniós intézményeket, szerveket, hivatalokat és ügynökségeket, valamint a tagállamokat a hálózat- és információbiztonságra vonatkozó adatok gyűjtésére, elemzésére és a tagállamok biztonsági követelményeinek megfelelő terjesztésére irányuló erőfeszítéseikben; valamint az uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek, valamint a tagállamok által az uniós rendelkezéseknek, illetve az uniós jog rendelkezéseivel összhangban álló nemzeti rendelkezéseknek megfelelően nyújtott információk alapján gondoskodik az uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek, valamint a tagállamok Unión belüli hálózat- és információbiztonság helyzetére vonatkozó ismereteinek naprakészen tartásáról; |
| --- | --- |

vi.

segíti az uniós intézményeket, szerveket, hivatalokat és ügynökségeket, valamint a tagállamokat a hálózat- és információbiztonságra vonatkozó adatok gyűjtésére, elemzésére és a tagállamok biztonsági követelményeinek megfelelő terjesztésére irányuló erőfeszítéseikben; valamint az uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek, valamint a tagállamok által az uniós rendelkezéseknek, illetve az uniós jog rendelkezéseivel összhangban álló nemzeti rendelkezéseknek megfelelően nyújtott információk alapján gondoskodik az uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek, valamint a tagállamok Unión belüli hálózat- és információbiztonság helyzetére vonatkozó ismereteinek naprakészen tartásáról;

| vii. | támogatja a tagállamok saját mechanizmusait kiegészítő, uniós korai előrejelzési mechanizmus kifejlesztését; |
| --- | --- |

vii.

támogatja a tagállamok saját mechanizmusait kiegészítő, uniós korai előrejelzési mechanizmus kifejlesztését;

| viii. | a megfelelő állami szervek számára hálózat- és információbiztonsági képzéseket kínál adott esetben együttműködve az érdekeltekkel; |
| --- | --- |

viii.

a megfelelő állami szervek számára hálózat- és információbiztonsági képzéseket kínál adott esetben együttműködve az érdekeltekkel;

| c) | támogatja az illetékes állami szervek önkéntes együttműködését, illetve az érdekeltek, köztük az Unióban működő egyetemek és kutatóközpontok közötti együttműködést, valamint a figyelemfelkeltő tevékenységeket többek között azáltal, hogy:






  i. | előmozdítja a nemzeti és a kormányzati CERT-ek vagy a számítógép-biztonsági és incidenskezelő csoportok (CSIRT), többek között az uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek CERT-je közötti együttműködést; |
| --- | --- | --- |

c)

támogatja az illetékes állami szervek önkéntes együttműködését, illetve az érdekeltek, köztük az Unióban működő egyetemek és kutatóközpontok közötti együttműködést, valamint a figyelemfelkeltő tevékenységeket többek között azáltal, hogy:

i.

előmozdítja a nemzeti és a kormányzati CERT-ek vagy a számítógép-biztonsági és incidenskezelő csoportok (CSIRT), többek között az uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek CERT-je közötti együttműködést;

| ii. | előmozdítja a bevált gyakorlatok kidolgozását és megosztását a magas szintű hálózat- és információbiztonság elérése érdekében; |
| --- | --- |

ii.

előmozdítja a bevált gyakorlatok kidolgozását és megosztását a magas szintű hálózat- és információbiztonság elérése érdekében;

| iii. | elősegíti a bevált gyakorlatok kidolgozására és cseréjére irányuló párbeszédet és erőfeszítéseket; |
| --- | --- |

iii.

elősegíti a bevált gyakorlatok kidolgozására és cseréjére irányuló párbeszédet és erőfeszítéseket;

| iv. | előmozdítja az információ megosztásával és a figyelemfelkeltéssel kapcsolatos bevált gyakorlatokat; |
| --- | --- |

iv.

előmozdítja az információ megosztásával és a figyelemfelkeltéssel kapcsolatos bevált gyakorlatokat;

| v. | támogatja az uniós intézményeket, szerveket, hivatalokat és ügynökségeket, valamint – kérésükre – a tagállamokat és megfelelő intézményeiket, többek között az egyéni felhasználók szintjén a figyelemfelkeltést szolgáló tevékenységeik és más tájékoztató tevékenységek szervezésében annak érdekében, hogy a bevált gyakorlatok és iránymutatások rendelkezésre bocsátásával fokozza a hálózat- és információbiztonságot, valamint láthatóságát; |
| --- | --- |

v.

támogatja az uniós intézményeket, szerveket, hivatalokat és ügynökségeket, valamint – kérésükre – a tagállamokat és megfelelő intézményeiket, többek között az egyéni felhasználók szintjén a figyelemfelkeltést szolgáló tevékenységeik és más tájékoztató tevékenységek szervezésében annak érdekében, hogy a bevált gyakorlatok és iránymutatások rendelkezésre bocsátásával fokozza a hálózat- és információbiztonságot, valamint láthatóságát;

| d) | támogatja a kutatást és fejlesztést, továbbá a szabványosítást azáltal, hogy:






  i. | elősegíti a kockázatkezelésre és az elektronikus termékek, rendszerek, hálózatok és szolgáltatások biztonságára vonatkozó európai és nemzetközi standardok kidolgozását és alkalmazását; |
| --- | --- | --- |

d)

támogatja a kutatást és fejlesztést, továbbá a szabványosítást azáltal, hogy:

i.

elősegíti a kockázatkezelésre és az elektronikus termékek, rendszerek, hálózatok és szolgáltatások biztonságára vonatkozó európai és nemzetközi standardok kidolgozását és alkalmazását;

| ii. | tanácsokkal látja el az Uniót és a tagállamokat a tekintetben, hogy a hálózat- és információbiztonság területén milyen további kutatásokra van szükség ahhoz, hogy hatékonyan lehessen kezelni a hálózat- és információbiztonságot érintő jelenlegi és jövőbeli kockázatokat és fenyegetéseket, beleértve az új és kialakulóban lévő információs és kommunikációs technológiákat érintő kockázatokat is, illetve ahhoz, hogy eredményesen lehessen alkalmazni a kockázatmegelőző technológiákat; |
| --- | --- |

ii.

tanácsokkal látja el az Uniót és a tagállamokat a tekintetben, hogy a hálózat- és információbiztonság területén milyen további kutatásokra van szükség ahhoz, hogy hatékonyan lehessen kezelni a hálózat- és információbiztonságot érintő jelenlegi és jövőbeli kockázatokat és fenyegetéseket, beleértve az új és kialakulóban lévő információs és kommunikációs technológiákat érintő kockázatokat is, illetve ahhoz, hogy eredményesen lehessen alkalmazni a kockázatmegelőző technológiákat;

| e) | együttműködik az uniós intézményekkel, szervekkel, hivatalokkal és ügynökségekkel, köztük a kiberbűnözés elleni fellépéssel és a magánélet, illetve a személyes adatok védelmével foglalkozókkal is a közös érdekű ügyekkel kapcsolatos problémák kezelése érdekében többek között azáltal, hogy:






  i. | biztosítja a know-how és a bevált gyakorlatok cseréjét; |
| --- | --- | --- |

e)

együttműködik az uniós intézményekkel, szervekkel, hivatalokkal és ügynökségekkel, köztük a kiberbűnözés elleni fellépéssel és a magánélet, illetve a személyes adatok védelmével foglalkozókkal is a közös érdekű ügyekkel kapcsolatos problémák kezelése érdekében többek között azáltal, hogy:

i.

biztosítja a know-how és a bevált gyakorlatok cseréjét;

| ii. | tanácsot ad a hálózat- és információbiztonság megfelelő vonatkozásaival kapcsolatban a szinergiák kialakítása érdekében; |
| --- | --- |

ii.

tanácsot ad a hálózat- és információbiztonság megfelelő vonatkozásaival kapcsolatban a szinergiák kialakítása érdekében;

| f) | a hálózat- és információbiztonsággal kapcsolatos kérdésekre vonatkozó nemzetközi együttműködés elősegítése érdekében hozzájárul a harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel folytatandó együttműködésre irányuló uniós erőfeszítésekhez többek között azáltal, hogy:






  i. | adott esetben megfigyelőként részt vesz nemzetközi gyakorlatokon, illetve e gyakorlatok szervezésében, valamint az ilyen gyakorlatok eredményeiről elemzést és jelentést készít; |
| --- | --- | --- |

f)

a hálózat- és információbiztonsággal kapcsolatos kérdésekre vonatkozó nemzetközi együttműködés elősegítése érdekében hozzájárul a harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel folytatandó együttműködésre irányuló uniós erőfeszítésekhez többek között azáltal, hogy:

i.

adott esetben megfigyelőként részt vesz nemzetközi gyakorlatokon, illetve e gyakorlatok szervezésében, valamint az ilyen gyakorlatok eredményeiről elemzést és jelentést készít;

| ii. | elősegíti a megfelelő szervezetek bevált gyakorlatainak cseréjét; |
| --- | --- |

ii.

elősegíti a megfelelő szervezetek bevált gyakorlatainak cseréjét;

| iii. | szakértelmet biztosít az uniós intézmények számára. |
| --- | --- |

iii.

szakértelmet biztosít az uniós intézmények számára.

| 2. | Az uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek, valamint a tagállami szervek tanácsot kérhetnek az Ügynökségtől a biztonság sérülése és az integritás megszűnése esetén, amennyiben ezek jelentős hatással járnak a hálózatok vagy a szolgáltatások működése szempontjából. |
| --- | --- |

2.

Az uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek, valamint a tagállami szervek tanácsot kérhetnek az Ügynökségtől a biztonság sérülése és az integritás megszűnése esetén, amennyiben ezek jelentős hatással járnak a hálózatok vagy a szolgáltatások működése szempontjából.

| 3. | Az Ügynökség ellátja az Unió jogi aktusai által ráruházott feladatokat. |
| --- | --- |

3.

Az Ügynökség ellátja az Unió jogi aktusai által ráruházott feladatokat.

| 4. | Az Ügynökség független módon fejezi ki saját, az e rendelet hatáskörébe és célkitűzései közé tartozó kérdésekre vonatkozó következtetéseit, iránymutatásait és tanácsait. |
| --- | --- |

4.

Az Ügynökség független módon fejezi ki saját, az e rendelet hatáskörébe és célkitűzései közé tartozó kérdésekre vonatkozó következtetéseit, iránymutatásait és tanácsait.

Irányítás

Igazgatóság

Az igazgatóság tagállamonként egy-egy képviselőből és a Bizottság által kijelölt két képviselőből áll. Valamennyi képviselő rendelkezik szavazati joggal. Az igazgatóság minden egyes tagja rendelkezik egy helyettessel, aki a tagot képviseli annak távollétében.

Az igazgatóság tagjait és helyetteseiket az Ügynökség feladataira és céljaira vonatkozó ismereteik alapján nevezik ki, figyelembe véve az igazgatósági tagként elvégzendő feladatok teljesítéséhez szükséges vezetői, adminisztratív és költségvetési felkészültségüket.

Az igazgatósági tagok és helyetteseik hivatali ideje négy év. A hivatali idő megújítható.

Az érdekeltek állandó csoportja

Az igazgatóság az ügyvezető igazgató javaslatára létrehozza az érdekeltek állandó csoportját a releváns érdekelteket, így különösen az IKT-ágazatot, a nyilvános elektronikus hírközlő hálózatokat szolgáltató és a nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatásokat nyújtó vállalkozásokat, a fogyasztói csoportokat és a hálózat- és információbiztonság területén tevékenykedő tudományos szakembereket képviselő elismert szakértőkből, valamint a 2002/21/EK irányelv értelmében bejegyzett nemzeti szabályozó hatóságok, a bűnüldöző és a magánélet védelmével foglalkozó hatóságok képviselőiből. Az érdekeltek állandó csoportja tagjainak hivatali ideje két és fél évre szól.

Az érdekeltek állandó csoportja tanácsadással segíti az Ügynökséget tevékenységeinek ellátásában. A csoport tanácsokat ad különösen az ügyvezető igazgatónak az Ügynökség munkaprogramjára vonatkozó javaslat elkészítéséhez és a releváns érdekeltekkel a munkaprogramot érintő valamennyi kérdésről folytatandó párbeszéd biztosításához.

Ügyvezető igazgató

Az ügyvezető igazgatót nyílt és átlátható kiválasztási eljárást követően az igazgatóság nevezi ki ötéves megújítható időtartamra az Európai Bizottság által javasolt jelöltek listájáról.

Végrehajtó testület

A végrehajtó testület az igazgatósági tagok közül kinevezett öt tagból áll, köztük az igazgatóság elnökéből – aki betöltheti a végrehajtó testület elnöki tisztségét is –, valamint a Bizottság egyik képviselőjéből.

Külső ellenőrzés

Európai Számvevőszék.

Belső ellenőrzés

A Bizottság belső ellenőrzési szolgálata.

A zárszámadás elfogadásáért felelős hatóság

Az Európai Parlament, a Tanács ajánlása alapján.

Az Ügynökség rendelkezésére bocsátott erőforrások 2014-ben (2013)

Végleges költségvetés

9,7 millió euro (9,7 millió euro), ennek 94 %-a (93 %) uniós támogatás.

Létszám 2014. december 31-én

A létszámtervben szereplő álláshelyek száma 48 (47), ebből betöltött 46 (43).

Egyéb betöltött álláshelyek: 14 (13) szerződéses alkalmazott, 2 (3) kirendelt nemzeti szakértő.

Teljes létszám 62 (59), feladatok szerinti bontásban:

operatív feladatok: 44 (42) fő

adminisztratív feladatok: 18 (17) fő

Termékek és szolgáltatások 2014-ben (2013)

Az ENISA 2014-es alaptevékenységei három munkafolyamatra (MF) lettek felosztva.

MF
   (1)
  1. Az uniós szakpolitika kialakításának támogatása

2014 során az ENISA támogatást nyújtott a politikai döntéshozatali folyamathoz. Ez abból állt, hogy az Ügynökség konszolidált információkkal szolgált a politikai döntéshozóknak az újonnan felmerülő fenyegetésekről, és fontos üzeneteket fogalmazott meg a tagállamok számára arról, hogyan biztosíthatják, hogy politikájuk és képességeik összhangban álljanak az uniós célkitűzésekkel, figyelembe véve a különböző tagállamokban leszűrt tanulságokat. Ezek az eredmények csak úgy voltak elérhetők, hogy a hozzáférhető információforrásokat közös összefüggésrendszerben egyesítették, és ugyanakkor szükség volt a fenyegetésértékelés, kockázatcsökkentés és politikameghatározás terén érdekelt fontos érintettek együttműködésére és bevonására is.

A következő célok és eredmények valósultak meg:

| — | A technológiai fejlődés, kockázatok és kihívások azonosítása: tendenciák, biztonsági kihívások, a kapcsolódó kockázatok és a szükséges ellenintézkedések meghatározása az új technológiák terén (különös tekintettel a kiválasztott területekre/ágazatokra). |
| --- | --- |

—

A technológiai fejlődés, kockázatok és kihívások azonosítása: tendenciák, biztonsági kihívások, a kapcsolódó kockázatok és a szükséges ellenintézkedések meghatározása az új technológiák terén (különös tekintettel a kiválasztott területekre/ágazatokra).

| — | Hozzájárulás az uniós politikai kezdeményezésekhez: politikai kezdeményezések támogatása a biztonsági szempontok felmutatásával, valamint biztonsági intézkedések, illetve a biztonság és az adatvédelem terén legjobban bevált gyakorlatok javaslása. |
| --- | --- |

—

Hozzájárulás az uniós politikai kezdeményezésekhez: politikai kezdeményezések támogatása a biztonsági szempontok felmutatásával, valamint biztonsági intézkedések, illetve a biztonság és az adatvédelem terén legjobban bevált gyakorlatok javaslása.

| — | Az uniós oktatás, kutatás és szabványosítás támogatása: az együttműködés és a kooperáció elősegítése a biztonsági szabványok alkalmazásának és a biztonsági kutatás előmozdításának érdekében; a hálózat- és információbiztonság tudatosítása az oktatás minden szintjén. |
| --- | --- |

—

Az uniós oktatás, kutatás és szabványosítás támogatása: az együttműködés és a kooperáció elősegítése a biztonsági szabványok alkalmazásának és a biztonsági kutatás előmozdításának érdekében; a hálózat- és információbiztonság tudatosítása az oktatás minden szintjén.

Az eredmények száma: 10 (7)

MF2. A kapacitásépítés támogatása

2014 folyamán számos olyan tevékenység zajlott, amely a legfőbb érintetteket igyekezett támogatni abban, hogy új operatív és stratégiai képességek kifejlesztése révén meg tudjanak felelni a különböző kiberbiztonsági kihívásoknak, illetve bővíteni tudják meglévő képességeik tárát.

Az Unió egyes tagállamai, akárcsak a magánvállalkozások, különböző fejlettségi szinten állnak a tekintetben, hogy mennyire képesek szembenézni számítógépes támadásokkal és hálózati zavarokkal. Az e munkafolyamat keretében végzett ENISA-tevékenységek azt célozták, hogy a bevált gyakorlatok gyűjtésével és terjesztésével emeljék a biztonság szintjét az egyes tagállamokban és a magánszektorban, illetve általában az európai polgárok javára.

A munkafolyamat céljai és eredményei a következők voltak:

| — | A tagállamok kapacitásépítésének támogatása: a tagállamok segítése a nemzeti kiberbiztonsági stratégiák, a PPP-k, valamint a CERT-vonatkozású biztonsági módszerek és oktatási anyagok fejlesztésének és összehangolásának terén. |
| --- | --- |

—

A tagállamok kapacitásépítésének támogatása: a tagállamok segítése a nemzeti kiberbiztonsági stratégiák, a PPP-k, valamint a CERT-vonatkozású biztonsági módszerek és oktatási anyagok fejlesztésének és összehangolásának terén.

| — | A magánszektor kapacitásépítésének támogatása: a hálózat- és információbiztonság különböző területein (a hálózat- és információbiztonság és a közbeszerzés; intelligens hálózatok tanúsítása, ICS SCADA – ipari vezérlő/felügyeleti, vezérlő- és adatgyűjtő – rendszerek, internetszolgáltatók, felhőalapú számítástechnika) a bevált gyakorlatokról szóló útmutatók, iránymutatások, minimális biztonsági ajánlások, illetve harmonizációs iránymutatások kidolgozása. |
| --- | --- |

—

A magánszektor kapacitásépítésének támogatása: a hálózat- és információbiztonság különböző területein (a hálózat- és információbiztonság és a közbeszerzés; intelligens hálózatok tanúsítása, ICS SCADA – ipari vezérlő/felügyeleti, vezérlő- és adatgyűjtő – rendszerek, internetszolgáltatók, felhőalapú számítástechnika) a bevált gyakorlatokról szóló útmutatók, iránymutatások, minimális biztonsági ajánlások, illetve harmonizációs iránymutatások kidolgozása.

| — | Az uniós polgárok felkészültségének javítása: technikai útmutatás nyújtása, ismeretterjesztő eszközök rendelkezésre bocsátása és az uniós kiberbiztonsági hónap támogatása. |
| --- | --- |

—

Az uniós polgárok felkészültségének javítása: technikai útmutatás nyújtása, ismeretterjesztő eszközök rendelkezésre bocsátása és az uniós kiberbiztonsági hónap támogatása.

Az eredmények száma: 16 (16)

MF3. A kooperáció támogatása

Az együttműködés elengedhetetlen előfeltétele annak, hogy nőjön és erősödjék az európai egységes piac hálózat- és információbiztonsága, valamint hogy kiépüljenek a tagállamok, az uniós intézmények és a harmadik országok hálózat- és információbiztonsági kapacitásai.

2014-ben az ENISA e téren is folytatta a munkáját, az Ügynökség létrehozása óta kifejlesztett releváns közösségekkel már fennálló együttműködésre alapozva. A kooperáció fejlesztése érdekében az ENISA folytatta a bizalomerősítést, a piacon megjelenő termékek és szolgáltatások, illetve az azok iránti igény közötti szakadék áthidalását, valamint folyamatosan frissítette a hálózat- és információbiztonsági politika végrehajtóinak nyújtott információkat. Segítette a kooperációt 2014-ben az is, hogy eszközöket dolgoztak ki a nemzetközi kommunikáció megkönnyítésére és javítására, illetve a biztonság szempontjából lényeges információk megosztására a különböző tagállamokban működő, azonos érdeklődésű közösségeken belül.

A munkafolyamat céljai és eredményei a következők voltak:

| — | A válságkezelési együttműködés gyakorlása: a Cyber Europe 2014 megszervezése, gyakorlási terv, a gyakorlás végrehajtása és beszámolás az európai számítógépes válságkezelési együttműködésről. |
| --- | --- |

—

A válságkezelési együttműködés gyakorlása: a Cyber Europe 2014 megszervezése, gyakorlási terv, a gyakorlás végrehajtása és beszámolás az európai számítógépes válságkezelési együttműködésről.

| — | Az uniós jogszabályok végrehajtása: technikai iránymutatás és biztonsági intézkedések kidolgozása a váratlan eseményekről szóló 2013-as éves jelentések és a jelentős váratlan eseményekre vonatkozó ajánlások elemzését követően. |
| --- | --- |

—

Az uniós jogszabályok végrehajtása: technikai iránymutatás és biztonsági intézkedések kidolgozása a váratlan eseményekről szóló 2013-as éves jelentések és a jelentős váratlan eseményekre vonatkozó ajánlások elemzését követően.

| — | Rendszeres együttműködés a hálózat- és információbiztonsági közösségek között: a tagállami intézmények operatív képességeinek korszerűsítése és fejlesztése a CERT-közösség hatékonyságának és eredményességének növelésével. |
| --- | --- |

—

Rendszeres együttműködés a hálózat- és információbiztonsági közösségek között: a tagállami intézmények operatív képességeinek korszerűsítése és fejlesztése a CERT-közösség hatékonyságának és eredményességének növelésével.

Az eredmények száma: 9 (15)

MEGJEGYZÉS: Egyes 2014-es eredmények egynél több kiadványban vagy más konkrétumban testesültek meg, pl. a 3.2 munkacsomag 1. eredménye 6 kiadványt jelentett.

---

(1)  MF: Munkafolyamat.

Forrás: Az Ügynökségtől származó melléklet.

---

AZ ÜGYNÖKSÉG VÁLASZA

| 11. | 2014 december végén sor került egy jelentős építési projektre, amely az athéni iroda felújításával volt kapcsolatos. A fő munkák befejezésekor további infrastrukturális beruházásokra volt szükség, főként az athéni épületben, amelyekre 2014 végén kellett szerződést kötni. A kiegészítő beruházások megvalósítását így 2015 első hónapjaira tervezték, ami megmagyarázza a nagyarányú átvitelt. |
| --- | --- |

11.

2014 december végén sor került egy jelentős építési projektre, amely az athéni iroda felújításával volt kapcsolatos. A fő munkák befejezésekor további infrastrukturális beruházásokra volt szükség, főként az athéni épületben, amelyekre 2014 végén kellett szerződést kötni. A kiegészítő beruházások megvalósítását így 2015 első hónapjaira tervezték, ami megmagyarázza a nagyarányú átvitelt.

---

| 9.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 409/234 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 409/234

---

JELENTÉS

az Europol-nyugdíjalap 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, az Alap válaszával együtt

(2015/C 409/26)

BEVEZETÉS

| 1. | A hágai székhelyű Europol-nyugdíjalapot (a továbbiakban: az Alap, más néven EPF) a hágai székhelyű Európai Rendőrségi Hivatal (Europol) korábbi személyzeti szabályzata 6. függelékének 37. cikke hozta létre. Az Alap végrehajtásáról szóló szabályokat az 1999. március 12-i tanácsi jogi aktus (1) határozta meg, amelyet a 2011/400/EU tanácsi határozat (2) módosított. Az Alap célja, hogy az Europol által a 2010. január 1-jei uniós ügynökséggé történő átalakulás előtt már foglalkoztatott alkalmazottak nyugdíjait finanszírozza és kifizesse. |
| --- | --- |

1.

A hágai székhelyű Europol-nyugdíjalapot (a továbbiakban: az Alap, más néven EPF) a hágai székhelyű Európai Rendőrségi Hivatal (Europol) korábbi személyzeti szabályzata 6. függelékének 37. cikke hozta létre. Az Alap végrehajtásáról szóló szabályokat az 1999. március 12-i tanácsi jogi aktus (1) határozta meg, amelyet a 2011/400/EU tanácsi határozat (2) módosított. Az Alap célja, hogy az Europol által a 2010. január 1-jei uniós ügynökséggé történő átalakulás előtt már foglalkoztatott alkalmazottak nyugdíjait finanszírozza és kifizesse.

A MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZATOT ALÁTÁMASZTÓ INFORMÁCIÓK

| 2. | A Számvevőszék ellenőrzési módszere analitikus ellenőrzési eljárásokat, tranzakciók közvetlen vizsgálatát, valamint az Alap belső kontrollmechanizmusainak értékelését foglalja magában. Mindez kiegészül más ellenőrök munkájából származó bizonyítékokkal, valamint a vezetői teljességi nyilatkozatok elemzésével. |
| --- | --- |

2.

A Számvevőszék ellenőrzési módszere analitikus ellenőrzési eljárásokat, tranzakciók közvetlen vizsgálatát, valamint az Alap belső kontrollmechanizmusainak értékelését foglalja magában. Mindez kiegészül más ellenőrök munkájából származó bizonyítékokkal, valamint a vezetői teljességi nyilatkozatok elemzésével.

| MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT









  3. | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke alapján a Számvevőszék ellenőrizte a következőket:






  a) | az Alapnak a 2014. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolója (3); |
| --- | --- | --- |

MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT

3.

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke alapján a Számvevőszék ellenőrizte a következőket:

a)

az Alapnak a 2014. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolója (3);

| b) | a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége. |
| --- | --- |

b)

a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége.

A vezetés felelőssége

| 4. | A vezetés felelőssége az Alap éves beszámolójának elkészítése és valós bemutatása, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége (4):






  a) | Az Alap éves beszámolója tekintetében a vezetés felelősségi körébe tartozik: az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és valós bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítása, megvalósítása és fenntartása; a Tanács által az Alap számára elfogadott számviteli szabályok (5) alapján megfelelő számviteli politika megválasztása és alkalmazása; és a körülményeknek megfelelően ésszerű számviteli becslések készítése. Az Alap igazgatótanácsa és az Európai Rendőrségi Hivatal igazgatója jóváhagyja az éves beszámolót, miután azt az Alap számvitelért felelős tisztviselője a rendelkezésére álló valamennyi információ alapján elkészítette. Ugyanők egy nyilatkozatot is fogalmaznak, amelyben többek között kijelentik, hogy ésszerű bizonyossággal rendelkeznek afelől, hogy a beszámoló minden lényeges szempontból valós és hű képet ad az Alap pénzügyi helyzetéről. |
| --- | --- | --- |

4.

A vezetés felelőssége az Alap éves beszámolójának elkészítése és valós bemutatása, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége (4):

a)

Az Alap éves beszámolója tekintetében a vezetés felelősségi körébe tartozik: az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és valós bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítása, megvalósítása és fenntartása; a Tanács által az Alap számára elfogadott számviteli szabályok (5) alapján megfelelő számviteli politika megválasztása és alkalmazása; és a körülményeknek megfelelően ésszerű számviteli becslések készítése. Az Alap igazgatótanácsa és az Európai Rendőrségi Hivatal igazgatója jóváhagyja az éves beszámolót, miután azt az Alap számvitelért felelős tisztviselője a rendelkezésére álló valamennyi információ alapján elkészítette. Ugyanők egy nyilatkozatot is fogalmaznak, amelyben többek között kijelentik, hogy ésszerű bizonyossággal rendelkeznek afelől, hogy a beszámoló minden lényeges szempontból valós és hű képet ad az Alap pénzügyi helyzetéről.

| b) | A vezetés felelőssége a mögöttes tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, illetve a gondos pénzgazdálkodás elveinek követése tekintetében abban áll, hogy ki kell alakítania, meg kell valósítania és fenn kell tartania egy olyan eredményes és hatékony belső kontrollrendszert, amely megfelelő felügyelettel és alkalmas intézkedésekkel képes megakadályozni a szabálytalanságokat és csalásokat, illetve szükség esetén jogi eljárásokkal képes visszaszerezni a tévesen kifizetett vagy felhasznált pénzösszegeket. |
| --- | --- |

b)

A vezetés felelőssége a mögöttes tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, illetve a gondos pénzgazdálkodás elveinek követése tekintetében abban áll, hogy ki kell alakítania, meg kell valósítania és fenn kell tartania egy olyan eredményes és hatékony belső kontrollrendszert, amely megfelelő felügyelettel és alkalmas intézkedésekkel képes megakadályozni a szabálytalanságokat és csalásokat, illetve szükség esetén jogi eljárásokkal képes visszaszerezni a tévesen kifizetett vagy felhasznált pénzösszegeket.

Az ellenőr felelőssége

| 5. | A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzése alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Európai Parlament és a Tanács számára (6) az éves beszámoló megbízhatóságára és a mögöttes tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. A Számvevőszék az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjai és etikai kódexe, valamint a legfőbb ellenőrző intézményeknek az INTOSAI által elfogadott nemzetközi standardjai szerint végzi ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy ésszerű bizonyosságot szerezhessen arról, hogy az Alap éves beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

5.

A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzése alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Európai Parlament és a Tanács számára (6) az éves beszámoló megbízhatóságára és a mögöttes tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. A Számvevőszék az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjai és etikai kódexe, valamint a legfőbb ellenőrző intézményeknek az INTOSAI által elfogadott nemzetközi standardjai szerint végzi ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy ésszerű bizonyosságot szerezhessen arról, hogy az Alap éves beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek.

| 6. | Az ellenőrzés olyan eljárásokat foglal magában, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték szerezhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőrnek egy arra irányuló kockázatelemzés alapján kialakított szakmai megítélésétől függ, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba a beszámolóban, illetve az Európai Unió jogi keretei által meghatározott követelményektől való lényeges eltérés az annak alapjául szolgáló tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr mérlegeli a szervezetnek a beszámoló elkészítése és valós bemutatása szempontjából releváns belső kontrollmechanizmusait, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségének és szabályszerűségének biztosítása céljából alkalmazott felügyeleti és kontrollrendszereit, és a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárásokat alakít ki. Az ellenőrzés része továbbá az alkalmazott számviteli politika megfelelőségének, a számviteli becslések ésszerűségének és a beszámoló általános bemutatásának értékelése. |
| --- | --- |

6.

Az ellenőrzés olyan eljárásokat foglal magában, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték szerezhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőrnek egy arra irányuló kockázatelemzés alapján kialakított szakmai megítélésétől függ, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba a beszámolóban, illetve az Európai Unió jogi keretei által meghatározott követelményektől való lényeges eltérés az annak alapjául szolgáló tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr mérlegeli a szervezetnek a beszámoló elkészítése és valós bemutatása szempontjából releváns belső kontrollmechanizmusait, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségének és szabályszerűségének biztosítása céljából alkalmazott felügyeleti és kontrollrendszereit, és a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárásokat alakít ki. Az ellenőrzés része továbbá az alkalmazott számviteli politika megfelelőségének, a számviteli becslések ésszerűségének és a beszámoló általános bemutatásának értékelése.

| 7. | A Számvevőszék úgy véli, hogy az összegyűjtött ellenőrzési bizonyítékok elégségesek és megfelelőek megbízhatósági nyilatkozata megalapozásához. |
| --- | --- |

7.

A Számvevőszék úgy véli, hogy az összegyűjtött ellenőrzési bizonyítékok elégségesek és megfelelőek megbízhatósági nyilatkozata megalapozásához.

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról

| 8. | A Számvevőszék véleménye szerint az Alap éves beszámolója minden lényeges szempontból híven és pénzügyi szabályzata előírásainak, valamint a Tanács által elfogadott számviteli szabályoknak megfelelően tükrözi a 2014. december 31-i pénzügyi helyzetet, a tárgyévi gazdasági események eredményét és a pénzforgalmat. |
| --- | --- |

8.

A Számvevőszék véleménye szerint az Alap éves beszámolója minden lényeges szempontból híven és pénzügyi szabályzata előírásainak, valamint a Tanács által elfogadott számviteli szabályoknak megfelelően tükrözi a 2014. december 31-i pénzügyi helyzetet, a tárgyévi gazdasági események eredményét és a pénzforgalmat.

Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről

| 9. | A Számvevőszék véleménye szerint a 2014. december 31-én véget ért évre vonatkozó éves beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

9.

A Számvevőszék véleménye szerint a 2014. december 31-én véget ért évre vonatkozó éves beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek.

Figyelemfelhívó megjegyzés

| 10. | A Számvevőszék felhívja a figyelmet az Alap 2014. évi éves jelentésének 2.6. és 2.7. megjegyzésére. Az Alap igazgatótanácsa a folyamatosság elve alapján állította össze a beszámolót. Ugyanakkor várható, hogy 2015-ben sor fog kerülni a legtöbb ma még ki nem fizetett nyugdíjjogosultság rendezésére, egy másik nyugdíjrendszerbe történő átvitel révén, és hogy 2015. december 31-ére nem marad több aktív tag. Az Alap igazgatótanácsa és az Europol igazgatótanácsa jelenleg vizsgálja a Tanáccsal együtt az Alap jövőjével kapcsolatos lehetőségeket, amelyek közül az egyik az Alap 2015. december 31-ét követő felszámolása. |
| --- | --- |

10.

A Számvevőszék felhívja a figyelmet az Alap 2014. évi éves jelentésének 2.6. és 2.7. megjegyzésére. Az Alap igazgatótanácsa a folyamatosság elve alapján állította össze a beszámolót. Ugyanakkor várható, hogy 2015-ben sor fog kerülni a legtöbb ma még ki nem fizetett nyugdíjjogosultság rendezésére, egy másik nyugdíjrendszerbe történő átvitel révén, és hogy 2015. december 31-ére nem marad több aktív tag. Az Alap igazgatótanácsa és az Europol igazgatótanácsa jelenleg vizsgálja a Tanáccsal együtt az Alap jövőjével kapcsolatos lehetőségeket, amelyek közül az egyik az Alap 2015. december 31-ét követő felszámolása.

A KORÁBBI ÉVEK MEGJEGYZÉSEINEK HASZNOSULÁSA

| 11. | Az I. melléklet áttekintést ad a korábbi évek számvevőszéki megjegyzései nyomán tett helyesbítő intézkedésről. |
| --- | --- |

11.

Az I. melléklet áttekintést ad a korábbi évek számvevőszéki megjegyzései nyomán tett helyesbítő intézkedésről.

A jelentést 2015. szeptember 8-i luxembourgi ülésén fogadta el a Milan Martin CVIKL számvevőszéki tag elnökölte IV. Kamara.

a Számvevőszék nevében

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

elnök

---

(1)  Az 5397/99 számú dokumentum a Tanács nyilvános dokumentum-nyilvántartásában: http://register.consilium.europa.eu/.

1

(2)  HL L 179., 2011.7.7., 5. o.

2

(3)  A beszámoló a következőkből áll: mérleg, bevételi és kiadási kimutatás, pénzforgalmi kimutatás, és a magyarázatok.

3

(4)  A 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet 33. és 43. cikke (HL L 357., 2002.12.31., 72. o.).

4

(5)  Az Alap szabályzatának elfogadásáról szóló 1999. március 12-i tanácsi jogi aktussal és az ezt módosító 2011. június 28-i tanácsi határozattal összhangban a beszámolót a nyugdíjalapokról szóló holland számviteli szabályok, azaz a holland pénzügyi beszámolási szabályok 610. irányelve, és a Nemzetközi Számviteli Standard Testület (IASB) által kiadott Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardok (IFRS) alapján állítják össze.

5

(6)  Az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (HL L 248., 2002.9.16., 1. o.) 185. cikkének (2) bekezdése.

6

---

MELLÉKLET

A korábbi évek megjegyzéseinek hasznosulása

| Év | A Számvevőszék megjegyzése | A helyesbítő intézkedés állapota
  (végrehajtva/folyamatban/végrehajtandó/n.a.) |
| --- | --- | --- |
| 2012 | Az Europol személyzeti szabályzata a tisztviselők által befizetett nyugdíjjárulék tőkésítésének éves szintjét 3,5 %-ban állapította meg. Mivel a hozzájárulást havonként kell befizetni, és az összeg hónaponként eltérő lehet, az éves ráta használata helytelen, és havi rátát kellene alkalmazni. Ennek azonban nincs lényeges hatása az éves beszámolóra. | n.a. |

Év

A Számvevőszék megjegyzése

A helyesbítő intézkedés állapota

(végrehajtva/folyamatban/végrehajtandó/n.a.)

2012

Az Europol személyzeti szabályzata a tisztviselők által befizetett nyugdíjjárulék tőkésítésének éves szintjét 3,5 %-ban állapította meg. Mivel a hozzájárulást havonként kell befizetni, és az összeg hónaponként eltérő lehet, az éves ráta használata helytelen, és havi rátát kellene alkalmazni. Ennek azonban nincs lényeges hatása az éves beszámolóra.

n.a.

---

AZ ALAP VÁLASZA

| 10. | Az Europol igazgatótanácsa 2015. május 12–13-i ülésén egyhangúlag egyetértett abban, hogy a törvényhozónak javasolja az Europol-nyugdíjalap (EPF) megszüntetését, valamint az alap általános tartalékának a támogatók közötti újraelosztását. A megfelelő jogi eszközt jelenleg vizsgálják a Tanács érintett előkészítő szervei. |
| --- | --- |

10.

Az Europol igazgatótanácsa 2015. május 12–13-i ülésén egyhangúlag egyetértett abban, hogy a törvényhozónak javasolja az Europol-nyugdíjalap (EPF) megszüntetését, valamint az alap általános tartalékának a támogatók közötti újraelosztását. A megfelelő jogi eszközt jelenleg vizsgálják a Tanács érintett előkészítő szervei.

---

| 9.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 409/238 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 409/238

---

JELENTÉS

az Európai Vasúti Ügynökség 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, az Ügynökség válaszával együtt

(2015/C 409/27)

BEVEZETÉS

| 1. | A Lille-i és Valenciennes-i székhelyű Európai Vasúti Ügynökséget (a továbbiakban: az Ügynökség vagy ERA) a 881/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) hozta létre. Az Ügynökség feladata a vasúti rendszerek kölcsönös átjárhatósági szintjének növelése és közös biztonsági koncepció kialakítása egy versenyképesebb és magas biztonsági szintű európai vasúti ágazat kialakítása érdekében (2). |
| --- | --- |

1.

A Lille-i és Valenciennes-i székhelyű Európai Vasúti Ügynökséget (a továbbiakban: az Ügynökség vagy ERA) a 881/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) hozta létre. Az Ügynökség feladata a vasúti rendszerek kölcsönös átjárhatósági szintjének növelése és közös biztonsági koncepció kialakítása egy versenyképesebb és magas biztonsági szintű európai vasúti ágazat kialakítása érdekében (2).

A MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZATOT ALÁTÁMASZTÓ INFORMÁCIÓK

| 2. | A Számvevőszék ellenőrzési módszere analitikus ellenőrzési eljárásokat, tranzakciók közvetlen tesztelését, valamint az Ügynökség felügyeleti és kontrollrendszereiben alkalmazott fő kontrollmechanizmusok értékelését foglalja magában. Mindez kiegészül más ellenőrök munkájából származó bizonyítékokkal, valamint a vezetői teljességi nyilatkozatok elemzésével. |
| --- | --- |

2.

A Számvevőszék ellenőrzési módszere analitikus ellenőrzési eljárásokat, tranzakciók közvetlen tesztelését, valamint az Ügynökség felügyeleti és kontrollrendszereiben alkalmazott fő kontrollmechanizmusok értékelését foglalja magában. Mindez kiegészül más ellenőrök munkájából származó bizonyítékokkal, valamint a vezetői teljességi nyilatkozatok elemzésével.

| MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT









  3. | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke alapján a Számvevőszék ellenőrizte a következőket:






  a) | az Ügynökség éves beszámolója, amely a 2014. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból (3) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (4) áll, és |
| --- | --- | --- |

MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT

3.

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke alapján a Számvevőszék ellenőrizte a következőket:

a)

az Ügynökség éves beszámolója, amely a 2014. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból (3) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (4) áll, és

| b) | a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége. |
| --- | --- |

b)

a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége.

A vezetés felelőssége

| 4. | A vezetés felelőssége az Ügynökség éves beszámolójának elkészítése és valós bemutatása, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége (5):






  a) | Az Ügynökség éves beszámolója tekintetében a vezetés felelősségi körébe tartozik: az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és valós bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítása, megvalósítása és fenntartása; a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok (6) alapján megfelelő számviteli politika megválasztása és alkalmazása; és a körülményeknek megfelelően ésszerű számviteli becslések készítése. Az igazgató hagyja jóvá az Ügynökség éves beszámolóját azután, hogy a számvitelért felelős tisztviselő az összes rendelkezésre álló információ alapján egy olyan kísérő nyilatkozattal egyetemben elkészítette azt, amelyben a tisztviselő többek között kijelenti, hogy ésszerű bizonyossággal rendelkezik afelől, hogy a beszámoló minden lényeges szempontból valós és hű képet ad az Ügynökség pénzügyi helyzetéről. |
| --- | --- | --- |

4.

A vezetés felelőssége az Ügynökség éves beszámolójának elkészítése és valós bemutatása, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége (5):

a)

Az Ügynökség éves beszámolója tekintetében a vezetés felelősségi körébe tartozik: az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és valós bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítása, megvalósítása és fenntartása; a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok (6) alapján megfelelő számviteli politika megválasztása és alkalmazása; és a körülményeknek megfelelően ésszerű számviteli becslések készítése. Az igazgató hagyja jóvá az Ügynökség éves beszámolóját azután, hogy a számvitelért felelős tisztviselő az összes rendelkezésre álló információ alapján egy olyan kísérő nyilatkozattal egyetemben elkészítette azt, amelyben a tisztviselő többek között kijelenti, hogy ésszerű bizonyossággal rendelkezik afelől, hogy a beszámoló minden lényeges szempontból valós és hű képet ad az Ügynökség pénzügyi helyzetéről.

| b) | A vezetés felelőssége a mögöttes tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, illetve a gondos pénzgazdálkodás elveinek követése tekintetében abban áll, hogy ki kell alakítania, meg kell valósítania és fenn kell tartania egy olyan eredményes és hatékony belső kontrollrendszert, amely megfelelő felügyelettel és alkalmas intézkedésekkel képes megakadályozni a szabálytalanságokat és csalásokat, illetve szükség esetén jogi eljárásokkal képes visszaszerezni a tévesen kifizetett vagy felhasznált pénzösszegeket. |
| --- | --- |

b)

A vezetés felelőssége a mögöttes tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, illetve a gondos pénzgazdálkodás elveinek követése tekintetében abban áll, hogy ki kell alakítania, meg kell valósítania és fenn kell tartania egy olyan eredményes és hatékony belső kontrollrendszert, amely megfelelő felügyelettel és alkalmas intézkedésekkel képes megakadályozni a szabálytalanságokat és csalásokat, illetve szükség esetén jogi eljárásokkal képes visszaszerezni a tévesen kifizetett vagy felhasznált pénzösszegeket.

Az ellenőr felelőssége

| 5. | A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzése alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Európai Parlament és a Tanács számára (7) az éves beszámoló megbízhatóságára és a mögöttes tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. A Számvevőszék az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjai és etikai kódexe, valamint a legfőbb ellenőrző intézményeknek az INTOSAI által elfogadott nemzetközi standardjai szerint végzi ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy ésszerű bizonyosságot szerezhessen arról, hogy az Ügynökség éves beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

5.

A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzése alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Európai Parlament és a Tanács számára (7) az éves beszámoló megbízhatóságára és a mögöttes tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. A Számvevőszék az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjai és etikai kódexe, valamint a legfőbb ellenőrző intézményeknek az INTOSAI által elfogadott nemzetközi standardjai szerint végzi ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy ésszerű bizonyosságot szerezhessen arról, hogy az Ügynökség éves beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek.

| 6. | Az ellenőrzés olyan eljárásokat foglal magában, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték szerezhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőrnek egy arra irányuló kockázatelemzés alapján kialakított szakmai megítélésétől függ, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba a beszámolóban, illetve az Európai Unió jogi keretei által meghatározott követelményektől való lényeges eltérés az annak alapjául szolgáló tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr mérlegeli a szervezetnek a beszámoló elkészítése és valós bemutatása szempontjából releváns belső kontrollmechanizmusait, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségének és szabályszerűségének biztosítása céljából alkalmazott felügyeleti és kontrollrendszereit, és a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárásokat alakít ki. Az ellenőrzés része továbbá az alkalmazott számviteli politika megfelelőségének, a számviteli becslések ésszerűségének és a beszámoló általános bemutatásának értékelése. E jelentés és a megbízhatósági nyilatkozat elkészítése során a Számvevőszék az Unió költségvetési rendelete (8) 208. cikke (4) bekezdésének megfelelően figyelembe vette a független külső ellenőr által az Ügynökség beszámolóira nézve végzett ellenőrzési tevékenységet. |
| --- | --- |

6.

Az ellenőrzés olyan eljárásokat foglal magában, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték szerezhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőrnek egy arra irányuló kockázatelemzés alapján kialakított szakmai megítélésétől függ, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba a beszámolóban, illetve az Európai Unió jogi keretei által meghatározott követelményektől való lényeges eltérés az annak alapjául szolgáló tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr mérlegeli a szervezetnek a beszámoló elkészítése és valós bemutatása szempontjából releváns belső kontrollmechanizmusait, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségének és szabályszerűségének biztosítása céljából alkalmazott felügyeleti és kontrollrendszereit, és a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárásokat alakít ki. Az ellenőrzés része továbbá az alkalmazott számviteli politika megfelelőségének, a számviteli becslések ésszerűségének és a beszámoló általános bemutatásának értékelése. E jelentés és a megbízhatósági nyilatkozat elkészítése során a Számvevőszék az Unió költségvetési rendelete (8) 208. cikke (4) bekezdésének megfelelően figyelembe vette a független külső ellenőr által az Ügynökség beszámolóira nézve végzett ellenőrzési tevékenységet.

| 7. | A Számvevőszék úgy véli, hogy az összegyűjtött ellenőrzési bizonyítékok elégségesek és megfelelőek megbízhatósági nyilatkozata megalapozásához. |
| --- | --- |

7.

A Számvevőszék úgy véli, hogy az összegyűjtött ellenőrzési bizonyítékok elégségesek és megfelelőek megbízhatósági nyilatkozata megalapozásához.

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról

| 8. | A Számvevőszék véleménye szerint az Ügynökség éves beszámolója minden lényeges szempontból híven és pénzügyi szabályzata előírásainak, valamint a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályoknak megfelelően tükrözi a 2014. december 31-i pénzügyi helyzetet, a tárgyévi gazdasági események eredményét és a pénzforgalmat. |
| --- | --- |

8.

A Számvevőszék véleménye szerint az Ügynökség éves beszámolója minden lényeges szempontból híven és pénzügyi szabályzata előírásainak, valamint a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályoknak megfelelően tükrözi a 2014. december 31-i pénzügyi helyzetet, a tárgyévi gazdasági események eredményét és a pénzforgalmat.

Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről

| 9. | A Számvevőszék véleménye szerint a 2014. december 31-én véget ért évre vonatkozó éves beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

9.

A Számvevőszék véleménye szerint a 2014. december 31-én véget ért évre vonatkozó éves beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek.

| 10. | A Számvevőszék véleményei függetlenek az alábbi megjegyzésektől. |
| --- | --- |

10.

A Számvevőszék véleményei függetlenek az alábbi megjegyzésektől.

MEGJEGYZÉSEK A KÖLTSÉGVETÉSI GAZDÁLKODÁSRÓL

| 11. | Összességében a lekötött előirányzatok aránya magas, 97 %-os volt. Nagyarányú volt azonban a lekötött előirányzatok átvitele: 2,2 millió euro (37,7 %) az operatív költségvetés (III. cím) alatt (2013-ban 1,6 millió euro, azaz 25 %) az operatív projektek (biztonság, Európai Vasúti Forgalomirányítási Rendszer – ERTMS) és informatikai projektek késedelme miatt. Ez a helyzet ellentétben áll az évenkéntiség költségvetési alapelvével. |
| --- | --- |

11.

Összességében a lekötött előirányzatok aránya magas, 97 %-os volt. Nagyarányú volt azonban a lekötött előirányzatok átvitele: 2,2 millió euro (37,7 %) az operatív költségvetés (III. cím) alatt (2013-ban 1,6 millió euro, azaz 25 %) az operatív projektek (biztonság, Európai Vasúti Forgalomirányítási Rendszer – ERTMS) és informatikai projektek késedelme miatt. Ez a helyzet ellentétben áll az évenkéntiség költségvetési alapelvével.

TOVÁBBI MEGJEGYZÉSEK

| 12. | Az ERTMS projekt nyomon követésére vonatkozó, több szerződésből álló keretszerződés-csomag végrehajtása során az Ügynökség egy konkrét szerződés esetében újból megnyitotta a versenyeljárást. Azonban a minőség túlzott súlyozása és a magasan meghatározott felső szerződéses összeghatár miatt az újból megnyitott pályázati eljárás során a felső összeghatárhoz közeli pénzügyi ajánlatok érkeztek be. Ez ellentétben áll a versenyeljárás újbóli megnyitásának céljával, azaz az árverseny biztosításával. |
| --- | --- |

12.

Az ERTMS projekt nyomon követésére vonatkozó, több szerződésből álló keretszerződés-csomag végrehajtása során az Ügynökség egy konkrét szerződés esetében újból megnyitotta a versenyeljárást. Azonban a minőség túlzott súlyozása és a magasan meghatározott felső szerződéses összeghatár miatt az újból megnyitott pályázati eljárás során a felső összeghatárhoz közeli pénzügyi ajánlatok érkeztek be. Ez ellentétben áll a versenyeljárás újbóli megnyitásának céljával, azaz az árverseny biztosításával.

A KORÁBBI ÉVEK MEGJEGYZÉSEINEK HASZNOSULÁSA

| 13. | Az I. melléklet áttekintést ad a korábbi évek számvevőszéki megjegyzései nyomán tett helyesbítő intézkedésekről. |
| --- | --- |

13.

Az I. melléklet áttekintést ad a korábbi évek számvevőszéki megjegyzései nyomán tett helyesbítő intézkedésekről.

A jelentést 2015. szeptember 8-i luxembourgi ülésén fogadta el a Milan Martin CVIKL számvevőszéki tag elnökölte IV. Kamara.

a Számvevőszék nevében

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

elnök

---

(1)  HL L 220., 2004.6.21., 3. o.

1

(2)  Az Ügynökség hatáskörét és tevékenységeit a II. melléklet foglalja össze, tájékoztató jelleggel.

2

II. melléklet

(3)  Ezek a következőkből állnak: mérleg, eredménykimutatás, pénzforgalmi kimutatás, a nettó eszközállomány változásainak kimutatása, a számviteli politika meghatározó alapelveinek összefoglalása és további magyarázatok.

3

(4)  Ezek a költségvetési eredménykimutatásból és a költségvetési eredménykimutatás mellékletéből állnak.

4

(5)  Az 1271/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (HL L 328., 2013.12.7., 42. o.) 39. és 50. cikke.

5

(6)  A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok a Könyvvizsgálók Nemzetközi Szövetsége (IFAC) által kibocsátott Nemzetközi Költségvetési Számviteli Standardokra (IPSAS), illetve adott esetben a Nemzetközi Számviteli Standard Testület (IASB) által kibocsátott Nemzetközi Számviteli Standardokra (IAS)/Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardokra (IFRS) támaszkodnak.

6

(7)  Az 1271/2013/EU rendelet 107. cikke.

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 966/2012/EU, Euratom rendelete (HL L 298., 2012.10.26., 1. o.).

8

---

I. MELLÉKLET

A korábbi évek megjegyzéseinek hasznosulása

| Év | A Számvevőszék megjegyzése | A helyesbítő intézkedés állapota
  (végrehajtva/folyamatban/végrehajtandó/n.a.) |
| --- | --- | --- |
| 2011 | Az Ügynökség alapító rendelete felső határértéket határoz meg az Ügynökség által a vasúti ágazatban dolgozó szakemberek köréből felvett ideiglenes alkalmazottak foglalkoztatásának időtartamára. E rendelkezés értelmében az Ügynökség a 2013–2015-ös időszakban operatív állományának felét lecseréli, ami jelentős fennakadásokat okozhat az Ügynökség operatív tevékenységeiben (1). | Folyamatban |
| 2011 | Az Ügynökségnek van még javítanivalója a felvételi eljárásain, hogy maradéktalanul biztosítsa az átláthatóságot és az egyenlő bánásmódot a jelentkezők számára. Az álláshirdetések például nem tartalmaznak információt a középiskola utáni, illetve az egyetemi tanulmányok előírt legkisebb időtartamáról (évfolyamok száma), holott ez az egyik elbírálási kritérium. Sem az interjúk és a tartaléklisták bejutási pontszámát, sem a kiválasztási kritériumok pontozását, sem az írásbeli és szóbeli vizsgák kérdéseit, sem pedig az írásbeli és szóbeli vizsgák közötti súlyozást nem határozták meg a pályázatok értékelése előtt. | Folyamatban |
| 2012 | Az Ügynökség nem felel meg belső ellenőrzési standardjainak a tevékenységének folyamatosságának tekintetében, nincsenek jóváhagyott üzletmenet-folytonossági és katasztrófaelhárítási informatikai tervek. | Végrehajtva |
| 2013 | Az Ügynökségnek pontosítania kell a közbeszerzési eljárásai során felhasznált információkat és javítania kell azok dokumentálásán. | Végrehajtva |
| 2013 | Az Ügynökség alapító rendelete (1) szerint az Ügynökség személyzete a következő személyekből áll:






  — | az Ügynökség által az ágazat szakemberei közül a vasúti biztonság és kölcsönös átjárhatóság területén meglévő képzettségük és tapasztalataik alapján legfeljebb öt évre felvett ideiglenes alkalmazottak; |

Év

A Számvevőszék megjegyzése

A helyesbítő intézkedés állapota

(végrehajtva/folyamatban/végrehajtandó/n.a.)

2011

Az Ügynökség alapító rendelete felső határértéket határoz meg az Ügynökség által a vasúti ágazatban dolgozó szakemberek köréből felvett ideiglenes alkalmazottak foglalkoztatásának időtartamára. E rendelkezés értelmében az Ügynökség a 2013–2015-ös időszakban operatív állományának felét lecseréli, ami jelentős fennakadásokat okozhat az Ügynökség operatív tevékenységeiben (1).

Folyamatban

2011

Az Ügynökségnek van még javítanivalója a felvételi eljárásain, hogy maradéktalanul biztosítsa az átláthatóságot és az egyenlő bánásmódot a jelentkezők számára. Az álláshirdetések például nem tartalmaznak információt a középiskola utáni, illetve az egyetemi tanulmányok előírt legkisebb időtartamáról (évfolyamok száma), holott ez az egyik elbírálási kritérium. Sem az interjúk és a tartaléklisták bejutási pontszámát, sem a kiválasztási kritériumok pontozását, sem az írásbeli és szóbeli vizsgák kérdéseit, sem pedig az írásbeli és szóbeli vizsgák közötti súlyozást nem határozták meg a pályázatok értékelése előtt.

Folyamatban

2012

Az Ügynökség nem felel meg belső ellenőrzési standardjainak a tevékenységének folyamatosságának tekintetében, nincsenek jóváhagyott üzletmenet-folytonossági és katasztrófaelhárítási informatikai tervek.

Végrehajtva

2013

Az Ügynökségnek pontosítania kell a közbeszerzési eljárásai során felhasznált információkat és javítania kell azok dokumentálásán.

Végrehajtva

2013

Az Ügynökség alapító rendelete (1) szerint az Ügynökség személyzete a következő személyekből áll:

—

az Ügynökség által az ágazat szakemberei közül a vasúti biztonság és kölcsönös átjárhatóság területén meglévő képzettségük és tapasztalataik alapján legfeljebb öt évre felvett ideiglenes alkalmazottak;

| — | a Bizottság vagy a tagállamok által legfeljebb öt évre kinevezett vagy kirendelt tisztviselők; |
| --- | --- |

—

a Bizottság vagy a tagállamok által legfeljebb öt évre kinevezett vagy kirendelt tisztviselők;

| — | egyéb alkalmazottak, akik végrehajtó vagy titkársági feladatokat látnak el. |
| --- | --- |

—

egyéb alkalmazottak, akik végrehajtó vagy titkársági feladatokat látnak el.

2013 végén 136 ideiglenes alkalmazott dolgozott az Ügynökségnél. Az alapító rendelet szerint továbbá az Ügynökség működésének első tíz évében az ötéves időtartam további legfeljebb három évvel meghosszabbítható, amennyiben ez az Ügynökség munkája folytonosságának biztosításához szükséges. Az Ügynökség ezt a lehetőséget 2013 közepéig bevett gyakorlatként alkalmazta. Ezenkívül a 2013. szeptember és 2014. március közötti időszakban az Ügynökség újra felvett (nyolcéves időszakra) négy olyan ideiglenes alkalmazottat, akiknek az ERA-val kötött szerződése 2013-ban a maximális nyolc év után lejárt.

2013-ban az Ügynökség az igazgatási tanáccsal és a Bizottsággal egyetértésben új határozatot fogadott el, amelynek értelmében az ideiglenes alkalmazottakkal határozatlan időre szóló szerződés köthető. Az ERA alapító rendeletének felülvizsgálatára tett javaslat is tartalmaz hasonló rendelkezéseket, az azonban nem világos, hogy azt a Parlament és a Tanács elfogadja-e, és ha igen, mikor.

Folyamatban

2013

Az Ügynökség székhelye Lille-ben és Valenciennes-ben található. Amint azt a Számvevőszék a 2006-os pénzügyi évről szóló különálló éves jelentésében is említette, valószínűleg csökkentené a költségeket, ha a műveleteket egy helyszínre vonnák össze. Ez megkönnyítené egy átfogó székhely-megállapodás megkötését is a fogadó tagállammal, ami egyértelműbbé tenné az Ügynökség és munkatársai működésének feltételeit.

Folyamatban

---

(1)  A 881/2004/EK rendelet 24. cikkének (3) bekezdése.

---

II. MELLÉKLET

Európai Vasúti Ügynökség (Lille és Valenciennes)

Hatáskör és tevékenységek

| A Szerződésből eredő uniós hatáskör


  (az Európai Unió működéséről szóló szerződés 91. cikkének (1) bekezdése) | „A 90. cikk végrehajtása céljából és a közlekedés sajátosságainak figyelembevételével az Európai Parlament és a Tanács rendes jogalkotási eljárás keretében, a Gazdasági és Szociális Bizottsággal és a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően meghatározza:






  a) | a valamely tagállam területére irányuló vagy onnan kiinduló, illetve egy vagy több tagállam területén áthaladó nemzetközi közlekedésre alkalmazandó közös szabályokat; |
| --- | --- | --- |

A Szerződésből eredő uniós hatáskör

(az Európai Unió működéséről szóló szerződés 91. cikkének (1) bekezdése)

„A 90. cikk végrehajtása céljából és a közlekedés sajátosságainak figyelembevételével az Európai Parlament és a Tanács rendes jogalkotási eljárás keretében, a Gazdasági és Szociális Bizottsággal és a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően meghatározza:

a)

a valamely tagállam területére irányuló vagy onnan kiinduló, illetve egy vagy több tagállam területén áthaladó nemzetközi közlekedésre alkalmazandó közös szabályokat;

| b) | azokat a feltételeket, amelyek mellett valamely tagállamban egy ott nem honos fuvarozó közlekedési szolgáltatásokat végezhet; |
| --- | --- |

b)

azokat a feltételeket, amelyek mellett valamely tagállamban egy ott nem honos fuvarozó közlekedési szolgáltatásokat végezhet;

| c) | a közlekedés biztonságát javító intézkedéseket; |
| --- | --- |

c)

a közlekedés biztonságát javító intézkedéseket;

| d) | egyéb megfelelő rendelkezéseket.” |
| --- | --- |

d)

egyéb megfelelő rendelkezéseket.”

Az Ügynökség hatásköre

(az Európai Parlament és a Tanács 881/2004/EK rendelete)

Célok

Szakmai kérdésekben azoknak az uniós jogszabályoknak a végrehajtásához való hozzájárulás, amelyek célja:

| — | a vasúti rendszerek versenypozíciójának javítása, |
| --- | --- |

—

a vasúti rendszerek versenypozíciójának javítása,

| — | az európai vasúti rendszer biztonsága tekintetében közös koncepció kialakítása, |
| --- | --- |

—

az európai vasúti rendszer biztonsága tekintetében közös koncepció kialakítása,

egy határok nélküli európai vasúti térség megteremtésének és a magas szintű biztonság szavatolásának érdekében.

Feladatok

| 1. | Ajánlások megfogalmazása a Bizottság számára a következőkkel kapcsolatosan:






  — | a közösségi vasutak biztonságáról szóló irányelv (2004/49/EK) által előírt közös biztonsági módszerek (KBM) és közös biztonsági célok (KBC), |
| --- | --- | --- |

1.

Ajánlások megfogalmazása a Bizottság számára a következőkkel kapcsolatosan:

—

a közösségi vasutak biztonságáról szóló irányelv (2004/49/EK) által előírt közös biztonsági módszerek (KBM) és közös biztonsági célok (KBC),

| — | biztonsági tanúsítványok és a biztonság területére vonatkozó intézkedések, |
| --- | --- |

—

biztonsági tanúsítványok és a biztonság területére vonatkozó intézkedések,

| — | a kölcsönös átjárhatósággal kapcsolatos műszaki előírások kidolgozása, |
| --- | --- |

—

a kölcsönös átjárhatósággal kapcsolatos műszaki előírások kidolgozása,

| — | szakmai ismeretek, |
| --- | --- |

—

szakmai ismeretek,

| — | a gördülőállomány nyilvántartása. |
| --- | --- |

—

a gördülőállomány nyilvántartása.

| 2. | Szakvélemények kibocsátása a következőkről:






  — | tagállami biztonsági szabályok, |
| --- | --- | --- |

2.

Szakvélemények kibocsátása a következőkről:

—

tagállami biztonsági szabályok,

| — | a bejelentett szervezetek által végzett munka minőségének monitoringja; |
| --- | --- |

—

a bejelentett szervezetek által végzett munka minőségének monitoringja;

| — | a transzeurópai hálózat kölcsönös átjárhatósága. |
| --- | --- |

—

a transzeurópai hálózat kölcsönös átjárhatósága.

| 3. | A tagállami szervezetek koordinálása:
  A tagállami biztonsági hatóságok és vizsgáló testületek munkájának összehangolása (a 2004/49/EK irányelv 17. és 21. cikke szerint). |
| --- | --- |

3.

A tagállami szervezetek koordinálása:

A tagállami biztonsági hatóságok és vizsgáló testületek munkájának összehangolása (a 2004/49/EK irányelv 17. és 21. cikke szerint).

| 4. | Kiadványok és adatbázisok:






  — | jelentés a biztonsági teljesítményről (kétévente), |
| --- | --- | --- |

4.

Kiadványok és adatbázisok:

—

jelentés a biztonsági teljesítményről (kétévente),

| — | jelentés a kölcsönös átjárhatóság fejlődéséről (kétévente), |
| --- | --- |

—

jelentés a kölcsönös átjárhatóság fejlődéséről (kétévente),

| — | a biztonsági dokumentumok nyilvános adatbázisa, |
| --- | --- |

—

a biztonsági dokumentumok nyilvános adatbázisa,

| — | a kölcsönös átjárhatóságról szóló dokumentumok nyilvános jegyzéke. |
| --- | --- |

—

a kölcsönös átjárhatóságról szóló dokumentumok nyilvános jegyzéke.

Irányítás

Igazgatási tanács

A tagállamok egy-egy képviselője, a Bizottság négy képviselője, és az érintett szakmai ágazatok hat, szavazati jog nélküli képviselője alkotja.

Igazgató

Az igazgatási tanács nevezi ki a Bizottság javaslata alapján.

Külső ellenőrzés

Európai Számvevőszék.

A zárszámadás elfogadásáért felelős hatóság

Az Európai Parlament, a Tanács ajánlása alapján.

Az Ügynökség rendelkezésére bocsátott erőforrások 2014-ben (2013)

Költségvetés

25,7(25,8) millió euro

Létszám 2014. december 31-én

A létszámtervben szereplő álláshelyek száma: 140 (143)

Betöltött álláshelyek száma 2014. dec. 31-én: 132 (135)

Egyéb alkalmazottak: 19 (15)

Teljes létszám: 151 (150), a következő megoszlásban:

| — | operatív feladatok: 117 (116) |
| --- | --- |

—

operatív feladatok: 117 (116)

| — | adminisztratív feladatok: 34 (34) |
| --- | --- |

—

adminisztratív feladatok: 34 (34)

Termékek és szolgáltatások 2014-ben

Az egységes biztonsági tanúsítvány kialakítására vonatkozó mérföldköveket meghatározó programterv kidolgozása.

A biztonsággal kapcsolatos teljesítmény nyomon követése és a vonatkozó kétéves jelentés.

A biztonságról szóló irányelv átültetésének értékelése.

Tagállami felügyeleti hatóságok ellenőrzése.

Nemzeti vizsgáló hatóságok értékelése.

A közös biztonsági célok és nemzeti referenciaértékek értékelésére szolgáló felülvizsgált közös biztonsági módszerekre irányuló javaslat tervezetének elkészítése.

Éves jelentés a közös biztonsági célokról.

Az új szabályozási rendszerre irányuló nyomonkövetési mátrixra vonatkozó kísérleti projekt.

A tagállami felügyeleti hatóságok általi értékelés és felügyelet jelenlegi keretrendszerének felülvizsgálata.

Átjárhatósági műszaki előírások (ÁME-k) bővített földrajzi hatókörrel történő végrehajtása, valamint iránymutatás, támogatás és tanácsadás a vasúti ágazatnak és a tagállamoknak a telematikai ÁME-k végrehajtásához.

A mozgáskorlátozott személyekre vonatkozó ÁME felülvizsgálata.

A fennmaradó nyitott kérdések lezárása.

Referenciadokumentum-adatbázis létrehozása.

„Egyablakos ügyintézés” keretében történő próbaengedélyezések elősegítése.

A 4. vasúti csomagra történő átállás elősegítése.

Az ERTMS fejlesztésének, tesztelésének és kiépítésének nyomon követése.

A csomagkapcsolt rádióhálózatokon történő ETCS kommunikáció lehetővé tételére vonatkozó útiterv kidolgozása.

Iránymutatást szolgáló dokumentumok kidolgozása és közzététele az ERTMS-rendszerrel kapcsolatos mérnöki tevékenységek egyszerűsítése és szabványosítása céljából.

Az ERTMS-sel kapcsolatos harmonizált műveletek támogatása.

Együttműködés az Innovációs és Hálózati Projektek Végrehajtó Ügynökséggel az egyes ERTMS-projektek értékelésében.

Megfelelő eszközök és erőforrások folyamatos alkalmazása annak érdekében, hogy az Ügynökség bármilyen változáshoz gyorsan alkalmazkodni képes modern szervezetté váljon.

Forrás: Az Ügynökségtől származó melléklet.

---

AZ ÜGYNÖKSÉG VÁLASZA

| 11. | Az Ügynökség tudomásul vette a Számvevőszék észrevételét, és tovább javította a költségvetés, különösen a III. cím végrehajtásának monitorozását, ami elősegítheti a jövőben átviendő előirányzatok elfogadható szintjének elérését. |
| --- | --- |

11.

Az Ügynökség tudomásul vette a Számvevőszék észrevételét, és tovább javította a költségvetés, különösen a III. cím végrehajtásának monitorozását, ami elősegítheti a jövőben átviendő előirányzatok elfogadható szintjének elérését.

| 12. | Az Ügynökség tudomásul vette a Számvevőszék észrevételét, és a versenyeljárásnak az árverseny biztosítása érdekében történő újbóli megnyitásáról szóló belső útmutató elkészítésén dolgozik. |
| --- | --- |

12.

Az Ügynökség tudomásul vette a Számvevőszék észrevételét, és a versenyeljárásnak az árverseny biztosítása érdekében történő újbóli megnyitásáról szóló belső útmutató elkészítésén dolgozik.

---

| 9.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 409/247 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 409/247

---

JELENTÉS

az Európai Kutatási Tanács Végrehajtó Ügynöksége 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról az Ügynökség válaszával együtt

(2015/C 409/28)

BEVEZETÉS

| 1. | Az Európai Kutatási Tanács Végrehajtó Ügynökségét (a továbbiakban: az Ügynökség, más néven ERCEA), melynek székhelye Brüsszelben van, a 2008/37/EK bizottsági határozat (1) hozta létre. Az Ügynökség a 2008. január 1-jével kezdődő és 2017. december 31-ével végződő időszakra jött létre abból a célból, hogy a 7. kutatási keretprogramon belül az „Ötletek” egyedi programot irányítsa (2). |
| --- | --- |

1.

Az Európai Kutatási Tanács Végrehajtó Ügynökségét (a továbbiakban: az Ügynökség, más néven ERCEA), melynek székhelye Brüsszelben van, a 2008/37/EK bizottsági határozat (1) hozta létre. Az Ügynökség a 2008. január 1-jével kezdődő és 2017. december 31-ével végződő időszakra jött létre abból a célból, hogy a 7. kutatási keretprogramon belül az „Ötletek” egyedi programot irányítsa (2).

A MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZATOT ALÁTÁMASZTÓ INFORMÁCIÓK

| 2. | A Számvevőszék ellenőrzési módszere analitikus ellenőrzési eljárásokat, tranzakciók közvetlen tesztelését, valamint az Ügynökség felügyeleti és kontrollrendszereiben alkalmazott fő kontrollmechanizmusok értékelését foglalja magában. Mindez adott esetben kiegészül más ellenőrök munkájából származó bizonyítékokkal, valamint a vezetői teljességi nyilatkozatok elemzésével. |
| --- | --- |

2.

A Számvevőszék ellenőrzési módszere analitikus ellenőrzési eljárásokat, tranzakciók közvetlen tesztelését, valamint az Ügynökség felügyeleti és kontrollrendszereiben alkalmazott fő kontrollmechanizmusok értékelését foglalja magában. Mindez adott esetben kiegészül más ellenőrök munkájából származó bizonyítékokkal, valamint a vezetői teljességi nyilatkozatok elemzésével.

| MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT









  3. | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke alapján a Számvevőszék ellenőrizte a következőket:






  a) | az Ügynökség éves beszámolója, amely a 2014. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból (3) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (4) áll, és |
| --- | --- | --- |

MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT

3.

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke alapján a Számvevőszék ellenőrizte a következőket:

a)

az Ügynökség éves beszámolója, amely a 2014. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból (3) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (4) áll, és

| b) | a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége. |
| --- | --- |

b)

a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége.

A vezetés felelőssége

| 4. | A vezetés felelőssége az Ügynökség éves beszámolójának elkészítése és valós bemutatása, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége (5):






  a) | Az Ügynökség éves beszámolója tekintetében a vezetés felelősségi körébe tartozik: az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és valós bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítása, megvalósítása és fenntartása; a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok (6) alapján megfelelő számviteli politika megválasztása és alkalmazása; és a körülményeknek megfelelően ésszerű számviteli becslések készítése. Az irányító bizottság hagyja jóvá az Ügynökség éves beszámolóját az után, hogy a számvitelért felelős tisztviselő az összes rendelkezésre álló információ alapján egy olyan kísérő nyilatkozattal egyetemben elkészítette azt, amelyben a tisztviselő többek között kijelenti, hogy ésszerű bizonyossággal rendelkezik afelől, hogy a beszámoló minden lényeges szempontból valós és hű képet ad az Ügynökség pénzügyi helyzetéről. |
| --- | --- | --- |

4.

A vezetés felelőssége az Ügynökség éves beszámolójának elkészítése és valós bemutatása, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége (5):

a)

Az Ügynökség éves beszámolója tekintetében a vezetés felelősségi körébe tartozik: az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és valós bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítása, megvalósítása és fenntartása; a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok (6) alapján megfelelő számviteli politika megválasztása és alkalmazása; és a körülményeknek megfelelően ésszerű számviteli becslések készítése. Az irányító bizottság hagyja jóvá az Ügynökség éves beszámolóját az után, hogy a számvitelért felelős tisztviselő az összes rendelkezésre álló információ alapján egy olyan kísérő nyilatkozattal egyetemben elkészítette azt, amelyben a tisztviselő többek között kijelenti, hogy ésszerű bizonyossággal rendelkezik afelől, hogy a beszámoló minden lényeges szempontból valós és hű képet ad az Ügynökség pénzügyi helyzetéről.

| b) | A vezetés felelőssége a mögöttes tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, illetve a gondos pénzgazdálkodás elveinek követése tekintetében abban áll, hogy ki kell alakítania, meg kell valósítania és fenn kell tartania egy olyan eredményes és hatékony belső kontrollrendszert, amely megfelelő felügyelettel és alkalmas intézkedésekkel képes megakadályozni a szabálytalanságokat és csalásokat, illetve szükség esetén jogi eljárásokkal képes visszaszerezni a tévesen kifizetett vagy felhasznált pénzösszegeket. |
| --- | --- |

b)

A vezetés felelőssége a mögöttes tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, illetve a gondos pénzgazdálkodás elveinek követése tekintetében abban áll, hogy ki kell alakítania, meg kell valósítania és fenn kell tartania egy olyan eredményes és hatékony belső kontrollrendszert, amely megfelelő felügyelettel és alkalmas intézkedésekkel képes megakadályozni a szabálytalanságokat és csalásokat, illetve szükség esetén jogi eljárásokkal képes visszaszerezni a tévesen kifizetett vagy felhasznált pénzösszegeket.

Az ellenőr felelőssége

| 5. | A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzése alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Európai Parlament és a Tanács számára (7) az éves beszámoló megbízhatóságára és a mögöttes tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. A Számvevőszék az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjai és etikai kódexe, valamint a legfőbb ellenőrző intézményeknek az INTOSAI által elfogadott nemzetközi standardjai szerint végzi ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy ésszerű bizonyosságot szerezhessen arról, hogy az Ügynökség éves beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

5.

A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzése alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Európai Parlament és a Tanács számára (7) az éves beszámoló megbízhatóságára és a mögöttes tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. A Számvevőszék az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjai és etikai kódexe, valamint a legfőbb ellenőrző intézményeknek az INTOSAI által elfogadott nemzetközi standardjai szerint végzi ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy ésszerű bizonyosságot szerezhessen arról, hogy az Ügynökség éves beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek.

| 6. | Az ellenőrzés olyan eljárásokat foglal magában, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték szerezhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőrnek egy arra irányuló kockázatelemzés alapján kialakított szakmai megítélésétől függ, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba a beszámolóban, illetve az Európai Unió jogi keretei által meghatározott követelményektől való lényeges eltérés az annak alapjául szolgáló tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr mérlegeli a szervezetnek a beszámoló elkészítése és valós bemutatása szempontjából releváns belső kontrollmechanizmusait, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségének és szabályszerűségének biztosítása céljából alkalmazott felügyeleti és kontrollrendszereit, és a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárásokat alakít ki. Az ellenőrzés része továbbá az alkalmazott számviteli politika megfelelőségének, a számviteli becslések ésszerűségének és a beszámoló általános bemutatásának értékelése. |
| --- | --- |

6.

Az ellenőrzés olyan eljárásokat foglal magában, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték szerezhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőrnek egy arra irányuló kockázatelemzés alapján kialakított szakmai megítélésétől függ, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba a beszámolóban, illetve az Európai Unió jogi keretei által meghatározott követelményektől való lényeges eltérés az annak alapjául szolgáló tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr mérlegeli a szervezetnek a beszámoló elkészítése és valós bemutatása szempontjából releváns belső kontrollmechanizmusait, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségének és szabályszerűségének biztosítása céljából alkalmazott felügyeleti és kontrollrendszereit, és a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárásokat alakít ki. Az ellenőrzés része továbbá az alkalmazott számviteli politika megfelelőségének, a számviteli becslések ésszerűségének és a beszámoló általános bemutatásának értékelése.

| 7. | A Számvevőszék úgy véli, hogy az összegyűjtött ellenőrzési bizonyítékok elégségesek és megfelelőek megbízhatósági nyilatkozata megalapozásához. |
| --- | --- |

7.

A Számvevőszék úgy véli, hogy az összegyűjtött ellenőrzési bizonyítékok elégségesek és megfelelőek megbízhatósági nyilatkozata megalapozásához.

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról

| 8. | A Számvevőszék véleménye szerint az Ügynökség éves beszámolója minden lényeges szempontból híven és pénzügyi szabályzata előírásainak, valamint a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályoknak megfelelően tükrözi a 2014. december 31-i pénzügyi helyzetet, a tárgyévi gazdasági események eredményét és a pénzforgalmat. |
| --- | --- |

8.

A Számvevőszék véleménye szerint az Ügynökség éves beszámolója minden lényeges szempontból híven és pénzügyi szabályzata előírásainak, valamint a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályoknak megfelelően tükrözi a 2014. december 31-i pénzügyi helyzetet, a tárgyévi gazdasági események eredményét és a pénzforgalmat.

Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről

| 9. | A Számvevőszék véleménye szerint a 2014. december 31-én véget ért évre vonatkozó éves beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

9.

A Számvevőszék véleménye szerint a 2014. december 31-én véget ért évre vonatkozó éves beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek.

| 10. | A Számvevőszék véleményei függetlenek az alábbi megjegyzésektől. |
| --- | --- |

10.

A Számvevőszék véleményei függetlenek az alábbi megjegyzésektől.

MEGJEGYZÉSEK A BELSŐ KONTROLLMECHANIZMUSOKRÓL

| 11. | A tárgyi eszközök és az immateriális javak tekintetében tovább kell szigorítani az eljárásokat, egyrészt azok megfelelő védelme, másrészt annak érdekében, hogy időbeni, pontos és teljes körű adatok készülhessenek ezen a területen. Az eszköznyilvántartást az eszközök fellelhetősége tekintetében folyamatosan aktualizálni, a leltározási eljárásokat pedig formalizálni kell, továbbá az Ügynökségnek a belső fejlesztésű immateriális javak aktiválására vonatkozó útmutatásának megfelelően részletesnek kell lennie ahhoz, hogy biztosítva legyen a következetesség. |
| --- | --- |

11.

A tárgyi eszközök és az immateriális javak tekintetében tovább kell szigorítani az eljárásokat, egyrészt azok megfelelő védelme, másrészt annak érdekében, hogy időbeni, pontos és teljes körű adatok készülhessenek ezen a területen. Az eszköznyilvántartást az eszközök fellelhetősége tekintetében folyamatosan aktualizálni, a leltározási eljárásokat pedig formalizálni kell, továbbá az Ügynökségnek a belső fejlesztésű immateriális javak aktiválására vonatkozó útmutatásának megfelelően részletesnek kell lennie ahhoz, hogy biztosítva legyen a következetesség.

A jelentést 2015. szeptember 8-i luxembourgi ülésén fogadta el a Milan Martin CVIKL számvevőszéki tag elnökölte IV. Kamara.

a Számvevőszék nevében

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

elnök

---

(1)  HL L 9., 2008.1.12., 15. o.

1

(2)  Az Ügynökség hatáskörét és tevékenységeit a melléklet foglalja össze, tájékoztató jelleggel.

2

melléklet

(3)  Ezek a következőkből állnak: mérleg, eredménykimutatás, pénzforgalmi kimutatás, a nettó eszközállomány változásainak kimutatása, a számviteli politika meghatározó alapelveinek összefoglalása és további magyarázatok.

3

(4)  Ezek a költségvetési eredménykimutatásból és a költségvetési eredménykimutatás mellékletéből állnak.

4

(5)  Az Ügynökség pénzügyi szabályzatának 38–42. cikke.

5

(6)  A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok a Könyvvizsgálók Nemzetközi Szövetsége (IFAC) által kibocsátott Nemzetközi Költségvetési Számviteli Standardokra (IPSAS), illetve adott esetben a Nemzetközi Számviteli Standard Testület (IASB) által kibocsátott Nemzetközi Számviteli Standardokra (IAS)/Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardokra (IFRS) támaszkodnak.

6

(7)  Az Ügynökség pénzügyi szabályzatának 87–92. cikke.

7

---

MELLÉKLET

Az Európai Kutatási Tanács Végrehajtó Ügynöksége (Brüsszel)

Hatáskör és tevékenységek

| A Szerződésből eredő uniós hatáskör


  (az Európai Unió működéséről szóló szerződés 182. cikke) | 1. | Az Európai Parlament és a Tanács a Gazdasági és Szociális Bizottsággal folytatott konzultációt követően többéves keretprogramot fogad el, amely felöleli az Unió valamennyi tevékenységét. A keretprogram:






  — | meghatározza azokat a tudományos és technológiai célokat, amelyeket a 180. cikkben előirányzott tevékenységekkel meg kell valósítani, és rögzíti az ezekkel kapcsolatos prioritásokat, |
| --- | --- | --- | --- |

A Szerződésből eredő uniós hatáskör

(az Európai Unió működéséről szóló szerződés 182. cikke)

1.

Az Európai Parlament és a Tanács a Gazdasági és Szociális Bizottsággal folytatott konzultációt követően többéves keretprogramot fogad el, amely felöleli az Unió valamennyi tevékenységét. A keretprogram:

—

meghatározza azokat a tudományos és technológiai célokat, amelyeket a 180. cikkben előirányzott tevékenységekkel meg kell valósítani, és rögzíti az ezekkel kapcsolatos prioritásokat,

| — | kijelöli e tevékenységek főbb irányvonalait, |
| --- | --- |

—

kijelöli e tevékenységek főbb irányvonalait,

| — | rögzíti a keretprogramban való uniós pénzügyi részvétel legnagyobb teljes összegét és részletes szabályait, valamint az egyes előirányzott tevékenységekre vonatkozó részösszegeket. |
| --- | --- |

—

rögzíti a keretprogramban való uniós pénzügyi részvétel legnagyobb teljes összegét és részletes szabályait, valamint az egyes előirányzott tevékenységekre vonatkozó részösszegeket.

| 2. | A keretprogramot a helyzet változásának megfelelően ki kell igazítani vagy ki kell egészíteni. |
| --- | --- |

2.

A keretprogramot a helyzet változásának megfelelően ki kell igazítani vagy ki kell egészíteni.

| 3. | A keretprogram végrehajtása az egyes tevékenységeken belül kialakított egyedi programok útján történik. Minden egyedi programban meg kell határozni végrehajtásának részletes szabályait, rögzíteni kell időtartamát és rendelkezni kell a szükségesnek ítélt eszközökről. Az egyedi programokban rögzített, szükségesnek ítélt összegek összesítve nem léphetik túl a keretprogramra, illetve az egyes tevékenységekre megállapított legnagyobb teljes összeget. |
| --- | --- |

3.

A keretprogram végrehajtása az egyes tevékenységeken belül kialakított egyedi programok útján történik. Minden egyedi programban meg kell határozni végrehajtásának részletes szabályait, rögzíteni kell időtartamát és rendelkezni kell a szükségesnek ítélt eszközökről. Az egyedi programokban rögzített, szükségesnek ítélt összegek összesítve nem léphetik túl a keretprogramra, illetve az egyes tevékenységekre megállapított legnagyobb teljes összeget.

| 4. | A Tanács az Európai Parlamenttel és a Gazdasági és Szociális Bizottsággal folytatott konzultációt követően különleges jogalkotási eljárással fogadja el az egyedi programokat. |
| --- | --- |

4.

A Tanács az Európai Parlamenttel és a Gazdasági és Szociális Bizottsággal folytatott konzultációt követően különleges jogalkotási eljárással fogadja el az egyedi programokat.

Az Ügynökség hatásköre

(a Bizottság 2013/779/EU végrehajtási határozata)

(a C(2014) 9437 bizottsági határozattal módosított C(2013) 9428 bizottsági határozat)

Célok

Az Ügynökséget 2013 decemberében hozta létre a 2013/779/EU bizottsági határozat a „Horizont 2020” keretprogram végrehajtását szolgáló egyedi program „Kiváló tudomány” című I. részének „a felderítő kutatás megerősítése az Európai Kutatási Tanács tevékenységén keresztül” elnevezésű egyedi célkitűzésével összefüggő végrehajtási feladatok ellátására. Az egyedi célkitűzést az Európai Kutatási Tanács (EKT) hajtja végre, melynek része egy független Tudományos Tanács. Ez utóbbi határozza meg az EKT tudományos stratégiáját és követi nyomon, hogyan valósítja meg ezt a stratégiát az operatív irányítást végző Ügynökség.

Az Ügynökség a 2008/37/EK határozat által létrehozott Végrehajtó Ügynökség jogutódja, és az 58/2003/EK tanácsi rendeletben megállapított általános alapszabály alapján működik.

Az Ügynökség megbízást kapott továbbá arra, hogy ellássa a hetedik keretprogram (2007–2013) keretében a jogelődje által irányított „Ötletek” egyedi programjával összefüggésben még hátralévő feladatokat.

Feladatok

Az Ügynökség feladatait a hatáskör-átruházási okirat (lásd: a C(2014)9437 bizottsági határozattal módosított C(2013)9428 bizottsági határozat) 4. cikke, valamint I. és III. melléklete írja le. Ezek keretében az Ügynökség a következő területekre vonatkozó feladatokra kapott megbízást:

| — | az adminisztratív végrehajtás és a programmegvalósítás minden vonatkozása, különösen a Tudományos Tanács által megállapított elvek szerinti értékelő eljárások, szakértői véleményezések és kiválasztási folyamat, |
| --- | --- |

—

az adminisztratív végrehajtás és a programmegvalósítás minden vonatkozása, különösen a Tudományos Tanács által megállapított elvek szerinti értékelő eljárások, szakértői véleményezések és kiválasztási folyamat,

| — | a támogatások kezelése pénzügyi és tudományszervezési szempontból, |
| --- | --- |

—

a támogatások kezelése pénzügyi és tudományszervezési szempontból,

| — | szükség szerint segítség nyújtása a Tudományos Tanácsnak feladatai elvégzésében. |
| --- | --- |

—

szükség szerint segítség nyújtása a Tudományos Tanácsnak feladatai elvégzésében.

Irányítás

(a C(2014) 9447 bizottsági határozattal módosított C(2014)430 bizottsági határozat)

(az 1291/2013/EU rendelet)

(a Tanács 2013/743/EU határozata)

(a Tanács 58/2003/EK rendelete)

Irányító bizottság

Az irányító bizottság az Ügynökség működését felügyelő testület, amelyet a Bizottság nevez ki (lásd: a C(2014)9447 bizottsági határozattal módosított C(2014)430 bizottsági határozat). Az irányító bizottság fogadja el az Ügynökség éves munkatervét (a Bizottság jóváhagyását követően), igazgatási költségvetését és éves beszámolóját. Öt tagból áll.

Az EKT Tudományos Tanácsa

Az EKT Tudományos Tanácsa az 1291/2013/EU rendelet értelmében átfogó tudományos stratégiát dolgoz ki az egyedi programhoz, és dönt arról, hogy annak I. melléklete I. részének 1.2. szakasza alapján milyen típusú kutatás kapjon finanszírozást. Az EKT Tudományos Tanácsa önállóan működik. Az EKT ezen alapvető jellemzői hivatottak biztosítani tudományos programjának eredményességét, tevékenységei és a szakmai vizsgálati folyamat magas szakmai színvonalát, valamint a kutatói társadalom előtti hitelét. A 2013/743/EU tanácsi határozat 7. cikke alapján feladatai elsősorban a következők: éves munkaprogram kidolgozása az EKT tevékenységeinek végrehajtásához és a szakértői véleményezési folyamathoz, valamint az „Európai Kutatási Tanács (EKT)” egyedi célkitűzés megvalósításának figyelemmel kísérése és minőség-ellenőrzése, a Bizottság felelősségének sérelme nélkül. A Bizottság által kinevezett huszonkét tagból áll.

Az Ügynökség igazgatója

Az Európai Bizottság nevezi ki négy évre.

Külső ellenőrzés

Európai Számvevőszék.

A zárszámadás elfogadásáért felelős hatóság

Az Európai Parlament, a Tanács ajánlása alapján.

Az Ügynökség rendelkezésére bocsátott erőforrások 2014-ben (2013)

Költségvetés

36,3(40,1) millió euro (a Végrehajtó Ügynökség által elfogadott végleges költségvetés)

Létszám 2014. december 31-én

A 2014-es működési költségvetésnek megfelelően a létszámtervben 100 (100) ideiglenes alkalmazott szerepel, és összegeket különítettek el 289 (289) szerződéses alkalmazott, illetve kirendelt nemzeti szakértő foglalkoztatására, az álláshelyek száma tehát összesen 389 (389). Ezekből az állásokból 2014 végén 388 (379) álláshely volt betöltve:

| — | 99 (99) ideiglenes alkalmazott, ebből 15 (13) kirendelt ideiglenes alkalmazott és 84 (86) külsős ideiglenes alkalmazott, |
| --- | --- |

—

99 (99) ideiglenes alkalmazott, ebből 15 (13) kirendelt ideiglenes alkalmazott és 84 (86) külsős ideiglenes alkalmazott,

| — | 277 (270) szerződéses alkalmazott, |
| --- | --- |

—

277 (270) szerződéses alkalmazott,

| — | 12 (10) kirendelt nemzeti szakértő. |
| --- | --- |

—

12 (10) kirendelt nemzeti szakértő.

Foglalkoztatási terület szerinti bontásban:

| — | operatív tevékenységek (tudományos és támogatáskezelési részlegek): 70 % (70 %), |
| --- | --- |

—

operatív tevékenységek (tudományos és támogatáskezelési részlegek): 70 % (70 %),

| — | igazgatási tevékenységek (egyéb részlegek): 30 % (30 %). |
| --- | --- |

—

igazgatási tevékenységek (egyéb részlegek): 30 % (30 %).

Termékek és szolgáltatások 2014-ben (2013)

| 1. | A Horizont 2020 (H2020) program keretében pályakezdő kutatóknak szóló, konszolidációs, szenior és koncepcióigazoló kutatói támogatásokra kiírt pályázati felhívásai nyomán megkötött támogatási megállapodások nyomon követése. A H2020 munkaprogram végrehajtása évente közzétett pályázati felhívások keretében történik, ezt követi a (külső szakértők általi) értékelés, a támogatási megállapodások előkészítése és aláírása, és végül a projektmegvalósítás felügyelete. Az egyes pályázati felhívások egy sor támogatási megállapodást eredményeznek, melyeknél a projektciklus várható időtartama kb. öt év. |
| --- | --- |

1.

A Horizont 2020 (H2020) program keretében pályakezdő kutatóknak szóló, konszolidációs, szenior és koncepcióigazoló kutatói támogatásokra kiírt pályázati felhívásai nyomán megkötött támogatási megállapodások nyomon követése. A H2020 munkaprogram végrehajtása évente közzétett pályázati felhívások keretében történik, ezt követi a (külső szakértők általi) értékelés, a támogatási megállapodások előkészítése és aláírása, és végül a projektmegvalósítás felügyelete. Az egyes pályázati felhívások egy sor támogatási megállapodást eredményeznek, melyeknél a projektciklus várható időtartama kb. öt év.

| 2. | A H2020 munkaprogram keretében pályakezdő kutatóknak szóló, konszolidációs, szenior és koncepcióigazoló kutatói támogatásokra kiírt pályázati felhívások végrehajtása: 2014-ben összesen 8  530 pályázat érkezett be, ezekből 3  273 pályakezdő kutatói, 2  528 konszolidációs, 2  287 szenior és 442 koncepcióigazoló kutatói támogatásra (a 2 határidőre összesen). Ezekből összesen 8  374 volt támogatható: az értékelő szakbizottságok ennyit értékeltek. A pályakezdő kutatóknak szóló és a koncepcióigazoló kutatói támogatásokra kiírt eljárásban való részvételre összesen 378 pályázatot választottak ki. A 2014-es konszolidációs kutatói támogatási pályáztatás még folyamatban van, a 2014-es szenior kutatói pályázat pedig még az értékelési szakaszban tart, ugyanis a pályázati menetrend 5 hónapot csúszott abból adódóan, hogy a Tanács és a Parlament késve fogadta el a H2020 programot. |
| --- | --- |

2.

A H2020 munkaprogram keretében pályakezdő kutatóknak szóló, konszolidációs, szenior és koncepcióigazoló kutatói támogatásokra kiírt pályázati felhívások végrehajtása: 2014-ben összesen 8  530 pályázat érkezett be, ezekből 3  273 pályakezdő kutatói, 2  528 konszolidációs, 2  287 szenior és 442 koncepcióigazoló kutatói támogatásra (a 2 határidőre összesen). Ezekből összesen 8  374 volt támogatható: az értékelő szakbizottságok ennyit értékeltek. A pályakezdő kutatóknak szóló és a koncepcióigazoló kutatói támogatásokra kiírt eljárásban való részvételre összesen 378 pályázatot választottak ki. A 2014-es konszolidációs kutatói támogatási pályáztatás még folyamatban van, a 2014-es szenior kutatói pályázat pedig még az értékelési szakaszban tart, ugyanis a pályázati menetrend 5 hónapot csúszott abból adódóan, hogy a Tanács és a Parlament késve fogadta el a H2020 programot.

| 3. | A H2020 munkaprogrammal, és az Ügynökség 2014-es tevékenységével kapcsolatos információk összeállítása és terjesztése. |
| --- | --- |

3.

A H2020 munkaprogrammal, és az Ügynökség 2014-es tevékenységével kapcsolatos információk összeállítása és terjesztése.

| 4. | A Tudományos Tanács 2014-ben Brüsszelben és Európa-szerte rendes üléseket tartott, rendszerint a tagállami hatóságok meghívására. A különböző, vagy uniós tagállamokban vagy társult országokban megrendezett ülések segítik az EKT jobb láthatóságát. Az üléseket mind a tagállami hatóságok, mind a helyi tudományos és kutatói közösségek fontos eseményeknek tekintik. A Tudományos Tanácsban a 2014. január 1. és december 31. közötti időszakban öt plenáris ülést szerveztek: januárban, márciusban és decemberben Brüsszelben (Belgium), júniusban Oslóban (Norvégia), októberben pedig Zágrábban (Horvátország). |
| --- | --- |

4.

A Tudományos Tanács 2014-ben Brüsszelben és Európa-szerte rendes üléseket tartott, rendszerint a tagállami hatóságok meghívására. A különböző, vagy uniós tagállamokban vagy társult országokban megrendezett ülések segítik az EKT jobb láthatóságát. Az üléseket mind a tagállami hatóságok, mind a helyi tudományos és kutatói közösségek fontos eseményeknek tekintik. A Tudományos Tanácsban a 2014. január 1. és december 31. közötti időszakban öt plenáris ülést szerveztek: januárban, márciusban és decemberben Brüsszelben (Belgium), júniusban Oslóban (Norvégia), októberben pedig Zágrábban (Horvátország).

2009-ben az EKT struktúráit és mechanizmusait értékelő szakértői csoport ajánlásai alapján a Tudományos Tanács két állandó bizottságot hozott létre: az első összeférhetetlenségi, tudományetikai és etikai ügyekben nyújt útmutatást, míg a második az értékelő szakértői bizottságok kiválasztásával foglalkozik. A Végrehajtó Ügynökség támogatta a két bizottság operatív tevékenységeit, amelyek 2014-ben 2, illetve 3 ülést tartottak.

A Tudományos Tanács tagjai egyedi kérdésekkel foglalkozó munkacsoportokban is találkoznak. 2014-ben a Végrehajtó Ügynökség különböző üléseket szervezett az innovációval és ipari kapcsolatokkal, a nyílt hozzáféréssel, a nemzetközivé válással és a nemek egyensúlyával és a fő teljesítménymutatókkal foglalkozó EKT-munkacsoportok számára. A munkacsoportok elemzéseket végeznek és hozzájárulnak az EKT tudományos stratégiájához azzal, hogy a feladataikkal kapcsolatos területeken javaslatokat terjesztenek a Tudományos Tanács elé, plenáris ülésen való elfogadásra: az EKT ipari/üzleti kapcsolatainak és az EKT által finanszírozott kutatási tevékenység innovációra gyakorolt hatásának vizsgálata; az EKT nyílt hozzáféréssel kapcsolatos álláspontjának kidolgozása; annak biztosítása, hogy az EKT a kutatás területén élen járjon a nemek közötti egyensúly kialakítását szolgáló bevált módszerek alkalmazásában; olyan megfelelő mechanizmusok felderítése, amelyekkel növelhető az Unión kívüli országokból érkező kutatók részvételi aránya az EKT-pályázatokon; útiterv kidolgozása annak nyomon követéséhez és értékeléséhez, hogy az EKT a mutatókon és a célszámokon túl milyen mértékben teljesíti a Tudományos Tanács rövid-, közép-, és hosszú távú stratégiáinak támogatásával kapcsolatos megbízatását.

2014-ben egy új csoport, az uniós részvétel kiszélesítésével foglalkozó munkacsoport is megkezdte tevékenységét. Feladata, hogy arra ösztönözze a Közép- és Kelet-Európai országokat, hogy megfelelőbben gondozzák a tudományos tehetségeket és többet fektessenek be a kutatásba. Figyelemfelhívó tevékenységet folytat az e régióba tartozó országokban az EKT támogatási rendszereivel kapcsolatban, és mélyrehatóbb információkkal látja el az ottani kutatói közösségeket arról, hogy az EKT támogatásai milyen lehetőségeket nyújthatnak a régió kutatói számára, így növelve az ottani még nem felfedezett tehetségek részvételét a pályázatokon.

A Végrehajtó Ügynökség a csoportok tagjainak közreműködésével dokumentumsorozatot készített a munkacsoportok és az állandó bizottságok munkatémáiról, amelyben az elemzések mellett kiemelte az egyes témák legfontosabb alapgondolatait.

A munkacsoportok munkájával kapcsolatos főbb tevékenységek 2014-ben a következők voltak:

Innováció és ipari kapcsolatok: 2014 júliusában kilenc koncepcióigazoló kutatói EKT-támogatás kedvezményezettje részesült először képzésben, majd ezt követően felkérést kaptak, hogy rövid, háromperces előadás keretében ismertessék gondolataikat egy az ipar és a tudományos élet legújítóbb szellemű, vezető képviselőiből álló hálózat, valamint kockázatitőke-befektetők előtt. Ez volt a második ilyen típusú esemény, amelyet az EKT a ScienceBusiness médiavállalattal együttműködésben szervezett. Az első ilyen eseményre 2013 februárjában került sor.

Nyílt hozzáférés: A nyílt hozzáféréssel és a szakmai kiválósággal kapcsolatos ülésre került sor az EKT és a DNRF közös műhelytalálkozójának keretében, amelynek címe „A tudományos kiválóság támogatása a változó világban” volt. A találkozó júniusban az ESOF 2014 kísérőrendezvénye volt.

Később, szeptemberben, a kutatási adatok kezelésével és megosztásával kapcsolatos kétnapos műhelytalálkozó több mint 140. résztvevőt vonzott Európa számos országából. További események: több szeminárium, egyedi nyílt hozzáférésű infrastruktúrákat (pl.: a Dryad és a figshare adatraktárok), az OAPEN alapítványt (amely nyílt hozzáférésű könyvplatformot működtet), valamint a Reproducibility Initiative-et képviselő résztvevőkkel. Az STM-mel (International Association of Scientific, Technical & Medical Publishers) együttműködve két további szemináriumra került sor, az egyik a folyóiratok árképzése, a másik a hosszú formátumú szövegek digitális környezetben való közzététele témájában.

Nemek közötti egyensúly: Továbbra is törekedve az EKT-pályázatokon a női résztvevők alacsony arányának növelésére 2014 júniusában az EKT Tudományos Tanácsa elfogadta az EKT-nek a Nemek Közötti Egyensúly 2014–2020-as időszakra vonatkozó tervét. A nemek közötti egyensúllyal foglalkozó munkacsoport által készített dokumentum célja, hogy továbbvigye a Nemek Közötti Egyensúly 2007–2013-as időszakra vonatkozó tervének célkitűzéseit.

A nemek közötti egyensúllyal foglalkozó munkacsoport ezen kívül független felmérést is készíttetett (ERCAREER projekt), amelynek célja az volt, hogy megvizsgálja az EKT-támogatásban részesülő férfi, illetve női kutatók karrierlehetőségeiben és karrierjük alakulásában fellelhető különbségeket és hasonlóságokat, valamint ajánlásokat fogalmazzon meg.

Forrás: Az Ügynökségtől származó melléklet.

---

AZ ÜGYNÖKSÉG VÁLASZA

| 11. | Az Ügynökség tudomásul vette a Számvevőszék jelentését, és meg fogja valósítani a belső ellenőrzésekre vonatkozó megjegyzésekben foglaltakat. |
| --- | --- |

11.

Az Ügynökség tudomásul vette a Számvevőszék jelentését, és meg fogja valósítani a belső ellenőrzésekre vonatkozó megjegyzésekben foglaltakat.

---

| 9.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 409/255 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 409/255

---

JELENTÉS

az Európai Értékpapír-piaci Hatóság 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról a Hatóság válaszával együtt

(2015/C 409/29)

BEVEZETÉS

| 1. | A párizsi székhelyű Európai Értékpapír-piaci Hatóságot (a továbbiakban: a Hatóság vagy ESMA) az 1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) hozta létre. A Hatóság feladata az uniós belső piac működőképességének fokozása a szabályozás és a felügyelet magas, hatékony és egyenletes szintjének biztosítása révén, a pénzügyi rendszerek integritásának és stabilitásának előmozdításával, valamint a nemzetközi felügyeleti koordináció erősítésével, a pénzügyi rendszer stabilitásának és eredményességének fenntartása érdekében (2). A Hatóság 2011. január 1-jén kezdte meg működését. |
| --- | --- |

1.

A párizsi székhelyű Európai Értékpapír-piaci Hatóságot (a továbbiakban: a Hatóság vagy ESMA) az 1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) hozta létre. A Hatóság feladata az uniós belső piac működőképességének fokozása a szabályozás és a felügyelet magas, hatékony és egyenletes szintjének biztosítása révén, a pénzügyi rendszerek integritásának és stabilitásának előmozdításával, valamint a nemzetközi felügyeleti koordináció erősítésével, a pénzügyi rendszer stabilitásának és eredményességének fenntartása érdekében (2). A Hatóság 2011. január 1-jén kezdte meg működését.

A MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZATOT ALÁTÁMASZTÓ INFORMÁCIÓK

| 2. | A Számvevőszék ellenőrzési módszere analitikus ellenőrzési eljárásokat, tranzakciók közvetlen tesztelését, valamint a Hatóság felügyeleti és kontrollrendszereiben alkalmazott fő kontrollmechanizmusok értékelését foglalja magában. Mindez kiegészül más ellenőrök munkájából származó bizonyítékokkal, valamint a vezetői teljességi nyilatkozatok elemzésével. |
| --- | --- |

2.

A Számvevőszék ellenőrzési módszere analitikus ellenőrzési eljárásokat, tranzakciók közvetlen tesztelését, valamint a Hatóság felügyeleti és kontrollrendszereiben alkalmazott fő kontrollmechanizmusok értékelését foglalja magában. Mindez kiegészül más ellenőrök munkájából származó bizonyítékokkal, valamint a vezetői teljességi nyilatkozatok elemzésével.

| MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT









  3. | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke alapján a Számvevőszék ellenőrizte a következőket:






  a) | a Hatóság éves beszámolója, amely a 2014. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból (3) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (4) áll; |
| --- | --- | --- |

MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT

3.

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke alapján a Számvevőszék ellenőrizte a következőket:

a)

a Hatóság éves beszámolója, amely a 2014. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból (3) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (4) áll;

| b) | a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége. |
| --- | --- |

b)

a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége.

A vezetés felelőssége

| 4. | A vezetés felelőssége a Hatóság éves beszámolójának elkészítése és valós bemutatása, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége (5):






  a) | A Hatóság éves beszámolója tekintetében a vezetés felelősségi körébe tartozik: az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és valós bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítása, megvalósítása és fenntartása; a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok (6) alapján megfelelő számviteli politika megválasztása és alkalmazása; és a körülményeknek megfelelően ésszerű számviteli becslések készítése. Az ügyvezető igazgató hagyja jóvá a Hatóság éves beszámolóját azután, hogy a számvitelért felelős tisztviselő az összes rendelkezésre álló információ alapján egy olyan kísérő nyilatkozattal egyetemben elkészítette azt, amelyben a tisztviselő többek között kijelenti, hogy ésszerű bizonyossággal rendelkezik afelől, hogy a beszámoló minden lényeges szempontból valós és hű képet ad a Hatóság pénzügyi helyzetéről. |
| --- | --- | --- |

4.

A vezetés felelőssége a Hatóság éves beszámolójának elkészítése és valós bemutatása, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége (5):

a)

A Hatóság éves beszámolója tekintetében a vezetés felelősségi körébe tartozik: az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és valós bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítása, megvalósítása és fenntartása; a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok (6) alapján megfelelő számviteli politika megválasztása és alkalmazása; és a körülményeknek megfelelően ésszerű számviteli becslések készítése. Az ügyvezető igazgató hagyja jóvá a Hatóság éves beszámolóját azután, hogy a számvitelért felelős tisztviselő az összes rendelkezésre álló információ alapján egy olyan kísérő nyilatkozattal egyetemben elkészítette azt, amelyben a tisztviselő többek között kijelenti, hogy ésszerű bizonyossággal rendelkezik afelől, hogy a beszámoló minden lényeges szempontból valós és hű képet ad a Hatóság pénzügyi helyzetéről.

| b) | A vezetés felelőssége a mögöttes tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, illetve a gondos pénzgazdálkodás elveinek követése tekintetében abban áll, hogy ki kell alakítania, meg kell valósítania és fenn kell tartania egy olyan eredményes és hatékony belső kontrollrendszert, amely megfelelő felügyelettel és alkalmas intézkedésekkel képes megakadályozni a szabálytalanságokat és csalásokat, illetve szükség esetén jogi eljárásokkal képes visszaszerezni a tévesen kifizetett vagy felhasznált pénzösszegeket. |
| --- | --- |

b)

A vezetés felelőssége a mögöttes tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, illetve a gondos pénzgazdálkodás elveinek követése tekintetében abban áll, hogy ki kell alakítania, meg kell valósítania és fenn kell tartania egy olyan eredményes és hatékony belső kontrollrendszert, amely megfelelő felügyelettel és alkalmas intézkedésekkel képes megakadályozni a szabálytalanságokat és csalásokat, illetve szükség esetén jogi eljárásokkal képes visszaszerezni a tévesen kifizetett vagy felhasznált pénzösszegeket.

Az ellenőr felelőssége

| 5. | A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzése alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Európai Parlament és a Tanács számára (7) az éves beszámoló megbízhatóságára és a mögöttes tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. A Számvevőszék az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjai és etikai kódexe, valamint a legfőbb ellenőrző intézményeknek az INTOSAI által elfogadott nemzetközi standardjai szerint végzi ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy ésszerű bizonyosságot szerezhessen arról, hogy a Hatóság éves beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

5.

A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzése alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Európai Parlament és a Tanács számára (7) az éves beszámoló megbízhatóságára és a mögöttes tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. A Számvevőszék az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjai és etikai kódexe, valamint a legfőbb ellenőrző intézményeknek az INTOSAI által elfogadott nemzetközi standardjai szerint végzi ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy ésszerű bizonyosságot szerezhessen arról, hogy a Hatóság éves beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek.

| 6. | Az ellenőrzés olyan eljárásokat foglal magában, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték szerezhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőrnek egy arra irányuló kockázatelemzés alapján kialakított szakmai megítélésétől függ, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba a beszámolóban, illetve az Európai Unió jogi keretei által meghatározott követelményektől való lényeges eltérés az annak alapjául szolgáló tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr mérlegeli a szervezetnek a beszámoló elkészítése és valós bemutatása szempontjából releváns belső kontrollmechanizmusait, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségének és szabályszerűségének biztosítása céljából alkalmazott felügyeleti és kontrollrendszereit, és a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárásokat alakít ki. Az ellenőrzés része továbbá az alkalmazott számviteli politika megfelelőségének, a számviteli becslések ésszerűségének és a beszámoló általános bemutatásának értékelése. E jelentés és a megbízhatósági nyilatkozat elkészítése során a Számvevőszék az Unió költségvetési rendelete (8) 208. cikke (4) bekezdésében előírtak szerint figyelembe vette a független külső ellenőr által a Hatóság beszámolójára nézve végzett ellenőrzési tevékenységet. |
| --- | --- |

6.

Az ellenőrzés olyan eljárásokat foglal magában, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték szerezhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőrnek egy arra irányuló kockázatelemzés alapján kialakított szakmai megítélésétől függ, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba a beszámolóban, illetve az Európai Unió jogi keretei által meghatározott követelményektől való lényeges eltérés az annak alapjául szolgáló tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr mérlegeli a szervezetnek a beszámoló elkészítése és valós bemutatása szempontjából releváns belső kontrollmechanizmusait, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségének és szabályszerűségének biztosítása céljából alkalmazott felügyeleti és kontrollrendszereit, és a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárásokat alakít ki. Az ellenőrzés része továbbá az alkalmazott számviteli politika megfelelőségének, a számviteli becslések ésszerűségének és a beszámoló általános bemutatásának értékelése. E jelentés és a megbízhatósági nyilatkozat elkészítése során a Számvevőszék az Unió költségvetési rendelete (8) 208. cikke (4) bekezdésében előírtak szerint figyelembe vette a független külső ellenőr által a Hatóság beszámolójára nézve végzett ellenőrzési tevékenységet.

| 7. | A Számvevőszék úgy véli, hogy az összegyűjtött ellenőrzési bizonyítékok elégségesek és megfelelőek megbízhatósági nyilatkozata megalapozásához. |
| --- | --- |

7.

A Számvevőszék úgy véli, hogy az összegyűjtött ellenőrzési bizonyítékok elégségesek és megfelelőek megbízhatósági nyilatkozata megalapozásához.

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról

| 8. | A Számvevőszék véleménye szerint a Hatóság éves beszámolója minden lényeges szempontból híven és pénzügyi szabályzata előírásainak, valamint a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályoknak megfelelően tükrözi a 2014. december 31-i pénzügyi helyzetet, a tárgyévi gazdasági események eredményét és a pénzforgalmat. |
| --- | --- |

8.

A Számvevőszék véleménye szerint a Hatóság éves beszámolója minden lényeges szempontból híven és pénzügyi szabályzata előírásainak, valamint a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályoknak megfelelően tükrözi a 2014. december 31-i pénzügyi helyzetet, a tárgyévi gazdasági események eredményét és a pénzforgalmat.

Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről

| 9. | A Számvevőszék véleménye szerint a 2014. december 31-én véget ért évre vonatkozó éves beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

9.

A Számvevőszék véleménye szerint a 2014. december 31-én véget ért évre vonatkozó éves beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek.

| 10. | A Számvevőszék véleményei függetlenek az alábbi megjegyzésektől. |
| --- | --- |

10.

A Számvevőszék véleményei függetlenek az alábbi megjegyzésektől.

MEGJEGYZÉSEK A BESZÁMOLÓ MEGBÍZHATÓSÁGÁRÓL

| 11. | A felügyelt szervezetektől (hitelminősítő szervezetek és kereskedési adattárak) 2014-ben származó díjak összege (6 6 23  000 euro), amely az előzetes eredménykimutatásban bevételként jelenik meg, az elvégzett felügyeleti tevékenységek becsült, nem pedig tényleges költségén alapult (9). A felügyelt szervezetektől beszedett díjaknak a lehető legközelebb kell állniuk az e területen felmerült költségek tényleges összegéhez. Ennek elérése érdekében az ESMA jelenleg végzi a tevékenységalapú költségek modellezését. |
| --- | --- |

11.

A felügyelt szervezetektől (hitelminősítő szervezetek és kereskedési adattárak) 2014-ben származó díjak összege (6 6 23  000 euro), amely az előzetes eredménykimutatásban bevételként jelenik meg, az elvégzett felügyeleti tevékenységek becsült, nem pedig tényleges költségén alapult (9). A felügyelt szervezetektől beszedett díjaknak a lehető legközelebb kell állniuk az e területen felmerült költségek tényleges összegéhez. Ennek elérése érdekében az ESMA jelenleg végzi a tevékenységalapú költségek modellezését.

MEGJEGYZÉSEK A TRANZAKCIÓK JOGSZERŰSÉGÉRŐL ÉS SZABÁLYSZERŰSÉGÉRŐL

| 12. | 2010-es létrehozásakor az ESMA számos informatikai keretszerződést örökölt jogelődjétől a CESR-től (Committee of European Securities Regulators), amelyek az adatbázisok tárolására, valamint az informatikai rendszerek fejlesztésére és karbantartására vonatkoztak. Mivel ezeknek a keretszerződéseknek új szerződésekkel való felváltásához nem hirdettek meg időben pályázati felhívásokat, a meglévő keretszerződésekből kettőt eredeti időtartamukon túl meg kellett hosszabbítani. Szintén emiatt a Hatóságnak bizonyos informatikai szolgáltatásokat egy francia központi beszerző szerven (Union de Groupements d’Achats Publics – UGAP) keresztül kellett beszereznie. A Hatóság az UGAP révén szerzett be egyes bútorokat és irodaszereket is az év folyamán. 2014-ben az összes kifizetés 9 56  000 euro volt. A Számvevőszék tájékoztatta a Hatóságot, hogy az UGAP alkalmazása nem felel meg a költségvetési rendeletnek, a Hatóság azóta nem veszi igénybe e szerv szolgáltatásait. A Hatóság mostanra minden, a CESR által kötött informatikai keretszerződés helyett saját szerződést kötött. |
| --- | --- |

12.

2010-es létrehozásakor az ESMA számos informatikai keretszerződést örökölt jogelődjétől a CESR-től (Committee of European Securities Regulators), amelyek az adatbázisok tárolására, valamint az informatikai rendszerek fejlesztésére és karbantartására vonatkoztak. Mivel ezeknek a keretszerződéseknek új szerződésekkel való felváltásához nem hirdettek meg időben pályázati felhívásokat, a meglévő keretszerződésekből kettőt eredeti időtartamukon túl meg kellett hosszabbítani. Szintén emiatt a Hatóságnak bizonyos informatikai szolgáltatásokat egy francia központi beszerző szerven (Union de Groupements d’Achats Publics – UGAP) keresztül kellett beszereznie. A Hatóság az UGAP révén szerzett be egyes bútorokat és irodaszereket is az év folyamán. 2014-ben az összes kifizetés 9 56  000 euro volt. A Számvevőszék tájékoztatta a Hatóságot, hogy az UGAP alkalmazása nem felel meg a költségvetési rendeletnek, a Hatóság azóta nem veszi igénybe e szerv szolgáltatásait. A Hatóság mostanra minden, a CESR által kötött informatikai keretszerződés helyett saját szerződést kötött.

MEGJEGYZÉSEK A KÖLTSÉGVETÉSI GAZDÁLKODÁSRÓL

| 13. | A 2013-ról átvitt előirányzatok törlési aránya magas volt: összesen 19 %, azaz 9 40  054 euro. Ez főként abból adódott, hogy a vállalkozók az igényelt szolgáltatásokat késedelemmel nyújtották, de a következőkre is visszavezethető volt: egy törölt projekttel kapcsolatosan törölték az engedélyek beszerzését, nehézségek voltak az egyik ideiglenes személyzeti szerződés végrehajtásában és a korábbi informatikai tanácsadási keretszerződésről az újra való áttérésben. |
| --- | --- |

13.

A 2013-ról átvitt előirányzatok törlési aránya magas volt: összesen 19 %, azaz 9 40  054 euro. Ez főként abból adódott, hogy a vállalkozók az igényelt szolgáltatásokat késedelemmel nyújtották, de a következőkre is visszavezethető volt: egy törölt projekttel kapcsolatosan törölték az engedélyek beszerzését, nehézségek voltak az egyik ideiglenes személyzeti szerződés végrehajtásában és a korábbi informatikai tanácsadási keretszerződésről az újra való áttérésben.

| 14. | Összességében a lekötött előirányzatok aránya a 2013-as 93 %-ról 2014-re 99 %-ra nőtt, ami azt mutatja, hogy javult a kötelezettségvállalások időbenisége. Nagy volt azonban a 2015-re átvitt lekötött előirányzatok aránya a III. cím (Operatív kiadások) esetében: 4 0 63  580 euro, vagyis 45 % (2013: 3 6 88  487 euro, vagyis 58 %). Ezen összegen belül mintegy 2 millió euro azokra a 2014-ben nyújtott informatikai és egyéb szolgáltatásokra vonatkozik, amelyet a Hatóság év végéig még nem fizetett ki. További 1,3 millió euro értékű szerződést az év vége felé kötöttek meg, a kapcsolódó szolgáltatások nyújtására pedig várhatóan 2015-ben kerül sor. Az átvitelek fennmaradó összegét a megkötött szerződések többéves jellege indokolja. |
| --- | --- |

14.

Összességében a lekötött előirányzatok aránya a 2013-as 93 %-ról 2014-re 99 %-ra nőtt, ami azt mutatja, hogy javult a kötelezettségvállalások időbenisége. Nagy volt azonban a 2015-re átvitt lekötött előirányzatok aránya a III. cím (Operatív kiadások) esetében: 4 0 63  580 euro, vagyis 45 % (2013: 3 6 88  487 euro, vagyis 58 %). Ezen összegen belül mintegy 2 millió euro azokra a 2014-ben nyújtott informatikai és egyéb szolgáltatásokra vonatkozik, amelyet a Hatóság év végéig még nem fizetett ki. További 1,3 millió euro értékű szerződést az év vége felé kötöttek meg, a kapcsolódó szolgáltatások nyújtására pedig várhatóan 2015-ben kerül sor. Az átvitelek fennmaradó összegét a megkötött szerződések többéves jellege indokolja.

A KORÁBBI ÉVEK MEGJEGYZÉSEINEK HASZNOSULÁSA

| 15. | Az I. melléklet áttekintést ad a korábbi évek számvevőszéki megjegyzései nyomán tett helyesbítő intézkedésekről. |
| --- | --- |

15.

Az I. melléklet áttekintést ad a korábbi évek számvevőszéki megjegyzései nyomán tett helyesbítő intézkedésekről.

A jelentést 2015. szeptember 8-i luxembourgi ülésén fogadta el a Milan Martin CVIKL számvevőszéki tag elnökölte IV. Kamara.

a Számvevőszék nevében

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

elnök

---

(1)  HL L 331., 2010.12.15., 84. o.

1

(2)  A Hatóság hatáskörét és tevékenységeit a II. melléklet foglalja össze, tájékoztató jelleggel.

2

II. melléklet

(3)  Ezek a következőkből állnak: mérleg, eredménykimutatás, pénzforgalmi kimutatás, a nettó eszközállomány változásainak kimutatása, a számviteli politika meghatározó alapelveinek összefoglalása és további magyarázatok.

3

(4)  Ezek a költségvetési eredménykimutatásból és a költségvetési eredménykimutatás mellékletéből állnak.

4

(5)  Az 1271/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (HL L 328., 2013.12.7., 42. o.) 39. és 50. cikke.

5

(6)  A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok a Könyvvizsgálók Nemzetközi Szövetsége (IFAC) által kibocsátott Nemzetközi Költségvetési Számviteli Standardokra (IPSAS), illetve adott esetben a Nemzetközi Számviteli Standard Testület (IASB) által kibocsátott Nemzetközi Számviteli Standardokra (IAS)/Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardokra (IFRS) támaszkodnak.

6

(7)  Az 1271/2013/EU rendelet 107. cikke.

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 966/2012/EU, Euratom rendelete (HL L 298., 2012.10.26., 1. o.).

8

(9)  Azt, hogy a díjakat a tényleges költségek alapján kell kiszabni, a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletet kiegészítő, a kereskedési adattárakról szóló, 2013. július 12-i 1003/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (HL L 279., 2013.10.19., 4. o.) 4. cikke, valamint a Hatóság pénzügyi szabályzata 19. cikkének (3) bekezdése említi.

9

---

I. MELLÉKLET

A korábbi évek megjegyzéseinek hasznosulása

| Év | A Számvevőszék megjegyzése | A helyesbítő intézkedés állapota
  (végrehajtva/folyamatban/végrehajtandó/n.a.) |
| --- | --- | --- |
| 2011 | A Hatóság költségvetése a 2011. pénzügyi évre vonatkozóan 16,9 millió euro volt. Az alapító rendelet 62. cikkének (1) bekezdésével összhangban a 2011. évi költségvetés 60 %-át a tagállamok és EFTA-országok hozzájárulásából, 40 %-át pedig az Unió költségvetéséből finanszírozták. 2011 végén a Hatóság 4,3 millió euro pozitív költségvetési egyenleget mutatott ki. A Hatóság pénzügyi szabályzatának megfelelően a teljes összeget az Európai Bizottság felé fennálló kötelezettségként tartották nyilván. | 2014-ben negatív költségvetési eredmény szerepelt a beszámolóban |
| 2011 | Hiányosságok merültek fel azzal kapcsolatban, hogy hat jogi kötelezettségvállalás megelőzi a vonatkozó költségvetési kötelezettségvállalásokat (4 83  845 euro). | Folyamatban (1) |
| 2011 | A Számvevőszék több olyan esetet azonosított, mindösszesen 2 07  442 euro értékben, ahol a 2012-re átvitt kifizetési előirányzatok nem feleltek meg a jogi kötelezettségvállalásoknak. Ezek az átvitelek ezért szabálytalannak minősülnek és törlendők. | Végrehajtva |
| 2012 | Működésének második évében a Hatóság fontos lépést tett meg az összes belsőkontroll-standard alapkövetelményeinek elfogadásával és alkalmazásával. A standardok teljes körű alkalmazása azonban még nem valósult meg. | Folyamatban |
| 2012 | Bőven van még mit javítani a közbeszerzési eljárások időzítése és dokumentálása terén. | Folyamatban |
| 2012 | 2012-ben a Hatóság 22 költségvetési átcsoportosítást hajtott végre, összesen 3,2 millió euro összegben (a 2012-es költségvetés 16 %-a), ami a költségvetés-tervezés hiányosságaira utal. | Végrehajtva |
| 2013 | Összességében a lekötött előirányzatok aránya a 2012-es 86 %-ról 2013-ra 93 %-ra nőtt, ami azt mutatja, hogy javult a kötelezettségvállalások időbenisége. Nagyarányú volt azonban a lekötött előirányzatok 2014-re való átvitele a III. cím (Operatív kiadások) alatt, ami 3 6 88  487 eurót (58 %) tett ki. Ez a 2013-ban igénybe vett, de még ki nem fizetett informatikai szolgáltatásoknak (0,8 millió euro), a 2014-es munkaprogramban tervezett olyan informatikai szolgáltatásoknak, amelyekre a vonatkozó szerződést csak az év végén kötötték meg (1,1 millió euro), az informatikai beszerzések késedelmének (0,4 millió euro), valamint egyes informatikai projektek többéves jellegének tudható be. | n.a. |
| 2013 | A Hatóságnál 2013-ban 12, összesen mintegy 5,1 millió euro értékű (a költségvetés 18 %-át kitevő) költségvetési átcsoportosításra került sor (2012-ben az átcsoportosítások 3,2 millió eurót tettek ki, azaz a költségvetés 16 %-át), ami a költségvetési tervezés továbbra is fennálló hiányosságaira utal. | Végrehajtva |
| 2013 | A 2013-ban az árukért és szolgáltatásokért teljesített kifizetések 27 %-a volt késedelmes. Késedelem esetén a fizetési határidőt átlagosan 32 nappal lépték túl. A 2013-ban fizetett késedelmi kamat összege 3  834 euro volt. | Folyamatban |
| 2013 | Az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv (2) és az EU héairányelve (3) szerint a Hatóság mentességet élvez a közvetett adók alól. Az ESMA számára a 2011–2013-as időszakban felmerült teljes héafizetési kötelezettség 3,3 millió euro volt. A fogadó tagállammal folytatott hosszas tárgyalások után a Hatóság 2012 végén kezdte visszaigényelni a héát, de 2013 végéig csak 1,3 millió euro visszaigénylése történt meg. | Végrehajtva |

Év

A Számvevőszék megjegyzése

A helyesbítő intézkedés állapota

(végrehajtva/folyamatban/végrehajtandó/n.a.)

2011

A Hatóság költségvetése a 2011. pénzügyi évre vonatkozóan 16,9 millió euro volt. Az alapító rendelet 62. cikkének (1) bekezdésével összhangban a 2011. évi költségvetés 60 %-át a tagállamok és EFTA-országok hozzájárulásából, 40 %-át pedig az Unió költségvetéséből finanszírozták. 2011 végén a Hatóság 4,3 millió euro pozitív költségvetési egyenleget mutatott ki. A Hatóság pénzügyi szabályzatának megfelelően a teljes összeget az Európai Bizottság felé fennálló kötelezettségként tartották nyilván.

2014-ben negatív költségvetési eredmény szerepelt a beszámolóban

2011

Hiányosságok merültek fel azzal kapcsolatban, hogy hat jogi kötelezettségvállalás megelőzi a vonatkozó költségvetési kötelezettségvállalásokat (4 83  845 euro).

Folyamatban (1)

2011

A Számvevőszék több olyan esetet azonosított, mindösszesen 2 07  442 euro értékben, ahol a 2012-re átvitt kifizetési előirányzatok nem feleltek meg a jogi kötelezettségvállalásoknak. Ezek az átvitelek ezért szabálytalannak minősülnek és törlendők.

Végrehajtva

2012

Működésének második évében a Hatóság fontos lépést tett meg az összes belsőkontroll-standard alapkövetelményeinek elfogadásával és alkalmazásával. A standardok teljes körű alkalmazása azonban még nem valósult meg.

Folyamatban

2012

Bőven van még mit javítani a közbeszerzési eljárások időzítése és dokumentálása terén.

Folyamatban

2012

2012-ben a Hatóság 22 költségvetési átcsoportosítást hajtott végre, összesen 3,2 millió euro összegben (a 2012-es költségvetés 16 %-a), ami a költségvetés-tervezés hiányosságaira utal.

Végrehajtva

2013

Összességében a lekötött előirányzatok aránya a 2012-es 86 %-ról 2013-ra 93 %-ra nőtt, ami azt mutatja, hogy javult a kötelezettségvállalások időbenisége. Nagyarányú volt azonban a lekötött előirányzatok 2014-re való átvitele a III. cím (Operatív kiadások) alatt, ami 3 6 88  487 eurót (58 %) tett ki. Ez a 2013-ban igénybe vett, de még ki nem fizetett informatikai szolgáltatásoknak (0,8 millió euro), a 2014-es munkaprogramban tervezett olyan informatikai szolgáltatásoknak, amelyekre a vonatkozó szerződést csak az év végén kötötték meg (1,1 millió euro), az informatikai beszerzések késedelmének (0,4 millió euro), valamint egyes informatikai projektek többéves jellegének tudható be.

n.a.

2013

A Hatóságnál 2013-ban 12, összesen mintegy 5,1 millió euro értékű (a költségvetés 18 %-át kitevő) költségvetési átcsoportosításra került sor (2012-ben az átcsoportosítások 3,2 millió eurót tettek ki, azaz a költségvetés 16 %-át), ami a költségvetési tervezés továbbra is fennálló hiányosságaira utal.

Végrehajtva

2013

A 2013-ban az árukért és szolgáltatásokért teljesített kifizetések 27 %-a volt késedelmes. Késedelem esetén a fizetési határidőt átlagosan 32 nappal lépték túl. A 2013-ban fizetett késedelmi kamat összege 3  834 euro volt.

Folyamatban

2013

Az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv (2) és az EU héairányelve (3) szerint a Hatóság mentességet élvez a közvetett adók alól. Az ESMA számára a 2011–2013-as időszakban felmerült teljes héafizetési kötelezettség 3,3 millió euro volt. A fogadó tagállammal folytatott hosszas tárgyalások után a Hatóság 2012 végén kezdte visszaigényelni a héát, de 2013 végéig csak 1,3 millió euro visszaigénylése történt meg.

Végrehajtva

---

(1)  2014-ben 15 utólagos kötelezettségvállalásra került sor, összesen 5 72  167,95 euro értékben, továbbá 4 kötelezettségvállalás összegét növelték meg utólagosan, összesen 1  391,72 euro értékben.

(2)  (7.) jegyzőkönyv az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről (HL C 115., 2008.5.9., 266. o.).

(3)  A Tanács 2006/112/EK irányelve (HL L 347., 2006.12.11., 1. o.).

---

II. MELLÉKLET

Európai Értékpapír-piaci Hatóság (Párizs)

Hatáskör és tevékenységek

| A Szerződésből eredő uniós hatáskör


  (az Európai Unió működéséről szóló szerződés 114. cikke) | Az Európai Parlament és a Tanács rendes jogalkotási eljárás keretében és a Gazdasági és Szociális Bizottsággal folytatott konzultációt követően elfogadja azokat a tagállamok törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseinek közelítésére vonatkozó intézkedéseket, amelyek tárgya a belső piac megteremtése és működése |
| --- | --- |
| A Hatóság hatásköre


  (az Európai Parlament és a Tanács 1095/2010/EU rendelete és 1060/2009/EK rendelete) | Feladatok







  — | Szabályozástechnikai standardtervezetek kidolgozása. |

A Szerződésből eredő uniós hatáskör

(az Európai Unió működéséről szóló szerződés 114. cikke)

Az Európai Parlament és a Tanács rendes jogalkotási eljárás keretében és a Gazdasági és Szociális Bizottsággal folytatott konzultációt követően elfogadja azokat a tagállamok törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseinek közelítésére vonatkozó intézkedéseket, amelyek tárgya a belső piac megteremtése és működése

A Hatóság hatásköre

(az Európai Parlament és a Tanács 1095/2010/EU rendelete és 1060/2009/EK rendelete)

Feladatok

—

Szabályozástechnikai standardtervezetek kidolgozása.

| — | Végrehajtás-technikai standardtervezetek kidolgozása. |
| --- | --- |

—

Végrehajtás-technikai standardtervezetek kidolgozása.

| — | Útmutatók és ajánlások kiadása. |
| --- | --- |

—

Útmutatók és ajánlások kiadása.

| — | Ajánlások kiadása, ha a hatáskörrel rendelkező tagállami hatóság nem alkalmazza vagy az uniós joggal vélhetően ellentétes módon alkalmazza az ágazati előírásokat. |
| --- | --- |

—

Ajánlások kiadása, ha a hatáskörrel rendelkező tagállami hatóság nem alkalmazza vagy az uniós joggal vélhetően ellentétes módon alkalmazza az ágazati előírásokat.

| — | A hatáskörrel rendelkező hatóságoknak bizonyos vészhelyzetekben egyedi határozatok címzése, továbbá a hatáskörrel rendelkező hatóságok közötti, a határokon átnyúló eseteket érintő nézeteltérések rendezése. |
| --- | --- |

—

A hatáskörrel rendelkező hatóságoknak bizonyos vészhelyzetekben egyedi határozatok címzése, továbbá a hatáskörrel rendelkező hatóságok közötti, a határokon átnyúló eseteket érintő nézeteltérések rendezése.

| — | A közvetlenül alkalmazandó uniós jogot érintő ügyekben a Hatóság a pénzügyi piaci szereplőknek címzett egyedi határozatokat hoz a következő esetekben: i. ha egy hatáskörrel rendelkező tagállami hatóság nem alkalmazza vagy az uniós joggal vélhetően ellentétes módon alkalmazza az ágazati előírásokat, illetve hatáskörrel rendelkező tagállami hatóság nem teljesíti a Bizottság hivatalos véleményében foglaltakat; ii. bizonyos vészhelyzetekben, amennyiben egy hatáskörrel rendelkező tagállami hatóság nem teljesíti a Hatóság elfogadott határozatát; vagy iii. a hatáskörrel rendelkező hatóságok közötti, a határokon átnyúló eseteket érintő nézeteltérések rendezése esetén, amennyiben a hatáskörrel rendelkező hatóság nem teljesítette a Hatóság határozatát. |
| --- | --- |

—

A közvetlenül alkalmazandó uniós jogot érintő ügyekben a Hatóság a pénzügyi piaci szereplőknek címzett egyedi határozatokat hoz a következő esetekben: i. ha egy hatáskörrel rendelkező tagállami hatóság nem alkalmazza vagy az uniós joggal vélhetően ellentétes módon alkalmazza az ágazati előírásokat, illetve hatáskörrel rendelkező tagállami hatóság nem teljesíti a Bizottság hivatalos véleményében foglaltakat; ii. bizonyos vészhelyzetekben, amennyiben egy hatáskörrel rendelkező tagállami hatóság nem teljesíti a Hatóság elfogadott határozatát; vagy iii. a hatáskörrel rendelkező hatóságok közötti, a határokon átnyúló eseteket érintő nézeteltérések rendezése esetén, amennyiben a hatáskörrel rendelkező hatóság nem teljesítette a Hatóság határozatát.

| — | Vélemény terjesztése az Európai Parlament, a Tanács vagy a Bizottság elé a hatáskörébe tartozó minden kérdésben. |
| --- | --- |

—

Vélemény terjesztése az Európai Parlament, a Tanács vagy a Bizottság elé a hatáskörébe tartozó minden kérdésben.

| — | A ráruházott feladatok elvégzéséhez szükséges információk összegyűjtése a pénzügyi piac szereplőiről. |
| --- | --- |

—

A ráruházott feladatok elvégzéséhez szükséges információk összegyűjtése a pénzügyi piac szereplőiről.

| — | Közös módszertan kidolgozása a termékjellemzők és a forgalmazási folyamatok által a pénzügyi piaci szereplők pénzügyi helyzetére és a fogyasztók védelmére gyakorolt hatások értékelésére. |
| --- | --- |

—

Közös módszertan kidolgozása a termékjellemzők és a forgalmazási folyamatok által a pénzügyi piaci szereplők pénzügyi helyzetére és a fogyasztók védelmére gyakorolt hatások értékelésére.

| — | Központilag hozzáférhető adatbázis fenntartása a nyilvántartott pénzügyi piaci szereplőkről a hatáskörébe tartozó területen, az ágazati jogszabályok által meghatározott esetekben. |
| --- | --- |

—

Központilag hozzáférhető adatbázis fenntartása a nyilvántartott pénzügyi piaci szereplőkről a hatáskörébe tartozó területen, az ágazati jogszabályok által meghatározott esetekben.

| — | Figyelmeztetések kiadása abban az esetben, ha valamely pénzügyi tevékenység súlyos kockázatot jelent a céljaira nézve. |
| --- | --- |

—

Figyelmeztetések kiadása abban az esetben, ha valamely pénzügyi tevékenység súlyos kockázatot jelent a céljaira nézve.

| — | Ágazati jogszabályokban meghatározott esetekben és feltételek mellett, illetve vészhelyzet esetén a pénzügyi tevékenységek egyes olyan típusainak átmeneti betiltása vagy korlátozása, amelyek veszélyeztetik pénzügyi piacok rendes működését és épségét, vagy az Unión belüli pénzügyi rendszer egy részének vagy egészének stabilitását. |
| --- | --- |

—

Ágazati jogszabályokban meghatározott esetekben és feltételek mellett, illetve vészhelyzet esetén a pénzügyi tevékenységek egyes olyan típusainak átmeneti betiltása vagy korlátozása, amelyek veszélyeztetik pénzügyi piacok rendes működését és épségét, vagy az Unión belüli pénzügyi rendszer egy részének vagy egészének stabilitását.

| — | Részvétel a felügyeleti kollégiumoknak a két vagy több hatáskörrel rendelkező hatóság által közösen végzett tevékenységeiben, ideértve a helyszíni vizsgálatokat is. |
| --- | --- |

—

Részvétel a felügyeleti kollégiumoknak a két vagy több hatáskörrel rendelkező hatóság által közösen végzett tevékenységeiben, ideértve a helyszíni vizsgálatokat is.

| — | A pénzügyi szolgáltatások esetleges megszakadását jelentő kockázatok kezelése, amely oka a pénzügyi rendszer egészének vagy egy részének jelentős meggyengülése, és amelyek esetleg súlyos negatív következményekkel járhatnak a belső piacra és a reálgazdaságra nézve. |
| --- | --- |

—

A pénzügyi szolgáltatások esetleges megszakadását jelentő kockázatok kezelése, amely oka a pénzügyi rendszer egészének vagy egy részének jelentős meggyengülése, és amelyek esetleg súlyos negatív következményekkel járhatnak a belső piacra és a reálgazdaságra nézve.

| — | További útmutatók és ajánlások kidolgozása a pénzügyi piac kulcsszereplői számára, az általuk jelzett rendszerkockázatok figyelembevétele érdekében. |
| --- | --- |

—

További útmutatók és ajánlások kidolgozása a pénzügyi piac kulcsszereplői számára, az általuk jelzett rendszerkockázatok figyelembevétele érdekében.

| — | Egy bizonyos típusú pénzügyi tevékenységre, egy terméktípusra vagy egy magatartástípusra vonatkozó vizsgálatok elvégzése annak érdekében, hogy értékelje a pénzügyi piacok integritására vagy a pénzügyi rendszer stabilitását fenyegető irányuló potenciális veszélyeket, és ajánlásokat készítsen az érintett, hatáskörrel rendelkező hatóságok számára a megfelelő intézkedések megtételére. |
| --- | --- |

—

Egy bizonyos típusú pénzügyi tevékenységre, egy terméktípusra vagy egy magatartástípusra vonatkozó vizsgálatok elvégzése annak érdekében, hogy értékelje a pénzügyi piacok integritására vagy a pénzügyi rendszer stabilitását fenyegető irányuló potenciális veszélyeket, és ajánlásokat készítsen az érintett, hatáskörrel rendelkező hatóságok számára a megfelelő intézkedések megtételére.

| — | A hatáskörrel rendelkező hatóságok által delegált felelősségek és feladatok végrehajtása. |
| --- | --- |

—

A hatáskörrel rendelkező hatóságok által delegált felelősségek és feladatok végrehajtása.

| — | Véleményezés a hatáskörrel rendelkező hatóságok felé. |
| --- | --- |

—

Véleményezés a hatáskörrel rendelkező hatóságok felé.

| — | Szakértői értékelések elvégzése a hatáskörrel rendelkező hatóságok tevékenységeiről. |
| --- | --- |

—

Szakértői értékelések elvégzése a hatáskörrel rendelkező hatóságok tevékenységeiről.

| — | Általános koordinációs szerep betöltése a hatáskörrel rendelkező hatóságok között, különösen olyan helyzetekben, amikor az esetleges kedvezőtlen fejlemények veszélyeztethetik a pénzügyi piacok szabályos működését és integritását, vagy a pénzügyi rendszer stabilitását az Unióban. |
| --- | --- |

—

Általános koordinációs szerep betöltése a hatáskörrel rendelkező hatóságok között, különösen olyan helyzetekben, amikor az esetleges kedvezőtlen fejlemények veszélyeztethetik a pénzügyi piacok szabályos működését és integritását, vagy a pénzügyi rendszer stabilitását az Unióban.

| — | Olyan, az egész Unióra kiterjedő értékelések kezdeményezése és koordinálása, amelyek célja a pénzügyi piaci szereplők káros piaci fejleményekkel szemben mutatott rugalmasságának felmérése. |
| --- | --- |

—

Olyan, az egész Unióra kiterjedő értékelések kezdeményezése és koordinálása, amelyek célja a pénzügyi piaci szereplők káros piaci fejleményekkel szemben mutatott rugalmasságának felmérése.

| — | Döntés hitelminősítő intézetek tanúsítására és bejegyzésére irányuló kérelmekben, illetve a tanúsítás és bejegyzés visszavonására vonatkozóan. |
| --- | --- |

—

Döntés hitelminősítő intézetek tanúsítására és bejegyzésére irányuló kérelmekben, illetve a tanúsítás és bejegyzés visszavonására vonatkozóan.

| — | Együttműködési megállapodások kötése harmadik országoknak a hitelminősítő intézeteket felügyelő megfelelő hatóságaival. |
| --- | --- |

—

Együttműködési megállapodások kötése harmadik országoknak a hitelminősítő intézeteket felügyelő megfelelő hatóságaival.

| — | Vizsgálatok és helyszíni vizsgálatok lefolytatása a hitelminősítő intézeteknél, a minősített szervezeteknél és a kapcsolódó harmadik feleknél. |
| --- | --- |

—

Vizsgálatok és helyszíni vizsgálatok lefolytatása a hitelminősítő intézeteknél, a minősített szervezeteknél és a kapcsolódó harmadik feleknél.

| — | Amennyiben egy hitelminősítő intézet jogsértést követett el, döntés a hitelminősítő bejegyzésének visszavonása, a hitelminősítések kiadásának ideiglenes tiltása, a kiadott hitelminősítések szabályozási célra történő felhasználásának felfüggesztése, a jogsértés megszüntetésének előírása mellett, illetve nyilvános közlemény kiadása. |
| --- | --- |

—

Amennyiben egy hitelminősítő intézet jogsértést követett el, döntés a hitelminősítő bejegyzésének visszavonása, a hitelminősítések kiadásának ideiglenes tiltása, a kiadott hitelminősítések szabályozási célra történő felhasználásának felfüggesztése, a jogsértés megszüntetésének előírása mellett, illetve nyilvános közlemény kiadása.

| — | Bírságot kiszabó határozat meghozatala, amennyiben a hitelminősítő intézet szándékosan vagy gondatlanságból jogsértést követett el. |
| --- | --- |

—

Bírságot kiszabó határozat meghozatala, amennyiben a hitelminősítő intézet szándékosan vagy gondatlanságból jogsértést követett el.

| — | Uniós kereskedési adattárak engedélyezése és felügyelete, valamint uniós ügyfelek részére szolgáltatást nyújtani kívánó nem uniós elszámolóházak elismerése. |
| --- | --- |

—

Uniós kereskedési adattárak engedélyezése és felügyelete, valamint uniós ügyfelek részére szolgáltatást nyújtani kívánó nem uniós elszámolóházak elismerése.

| — | Együttműködési megállapodások kötése harmadik országoknak a származtatott termékeket felügyelő megfelelő hatóságaival. |
| --- | --- |

—

Együttműködési megállapodások kötése harmadik országoknak a származtatott termékeket felügyelő megfelelő hatóságaival.

| — | Vizsgálatok és helyszíni vizsgálatok lefolytatása kereskedési adattáraknál vagy kapcsolódó harmadik feleknél. |
| --- | --- |

—

Vizsgálatok és helyszíni vizsgálatok lefolytatása kereskedési adattáraknál vagy kapcsolódó harmadik feleknél.

| — | Felügyeleti intézkedések megtétele, amennyiben a kereskedési adattár jogsértést követett el. |
| --- | --- |

—

Felügyeleti intézkedések megtétele, amennyiben a kereskedési adattár jogsértést követett el.

| — | Bírságot kiszabó határozat meghozatala, amennyiben a kereskedési adattár szándékosan vagy gondatlanságból jogsértést követett el. |
| --- | --- |

—

Bírságot kiszabó határozat meghozatala, amennyiben a kereskedési adattár szándékosan vagy gondatlanságból jogsértést követett el.

Irányítás

Felügyeleti tanács

Összetétel

A (szavazati joggal nem rendelkező) elnök; az egyes tagállamok pénzügyi piaci szereplőinek felügyeletére hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóság vezetői, a Bizottság (szavazati joggal nem rendelkező) képviselője, az Európai Rendszerkockázati Testület (szavazati joggal nem rendelkező) képviselője, valamint a másik két európai felügyeleti hatóság (szavazati joggal nem rendelkező) egy-egy képviselője.

Feladatok

Iránymutatást ad a Hatóság munkájához, és felelős az alapító rendelet II. fejezetében említett határozatok meghozataláért.

Irányító testület

Összetétel

Az irányító testület az elnökből és a felügyeleti tanács szavazati joggal rendelkező tagjai által és közül választott hat másik személyből áll. Az ügyvezető igazgató és a Bizottság képviselője szavazati jog nélkül vesz részt az üléseken (de a Bizottság képviselője költségvetési ügyekben szavazati joggal rendelkezik).

Feladatok

Az irányító testület biztosítja, hogy a Hatóság az alapító rendeletnek megfelelően teljesítse megbízatását és elvégezze a rábízott feladatokat.

Elnök

A Hatóságnak a felügyeleti tanács munkájának előkészítéséért felelős, valamint a felügyeleti tanács és az irányító testület üléseit vezető képviselője. Az elnököt a felügyeleti tanács nevezi ki az Európai Parlament általi meghallgatást követően.

Ügyvezető igazgató

A felügyeleti tanács nevezi ki az Európai Parlament megerősítésétét követően. Gondoskodik a Hatóság irányításáról, valamint előkészíti az irányító testület munkáját.

Belső ellenőrzés

Az Európai Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálata.

Külső ellenőrzés

Európai Számvevőszék.

A zárszámadás elfogadásáért felelős hatóság

Az Európai Parlament, a Tanács ajánlása alapján.

A Hatóság rendelkezésére bocsátott erőforrások 2014-ben

Végleges költségvetés

| — | Teljes költségvetés: 33,24 millió euro, ebből:






  — | Uniós támogatás: 11,07 millió euro |
| --- | --- | --- |

—

Teljes költségvetés: 33,24 millió euro, ebből:

—

Uniós támogatás: 11,07 millió euro

| — | A hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságok hozzájárulásai: 15,55 millió euro |
| --- | --- |

—

A hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságok hozzájárulásai: 15,55 millió euro

| — | A felügyelt szervezetektől származó díjak: 6,62 millió euro (hitelminősítő szervezetektől: 5,58 millió euro; kereskedési adattáraktól: 1,04 millió euro) |
| --- | --- |

—

A felügyelt szervezetektől származó díjak: 6,62 millió euro (hitelminősítő szervezetektől: 5,58 millió euro; kereskedési adattáraktól: 1,04 millió euro)

Létszám 2014. december 31-én

| — | A személyzeti szabályzat hatálya alá tartozó állomány: a létszámtervben engedélyezett ideiglenes álláshelyek száma: 133, ebből 2014. december 31-én betöltött: 125 |
| --- | --- |

—

A személyzeti szabályzat hatálya alá tartozó állomány: a létszámtervben engedélyezett ideiglenes álláshelyek száma: 133, ebből 2014. december 31-én betöltött: 125

| — | Szerződéses alkalmazottak: a költségvetésben tervezett szerződéses állások száma: 32 teljes munkaidős egyenértéknek megfelelő alkalmazott (az év elején); 2014. december 31-én állományban lévő szerződéses alkalmazottak száma: 27 |
| --- | --- |

—

Szerződéses alkalmazottak: a költségvetésben tervezett szerződéses állások száma: 32 teljes munkaidős egyenértéknek megfelelő alkalmazott (az év elején); 2014. december 31-én állományban lévő szerződéses alkalmazottak száma: 27

| — | Kirendelt nemzeti szakértők: a költségvetésben tervezett kirendelt nemzeti szakértők száma: 21 teljes munkaidős egyenértéknek megfelelő alkalmazott (az év elején); 2014. december 31-én állományban lévő kirendelt nemzeti szakértők száma: 16 |
| --- | --- |

—

Kirendelt nemzeti szakértők: a költségvetésben tervezett kirendelt nemzeti szakértők száma: 21 teljes munkaidős egyenértéknek megfelelő alkalmazott (az év elején); 2014. december 31-én állományban lévő kirendelt nemzeti szakértők száma: 16

Termékek és szolgáltatások 2014-ben

| — | A pénzügyi stabilitás figyelemmel kísérése. Számos időszaki kockázati jelentés és a pénzügyi piacok tendenciáit összefoglaló jelentés kiadása. |
| --- | --- |

—

A pénzügyi stabilitás figyelemmel kísérése. Számos időszaki kockázati jelentés és a pénzügyi piacok tendenciáit összefoglaló jelentés kiadása.

| — | Személyre szabott gazdasági kutatások és hatásvizsgálatok elvégzése. Gazdasági munkadokumentumok közzététele a fedezeti alapok és a származtatott termékek piacáról. |
| --- | --- |

—

Személyre szabott gazdasági kutatások és hatásvizsgálatok elvégzése. Gazdasági munkadokumentumok közzététele a fedezeti alapok és a származtatott termékek piacáról.

| — | Hozzájárulás az ERKT rendszerszintű kockázattal kapcsolatos munkájához. |
| --- | --- |

—

Hozzájárulás az ERKT rendszerszintű kockázattal kapcsolatos munkájához.

| — | Az Euribor-EBF-nek az EBA-ESMA által tett ajánlások végrehajtásának áttekintése. |
| --- | --- |

—

Az Euribor-EBF-nek az EBA-ESMA által tett ajánlások végrehajtásának áttekintése.

| — | A piacok és a pénzügyi innováció figyelemmel kísérésével kapcsolatos tevékenységek kiterjesztése egy pénzügyi innovációs keret révén. |
| --- | --- |

—

A piacok és a pénzügyi innováció figyelemmel kísérésével kapcsolatos tevékenységek kiterjesztése egy pénzügyi innovációs keret révén.

| — | Innovatív pénzügyi termékek és folyamatok elemzése. |
| --- | --- |

—

Innovatív pénzügyi termékek és folyamatok elemzése.

| — | A lakossági befektetők terén mutatkozó tendenciák figyelemmel kísérése és elemzése, valamint a lakossági termékek strukturált irányításával kapcsolatos bevált gyakorlatok közzététele. |
| --- | --- |

—

A lakossági befektetők terén mutatkozó tendenciák figyelemmel kísérése és elemzése, valamint a lakossági termékek strukturált irányításával kapcsolatos bevált gyakorlatok közzététele.

| — | A közösségi finanszírozással kapcsolatos közös megközelítés szorgalmazása uniós szinten. |
| --- | --- |

—

A közösségi finanszírozással kapcsolatos közös megközelítés szorgalmazása uniós szinten.

| — | Befektetői ismeretterjesztés, beleértve az OECD nemzetközi befektetői ismeretterjesztési hálózatával való együttműködést. |
| --- | --- |

—

Befektetői ismeretterjesztés, beleértve az OECD nemzetközi befektetői ismeretterjesztési hálózatával való együttműködést.

| — | A megerősített befektetővédelmi rendszerrel kapcsolatos tanácsadás a MiFID II/MiFIR keretében. Felkészülés a jövőbeni befektetővédelmi feladatokra. |
| --- | --- |

—

A megerősített befektetővédelmi rendszerrel kapcsolatos tanácsadás a MiFID II/MiFIR keretében. Felkészülés a jövőbeni befektetővédelmi feladatokra.

| — | Végrehajtási szabályok kibocsátása a MiFID II irányelvhez a másodlagos piacokkal kapcsolatos kérdésekben. |
| --- | --- |

—

Végrehajtási szabályok kibocsátása a MiFID II irányelvhez a másodlagos piacokkal kapcsolatos kérdésekben.

| — | Uniós befektetőfigyelmeztetések, valamint a lakossági termékek strukturált irányításával kapcsolatos bevált gyakorlatok közzététele. |
| --- | --- |

—

Uniós befektetőfigyelmeztetések, valamint a lakossági termékek strukturált irányításával kapcsolatos bevált gyakorlatok közzététele.

| — | A javadalmazási politikákra és gyakorlatokra vonatkozó iránymutatásnak (MiFID) való megfelelésről szóló útmutatók kibocsátása. |
| --- | --- |

—

A javadalmazási politikákra és gyakorlatokra vonatkozó iránymutatásnak (MiFID) való megfelelésről szóló útmutatók kibocsátása.

| — | A fő indexekkel és az elismert tőzsdékkel kapcsolatos végrehajtás-technikai standardok kidolgozása a tőkekövetelmény-rendelet szerint. |
| --- | --- |

—

A fő indexekkel és az elismert tőzsdékkel kapcsolatos végrehajtás-technikai standardok kidolgozása a tőkekövetelmény-rendelet szerint.

| — | A hitelminősítő szervezetek felügyeletének megerősítése. |
| --- | --- |

—

A hitelminősítő szervezetek felügyeletének megerősítése.

| — | Felhívás közzététele a piaci szereplők álláspontjának megismerése érdekében a hitelminősítő szervezet kiválasztása és az „összeférhetetlenség a hitelminősítés területén” témákban. |
| --- | --- |

—

Felhívás közzététele a piaci szereplők álláspontjának megismerése érdekében a hitelminősítő szervezet kiválasztása és az „összeférhetetlenség a hitelminősítés területén” témákban.

| — | A hitelminősítő szervezetek értékelése, arra összpontosítva, hogy azok mennyiben teljesítik az államadósság-minősítések közzétételére, valamint az árképzési politikára és eljárásokra vonatkozó új követelményeket. |
| --- | --- |

—

A hitelminősítő szervezetek értékelése, arra összpontosítva, hogy azok mennyiben teljesítik az államadósság-minősítések közzétételére, valamint az árképzési politikára és eljárásokra vonatkozó új követelményeket.

| — | Nem EGT-tagországbeli központi szerződő felek pályázatainak értékelése. |
| --- | --- |

—

Nem EGT-tagországbeli központi szerződő felek pályázatainak értékelése.

| — | Uniós kereskedési adattárak felügyelete, harmadik országokkal kapcsolatos kérdések/egyenértékűség terén végzett munka. |
| --- | --- |

—

Uniós kereskedési adattárak felügyelete, harmadik országokkal kapcsolatos kérdések/egyenértékűség terén végzett munka.

| — | A központi értéktár-rendelet szerinti technikai standardok előkészítése. |
| --- | --- |

—

A központi értéktár-rendelet szerinti technikai standardok előkészítése.

| — | Útmutatók kibocsátása a központi értéktárak hozzáféréséről a központi szerződő felekhez (CCP) vagy egy kereskedési helyszínhez. |
| --- | --- |

—

Útmutatók kibocsátása a központi értéktárak hozzáféréséről a központi szerződő felekhez (CCP) vagy egy kereskedési helyszínhez.

| — | Elszámolási kötelezettségek előkészítése, az európai piaci infrastruktúráról szóló rendelet (EMIR) szerint. |
| --- | --- |

—

Elszámolási kötelezettségek előkészítése, az európai piaci infrastruktúráról szóló rendelet (EMIR) szerint.

| — | 11 kérdés-felelet kibocsátása az EMIR-rel kapcsolatban: további magyarázatok a gyakorlati alkalmazásról. |
| --- | --- |

—

11 kérdés-felelet kibocsátása az EMIR-rel kapcsolatban: további magyarázatok a gyakorlati alkalmazásról.

| — | A termékek, szerződő felek és kezdőnapok meghatározása a kamatcsereügyletek elszámolásához. |
| --- | --- |

—

A termékek, szerződő felek és kezdőnapok meghatározása a kamatcsereügyletek elszámolásához.

| — | Útmutató kibocsátása a pénzpiaci infrastruktúrákra vonatkozó elvek (a CPSS-IOSCO-elvek) végrehajtásáról, a központi szerződő felek tekintetében. |
| --- | --- |

—

Útmutató kibocsátása a pénzpiaci infrastruktúrákra vonatkozó elvek (a CPSS-IOSCO-elvek) végrehajtásáról, a központi szerződő felek tekintetében.

| — | Tanácsadás Japán egyenértékűségéről a CCP II-vel kapcsolatban (nyersanyag-alapú származtatott termékekkel kapcsolatos műveletek). |
| --- | --- |

—

Tanácsadás Japán egyenértékűségéről a CCP II-vel kapcsolatban (nyersanyag-alapú származtatott termékekkel kapcsolatos műveletek).

| — | Vita az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozások (ÁÉKBV) részvényeinek osztályozásáról. |
| --- | --- |

—

Vita az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozások (ÁÉKBV) részvényeinek osztályozásáról.

| — | Az eszközöknek az alternatívbefektetésialap-kezelőkről szóló irányelv (AIFMD) szerinti elkülönítettségével kapcsolatos útmutatók közzététele. |
| --- | --- |

—

Az eszközöknek az alternatívbefektetésialap-kezelőkről szóló irányelv (AIFMD) szerinti elkülönítettségével kapcsolatos útmutatók közzététele.

| — | Tanácsadás az Európai Bizottságnak az ÁÉKBV V. irányelv által előírt felhatalmazáson alapuló jogi aktusokról. |
| --- | --- |

—

Tanácsadás az Európai Bizottságnak az ÁÉKBV V. irányelv által előírt felhatalmazáson alapuló jogi aktusokról.

| — | Kiemelt információkat tartalmazó dokumentumok rendelkezésre bocsátása a lakossági befektetési csomagtermékekről és biztosítási alapú befektetési termékekről (PRIIP). |
| --- | --- |

—

Kiemelt információkat tartalmazó dokumentumok rendelkezésre bocsátása a lakossági befektetési csomagtermékekről és biztosítási alapú befektetési termékekről (PRIIP).

| — | Konzultációt folytattak a Hatósággal az európai szociális vállalkozási alapról (ESZVA) és az európai kockázatitőke-alapról (EuVECA) szóló rendeletek végrehajtó intézkedései témájában. |
| --- | --- |

—

Konzultációt folytattak a Hatósággal az európai szociális vállalkozási alapról (ESZVA) és az európai kockázatitőke-alapról (EuVECA) szóló rendeletek végrehajtó intézkedései témájában.

| — | Konzultációt folytattak a Hatósággal a fő részvényesekkel kapcsolatos információk közzétételéről. |
| --- | --- |

—

Konzultációt folytattak a Hatósággal a fő részvényesekkel kapcsolatos információk közzétételéről.

| — | A fő részvénytulajdonosokról szóló szabályozástechnikai standardtervezetek elkészítése és azon pénzügyi eszközök indikatív listájának összeállítása, amelyekre a felülvizsgált átláthatósági irányelv értelmében bejelentési követelmények vonatkoznak. |
| --- | --- |

—

A fő részvénytulajdonosokról szóló szabályozástechnikai standardtervezetek elkészítése és azon pénzügyi eszközök indikatív listájának összeállítása, amelyekre a felülvizsgált átláthatósági irányelv értelmében bejelentési követelmények vonatkoznak.

| — | Az európai elektronikus hozzáférési pontokról szóló szabályozástechnikai standardtervezetek elkészítése. |
| --- | --- |

—

Az európai elektronikus hozzáférési pontokról szóló szabályozástechnikai standardtervezetek elkészítése.

| — | Válaszadás az IAS-rendelettel kapcsolatos nyilvános konzultációra. |
| --- | --- |

—

Válaszadás az IAS-rendelettel kapcsolatos nyilvános konzultációra.

| — | Útmutató kibocsátása a pénzügyi információs követelmények betartatásáról. |
| --- | --- |

—

Útmutató kibocsátása a pénzügyi információs követelmények betartatásáról.

| — | Útmutató kibocsátása az alternatív teljesítménymérésről. |
| --- | --- |

—

Útmutató kibocsátása az alternatív teljesítménymérésről.

| — | Olyan nemzetközi fórumok keretében, mint pl. a Nemzetközi Számviteli Standard Testület, hozzájárult a Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardok (IFRS) kidolgozásához. |
| --- | --- |

—

Olyan nemzetközi fórumok keretében, mint pl. a Nemzetközi Számviteli Standard Testület, hozzájárult a Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardok (IFRS) kidolgozásához.

| — | A MiFID-rendelet értelmében rendelkezésre bocsátandó befektetői információkkal kapcsolatos felügyeleti gyakorlatok vizsgálata. |
| --- | --- |

—

A MiFID-rendelet értelmében rendelkezésre bocsátandó befektetői információkkal kapcsolatos felügyeleti gyakorlatok vizsgálata.

| — | A MiFID-irányelvben foglalt, a tisztességes, egyértelmű és nem félrevezető információkról szóló üzletviteli szabályok vizsgálata. |
| --- | --- |

—

A MiFID-irányelvben foglalt, a tisztességes, egyértelmű és nem félrevezető információkról szóló üzletviteli szabályok vizsgálata.

Forrás: A Hatóságtól származó melléklet.

---

A HATÓSÁG VÁLASZA

| 11. | Ahogy az a megjegyzésben is szerepelt, az ESMA 2014-ben kidolgozta a tevékenységalapú költségek modellezését, amely lehetővé teszi a felügyeleti tevékenységekhez kapcsolódó kiadások helytálló nyomon követését. Az ESMA 2015-ben fogja a modellt alkalmazni. Ennek megfelelően ettől az évtől kezdve a felügyelt szervezetektől beszedett díjakat a felügyeleti tevékenységek tényleges, és nem a becsült költségei alapján fogják meghatározni. |
| --- | --- |

11.

Ahogy az a megjegyzésben is szerepelt, az ESMA 2014-ben kidolgozta a tevékenységalapú költségek modellezését, amely lehetővé teszi a felügyeleti tevékenységekhez kapcsolódó kiadások helytálló nyomon követését. Az ESMA 2015-ben fogja a modellt alkalmazni. Ennek megfelelően ettől az évtől kezdve a felügyelt szervezetektől beszedett díjakat a felügyeleti tevékenységek tényleges, és nem a becsült költségei alapján fogják meghatározni.

| 12. | Az ESMA megerősíti, hogy a CESR-től örökölt összes szerződést lezárták (az utolsót 2014. augusztus 20-án) és már nem alkalmazzák az UGAP-ot sem a szolgáltatások és a készletek beszerzésére. |
| --- | --- |

12.

Az ESMA megerősíti, hogy a CESR-től örökölt összes szerződést lezárták (az utolsót 2014. augusztus 20-án) és már nem alkalmazzák az UGAP-ot sem a szolgáltatások és a készletek beszerzésére.

| 13. | Az ESMA tudatában van a 2013-ról átvitt előirányzatok magas törlési arányának. A törlések kockázatának korlátozása érdekében 2014-ben az évvégi folyamatot felülvizsgálták, időszerű és helytálló utasításokat adtak ki és az ESMA pénzügyi megbízottjai körében belső értekezleteket szerveztek. |
| --- | --- |

13.

Az ESMA tudatában van a 2013-ról átvitt előirányzatok magas törlési arányának. A törlések kockázatának korlátozása érdekében 2014-ben az évvégi folyamatot felülvizsgálták, időszerű és helytálló utasításokat adtak ki és az ESMA pénzügyi megbízottjai körében belső értekezleteket szerveztek.

| 14. | A III. cím esetében az átvitelek magas arányát tekintve, a Számvevőszék megjegyzését tudomásul vették, és egyben megerősítik a jogilag rögzített információ-technológiai projektek többéves jellegéhez kapcsolódó magyarázatot. |
| --- | --- |

14.

A III. cím esetében az átvitelek magas arányát tekintve, a Számvevőszék megjegyzését tudomásul vették, és egyben megerősítik a jogilag rögzített információ-technológiai projektek többéves jellegéhez kapcsolódó magyarázatot.

---

| 9.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 409/266 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 409/266

---

JELENTÉS

az Európai Képzési Alapítvány 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, az Alapítvány válaszával együtt

(2015/C 409/30)

BEVEZETÉS

| 1. | A torinói székhelyű Európai Képzési Alapítványt (a továbbiakban: az Alapítvány vagy ETF) az 1360/90/EGK tanácsi rendelet (1) hozta létre (átdolgozás: 1339/2008/EK rendelet). Az Alapítvány célja a szakképzés reformjának támogatása az Európai Unió partnerországaiban. E célból az Alapítvány több program (pl. IPA, FRAME, GEMM) végrehajtásában nyújt segítséget a Bizottságnak (2). |
| --- | --- |

1.

A torinói székhelyű Európai Képzési Alapítványt (a továbbiakban: az Alapítvány vagy ETF) az 1360/90/EGK tanácsi rendelet (1) hozta létre (átdolgozás: 1339/2008/EK rendelet). Az Alapítvány célja a szakképzés reformjának támogatása az Európai Unió partnerországaiban. E célból az Alapítvány több program (pl. IPA, FRAME, GEMM) végrehajtásában nyújt segítséget a Bizottságnak (2).

A MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZATOT ALÁTÁMASZTÓ INFORMÁCIÓK

| 2. | A Számvevőszék ellenőrzési módszere analitikus ellenőrzési eljárásokat, tranzakciók közvetlen tesztelését, valamint az Alapítvány felügyeleti és kontrollrendszereiben alkalmazott fő kontrollmechanizmusok értékelését foglalja magában. Mindez kiegészül más ellenőrök munkájából származó bizonyítékokkal, valamint a vezetői teljességi nyilatkozatok elemzésével. |
| --- | --- |

2.

A Számvevőszék ellenőrzési módszere analitikus ellenőrzési eljárásokat, tranzakciók közvetlen tesztelését, valamint az Alapítvány felügyeleti és kontrollrendszereiben alkalmazott fő kontrollmechanizmusok értékelését foglalja magában. Mindez kiegészül más ellenőrök munkájából származó bizonyítékokkal, valamint a vezetői teljességi nyilatkozatok elemzésével.

| MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT









  3. | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke alapján a Számvevőszék ellenőrizte a következőket:






  a) | az Alapítvány éves beszámolója, amely a 2014. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból (3) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (4) áll, és |
| --- | --- | --- |

MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT

3.

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke alapján a Számvevőszék ellenőrizte a következőket:

a)

az Alapítvány éves beszámolója, amely a 2014. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból (3) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (4) áll, és

| b) | a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége. |
| --- | --- |

b)

a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége.

A vezetés felelőssége

| 4. | A vezetés felelőssége az Alapítvány éves beszámolójának elkészítése és valós bemutatása, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége (5):






  a) | az Alapítvány éves beszámolója tekintetében a vezetés felelősségi körébe tartozik: az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és valós bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítása, megvalósítása és fenntartása; a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok (6) alapján megfelelő számviteli politika megválasztása és alkalmazása; és a körülményeknek megfelelően ésszerű számviteli becslések készítése. Az igazgató hagyja jóvá az Alapítvány éves beszámolóját azután, hogy a számvitelért felelős tisztviselő az összes rendelkezésre álló információ alapján egy olyan kísérő nyilatkozattal egyetemben elkészítette azt, amelyben a tisztviselő többek között kijelenti, hogy ésszerű bizonyossággal rendelkezik afelől, hogy a beszámoló minden lényeges szempontból valós és hű képet ad az Alapítvány pénzügyi helyzetéről. |
| --- | --- | --- |

4.

A vezetés felelőssége az Alapítvány éves beszámolójának elkészítése és valós bemutatása, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége (5):

a)

az Alapítvány éves beszámolója tekintetében a vezetés felelősségi körébe tartozik: az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és valós bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítása, megvalósítása és fenntartása; a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok (6) alapján megfelelő számviteli politika megválasztása és alkalmazása; és a körülményeknek megfelelően ésszerű számviteli becslések készítése. Az igazgató hagyja jóvá az Alapítvány éves beszámolóját azután, hogy a számvitelért felelős tisztviselő az összes rendelkezésre álló információ alapján egy olyan kísérő nyilatkozattal egyetemben elkészítette azt, amelyben a tisztviselő többek között kijelenti, hogy ésszerű bizonyossággal rendelkezik afelől, hogy a beszámoló minden lényeges szempontból valós és hű képet ad az Alapítvány pénzügyi helyzetéről.

| b) | A vezetés felelőssége a mögöttes tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, illetve a gondos pénzgazdálkodás elveinek követése tekintetében abban áll, hogy ki kell alakítania, meg kell valósítania és fenn kell tartania egy olyan eredményes és hatékony belső kontrollrendszert, amely megfelelő felügyelettel és alkalmas intézkedésekkel képes megakadályozni a szabálytalanságokat és csalásokat, illetve szükség esetén jogi eljárásokkal képes visszaszerezni a tévesen kifizetett vagy felhasznált pénzösszegeket. |
| --- | --- |

b)

A vezetés felelőssége a mögöttes tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, illetve a gondos pénzgazdálkodás elveinek követése tekintetében abban áll, hogy ki kell alakítania, meg kell valósítania és fenn kell tartania egy olyan eredményes és hatékony belső kontrollrendszert, amely megfelelő felügyelettel és alkalmas intézkedésekkel képes megakadályozni a szabálytalanságokat és csalásokat, illetve szükség esetén jogi eljárásokkal képes visszaszerezni a tévesen kifizetett vagy felhasznált pénzösszegeket.

Az ellenőr felelőssége

| 5. | A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzése alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Európai Parlament és a Tanács számára (7) az éves beszámoló megbízhatóságára és a mögöttes tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. A Számvevőszék az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjai és etikai kódexe, valamint a legfőbb ellenőrző intézményeknek az INTOSAI által elfogadott nemzetközi standardjai szerint végzi ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy ésszerű bizonyosságot szerezhessen arról, hogy az Alapítvány éves beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

5.

A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzése alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Európai Parlament és a Tanács számára (7) az éves beszámoló megbízhatóságára és a mögöttes tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. A Számvevőszék az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjai és etikai kódexe, valamint a legfőbb ellenőrző intézményeknek az INTOSAI által elfogadott nemzetközi standardjai szerint végzi ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy ésszerű bizonyosságot szerezhessen arról, hogy az Alapítvány éves beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek.

| 6. | Az ellenőrzés olyan eljárásokat foglal magában, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték szerezhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőrnek egy arra irányuló kockázatelemzés alapján kialakított szakmai megítélésétől függ, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba a beszámolóban, illetve az Európai Unió jogi keretei által meghatározott követelményektől való lényeges eltérés az annak alapjául szolgáló tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr mérlegeli a szervezetnek a beszámoló elkészítése és valós bemutatása szempontjából releváns belső kontrollmechanizmusait, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségének és szabályszerűségének biztosítása céljából alkalmazott felügyeleti és kontrollrendszereit, és a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárásokat alakít ki. Az ellenőrzés része továbbá az alkalmazott számviteli politika megfelelőségének, a számviteli becslések ésszerűségének és a beszámoló általános bemutatásának értékelése. E jelentés és a megbízhatósági nyilatkozat elkészítése során a Számvevőszék az Unió költségvetési rendelete (8) 208. cikke (4) bekezdésének megfelelően figyelembe vette a független külső ellenőr által az Alapítvány beszámolóira nézve végzett ellenőrzési tevékenységet. |
| --- | --- |

6.

Az ellenőrzés olyan eljárásokat foglal magában, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték szerezhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőrnek egy arra irányuló kockázatelemzés alapján kialakított szakmai megítélésétől függ, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba a beszámolóban, illetve az Európai Unió jogi keretei által meghatározott követelményektől való lényeges eltérés az annak alapjául szolgáló tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr mérlegeli a szervezetnek a beszámoló elkészítése és valós bemutatása szempontjából releváns belső kontrollmechanizmusait, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségének és szabályszerűségének biztosítása céljából alkalmazott felügyeleti és kontrollrendszereit, és a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárásokat alakít ki. Az ellenőrzés része továbbá az alkalmazott számviteli politika megfelelőségének, a számviteli becslések ésszerűségének és a beszámoló általános bemutatásának értékelése. E jelentés és a megbízhatósági nyilatkozat elkészítése során a Számvevőszék az Unió költségvetési rendelete (8) 208. cikke (4) bekezdésének megfelelően figyelembe vette a független külső ellenőr által az Alapítvány beszámolóira nézve végzett ellenőrzési tevékenységet.

| 7. | A Számvevőszék úgy véli, hogy az összegyűjtött ellenőrzési bizonyítékok elégségesek és megfelelőek megbízhatósági nyilatkozata megalapozásához. |
| --- | --- |

7.

A Számvevőszék úgy véli, hogy az összegyűjtött ellenőrzési bizonyítékok elégségesek és megfelelőek megbízhatósági nyilatkozata megalapozásához.

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról

| 8. | A Számvevőszék véleménye szerint az Alapítvány éves beszámolója minden lényeges szempontból híven és pénzügyi szabályzata előírásainak, valamint a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályoknak megfelelően tükrözi a 2014. december 31-i pénzügyi helyzetet, a tárgyévi gazdasági események eredményét és a pénzforgalmat. |
| --- | --- |

8.

A Számvevőszék véleménye szerint az Alapítvány éves beszámolója minden lényeges szempontból híven és pénzügyi szabályzata előírásainak, valamint a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályoknak megfelelően tükrözi a 2014. december 31-i pénzügyi helyzetet, a tárgyévi gazdasági események eredményét és a pénzforgalmat.

Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről

| 9. | A Számvevőszék véleménye szerint a 2014. december 31-én véget ért évre vonatkozó éves beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

9.

A Számvevőszék véleménye szerint a 2014. december 31-én véget ért évre vonatkozó éves beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek.

| 10. | A Számvevőszék véleményei függetlenek az alábbi megjegyzésektől. |
| --- | --- |

10.

A Számvevőszék véleményei függetlenek az alábbi megjegyzésektől.

MEGJEGYZÉSEK A KÖLTSÉGVETÉSI GAZDÁLKODÁSRÓL

| 11. | A 2013-ról átvitt előirányzatok törlése magas volt az I. címet (15,9 %) és a II. címet (7,6 %) illetően, ami a pénzügyi igények túlbecslésére utal. |
| --- | --- |

11.

A 2013-ról átvitt előirányzatok törlése magas volt az I. címet (15,9 %) és a II. címet (7,6 %) illetően, ami a pénzügyi igények túlbecslésére utal.

| 12. | Összességében a lekötött előirányzatok aránya magas, 99,9 %-os volt. Nagy volt a lekötött előirányzatok 2015-re történő átvitele a II. cím esetében (Igazgatási kiadások), 0,75 millió euro, vagyis 36,2 % (2013: 0,55 millió euro, vagyis 30 %). Ezt elsősorban az irodabútor lecserélésével (0,37 millió euro), valamint szoftver- (0,14 millió euro) és hardver-korszerűsítéssel (0,1 millió eurp) kapcsolatos tervezett, 2014. év végi beszerzések okozták. |
| --- | --- |

12.

Összességében a lekötött előirányzatok aránya magas, 99,9 %-os volt. Nagy volt a lekötött előirányzatok 2015-re történő átvitele a II. cím esetében (Igazgatási kiadások), 0,75 millió euro, vagyis 36,2 % (2013: 0,55 millió euro, vagyis 30 %). Ezt elsősorban az irodabútor lecserélésével (0,37 millió euro), valamint szoftver- (0,14 millió euro) és hardver-korszerűsítéssel (0,1 millió eurp) kapcsolatos tervezett, 2014. év végi beszerzések okozták.

TOVÁBBI MEGJEGYZÉSEK

| 13. | 2005-ben új uniós személyzeti szabályzat lépett hatályba, és ennek egyes rendelkezései értelmében a 2004. május 1. előtt felvett tisztviselők későbbi fizetése nem lehet alacsonyabb, mint a korábbi uniós személyzeti szabályzat szerinti összegek. A Számvevőszék ellenőrzése során megállapította, hogy e rendelkezéseket nem tartották be, és az ebben az időben foglalkoztatott 96 ideiglenes alkalmazottból 2 esetében összesen 14  745 eurós alulfizetésre (az ETF számára bérköltség) derült fény a 2005–2014-es időszakra nézve. Az Alapítvány 2015 júniusában teljesítette a kiegészítő bérkifizetéseket. |
| --- | --- |

13.

2005-ben új uniós személyzeti szabályzat lépett hatályba, és ennek egyes rendelkezései értelmében a 2004. május 1. előtt felvett tisztviselők későbbi fizetése nem lehet alacsonyabb, mint a korábbi uniós személyzeti szabályzat szerinti összegek. A Számvevőszék ellenőrzése során megállapította, hogy e rendelkezéseket nem tartották be, és az ebben az időben foglalkoztatott 96 ideiglenes alkalmazottból 2 esetében összesen 14  745 eurós alulfizetésre (az ETF számára bérköltség) derült fény a 2005–2014-es időszakra nézve. Az Alapítvány 2015 júniusában teljesítette a kiegészítő bérkifizetéseket.

AZ ELŐZŐ ÉVI MEGJEGYZÉSEK HASZNOSULÁSA

| 14. | Az I. melléklet áttekintést ad az előző év számvevőszéki megjegyzései nyomán tett helyesbítő intézkedésekről. |
| --- | --- |

14.

Az I. melléklet áttekintést ad az előző év számvevőszéki megjegyzései nyomán tett helyesbítő intézkedésekről.

A jelentést 2015. szeptember 8-i luxembourgi ülésén fogadta el a Milan Martin CVIKL számvevőszéki tag elnökölte IV. Kamara.

a Számvevőszék nevében

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

elnök

---

(1)  HL L 131., 1990.5.23., 1. o.

1

(2)  Az Alapítvány hatáskörét és tevékenységeit a II. melléklet foglalja össze, tájékoztató jelleggel.

2

II. melléklet

(3)  Ezek a következőkből állnak: mérleg, eredménykimutatás, pénzforgalmi kimutatás, a nettó eszközállomány változásainak kimutatása, a számviteli politika meghatározó alapelveinek összefoglalása és további magyarázatok.

3

(4)  Ezek a költségvetési eredménykimutatásból és a költségvetési eredménykimutatás mellékletéből állnak.

4

(5)  Az 1271/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (HL L 328., 2013.12.7., 42. o.) 39. és 50. cikke.

5

(6)  A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok a Könyvvizsgálók Nemzetközi Szövetsége (IFAC) által kibocsátott Nemzetközi Költségvetési Számviteli Standardokra (IPSAS), illetve adott esetben a Nemzetközi Számviteli Standard Testület (IASB) által kibocsátott Nemzetközi Számviteli Standardokra (IAS)/Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardokra (IFRS) támaszkodnak.

6

(7)  Az 1271/2013/EU rendelet 107. cikke.

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 966/2012/EU, Euratom rendelete (HL L 298., 2012.10.26., 1. o.).

8

---

I. MELLÉKLET

Az előző évi megjegyzések hasznosulása

| Év | A Számvevőszék megjegyzése | A helyesbítő intézkedés állapota
  (végrehajtva/folyamatban/végrehajtandó/n.a.) |
| --- | --- | --- |
| 2013 | 2013 végén az Alapítványnak 7,5 millió eurója volt egyetlen alacsony hitelminősítésű (F3, BBB) bank számláin. | Folyamatban
  (az összeg 1,8 millió euróra csökkent) |

Év

A Számvevőszék megjegyzése

A helyesbítő intézkedés állapota

(végrehajtva/folyamatban/végrehajtandó/n.a.)

2013

2013 végén az Alapítványnak 7,5 millió eurója volt egyetlen alacsony hitelminősítésű (F3, BBB) bank számláin.

Folyamatban

(az összeg 1,8 millió euróra csökkent)

---

II. MELLÉKLET

Európai Képzési Alapítvány (Torino)

Hatáskör és tevékenységek

| A Szerződésből eredő uniós hatáskör


  (az Európai Unió működéséről szóló szerződés 166. cikkének (3) bekezdése) | Az Unió és a tagállamok erősítik az együttműködést harmadik országokkal és a szakképzés területén hatáskörrel rendelkező nemzetközi szervezetekkel. |
| --- | --- |
| Az Alapítvány hatásköre


  (a Tanács 1360/90/EGK rendelete) | Cél







  — | Az uniós külkapcsolati politika keretében hozzájárulás a humántőke fejlesztéséhez a következő országokban: az 1085/2006/EK tanácsi és az 1638/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, valamint az azokat követő kapcsolódó jogi aktusok értelmében támogatásra jogosult országok; az igazgatótanács tagjainak kétharmada által támogatott javaslat és a Bizottság véleménye alapján az igazgatótanács határozata által kijelölt más országok, amelyek olyan uniós eszköz vagy nemzetközi megállapodás hatálya alá tartoznak, amelynek részét képezi humántőke-fejlesztés, amennyiben azt a rendelkezésre álló források lehetővé teszik. |

A Szerződésből eredő uniós hatáskör

(az Európai Unió működéséről szóló szerződés 166. cikkének (3) bekezdése)

Az Unió és a tagállamok erősítik az együttműködést harmadik országokkal és a szakképzés területén hatáskörrel rendelkező nemzetközi szervezetekkel.

Az Alapítvány hatásköre

(a Tanács 1360/90/EGK rendelete)

Cél

—

Az uniós külkapcsolati politika keretében hozzájárulás a humántőke fejlesztéséhez a következő országokban: az 1085/2006/EK tanácsi és az 1638/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, valamint az azokat követő kapcsolódó jogi aktusok értelmében támogatásra jogosult országok; az igazgatótanács tagjainak kétharmada által támogatott javaslat és a Bizottság véleménye alapján az igazgatótanács határozata által kijelölt más országok, amelyek olyan uniós eszköz vagy nemzetközi megállapodás hatálya alá tartoznak, amelynek részét képezi humántőke-fejlesztés, amennyiben azt a rendelkezésre álló források lehetővé teszik.

| — | Az ETF alapító rendelete alkalmazásában „humántőke-fejlesztés” az a munka, amely a szakoktatási és szakképzési rendszerek javításán keresztül hozzájárul az egyedi készségek és szakértelem egész életen át tartó fejlesztéséhez. |
| --- | --- |

—

Az ETF alapító rendelete alkalmazásában „humántőke-fejlesztés” az a munka, amely a szakoktatási és szakképzési rendszerek javításán keresztül hozzájárul az egyedi készségek és szakértelem egész életen át tartó fejlesztéséhez.

Feladatok

E célok elérésének érdekében az Alapítvány az irányító testületre ruházott hatáskör keretén belül és az uniós szinten létrehozott általános iránymutatásokat követve a következő feladatokat látja el:

| — | tájékoztat, szakpolitikai elemzéseket végez és tanácsot ad a partnerországokban a humántőke fejlesztésével kapcsolatos kérdésekben, |
| --- | --- |

—

tájékoztat, szakpolitikai elemzéseket végez és tanácsot ad a partnerországokban a humántőke fejlesztésével kapcsolatos kérdésekben,

| — | előmozdítja az országos és helyi munkaerőpiacokon jelentkező készségigények ismeretét és elemzését, |
| --- | --- |

—

előmozdítja az országos és helyi munkaerőpiacokon jelentkező készségigények ismeretét és elemzését,

| — | támogatja az érdekelt feleket a partnerországokban a humántőke fejlesztése terén megvalósuló kapacitásépítés érdekében, |
| --- | --- |

—

támogatja az érdekelt feleket a partnerországokban a humántőke fejlesztése terén megvalósuló kapacitásépítés érdekében,

| — | elősegíti az információ- és tapasztalatcserét a partnerországokban a humántőke fejlesztésének reformjában részt vevő adományozók között, |
| --- | --- |

—

elősegíti az információ- és tapasztalatcserét a partnerországokban a humántőke fejlesztésének reformjában részt vevő adományozók között,

| — | támogatja a partnerországoknak történő uniós segítségnyújtást a humántőke fejlesztése terén, |
| --- | --- |

—

támogatja a partnerországoknak történő uniós segítségnyújtást a humántőke fejlesztése terén,

| — | információt terjeszt és hálózatépítésre, valamint a tapasztalatok és a bevált gyakorlat egymással való megosztására ösztönöz az EU és a partnerországok között, illetve a partnerországok között, a humántőke fejlesztésének kérdései terén, |
| --- | --- |

—

információt terjeszt és hálózatépítésre, valamint a tapasztalatok és a bevált gyakorlat egymással való megosztására ösztönöz az EU és a partnerországok között, illetve a partnerországok között, a humántőke fejlesztésének kérdései terén,

| — | a Bizottság kérésére hozzájárul a partnerországoknak nyújtott képzési támogatás általános eredményességének felméréséhez, |
| --- | --- |

—

a Bizottság kérésére hozzájárul a partnerországoknak nyújtott képzési támogatás általános eredményességének felméréséhez,

| — | e rendelet általános keretein belül elvállal minden egyéb olyan feladatot, amelyről az irányító testület megállapodik a Bizottsággal. |
| --- | --- |

—

e rendelet általános keretein belül elvállal minden egyéb olyan feladatot, amelyről az irányító testület megállapodik a Bizottsággal.

Irányítás

Igazgatótanács

A tagállamok egy-egy képviselője.

A Bizottság három képviselője.

Az Európai Parlament által kinevezett három, szavazati joggal nem rendelkező szakértő.

Ezenkívül az irányító testület ülésein megfigyelőként részt vehet a partnerországok három képviselője.

Igazgató

Az igazgatótanács nevezi ki a Bizottság javaslata alapján.

Külső ellenőrzés

Európai Számvevőszék.

Belső ellenőrzés

Az Európai Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálata.

A zárszámadás elfogadásáért felelős hatóság

Az Európai Parlament, a Tanács ajánlása alapján.

Az Alapítvány rendelkezésére bocsátott erőforrások 2014-ben (2013)

Költségvetés 2014. december 31-én

21,4 millió eurót (22,0) kapott a kötelezettségvállalásokra és a kifizetésekre. Ebből:

20,2 millió euro uniós hozzájárulás, ebből:

| — | 20,1 (20,1) millió eurót fedez uniós hozzájárulás |
| --- | --- |

—

20,1 (20,1) millió eurót fedez uniós hozzájárulás

| — | 14  552,88 euro (0) az uniós hozzájáruláson keletkező kamat. |
| --- | --- |

—

14  552,88 euro (0) az uniós hozzájáruláson keletkező kamat.

Egyéb hozzájárulások:

| — | 1,1 millió euro (1,8) támogatás az Európai Bizottságtól a FRAME projektre (Bővítési Főigazgatóság, a támogatási megállapodás száma: 2013/316-651) és a GEMM projektre (a Nemzetközi Együttműködés és a Fejlesztés Főigazgatósága, a támogatási szerződés száma: ENPI/2012/302-153) |
| --- | --- |

—

1,1 millió euro (1,8) támogatás az Európai Bizottságtól a FRAME projektre (Bővítési Főigazgatóság, a támogatási megállapodás száma: 2013/316-651) és a GEMM projektre (a Nemzetközi Együttműködés és a Fejlesztés Főigazgatósága, a támogatási szerződés száma: ENPI/2012/302-153)

| — | 314,66 euro (1  081,20) az Italian Trust Fund alap hozzájárulásán keletkező kamat |
| --- | --- |

—

314,66 euro (1  081,20) az Italian Trust Fund alap hozzájárulásán keletkező kamat

| — | 1 24  924,46 euro (14  946,19) egyéb bevétel (visszatérített kiadások). |
| --- | --- |

—

1 24  924,46 euro (14  946,19) egyéb bevétel (visszatérített kiadások).

Létszám 2014. december 31-én

A létszámtervben szereplő ideiglenes álláshelyek száma 94 (96), ebből betöltött 92 (92).

41 (40) egyéb alkalmazott (helyi alkalmazottak, szerződéses alkalmazottak, kirendelt nemzeti szakértők).

Teljes létszám: 133 (132), feladatok szerinti bontásban:

| — | operatív feladatok: 76 (76,5) |
| --- | --- |

—

operatív feladatok: 76 (76,5)

| — | adminisztratív feladatok: 28 (28) + kétfős alkalmi helyettesítő csoport az ETF-en belül, szükség szerint |
| --- | --- |

—

adminisztratív feladatok: 28 (28) + kétfős alkalmi helyettesítő csoport az ETF-en belül, szükség szerint

| — | belső koordinációval és kommunikációval kapcsolatos feladatok: 27 (25,5). |
| --- | --- |

—

belső koordinációval és kommunikációval kapcsolatos feladatok: 27 (25,5).

Termékek és szolgáltatások a 2014-es pénzügyi évben (2013)

Tevékenységek

Az Alapítvány az uniós külkapcsolati politika keretében az alapító szabályzat, illetve az igazgatótanács által kijelölt 30 partnerországban járul hozzá a humántőke fejlesztéséhez. Fő tevékenységei közé tartoznak a következők: az uniós szakpolitikák és projektek támogatása, szakpolitikai elemzések készítése, információk és tapasztalatok terjesztése és cseréje, valamint a kapacitásépítés támogatása a partnerországokban.

Az Alapítvány sajátlagos értékként tudja felmutatni azt a pártatlan, nem kereskedelmi jellegű, egyedi tudásbázist, amely összesíti a humántőke-fejlesztés és annak a foglalkoztatáshoz való kapcsolódása terén felhalmozott szakmai tapasztalatait. Ilyen tapasztalat többek között az uniós és a tagállami humántőke-fejlesztési módszerek hozzáigazítása az egyes partnerországok eltérő feltételeihez.

Az ETF 2014-es munkaprogramja 19 olyan alapítványon belüli eredményt sorol fel, amely hozzájárul a humántőke fejlesztéséhez a szomszédos országokban. Ezek a hatásorientált eredmények nagyban annak köszönhetőek, hogy az Unió globális szerepét támogatandó az ETF részt vesz az uniós képzési politikák és eszközök külső dimenziójának tervezésében.

Az ETF működésének dinamikusan változó környezete, a partnerországok helyzetének és az uniós prioritásoknak a változásai szokás szerint nagyfokú rugalmasságot, a tervezett eredmények folyamatos frissítését és kiigazítását követelték meg. A 2014-es helyzetet elsősorban a dél- és kelet-mediterrán térség elhúzódó politikai instabilitása, illetve Kelet-Európában az ukrajnai katonai válság jellemezte.

Az ETF 2014–2017-es középtávú tervével összhangban a 2014-es eredmények három belső stratégiai cél elérését mozdítják előre: 1) a szakoktatás és szakképzés tényalapú szakpolitikai elemzésének erősítése; 2) a szakoktatási és szakképzési rendszerek korszerűsítése az élethosszig tartó tanulás perspektívájában; 3) a szakoktatás és szakképzés relevanciájának növelése.

Az alábbi táblázat az egyes eredmények teljesítési arányát mutatja az egyes stratégiai célkitűzések keretében megvalósult intézkedések és outputok szerint.

| 2014–2017-es középtávú stratégiai célok és 2014-es éves célkitűzések | 2014-es teljesítési arány, % |
| --- | --- |
| 1. stratégiai célkitűzés: a szakoktatás és szakképzés tényalapú szakpolitikai elemzésének erősítése

  1. éves célkitűzés: a partnerországok szakpolitikai elemzési kapacitásának erősítése a humántőke fejlesztése terén | 88 % |
| 2. stratégiai célkitűzés: a szakoktatási és szakképzési rendszerek korszerűsítése az élethosszig tartó tanulás perspektívájában

  2. éves célkitűzés: a partnerországok támogatása, hogy korszerűsíteni tudják a szakoktatási és szakképzési rendszereket az élethosszig tartó tanulás perspektívájában, beleértve a többszintű irányítást és a minőségbiztosítást. | 94 % |
| 3. stratégiai célkitűzés: a szakképzés relevanciájának növelése a munkaerőpiac, a gazdasági és társadalmi kohézió tekintetében

  3. éves célkitűzés: a szakképzés relevanciájának növelése innovatív megközelítések révén: képesítések és képesítési rendszerek, tanulás és tanítás a szakoktatásban és szakképzésben, foglalkoztatás és foglalkoztathatóság, a migráció és a mobilitás képzési dimenziója, vállalkozói ismeretek és készségek. | 92 % |
| Teljesítési arány | 91 % |

2014–2017-es középtávú stratégiai célok és 2014-es éves célkitűzések

2014-es teljesítési arány, %

1. stratégiai célkitűzés: a szakoktatás és szakképzés tényalapú szakpolitikai elemzésének erősítése

1. éves célkitűzés: a partnerországok szakpolitikai elemzési kapacitásának erősítése a humántőke fejlesztése terén

88 %

2. stratégiai célkitűzés: a szakoktatási és szakképzési rendszerek korszerűsítése az élethosszig tartó tanulás perspektívájában

2. éves célkitűzés: a partnerországok támogatása, hogy korszerűsíteni tudják a szakoktatási és szakképzési rendszereket az élethosszig tartó tanulás perspektívájában, beleértve a többszintű irányítást és a minőségbiztosítást.

94 %

3. stratégiai célkitűzés: a szakképzés relevanciájának növelése a munkaerőpiac, a gazdasági és társadalmi kohézió tekintetében

3. éves célkitűzés: a szakképzés relevanciájának növelése innovatív megközelítések révén: képesítések és képesítési rendszerek, tanulás és tanítás a szakoktatásban és szakképzésben, foglalkoztatás és foglalkoztathatóság, a migráció és a mobilitás képzési dimenziója, vállalkozói ismeretek és készségek.

92 %

Teljesítési arány

91 %

A 2014-es eredmények teljesítése mellett az ETF a 2013-as munkaprogramjából eredő további nyolc belső outputot is teljesített, a környezetében történt változások kapcsán. Ezek az outputok jelentették 2014-ben az ETF munkájának további 6 %-át. A partnerországokban történt ETF-fellépések tekintetében ez 97 %-os általános teljesítési arányt jelent.

A 2013-as teljesítési arány az outputokkal összevetve 144 volt 152-ből, vagyis 94,73 %.

Az ETF jó teljesítményének és az Unió globális szerepét támogató értékes munkájának elismerését jelzi az, hogy az ETF egyre keresettebb az uniós külkapcsolatok segítőjeként. A 2013-as 78 megkeresés után 2014-ben az Alapítvány már 82 segítségnyújtás iránti megkeresést kapott az Unió központi részlegeitől és külképviseleteitől. A 2014-es munkaterve keretében az Alapítvány az év során az Európai Bizottságtól érkező közvetlen felkéréseknek is eleget tett.

| | 2014 | 2013 |
| --- | --- | --- |
| Folyamatban lévő bizottsági felkérések | 82 | 78 |
| % Délkelet-európai országokhoz és Törökországhoz intézett felkérések | 34 % | 38 % |
| % A dél- és kelet-mediterrán térség országaihoz intézett felkérések | 42 % | 28 % |
| % Kelet-európai országokhoz intézett felkérések | 17 % | 18 % |
| % Közép-ázsiai országokhoz intézett felkérések | 7 % | 15 % |

2014

2013

Folyamatban lévő bizottsági felkérések

82

78

% Délkelet-európai országokhoz és Törökországhoz intézett felkérések

34 %

38 %

% A dél- és kelet-mediterrán térség országaihoz intézett felkérések

42 %

28 %

% Kelet-európai országokhoz intézett felkérések

17 %

18 %

% Közép-ázsiai országokhoz intézett felkérések

7 %

15 %

Forrás: Az Alapítványtól származó melléklet.

---

AZ ALAPÍTVÁNY VÁLASZA

| 11. | Az ETF tudomásul veszi a Számvevőszéknek a 2013-ról áthozott előirányzatok törlésére vonatkozó észrevételét. Ezek a törlések többek között nem várt késedelmekből és előre nem látható személyi jellegű ügyekből adódtak. Az ETF 2012-höz képest már jelentős javulást ért el (21,87 %-os törlési arány az I. cím esetében), és folyamatosan törekszik pénzügyi tervezési és ellenőrzési tevékenységének erősítésére. |
| --- | --- |

11.

Az ETF tudomásul veszi a Számvevőszéknek a 2013-ról áthozott előirányzatok törlésére vonatkozó észrevételét. Ezek a törlések többek között nem várt késedelmekből és előre nem látható személyi jellegű ügyekből adódtak. Az ETF 2012-höz képest már jelentős javulást ért el (21,87 %-os törlési arány az I. cím esetében), és folyamatosan törekszik pénzügyi tervezési és ellenőrzési tevékenységének erősítésére.

| 12. | Az ETF tudomásul veszi a Számvevőszéknek a II. cím alatti előirányzatok átvitelének viszonylag magas arányára vonatkozó észrevételét. Ennek oka csupán az, hogy az ETF optimalizálni szeretné költségvetésének felhasználását (a hatékonyság elvén), ezért az év végén számos tranzakcióra került sor. Továbbá több szállító is késve küldte meg számláját, amire az ETF-nek nincs ráhatása. Az ETF ezentúl is folytatja hosszú ideje tartó erőfeszítéseit a jövőbeni átvitelek csökkentése érdekében. |
| --- | --- |

12.

Az ETF tudomásul veszi a Számvevőszéknek a II. cím alatti előirányzatok átvitelének viszonylag magas arányára vonatkozó észrevételét. Ennek oka csupán az, hogy az ETF optimalizálni szeretné költségvetésének felhasználását (a hatékonyság elvén), ezért az év végén számos tranzakcióra került sor. Továbbá több szállító is késve küldte meg számláját, amire az ETF-nek nincs ráhatása. Az ETF ezentúl is folytatja hosszú ideje tartó erőfeszítéseit a jövőbeni átvitelek csökkentése érdekében.

| 13. | Az ETF megvizsgálta az átmeneti kategóriájú munkakörökhöz kapcsolódó bérkiegészítéseket, és erről tájékoztatta a Számvevőszéket. Az ETF tekintetében megállapított összeg nem jelentős, és nincs szükség az elszámolások korrigálására. |
| --- | --- |

13.

Az ETF megvizsgálta az átmeneti kategóriájú munkakörökhöz kapcsolódó bérkiegészítéseket, és erről tájékoztatta a Számvevőszéket. Az ETF tekintetében megállapított összeg nem jelentős, és nincs szükség az elszámolások korrigálására.

---

| 9.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 409/275 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 409/275

---

JELENTÉS

a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek operatív irányítását végző európai ügynökség (eu-LISA) 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, az Ügynökség válaszával együtt

(2015/C 409/31)

BEVEZETÉS

| 1. | A Tallinnban, Strasbourgban és St. Johann im Pongauban működő, a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek operatív irányítását végző uniós ügynökséget (eu-LISA, a továbbiakban: az Ügynökség) az 1077/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) hozta létre. Az Ügynökség alaptevékenysége a második generációs Schengeni Információs Rendszer (SIS II) és a vízuminformációs rendszer (VIS), valamint az EURODAC operatív irányítása (2). |
| --- | --- |

1.

A Tallinnban, Strasbourgban és St. Johann im Pongauban működő, a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek operatív irányítását végző uniós ügynökséget (eu-LISA, a továbbiakban: az Ügynökség) az 1077/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) hozta létre. Az Ügynökség alaptevékenysége a második generációs Schengeni Információs Rendszer (SIS II) és a vízuminformációs rendszer (VIS), valamint az EURODAC operatív irányítása (2).

A MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZATOT ALÁTÁMASZTÓ INFORMÁCIÓK

| 2. | A Számvevőszék ellenőrzési módszere analitikus ellenőrzési eljárásokat, tranzakciók közvetlen tesztelését, valamint az Ügynökség felügyeleti és kontrollrendszereiben alkalmazott fő kontrollmechanizmusok értékelését foglalja magában. Mindez kiegészül más ellenőrök munkájából származó bizonyítékokkal, valamint a vezetői teljességi nyilatkozatok elemzésével. |
| --- | --- |

2.

A Számvevőszék ellenőrzési módszere analitikus ellenőrzési eljárásokat, tranzakciók közvetlen tesztelését, valamint az Ügynökség felügyeleti és kontrollrendszereiben alkalmazott fő kontrollmechanizmusok értékelését foglalja magában. Mindez kiegészül más ellenőrök munkájából származó bizonyítékokkal, valamint a vezetői teljességi nyilatkozatok elemzésével.

| MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT









  3. | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke alapján a Számvevőszék ellenőrizte a következőket:






  a) | az Ügynökség éves beszámolója, amely a 2014. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból (3) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (4) áll, és |
| --- | --- | --- |

MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT

3.

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke alapján a Számvevőszék ellenőrizte a következőket:

a)

az Ügynökség éves beszámolója, amely a 2014. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból (3) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (4) áll, és

| b) | a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége. |
| --- | --- |

b)

a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége.

A vezetés felelőssége

| 4. | A vezetés felelőssége az Ügynökség éves beszámolójának elkészítése és valós bemutatása, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége (5):






  a) | Az Ügynökség éves beszámolója tekintetében a vezetés felelősségi körébe tartozik: az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és valós bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítása, megvalósítása és fenntartása; a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok (6) alapján megfelelő számviteli politika megválasztása és alkalmazása; és a körülményeknek megfelelően ésszerű számviteli becslések készítése. Az ügyvezető igazgató hagyja jóvá az Ügynökség éves beszámolóját azután, hogy a számvitelért felelős tisztviselő az összes rendelkezésre álló információ alapján egy olyan kísérő nyilatkozattal egyetemben elkészítette azt, amelyben a tisztviselő többek között kijelenti, hogy ésszerű bizonyossággal rendelkezik afelől, hogy a beszámoló minden lényeges szempontból valós és hű képet ad az Ügynökség pénzügyi helyzetéről. |
| --- | --- | --- |

4.

A vezetés felelőssége az Ügynökség éves beszámolójának elkészítése és valós bemutatása, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége (5):

a)

Az Ügynökség éves beszámolója tekintetében a vezetés felelősségi körébe tartozik: az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és valós bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítása, megvalósítása és fenntartása; a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok (6) alapján megfelelő számviteli politika megválasztása és alkalmazása; és a körülményeknek megfelelően ésszerű számviteli becslések készítése. Az ügyvezető igazgató hagyja jóvá az Ügynökség éves beszámolóját azután, hogy a számvitelért felelős tisztviselő az összes rendelkezésre álló információ alapján egy olyan kísérő nyilatkozattal egyetemben elkészítette azt, amelyben a tisztviselő többek között kijelenti, hogy ésszerű bizonyossággal rendelkezik afelől, hogy a beszámoló minden lényeges szempontból valós és hű képet ad az Ügynökség pénzügyi helyzetéről.

| b) | A vezetés felelőssége a mögöttes tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, illetve a gondos pénzgazdálkodás elveinek követése tekintetében abban áll, hogy ki kell alakítania, meg kell valósítania és fenn kell tartania egy olyan eredményes és hatékony belső kontrollrendszert, amely megfelelő felügyelettel és alkalmas intézkedésekkel képes megakadályozni a szabálytalanságokat és csalásokat, illetve szükség esetén jogi eljárásokkal képes visszaszerezni a tévesen kifizetett vagy felhasznált pénzösszegeket. |
| --- | --- |

b)

A vezetés felelőssége a mögöttes tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, illetve a gondos pénzgazdálkodás elveinek követése tekintetében abban áll, hogy ki kell alakítania, meg kell valósítania és fenn kell tartania egy olyan eredményes és hatékony belső kontrollrendszert, amely megfelelő felügyelettel és alkalmas intézkedésekkel képes megakadályozni a szabálytalanságokat és csalásokat, illetve szükség esetén jogi eljárásokkal képes visszaszerezni a tévesen kifizetett vagy felhasznált pénzösszegeket.

Az ellenőr felelőssége

| 5. | A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzése alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Európai Parlament és a Tanács számára (7) az éves beszámoló megbízhatóságára és a mögöttes tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. A Számvevőszék az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjai és etikai kódexe, valamint a legfőbb ellenőrző intézményeknek az INTOSAI által elfogadott nemzetközi standardjai szerint végzi ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy ésszerű bizonyosságot szerezhessen arról, hogy az Ügynökség éves beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

5.

A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzése alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Európai Parlament és a Tanács számára (7) az éves beszámoló megbízhatóságára és a mögöttes tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. A Számvevőszék az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjai és etikai kódexe, valamint a legfőbb ellenőrző intézményeknek az INTOSAI által elfogadott nemzetközi standardjai szerint végzi ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy ésszerű bizonyosságot szerezhessen arról, hogy az Ügynökség éves beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek.

| 6. | Az ellenőrzés olyan eljárásokat foglal magában, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték szerezhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőrnek egy arra irányuló kockázatelemzés alapján kialakított szakmai megítélésétől függ, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba a beszámolóban, illetve az Európai Unió jogi keretei által meghatározott követelményektől való lényeges eltérés az annak alapjául szolgáló tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr mérlegeli a szervezetnek a beszámoló elkészítése és valós bemutatása szempontjából releváns belső kontrollmechanizmusait, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségének és szabályszerűségének biztosítása céljából alkalmazott felügyeleti és kontrollrendszereit, és a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárásokat alakít ki. Az ellenőrzés része továbbá az alkalmazott számviteli politika megfelelőségének, a számviteli becslések ésszerűségének és a beszámoló általános bemutatásának értékelése. E jelentés és a megbízhatósági nyilatkozat elkészítése során a Számvevőszék az Unió költségvetési rendelete (8) 208. cikkének (4) bekezdésében előírtak szerint figyelembe vette a független külső ellenőr által az Ügynökség beszámolójára nézve végzett ellenőrzési tevékenységet. |
| --- | --- |

6.

Az ellenőrzés olyan eljárásokat foglal magában, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték szerezhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőrnek egy arra irányuló kockázatelemzés alapján kialakított szakmai megítélésétől függ, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba a beszámolóban, illetve az Európai Unió jogi keretei által meghatározott követelményektől való lényeges eltérés az annak alapjául szolgáló tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr mérlegeli a szervezetnek a beszámoló elkészítése és valós bemutatása szempontjából releváns belső kontrollmechanizmusait, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségének és szabályszerűségének biztosítása céljából alkalmazott felügyeleti és kontrollrendszereit, és a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárásokat alakít ki. Az ellenőrzés része továbbá az alkalmazott számviteli politika megfelelőségének, a számviteli becslések ésszerűségének és a beszámoló általános bemutatásának értékelése. E jelentés és a megbízhatósági nyilatkozat elkészítése során a Számvevőszék az Unió költségvetési rendelete (8) 208. cikkének (4) bekezdésében előírtak szerint figyelembe vette a független külső ellenőr által az Ügynökség beszámolójára nézve végzett ellenőrzési tevékenységet.

| 7. | A Számvevőszék úgy véli, hogy az összegyűjtött ellenőrzési bizonyítékok elégségesek és megfelelőek a megbízhatósági nyilatkozat megalapozásához |
| --- | --- |

7.

A Számvevőszék úgy véli, hogy az összegyűjtött ellenőrzési bizonyítékok elégségesek és megfelelőek a megbízhatósági nyilatkozat megalapozásához

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról

| 8. | A Számvevőszék véleménye szerint az Ügynökség éves beszámolója minden lényeges szempontból híven és pénzügyi szabályzata előírásainak, valamint a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályoknak megfelelően tükrözi a 2014. december 31-i pénzügyi helyzetet, a tárgyévi gazdasági események eredményét és a pénzforgalmat. |
| --- | --- |

8.

A Számvevőszék véleménye szerint az Ügynökség éves beszámolója minden lényeges szempontból híven és pénzügyi szabályzata előírásainak, valamint a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályoknak megfelelően tükrözi a 2014. december 31-i pénzügyi helyzetet, a tárgyévi gazdasági események eredményét és a pénzforgalmat.

Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről

| 9. | A Számvevőszék véleménye szerint a 2014. december 31-én véget ért évre vonatkozó éves beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

9.

A Számvevőszék véleménye szerint a 2014. december 31-én véget ért évre vonatkozó éves beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek.

Figyelemfelhívó megjegyzés a beszámoló megbízhatóságához

| 10. | Függetlenül a 8. bekezdésben leírt véleménytől, a Számvevőszék felhívja a figyelmet a Schengeni információs Rendszernek (SIS II), a vízuminformációs rendszernek (VIS) és az EURODAC rendszereknek az Ügynökség beszámolójában szereplő értékmeghatározására. E rendszerek operatív kezelése az Ügynökség alapfeladata. A teljes fejlesztési költségükről szóló megbízható és teljes körű információk hiányában ezek az Ügynökség beszámolójában a Bizottság nyilvántartásán alapuló és év végén aktualizált könyv szerinti nettó értékükön vannak feltüntetve (mintegy 6,6 millió euro átutaláskor és 2,1 millió euro 2014. december 31-ével). Ezek az értékek főként hardverre és készen kapható szoftverkomponensekre vonatkoznak, és nem tartalmaznak szoftverfejlesztési költséget (lásd: az Ügynökség éves beszámolójának 6.3.1. magyarázata). |
| --- | --- |

10.

Függetlenül a 8. bekezdésben leírt véleménytől, a Számvevőszék felhívja a figyelmet a Schengeni információs Rendszernek (SIS II), a vízuminformációs rendszernek (VIS) és az EURODAC rendszereknek az Ügynökség beszámolójában szereplő értékmeghatározására. E rendszerek operatív kezelése az Ügynökség alapfeladata. A teljes fejlesztési költségükről szóló megbízható és teljes körű információk hiányában ezek az Ügynökség beszámolójában a Bizottság nyilvántartásán alapuló és év végén aktualizált könyv szerinti nettó értékükön vannak feltüntetve (mintegy 6,6 millió euro átutaláskor és 2,1 millió euro 2014. december 31-ével). Ezek az értékek főként hardverre és készen kapható szoftverkomponensekre vonatkoznak, és nem tartalmaznak szoftverfejlesztési költséget (lásd: az Ügynökség éves beszámolójának 6.3.1. magyarázata).

| 11. | A Számvevőszéknek a beszámoló megbízhatóságára vonatkozó véleménye, illetve a mögöttes tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről szóló véleménye független az alábbi megjegyzésektől. |
| --- | --- |

11.

A Számvevőszéknek a beszámoló megbízhatóságára vonatkozó véleménye, illetve a mögöttes tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről szóló véleménye független az alábbi megjegyzésektől.

MEGJEGYZÉSEK A KÖLTSÉGVETÉSI GAZDÁLKODÁSRÓL

| 12. | A 2013-ról 2014-re átvitt, az I. címre (Személyzeti kiadások) és a II. címre (Igazgatási kiadások) lekötött 6,6 millió euro előirányzatból 1,7 millió eurót (26 %) 2014-ben töröltek, ami arra utal, hogy 2013 végén túlbecsülték a költségvetési igényeket. |
| --- | --- |

12.

A 2013-ról 2014-re átvitt, az I. címre (Személyzeti kiadások) és a II. címre (Igazgatási kiadások) lekötött 6,6 millió euro előirányzatból 1,7 millió eurót (26 %) 2014-ben töröltek, ami arra utal, hogy 2013 végén túlbecsülték a költségvetési igényeket.

| 13. | A lekötött előirányzatok 2015-re történő átvitele nagyon nagy volt a II. cím (igazgatási kiadások) esetében, 15 millió euro, vagyis 87 % (2013: 6 millió euro, vagyis 79 %). Ezek az átvitelek elsősorban az Ügynökség strasbourgi épületeinek bővítésével és felújításával kapcsolatos beszerzések késedelméből adódtak. A lekötött előirányzatok átvitele nagyarányú volt a III. címnél (operatív kiadások) is: 24,5 millió euro (85 %) (2013: nem áll rendelkezésre összevethető adat), főként az informatikai rendszerek karbantartására vonatkozó szerződések többéves jellege miatt. A 2013-ból származó törölt átvitelek magas szintje és a 2014-ről 2015-re történt átvitelek mennyisége ellentmond az évenkéntiség költségvetési alapelvének. Megbízható eljárásokat kell bevezetni a költségvetés-tervezés, a végrehajtás és a monitoring terén. |
| --- | --- |

13.

A lekötött előirányzatok 2015-re történő átvitele nagyon nagy volt a II. cím (igazgatási kiadások) esetében, 15 millió euro, vagyis 87 % (2013: 6 millió euro, vagyis 79 %). Ezek az átvitelek elsősorban az Ügynökség strasbourgi épületeinek bővítésével és felújításával kapcsolatos beszerzések késedelméből adódtak. A lekötött előirányzatok átvitele nagyarányú volt a III. címnél (operatív kiadások) is: 24,5 millió euro (85 %) (2013: nem áll rendelkezésre összevethető adat), főként az informatikai rendszerek karbantartására vonatkozó szerződések többéves jellege miatt. A 2013-ból származó törölt átvitelek magas szintje és a 2014-ről 2015-re történt átvitelek mennyisége ellentmond az évenkéntiség költségvetési alapelvének. Megbízható eljárásokat kell bevezetni a költségvetés-tervezés, a végrehajtás és a monitoring terén.

AZ ELŐZŐ ÉVI MEGJEGYZÉSEK HASZNOSULÁSA

| 14. | Az I. melléklet áttekintést ad az előző év számvevőszéki megjegyzései nyomán tett helyesbítő intézkedésekről. |
| --- | --- |

14.

Az I. melléklet áttekintést ad az előző év számvevőszéki megjegyzései nyomán tett helyesbítő intézkedésekről.

A jelentést 2015. szeptember 15-i luxembourgi ülésén fogadta el a Milan Martin CVIKL számvevőszéki tag elnökölte IV. Kamara.

a Számvevőszék nevében

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

elnök

---

(1)  HL L 286., 2011.11.1., 1. o.

1

(2)  Az Ügynökség hatáskörét és tevékenységeit a II. melléklet foglalja össze, tájékoztató jelleggel.

2

II. melléklet

(3)  Ezek a következőkből állnak: mérleg, eredménykimutatás, pénzforgalmi kimutatás, a nettó eszközállomány változásainak kimutatása, a számviteli politika meghatározó alapelveinek összefoglalása és további magyarázatok.

3

(4)  Ezek a költségvetési eredménykimutatásból és a költségvetési eredménykimutatás mellékletéből állnak.

4

(5)  Az 1271/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (HL L 328., 2013.12.7., 42. o.) 39. és 50. cikke.

5

(6)  A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok a Könyvvizsgálók Nemzetközi Szövetsége (IFAC) által kibocsátott Nemzetközi Költségvetési Számviteli Standardokra (IPSAS), illetve adott esetben a Nemzetközi Számviteli Standard Testület (IASB) által kibocsátott Nemzetközi Számviteli Standardokra (IAS)/Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardokra (IFRS) támaszkodnak.

6

(7)  Az 1271/2013/EU rendelet 107. cikke.

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 966/2012/EU, Euratom rendelete (HL L 298., 2012.10.26., 1. o.).

8

---

I. MELLÉKLET

Az előző évi megjegyzések hasznosulása

| Év | A Számvevőszék megjegyzése | A helyesbítő intézkedés állapota
  (végrehajtva/folyamatban/végrehajtandó/n.a.) |
| --- | --- | --- |
| 2013 | Figyelemfelhívó megjegyzés a beszámoló megbízhatóságával kapcsolatban








  11. | A 9. bekezdésben kifejtett véleményétől függetlenül a Számvevőszék felhívja a figyelmet a Schengeni Információs Rendszernek (SIS II), a vízuminformációs rendszernek (VIS), valamint az EURODAC rendszereinek az Ügynökség beszámolójában szereplő értékelésére. E rendszerek operatív irányítása, mely feladatot az Ügynökség 2013 májusában, nem visszterhes tranzakció révén vett át a Bizottságtól, az Ügynökség alaptevékenységéhez tartozik. A rendszerek teljes fejlesztési költségéről szóló megbízható és teljes körű információk hiányában ezek az Ügynökség beszámolójában a Bizottság nyilvántartásán alapuló és év végén aktualizált könyv szerinti nettó értékükön vannak feltüntetve. Ezek az értékek túlnyomórészt hardverrel és készen kapható szoftverkomponensekkel kapcsolatosak, és nem tartalmaznak szoftverfejlesztési költségeket (lásd: az Ügynökség éves beszámolója, 6.3.1. magyarázat). |

Év

A Számvevőszék megjegyzése

A helyesbítő intézkedés állapota

(végrehajtva/folyamatban/végrehajtandó/n.a.)

2013

Figyelemfelhívó megjegyzés a beszámoló megbízhatóságával kapcsolatban

11.

A 9. bekezdésben kifejtett véleményétől függetlenül a Számvevőszék felhívja a figyelmet a Schengeni Információs Rendszernek (SIS II), a vízuminformációs rendszernek (VIS), valamint az EURODAC rendszereinek az Ügynökség beszámolójában szereplő értékelésére. E rendszerek operatív irányítása, mely feladatot az Ügynökség 2013 májusában, nem visszterhes tranzakció révén vett át a Bizottságtól, az Ügynökség alaptevékenységéhez tartozik. A rendszerek teljes fejlesztési költségéről szóló megbízható és teljes körű információk hiányában ezek az Ügynökség beszámolójában a Bizottság nyilvántartásán alapuló és év végén aktualizált könyv szerinti nettó értékükön vannak feltüntetve. Ezek az értékek túlnyomórészt hardverrel és készen kapható szoftverkomponensekkel kapcsolatosak, és nem tartalmaznak szoftverfejlesztési költségeket (lásd: az Ügynökség éves beszámolója, 6.3.1. magyarázat).

n.a.

2013

Az Ügynökség belsőkontroll-standardjainak kidolgozása év végén még folyamatban volt. Az Igazgatótanács 2014 júniusában fogadta el őket.

Végrehajtva

2013

Az Ügynökség nem rendelkezik tárgyi állóeszközöket fedező biztosítással, csak a tallinni helyszínre vonatkozóan kötöttek több kockázatot lefedő tűzkár-biztosítást.

Folyamatban

2013

Az Ügynökség alapító rendelete szerint a Bizottság volt felelős az Ügynökség létrehozásáért és kezdeti működéséért a pénzügyi szempontból önálló működés 2013. május 22-én történő megkezdéséig. A kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatokra vonatkozó adatok átvitele a Bizottságtól az Ügynökséghez igen összetett folyamat volt, és a bizottsági és ügynökségi számviteli rendszerek adatainak egyeztetése csak 2014 júniusára fejeződött be. Ez kihatott az Ügynökség kifizetéseinek tervezésére és előzetes beszámolójának előkészítésére

n.a.

2013

Az Ügynökség végleges beszámolója szerint a költségvetés végrehajtási aránya 96 % volt a kötelezettségvállalási előirányzatokra, illetve 67 % a kifizetési előirányzatokra nézve. Tekintve, hogy az Ügynökség teljes éves költségvetésének egy részét a Bizottság hajtotta végre, és hogy a Bizottság és az Ügynökség költségvetési struktúrája eltér egymástól, 2013-ra nézve nem lehetett részletesebb, költségvetési címenkénti elemzést végezni.

n.a.

2013

Az Ügynökség alapító rendelete szerint a schengeni vívmányok és az EURODAC-kal kapcsolatos intézkedések végrehajtásához, alkalmazásához és fejlesztéséhez társult országoknak hozzájárulást kell fizetniük az Ügynökség költségvetéséhez. Bár a schengeni szerződéshez társult országok 2013-ban használták az Ügynökség által kezelt rendszereket, a Bizottság tárgyalásai még folyamatban voltak.

Folyamatban

2013

Noha az Ügynökség székhelye Tallinnban van (46 betöltött álláshellyel), az operatív tevékenység Strasbourgban zajlik (79 betöltött álláshellyel). Az irányítási tevékenység eredményessége valószínűleg növelhető és az igazgatási költségek csökkenthetők lennének, ha minden munkatárs egy közös munkahelyen dolgozna.

n.a.

(az Ügynökségnek nincs befolyása erre)

2013

A fogadó tagállammal, Észtországgal még nem írtak alá székhely-megállapodást, amely pontosítaná az Ügynökség és személyzetének munkafeltételeit; az ellenőrzés idején még folyamatban voltak az erre vonatkozó tárgyalások.

Végrehajtva

---

II. MELLÉKLET

A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek operatív irányítását végző uniós ügynökség (Tallinn)

Hatáskör és tevékenységek

| A Szerződésből eredő uniós hatáskör


  (az Európai Unió működéséről szóló szerződés 74. cikke, 77. cikke (2) bekezdésének a) és b) pontja, 78. cikke (2) bekezdésének e) pontja, 79. cikke (2) bekezdésének c) pontja, 82. cikke (1) bekezdésének d) pontja, 85. cikkének (1) bekezdése, 87. cikke (2) bekezdésének a) pontja és 88. cikkének (2) bekezdése) | Hozzájárulás a személyek szabad áramlásán alapuló térség létrehozásához a határokon átnyúló kérdésekkel, mint pl. menekültüggyel, bevándorlással, határellenőrzéssel, továbbá a büntetőügyek terén folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködéssel kapcsolatos együttműködés javításával. |
| --- | --- |
| Az Ügynökség hatásköre


  (az Európai Parlament és a Tanács 1077/2011/EU rendelete) | A 2011. október 25-i 1077/2011/EU rendelet alapján, valamint a Bizottságnak és a tagállamoknak a nagyméretű IT-rendszereket szabályozó jogalkotási eszközök szerinti kötelezettségeinek sérelme nélkül, az Ügynökség céljai a következők:






  a) | a nagyméretű IT-rendszerek hatékony, biztonságos és folyamatos működtetése (ezek jelenleg a második generációs Schengeni Információs Rendszer (SIS II), a Vízuminformációs Rendszer (VIS) és a Dublini Egyezmény hatékony alkalmazása érdekében az ujjlenyomatok összehasonlítására szolgáló nagyméretű adatbázis (EURODAC)); |

A Szerződésből eredő uniós hatáskör

(az Európai Unió működéséről szóló szerződés 74. cikke, 77. cikke (2) bekezdésének a) és b) pontja, 78. cikke (2) bekezdésének e) pontja, 79. cikke (2) bekezdésének c) pontja, 82. cikke (1) bekezdésének d) pontja, 85. cikkének (1) bekezdése, 87. cikke (2) bekezdésének a) pontja és 88. cikkének (2) bekezdése)

Hozzájárulás a személyek szabad áramlásán alapuló térség létrehozásához a határokon átnyúló kérdésekkel, mint pl. menekültüggyel, bevándorlással, határellenőrzéssel, továbbá a büntetőügyek terén folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködéssel kapcsolatos együttműködés javításával.

Az Ügynökség hatásköre

(az Európai Parlament és a Tanács 1077/2011/EU rendelete)

A 2011. október 25-i 1077/2011/EU rendelet alapján, valamint a Bizottságnak és a tagállamoknak a nagyméretű IT-rendszereket szabályozó jogalkotási eszközök szerinti kötelezettségeinek sérelme nélkül, az Ügynökség céljai a következők:

a)

a nagyméretű IT-rendszerek hatékony, biztonságos és folyamatos működtetése (ezek jelenleg a második generációs Schengeni Információs Rendszer (SIS II), a Vízuminformációs Rendszer (VIS) és a Dublini Egyezmény hatékony alkalmazása érdekében az ujjlenyomatok összehasonlítására szolgáló nagyméretű adatbázis (EURODAC));

| b) | a nagyméretű IT-rendszerek hatékony és pénzügyileg elszámoltatható igazgatása; |
| --- | --- |

b)

a nagyméretű IT-rendszerek hatékony és pénzügyileg elszámoltatható igazgatása;

| c) | a nagyméretű IT-rendszerek felhasználói számára megfelelően magas színvonalú szolgáltatás nyújtása; |
| --- | --- |

c)

a nagyméretű IT-rendszerek felhasználói számára megfelelően magas színvonalú szolgáltatás nyújtása;

| d) | a szolgáltatás folyamatosságának és zavartalanságának fenntartása; |
| --- | --- |

d)

a szolgáltatás folyamatosságának és zavartalanságának fenntartása;

| e) | magas szintű adatvédelem biztosítása a vonatkozó szabályozásnak megfelelően, beleértve az egyes nagyméretű IT-rendszerek tekintetében hozott külön rendelkezéseket; |
| --- | --- |

e)

magas szintű adatvédelem biztosítása a vonatkozó szabályozásnak megfelelően, beleértve az egyes nagyméretű IT-rendszerek tekintetében hozott külön rendelkezéseket;

| f) | az adat- és a fizikai biztonság megfelelő szintjének biztosítása, a vonatkozó szabályozásnak megfelelően, beleértve az egyes nagyméretű IT-rendszerek tekintetében hozott külön rendelkezéseket; |
| --- | --- |

f)

az adat- és a fizikai biztonság megfelelő szintjének biztosítása, a vonatkozó szabályozásnak megfelelően, beleértve az egyes nagyméretű IT-rendszerek tekintetében hozott külön rendelkezéseket;

| g) | a nagyméretű IT-rendszerek hatékony fejlesztését szolgáló, megfelelő projektirányítási struktúra alkalmazása. |
| --- | --- |

g)

a nagyméretű IT-rendszerek hatékony fejlesztését szolgáló, megfelelő projektirányítási struktúra alkalmazása.

Irányítás

| 1. | Igazgatótanács
  Az eu-LISA igazgatótanácsa a tagállamok egy-egy képviselőjéből, valamint az Európai Bizottság két képviselőjéből áll, kiegészülve a schengeni vívmányok és az EURODAC-kal kapcsolatos intézkedések végrehajtásához, alkalmazásához és fejlesztéséhez társult országok mindegyikének egy-egy képviselőjével. Feladata biztosítani, hogy az Ügynökség elvégezze feladatait, beleértve az ügyvezető igazgató kinevezését és adott esetben felmentését. |
| --- | --- |

1.

Az eu-LISA igazgatótanácsa a tagállamok egy-egy képviselőjéből, valamint az Európai Bizottság két képviselőjéből áll, kiegészülve a schengeni vívmányok és az EURODAC-kal kapcsolatos intézkedések végrehajtásához, alkalmazásához és fejlesztéséhez társult országok mindegyikének egy-egy képviselőjével. Feladata biztosítani, hogy az Ügynökség elvégezze feladatait, beleértve az ügyvezető igazgató kinevezését és adott esetben felmentését.

| 2. | Ügyvezető igazgató
  Az eu-LISA ügyvezető igazgatóját az igazgatótanács nevezi ki az alkalmas jelölteknek a Bizottság által kiírt nyílt versenyvizsgát követően meghatározott listájából. Az ügyvezető igazgató feladata az Ügynökség irányítása és képviselete. E tekintetben kizárólagos felelősséget visel az Ügynökségre bízott feladatokért, továbbá a költségvetés végrehajtása tekintetében az Európai Parlament általi éves zárszámadási eljárás hatálya alá tartozik. |
| --- | --- |

2.

Az eu-LISA ügyvezető igazgatóját az igazgatótanács nevezi ki az alkalmas jelölteknek a Bizottság által kiírt nyílt versenyvizsgát követően meghatározott listájából. Az ügyvezető igazgató feladata az Ügynökség irányítása és képviselete. E tekintetben kizárólagos felelősséget visel az Ügynökségre bízott feladatokért, továbbá a költségvetés végrehajtása tekintetében az Európai Parlament általi éves zárszámadási eljárás hatálya alá tartozik.

| 3. | Tanácsadó csoportok: SIS II tanácsadó csoport, VIS tanácsadó csoport és EURODAC tanácsadó csoport
  A tanácsadó csoportok a tagállamok egy-egy képviselőjéből, valamint a Bizottság képviselőjéből áll, kiegészülve a schengeni vívmányok és az EURODAC-kal kapcsolatos intézkedések végrehajtásához, alkalmazásához és fejlesztéséhez társult országok mindegyikének egy-egy képviselőjével. Feladatuk az igazgatótanács támogatása a nagyméretű IT-rendszerekkel kapcsolatos szakértelmükkel, különösen az éves munkaprogram és az éves tevékenységi jelentés elkészítésével összefüggésben. |
| --- | --- |

3.

A tanácsadó csoportok a tagállamok egy-egy képviselőjéből, valamint a Bizottság képviselőjéből áll, kiegészülve a schengeni vívmányok és az EURODAC-kal kapcsolatos intézkedések végrehajtásához, alkalmazásához és fejlesztéséhez társult országok mindegyikének egy-egy képviselőjével. Feladatuk az igazgatótanács támogatása a nagyméretű IT-rendszerekkel kapcsolatos szakértelmükkel, különösen az éves munkaprogram és az éves tevékenységi jelentés elkészítésével összefüggésben.

| 4. | Külső ellenőrzés
  Európai Számvevőszék |
| --- | --- |

4.

Európai Számvevőszék

| 5. | Belső ellenőrzés
  Az eu-LISA belső ellenőrző részlege
  Az Európai Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálata |
| --- | --- |

5.

Az eu-LISA belső ellenőrző részlege

Az Európai Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálata

| 6. | A zárszámadás elfogadásáért felelős hatóság
  Az Európai Parlament, a Tanács ajánlása alapján |
| --- | --- |

6.

Az Európai Parlament, a Tanács ajánlása alapján

Az Ügynökség rendelkezésére bocsátott erőforrások 2014-ben (2013)

Költségvetés

59,38 (61,35) millió euro (kötelezettségvállalási előirányzatok)

64,91 (34,38) millió euro (kifizetési előirányzatok), amelyből európai uniós támogatás: 100 % (100 %).

Létszám 2014. december 31-én

Jóváhagyott:

| — | 120 (120) ideiglenes alkalmazott |
| --- | --- |

—

120 (120) ideiglenes alkalmazott

| — | 8 (6) szerződéses alkalmazott |
| --- | --- |

—

8 (6) szerződéses alkalmazott

| — | 6 (6) kirendelt nemzeti szakértő |
| --- | --- |

—

6 (6) kirendelt nemzeti szakértő

Ebből betöltött:

| — | 119 (120) ideiglenes alkalmazott |
| --- | --- |

—

119 (120) ideiglenes alkalmazott

| — | 5 (5) szerződéses alkalmazott |
| --- | --- |

—

5 (5) szerződéses alkalmazott

| — | 5 (3) kirendelt nemzeti szakértő |
| --- | --- |

—

5 (3) kirendelt nemzeti szakértő

Termékek és szolgáltatások 2014-ben (2013)

A termékek és szolgáltatások 2014-ben a következőket foglalták magukban:

| — | az SISII, VIS és EURODAC operatív irányítása és fejlesztése, |
| --- | --- |

—

az SISII, VIS és EURODAC operatív irányítása és fejlesztése,

| — | Helpdesk: első szintű támogatási szolgáltatások nyújtása az eu-LISA irányítása alatt álló összes rendszer felhasználói számára, |
| --- | --- |

—

Helpdesk: első szintű támogatási szolgáltatások nyújtása az eu-LISA irányítása alatt álló összes rendszer felhasználói számára,

| — | az Ügynökség irányítása alatt álló rendszerekhez kapcsolódó megfelelő szolgáltatásszint-megállapodások monitoringja és továbbfejlesztése, |
| --- | --- |

—

az Ügynökség irányítása alatt álló rendszerekhez kapcsolódó megfelelő szolgáltatásszint-megállapodások monitoringja és továbbfejlesztése,

| — | gondoskodás a tagállamok és a SIS II, EURODAC és VIS rendszerek kommunikációs infrastruktúráját (sTESTA hálózat) biztosító hálózati szolgáltató és a tagállamok közötti koordinációról és biztonságról, valamint a kapcsolattartás felügyelete, |
| --- | --- |

—

gondoskodás a tagállamok és a SIS II, EURODAC és VIS rendszerek kommunikációs infrastruktúráját (sTESTA hálózat) biztosító hálózati szolgáltató és a tagállamok közötti koordinációról és biztonságról, valamint a kapcsolattartás felügyelete,

| — | részvétel az új rendszerek tervezését, fejlesztését és kiépítését előkészítő folyamatokban, |
| --- | --- |

—

részvétel az új rendszerek tervezését, fejlesztését és kiépítését előkészítő folyamatokban,

| — | statisztika: a rendszerek teljesítményével kapcsolatos statisztikák és információk időben történő és pontos nyújtása a vonatkozó jogalapok rendelkezései szerint, |
| --- | --- |

—

statisztika: a rendszerek teljesítményével kapcsolatos statisztikák és információk időben történő és pontos nyújtása a vonatkozó jogalapok rendelkezései szerint,

| — | beszámolás: az Ügynökség irányítása alatt álló informatikai rendszerekkel kapcsolatos minden, a létrehozó rendeletben és a jogalapokban meghatározott beszámolási kötelezettség teljesítése, |
| --- | --- |

—

beszámolás: az Ügynökség irányítása alatt álló informatikai rendszerekkel kapcsolatos minden, a létrehozó rendeletben és a jogalapokban meghatározott beszámolási kötelezettség teljesítése,

| — | az SIS II, VIS, EURODAC és más nagyméretű informatikai rendszerek operatív irányítása és fejlesztése szempontjából releváns új technológiák és megoldások figyelemmel kísérése, |
| --- | --- |

—

az SIS II, VIS, EURODAC és más nagyméretű informatikai rendszerek operatív irányítása és fejlesztése szempontjából releváns új technológiák és megoldások figyelemmel kísérése,

| — | oktatás: az Ügynökség irányítása alatt álló informatikai rendszerekkel kapcsolatos egyedi oktatási tervek a tagállami hatóságok számára, |
| --- | --- |

—

oktatás: az Ügynökség irányítása alatt álló informatikai rendszerekkel kapcsolatos egyedi oktatási tervek a tagállami hatóságok számára,

| — | tagállami biztonsági szakértők informális hálózatának létrehozása a korai informatikai előrejelzések, a legjobb gyakorlatok és a biztonságot érintő események kezelésével kapcsolatos tapasztalatok cseréjére. |
| --- | --- |

—

tagállami biztonsági szakértők informális hálózatának létrehozása a korai informatikai előrejelzések, a legjobb gyakorlatok és a biztonságot érintő események kezelésével kapcsolatos tapasztalatok cseréjére.

Forrás: Az Ügynökségtől származó melléklet.

---

AZ ÜGYNÖKSÉG VÁLASZA

| 10. | Az Ügynökség tudomásul veszi a Számvevőszék észrevételét. Az átvitt eszközök könyv szerinti nettó értéke 2015. december 31-én várhatóan 2 00  000 eurónál kevesebb lesz. |
| --- | --- |

10.

Az Ügynökség tudomásul veszi a Számvevőszék észrevételét. Az átvitt eszközök könyv szerinti nettó értéke 2015. december 31-én várhatóan 2 00  000 eurónál kevesebb lesz.

| 12. | Az Ügynökség tudomásul veszi az észrevételt. 2013-ban, amikor az Ügynökség pénzügyileg függetlenné vált, a Migrációügyi és Uniós Belügyi Főigazgatóságtól számos igazgatási kiadásra vonatkozó kötelezettségvállalás került át az Ügynökséghez. Az e kötelezettségvállalások alapjául szolgáló üzleti esettanulmány nem mindig bizonyult relevánsnak az Ügynökség új szervezeti/logisztikai felépítésében. Továbbá amikor az átvitelekről határoztak, az Ügynökség személyzete még nem érte el a teljes létszámot, így a költségvetés-kezelési kapacitás néhány területen korlátozott volt.
  Az Ügynökség időközben jelentős mértékben javította az átvitelek monitorozásával és végrehajtásával kapcsolatos teljesítményét. A törlések mennyisége és százalékos aránya 2015-ben várhatóan csökken 2014-hez képest. |
| --- | --- |

12.

Az Ügynökség tudomásul veszi az észrevételt. 2013-ban, amikor az Ügynökség pénzügyileg függetlenné vált, a Migrációügyi és Uniós Belügyi Főigazgatóságtól számos igazgatási kiadásra vonatkozó kötelezettségvállalás került át az Ügynökséghez. Az e kötelezettségvállalások alapjául szolgáló üzleti esettanulmány nem mindig bizonyult relevánsnak az Ügynökség új szervezeti/logisztikai felépítésében. Továbbá amikor az átvitelekről határoztak, az Ügynökség személyzete még nem érte el a teljes létszámot, így a költségvetés-kezelési kapacitás néhány területen korlátozott volt.

Az Ügynökség időközben jelentős mértékben javította az átvitelek monitorozásával és végrehajtásával kapcsolatos teljesítményét. A törlések mennyisége és százalékos aránya 2015-ben várhatóan csökken 2014-hez képest.

| 13. | Az Ügynökség felismerte a pontos költségvetési tervezés fontosságát, és lépéseket tett, hogy javítsa az elérhető előirányzatok tervezésére, monitorozására és végrehajtására vonatkozó teljesítményét. Az operatív és igazgatási funkciók közötti fokozottabb koordináció, a hatékony belső ellenőrzések megfelelőbb tervezése és az Ügynökség tapasztalatának és szakértelmének a 2013-ban megszerzett pénzügyi függetlenség utáni fokozatos javulása várhatóan mind hozzájárulnak majd a költségvetés-végrehajtási ciklus jobb ellenőrzéséhez. Ezen kívül a költségvetés-ellenőrzés és -monitorozás hatékonyabb ellenőrzésének az elősegítése érdekében folyamatban van specifikus szervezeti intézkedések végrehajtása, ide értve a költségvetési tételre való jogosultság hivatalossá tételét, az operatív ellenőrzés szintjén történő felelősségvállalást, egy költségvetési tisztviselői álláshely létrehozását és a költségvetés végrehajtásáról szóló rendszeres jelentéstételt.
  Az átvitelek vonatkozásában az Ügynökség szigorúan betartotta a költségvetési rendelet rendelkezéseit, ami az évenkéntiség alkalmazandó szabályai által megengedett automatikus és nem automatikus átviteleket eredményezett.
  Ami a strasbourgi székhellyel kapcsolatos nem automatikus átviteleket illeti, azokat az Ügynökség megfelelően indokolt javaslata alapján és az alkalmazandó szabályokkal összhangban az igazgatási tanács jóváhagyta.
  Az átvitt előirányzatok mennyiségének értékelésekor hangsúlyozandó a III. címben szereplő előirányzatok differenciáltsága. Már 2013-ban, a pénzügyi függetlenség évében a Migrációügyi és Uniós Belügyi Főigazgatóságtól 40 millió euro összegben C8 típusú kötelezettségvállalások kerültek át az Ügynökséghez. Ugyanakkor a 2014., 2015. és – az előrejelzések alapján – a 2016. évi költségvetések előirányozzák az Ügynökség költségvetésében szereplő kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok egyensúlyba hozását. Ezért kihívás lesz a III. címbe átvitt C8 típusú előirányzatok mennyiségének csökkentése a következő években. |
| --- | --- |

13.

Az Ügynökség felismerte a pontos költségvetési tervezés fontosságát, és lépéseket tett, hogy javítsa az elérhető előirányzatok tervezésére, monitorozására és végrehajtására vonatkozó teljesítményét. Az operatív és igazgatási funkciók közötti fokozottabb koordináció, a hatékony belső ellenőrzések megfelelőbb tervezése és az Ügynökség tapasztalatának és szakértelmének a 2013-ban megszerzett pénzügyi függetlenség utáni fokozatos javulása várhatóan mind hozzájárulnak majd a költségvetés-végrehajtási ciklus jobb ellenőrzéséhez. Ezen kívül a költségvetés-ellenőrzés és -monitorozás hatékonyabb ellenőrzésének az elősegítése érdekében folyamatban van specifikus szervezeti intézkedések végrehajtása, ide értve a költségvetési tételre való jogosultság hivatalossá tételét, az operatív ellenőrzés szintjén történő felelősségvállalást, egy költségvetési tisztviselői álláshely létrehozását és a költségvetés végrehajtásáról szóló rendszeres jelentéstételt.

Az átvitelek vonatkozásában az Ügynökség szigorúan betartotta a költségvetési rendelet rendelkezéseit, ami az évenkéntiség alkalmazandó szabályai által megengedett automatikus és nem automatikus átviteleket eredményezett.

Ami a strasbourgi székhellyel kapcsolatos nem automatikus átviteleket illeti, azokat az Ügynökség megfelelően indokolt javaslata alapján és az alkalmazandó szabályokkal összhangban az igazgatási tanács jóváhagyta.

Az átvitt előirányzatok mennyiségének értékelésekor hangsúlyozandó a III. címben szereplő előirányzatok differenciáltsága. Már 2013-ban, a pénzügyi függetlenség évében a Migrációügyi és Uniós Belügyi Főigazgatóságtól 40 millió euro összegben C8 típusú kötelezettségvállalások kerültek át az Ügynökséghez. Ugyanakkor a 2014., 2015. és – az előrejelzések alapján – a 2016. évi költségvetések előirányozzák az Ügynökség költségvetésében szereplő kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok egyensúlyba hozását. Ezért kihívás lesz a III. címbe átvitt C8 típusú előirányzatok mennyiségének csökkentése a következő években.

---

| 9.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 409/284 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 409/284

---

JELENTÉS

az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról az Ügynökség válaszával együtt

(2015/C 409/32)

BEVEZETÉS

| 1. | A bilbaói székhelyű Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökséget (a továbbiakban: az Ügynökség, más néven EU-OSHA) a 2062/94/EK tanácsi rendelet (1) hozta létre. Az Ügynökség feladata, hogy a munkahelyi biztonság és egészségvédelem terén információkat gyűjtsön és terjesszen a tagállami és uniós prioritásokról, támogassa a szakpolitikák kialakításában és végrehajtásában részt vevő tagállami és uniós szervezeteket, és tájékoztatást nyújtson a megelőző intézkedésekről (2). |
| --- | --- |

1.

A bilbaói székhelyű Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökséget (a továbbiakban: az Ügynökség, más néven EU-OSHA) a 2062/94/EK tanácsi rendelet (1) hozta létre. Az Ügynökség feladata, hogy a munkahelyi biztonság és egészségvédelem terén információkat gyűjtsön és terjesszen a tagállami és uniós prioritásokról, támogassa a szakpolitikák kialakításában és végrehajtásában részt vevő tagállami és uniós szervezeteket, és tájékoztatást nyújtson a megelőző intézkedésekről (2).

A MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZATOT ALÁTÁMASZTÓ INFORMÁCIÓK

| 2. | A Számvevőszék ellenőrzési módszere analitikus ellenőrzési eljárásokat, tranzakciók közvetlen tesztelését, valamint az Ügynökség felügyeleti és kontrollrendszereiben alkalmazott fő kontrollmechanizmusok értékelését foglalja magában. Mindez kiegészül más ellenőrök munkájából származó bizonyítékokkal, valamint a vezetői teljességi nyilatkozatok elemzésével. |
| --- | --- |

2.

A Számvevőszék ellenőrzési módszere analitikus ellenőrzési eljárásokat, tranzakciók közvetlen tesztelését, valamint az Ügynökség felügyeleti és kontrollrendszereiben alkalmazott fő kontrollmechanizmusok értékelését foglalja magában. Mindez kiegészül más ellenőrök munkájából származó bizonyítékokkal, valamint a vezetői teljességi nyilatkozatok elemzésével.

| MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT









  3. | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke alapján a Számvevőszék ellenőrizte a következőket:






  a) | az Ügynökség éves beszámolója, amely a 2014. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból (3) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (4) áll, és |
| --- | --- | --- |

MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT

3.

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke alapján a Számvevőszék ellenőrizte a következőket:

a)

az Ügynökség éves beszámolója, amely a 2014. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból (3) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (4) áll, és

| b) | a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége. |
| --- | --- |

b)

a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége.

A vezetés felelőssége

| 4. | A vezetés felelőssége az Ügynökség éves beszámolójának elkészítése és valós bemutatása, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége (5):






  a) | Az Ügynökség éves beszámolója tekintetében a vezetés felelősségi körébe tartozik: az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és valós bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítása, megvalósítása és fenntartása; a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok (6) alapján megfelelő számviteli politika megválasztása és alkalmazása; és a körülményeknek megfelelően ésszerű számviteli becslések készítése. Az igazgató hagyja jóvá az Ügynökség éves beszámolóját azután, hogy a számvitelért felelős tisztviselő az összes rendelkezésre álló információ alapján egy olyan kísérő nyilatkozattal egyetemben elkészítette azt, amelyben a tisztviselő többek között kijelenti, hogy ésszerű bizonyossággal rendelkezik afelől, hogy a beszámoló minden lényeges szempontból valós és hű képet ad az Ügynökség pénzügyi helyzetéről. |
| --- | --- | --- |

4.

A vezetés felelőssége az Ügynökség éves beszámolójának elkészítése és valós bemutatása, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége (5):

a)

Az Ügynökség éves beszámolója tekintetében a vezetés felelősségi körébe tartozik: az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és valós bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítása, megvalósítása és fenntartása; a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok (6) alapján megfelelő számviteli politika megválasztása és alkalmazása; és a körülményeknek megfelelően ésszerű számviteli becslések készítése. Az igazgató hagyja jóvá az Ügynökség éves beszámolóját azután, hogy a számvitelért felelős tisztviselő az összes rendelkezésre álló információ alapján egy olyan kísérő nyilatkozattal egyetemben elkészítette azt, amelyben a tisztviselő többek között kijelenti, hogy ésszerű bizonyossággal rendelkezik afelől, hogy a beszámoló minden lényeges szempontból valós és hű képet ad az Ügynökség pénzügyi helyzetéről.

| b) | A vezetés felelőssége a mögöttes tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, illetve a gondos pénzgazdálkodás elveinek követése tekintetében abban áll, hogy ki kell alakítania, meg kell valósítania és fenn kell tartania egy olyan eredményes és hatékony belső kontrollrendszert, amely megfelelő felügyelettel és alkalmas intézkedésekkel képes megakadályozni a szabálytalanságokat és csalásokat, illetve szükség esetén jogi eljárásokkal képes visszaszerezni a tévesen kifizetett vagy felhasznált pénzösszegeket. |
| --- | --- |

b)

A vezetés felelőssége a mögöttes tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, illetve a gondos pénzgazdálkodás elveinek követése tekintetében abban áll, hogy ki kell alakítania, meg kell valósítania és fenn kell tartania egy olyan eredményes és hatékony belső kontrollrendszert, amely megfelelő felügyelettel és alkalmas intézkedésekkel képes megakadályozni a szabálytalanságokat és csalásokat, illetve szükség esetén jogi eljárásokkal képes visszaszerezni a tévesen kifizetett vagy felhasznált pénzösszegeket.

Az ellenőr felelőssége

| 5. | A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzése alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Európai Parlament és a Tanács számára (7) az éves beszámoló megbízhatóságára és a mögöttes tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. A Számvevőszék az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjai és etikai kódexe, valamint a legfőbb ellenőrző intézményeknek az INTOSAI által elfogadott nemzetközi standardjai szerint végzi ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy ésszerű bizonyosságot szerezhessen arról, hogy az Ügynökség éves beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

5.

A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzése alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Európai Parlament és a Tanács számára (7) az éves beszámoló megbízhatóságára és a mögöttes tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. A Számvevőszék az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjai és etikai kódexe, valamint a legfőbb ellenőrző intézményeknek az INTOSAI által elfogadott nemzetközi standardjai szerint végzi ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy ésszerű bizonyosságot szerezhessen arról, hogy az Ügynökség éves beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek.

| 6. | Az ellenőrzés olyan eljárásokat foglal magában, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték szerezhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőrnek egy arra irányuló kockázatelemzés alapján kialakított szakmai megítélésétől függ, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba a beszámolóban, illetve az Európai Unió jogi keretei által meghatározott követelményektől való lényeges eltérés az annak alapjául szolgáló tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr mérlegeli a szervezetnek a beszámoló elkészítése és valós bemutatása szempontjából releváns belső kontrollmechanizmusait, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségének és szabályszerűségének biztosítása céljából alkalmazott felügyeleti és kontrollrendszereit, és a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárásokat alakít ki. Az ellenőrzés része továbbá az alkalmazott számviteli politika megfelelőségének, a számviteli becslések ésszerűségének és a beszámoló általános bemutatásának értékelése. E jelentés és a megbízhatósági nyilatkozat elkészítése során a Számvevőszék az Unió költségvetési rendelete (8) 208. cikkének (4) bekezdésében előírtak szerint figyelembe vette a független külső ellenőr által az Ügynökség beszámolójára nézve végzett ellenőrzési tevékenységet. |
| --- | --- |

6.

Az ellenőrzés olyan eljárásokat foglal magában, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték szerezhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőrnek egy arra irányuló kockázatelemzés alapján kialakított szakmai megítélésétől függ, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba a beszámolóban, illetve az Európai Unió jogi keretei által meghatározott követelményektől való lényeges eltérés az annak alapjául szolgáló tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr mérlegeli a szervezetnek a beszámoló elkészítése és valós bemutatása szempontjából releváns belső kontrollmechanizmusait, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségének és szabályszerűségének biztosítása céljából alkalmazott felügyeleti és kontrollrendszereit, és a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárásokat alakít ki. Az ellenőrzés része továbbá az alkalmazott számviteli politika megfelelőségének, a számviteli becslések ésszerűségének és a beszámoló általános bemutatásának értékelése. E jelentés és a megbízhatósági nyilatkozat elkészítése során a Számvevőszék az Unió költségvetési rendelete (8) 208. cikkének (4) bekezdésében előírtak szerint figyelembe vette a független külső ellenőr által az Ügynökség beszámolójára nézve végzett ellenőrzési tevékenységet.

| 7. | A Számvevőszék úgy véli, hogy az összegyűjtött ellenőrzési bizonyítékok elégségesek és megfelelőek megbízhatósági nyilatkozata megalapozásához. |
| --- | --- |

7.

A Számvevőszék úgy véli, hogy az összegyűjtött ellenőrzési bizonyítékok elégségesek és megfelelőek megbízhatósági nyilatkozata megalapozásához.

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról

| 8. | A Számvevőszék véleménye szerint az Ügynökség éves beszámolója minden lényeges szempontból híven és pénzügyi szabályzata előírásainak, valamint a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályoknak megfelelően tükrözi a 2014. december 31-i pénzügyi helyzetet, a tárgyévi gazdasági események eredményét és a pénzforgalmat. |
| --- | --- |

8.

A Számvevőszék véleménye szerint az Ügynökség éves beszámolója minden lényeges szempontból híven és pénzügyi szabályzata előírásainak, valamint a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályoknak megfelelően tükrözi a 2014. december 31-i pénzügyi helyzetet, a tárgyévi gazdasági események eredményét és a pénzforgalmat.

Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről

| 9. | A Számvevőszék véleménye szerint a 2014. december 31-én véget ért évre vonatkozó éves beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

9.

A Számvevőszék véleménye szerint a 2014. december 31-én véget ért évre vonatkozó éves beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek.

| 10. | A Számvevőszék véleményei függetlenek az alábbi megjegyzésektől. |
| --- | --- |

10.

A Számvevőszék véleményei függetlenek az alábbi megjegyzésektől.

MEGJEGYZÉSEK A KÖLTSÉGVETÉSI GAZDÁLKODÁSRÓL

| 11. | Összességükben a lekötött előirányzatok 99 %-ot tettek ki, akárcsak 2013-ban. A lekötött előirányzatok 2015-re való átvitele azonban nagy volt a II. cím (igazgatási kiadások) esetében, 4 43  412 euro, vagyis 34 % (2013: 6 01  426 euro, vagyis 30 %). |
| --- | --- |

11.

Összességükben a lekötött előirányzatok 99 %-ot tettek ki, akárcsak 2013-ban. A lekötött előirányzatok 2015-re való átvitele azonban nagy volt a II. cím (igazgatási kiadások) esetében, 4 43  412 euro, vagyis 34 % (2013: 6 01  426 euro, vagyis 30 %).

| 12. | Ezt elsősorban az Ügynökség új székhelyének belső kialakításával, az éves informatikai szerződések megújításával és az ellenőrzési szolgáltatások költségeivel kapcsolatban az év végére tervezetten beszerzett áruk és szolgáltatások okozták. |
| --- | --- |

12.

Ezt elsősorban az Ügynökség új székhelyének belső kialakításával, az éves informatikai szerződések megújításával és az ellenőrzési szolgáltatások költségeivel kapcsolatban az év végére tervezetten beszerzett áruk és szolgáltatások okozták.

TOVÁBBI MEGJEGYZÉSEK

| 13. | 2005-ben új uniós személyzeti szabályzat lépett hatályba, és ennek egyes rendelkezései értelmében a 2004. május 1. előtt felvett tisztviselők későbbi fizetése nem lehet alacsonyabb, mint a megelőző uniós személyzeti szabályzat szerinti összegek. A Számvevőszék ellenőrzése során megállapította, hogy e rendelkezéseket nem tartották be, és az ebben az időben foglalkoztatott 26 tisztviselőből 1 esetében 5  300 eurós alulfizetésre derült fény a 2005–2014-es időszakra nézve. Az Ügynökség kellő időben teljesíteni fogja a kiegészítő bérkifizetéseket. |
| --- | --- |

13.

2005-ben új uniós személyzeti szabályzat lépett hatályba, és ennek egyes rendelkezései értelmében a 2004. május 1. előtt felvett tisztviselők későbbi fizetése nem lehet alacsonyabb, mint a megelőző uniós személyzeti szabályzat szerinti összegek. A Számvevőszék ellenőrzése során megállapította, hogy e rendelkezéseket nem tartották be, és az ebben az időben foglalkoztatott 26 tisztviselőből 1 esetében 5  300 eurós alulfizetésre derült fény a 2005–2014-es időszakra nézve. Az Ügynökség kellő időben teljesíteni fogja a kiegészítő bérkifizetéseket.

AZ ELŐZŐ ÉVI MEGJEGYZÉSEK HASZNOSULÁSA

| 14. | Az I. melléklet áttekintést ad az előző év számvevőszéki megjegyzései nyomán tett helyesbítő intézkedésekről. |
| --- | --- |

14.

Az I. melléklet áttekintést ad az előző év számvevőszéki megjegyzései nyomán tett helyesbítő intézkedésekről.

A jelentést 2015. szeptember 8-i luxembourgi ülésén fogadta el a Milan Martin CVIKL számvevőszéki tag elnökölte IV. Kamara.

a Számvevőszék nevében

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

elnök

---

(1)  HL L 216., 1994.8.20., 1. o. A rendeletet legutóbb az 1112/2005/EK rendelet (HL L 184., 2005.7.15., 5. o.) módosította.

1

(2)  Az Ügynökség hatáskörét és tevékenységeit a II. melléklet foglalja össze, tájékoztató jelleggel.

2

II. melléklet

(3)  Ezek a következőkből állnak: mérleg, eredménykimutatás, pénzforgalmi kimutatás, a nettó eszközállomány változásainak kimutatása, a számviteli politika meghatározó alapelveinek összefoglalása és további magyarázatok.

3

(4)  Ezek a költségvetési eredménykimutatásból és a költségvetési eredménykimutatás mellékletéből állnak.

4

(5)  Az 1271/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (HL L 328., 2013.12.7., 42. o.) 39. és 50. cikke.

5

(6)  A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok a Könyvvizsgálók Nemzetközi Szövetsége (IFAC) által kibocsátott Nemzetközi Költségvetési Számviteli Standardokra (IPSAS), illetve adott esetben a Nemzetközi Számviteli Standard Testület (IASB) által kibocsátott Nemzetközi Számviteli Standardokra (IAS)/Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardokra (IFRS) támaszkodnak.

6

(7)  Az 1271/2013/EU rendelet 107. cikke.

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 966/2012/EU, Euratom rendelete (HL L 298., 2012.10.26., 1. o.).

8

---

I. MELLÉKLET

Az előző évi megjegyzések hasznosulása

| Év | A Számvevőszék megjegyzése | A helyesbítő intézkedés állapota
  (végrehajtva/folyamatban/végrehajtandó/n.a.) |
| --- | --- | --- |
| 2013 | Összességében a lekötött előirányzatok 99 %-ot tettek ki, szemben a 2012-es 95 %-kal. Nagyarányú volt azonban a lekötött előirányzatok 2014-re történő átvitele: 6 01  426 euro (30 %) a II. cím (igazgatási kiadások) és 3 6 93  549 euro (46 %) a III. cím (operatív kiadások) alatt. | n.a. |
| 2013 | A II. cím esetében ennek oka az Ügynökség új székhelyre történő költözésével és az éves informatikai szerződések megújításával kapcsolatos tervezett év végi áru- és szolgáltatásbeszerzés volt. A III. cím esetében a tervezett átvitelek nagy aránya főként a 2013-ban indított nagyobb projektek – mint például az ESENER-2 (új és újonnan felmerülő kockázatokkal foglalkozó európai vállalati felmérés) – többéves jellegéből adódott | n.a. |

Év

A Számvevőszék megjegyzése

A helyesbítő intézkedés állapota

(végrehajtva/folyamatban/végrehajtandó/n.a.)

2013

Összességében a lekötött előirányzatok 99 %-ot tettek ki, szemben a 2012-es 95 %-kal. Nagyarányú volt azonban a lekötött előirányzatok 2014-re történő átvitele: 6 01  426 euro (30 %) a II. cím (igazgatási kiadások) és 3 6 93  549 euro (46 %) a III. cím (operatív kiadások) alatt.

n.a.

2013

A II. cím esetében ennek oka az Ügynökség új székhelyre történő költözésével és az éves informatikai szerződések megújításával kapcsolatos tervezett év végi áru- és szolgáltatásbeszerzés volt. A III. cím esetében a tervezett átvitelek nagy aránya főként a 2013-ban indított nagyobb projektek – mint például az ESENER-2 (új és újonnan felmerülő kockázatokkal foglalkozó európai vállalati felmérés) – többéves jellegéből adódott

n.a.

---

II. MELLÉKLET

Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség (Bilbao)

Hatáskör és tevékenységek

| A Szerződésből eredő uniós hatáskör


  (az Európai Unió működéséről szóló szerződés 151. és 153. cikke) | 151. cikk

  (...) Az Unió és a tagállamok célkitűzése a foglalkoztatás, az élet- és munkakörülmények javítása – lehetővé téve ezáltal a fejlődési folyamat fenntartása mellett ezek összehangolását –, a megfelelő szociális védelem, a szociális partnerek közötti párbeszéd és az emberi erőforrások fejlesztésének elősegítése a tartósan magas foglalkoztatás és a kirekesztés elleni küzdelem érdekében.

  153. cikk

  A 151. cikkben foglalt célkitűzések megvalósítása érdekében az Unió támogatja és kiegészíti a tagállamok tevékenységeit a következő területeken:






  a) | elsősorban a munkakörnyezet javítása a munkavállalók egészségének és biztonságának védelme érdekében; |
| --- | --- | --- |

A Szerződésből eredő uniós hatáskör

(az Európai Unió működéséről szóló szerződés 151. és 153. cikke)

151. cikk

(...) Az Unió és a tagállamok célkitűzése a foglalkoztatás, az élet- és munkakörülmények javítása – lehetővé téve ezáltal a fejlődési folyamat fenntartása mellett ezek összehangolását –, a megfelelő szociális védelem, a szociális partnerek közötti párbeszéd és az emberi erőforrások fejlesztésének elősegítése a tartósan magas foglalkoztatás és a kirekesztés elleni küzdelem érdekében.

153. cikk

A 151. cikkben foglalt célkitűzések megvalósítása érdekében az Unió támogatja és kiegészíti a tagállamok tevékenységeit a következő területeken:

a)

elsősorban a munkakörnyezet javítása a munkavállalók egészségének és biztonságának védelme érdekében;

| b) | munkafeltételek;
  [...] |
| --- | --- |

b)

munkafeltételek;

[...]

| e) | a munkavállalók tájékoztatása és véleményük meghallgatása;
  [...] |
| --- | --- |

e)

a munkavállalók tájékoztatása és véleményük meghallgatása;

[...]

| h) | a munkaerőpiacról kirekesztett személyek beilleszkedésének lehetővé tétele a 166. cikk sérelme nélkül; |
| --- | --- |

h)

a munkaerőpiacról kirekesztett személyek beilleszkedésének lehetővé tétele a 166. cikk sérelme nélkül;

| i) | a férfiak és a nők munkaerő-piaci esélyegyenlősége és az egyenlő munkahelyi bánásmód; |
| --- | --- |

i)

a férfiak és a nők munkaerő-piaci esélyegyenlősége és az egyenlő munkahelyi bánásmód;

| j) | a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem.
  [...]. |
| --- | --- |

j)

a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem.

[...].

Az Ügynökség hatásköre

(a Tanács 2062/94/EK rendelete)

Célok

A munkavállalók Szerződésben elrendelt biztonság- és egészségvédelme tekintetében különösen a munkakörnyezetben megvalósítandó fejlesztések, valamint a munkahelyi egészségvédelemmel és biztonsággal kapcsolatos egymást követő cselekvési programok ösztönzése érdekében az Ügynökség célja a munkahelyi biztonság és egészségvédelem területén felhasználható technikai, tudományos és gazdasági információk biztosítása a közösségi szervek, tagállamok és a területen érintett szervezetek számára (2. cikk).

Feladatok

| — | információk gyűjtése, elemzése és terjesztése a tagállami és uniós prioritásokról és a kutatásokról, |
| --- | --- |

—

információk gyűjtése, elemzése és terjesztése a tagállami és uniós prioritásokról és a kutatásokról,

| — | az együttműködés és az információcsere elősegítése, többek között a képzési programokról szóló tájékoztatással kapcsolatban, |
| --- | --- |

—

az együttműködés és az információcsere elősegítése, többek között a képzési programokról szóló tájékoztatással kapcsolatban,

| — | az uniós szervek és a tagállamok ellátása a szakpolitikák kialakításához és végrehajtásához szükséges információkkal, különösen azoknak a kis- és középvállalkozásokra gyakorolt hatásával kapcsolatban, |
| --- | --- |

—

az uniós szervek és a tagállamok ellátása a szakpolitikák kialakításához és végrehajtásához szükséges információkkal, különösen azoknak a kis- és középvállalkozásokra gyakorolt hatásával kapcsolatban,

| — | megelőző tevékenységekre vonatkozó információk rendelkezésre bocsátása, |
| --- | --- |

—

megelőző tevékenységekre vonatkozó információk rendelkezésre bocsátása,

| — | közreműködés stratégiák és uniós cselekvési programok kialakításában, |
| --- | --- |

—

közreműködés stratégiák és uniós cselekvési programok kialakításában,

| — | a tagállami fókuszpontokat egyesítő hálózat felállítása. |
| --- | --- |

—

a tagállami fókuszpontokat egyesítő hálózat felállítása.

Irányítás

Igazgatótanács

| — | A tagállami kormányok egy-egy képviselője. |
| --- | --- |

—

A tagállami kormányok egy-egy képviselője.

| — | A tagállamok munkáltatói szervezeteinek egy-egy képviselője. |
| --- | --- |

—

A tagállamok munkáltatói szervezeteinek egy-egy képviselője.

| — | A tagállamok munkavállalói szervezeteinek egy-egy képviselője. |
| --- | --- |

—

A tagállamok munkavállalói szervezeteinek egy-egy képviselője.

| — | A Bizottság három képviselője. |
| --- | --- |

—

A Bizottság három képviselője.

| — | Az első három kategóriába tartozó tagokat és póttagokat a munkavédelmi tanácsadó bizottság tagjai és póttagjai közül nevezik ki. |
| --- | --- |

—

Az első három kategóriába tartozó tagokat és póttagokat a munkavédelmi tanácsadó bizottság tagjai és póttagjai közül nevezik ki.

Az igazgatótanács vezetősége

| — | Az igazgatótanács elnöke és 3 alelnöke. |
| --- | --- |

—

Az igazgatótanács elnöke és 3 alelnöke.

| — | A három érdekcsoport egy-egy koordinátora. |
| --- | --- |

—

A három érdekcsoport egy-egy koordinátora.

| — | Az érdekcsoportok és a Bizottság egy-egy további képviselője. |
| --- | --- |

—

Az érdekcsoportok és a Bizottság egy-egy további képviselője.

Igazgató

Az igazgatót az igazgatótanács nevezi ki a Bizottság szűkített listája alapján.

Bizottságok

Kötelező konzultáció a munkaprogramról és a költségvetésről az Európai Bizottsággal és a munkavédelmi tanácsadó bizottsággal.

Külső ellenőrzés

Európai Számvevőszék.

A zárszámadás elfogadásáért felelős hatóság

Az Európai Parlament, a Tanács ajánlása alapján.

Az Ügynökség rendelkezésére bocsátott erőforrások 2014-ben (2013)

Költségvetés

17,3(17,5) millió euro, ebből

| — | uniós támogatás, Foglalkoztatási Főigazgatóság: 84,1 % (86,3 %). |
| --- | --- |

—

uniós támogatás, Foglalkoztatási Főigazgatóság: 84,1 % (86,3 %).

| — | Egyéb uniós támogatás, Foglalkoztatási Főigazgatóság: 11,6 % (9,4 %) |
| --- | --- |

—

Egyéb uniós támogatás, Foglalkoztatási Főigazgatóság: 11,6 % (9,4 %)

| — | Egyéb uniós támogatás, Bővítési Főigazgatóság: 2,6 % (3,2 %) |
| --- | --- |

—

Egyéb uniós támogatás, Bővítési Főigazgatóság: 2,6 % (3,2 %)

| — | Egyéb uniós támogatás, Fejlesztési és Együttműködési Főigazgatóság: 1,1 % (-,-%) |
| --- | --- |

—

Egyéb uniós támogatás, Fejlesztési és Együttműködési Főigazgatóság: 1,1 % (-,-%)

| — | Egyéb: 0,6 % (1,0 %) |
| --- | --- |

—

Egyéb: 0,6 % (1,0 %)

Létszám 2014. december 31-én

A létszámtervben szereplő állások száma 43 (44), ebből betöltött: 40 (42).

Egyéb alkalmazottak:

| — | Kirendelt nemzeti szakértők: 0 (0) |
| --- | --- |

—

Kirendelt nemzeti szakértők: 0 (0)

| — | Szerződéses alkalmazottak: 24 (25 – ebből egynek a finanszírozása elkülönített forrásokból történt) |
| --- | --- |

—

Szerződéses alkalmazottak: 24 (25 – ebből egynek a finanszírozása elkülönített forrásokból történt)

| — | Helyi alkalmazottak: 1 (1) |
| --- | --- |

—

Helyi alkalmazottak: 1 (1)

Teljes alkalmazotti létszám: 65 (67)

Foglalkoztatási terület szerinti bontásban:

| — | operatív tevékenységek: 46 (48) |
| --- | --- |

—

operatív tevékenységek: 46 (48)

| — | adminisztratív feladatok: 10 (10) |
| --- | --- |

—

adminisztratív feladatok: 10 (10)

| — | vegyes feladatok (9) (9) |
| --- | --- |

—

vegyes feladatok (9) (9)

Termékek és szolgáltatások 2014-ben

(Információk gyűjtése és elemzése)

1. kiemelt terület: Felkészülés a változásokra

1.1. tevékenység: Az új technológiákkal kapcsolatos, a munkahelyi biztonságot és egészséget (OSH) érintő új és jövőbeni kockázatok az ún. „zöld munkahelyeken”

A villamosenergia-ágazati szociálispárbeszéd-bizottsággal együtt rendezett előretekintő műhelytalálkozóról (Brüsszel, március) szóló összefoglaló jelentés közzététele és terjesztése 2014 júliusában.

A második, a közlekedési ágazattal rendezendő műhelytalálkozóról még folyik a megbeszélés a Foglalkoztatási Főigazgatóság B.1 egységével (2015).

1.2. tevékenység: Széleskörű előretekintés

Az előretekintés témáiról készített (szeptemberben terjesztésre került) felmérő tanulmány lesz az alapja a 2015-ben induló második széleskörű előretekintési projektnek. Az egészségügyi ágazatban felmerülő új kockázatokról szóló jelentés októberben jelent meg.

Az azt vizsgáló projektet, hogy az előretekintés eredményeit hogyan lehet sikeresen átültetni a politikai döntéshozatalba, 2015-ről 2016-ra halasztották.

2. kiemelt terület: Tények és számok

2.1. tevékenység: Az új és jövőbeni kockázatokkal kapcsolatos európai vállalati felmérés (ESENER)

ESENER-2 terepmunka mind a 36 országban, a végső adatkészlet véglegesítése. Szakmai jelentések: módszertani és terepmunka, végleges kódolás, súlyozás, adatszerkesztés és -tisztítás; a minőség-ellenőrzés 2015 elején fog következni.

A megállapításokról szóló első jelentés közzététele 2015. februárban, majd 2015 2. negyedévében egy áttekintő jelentés és egy összefoglaló jelentés (fordítása).

2.2. tevékenység: OSH-áttekintés: Idősebb munkavállalók

A végleges előfinanszírozás a hatáskör-átruházási megállapodással összhangban májusban érkezett meg a Bizottságtól.

A második időközi kifizetés folyósítása a következők beérkezését követően történt: OSH-témájú, illetve az idősödő munkaerőről szóló áttekintés; kor és nem szerinti áttekintés; a fejlesztők számára készült OiRA részmodul (végleges változata) és a rendelkezésre álló eszközök (végleges) áttekintése; országjelentés; rehabilitációs programokról szóló esettanulmányok; munkahelyi esettanulmányok; elemzési terv tervezete.

Júliusban a fókuszpontok bevonásával vitatalálkozókra került sor több kiválasztott tagállamban (Finnország, Dánia, Hollandia, Belgium, Franciaország, Ausztria, Németország, Lengyelország, Görögország és Egyesült Királyság), hogy alkalom nyíljon a közvetítők véleményének és tapasztalatainak megismerésére.

A végleges országjelentések tervezetét a fókuszpontok megkapták tájékoztatásként, illetve hogy megtehessék végső megjegyzéseiket.

Az előzetes projekteredmények különböző rendezvényeken bemutatásra kerültek.

Megkezdődött az arra vonatkozó tervezés, hogy a projekt összekapcsolódjék a 2016–2017-es „Egészséges munkahely” kampánnyal, ideértve az adatok webes megjelenítését.

2.3. tevékenység: OSH-áttekintés: Mikro- és kisvállalkozások

Sor került a projekt indító értekezletére, és aláírásra került az 1. munkacsomagra szóló szerződés.

A munkacsomag része az uniós mikro- és kisvállalkozásoknál OSH-szempontból releváns adatok részletes felmérése.

2.4. tevékenység: OSH-áttekintés: Munkavégzéssel összefüggő megbetegedések

Januárban megrendezésre került a reproduktivitást fenyegető munkahelyi kockázatokkal foglakozó műhelytalálkozó. A szeminárium online összefoglalója májusban jelent meg. Az első eredmények februárban kerültek megvitatásra a fókuszpontokkal, márciusban pedig a Megelőzési és Kutatási Tanácsadócsoporttal.

A reproduktivitást fenyegető munkahelyi kockázatokról szóló jelentés jelenleg felülvizsgálat alatt áll, hogy tekintetbe vehesse a közelmúlt szakpolitikai fejleményeit és a műhelytalálkozó eredményeit is.

2014-ben terjesztésre került a foglalkozási rákbetegségekről szóló jelentés és összefoglalója.

Októberben műhelytalálkozóra került sor a betegség okozta terhekről. A szeminárium online összefoglalója elérhető az Ügynökség honlapján.

2.5. tevékenység: OSH-áttekintés: Az OSH költsége és haszna

2014 júniusában szakértői találkozón (a szeminárium online összefoglalója hozzáférhető) kerültek modellezésre a nem megfelelő munkahelyi biztonság és egészségvédelem költségei, ami rendkívül hasznosan járult hozzá a projekt továbbfejlesztéséhez, és átütemezést is eredményezett: 2015 elején kerül közzétételre az OSH-ról szóló szélesebb körű áttekintő jelentésre vonatkozó ajánlati felhívás, míg a 2014 végére tervezett megvalósíthatósági tanulmányt törölték.

Szeptemberben került terjesztésre a „Biztonsági és egészségvédelmi döntés-előkészítő tanulmány: a kis- és középvállalkozásokra vonatkozó intézkedések költség-haszon elemzése” c. jelentés.

A Benelux államok fókuszpontjai által a holland Szociális és Munkaügyi Minisztériummal, az EU-OSHA-val és a TNO-val szoros együttműködésben szervezett, „Befektetni a munkahelyi biztonságba és egészségvédelembe – több előny, mint költség” c. konferencia (a szeminárium online összefoglalója hozzáférhető).

3. kiemelt terület: Az OSH irányítási eszközei

3.1. tevékenység: Online interaktív kockázatértékelési eszköz (OiRA)

2014-ben megjelent OiRA eszközök: 42 (az év vége előtt továbbiak is várhatóak), vagyis az eredetileg tervezett 35-nél több. Öt megállapodás aláírása, 15 rendezvény megszervezése.

Nyolc kis értékű szerződés irányul a meglévő OiRA eszközök más nyelvekre történő lefordítására, illetve a nemzeti sajátosságokhoz való alkalmazására (az év végéig hat további szerződés várható), azzal a céllal, hogy ösztönözzék OiRA eszközök nemzeti szintű kifejlesztését. További részletes információ az OiRA terén elért haladásról: http://www.oiraproject.eu/Resources

3.2. tevékenység: OSH-megoldások végrehajtására szolgáló eszköz

A márciusban és októberben a Megelőzési és Kutatási Tanácsadócsoportnál (PRAG) tartott üléseken lezajlottak az első viták a „gyakorlati internetes OSH eszközöket vizsgáló”megvalósíthatósági tanulmányról.

Az ilyen témájú októberi párizsi szeminárium egy asztalhoz ültette a főbb érintetteket. Az Ügynökség dolgozik a következő EU-OSHA szervezeti honlapon megjelenő új „e-eszközök” rovat tartalmán is.

4. kiemelt terület: Tudatosságnövelés

4.1. tevékenység: A 2012–2013-as „Egészséges munkahely – Együtt a kockázatok megelőzéséért” kampány

A 2012–2013-as „Egészséges munkahely – Együtt a kockázatok megelőzéséért” kampány lezárultával rekordok dőltek meg mind az európai és nemzeti szintű tudatosságnövelő kezdeményezések széles körét, mind a hivatalos kampányt és a médiapartnereket tekintve.

2013 végén az IES (Institute for Employment Studies) megbízást kapott, hogy készítse el a 2012–2013-as „Egészséges munkahely – Együtt a kockázatok megelőzéséért” kampány utólagos kiértékelését. A 2014 októberében megjelent végleges jelentés másodelemzésekből, online felmérésekből, fókuszcsoportoktól, fókuszpontokkal, kampánypartnerekkel és más érdekelt felekkel folytatott interjúkból származó mennyiségi és minőségi adatokat olvaszt magába.

„Az OSH terén lezajlott sikeres összehasonlító teljesítményértékelési kezdeményezések áttekintéséről” szóló jelentésre vonatkozó szerződést 2014. augusztus végén írták alá, és a munka az összehasonlító teljesítményértékelési kezdeményezések kampánypartnerek közötti felmérésével megindult.

4.2. tevékenység: A 2014–2015-ös „Egészséges munkahely – Elég a stresszből – a munkahelyi stressz kezelése” kampány

A 2014–2015-ös „Egészséges munkahely – Elég a stresszből – a munkahelyi stressz kezelése” kampányt április 7-én indította el Andor László foglalkoztatásért, szociális ügyekért és társadalmi összetartozásért felelős biztos, Vasilis Kegkeroglou görög munkaügyi, szociális és népjóléti miniszterhelyettes és Christa Sedlatschek, az EU-OSHA igazgatója. Ugyanaznap indult a kampány honlapja, 25 nyelven elérhető eszközökkel és forrásokkal.

Sikeresen lezajlott a 2014-es európai kampánysegítő program (ECAP), amely pénzügyi és logisztikai támogatást nyújt az Ügynökség tagállami fókuszpont-hálózatának tagállami szintű kampánytevékenységek végrehajtásához. Az év során a fókuszpontok összesen 22 nemzeti partnerségi találkozót, az érintetteknek rendezett 61 szemináriumot, 15 sajtótájékoztatót, 18 sajtóközleményt, 5 újságírói kerekasztal-beszélgetést, 4 betelefonálós rádióadást és 6 szakmai cikket rendeltek meg. Kampányanyagként 88  720 kampánylogós tárgy, 4 76  125 kiadvány (25 nyelven), valamint 62 kampánystand és 15 kiállítási készlet került kiosztásra. A kampány egyik fénypontja volt a „Napo in...When stress strikes” (Napo: Amikor a beüt a stressz) c. DVD kiadása.

A kampányhoz kapcsolódó termékek és kiadványok közül kiemelendő a júniusban az Interneten közzétett, „Calculating the cost of work-related stress and psychosocial risks” (A munkahelyi stressz és a pszichoszociális kockázatok költségének kiszámítása) c. szakirodalmi áttekintés, amely társadalmi, szervezeti és egyéni szinten tárgyalja a pszichoszociális kockázatok pénzügyi terheit. A kampány céljára kifejlesztésre került egy másik fontos termék is, a „Managing stress and psychosocial risk e-guide” (E-útmutató a stressz és a pszichoszociális kockázatok kezeléséről). A 30 nemzeti változatban rendelkezésre bocsátott e-útmutató célja az volt, hogy a rendelkezésre álló hazai források alapján a pszichoszociális kockázatok kezelésére ösztönözze a kkv-k vezetőit. Ezenkívül egy 2014. október 16—17-i szakértői szeminárium alkalmából megjelent és terjesztésre került az EU-OSHA és az Eurofound közös jelentése a pszichoszociális kockázatokról.

A 2014–2015-ös „Egészséges munkahely” kampány hivatalos kampánypartnerségi ajánlata révén sikerült 100-nál több hivatalos kampánypartnert toborozni a munkahelyi biztonsággal és egészséggel kapcsolatos szakmák munkavállalói és munkaadói szervezetei, multinacionális vállalatai és szervezetei széles körében. Ilyen nagy számú partner még egyetlen „Egészséges munkahely” kampányt sem támogatott. Emellett jelenleg már 14 ország összesen 29 médiapartnere is szerepet vállal a 2014–2015-ös „Egészséges munkahely” kampányban.

A Helyes gyakorlatok európai díjainak versenyét (GPA) április 15-én hirdették meg. A helyes gyakorlatok nemzeti és európai szinten történő megosztása iránt érdeklődő fókuszpontokat és szervezeteket segítendő, összeállításra került a helyes gyakorlatok díját népszerűsítő promóciós csomag.

A kampányt „A munkahelyi biztonság és egészségvédelem – a jövő OSH-politikája” c., a görög uniós elnökség keretében 2014. június 16—17-én Athénban megrendezett uniós konferencián is bemutatták.

2014-ben a kampányt első ízben segítette integrált közösségimédia-kampány is, amely kifejezetten a közösségi média számára kifejlesztett kampánytermékek, pl. infografikák és videók révén igyekezett az eddigitől eltérő közönséget megnyerni.

4.3. tevékenység: A 2016–2017-es „Egészséges munkahely” kampány

Meghatározásra került a kampány köre, illetve céljai. A célok a következők:

| — | Kezdettől fogva ösztönözni a fenntartható munkát és az egészséges öregedést, hangsúlyozni a megelőzés fontosságát a teljes munkában töltött idő során. |
| --- | --- |

—

Kezdettől fogva ösztönözni a fenntartható munkát és az egészséges öregedést, hangsúlyozni a megelőzés fontosságát a teljes munkában töltött idő során.

| — | Tájékoztatással és eszközökkel segíteni a munkáltatókat és a munkavállalókat (a mikrovállalkozásoknál is) abban, hogy az idősödő munkaerő korában is kezelni tudják a munkahelyi biztonságot és egészségvédelmet. |
| --- | --- |

—

Tájékoztatással és eszközökkel segíteni a munkáltatókat és a munkavállalókat (a mikrovállalkozásoknál is) abban, hogy az idősödő munkaerő korában is kezelni tudják a munkahelyi biztonságot és egészségvédelmet.

| — | Elősegíteni az e területen folyó információcserét és a bevált gyakorlatok cseréjét. |
| --- | --- |

—

Elősegíteni az e területen folyó információcserét és a bevált gyakorlatok cseréjét.

A kampánystratégia véglegesítése a az év végére történt meg.

Szeptemberben jelent meg egy e-útmutató kifejlesztésére irányuló pályázati felhívás, és a munka a tervek szerint 2015 elején kezdődik meg.

4.4. tevékenység: Tudatosságnövelő intézkedések

23 fókuszpont reagált a tudatosságnövelő csomag 2014-es ajánlatára. A tudatosságnövelő csomag tevékenységei közé tartozott: 14 OSH-témájú filmvetítés és vita, 13 OSH-témájú fényképkiállítás, valamint két országban Napo népszerűsítése a tanári eszköztár részeként. Szintén a tudatosságnövelő csomag részeként legyártásra és kiosztásra került 12 Napo-jelmez.

A Napo Konzorcium kezdeményezte egy új, az elektromossággal kapcsolatos OSH-kockázatokról szóló film készítését. A „Napo tanároknak” nevű tevékenység külső értékelésére egy külső vállalkozó kapott megbízást, időközi jelentése novemberben érkezett be. A vezető munkaügyi felügyeleti tisztviselők bizottsága (SLIC) csúszás- és botlásmegelőző kampányát támogatandó, áprilisban a „Napo in....no laughing matter”(Napo: Nem tréfadolog) c. DVD több mint 20  000 példánya került kiosztásra több mint 20 tagállam nemzeti munkaügyi felügyelőségeinek. Aktualizált változatban elkészült a Napóról szóló tájékoztató füzet, amelyet fordításban kiosztottak az ezt kérő fókuszpontoknak (a portfólió részeként).

A 2014-es „Egészséges munkahelyek” filmdíjat áprilisban a lipcsei dokumentumfilm-fesztiválon írták ki, július 10-i benyújtási határidővel. A díjra nyolc filmet jelöltek, többek között Franciaországból, Németországból, Lengyelországból és Spanyolországból. A győztes film a „Harvest” (Aratás) lett, amit a november 1-jei díjátadó ünnepségen jelentettek be. Elkészült a 2013-ban győztes film, a C(us)todians feliratozása 13 uniós nyelven, és július végén a fókuszpontok megkapták ezeket (a portfolió részeként).

A május 9-i Európa-napon Bilbao egy utcáján felállított sátor népszerűsítette együtt az Europe Direct Bizkaia tájékoztató központ (Európai Bizottság), az Európai Unió és az uniós polgárok nevében az EU-OSHA eredményeit. Sikeres standdal képviseltette magát az EU-OSHA a frankfurti munkahelyi biztonsági és egészségvédelmi világkongresszushoz kapcsolódó kiállításon és vásáron augusztus 25. és 28. között. A stand fénypontja volt az OSHwiki hivatalos elindítása, az „Elég a stresszből – a munkahelyi stressz kezelése” kampány és az OiRA.

5. kiemelt terület: Hálózatépítési tudás

5.1. tevékenység: OSHwiki

Az OSHwiki tudományos bizottságának júniusban tartott első ülésére meghívott PEROSH-tagok segítettek meghatározni, hogyan szolgálhatja az OSHwiki a kutatói közösség igényeit, és megvitatták, hogyan adhat az OSHwiki útmutatást az EU-OSHA-nak stratégiai kérdésekben, és hogyan segíthet meglelni potenciális szerzőit és olvasóit.

Az OSHwiki kommunikációs tervének véglegesítése; májusban a béta-változat útjára bocsátása. Híranyag közzététele az OSHmailen, a Twitteren és a LinkedInen; egyénített e-mail kiküldése a már ismert akkreditált szerzőknek, fókuszpontoknak, tanácsadócsoportoknak és az igazgatótanácsnak.

Az OSHwiki hivatalosan augusztusban indult a 2014-es frankfurti (Németország) XX. Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi világkongresszuson, és ma már több mint 100 akkreditált szerzője van.

5.2. tevékenység: A hálózatépítési tudással kapcsolatos más lépések

Jogszabályi részleg: a munka középpontjában az állt, hogy a jogszabályokat tartalmazó weboldal készen álljon (ellenőrzés, frissítés) az EU-OSHA új saját honlapjára történő migrációra.

Az OSHwiki cikkeiben frissítésre kerültek a nemzeti stratégiákra vonatkozó információk (melyek a fókuszpontok közreműködésével majd folyamatosan fognak frissülni).

Kutatási prioritások: a Horizont 2020 munkaprogramnak és a felhívások tartalmának befolyásolására 2013-ban közzétett jelentés alapján állásfoglalásoknak és a prioritások rövidlistájának megfogalmazása. Novemberben Brüsszelben megrendezésre fog kerülni az állásfoglalásokat és a rövidlistát megvitató szeminárium. A szemináriumon részt vesznek az OSH-val foglalkozó fontosabb kutatóintézetek igazgatói és kutatási igazgatói, a támogató szervezetek és a Bizottság képviselői.

6. kiemelt terület: Hálózatépítés és szervezeti kommunikáció

6.1. tevékenység: Stratégiai hálózatépítés

Az Ügynökség stratégiai hálózatainak, különösen a háromoldalú irányítási hálózatnak (igazgatótanács és annak vezetősége), a tanácsadócsoportoknak és az európai hálózatoknak a továbbfejlesztése.

6.2. tevékenység: Operatív hálózatépítés

Folyamatos szerepvállalás az Ügynökség nemzetközi hálózati partnereivel és a fókuszpont-hálózatban, a tagállami szintű hálózatépítést is ideértve.

A tevékenységek középpontjában továbbra is a szociális partnerek melletti tagállami szintű elkötelezettség áll. Nemzetközi szinten az EU-OSHA – az OSH és az EU-OSHA 2014–2020-as stratégiai keretéről szóló bizottsági közleménnyel összhangban – igyekszik jobb együttműködést és kapcsolatokat kialakítani a nem tagállami országok szereplőivel, a nemzetközi és regionális szervezetekkel.

Tovább fejlődtek a kommunikációs partnerségek is.

6.3. tevékenység: Szervezeti kommunikáció

Az Ügynökség 2014-es internetes stratégiája keretében az EU-OSHA készülő új szervezeti honlapjának egyik első lépéseként szeptember végén elindították az új honlap első belső változatát. Az új honlap elindítása 2015 első félévére van tervezve.

A 2014 eleje óta történt internetes fejlesztések közé tartozik még a 2014–2015-ös „Egészséges munkahely” kampány honlapjának április 7-i elindítása, valamint az OiRA honlapjának újratervezése. Számos weboldali elem is született, illetve újult meg.

Az Ügynökség szervezeti promóciós stratégiája keretében az EU-OSHA a 2014–2015-ös „Egészséges munkahely” kampány elindítása óta igen aktív volt a közösségi médiában. A YouTube-fióknak már 1  000-nél több előfizetője van (2013 júniusában: 288 előfizető), és 3 12  842 megtekintés könyvelhető el (2013 júniusában: 35  000 megtekintés). Folyamatosan növekszik az Ügynökség Facebook-oldalának népszerűsége is: október végéig már 16  500 ember kedvelte azt (2013 júniusában: 1  654). Népszerűbb lett az Ügynökség Twitter-fiókja is, több mint 10  840 követővel (2013 júniusában: 7  179). Míg 2013 júniusában 2  766 követő volt a LinkedInen, ma már 4  797 a számuk. Az Ügynökség január óta 11 bejegyzést tett közzé a blogján. Folyamatosan növekszik az OSHmail-előfizetők száma is: jelenleg több mint 67  000 OSHmail-előfizető van.

Az Ügynökség szervezeti publikációs stratégiájának keretében a szervezeti márkázásnak megfelelően átadásra került az EU-OSHA új székhelye, elkészült a 2013-as éves jelentés és annak összefoglalója. Ezenkívül az éves jelentés és az összefoglaló mellé 5 infografika is készült, melyet az összes hivatalos uniós nyelvre is lefordítottak. Véglegesítésre és lefordításra került az EU-OSHA-t mint szervezetet bemutató új kiadvány. Elkészült a többéves stratégiai programot (25 nyelven) bemutató videó, valamint a stresszről szóló e-útmutató bemutatását segítő videó is.

Elkészült és megjelent a 2014-es éves irányítási tervvel foglalkozó számos jelentés, összefoglaló és szakirodalmi áttekintés, többek között a következők: „Research guides design of the 2014 ESENER survey” (A 2014-es ESENER-felmérés kutatási útmutatóinak kidolgozása), „OSH in the Hairdressing sector” (Munkahelyi biztonság és egészségvédelem a fodrászati ágazatban), „Priorities for OSH Research in Europe 2013–2020”, (Az OSH-témájú európai kutatások prioritásai a 2013–2020-as időszakban), „Estimating the costs of accidents and ill-health at work” (A munkahelyi balesetek és megbetegedések költségbecslése), „E-fact and Checklist OSH in the wind energy sector” (E-ténytár és ellenőrző lista az OSH témájában a szélenergia-ágazatban), „Calculating costs related to stress and psychosocial risks at work” (A munkahelyi stresszel és pszichoszociális kockázatokkal kapcsolatos költségek kiszámítása), „Scoping study for a foresight on new and emerging risks and challenges” (Előretekintő felmérő tanulmány: új és újonnan felmerülő kockázatok és kihívások), „Psychosocial risks in Europe: Prevalence and strategies for prevention” (Pszichoszociális kockázatok Európában: előfordulás és megelőzési stratégiák), az Eurofounddal közösen.

Ezenkívül elkészültek és kiszállításra kerültek a 2014–2015-ös „Egészséges munkahely” kampány anyagai (útmutató, tájékoztató, szórólap, zászlótartó állványok, ajándékok). A kampány elindítását három infografika és egy videó kísérte, az Európa-napra pedig tájékoztató füzet készült.

A sajtótevékenységet illetően: 13 sajtóközlemény jelent meg, és az Ügynökség 90-nél több médiamegkeresésre és interjúkérésre reagált. Az olyan kiemelkedő alkalmakkor, mint az Európai Parlament elnökének látogatása, az Ügynökség székhelyének felavatása vagy az OSHwiki frankfurti elindítása, az igazgató részvételével több sajtótájékoztatóra és médiaeseményre is sor került. Az Ügynökség több mint 1  300 internetes sajtómegjelenést és több mint 5  800 közösségimédia-bejegyzést regisztrált.

6.4. tevékenység: Előkészítő intézkedések a Nyugat-Balkánnal és Törökországgal kapcsolatban

A Nyugat-Balkánra és Törökországra vonatkozó program 2014 novemberében véget ért. A program keretében végrehajtott intézkedések segítették az érintett országokat, hogy az Ügynökség hálózatainak tevékeny résztvevőivé váljanak.

2014. december 10-én elfogadásra került a több országra kiterjedő 2014-es cselekvési programot elfogadó bizottsági végrehajtási határozat (C(2014)9407 final), amelynek értelmében az EU-OSHA 4 10  000 euro közvetlen támogatásban részesül az Előcsatlakozási Támogatási Eszköz (IPA II) kedvezményezett országaiban végrehajtott intézkedéseihez.

E határozat nyomán az EU-OSHA 2015 első negyedévében ír alá megállapodást a Bizottsággal. Az aláírást követően az EU-OSHA folytatja munkáját a régióban. A megállapodás várhatóan 24 hónapra fog szólni.

6.5. tevékenység: Intézkedések az európai szomszédságpolitikában részt vevő országokkal való együttműködés előkészítésére

Ez az európai szomszédságpolitikában részt vevő országokra irányuló program 2014-ben indult az OSH-vonatkozású fellépéseknek és hálózatoknak az érintett országokban történő fejlesztésének céljával. A két évre szóló megállapodásnak ebben a kezdeti szakaszában az EU-OSHA egy-egy kapcsolati pontot hoz létre a kedvezményezett országokban, és olyan intézkedéseket támogat, amelyeket a kedvezményezett országok maguk ítélnek prioritásnak.

Szervezeti irányítás

A 2015-ös tevékenységek programozása, különösen a 2015-ös irányítási tervé. Beszámolási és értékelési tevékenységek.

Szervezeti irányítás, többek közt az üzletfolytonosság, az adatvédelem, a kockázatkezelés, a jogi tanácsok igénybevétele és a belső kontroll terén.

Adminisztratív támogatás

A 2014-ben elért néhány főbb eredmény:

| — | 2014. március 31-én székhely-megállapodás aláírása a Spanyol Királysággal |
| --- | --- |

—

2014. március 31-én székhely-megállapodás aláírása a Spanyol Királysággal

| — | Az EU-OSHA pénzügyi szabályzatának és pénzügyi végrehajtási szabályainak elfogadása |
| --- | --- |

—

Az EU-OSHA pénzügyi szabályzatának és pénzügyi végrehajtási szabályainak elfogadása

| — | Személyzeti szabályzat, végrehajtási szabályok elfogadása |
| --- | --- |

—

Személyzeti szabályzat, végrehajtási szabályok elfogadása

| — | ABB (tevékenységalapú költségvetés végrehajtása) |
| --- | --- |

—

ABB (tevékenységalapú költségvetés végrehajtása)

Forrás: Az Ügynökségtől származó melléklet.

---

AZ ÜGYNÖKSÉG VÁLASZA

| 11-12. | Az Ügynökség tudomásul veszi a Számvevőszék észrevételét a II. címhez tartozó tervezett áthozatok szintjére vonatkozóan. |
| --- | --- |

11-12.

Az Ügynökség tudomásul veszi a Számvevőszék észrevételét a II. címhez tartozó tervezett áthozatok szintjére vonatkozóan.

| 13. | Az Ügynökség elismeri a Számvevőszék megjegyzését. A szükséges ellenőrzéseket követően rendelkeztek a 2005–2014 közötti időszakra esedékes összeg (5  300 euro) kifizetéséről az egyik, 2004. május elseje óta határozott időtartamú szerződéssel alkalmazott munkatárs (AD) számára, akire vonatkozik a szorzótényező. |
| --- | --- |

13.

Az Ügynökség elismeri a Számvevőszék megjegyzését. A szükséges ellenőrzéseket követően rendelkeztek a 2005–2014 közötti időszakra esedékes összeg (5  300 euro) kifizetéséről az egyik, 2004. május elseje óta határozott időtartamú szerződéssel alkalmazott munkatárs (AD) számára, akire vonatkozik a szorzótényező.

---

| 9.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 409/299 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 409/299

---

JELENTÉS

az Euratom Ellátási Ügynökség 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról az Ügynökség válaszával együtt

(2015/C 409/33)

BEVEZETÉS

| 1. | A luxembourgi székhelyű Euratom Ellátási Ügynökséget (a továbbiakban: az Ügynökség) 1958-ban hozták létre (1). Az Ügynökség előző alapszabályának helyébe a 2008/114/EK, Euratom tanácsi határozat (2) lépett. Az Ügynökség legfontosabb feladata, hogy – a beszerzési forrásokhoz való egyenlő hozzáférés elvén alapuló közös ellátási politikán keresztül – biztosítsa az uniós felhasználók rendszeres ellátását nukleáris anyagokkal, elsősorban nukleáris fűtőanyagokkal. |
| --- | --- |

1.

A luxembourgi székhelyű Euratom Ellátási Ügynökséget (a továbbiakban: az Ügynökség) 1958-ban hozták létre (1). Az Ügynökség előző alapszabályának helyébe a 2008/114/EK, Euratom tanácsi határozat (2) lépett. Az Ügynökség legfontosabb feladata, hogy – a beszerzési forrásokhoz való egyenlő hozzáférés elvén alapuló közös ellátási politikán keresztül – biztosítsa az uniós felhasználók rendszeres ellátását nukleáris anyagokkal, elsősorban nukleáris fűtőanyagokkal.

| 2. | 2008-tól egészen 2011-ig az Ügynökség nem rendelkezett saját költségvetéssel működése finanszírozásához. Az Ügynökség feladatainak teljesítéséhez szükséges költségeket a Bizottság viselte. 2012 óta a Bizottság saját költségvetést biztosít az Ügynökségnek, amely azonban kiadásainak csak kis részét fedezi. |
| --- | --- |

2.

2008-tól egészen 2011-ig az Ügynökség nem rendelkezett saját költségvetéssel működése finanszírozásához. Az Ügynökség feladatainak teljesítéséhez szükséges költségeket a Bizottság viselte. 2012 óta a Bizottság saját költségvetést biztosít az Ügynökségnek, amely azonban kiadásainak csak kis részét fedezi.

A MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZATOT ALÁTÁMASZTÓ INFORMÁCIÓK

| 3. | A Számvevőszék ellenőrzési módszere analitikus ellenőrzési eljárásokat, tranzakciók közvetlen tesztelését, valamint az Ügynökség felügyeleti és kontrollrendszereiben alkalmazott fő kontrollmechanizmusok értékelését foglalja magában. Mindez adott esetben kiegészül más ellenőrök munkájából származó bizonyítékokkal, valamint a vezetői teljességi nyilatkozatok elemzésével. |
| --- | --- |

3.

A Számvevőszék ellenőrzési módszere analitikus ellenőrzési eljárásokat, tranzakciók közvetlen tesztelését, valamint az Ügynökség felügyeleti és kontrollrendszereiben alkalmazott fő kontrollmechanizmusok értékelését foglalja magában. Mindez adott esetben kiegészül más ellenőrök munkájából származó bizonyítékokkal, valamint a vezetői teljességi nyilatkozatok elemzésével.

| MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT









  4. | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke alapján a Számvevőszék ellenőrizte a következőket:






  a) | az Ügynökség éves beszámolója, amely a 2014. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból (3) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (4) áll; |
| --- | --- | --- |

MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT

4.

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke alapján a Számvevőszék ellenőrizte a következőket:

a)

az Ügynökség éves beszámolója, amely a 2014. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból (3) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (4) áll;

| b) | a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége. |
| --- | --- |

b)

a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége.

A vezetés felelőssége

| 5. | A vezetés felelőssége az Ügynökség éves beszámolójának elkészítése és valós bemutatása, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége (5):






  a) | Az Ügynökség éves beszámolója tekintetében a vezetés felelősségi körébe tartozik: az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és valós bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítása, megvalósítása és fenntartása; a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok (6) alapján megfelelő számviteli politika megválasztása és alkalmazása; és a körülményeknek megfelelően ésszerű számviteli becslések készítése. Az főigazgató hagyja jóvá az Ügynökség éves beszámolóját azután, hogy a számvitelért felelős tisztviselő az összes rendelkezésre álló információ alapján egy olyan kísérő nyilatkozattal egyetemben elkészítette azt, amelyben a tisztviselő többek között kijelenti, hogy ésszerű bizonyossággal rendelkezik afelől, hogy a beszámoló minden lényeges szempontból valós és hű képet ad az Ügynökség pénzügyi helyzetéről. |
| --- | --- | --- |

5.

A vezetés felelőssége az Ügynökség éves beszámolójának elkészítése és valós bemutatása, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége (5):

a)

Az Ügynökség éves beszámolója tekintetében a vezetés felelősségi körébe tartozik: az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és valós bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítása, megvalósítása és fenntartása; a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok (6) alapján megfelelő számviteli politika megválasztása és alkalmazása; és a körülményeknek megfelelően ésszerű számviteli becslések készítése. Az főigazgató hagyja jóvá az Ügynökség éves beszámolóját azután, hogy a számvitelért felelős tisztviselő az összes rendelkezésre álló információ alapján egy olyan kísérő nyilatkozattal egyetemben elkészítette azt, amelyben a tisztviselő többek között kijelenti, hogy ésszerű bizonyossággal rendelkezik afelől, hogy a beszámoló minden lényeges szempontból valós és hű képet ad az Ügynökség pénzügyi helyzetéről.

| b) | A vezetés felelőssége a mögöttes tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, illetve a gondos pénzgazdálkodás elveinek követése tekintetében abban áll, hogy ki kell alakítania, meg kell valósítania és fenn kell tartania egy olyan eredményes és hatékony belső kontrollrendszert, amely megfelelő felügyelettel és alkalmas intézkedésekkel képes megakadályozni a szabálytalanságokat és csalásokat, illetve szükség esetén jogi eljárásokkal képes visszaszerezni a tévesen kifizetett vagy felhasznált pénzösszegeket. |
| --- | --- |

b)

A vezetés felelőssége a mögöttes tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, illetve a gondos pénzgazdálkodás elveinek követése tekintetében abban áll, hogy ki kell alakítania, meg kell valósítania és fenn kell tartania egy olyan eredményes és hatékony belső kontrollrendszert, amely megfelelő felügyelettel és alkalmas intézkedésekkel képes megakadályozni a szabálytalanságokat és csalásokat, illetve szükség esetén jogi eljárásokkal képes visszaszerezni a tévesen kifizetett vagy felhasznált pénzösszegeket.

Az ellenőr felelőssége

| 6. | A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzése alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Európai Parlament és a Tanács számára (7) az éves beszámoló megbízhatóságára és a mögöttes tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. A Számvevőszék az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjai és etikai kódexe, valamint a legfőbb ellenőrző intézményeknek az INTOSAI által elfogadott nemzetközi standardjai szerint végzi ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy ésszerű bizonyosságot szerezhessen arról, hogy az Ügynökség éves beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

6.

A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzése alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Európai Parlament és a Tanács számára (7) az éves beszámoló megbízhatóságára és a mögöttes tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. A Számvevőszék az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjai és etikai kódexe, valamint a legfőbb ellenőrző intézményeknek az INTOSAI által elfogadott nemzetközi standardjai szerint végzi ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy ésszerű bizonyosságot szerezhessen arról, hogy az Ügynökség éves beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek.

| 7. | Az ellenőrzés olyan eljárásokat foglal magában, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték szerezhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőrnek egy arra irányuló kockázatelemzés alapján kialakított szakmai megítélésétől függ, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba a beszámolóban, illetve az Európai Unió jogi keretei által meghatározott követelményektől való lényeges eltérés az annak alapjául szolgáló tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr mérlegeli a szervezetnek a beszámoló elkészítése és valós bemutatása szempontjából releváns belső kontrollmechanizmusait, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségének és szabályszerűségének biztosítása céljából alkalmazott felügyeleti és kontrollrendszereit, és a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárásokat alakít ki. Az ellenőrzés része továbbá az alkalmazott számviteli politika megfelelőségének, a számviteli becslések ésszerűségének és a beszámoló általános bemutatásának értékelése. |
| --- | --- |

7.

Az ellenőrzés olyan eljárásokat foglal magában, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték szerezhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőrnek egy arra irányuló kockázatelemzés alapján kialakított szakmai megítélésétől függ, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba a beszámolóban, illetve az Európai Unió jogi keretei által meghatározott követelményektől való lényeges eltérés az annak alapjául szolgáló tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr mérlegeli a szervezetnek a beszámoló elkészítése és valós bemutatása szempontjából releváns belső kontrollmechanizmusait, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségének és szabályszerűségének biztosítása céljából alkalmazott felügyeleti és kontrollrendszereit, és a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárásokat alakít ki. Az ellenőrzés része továbbá az alkalmazott számviteli politika megfelelőségének, a számviteli becslések ésszerűségének és a beszámoló általános bemutatásának értékelése.

| 8. | A Számvevőszék úgy véli, hogy az összegyűjtött ellenőrzési bizonyítékok elégségesek és megfelelőek megbízhatósági nyilatkozata megalapozásához. |
| --- | --- |

8.

A Számvevőszék úgy véli, hogy az összegyűjtött ellenőrzési bizonyítékok elégségesek és megfelelőek megbízhatósági nyilatkozata megalapozásához.

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról

| 9. | A Számvevőszék véleménye szerint az Ügynökség éves beszámolója minden lényeges szempontból híven és pénzügyi szabályzata előírásainak, valamint a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályoknak megfelelően tükrözi a 2014. december 31-i pénzügyi helyzetet, a tárgyévi gazdasági események eredményét és a pénzforgalmat. |
| --- | --- |

9.

A Számvevőszék véleménye szerint az Ügynökség éves beszámolója minden lényeges szempontból híven és pénzügyi szabályzata előírásainak, valamint a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályoknak megfelelően tükrözi a 2014. december 31-i pénzügyi helyzetet, a tárgyévi gazdasági események eredményét és a pénzforgalmat.

Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről

| 10. | A Számvevőszék véleménye szerint a 2014. december 31-én véget ért évre vonatkozó éves beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

10.

A Számvevőszék véleménye szerint a 2014. december 31-én véget ért évre vonatkozó éves beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek.

A KORÁBBI ÉVEK MEGJEGYZÉSEINEK HASZNOSULÁSA

| 11. | Az I. melléklet áttekintést ad a korábbi évek számvevőszéki megjegyzései nyomán tett helyesbítő intézkedésekről. |
| --- | --- |

11.

Az I. melléklet áttekintést ad a korábbi évek számvevőszéki megjegyzései nyomán tett helyesbítő intézkedésekről.

A jelentést 2015. szeptember 8-i luxembourgi ülésén fogadta el a Milan Martin CVIKL számvevőszéki tag elnökölte IV. Kamara.

a Számvevőszék nevében

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

elnök

---

(1)  HL L 27., 1958.12.6., 534/58. o.

1

(2)  HL L 41., 2008.2.15., 15. o.

2

(3)  Ezek a következőkből állnak: mérleg, eredménykimutatás, pénzforgalmi kimutatás, a nettó eszközállomány változásainak kimutatása, a számviteli politika meghatározó alapelveinek összefoglalása és további magyarázatok.

3

(4)  Ezek a költségvetési eredménykimutatásból és a költségvetési eredménykimutatás mellékletéből állnak.

4

(5)  Az 1271/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (HL L 328., 2013.12.7., 42. o.) 39. és 50. cikke.

5

(6)  A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok a Könyvvizsgálók Nemzetközi Szövetsége (IFAC) által kibocsátott Nemzetközi Költségvetési Számviteli Standardokra (IPSAS), illetve adott esetben a Nemzetközi Számviteli Standard Testület (IASB) által kibocsátott Nemzetközi Számviteli Standardokra (IAS)/Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardokra (IFRS) támaszkodnak.

6

(7)  Az 1271/2013/EU rendelet 107. cikke.

7

---

I. MELLÉKLET

A korábbi évek megjegyzéseinek hasznosulása

| Év | A Számvevőszék megjegyzése | A helyesbítő intézkedés állapota
  (végrehajtva/folyamatban/végrehajtandó/n.a.) |
| --- | --- | --- |
| 2012 | A 9. bekezdésben kifejtett véleményének fenntartásával a Számvevőszék felhívja a figyelmet a következőkre. 2008 és 2011 között az Ügynökség nem rendelkezett saját költségvetéssel, minden kiadást az Európai Bizottság közvetlenül finanszírozott és teljesített. A Számvevőszék szerint ez a helyzet ellentétben állt az Ügynökség alapszabályával.
  A Számvevőszék megjegyzései nyomán 2012-re a Bizottság saját költségvetést biztosított az Ügynökségnek (...). Annak ellenére, hogy az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 54. cikke és az Ügynökség alapszabályának 6. cikke úgy rendelkezik, hogy az Ügynökség pénzügyileg önállóan működjék, az Ügynökség kiadásainak zömét (munkatársak, iroda, informatikai rendszerek) továbbra is közvetlenül a Bizottság finanszírozza. A személyzeti kiadásokról az alapszabály 4. cikke rendelkezik. Ezek a rendelkezések ellentmondásosak, ami ellentétben áll az Ügynökség számára előírt pénzügyi önállósággal. | n.a. |
| 2013 | Az Ügynökség 2013-as éves beszámolójának kiegészítő melléklete szerint minden bérköltség és néhány további, adminisztratív szolgáltatásokkal kapcsolatos költség kifizetése közvetlenül a Bizottság költségvetéséből történt. A bérköltségek fel vannak tüntetve, de az adminisztratív szolgáltatások költsége nincs részletezve. Ezért nem látható egyértelműen, hogy milyen mértékben függ az Ügynökség a Bizottságtól. | Végrehajtva |
| 2013 | Nincs elégséges dokumentáció az Ügynökség olyan fő belső kontrollmechanizmusaira nézve, mint a kockázatkezelési és kontrollstratégia, a teljesítménymonitoring-eljárások, a belső kontrollrendszer működésének értékelése vagy a szakmai normakódex. | Végrehajtva |

Év

A Számvevőszék megjegyzése

A helyesbítő intézkedés állapota

(végrehajtva/folyamatban/végrehajtandó/n.a.)

2012

A 9. bekezdésben kifejtett véleményének fenntartásával a Számvevőszék felhívja a figyelmet a következőkre. 2008 és 2011 között az Ügynökség nem rendelkezett saját költségvetéssel, minden kiadást az Európai Bizottság közvetlenül finanszírozott és teljesített. A Számvevőszék szerint ez a helyzet ellentétben állt az Ügynökség alapszabályával.

A Számvevőszék megjegyzései nyomán 2012-re a Bizottság saját költségvetést biztosított az Ügynökségnek (...). Annak ellenére, hogy az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 54. cikke és az Ügynökség alapszabályának 6. cikke úgy rendelkezik, hogy az Ügynökség pénzügyileg önállóan működjék, az Ügynökség kiadásainak zömét (munkatársak, iroda, informatikai rendszerek) továbbra is közvetlenül a Bizottság finanszírozza. A személyzeti kiadásokról az alapszabály 4. cikke rendelkezik. Ezek a rendelkezések ellentmondásosak, ami ellentétben áll az Ügynökség számára előírt pénzügyi önállósággal.

n.a.

2013

Az Ügynökség 2013-as éves beszámolójának kiegészítő melléklete szerint minden bérköltség és néhány további, adminisztratív szolgáltatásokkal kapcsolatos költség kifizetése közvetlenül a Bizottság költségvetéséből történt. A bérköltségek fel vannak tüntetve, de az adminisztratív szolgáltatások költsége nincs részletezve. Ezért nem látható egyértelműen, hogy milyen mértékben függ az Ügynökség a Bizottságtól.

Végrehajtva

2013

Nincs elégséges dokumentáció az Ügynökség olyan fő belső kontrollmechanizmusaira nézve, mint a kockázatkezelési és kontrollstratégia, a teljesítménymonitoring-eljárások, a belső kontrollrendszer működésének értékelése vagy a szakmai normakódex.

Végrehajtva

---

II. MELLÉKLET

Euratom Ellátási Ügynökség (Luxembourg)

Hatáskör és tevékenységek

| A Szerződésből eredő uniós hatáskör | Nukleáris anyagok közös ellátási politikája az Euratom-Szerződés által meghatározott alapelveknek és céloknak (az ellátás biztonsága) megfelelően.
  Az Euratom Ellátási Ügynökséget közvetlenül az 1957-ben aláírt Euratom-Szerződés 52. cikke hozta létre. Az Euratom Ellátási Ügynökség működését ezen kívül az Euratom-Szerződés 54. cikkén alapuló tanácsi határozat által elfogadott alapszabálya határozza meg. |
| --- | --- |
| Az Ügynökség hatásköre


  (az Euratom-Szerződés, különösen annak 6. fejezete, valamint az Euratom Ellátási Ügynökség alapszabályának megállapításáról szóló, 2008. február 12-i 2008/114/EK, Euratom tanácsi határozat alapján) | Célok







  — | A nukleáris anyagokkal való ellátás közös ellátási politika keretében történő biztosítása a beszerzési forrásokhoz való egyenlő hozzáférés elve alapján. |

A Szerződésből eredő uniós hatáskör

Nukleáris anyagok közös ellátási politikája az Euratom-Szerződés által meghatározott alapelveknek és céloknak (az ellátás biztonsága) megfelelően.

Az Euratom Ellátási Ügynökséget közvetlenül az 1957-ben aláírt Euratom-Szerződés 52. cikke hozta létre. Az Euratom Ellátási Ügynökség működését ezen kívül az Euratom-Szerződés 54. cikkén alapuló tanácsi határozat által elfogadott alapszabálya határozza meg.

Az Ügynökség hatásköre

(az Euratom-Szerződés, különösen annak 6. fejezete, valamint az Euratom Ellátási Ügynökség alapszabályának megállapításáról szóló, 2008. február 12-i 2008/114/EK, Euratom tanácsi határozat alapján)

Célok

—

A nukleáris anyagokkal való ellátás közös ellátási politika keretében történő biztosítása a beszerzési forrásokhoz való egyenlő hozzáférés elve alapján.

| — | Gondoskodás a Közösség összes felhasználójának megfelelő érccel és nukleáris anyaggal való rendszeres és méltányos ellátásáról. |
| --- | --- |

—

Gondoskodás a Közösség összes felhasználójának megfelelő érccel és nukleáris anyaggal való rendszeres és méltányos ellátásáról.

| — | Az Európai Unió nukleáris anyagokkal és szolgáltatásokkal való ellátásának biztonságát esetleg érintő piaci fejlemények megállapítása és figyelemmel kísérése. |
| --- | --- |

—

Az Európai Unió nukleáris anyagokkal és szolgáltatásokkal való ellátásának biztonságát esetleg érintő piaci fejlemények megállapítása és figyelemmel kísérése.

| — | Hozzájárulás a közösségi politikákhoz azáltal, hogy a nukleáris anyagok és szolgáltatások piacának működésével kapcsolatos bármely kérdésben szakértelmével, tájékoztatással és tanácsaival segíti a Közösséget. |
| --- | --- |

—

Hozzájárulás a közösségi politikákhoz azáltal, hogy a nukleáris anyagok és szolgáltatások piacának működésével kapcsolatos bármely kérdésben szakértelmével, tájékoztatással és tanácsaival segíti a Közösséget.

Feladatok

Az Euratom-Szerződés alapján az Euratom Ellátási Ügynökség elővételi joggal rendelkezik a tagállamok területén kitermelt nukleáris anyagok tekintetében, valamint kizárólagos szerződéskötési jogot gyakorol a Közösségen belülről vagy azon kívülről származó nukleáris anyagok fölött.

A fentiek alapján az Euratom Ellátási Ügynökség feladatai közé tartoznak többek között a következők:

| — | az érintett felek közötti kötelezettségvállalások értékelése, majd azt követően az anyagok ellátására vonatkozó, az Euratom-Szerződés 52. cikke szerinti szerződések vagy szerződésmódosítások megkötése, a szerződéskötés vagy -módosítás megtagadása vagy csak bizonyos feltételek melletti elfogadása, |
| --- | --- |

—

az érintett felek közötti kötelezettségvállalások értékelése, majd azt követően az anyagok ellátására vonatkozó, az Euratom-Szerződés 52. cikke szerinti szerződések vagy szerződésmódosítások megkötése, a szerződéskötés vagy -módosítás megtagadása vagy csak bizonyos feltételek melletti elfogadása,

| — | az ércek, nyersanyagok vagy különleges hasadóanyagok előkészítésére, átalakítására és megformálására vonatkozó szerződésekről szóló, az Euratom-Szerződés 75. cikke szerinti értesítések fogadása és feldolgozása, |
| --- | --- |

—

az ércek, nyersanyagok vagy különleges hasadóanyagok előkészítésére, átalakítására és megformálására vonatkozó szerződésekről szóló, az Euratom-Szerződés 75. cikke szerinti értesítések fogadása és feldolgozása,

| — | kis mennyiségű ércek, nyersanyagok és különleges hasadóanyagok átruházására, behozatalára és kivitelére vonatkozó műveletekről szóló, az Euratom-Szerződés 74. cikke szerinti értesítések fogadása és feldolgozása, |
| --- | --- |

—

kis mennyiségű ércek, nyersanyagok és különleges hasadóanyagok átruházására, behozatalára és kivitelére vonatkozó műveletekről szóló, az Euratom-Szerződés 74. cikke szerinti értesítések fogadása és feldolgozása,

| — | a dossziék összeállítása és az előkészítő lépések megtétele az olyan bizottsági határozatok tekintetében, amelyekhez az Euratommal kapcsolatos jogszabályok szerint a bizottsági kollégium egyetértése szükséges, |
| --- | --- |

—

a dossziék összeállítása és az előkészítő lépések megtétele az olyan bizottsági határozatok tekintetében, amelyekhez az Euratommal kapcsolatos jogszabályok szerint a bizottsági kollégium egyetértése szükséges,

| — | azon szerződések kezelése, amelyeket az Ügynökség kötött meg, vagy amelyekről értesítést kapott, |
| --- | --- |

—

azon szerződések kezelése, amelyeket az Ügynökség kötött meg, vagy amelyekről értesítést kapott,

| — | információk gyűjtése és feldolgozása a nukleáris anyagok és szolgáltatások uniós piacának folyamatos figyelemmel kísérése érdekében. 2013-ban az Ügynökség megfigyelő szerepét az Unión belüli, gyógyászati célú radioizotóp-ellátás kérdéseire is kiterjesztették, |
| --- | --- |

—

információk gyűjtése és feldolgozása a nukleáris anyagok és szolgáltatások uniós piacának folyamatos figyelemmel kísérése érdekében. 2013-ban az Ügynökség megfigyelő szerepét az Unión belüli, gyógyászati célú radioizotóp-ellátás kérdéseire is kiterjesztették,

| — | a nukleáris anyagok és szolgáltatások piacának működésével és a piacon megfigyelhető új tendenciákkal kapcsolatos, belső használatú és/vagy a közvéleménynek szóló jelentések kiadása, |
| --- | --- |

—

a nukleáris anyagok és szolgáltatások piacának működésével és a piacon megfigyelhető új tendenciákkal kapcsolatos, belső használatú és/vagy a közvéleménynek szóló jelentések kiadása,

| — | külön felkérésre a nukleáris anyagok és szolgáltatások piacának működésével kapcsolatos bármely kérdésben szakértelmével, tájékoztatással és tanácsaival a Közösség segítése, |
| --- | --- |

—

külön felkérésre a nukleáris anyagok és szolgáltatások piacának működésével kapcsolatos bármely kérdésben szakértelmével, tájékoztatással és tanácsaival a Közösség segítése,

| — | kapcsolattartás az Euratom Ellátási Ügynökség tanácsadó bizottságával és e bizottság véleményének kikérése; valamint adott esetben részvétel, titkárság biztosításával is, az említett tanácsadó bizottság ülésein. |
| --- | --- |

—

kapcsolattartás az Euratom Ellátási Ügynökség tanácsadó bizottságával és e bizottság véleményének kikérése; valamint adott esetben részvétel, titkárság biztosításával is, az említett tanácsadó bizottság ülésein.

Irányítás

| — | Az Ügynökség jogi személyiséggel rendelkezik és pénzügyi autonómiát élvez. |
| --- | --- |

—

Az Ügynökség jogi személyiséggel rendelkezik és pénzügyi autonómiát élvez.

| — | A Bizottság felügyelete alatt, nonprofit alapon működik. |
| --- | --- |

—

A Bizottság felügyelete alatt, nonprofit alapon működik.

| — | Az Euratom Ellátási Ügynökség főigazgatója és a személyzet tagjai az Európai Közösségek tisztviselői vagy leendő tisztviselői. Biztonsági tanúsítvánnyal kell rendelkezniük, illetményüket a Bizottság fizeti. |
| --- | --- |

—

Az Euratom Ellátási Ügynökség főigazgatója és a személyzet tagjai az Európai Közösségek tisztviselői vagy leendő tisztviselői. Biztonsági tanúsítvánnyal kell rendelkezniük, illetményüket a Bizottság fizeti.

| — | Az Euratom-Szerződés és az Euratom Ellátási Ügynökség alapszabálya határozza meg az Ügynökség tőkéjének nagyságát és a tőke jegyzésének feltételeit. |
| --- | --- |

—

Az Euratom-Szerződés és az Euratom Ellátási Ügynökség alapszabálya határozza meg az Ügynökség tőkéjének nagyságát és a tőke jegyzésének feltételeit.

Főigazgató

A Bizottság nevezi ki, megbízatása határozatlan időre szól. A főigazgató jogait és kötelezettségeit főként az Euratom Ellátási Ügynökség alapszabálya határozza meg.

Az Euratom Ellátási Ügynökség bizottsági felügyelete

A Bizottság irányelveket bocsáthat ki az Ügynökség számára és vétójoggal rendelkezik az Ügynökség döntései felett. Továbbá bizonyos, az Ügynökség által hozott határozatokat a Bizottsággal előzetesen engedélyeztetni kell. Az Ügynökség szabályzatát a Bizottságnak jóvá kell hagynia.

Tanácsadó bizottság

Tagjai a tagállamok képviselői, intuitu personae (személyre tekintettel lévő) megbízatásuk 3 évre szól és megújítható. A bizottság segíti az Ügynökséget feladatai végrehajtásában. Kapcsolatot tart fenn egyfelől az Ügynökség, másfelől a nukleáris ipar termelői és felhasználói oldala között. A bizottsággal az Ügynökség minden, a működésének hatálya alá eső ügyben konzultálhat. A bizottság minden, az alapszabály 13. cikkében felsorolt ügyben köteles véleményt adni. A bizottság általában évente kétszer ül össze.

Külső ellenőrzés

Európai Számvevőszék.

A zárszámadás elfogadásáért felelős hatóság

Európai Parlament.

Az Ügynökség rendelkezésére bocsátott erőforrások 2014-ben (2013)

Költségvetés

1 04  000(1 04  000) euro, ebből a Bizottság hozzájárulása: 98  000(98  000) euro.

Létszám 2014. december 31-én

Teljes létszám: 18 (18) (a főigazgatóval együtt).

Termékek és szolgáltatások 2014-ben (2013)

Az Ügynökség gondoskodott az ellátás biztonságáról

Feldolgozott tranzakciók

Az Ügynökség 2014-ben mintegy 276 (279) tranzakciót, köztük szerződéseket, szerződésmódosításokat és előkészítő tevékenységről szóló értesítést dolgozott fel.

Jelentések

2014-ben az Ügynökség a következő jelentéseket tette közzé:

| — | az Ügynökség 2013-as éves tevékenységi jelentése; |
| --- | --- |

—

az Ügynökség 2013-as éves tevékenységi jelentése;

| — | 3 (4) negyedéves uránpiaci jelentés (Quarterly Uranium Market Reports); |
| --- | --- |

—

3 (4) negyedéves uránpiaci jelentés (Quarterly Uranium Market Reports);

| — | 47 (40) hetente kiadott, a nukleáris ágazattal kapcsolatos hírlevél (Weekly Nuclear News Briefs) az Európai Bizottságon belüli olvasók számára. |
| --- | --- |

—

47 (40) hetente kiadott, a nukleáris ágazattal kapcsolatos hírlevél (Weekly Nuclear News Briefs) az Európai Bizottságon belüli olvasók számára.

Részvétel az Euratom Ellátási Ügynökség tanácsadó bizottságának tevékenységében

| — | Az Ügynökség tanácsadó bizottsága az Ügynökség támogatásával és részvételével két ülést tartott (áprilisban és novemberben). |
| --- | --- |

—

Az Ügynökség tanácsadó bizottsága az Ügynökség támogatásával és részvételével két ülést tartott (áprilisban és novemberben).

| — | Az Ügynökség hozzájárult a tanácsadó bizottság két munkacsoportjának tevékenységéhez. |
| --- | --- |

—

Az Ügynökség hozzájárult a tanácsadó bizottság két munkacsoportjának tevékenységéhez.

Kapcsolattartás más uniós intézményekkel és nemzetközi együttműködés

Kapcsolattartás az Európai Bizottsággal a fent leírtak szerint.

Az Ügynökségnek minden évben jelentést kell tennie az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak az előző évben végzett tevékenységeiről és a következő évre vonatkozó munkaprogramjáról.

Az Euratom Ellátási Ügynökség együttműködik nemzetközi szervezetekkel is, mégpedig a Nemzetközi Atomenergia Ügynökséggel (IAEA) és az OECD atomenergetikai ügynökségével (NEA). Ezzel összefüggésben az Ügynökség a következő szervezetek tevékenységéhez járult hozzá: a NEA/IAEA vegyes uránügyi csoportja és a NEA orvosi radioizotópok ellátási biztonságával foglalkozó magas szintű csoportja (HLG-MR).

Az orvosi radioizotópok ellátási biztonsága

2014-ben az Euratom Ellátási Ügynökség továbbra is betöltötte az Orvosi Radioizotóp-ellátás Európai Megfigyelőközpontjának elnökségét, és e minőségében célja, hogy támogassa az orvosiradioizotóp-ellátás folyamatosságának biztosítását célzó európai tanácsi politika végrehajtását.

Forrás: Az Ügynökségtől származó melléklet.

---

AZ ÜGYNÖKSÉG VÁLASZA

| 12. | Az Ügynökség a Számvevőszék jelentését tudomásul veszi. |
| --- | --- |

12.

Az Ügynökség a Számvevőszék jelentését tudomásul veszi.

---

| 9.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 409/307 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 409/307

---

JELENTÉS

az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, az Alapítvány válaszával együtt

(2015/C 409/34)

BEVEZETÉS

| 1. | Az élet- és munkakörülmények javítását szolgáló európai alapítványt (a továbbiakban: az Alapítvány, más néven Eurofound), amelynek székhelye Dublinban van, az 1365/75/EGK tanácsi rendelet (1) hozta létre. Az Alapítvány feladata, hogy hozzájáruljon a jobb élet- és munkakörülmények megtervezéséhez és megteremtéséhez az Unióban, a témába vágó ismeretek gyarapítása és terjesztése révén (2). |
| --- | --- |

1.

Az élet- és munkakörülmények javítását szolgáló európai alapítványt (a továbbiakban: az Alapítvány, más néven Eurofound), amelynek székhelye Dublinban van, az 1365/75/EGK tanácsi rendelet (1) hozta létre. Az Alapítvány feladata, hogy hozzájáruljon a jobb élet- és munkakörülmények megtervezéséhez és megteremtéséhez az Unióban, a témába vágó ismeretek gyarapítása és terjesztése révén (2).

A MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZATOT ALÁTÁMASZTÓ INFORMÁCIÓK

| 2. | A Számvevőszék ellenőrzési módszere analitikus ellenőrzési eljárásokat, tranzakciók közvetlen tesztelését, valamint az Alapítvány felügyeleti és kontrollrendszereiben alkalmazott fő kontrollmechanizmusok értékelését foglalja magában. Mindez kiegészül más ellenőrök munkájából származó bizonyítékokkal, valamint a vezetői teljességi nyilatkozatok elemzésével. |
| --- | --- |

2.

A Számvevőszék ellenőrzési módszere analitikus ellenőrzési eljárásokat, tranzakciók közvetlen tesztelését, valamint az Alapítvány felügyeleti és kontrollrendszereiben alkalmazott fő kontrollmechanizmusok értékelését foglalja magában. Mindez kiegészül más ellenőrök munkájából származó bizonyítékokkal, valamint a vezetői teljességi nyilatkozatok elemzésével.

| MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT









  3. | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke alapján a Számvevőszék ellenőrizte a következőket:






  a) | az Alapítvány éves beszámolója, amely a 2014. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból (3) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (4) áll, és |
| --- | --- | --- |

MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT

3.

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke alapján a Számvevőszék ellenőrizte a következőket:

a)

az Alapítvány éves beszámolója, amely a 2014. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból (3) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (4) áll, és

| b) | a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége. |
| --- | --- |

b)

a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége.

A vezetés felelőssége

| 4. | A vezetés felelőssége az Alapítvány éves beszámolójának elkészítése és valós bemutatása, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége (5):






  a) | Az Alapítvány éves beszámolója tekintetében a vezetés felelősségi körébe tartozik: az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és valós bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítása, megvalósítása és fenntartása; a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok (6) alapján megfelelő számviteli politika megválasztása és alkalmazása; és a körülményeknek megfelelően ésszerű számviteli becslések készítése. Az igazgató hagyja jóvá az Alapítvány éves beszámolóját azután, hogy a számvitelért felelős tisztviselő az összes rendelkezésre álló információ alapján egy olyan kísérő nyilatkozattal egyetemben elkészítette azt, amelyben a tisztviselő többek között kijelenti, hogy ésszerű bizonyossággal rendelkezik afelől, hogy a beszámoló minden lényeges szempontból valós és hű képet ad az Alapítvány pénzügyi helyzetéről. |
| --- | --- | --- |

4.

A vezetés felelőssége az Alapítvány éves beszámolójának elkészítése és valós bemutatása, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége (5):

a)

Az Alapítvány éves beszámolója tekintetében a vezetés felelősségi körébe tartozik: az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és valós bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítása, megvalósítása és fenntartása; a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok (6) alapján megfelelő számviteli politika megválasztása és alkalmazása; és a körülményeknek megfelelően ésszerű számviteli becslések készítése. Az igazgató hagyja jóvá az Alapítvány éves beszámolóját azután, hogy a számvitelért felelős tisztviselő az összes rendelkezésre álló információ alapján egy olyan kísérő nyilatkozattal egyetemben elkészítette azt, amelyben a tisztviselő többek között kijelenti, hogy ésszerű bizonyossággal rendelkezik afelől, hogy a beszámoló minden lényeges szempontból valós és hű képet ad az Alapítvány pénzügyi helyzetéről.

| b) | A vezetés felelőssége a mögöttes tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, illetve a gondos pénzgazdálkodás elveinek követése tekintetében abban áll, hogy ki kell alakítania, meg kell valósítania és fenn kell tartania egy olyan eredményes és hatékony belső kontrollrendszert, amely megfelelő felügyelettel és alkalmas intézkedésekkel képes megakadályozni a szabálytalanságokat és csalásokat, illetve szükség esetén jogi eljárásokkal képes visszaszerezni a tévesen kifizetett vagy felhasznált pénzösszegeket. |
| --- | --- |

b)

A vezetés felelőssége a mögöttes tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, illetve a gondos pénzgazdálkodás elveinek követése tekintetében abban áll, hogy ki kell alakítania, meg kell valósítania és fenn kell tartania egy olyan eredményes és hatékony belső kontrollrendszert, amely megfelelő felügyelettel és alkalmas intézkedésekkel képes megakadályozni a szabálytalanságokat és csalásokat, illetve szükség esetén jogi eljárásokkal képes visszaszerezni a tévesen kifizetett vagy felhasznált pénzösszegeket.

Az ellenőr felelőssége

| 5. | A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzése alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Európai Parlament és a Tanács számára (7) az éves beszámoló megbízhatóságára és a mögöttes tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. A Számvevőszék az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjai és etikai kódexe, valamint a legfőbb ellenőrző intézményeknek az INTOSAI által elfogadott nemzetközi standardjai szerint végzi ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy ésszerű bizonyosságot szerezhessen arról, hogy az Alapítvány éves beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

5.

A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzése alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Európai Parlament és a Tanács számára (7) az éves beszámoló megbízhatóságára és a mögöttes tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. A Számvevőszék az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjai és etikai kódexe, valamint a legfőbb ellenőrző intézményeknek az INTOSAI által elfogadott nemzetközi standardjai szerint végzi ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy ésszerű bizonyosságot szerezhessen arról, hogy az Alapítvány éves beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek.

| 6. | Az ellenőrzés olyan eljárásokat foglal magában, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték szerezhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőrnek egy arra irányuló kockázatelemzés alapján kialakított szakmai megítélésétől függ, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba a beszámolóban, illetve az Európai Unió jogi keretei által meghatározott követelményektől való lényeges eltérés az annak alapjául szolgáló tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr mérlegeli a szervezetnek a beszámoló elkészítése és valós bemutatása szempontjából releváns belső kontrollmechanizmusait, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségének és szabályszerűségének biztosítása céljából alkalmazott felügyeleti és kontrollrendszereit, és a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárásokat alakít ki. Az ellenőrzés része továbbá az alkalmazott számviteli politika megfelelőségének, a számviteli becslések ésszerűségének és a beszámoló általános bemutatásának értékelése. E jelentés és a megbízhatósági nyilatkozat elkészítése során a Számvevőszék az Unió költségvetési rendelete (8) 208. cikke (4) bekezdésének megfelelően figyelembe vette a független külső ellenőr által az Alapítvány beszámolóira nézve végzett ellenőrzési tevékenységet. |
| --- | --- |

6.

Az ellenőrzés olyan eljárásokat foglal magában, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték szerezhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőrnek egy arra irányuló kockázatelemzés alapján kialakított szakmai megítélésétől függ, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba a beszámolóban, illetve az Európai Unió jogi keretei által meghatározott követelményektől való lényeges eltérés az annak alapjául szolgáló tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr mérlegeli a szervezetnek a beszámoló elkészítése és valós bemutatása szempontjából releváns belső kontrollmechanizmusait, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségének és szabályszerűségének biztosítása céljából alkalmazott felügyeleti és kontrollrendszereit, és a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárásokat alakít ki. Az ellenőrzés része továbbá az alkalmazott számviteli politika megfelelőségének, a számviteli becslések ésszerűségének és a beszámoló általános bemutatásának értékelése. E jelentés és a megbízhatósági nyilatkozat elkészítése során a Számvevőszék az Unió költségvetési rendelete (8) 208. cikke (4) bekezdésének megfelelően figyelembe vette a független külső ellenőr által az Alapítvány beszámolóira nézve végzett ellenőrzési tevékenységet.

| 7. | A Számvevőszék úgy véli, hogy az összegyűjtött ellenőrzési bizonyítékok elégségesek és megfelelőek megbízhatósági nyilatkozata megalapozásához. |
| --- | --- |

7.

A Számvevőszék úgy véli, hogy az összegyűjtött ellenőrzési bizonyítékok elégségesek és megfelelőek megbízhatósági nyilatkozata megalapozásához.

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról

| 8. | A Számvevőszék véleménye szerint az Alapítvány éves beszámolója minden lényeges szempontból híven és pénzügyi szabályzata előírásainak, valamint a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályoknak megfelelően tükrözi a 2014. december 31-i pénzügyi helyzetet, a tárgyévi gazdasági események eredményét és a pénzforgalmat. |
| --- | --- |

8.

A Számvevőszék véleménye szerint az Alapítvány éves beszámolója minden lényeges szempontból híven és pénzügyi szabályzata előírásainak, valamint a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályoknak megfelelően tükrözi a 2014. december 31-i pénzügyi helyzetet, a tárgyévi gazdasági események eredményét és a pénzforgalmat.

Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről

| 9. | A Számvevőszék véleménye szerint a 2014. december 31-én véget ért évre vonatkozó éves beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

9.

A Számvevőszék véleménye szerint a 2014. december 31-én véget ért évre vonatkozó éves beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek.

| 10. | A Számvevőszék véleményei függetlenek az alábbi megjegyzésektől. |
| --- | --- |

10.

A Számvevőszék véleményei függetlenek az alábbi megjegyzésektől.

MEGJEGYZÉSEK A KÖLTSÉGVETÉSI GAZDÁLKODÁSRÓL

| 11. | 2014-ben összességében a lekötött előirányzatok aránya magas volt (99,7 %), ami azt mutatja, hogy a kötelezettségvállalások időben megtörténtek. Nagyarányú volt azonban 2015-re átvitt lekötött előirányzatok szintje a III. cím (Operatív kiadások) alatt, ami 3 8 14  156 eurót (53,7 %) tett ki (2013: 3 3 75  781 euro, 48,6 %); ez főként az olyan többéves projektekből adódott, amelyekre vonatkozóan a tevékenységek végrehajtása és a kifizetések folyósítása megadott ütemterv szerint zajlott, valamint egy olyan többéves projektből, amely esetében a végrehajtást előre hozták 2014-re, a kifizetések azonban csak 2015-ben esedékesek. |
| --- | --- |

11.

2014-ben összességében a lekötött előirányzatok aránya magas volt (99,7 %), ami azt mutatja, hogy a kötelezettségvállalások időben megtörténtek. Nagyarányú volt azonban 2015-re átvitt lekötött előirányzatok szintje a III. cím (Operatív kiadások) alatt, ami 3 8 14  156 eurót (53,7 %) tett ki (2013: 3 3 75  781 euro, 48,6 %); ez főként az olyan többéves projektekből adódott, amelyekre vonatkozóan a tevékenységek végrehajtása és a kifizetések folyósítása megadott ütemterv szerint zajlott, valamint egy olyan többéves projektből, amely esetében a végrehajtást előre hozták 2014-re, a kifizetések azonban csak 2015-ben esedékesek.

TOVÁBBI MEGJEGYZÉSEK

| 12. | 2005-ben új uniós személyzeti szabályzat lépett hatályba, és ennek egyes rendelkezései értelmében a 2005. augusztus 5. előtt felvett tisztviselők későbbi fizetése nem lehet kisebb, mint a korábbi uniós személyzeti szabályzat szerinti összegek. A Számvevőszék ellenőrzése során megállapította, hogy e rendelkezéseket nem tartották be, és az ebben az időben foglalkoztatott 75 tisztviselőből 20 esetében összesen 1 28  735 eurós alulfizetésre derült fény a 2005–2014-es időszakra nézve. Az Alapítvány beszámolójában céltartalékot képeztek erre az összegre. |
| --- | --- |

12.

2005-ben új uniós személyzeti szabályzat lépett hatályba, és ennek egyes rendelkezései értelmében a 2005. augusztus 5. előtt felvett tisztviselők későbbi fizetése nem lehet kisebb, mint a korábbi uniós személyzeti szabályzat szerinti összegek. A Számvevőszék ellenőrzése során megállapította, hogy e rendelkezéseket nem tartották be, és az ebben az időben foglalkoztatott 75 tisztviselőből 20 esetében összesen 1 28  735 eurós alulfizetésre derült fény a 2005–2014-es időszakra nézve. Az Alapítvány beszámolójában céltartalékot képeztek erre az összegre.

AZ ELŐZŐ ÉVI MEGJEGYZÉSEK HASZNOSULÁSA

| 13. | Az I. melléklet áttekintést ad az előző év számvevőszéki megjegyzései nyomán tett helyesbítő intézkedésről. |
| --- | --- |

13.

Az I. melléklet áttekintést ad az előző év számvevőszéki megjegyzései nyomán tett helyesbítő intézkedésről.

A jelentést 2015. szeptember 8-i luxembourgi ülésén fogadta el a Milan Martin CVIKL számvevőszéki tag elnökölte IV. Kamara.

a Számvevőszék nevében

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

elnök

---

(1)  HL L 139., 1975.5.30., 1. o.

1

(2)  Az Alapítvány hatáskörét és tevékenységeit a II. melléklet foglalja össze, tájékoztató jelleggel.

2

II. melléklet

(3)  Ezek a következőkből állnak: mérleg, eredménykimutatás, pénzforgalmi kimutatás, a nettó eszközállomány változásainak kimutatása, a számviteli politika meghatározó alapelveinek összefoglalása és további magyarázatok.

3

(4)  Ezek a költségvetési eredménykimutatásból és a költségvetési eredménykimutatás mellékletéből állnak.

4

(5)  Az 1271/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (HL L 328., 2013.12.7., 42. o.) 39. és 50. cikke.

5

(6)  A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok a Könyvvizsgálók Nemzetközi Szövetsége (IFAC) által kibocsátott Nemzetközi Költségvetési Számviteli Standardokra (IPSAS), illetve adott esetben a Nemzetközi Számviteli Standard Testület (IASB) által kibocsátott Nemzetközi Számviteli Standardokra (IAS)/Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardokra (IFRS) támaszkodnak.

6

(7)  Az 1271/2013/EU rendelet 107. cikke.

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 966/2012/EU, Euratom rendelete (HL L 298., 2012.10.26., 1. o.).

8

---

I. MELLÉKLET

Az előző évi megjegyzések hasznosulása

| Év | A Számvevőszék megjegyzése | A helyesbítő intézkedés állapota
  (végrehajtva/folyamatban/végrehajtandó/n.a.) |
| --- | --- | --- |
| 2013 | Az Alapítvány 2013 végén és 2014 elején átfogó fizikai leltárt készített. A 2014. februári számvevőszéki ellenőrzéskor még nem készült el a végleges leltárjelentés. A Számvevőszék által végzett tesztek alapján nem minden befektetett eszköz volt vonalkóddal ellátva, valamint a nyilvántartásban és az elszámolásokban feltüntetve. 2 09  843 euro értékben (1) aktiválás helyett kiadásként számoltak el berendezéseket, de ezt a hibát a számvevőszéki ellenőrzést követően korrigálták. Bizonyos eszközöket nem tudtak visszakövetni a szállítólevélig az értékcsökkenési számítások megfelelő kezdőnapjának megállapításához. | Végrehajtva |
| 2013 | Az előző bekezdésben bemutatott tények jelentős belsőkontroll-hiányosságot jelentenek a befektetett eszközök nyilvántartása és elszámolása terén. | Végrehajtva |
| 2013 | 2013-ban összességében a lekötött előirányzatok 99 %-ot tettek ki, ami azt mutatja, hogy a kötelezettségvállalások időben megtörténtek. Nagyarányú volt azonban a lekötött előirányzatok 2014-re való átvitele: mintegy 6 62  831 millió euro (35,6 %) a II. cím (Igazgatási kiadások), és mintegy 3 3 75  781 euro (48,6 %) a III. cím (Operatív kiadások) alatt. | n.a. |
| 2013 | A II. cím alá tartozó lekötött előirányzatok átvitele főként informatikai hardver- és szoftverbeszerzésekhez (2 81  934 euro, amelyből 1 89  934 euro értékű beszerzést eredetileg 2014-re terveztek), sürgős és váratlan javításokhoz (69  000 euro), valamint 2014 elejére tervezett felújítási munkákhoz (2 30  718 euro) kapcsolódott. | n.a. |
| 2013 | A III. cím esetében a 2 6 25  543 eurót kitevő lekötött előirányzat átvitele olyan többéves projektekhez kapcsolódott, amelyek tevékenységeinek végrehajtása és kifizetése az ütemterv szerint zajlott. A 7 50  238 euro értékű nem tervezett átvitel főként több projektnek a hatókör bővítése és minőség javítása miatti költségvetés-növekedése (65 %), a 2013 decemberében megrendelt, de eredetileg 2014-re tervezett fordítási szolgáltatások (14 %), a közbeszerzési eljárások elhúzódása (7 %), az alvállalkozók számlázási késedelme (14 %) és az Alapítvány hatókörén kívül eső más események következtében fordult elő. | n.a. |
| 2013 | Az Alapítvány 1975-ben kezdte meg működését, és azóta is a fogadó tagállammal történő kapcsolattartás és információcsere alapján működik. Az Alapítvány és a tagállam között azonban mindeddig nem született átfogó székhely-megállapodás. Egy ilyen megállapodás elősegítené az Alapítvány és személyzete működési feltételeinek jobb átláthatóságát. | Folyamatban |

Év

A Számvevőszék megjegyzése

A helyesbítő intézkedés állapota

(végrehajtva/folyamatban/végrehajtandó/n.a.)

2013

Az Alapítvány 2013 végén és 2014 elején átfogó fizikai leltárt készített. A 2014. februári számvevőszéki ellenőrzéskor még nem készült el a végleges leltárjelentés. A Számvevőszék által végzett tesztek alapján nem minden befektetett eszköz volt vonalkóddal ellátva, valamint a nyilvántartásban és az elszámolásokban feltüntetve. 2 09  843 euro értékben (1) aktiválás helyett kiadásként számoltak el berendezéseket, de ezt a hibát a számvevőszéki ellenőrzést követően korrigálták. Bizonyos eszközöket nem tudtak visszakövetni a szállítólevélig az értékcsökkenési számítások megfelelő kezdőnapjának megállapításához.

Végrehajtva

2013

Az előző bekezdésben bemutatott tények jelentős belsőkontroll-hiányosságot jelentenek a befektetett eszközök nyilvántartása és elszámolása terén.

Végrehajtva

2013

2013-ban összességében a lekötött előirányzatok 99 %-ot tettek ki, ami azt mutatja, hogy a kötelezettségvállalások időben megtörténtek. Nagyarányú volt azonban a lekötött előirányzatok 2014-re való átvitele: mintegy 6 62  831 millió euro (35,6 %) a II. cím (Igazgatási kiadások), és mintegy 3 3 75  781 euro (48,6 %) a III. cím (Operatív kiadások) alatt.

n.a.

2013

A II. cím alá tartozó lekötött előirányzatok átvitele főként informatikai hardver- és szoftverbeszerzésekhez (2 81  934 euro, amelyből 1 89  934 euro értékű beszerzést eredetileg 2014-re terveztek), sürgős és váratlan javításokhoz (69  000 euro), valamint 2014 elejére tervezett felújítási munkákhoz (2 30  718 euro) kapcsolódott.

n.a.

2013

A III. cím esetében a 2 6 25  543 eurót kitevő lekötött előirányzat átvitele olyan többéves projektekhez kapcsolódott, amelyek tevékenységeinek végrehajtása és kifizetése az ütemterv szerint zajlott. A 7 50  238 euro értékű nem tervezett átvitel főként több projektnek a hatókör bővítése és minőség javítása miatti költségvetés-növekedése (65 %), a 2013 decemberében megrendelt, de eredetileg 2014-re tervezett fordítási szolgáltatások (14 %), a közbeszerzési eljárások elhúzódása (7 %), az alvállalkozók számlázási késedelme (14 %) és az Alapítvány hatókörén kívül eső más események következtében fordult elő.

n.a.

2013

Az Alapítvány 1975-ben kezdte meg működését, és azóta is a fogadó tagállammal történő kapcsolattartás és információcsere alapján működik. Az Alapítvány és a tagállam között azonban mindeddig nem született átfogó székhely-megállapodás. Egy ilyen megállapodás elősegítené az Alapítvány és személyzete működési feltételeinek jobb átláthatóságát.

Folyamatban

---

(1)  Az Alapítvány konferenciaközpontjának légkondicionáló rendszere és más berendezései.

---

II. MELLÉKLET

Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért (Dublin)

Hatáskör és tevékenységek

| A Szerződésből eredő uniós hatáskör


  (az Európai Unió működéséről szóló szerződés 151. cikke) | Az alapvető szociális jogokat, többek között az 1961. október 18-án Torinóban aláírt Európai szociális chartában, valamint a munkavállalók alapvető szociális jogairól szóló 1989. évi közösségi chartában meghatározott jogokat szem előtt tartva, az Unió és a tagállamok célkitűzése a foglalkoztatás, az élet- és munkakörülmények javítása – lehetővé téve ezáltal a fejlődési folyamat fenntartása mellett ezek összehangolását –, a megfelelő szociális védelem, a szociális partnerek közötti párbeszéd és az emberi erőforrások fejlesztésének elősegítése a tartósan magas foglalkoztatás és a kirekesztés elleni küzdelem érdekében. [...] |
| --- | --- |
| Az Alapítvány hatásköre


  (az 1111/2005/EK rendelettel módosított 1365/75/EGK tanácsi rendelet) | Célok

  Az Alapítvány célja, hogy hozzájáruljon a jobb élet- és munkakörülmények megteremtéséhez, a témába vágó ismeretek gyarapításával és terjesztésével. Az Alapítványnak különösen az alábbi területekkel kell foglalkoznia:






  — | a dolgozók munkafeltételei, |

A Szerződésből eredő uniós hatáskör

(az Európai Unió működéséről szóló szerződés 151. cikke)

Az alapvető szociális jogokat, többek között az 1961. október 18-án Torinóban aláírt Európai szociális chartában, valamint a munkavállalók alapvető szociális jogairól szóló 1989. évi közösségi chartában meghatározott jogokat szem előtt tartva, az Unió és a tagállamok célkitűzése a foglalkoztatás, az élet- és munkakörülmények javítása – lehetővé téve ezáltal a fejlődési folyamat fenntartása mellett ezek összehangolását –, a megfelelő szociális védelem, a szociális partnerek közötti párbeszéd és az emberi erőforrások fejlesztésének elősegítése a tartósan magas foglalkoztatás és a kirekesztés elleni küzdelem érdekében. [...]

Az Alapítvány hatásköre

(az 1111/2005/EK rendelettel módosított 1365/75/EGK tanácsi rendelet)

Célok

Az Alapítvány célja, hogy hozzájáruljon a jobb élet- és munkakörülmények megteremtéséhez, a témába vágó ismeretek gyarapításával és terjesztésével. Az Alapítványnak különösen az alábbi területekkel kell foglalkoznia:

—

a dolgozók munkafeltételei,

| — | munkaszervezés, különösen a munkakörök kialakítása, |
| --- | --- |

—

munkaszervezés, különösen a munkakörök kialakítása,

| — | a munkavállalók bizonyos csoportjaira jellemző problémák, |
| --- | --- |

—

a munkavállalók bizonyos csoportjaira jellemző problémák,

| — | a környezet fejlesztésének hosszú távú vonatkozásai, |
| --- | --- |

—

a környezet fejlesztésének hosszú távú vonatkozásai,

| — | az emberi tevékenységek térbeli és időbeli eloszlása. |
| --- | --- |

—

az emberi tevékenységek térbeli és időbeli eloszlása.

Feladatok

| — | az információ- és tapasztalatcsere előmozdítása ezeken a területeken, |
| --- | --- |

—

az információ- és tapasztalatcsere előmozdítása ezeken a területeken,

| — | az egyetemek, tanulmányi és kutatóközpontok, gazdasági és szociális közigazgatási szervek és szervezetek közötti együttműködés támogatása, |
| --- | --- |

—

az egyetemek, tanulmányi és kutatóközpontok, gazdasági és szociális közigazgatási szervek és szervezetek közötti együttműködés támogatása,

| — | tanulmányok készítése vagy készíttetése, és segítség nyújtása kísérleti projektek kivitelezéséhez, |
| --- | --- |

—

tanulmányok készítése vagy készíttetése, és segítség nyújtása kísérleti projektek kivitelezéséhez,

| — | a lehető legszorosabb együttműködés a már létező tagállami és nemzetközi szintű szakosított intézményekkel. |
| --- | --- |

—

a lehető legszorosabb együttműködés a már létező tagállami és nemzetközi szintű szakosított intézményekkel.

Irányítás

Irányító testület

| — | minden tagállam egy-egy kormányzati képviselője, valamint a munkáltatói szervezetek és a munkavállalók egy-egy képviselője, |
| --- | --- |

—

minden tagállam egy-egy kormányzati képviselője, valamint a munkáltatói szervezetek és a munkavállalók egy-egy képviselője,

| — | a Bizottság három képviselője, |
| --- | --- |

—

a Bizottság három képviselője,

| — | évente egy rendes ülést tart. |
| --- | --- |

—

évente egy rendes ülést tart.

Az irányító testület vezetősége

| — | 11 tagból áll: az egyes szociális partnerek, illetve a kormányok 3-3 képviselője, valamint a Bizottság 2 képviselője, |
| --- | --- |

—

11 tagból áll: az egyes szociális partnerek, illetve a kormányok 3-3 képviselője, valamint a Bizottság 2 képviselője,

| — | feladata, hogy figyelemmel kísérje az irányító testület határozatainak végrehajtását, és az irányító testület ülései között intézkedéseket hozzon a megfelelő irányítás biztosítására, |
| --- | --- |

—

feladata, hogy figyelemmel kísérje az irányító testület határozatainak végrehajtását, és az irányító testület ülései között intézkedéseket hozzon a megfelelő irányítás biztosítására,

| — | évente hat rendes ülést tart. |
| --- | --- |

—

évente hat rendes ülést tart.

Az igazgatót és az igazgatóhelyettest a Bizottság nevezi ki az irányító testület által javasolt jelöltlista alapján. Az igazgató feladata az irányító testület és a vezetőség döntéseinek végrehajtása és az Alapítvány irányítása.

Belső ellenőrzés

Az Európai Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálata.

Külső ellenőrzés

Európai Számvevőszék.

A zárszámadás elfogadásáért felelős hatóság

Az Európai Parlament, a Tanács ajánlása alapján.

Az Alapítvány rendelkezésére bocsátott erőforrások 2014-ben (2013)

Költségvetés

20,9(20,6) millió euro

Létszám 2014. december 31-én

Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak:

A létszámtervben szereplő álláshelyek száma 99 (101), ebből 2014. december 31-én 96 (99) volt betöltve.

Egyéb alkalmazottak:

Kirendelt nemzeti szakértő: 0 (0)

Szerződéses alkalmazottak: 14 (13)

Teljes alkalmazotti létszám: 110 (112)

Feladatok szerinti bontásban
   (1)
  :

Műveletek (Operatív feladatok): 79 (78)

Adminisztráció és koordináció (Adminisztratív feladatok): 19 (29)

Vegyes feladatok: 12 (5)

Tevékenységek és szolgáltatások 2014-ben

A munkaerő-piaci részvétel növelése és a munkanélküliség elleni küzdelem munkahelyek létrehozásával, a munkaerőpiac működésének javításával és az integráció ösztönzésével

| — | Európai Szerkezetátalakulási Figyelő (ERM): 1  464 új szerkezetátalakulási ténytár; az ERM 4 negyedéves számának közzététele |
| --- | --- |

—

Európai Szerkezetátalakulási Figyelő (ERM): 1  464 új szerkezetátalakulási ténytár; az ERM 4 negyedéves számának közzététele

| — | Európai Szerkezetátalakulási Figyelő: 2014-es ERM-jelentés – Szerkezetátalakulás a közszférában |
| --- | --- |

—

Európai Szerkezetátalakulási Figyelő: 2014-es ERM-jelentés – Szerkezetátalakulás a közszférában

| — | „A munkavállalók mobilitása: legújabb trendek és politikák” c. jelentés |
| --- | --- |

—

„A munkavállalók mobilitása: legújabb trendek és politikák” c. jelentés

| — | „A regionális szintű szerkezetátalakítás hatásai és a következmények kezelésének módszerei” c. jelentés |
| --- | --- |

—

„A regionális szintű szerkezetátalakítás hatásai és a következmények kezelésének módszerei” c. jelentés

| — | „Az európai fiatalok munkaerő-piaci átalakulásainak feltérképezése” |
| --- | --- |

—

„Az európai fiatalok munkaerő-piaci átalakulásainak feltérképezése”

| — | A szerkezetátalakítási esettanulmányok kereshető adatbázisának kifejlesztése: az adatbázis megmutatja, hogy a vállalatok hogyan készülnek fel a változásokra és hogyan kezelik azokat |
| --- | --- |

—

A szerkezetátalakítási esettanulmányok kereshető adatbázisának kifejlesztése: az adatbázis megmutatja, hogy a vállalatok hogyan készülnek fel a változásokra és hogyan kezelik azokat

A munkakörülmények javítása és a foglalkoztatás fenntarthatósága az életpálya során

| — | A Foglalkoztatás Európai Megfigyelőközpontjának – az Unión belüli munkaügyi kapcsolatok és a munkakörülmények integrált megfigyelőközpontjának – létrehozása |
| --- | --- |

—

A Foglalkoztatás Európai Megfigyelőközpontjának – az Unión belüli munkaügyi kapcsolatok és a munkakörülmények integrált megfigyelőközpontjának – létrehozása

| — | 5. európai felmérés a munkakörülményekről: a felmérés szakpolitikai tanulságai: törekvés több és jobb minőségű munkahely létrehozására |
| --- | --- |

—

5. európai felmérés a munkakörülményekről: a felmérés szakpolitikai tanulságai: törekvés több és jobb minőségű munkahely létrehozására

| — | A munkakörülményekről szóló 6. európai felmérés előkészítése (a terepmunka kezdete: 2015. február) |
| --- | --- |

—

A munkakörülményekről szóló 6. európai felmérés előkészítése (a terepmunka kezdete: 2015. február)

| — | Az európai munkakörülményekre vonatkozó tagállami felmérések: összeállítás c. Jelentés |
| --- | --- |

—

Az európai munkakörülményekre vonatkozó tagállami felmérések: összeállítás c. Jelentés

| — | Pszichoszociális kockázatok Európában: gyakoriság és megelőzési stratégiák c. jelentés |
| --- | --- |

—

Pszichoszociális kockázatok Európában: gyakoriság és megelőzési stratégiák c. jelentés

| — | A krónikus betegségekkel küzdők foglalkoztatási lehetőségei c. jelentés |
| --- | --- |

—

A krónikus betegségekkel küzdők foglalkoztatási lehetőségei c. jelentés

Munkaügyi kapcsolatok fejlesztése a méltányos és produktív megoldásokért, változó szakpolitikai környezetben

| — | A Foglalkoztatás Európai Megfigyelőközpontjának – az Unión belüli munkaügyi kapcsolatok és a munkakörülmények integrált megfigyelőközpontjának – létrehozása (lásd: fentebb is) |
| --- | --- |

—

A Foglalkoztatás Európai Megfigyelőközpontjának – az Unión belüli munkaügyi kapcsolatok és a munkakörülmények integrált megfigyelőközpontjának – létrehozása (lásd: fentebb is)

| — | Fejlemények a munkaügyi kapcsolatok és a munkakörülmények terén Európában (2013) c. jelentés |
| --- | --- |

—

Fejlemények a munkaügyi kapcsolatok és a munkakörülmények terén Európában (2013) c. jelentés

| — | Szociális partnerek és a nemek közötti egyenlőség Európában c. jelentés |
| --- | --- |

—

Szociális partnerek és a nemek közötti egyenlőség Európában c. jelentés

| — | A bérmegállapítási mechanizmusok változásai a válság, valamint az új uniós gazdaságirányítási rendszer összefüggésében c. jelentés |
| --- | --- |

—

A bérmegállapítási mechanizmusok változásai a válság, valamint az új uniós gazdaságirányítási rendszer összefüggésében c. jelentés

| — | Szociális párbeszéd a mikro- és kisvállalkozásokban c. jelentés |
| --- | --- |

—

Szociális párbeszéd a mikro- és kisvállalkozásokban c. jelentés

Az életszínvonal javítása és a szociális kohézió előmozdítása a gazdasági és szociális egyenlőtlenségek közepette

| — | 3. európai életminőség-felmérés:






  — | Az Alapítvány megállapításai: Életminőség a városi és a vidéki Európában; Munkavállalási preferenciák 50 év felett; Az európai fiatalok szociális helyzete |
| --- | --- | --- |

—

3. európai életminőség-felmérés:

—

Az Alapítvány megállapításai: Életminőség a városi és a vidéki Európában; Munkavállalási preferenciák 50 év felett; Az európai fiatalok szociális helyzete

| — | Életminőségi trendek: jelentések közzététele Horvátországról, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságról és Törökországról |
| --- | --- |

—

Életminőségi trendek: jelentések közzététele Horvátországról, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságról és Törökországról

| — | Társadalmi kohézió és jólét az Európai Unióban c. jelentés |
| --- | --- |

—

Társadalmi kohézió és jólét az Európai Unióban c. jelentés

| — | Hozzáférés az egészségügyi ellátáshoz válság idején c. jelentés |
| --- | --- |

—

Hozzáférés az egészségügyi ellátáshoz válság idején c. jelentés

Kommunikáció, valamint eszme- és tapasztalatcsere

| — | 1 01  760-szor töltöttek le jelentéseket az Eurofound weboldaláról. 1 7 03  298 felhasználói látogatás az oldalon. |
| --- | --- |

—

1 01  760-szor töltöttek le jelentéseket az Eurofound weboldaláról. 1 7 03  298 felhasználói látogatás az oldalon.

| — | 125 kiadvány PDF formátumban (786 nyelvi változatban). |
| --- | --- |

—

125 kiadvány PDF formátumban (786 nyelvi változatban).

| — | 328 uniós szakpolitikai dokumentum hivatkozott az Eurofound megállapításaira, illetve szakértelmére. |
| --- | --- |

—

328 uniós szakpolitikai dokumentum hivatkozott az Eurofound megállapításaira, illetve szakértelmére.

| — | 94 rendezvényeken való közreműködés, felkérések alapján. |
| --- | --- |

—

94 rendezvényeken való közreműködés, felkérések alapján.

---

(1)  Az előirányzatok új felosztása a költségvetési rendelet 29. cikkének (3) bekezdése szerinti egységes teljesítményértékelést követi. Ezt a teljesítményértékelést az Eurofound először 2014 decemberében végezte el.

Forrás: Az Alapítványtól származó melléklet.

---

AZ ALAPÍTVÁNY VÁLASZA

| 11. | Az Eurofound tudomásul vette a Számvevőszék észrevételét a III. cím alatt, a 2015-re átvitt lekötött előirányzatok magas szintjére vonatkozóan. Az Eurofound értékeli a költségvetés megvalósításának mélyreható elemzését és egyben az átvitt összegek indokainak megemlítését is (többéves projektek ütemterv szerinti megvalósítással és egy, a tervezettnél előbb megvalósult projekt). |
| --- | --- |

11.

Az Eurofound tudomásul vette a Számvevőszék észrevételét a III. cím alatt, a 2015-re átvitt lekötött előirányzatok magas szintjére vonatkozóan. Az Eurofound értékeli a költségvetés megvalósításának mélyreható elemzését és egyben az átvitt összegek indokainak megemlítését is (többéves projektek ütemterv szerinti megvalósítással és egy, a tervezettnél előbb megvalósult projekt).

| 12. | A számos alkalmazottat érintő, a 2005-ös személyzeti szabályzat változásait követően történt alulfizetés kérdése megoldódott, és az alkalmazottaknak kifizették a hiányzó összegeket 2015 júniusában és júliusában. Az Eurofound szeretné leszögezni, hogy a bérszámításokat az Eurofound részére az Európai Bizottság PMO (Paymaster’s Office, Személyi Juttatásokat Kezelő és Kifizető Hivatal) részlege végezte. |
| --- | --- |

12.

A számos alkalmazottat érintő, a 2005-ös személyzeti szabályzat változásait követően történt alulfizetés kérdése megoldódott, és az alkalmazottaknak kifizették a hiányzó összegeket 2015 júniusában és júliusában. Az Eurofound szeretné leszögezni, hogy a bérszámításokat az Eurofound részére az Európai Bizottság PMO (Paymaster’s Office, Személyi Juttatásokat Kezelő és Kifizető Hivatal) részlege végezte.

---

| 9.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 409/315 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 409/315

---

JELENTÉS

az Európai Unió Igazságügyi Együttműködési Egységének 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, az Eurojust válaszával együtt

(2015/C 409/35)

BEVEZETÉS

| 1. | Az Európai Unió Igazságügyi Együttműködési Egységét (a továbbiakban: az Eurojust), melynek székhelye Hágában van, a szervezett bűnözés súlyos formái elleni küzdelem fokozása céljából a 2002/187/IB tanácsi határozat (1) hozta létre. Az Eurojust célja, hogy fejlessze az olyan, határokon átnyúló nyomozások és büntetőeljárások összehangolását, amelyek uniós tagállamok között, illetve uniós tagállamok és harmadik államok között zajlanak (2). |
| --- | --- |

1.

Az Európai Unió Igazságügyi Együttműködési Egységét (a továbbiakban: az Eurojust), melynek székhelye Hágában van, a szervezett bűnözés súlyos formái elleni küzdelem fokozása céljából a 2002/187/IB tanácsi határozat (1) hozta létre. Az Eurojust célja, hogy fejlessze az olyan, határokon átnyúló nyomozások és büntetőeljárások összehangolását, amelyek uniós tagállamok között, illetve uniós tagállamok és harmadik államok között zajlanak (2).

A MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZATOT ALÁTÁMASZTÓ INFORMÁCIÓK

| 2. | A Számvevőszék ellenőrzési módszere analitikus ellenőrzési eljárásokat, tranzakciók közvetlen tesztelését, valamint az Eurojust felügyeleti és kontrollrendszereiben alkalmazott fő kontrollmechanizmusok értékelését foglalja magában. Mindez kiegészül más ellenőrök munkájából származó bizonyítékokkal, valamint a vezetői teljességi nyilatkozatok elemzésével. |
| --- | --- |

2.

A Számvevőszék ellenőrzési módszere analitikus ellenőrzési eljárásokat, tranzakciók közvetlen tesztelését, valamint az Eurojust felügyeleti és kontrollrendszereiben alkalmazott fő kontrollmechanizmusok értékelését foglalja magában. Mindez kiegészül más ellenőrök munkájából származó bizonyítékokkal, valamint a vezetői teljességi nyilatkozatok elemzésével.

| MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT









  3. | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke alapján a Számvevőszék ellenőrizte a következőket:






  a) | az Eurojust éves beszámolója, amely a 2014. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból (3) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (4) áll; |
| --- | --- | --- |

MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT

3.

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke alapján a Számvevőszék ellenőrizte a következőket:

a)

az Eurojust éves beszámolója, amely a 2014. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból (3) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (4) áll;

| b) | a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége. |
| --- | --- |

b)

a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége.

A vezetés felelőssége

| 4. | A vezetés felelőssége az Eurojust éves beszámolójának elkészítése és valós bemutatása, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége (5):






  a) | Az Eurojust éves beszámolója tekintetében a vezetés felelősségi körébe tartozik: az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és valós bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítása, megvalósítása és fenntartása; a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok (6) alapján megfelelő számviteli politika megválasztása és alkalmazása; és a körülményeknek megfelelően ésszerű számviteli becslések készítése. Az igazgató hagyja jóvá az Eurojust éves beszámolóját azután, hogy a számvitelért felelős tisztviselő az összes rendelkezésre álló információ alapján egy olyan kísérő nyilatkozattal egyetemben elkészítette azt, amelyben a tisztviselő többek között kijelenti, hogy ésszerű bizonyossággal rendelkezik afelől, hogy a beszámoló minden lényeges szempontból valós és hű képet ad az Eurojust pénzügyi helyzetéről. |
| --- | --- | --- |

4.

A vezetés felelőssége az Eurojust éves beszámolójának elkészítése és valós bemutatása, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége (5):

a)

Az Eurojust éves beszámolója tekintetében a vezetés felelősségi körébe tartozik: az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és valós bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítása, megvalósítása és fenntartása; a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok (6) alapján megfelelő számviteli politika megválasztása és alkalmazása; és a körülményeknek megfelelően ésszerű számviteli becslések készítése. Az igazgató hagyja jóvá az Eurojust éves beszámolóját azután, hogy a számvitelért felelős tisztviselő az összes rendelkezésre álló információ alapján egy olyan kísérő nyilatkozattal egyetemben elkészítette azt, amelyben a tisztviselő többek között kijelenti, hogy ésszerű bizonyossággal rendelkezik afelől, hogy a beszámoló minden lényeges szempontból valós és hű képet ad az Eurojust pénzügyi helyzetéről.

| b) | A vezetés felelőssége a mögöttes tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, illetve a gondos pénzgazdálkodás elveinek követése tekintetében abban áll, hogy ki kell alakítania, meg kell valósítania és fenn kell tartania egy olyan eredményes és hatékony belső kontrollrendszert, amely megfelelő felügyelettel és alkalmas intézkedésekkel képes megakadályozni a szabálytalanságokat és csalásokat, illetve szükség esetén jogi eljárásokkal képes visszaszerezni a tévesen kifizetett vagy felhasznált pénzösszegeket. |
| --- | --- |

b)

A vezetés felelőssége a mögöttes tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, illetve a gondos pénzgazdálkodás elveinek követése tekintetében abban áll, hogy ki kell alakítania, meg kell valósítania és fenn kell tartania egy olyan eredményes és hatékony belső kontrollrendszert, amely megfelelő felügyelettel és alkalmas intézkedésekkel képes megakadályozni a szabálytalanságokat és csalásokat, illetve szükség esetén jogi eljárásokkal képes visszaszerezni a tévesen kifizetett vagy felhasznált pénzösszegeket.

Az ellenőr felelőssége

| 5. | A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzése alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Európai Parlament és a Tanács számára (7) az éves beszámoló megbízhatóságára és a mögöttes tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. A Számvevőszék az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjai és etikai kódexe, valamint a legfőbb ellenőrző intézményeknek az INTOSAI által elfogadott nemzetközi standardjai szerint végzi ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy ésszerű bizonyosságot szerezhessen arról, hogy az Eurojust éves beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

5.

A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzése alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Európai Parlament és a Tanács számára (7) az éves beszámoló megbízhatóságára és a mögöttes tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. A Számvevőszék az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjai és etikai kódexe, valamint a legfőbb ellenőrző intézményeknek az INTOSAI által elfogadott nemzetközi standardjai szerint végzi ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy ésszerű bizonyosságot szerezhessen arról, hogy az Eurojust éves beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek.

| 6. | Az ellenőrzés olyan eljárásokat foglal magában, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték szerezhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőrnek egy arra irányuló kockázatelemzés alapján kialakított szakmai megítélésétől függ, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba a beszámolóban, illetve az Európai Unió jogi keretei által meghatározott követelményektől való lényeges eltérés az annak alapjául szolgáló tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr mérlegeli a szervezetnek a beszámoló elkészítése és valós bemutatása szempontjából releváns belső kontrollmechanizmusait, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségének és szabályszerűségének biztosítása céljából alkalmazott felügyeleti és kontrollrendszereit, és a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárásokat alakít ki. Az ellenőrzés része továbbá az alkalmazott számviteli politika megfelelőségének, a számviteli becslések ésszerűségének és a beszámoló általános bemutatásának értékelése. E jelentés és a megbízhatósági nyilatkozat elkészítése során a Számvevőszék az Unió költségvetési rendelete (8) 208. cikke (4) bekezdésének megfelelően figyelembe vette a független külső ellenőr által az Eurojust beszámolóira nézve végzett ellenőrzési tevékenységet. |
| --- | --- |

6.

Az ellenőrzés olyan eljárásokat foglal magában, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték szerezhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőrnek egy arra irányuló kockázatelemzés alapján kialakított szakmai megítélésétől függ, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba a beszámolóban, illetve az Európai Unió jogi keretei által meghatározott követelményektől való lényeges eltérés az annak alapjául szolgáló tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr mérlegeli a szervezetnek a beszámoló elkészítése és valós bemutatása szempontjából releváns belső kontrollmechanizmusait, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségének és szabályszerűségének biztosítása céljából alkalmazott felügyeleti és kontrollrendszereit, és a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárásokat alakít ki. Az ellenőrzés része továbbá az alkalmazott számviteli politika megfelelőségének, a számviteli becslések ésszerűségének és a beszámoló általános bemutatásának értékelése. E jelentés és a megbízhatósági nyilatkozat elkészítése során a Számvevőszék az Unió költségvetési rendelete (8) 208. cikke (4) bekezdésének megfelelően figyelembe vette a független külső ellenőr által az Eurojust beszámolóira nézve végzett ellenőrzési tevékenységet.

| 7. | A Számvevőszék úgy véli, hogy az összegyűjtött ellenőrzési bizonyítékok elégségesek és megfelelőek megbízhatósági nyilatkozata megalapozásához. |
| --- | --- |

7.

A Számvevőszék úgy véli, hogy az összegyűjtött ellenőrzési bizonyítékok elégségesek és megfelelőek megbízhatósági nyilatkozata megalapozásához.

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról

| 8. | A Számvevőszék véleménye szerint az Eurojust éves beszámolója minden lényeges szempontból híven és pénzügyi szabályzata előírásainak, valamint a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályoknak megfelelően tükrözi a 2014. december 31-i pénzügyi helyzetet, a tárgyévi gazdasági események eredményét és a pénzforgalmat. |
| --- | --- |

8.

A Számvevőszék véleménye szerint az Eurojust éves beszámolója minden lényeges szempontból híven és pénzügyi szabályzata előírásainak, valamint a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályoknak megfelelően tükrözi a 2014. december 31-i pénzügyi helyzetet, a tárgyévi gazdasági események eredményét és a pénzforgalmat.

Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről

| 9. | A Számvevőszék véleménye szerint a 2014. december 31-én véget ért évre vonatkozó éves beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

9.

A Számvevőszék véleménye szerint a 2014. december 31-én véget ért évre vonatkozó éves beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek.

| 10. | A Számvevőszék véleményei függetlenek az alábbi megjegyzésektől. |
| --- | --- |

10.

A Számvevőszék véleményei függetlenek az alábbi megjegyzésektől.

MEGJEGYZÉSEK A KÖLTSÉGVETÉSI GAZDÁLKODÁSRÓL

| 11. | A bérkiigazítások, valamint az előző és a folyó év korrekciós együtthatóját érintő növekedés pénzügyi hatása – mindkettőről a költségvetési hatóságok döntöttek 2014 áprilisában – nem került bevezetésre a 2014-es év eredeti költségvetésébe. A bérezéssel kapcsolatos költségvetést érintő mintegy 1,8 millió eurós hiányból adódóan egyrészt – főként az adatfeldolgozási és az információkezelési projekteket illetően – az operatív kiadások átmeneti csökkentésére, másrészt az év végén az igazgatási és az operatív költségvetési sorokból történő jelentős átcsoportosításokra volt szükség. 2014 novemberének végén a hiányt részben kiegyenlítette egy az Eurojustnak további 1,2 millió eurót rendelkezésre bocsátó költségvetés-módosítás, így a projektek végrehajtásában kötelezettségvállalások révén igyekeztek behozni a lemaradást. |
| --- | --- |

11.

A bérkiigazítások, valamint az előző és a folyó év korrekciós együtthatóját érintő növekedés pénzügyi hatása – mindkettőről a költségvetési hatóságok döntöttek 2014 áprilisában – nem került bevezetésre a 2014-es év eredeti költségvetésébe. A bérezéssel kapcsolatos költségvetést érintő mintegy 1,8 millió eurós hiányból adódóan egyrészt – főként az adatfeldolgozási és az információkezelési projekteket illetően – az operatív kiadások átmeneti csökkentésére, másrészt az év végén az igazgatási és az operatív költségvetési sorokból történő jelentős átcsoportosításokra volt szükség. 2014 novemberének végén a hiányt részben kiegyenlítette egy az Eurojustnak további 1,2 millió eurót rendelkezésre bocsátó költségvetés-módosítás, így a projektek végrehajtásában kötelezettségvállalások révén igyekeztek behozni a lemaradást.

| 12. | Összességében a lekötött előirányzatok aránya magas, 99 %-os volt. Ugyanakkor a III. cím (Operatív kiadások) esetében magas volt a 2015-re átvitt lekötött előirányzatok szintje: 2,6 millió euro, azaz 35 % (2013: 2,3 millió euro, azaz 32 %). Ennek oka főként az év során jellemző átmeneti költségvetési hiány volt, amikor kötelezettségvállalásra csak az év utolsó felében volt lehetőség (lásd: 11. bekezdés), valamint a 2014 utolsó hónapjaiban elindított „közös nyomozócsoportok” projektjeinek támogatása, ahol kifizetések 2015-ig nem voltak esedékesek. |
| --- | --- |

12.

Összességében a lekötött előirányzatok aránya magas, 99 %-os volt. Ugyanakkor a III. cím (Operatív kiadások) esetében magas volt a 2015-re átvitt lekötött előirányzatok szintje: 2,6 millió euro, azaz 35 % (2013: 2,3 millió euro, azaz 32 %). Ennek oka főként az év során jellemző átmeneti költségvetési hiány volt, amikor kötelezettségvállalásra csak az év utolsó felében volt lehetőség (lásd: 11. bekezdés), valamint a 2014 utolsó hónapjaiban elindított „közös nyomozócsoportok” projektjeinek támogatása, ahol kifizetések 2015-ig nem voltak esedékesek.

A KORÁBBI ÉVEK MEGJEGYZÉSEINEK HASZNOSULÁSA

| 13. | Az I. melléklet áttekintést ad a korábbi évek számvevőszéki megjegyzései nyomán tett helyesbítő intézkedésről. |
| --- | --- |

13.

Az I. melléklet áttekintést ad a korábbi évek számvevőszéki megjegyzései nyomán tett helyesbítő intézkedésről.

A jelentést 2015. szeptember 8-i luxembourgi ülésén fogadta el a Milan Martin CVIKL számvevőszéki tag elnökölte IV. Kamara.

a Számvevőszék nevében

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

elnök

---

(1)  HL L 63., 2002.3.6., 1. o.

1

(2)  Az Eurojust hatáskörét és tevékenységeit a II. melléklet foglalja össze, tájékoztató jelleggel.

2

II. melléklet

(3)  Ezek a következőkből állnak: mérleg, eredménykimutatás, pénzforgalmi kimutatás, a nettó eszközállomány változásainak kimutatása, a számviteli politika meghatározó alapelveinek összefoglalása és további magyarázatok.

3

(4)  Ezek a költségvetési eredménykimutatásból és a költségvetési eredménykimutatás mellékletéből állnak.

4

(5)  Az 1271/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (HL L 328., 2013.12.7., 42. o.) 39. és 50. cikke.

5

(6)  A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok a Könyvvizsgálók Nemzetközi Szövetsége (IFAC) által kibocsátott Nemzetközi Költségvetési Számviteli Standardokra (IPSAS), illetve adott esetben a Nemzetközi Számviteli Standard Testület (IASB) által kibocsátott Nemzetközi Számviteli Standardokra (IAS)/Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardokra (IFRS) támaszkodnak.

6

(7)  Az 1271/2013/EU rendelet 107. cikke.

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 966/2012/EU, Euratom rendelete (HL L 298., 2012.10.26., 1. o.).

8

---

I. MELLÉKLET

A korábbi évek megjegyzéseinek hasznosulása

| Év | A Számvevőszék megjegyzése | A helyesbítő intézkedés állapota
  (végrehajtva/folyamatban/végrehajtandó/n.a.) |
| --- | --- | --- |
| 2011 | A 2010-es pénzügyi évre vonatkozó jelentésben a Számvevőszék megjegyezte, hogy az alapító rendeletből jelenleg eredő átfedések megszüntetése érdekében érdemes lenne megfontolni az igazgató és az Eurojust testülete közötti szerep- és a felelősségmegosztás újbóli meghatározását. 2011 során nem tettek erre vonatkozó helyesbítő intézkedéseket. | Folyamatban (jelenleg készül az új Eurojust-rendelet) |
| 2013 | A különböző címek alatt lekötött előirányzatok az összes előirányzat 99 és 98 %-a között mozogtak, ami azt mutatja, hogy a jogi kötelezettségvállalásokat időben írták alá. Nagyarányú volt azonban a lekötött előirányzatok 2014-re való átvitele a III. cím (Operatív kiadások) alatt: 2 3 41  825 euro (32 %). Ezért elsősorban az abból adódó késedelem okolható, hogy év végén a belső szoftver kezelését egy új szolgáltató vette át. Ezenkívül a „közös nyomozócsoportok” támogatására felhasznált programokból finanszírozott kiadások visszatérítése csak 2014-ben volt esedékes. | n.a. |
| 2013 | Az Eurojustnál 2013-ban 101 költségvetési sort érintő 49 költségvetési átcsoportosításra került sor. Ez a költségvetés-tervezés és -végrehajtás hiányosságaira utal. | Végrehajtva |

Év

A Számvevőszék megjegyzése

A helyesbítő intézkedés állapota

(végrehajtva/folyamatban/végrehajtandó/n.a.)

2011

A 2010-es pénzügyi évre vonatkozó jelentésben a Számvevőszék megjegyezte, hogy az alapító rendeletből jelenleg eredő átfedések megszüntetése érdekében érdemes lenne megfontolni az igazgató és az Eurojust testülete közötti szerep- és a felelősségmegosztás újbóli meghatározását. 2011 során nem tettek erre vonatkozó helyesbítő intézkedéseket.

Folyamatban (jelenleg készül az új Eurojust-rendelet)

2013

A különböző címek alatt lekötött előirányzatok az összes előirányzat 99 és 98 %-a között mozogtak, ami azt mutatja, hogy a jogi kötelezettségvállalásokat időben írták alá. Nagyarányú volt azonban a lekötött előirányzatok 2014-re való átvitele a III. cím (Operatív kiadások) alatt: 2 3 41  825 euro (32 %). Ezért elsősorban az abból adódó késedelem okolható, hogy év végén a belső szoftver kezelését egy új szolgáltató vette át. Ezenkívül a „közös nyomozócsoportok” támogatására felhasznált programokból finanszírozott kiadások visszatérítése csak 2014-ben volt esedékes.

n.a.

2013

Az Eurojustnál 2013-ban 101 költségvetési sort érintő 49 költségvetési átcsoportosításra került sor. Ez a költségvetés-tervezés és -végrehajtás hiányosságaira utal.

Végrehajtva

---

II. MELLÉKLET

Az Európai Unió Igazságügyi Együttműködési Egysége (Hága)

Hatáskör és tevékenységek

| A Szerződésből eredő uniós hatáskör


  (az Európai Unió működéséről szóló szerződés 85. cikke) | Az Eurojust feladata a nemzeti hatóságok közötti koordináció és együttműködés támogatása és erősítése az Európai Uniót érintő, határokon átnyúló súlyos bűnözés elleni küzdelemben. |
| --- | --- |
| Az Eurojust hatásköre


  (a 2003/659/IB és 2009/426/IB határozattal módosított 2002/187/IB tanácsi határozat 3., 5., 6. és 7. cikke alapján) | Célok


  Az Eurojustról szóló tanácsi határozat 3. cikke

  A súlyos, különösen a szervezett bűnözés területén, a 4. cikkben említett, két vagy több tagállamot érintő büntetendő magatartással kapcsolatos nyomozással és büntetőeljárással összefüggésben az Eurojust céljai a következők:






  a) | a tagállamokban a nyomozások és a büntetőeljárások összehangolásának ösztönzése és fokozása a tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai között, figyelembe véve az egy tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságától származó megkereséseket és a Szerződések keretében elfogadott rendelkezések értelmében illetékes bármely szerv által szolgáltatott információkat; |

A Szerződésből eredő uniós hatáskör

(az Európai Unió működéséről szóló szerződés 85. cikke)

Az Eurojust feladata a nemzeti hatóságok közötti koordináció és együttműködés támogatása és erősítése az Európai Uniót érintő, határokon átnyúló súlyos bűnözés elleni küzdelemben.

Az Eurojust hatásköre

(a 2003/659/IB és 2009/426/IB határozattal módosított 2002/187/IB tanácsi határozat 3., 5., 6. és 7. cikke alapján)

Célok

Az Eurojustról szóló tanácsi határozat 3. cikke

A súlyos, különösen a szervezett bűnözés területén, a 4. cikkben említett, két vagy több tagállamot érintő büntetendő magatartással kapcsolatos nyomozással és büntetőeljárással összefüggésben az Eurojust céljai a következők:

a)

a tagállamokban a nyomozások és a büntetőeljárások összehangolásának ösztönzése és fokozása a tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai között, figyelembe véve az egy tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságától származó megkereséseket és a Szerződések keretében elfogadott rendelkezések értelmében illetékes bármely szerv által szolgáltatott információkat;

| b) | a tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai közötti együttműködés fejlesztése, különösen a – többek között a kölcsönös elismerés elvét érvényesítő eszközökkel kapcsolatos – igazságügyi együttműködésre irányuló megkeresések és határozatok teljesítésének előmozdítása; |
| --- | --- |

b)

a tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai közötti együttműködés fejlesztése, különösen a – többek között a kölcsönös elismerés elvét érvényesítő eszközökkel kapcsolatos – igazságügyi együttműködésre irányuló megkeresések és határozatok teljesítésének előmozdítása;

| c) | a tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságainak egyéb támogatása, a nyomozások és büntetőeljárások hatékonyabbá tétele céljából. |
| --- | --- |

c)

a tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságainak egyéb támogatása, a nyomozások és büntetőeljárások hatékonyabbá tétele céljából.

Feladatok

Az Eurojustról szóló tanácsi határozat 5. cikke

| 1. | Céljainak megvalósításában az Eurojust a következő módokon tesz eleget feladatainak:






  a) | a 6. cikk szerint egy vagy több érintett nemzeti tagja révén; vagy |
| --- | --- | --- |

1.

Céljainak megvalósításában az Eurojust a következő módokon tesz eleget feladatainak:

a)

a 6. cikk szerint egy vagy több érintett nemzeti tagja révén; vagy

| b) | testületként, a 7. cikkel összhangban, ha:






  i. | az Eurojust által vizsgált ügyek valamelyikében érintett egy vagy több nemzeti tag ezt kéri; vagy |
| --- | --- | --- |

b)

testületként, a 7. cikkel összhangban, ha:

i.

az Eurojust által vizsgált ügyek valamelyikében érintett egy vagy több nemzeti tag ezt kéri; vagy

| ii. | az ügy olyan nyomozással vagy büntetőeljárásokkal jár, amelyeknek uniós szintű következményei vannak, vagy amelyek a közvetlenül érintett tagállamokon kívül más tagállamokat is érinthetnek; vagy |
| --- | --- |

ii.

az ügy olyan nyomozással vagy büntetőeljárásokkal jár, amelyeknek uniós szintű következményei vannak, vagy amelyek a közvetlenül érintett tagállamokon kívül más tagállamokat is érinthetnek; vagy

| iii. | az eljárás az Eurojust céljaival összefüggő általános kérdést érint; vagy |
| --- | --- |

iii.

az eljárás az Eurojust céljaival összefüggő általános kérdést érint; vagy

| iv. | ez a határozat egyébként így rendelkezik. |
| --- | --- |

iv.

ez a határozat egyébként így rendelkezik.

| 2. | Az Eurojust feladatainak ellátása során jelzi, hogy a 6. cikknek megfelelően egy vagy több érintett nemzeti tagja révén, vagy a 7. cikk szerint testületként kíván eljárni. |
| --- | --- |

2.

Az Eurojust feladatainak ellátása során jelzi, hogy a 6. cikknek megfelelően egy vagy több érintett nemzeti tagja révén, vagy a 7. cikk szerint testületként kíván eljárni.

Az Eurojustról szóló tanácsi határozat 6. cikke

| 1. | Az érintett tagállami tagjai révén eljárva, az Eurojust:






  a) | kellő indokolás mellett kérheti az érintett tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságait, hogy:






  i. | konkrét cselekmények tekintetében rendeljenek el nyomozást vagy büntetőeljárást; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Az érintett tagállami tagjai révén eljárva, az Eurojust:

a)

kellő indokolás mellett kérheti az érintett tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságait, hogy:

i.

konkrét cselekmények tekintetében rendeljenek el nyomozást vagy büntetőeljárást;

| ii. | fogadják el azt, hogy egyikük kedvezőbb helyzetben lehet az adott cselekményekkel kapcsolatban a nyomozás vagy a büntetőeljárás megindítása terén; |
| --- | --- |

ii.

fogadják el azt, hogy egyikük kedvezőbb helyzetben lehet az adott cselekményekkel kapcsolatban a nyomozás vagy a büntetőeljárás megindítása terén;

| iii. | az érintett tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai koordináljanak; |
| --- | --- |

iii.

az érintett tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai koordináljanak;

| iv. | hozzanak létre közös nyomozócsoportot az együttműködés megfelelő eszközeivel összhangban; |
| --- | --- |

iv.

hozzanak létre közös nyomozócsoportot az együttműködés megfelelő eszközeivel összhangban;

| v. | bocsássák rendelkezésére a feladatainak ellátásához szükséges információt; |
| --- | --- |

v.

bocsássák rendelkezésére a feladatainak ellátásához szükséges információt;

| vi. | tegyenek különleges nyomozati intézkedéseket; |
| --- | --- |

vi.

tegyenek különleges nyomozati intézkedéseket;

| vii. | tegyenek meg bármely, a nyomozás vagy a büntetőeljárás szempontjából indokolt egyéb intézkedést; |
| --- | --- |

vii.

tegyenek meg bármely, a nyomozás vagy a büntetőeljárás szempontjából indokolt egyéb intézkedést;

| b) | gondoskodik arról, hogy az érintett tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai tájékoztassák egymást a nyomozásról és a büntetőeljárásokról, amelyek a tudomására jutottak; |
| --- | --- |

b)

gondoskodik arról, hogy az érintett tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai tájékoztassák egymást a nyomozásról és a büntetőeljárásokról, amelyek a tudomására jutottak;

| c) | a tagállamok illetékes hatóságainak kérelmére segítséget nyújt a nyomozások és büntetőeljárások lehető legmegfelelőbb összehangolásához; |
| --- | --- |

c)

a tagállamok illetékes hatóságainak kérelmére segítséget nyújt a nyomozások és büntetőeljárások lehető legmegfelelőbb összehangolásához;

| d) | segítséget nyújt a hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságok együttműködésének javításához; |
| --- | --- |

d)

segítséget nyújt a hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságok együttműködésének javításához;

| e) | együttműködik és konzultál az Európai Igazságügyi Hálózattal, így igénybe veszi a Hálózat dokumentációs adatbázisát, és hozzájárul annak javításához; |
| --- | --- |

e)

együttműködik és konzultál az Európai Igazságügyi Hálózattal, így igénybe veszi a Hálózat dokumentációs adatbázisát, és hozzájárul annak javításához;

| f) | a 3. cikk (2) és (3) bekezdésében említett esetekben, a testület egyetértésével segíti a csak egyetlen tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságát érintő nyomozást és büntetőeljárást. |
| --- | --- |

f)

a 3. cikk (2) és (3) bekezdésében említett esetekben, a testület egyetértésével segíti a csak egyetlen tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságát érintő nyomozást és büntetőeljárást.

| 2. | A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságok haladéktalanul válaszoljanak az e cikk alapján hozzájuk intézett megkeresésekre. |
| --- | --- |

2.

A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságok haladéktalanul válaszoljanak az e cikk alapján hozzájuk intézett megkeresésekre.

Az Eurojustról szóló tanácsi határozat 7. cikke

| 1. | Testületként eljárva, az Eurojust:






  a) | a 4. cikk (1) bekezdésében említett bűnözési formák és bűncselekmények vonatkozásában – megfelelő indoklással – az érintett tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságaitól kérheti:






  i. | a konkrét cselekmények tekintetében a nyomozás vagy büntetőeljárás elrendelését; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Testületként eljárva, az Eurojust:

a)

a 4. cikk (1) bekezdésében említett bűnözési formák és bűncselekmények vonatkozásában – megfelelő indoklással – az érintett tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságaitól kérheti:

i.

a konkrét cselekmények tekintetében a nyomozás vagy büntetőeljárás elrendelését;

| ii. | annak elfogadását, hogy egyikük kedvezőbb helyzetben lehet az adott cselekményekkel kapcsolatban a nyomozás vagy a büntetőeljárás megindítása terén; |
| --- | --- |

ii.

annak elfogadását, hogy egyikük kedvezőbb helyzetben lehet az adott cselekményekkel kapcsolatban a nyomozás vagy a büntetőeljárás megindítása terén;

| iii. | az érintett tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai közötti koordinációt; |
| --- | --- |

iii.

az érintett tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai közötti koordinációt;

| iv. | közös nyomozócsoport létrehozását az együttműködés megfelelő eszközeivel összhangban; |
| --- | --- |

iv.

közös nyomozócsoport létrehozását az együttműködés megfelelő eszközeivel összhangban;

| v. | a feladatainak ellátásához szükséges információ rendelkezésére bocsátását; |
| --- | --- |

v.

a feladatainak ellátásához szükséges információ rendelkezésére bocsátását;

| b) | biztosítja, hogy az érintett tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai tájékoztassák egymást a tudomására jutott olyan nyomozásról és büntetőeljárásokról, amelyeknek uniós szintű következményei vannak, vagy amelyek a közvetlenül érintetteken túl más tagállamokat is érinthetnek; |
| --- | --- |

b)

biztosítja, hogy az érintett tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai tájékoztassák egymást a tudomására jutott olyan nyomozásról és büntetőeljárásokról, amelyeknek uniós szintű következményei vannak, vagy amelyek a közvetlenül érintetteken túl más tagállamokat is érinthetnek;

| c) | a tagállamok illetékes hatóságainak kérelmére segítséget nyújt a nyomozások és büntetőeljárások lehető legmegfelelőbb összehangolásához; |
| --- | --- |

c)

a tagállamok illetékes hatóságainak kérelmére segítséget nyújt a nyomozások és büntetőeljárások lehető legmegfelelőbb összehangolásához;

| d) | elősegíti a hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságok együttműködésének javítását, különösen az Europol elemzései alapján; |
| --- | --- |

d)

elősegíti a hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságok együttműködésének javítását, különösen az Europol elemzései alapján;

| e) | együttműködik és konzultál az Európai Igazságügyi Hálózattal, így igénybe veszi a Hálózat dokumentációs adatbázisát, és hozzájárul annak javításához; |
| --- | --- |

e)

együttműködik és konzultál az Európai Igazságügyi Hálózattal, így igénybe veszi a Hálózat dokumentációs adatbázisát, és hozzájárul annak javításához;

| f) | segítheti az Europolt, többek között az Europol elemzéseire támaszkodó vélemények kifejtésével; |
| --- | --- |

f)

segítheti az Europolt, többek között az Europol elemzéseire támaszkodó vélemények kifejtésével;

| g) | az a), c) és d) pontban említett esetekben logisztikai támogatást nyújthat. Ez a logisztikai támogatás jelenthet fordítást, tolmácsolást és koordinációs értekezletek szervezését. |
| --- | --- |

g)

az a), c) és d) pontban említett esetekben logisztikai támogatást nyújthat. Ez a logisztikai támogatás jelenthet fordítást, tolmácsolást és koordinációs értekezletek szervezését.

| 2. | Ha két vagy több nemzeti tag nem ért egyet abban, hogy egy, a nyomozással vagy a büntetőeljárással kapcsolatos joghatósági összeütközést a 6. cikk és különösen annak (1) bekezdése c) pontja alapján hogyan oldjanak meg, a testületet kell felkérni arra, hogy írásbeli, nem kötelező erejű véleményt adjon az esetről, feltéve, hogy az nem volt megoldható az érintett, hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságok közötti kölcsönös megállapodás útján. A testület véleményét haladéktalanul el kell juttatni az érintett tagállamokhoz. Ez a bekezdés nem érinti az (1) bekezdés a) pontjának ii. alpontját. |
| --- | --- |

2.

Ha két vagy több nemzeti tag nem ért egyet abban, hogy egy, a nyomozással vagy a büntetőeljárással kapcsolatos joghatósági összeütközést a 6. cikk és különösen annak (1) bekezdése c) pontja alapján hogyan oldjanak meg, a testületet kell felkérni arra, hogy írásbeli, nem kötelező erejű véleményt adjon az esetről, feltéve, hogy az nem volt megoldható az érintett, hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságok közötti kölcsönös megállapodás útján. A testület véleményét haladéktalanul el kell juttatni az érintett tagállamokhoz. Ez a bekezdés nem érinti az (1) bekezdés a) pontjának ii. alpontját.

| 3. | Az Európai Unió által az igazságügyi együttműködésre vonatkozóan elfogadott bármely jogi eszköz rendelkezéseitől függetlenül bármely hatáskörrel rendelkező hatóság jelentést tehet az Eurojustnak az igazságügyi együttműködésre irányuló megkeresések és határozatok, ideértve a kölcsönös elismerés elvét érvényesítő eszközök végrehajtásával kapcsolatos, ismétlődő visszautasításokról és nehézségekről, valamint felkérheti a testületet, hogy írásbeli, nem kötelező erejű véleményt adjon az esetről, feltéve, hogy az nem volt megoldható az érintett, hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságok közötti kölcsönös megállapodás vagy az érintett nemzeti tagok bevonása útján. A testület véleményét haladéktalanul el kell juttatni az érintett tagállamokhoz. |
| --- | --- |

3.

Az Európai Unió által az igazságügyi együttműködésre vonatkozóan elfogadott bármely jogi eszköz rendelkezéseitől függetlenül bármely hatáskörrel rendelkező hatóság jelentést tehet az Eurojustnak az igazságügyi együttműködésre irányuló megkeresések és határozatok, ideértve a kölcsönös elismerés elvét érvényesítő eszközök végrehajtásával kapcsolatos, ismétlődő visszautasításokról és nehézségekről, valamint felkérheti a testületet, hogy írásbeli, nem kötelező erejű véleményt adjon az esetről, feltéve, hogy az nem volt megoldható az érintett, hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságok közötti kölcsönös megállapodás vagy az érintett nemzeti tagok bevonása útján. A testület véleményét haladéktalanul el kell juttatni az érintett tagállamokhoz.

Irányítás

(a 2002/187/IB tanácsi határozat 2., 9., 23., 28., 29. és 36. cikke; az Eurojust eljárási szabályzatának 3. cikke)

A testület

A testület az Eurojust szervezeti felépítéséért és működéséért felel. A testület az egyes tagállamok által saját jogrendszerüknek megfelelően kinevezett egy-egy nemzeti tagból áll, akik ügyészek, bírók vagy ezekkel azonos jogosultságokkal rendelkező rendőrségi tisztviselők. A testület a nemzeti tagok közül választ elnököt.

Igazgató

Az adminisztratív igazgatót a testület nevezi ki kétharmados többséggel.

A közös felügyeleti szerv

Felügyeli a személyes adatok feldolgozását.

Külső ellenőrzés

Európai Számvevőszék.

A zárszámadás elfogadásáért felelős hatóság

Az Európai Parlament, a Tanács minősített többséggel elfogadott ajánlása alapján.

Az Eurojust rendelkezésére bocsátott erőforrások 2014-ben (2013)

Végleges költségvetés

33,9(32,4) millió euro, a célhoz kötött bevételekkel együtt

Betöltött álláshelyek 2014. december 31-én

Nemzeti tagok: 28 (ebből 2 a tagállamában) (28, ebből 2 a tagállamában)

Nemzeti póttagok: 21 (ebből 11 a tagállamában) (20, ebből 11 a tagállamában)

Nemzeti tagok asszisztensei: 21 (ebből 9 a tagállamában) (21, ebből 8 a tagállamában)

Ideiglenes alkalmazottak: 199 (203)

Szerződéses alkalmazottak: 27 (27)

Kirendelt nemzeti szakértők: 24 (14)

Termékek és szolgáltatások 2014-ben (2013)

Programkoordinációs megbeszélések száma: 196 (206)

Esetek száma összesen: 1  804(1  576)

Kábítószer-kereskedelem: 283 (239)
   (1)

Illegális bevándorlás: 32 (25)
   (1)

Emberkereskedelem: 71 (84)
   (1)

Csalás: 560 (449)
   (1)

Számítógépes bűnözés: 42 (29)
   (1)

Terrorizmus: 14 (17)
   (1)

(Mobil) szervezett bűnözés: 128 (257)
   (1)

Az EU pénzügyi érdekeit érintő bűnözés: 76 (31)
   (1)

Korrupció: 55 (52)
   (1)

---

(1)  Az esetek besorolásánál alkalmazott bűncselekménylista tükrözi, hogy az Eurojust 2014-ben milyen bűncselekménytípusokat kezelt prioritásként.

Forrás: Az Eurojusttól származó melléklet.

---

AZ EUROJUST VÁLASZA

| 11. | Az Eurojust egyetért az észrevétellel és a jövőben belefoglalja a költségvetésbe a várható illetménykiigazításokat, és növelni fogja a korrekciós együtthatót, amelyekről valószínűleg a költségvetés elfogadása után döntenek. |
| --- | --- |

11.

Az Eurojust egyetért az észrevétellel és a jövőben belefoglalja a költségvetésbe a várható illetménykiigazításokat, és növelni fogja a korrekciós együtthatót, amelyekről valószínűleg a költségvetés elfogadása után döntenek.

| 12. | Az Eurojust egyetért az észrevétellel. |
| --- | --- |

12.

Az Eurojust egyetért az észrevétellel.

---

| 9.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 409/324 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 409/324

---

JELENTÉS

az Európai Rendőrségi Hivatal 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról a Hivatal válaszával együtt

(2015/C 409/36)

BEVEZETÉS

| 1. | A hágai székhelyű Európai Rendőrségi Hivatalt (a továbbiakban: a Hivatal, más néven EUROPOL), a 2009/371/IB tanácsi határozat (1) hozta létre. A Hivatal célja, hogy támogassa és erősítse a tagállamok rendőri hatóságainak és egyéb bűnüldöző szolgálatainak tevékenységét, valamint a közöttük folytatott kölcsönös együttműködést a két vagy több tagállamot érintő bűncselekmények, a terrorizmus és az uniós politikák alá tartozó közös érdekeket sértő bűnözési formák megelőzése és üldözése terén (2). |
| --- | --- |

1.

A hágai székhelyű Európai Rendőrségi Hivatalt (a továbbiakban: a Hivatal, más néven EUROPOL), a 2009/371/IB tanácsi határozat (1) hozta létre. A Hivatal célja, hogy támogassa és erősítse a tagállamok rendőri hatóságainak és egyéb bűnüldöző szolgálatainak tevékenységét, valamint a közöttük folytatott kölcsönös együttműködést a két vagy több tagállamot érintő bűncselekmények, a terrorizmus és az uniós politikák alá tartozó közös érdekeket sértő bűnözési formák megelőzése és üldözése terén (2).

A MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZATOT ALÁTÁMASZTÓ INFORMÁCIÓK

| 2. | A Számvevőszék ellenőrzési módszere analitikus ellenőrzési eljárásokat, tranzakciók közvetlen tesztelését, valamint a Hivatal felügyeleti és kontrollrendszereiben alkalmazott fő kontrollmechanizmusok értékelését foglalja magában. Mindez kiegészül más ellenőrök munkájából származó bizonyítékokkal, valamint a vezetői teljességi nyilatkozatok elemzésével. |
| --- | --- |

2.

A Számvevőszék ellenőrzési módszere analitikus ellenőrzési eljárásokat, tranzakciók közvetlen tesztelését, valamint a Hivatal felügyeleti és kontrollrendszereiben alkalmazott fő kontrollmechanizmusok értékelését foglalja magában. Mindez kiegészül más ellenőrök munkájából származó bizonyítékokkal, valamint a vezetői teljességi nyilatkozatok elemzésével.

| MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT









  3. | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke alapján a Számvevőszék ellenőrizte a következőket:






  a) | a Hivatal éves beszámolója, amely a 2014. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból (3) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (4) áll; |
| --- | --- | --- |

MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT

3.

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke alapján a Számvevőszék ellenőrizte a következőket:

a)

a Hivatal éves beszámolója, amely a 2014. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból (3) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (4) áll;

| b) | a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége. |
| --- | --- |

b)

a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége.

A vezetés felelőssége

| 4. | A vezetés felelőssége a Hivatal éves beszámolójának elkészítése és valós bemutatása, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége (5):






  a) | A Hivatal éves beszámolója tekintetében a vezetés felelősségi körébe tartozik: az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és valós bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítása, megvalósítása és fenntartása; a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok alapján megfelelő számviteli politika megválasztása és alkalmazása (6); és a körülményeknek megfelelően ésszerű számviteli becslések készítése. Az igazgató hagyja jóvá a Hivatal éves beszámolóját azután, hogy a számvitelért felelős tisztviselő az összes rendelkezésre álló információ alapján egy olyan kísérő nyilatkozattal egyetemben elkészítette azt, amelyben a tisztviselő többek között kijelenti, hogy ésszerű bizonyossággal rendelkezik afelől, hogy a beszámoló minden lényeges szempontból valós és hű képet ad a Hivatal pénzügyi helyzetéről. |
| --- | --- | --- |

4.

A vezetés felelőssége a Hivatal éves beszámolójának elkészítése és valós bemutatása, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége (5):

a)

A Hivatal éves beszámolója tekintetében a vezetés felelősségi körébe tartozik: az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és valós bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítása, megvalósítása és fenntartása; a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok alapján megfelelő számviteli politika megválasztása és alkalmazása (6); és a körülményeknek megfelelően ésszerű számviteli becslések készítése. Az igazgató hagyja jóvá a Hivatal éves beszámolóját azután, hogy a számvitelért felelős tisztviselő az összes rendelkezésre álló információ alapján egy olyan kísérő nyilatkozattal egyetemben elkészítette azt, amelyben a tisztviselő többek között kijelenti, hogy ésszerű bizonyossággal rendelkezik afelől, hogy a beszámoló minden lényeges szempontból valós és hű képet ad a Hivatal pénzügyi helyzetéről.

| b) | A vezetés felelőssége a mögöttes tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, illetve a gondos pénzgazdálkodás elveinek követése tekintetében abban áll, hogy ki kell alakítania, meg kell valósítania és fenn kell tartania egy olyan eredményes és hatékony belső kontrollrendszert, amely megfelelő felügyelettel és alkalmas intézkedésekkel képes megakadályozni a szabálytalanságokat és csalásokat, illetve szükség esetén jogi eljárásokkal képes visszaszerezni a tévesen kifizetett vagy felhasznált pénzösszegeket. |
| --- | --- |

b)

A vezetés felelőssége a mögöttes tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, illetve a gondos pénzgazdálkodás elveinek követése tekintetében abban áll, hogy ki kell alakítania, meg kell valósítania és fenn kell tartania egy olyan eredményes és hatékony belső kontrollrendszert, amely megfelelő felügyelettel és alkalmas intézkedésekkel képes megakadályozni a szabálytalanságokat és csalásokat, illetve szükség esetén jogi eljárásokkal képes visszaszerezni a tévesen kifizetett vagy felhasznált pénzösszegeket.

Az ellenőr felelőssége

| 5. | A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzése alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Európai Parlament és a Tanács számára (7) az éves beszámoló megbízhatóságára és a mögöttes tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. A Számvevőszék az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjai és etikai kódexe, valamint a legfőbb ellenőrző intézményeknek az INTOSAI által elfogadott nemzetközi standardjai szerint végzi ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy ésszerű bizonyosságot szerezhessen arról, hogy a Hivatal éves beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

5.

A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzése alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Európai Parlament és a Tanács számára (7) az éves beszámoló megbízhatóságára és a mögöttes tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. A Számvevőszék az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjai és etikai kódexe, valamint a legfőbb ellenőrző intézményeknek az INTOSAI által elfogadott nemzetközi standardjai szerint végzi ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy ésszerű bizonyosságot szerezhessen arról, hogy a Hivatal éves beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek.

| 6. | Az ellenőrzés olyan eljárásokat foglal magában, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték szerezhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőrnek egy arra irányuló kockázatelemzés alapján kialakított szakmai megítélésétől függ, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba a beszámolóban, illetve az Európai Unió jogi keretei által meghatározott követelményektől való lényeges eltérés az annak alapjául szolgáló tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr mérlegeli a szervezetnek a beszámoló elkészítése és valós bemutatása szempontjából releváns belső kontrollmechanizmusait, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségének és szabályszerűségének biztosítása céljából alkalmazott felügyeleti és kontrollrendszereit, és a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárásokat alakít ki. Az ellenőrzés része továbbá az alkalmazott számviteli politika megfelelőségének, a számviteli becslések ésszerűségének és a beszámoló általános bemutatásának értékelése. E jelentés és a megbízhatósági nyilatkozat elkészítése során a Számvevőszék az Unió költségvetési rendelete (8) 208. cikke (4) bekezdésének megfelelően figyelembe vette a független külső ellenőr által a Hivatal beszámolóira nézve végzett ellenőrzési tevékenységet. |
| --- | --- |

6.

Az ellenőrzés olyan eljárásokat foglal magában, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték szerezhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőrnek egy arra irányuló kockázatelemzés alapján kialakított szakmai megítélésétől függ, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba a beszámolóban, illetve az Európai Unió jogi keretei által meghatározott követelményektől való lényeges eltérés az annak alapjául szolgáló tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr mérlegeli a szervezetnek a beszámoló elkészítése és valós bemutatása szempontjából releváns belső kontrollmechanizmusait, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségének és szabályszerűségének biztosítása céljából alkalmazott felügyeleti és kontrollrendszereit, és a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárásokat alakít ki. Az ellenőrzés része továbbá az alkalmazott számviteli politika megfelelőségének, a számviteli becslések ésszerűségének és a beszámoló általános bemutatásának értékelése. E jelentés és a megbízhatósági nyilatkozat elkészítése során a Számvevőszék az Unió költségvetési rendelete (8) 208. cikke (4) bekezdésének megfelelően figyelembe vette a független külső ellenőr által a Hivatal beszámolóira nézve végzett ellenőrzési tevékenységet.

| 7. | A Számvevőszék úgy véli, hogy az összegyűjtött ellenőrzési bizonyítékok elégségesek és megfelelőek megbízhatósági nyilatkozata megalapozásához. |
| --- | --- |

7.

A Számvevőszék úgy véli, hogy az összegyűjtött ellenőrzési bizonyítékok elégségesek és megfelelőek megbízhatósági nyilatkozata megalapozásához.

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról

| 8. | A Számvevőszék véleménye szerint a Hivatal éves beszámolója minden lényeges szempontból híven és pénzügyi szabályzata előírásainak, valamint a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályoknak megfelelően tükrözi a 2014. december 31-i pénzügyi helyzetet, a tárgyévi gazdasági események eredményét és a pénzforgalmat. |
| --- | --- |

8.

A Számvevőszék véleménye szerint a Hivatal éves beszámolója minden lényeges szempontból híven és pénzügyi szabályzata előírásainak, valamint a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályoknak megfelelően tükrözi a 2014. december 31-i pénzügyi helyzetet, a tárgyévi gazdasági események eredményét és a pénzforgalmat.

Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről

| 9. | A Számvevőszék véleménye szerint a 2014. december 31-én véget ért évre vonatkozó éves beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

9.

A Számvevőszék véleménye szerint a 2014. december 31-én véget ért évre vonatkozó éves beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek.

| 10. | A Számvevőszék véleményei függetlenek az alábbi megjegyzésektől. |
| --- | --- |

10.

A Számvevőszék véleményei függetlenek az alábbi megjegyzésektől.

MEGJEGYZÉSEK A KÖLTSÉGVETÉSI GAZDÁLKODÁSRÓL

| 11. | A költségvetés-felhasználási arány 2014-ben jelentős mértékben javult, a kötelezettségvállalási előirányzatok teljes átvitele 5,7 millió euróra, vagyis 6,7 %-ra csökkent (2013: 11,6 %; 2012: 19,6 %). A lekötött előirányzatok átvitele viszonylag nagy volt a II. cím esetében (Igazgatási kiadások), 1,9 millió euro, vagyis 27 % (2013: 3,0 millió euro, vagyis 41 %). Ezek elsősorban az Europol 2011-ben használatba vett székhelyének karbantartására és módosításaira vonatkoztak (1,1 millió euro). |
| --- | --- |

11.

A költségvetés-felhasználási arány 2014-ben jelentős mértékben javult, a kötelezettségvállalási előirányzatok teljes átvitele 5,7 millió euróra, vagyis 6,7 %-ra csökkent (2013: 11,6 %; 2012: 19,6 %). A lekötött előirányzatok átvitele viszonylag nagy volt a II. cím esetében (Igazgatási kiadások), 1,9 millió euro, vagyis 27 % (2013: 3,0 millió euro, vagyis 41 %). Ezek elsősorban az Europol 2011-ben használatba vett székhelyének karbantartására és módosításaira vonatkoztak (1,1 millió euro).

| 12. | Az előző évről átvitt lekötött előirányzatok törlési aránya magas volt, 22 % (2013: 9 %). A törlések elsősorban külső szolgáltatók által végrehajtott késedelmes informatikai projektekkel voltak kapcsolatosak (főként a dokumentum- és vagyonkezelés, valamint a rendőrségi adatok cseréje terén). |
| --- | --- |

12.

Az előző évről átvitt lekötött előirányzatok törlési aránya magas volt, 22 % (2013: 9 %). A törlések elsősorban külső szolgáltatók által végrehajtott késedelmes informatikai projektekkel voltak kapcsolatosak (főként a dokumentum- és vagyonkezelés, valamint a rendőrségi adatok cseréje terén).

A KORÁBBI ÉVEK MEGJEGYZÉSEINEK HASZNOSULÁSA

| 13. | Az I. melléklet áttekintést ad a korábbi évek számvevőszéki megjegyzései nyomán tett helyesbítő intézkedésekről. |
| --- | --- |

13.

Az I. melléklet áttekintést ad a korábbi évek számvevőszéki megjegyzései nyomán tett helyesbítő intézkedésekről.

A jelentést 2015. szeptember 8-i luxembourgi ülésén fogadta el a Milan Martin CVIKL számvevőszéki tag elnökölte IV. Kamara.

a Számvevőszék nevében

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

elnök

---

(1)  HL L 121., 2009.5.15., 37. o.

1

(2)  A Hivatal hatáskörét és tevékenységeit a II. melléklet foglalja össze, tájékoztató jelleggel.

2

II. melléklet

(3)  Ezek a következőkből állnak: mérleg, eredménykimutatás, pénzforgalmi kimutatás, a nettó eszközállomány változásainak kimutatása, a számviteli politika meghatározó alapelveinek összefoglalása és további magyarázatok.

3

(4)  Ezek a költségvetési eredménykimutatásból és a költségvetési eredménykimutatás mellékletéből állnak.

4

(5)  Az 1271/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (HL L 328., 2013.12.7., 42. o.) 39. és 50. cikke.

5

(6)  A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok a Könyvvizsgálók Nemzetközi Szövetsége (IFAC) által kibocsátott Nemzetközi Költségvetési Számviteli Standardokra (IPSAS), illetve adott esetben a Nemzetközi Számviteli Standard Testület (IASB) által kibocsátott Nemzetközi Számviteli Standardokra (IAS)/Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardokra (IFRS) támaszkodnak.

6

(7)  Az 1271/2013/EU rendelet 107. cikke.

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 966/2012/EU, Euratom rendelete (HL L 298., 2012.10.26., 1. o.).

8

---

I. MELLÉKLET

A korábbi évek megjegyzéseinek hasznosulása

| Év | A Számvevőszék megjegyzése | A helyesbítő intézkedés állapota
  (végrehajtva/folyamatban/végrehajtandó/n.a.) |
| --- | --- | --- |
| 2011 | Kivételek és eltérések rögzítésére a 2011-es kifizetések 7 %-ánál került sor. | Folyamatban |
| 2013 | Noha a Hivatal az elmúlt években javított a közbeszerzési eljárások előkészítésén, végrehajtásán és dokumentálásán, mégsem minden 2013-as döntését hozta kellően konkrét kiválasztási kritériumok és reális árajánlatok alapján, illetve a bevett szakmai követelményekkel összhangban. Ez befolyásolta a közbeszerzési eljárások eredményességét. | Folyamatban |
| 2013 | A költségvetés-felhasználási arány 2013-ban tovább javult, a kötelezettségvállalási előirányzatok teljes átvitele 9,4 millió euróra, vagyis 11,6 %-ra csökkent (2012: 16,3 millió euro, vagyis 19,6 %). A lekötött előirányzatok átvitele azonban viszonylag nagy volt a II. cím esetében (Igazgatási kiadások), 3,0 millió euro, vagyis 41 % (2012: 4,2 millió euro, vagyis 49 %). Ezek elsősorban az épületnek az év végére tervezett módosításaira vonatkoztak (1,8 millió euro), valamint egyéb olyan adminisztratív költségekre, amelyekről a számlák még nem érkeztek meg év végéig. | n.a. |

Év

A Számvevőszék megjegyzése

A helyesbítő intézkedés állapota

(végrehajtva/folyamatban/végrehajtandó/n.a.)

2011

Kivételek és eltérések rögzítésére a 2011-es kifizetések 7 %-ánál került sor.

Folyamatban

2013

Noha a Hivatal az elmúlt években javított a közbeszerzési eljárások előkészítésén, végrehajtásán és dokumentálásán, mégsem minden 2013-as döntését hozta kellően konkrét kiválasztási kritériumok és reális árajánlatok alapján, illetve a bevett szakmai követelményekkel összhangban. Ez befolyásolta a közbeszerzési eljárások eredményességét.

Folyamatban

2013

A költségvetés-felhasználási arány 2013-ban tovább javult, a kötelezettségvállalási előirányzatok teljes átvitele 9,4 millió euróra, vagyis 11,6 %-ra csökkent (2012: 16,3 millió euro, vagyis 19,6 %). A lekötött előirányzatok átvitele azonban viszonylag nagy volt a II. cím esetében (Igazgatási kiadások), 3,0 millió euro, vagyis 41 % (2012: 4,2 millió euro, vagyis 49 %). Ezek elsősorban az épületnek az év végére tervezett módosításaira vonatkoztak (1,8 millió euro), valamint egyéb olyan adminisztratív költségekre, amelyekről a számlák még nem érkeztek meg év végéig.

n.a.

---

II. MELLÉKLET

Európai Rendőrségi Hivatal (Hága)

Hatáskör és tevékenységek

| A Szerződésből eredő uniós hatáskör


  (az Európai Unió működéséről szóló szerződés 88. cikke) | „Az Europol feladata, hogy támogassa és erősítse a tagállamok rendőri hatóságainak és egyéb bűnüldöző szolgálatainak tevékenységét, valamint a közöttük folytatott kölcsönös együttműködést a két vagy több tagállamot érintő bűncselekmények, a terrorizmus és az uniós politikák alá tartozó közös érdekeket sértő bűnözési formák megelőzése és üldözése terén.” |
| --- | --- |
| A Hivatal hatásköre


  (a Tanács 2009/371/IB határozata az Európai Rendőrségi Hivatal (Europol) létrehozásáról) | Hatáskör

  Az Europol hatásköre a szervezett bűnözésre, a terrorizmusra és a súlyos bűncselekményeknek két vagy több tagállamot érintő egyéb formáira terjed ki, azokban az esetekben, amelyekben a bűncselekmények kiterjedése, jelentősége és következményei a tagállamok közös fellépését teszik szükségessé.
  Az Europol hatásköre a 4. cikk (3) bekezdésében meghatározott kapcsolódó bűncselekményekre is kiterjed.

  Fő feladatok







  — | az információk és bűnüldözési operatív információk összegyűjtése, tárolása, feldolgozása, elemzése és cseréje, |

A Szerződésből eredő uniós hatáskör

(az Európai Unió működéséről szóló szerződés 88. cikke)

„Az Europol feladata, hogy támogassa és erősítse a tagállamok rendőri hatóságainak és egyéb bűnüldöző szolgálatainak tevékenységét, valamint a közöttük folytatott kölcsönös együttműködést a két vagy több tagállamot érintő bűncselekmények, a terrorizmus és az uniós politikák alá tartozó közös érdekeket sértő bűnözési formák megelőzése és üldözése terén.”

A Hivatal hatásköre

(a Tanács 2009/371/IB határozata az Európai Rendőrségi Hivatal (Europol) létrehozásáról)

Hatáskör

Az Europol hatásköre a szervezett bűnözésre, a terrorizmusra és a súlyos bűncselekményeknek két vagy több tagállamot érintő egyéb formáira terjed ki, azokban az esetekben, amelyekben a bűncselekmények kiterjedése, jelentősége és következményei a tagállamok közös fellépését teszik szükségessé.

Az Europol hatásköre a 4. cikk (3) bekezdésében meghatározott kapcsolódó bűncselekményekre is kiterjed.

Fő feladatok

—

az információk és bűnüldözési operatív információk összegyűjtése, tárolása, feldolgozása, elemzése és cseréje,

| — | a tagállamok illetékes hatóságainak haladéktalan értesítése az őket érintő információkról és a bűncselekmények között feltárt bármilyen összefüggésről, a 8. cikkben említett nemzeti egységek útján, |
| --- | --- |

—

a tagállamok illetékes hatóságainak haladéktalan értesítése az őket érintő információkról és a bűncselekmények között feltárt bármilyen összefüggésről, a 8. cikkben említett nemzeti egységek útján,

| — | a tagállamokban folyó nyomozás segítése, különösen azzal, hogy minden jelentőséggel bíró információt továbbít a nemzeti egységeknek, |
| --- | --- |

—

a tagállamokban folyó nyomozás segítése, különösen azzal, hogy minden jelentőséggel bíró információt továbbít a nemzeti egységeknek,

| — | meghatározott esetekben az érintett tagállamok illetékes hatóságainak felkérése nyomozások kezdeményezésére, lefolytatására vagy koordinálására, valamint javaslattétel közös nyomozócsoportok létrehozására, |
| --- | --- |

—

meghatározott esetekben az érintett tagállamok illetékes hatóságainak felkérése nyomozások kezdeményezésére, lefolytatására vagy koordinálására, valamint javaslattétel közös nyomozócsoportok létrehozására,

| — | bűnüldözési operatív információk és elemzési támogatás nyújtása a tagállamoknak nagyszabású nemzetközi eseményekkel kapcsolatban, |
| --- | --- |

—

bűnüldözési operatív információk és elemzési támogatás nyújtása a tagállamoknak nagyszabású nemzetközi eseményekkel kapcsolatban,

| — | fenyegetésértékelések, stratégiai elemzések és a Hivatal célkitűzéséhez kapcsolódó általános helyzetjelentések készítése, beleértve a szervezett bűnözés általi fenyegetés értékelését, |
| --- | --- |

—

fenyegetésértékelések, stratégiai elemzések és a Hivatal célkitűzéséhez kapcsolódó általános helyzetjelentések készítése, beleértve a szervezett bűnözés általi fenyegetés értékelését,

| — | támogatás nyújtása a tagállamoknak az internetről történő információgyűjtéssel és -elemzéssel kapcsolatos feladataikat illetően, ekképp segítve az internet felhasználásával elkövetett vagy általa elősegített bűncselekmények azonosítását. |
| --- | --- |

—

támogatás nyújtása a tagállamoknak az internetről történő információgyűjtéssel és -elemzéssel kapcsolatos feladataikat illetően, ekképp segítve az internet felhasználásával elkövetett vagy általa elősegített bűncselekmények azonosítását.

Egyéb feladatok

| — | a tagállamok illetékes hatóságainak nyomozati eljárásaiban alkalmazott különös ismeretek elmélyítése és nyomozási tanácsadás, |
| --- | --- |

—

a tagállamok illetékes hatóságainak nyomozati eljárásaiban alkalmazott különös ismeretek elmélyítése és nyomozási tanácsadás,

| — | stratégiai jelentőségű bűnüldözési operatív információk szolgáltatása az operatív tevékenységekhez nemzeti és uniós szinten rendelkezésre álló erőforrások eredményes és hatékony felhasználásának megkönnyítése és elősegítése céljából, valamint e tevékenységek támogatása. |
| --- | --- |

—

stratégiai jelentőségű bűnüldözési operatív információk szolgáltatása az operatív tevékenységekhez nemzeti és uniós szinten rendelkezésre álló erőforrások eredményes és hatékony felhasználásának megkönnyítése és elősegítése céljából, valamint e tevékenységek támogatása.

Ezenkívül a Hivatal segítségnyújtással, tanácsadással és kutatással is támogatja a tagállamokat a következő területeken

| — | az illetékes hatóságok tagjainak képzése, adott esetben az Európai Rendőrakadémiával együttműködve, |
| --- | --- |

—

az illetékes hatóságok tagjainak képzése, adott esetben az Európai Rendőrakadémiával együttműködve,

| — | az illetékes hatóságok munkájának szervezése és felszerelésük a tagállamok közötti technikai segítségnyújtás előmozdításával, |
| --- | --- |

—

az illetékes hatóságok munkájának szervezése és felszerelésük a tagállamok közötti technikai segítségnyújtás előmozdításával,

| — | bűnmegelőzési módszerek, |
| --- | --- |

—

bűnmegelőzési módszerek,

| — | technikai és bűnügyi tudományos módszerek és elemzés, valamint nyomozati eljárások. |
| --- | --- |

—

technikai és bűnügyi tudományos módszerek és elemzés, valamint nyomozati eljárások.

Az Europol az euro-hamisítás elleni küzdelem központi hivatalaként is eljár, az euro pénzhamisítás elleni, az Europolnak az euro-hamisítás elleni küzdelem központi hivatalává történő kijelölése általi védelméről szóló, 2005. július 12-i 2005/511/IB tanácsi határozatnak megfelelően.

Az Európai Unió és az Amerikai Egyesült Államok között a pénzügyi üzenetadatoknak az Európai Unió általi feldolgozásáról és az Egyesült Államok részére a „terrorizmus finanszírozásának felderítését célzó program” céljára történő továbbításáról szóló megállapodás értelmében az Europol feldolgoz és továbbít pénzügyi üzenetadatokat.

Az Europol továbbra is törekszik a prümi információs szolgálat létrehozására, hogy ezzel támogassa a Prümi Határozatok napi szintű alkalmazását, a Prümi Határozatok végrehajtásának felgyorsításáról szóló, 2011. december 13-i tanácsi következtetések értelmében.

Az Europol támogatja a szervezett és súlyos nemzetközi bűnözésre vonatkozó európai uniós szakpolitikai ciklust, illetve a szervezett és súlyos nemzetközi bűnözésre vonatkozó európai uniós szakpolitikai ciklus meghatározásáról és végrehajtásáról szóló tanácsi következtetésekkel, majd az ezt követő, a szervezett bűnözés elleni küzdelemmel kapcsolatos, a 2011 és 2013 közötti időszakra szóló uniós prioritások meghatározásáról szóló 2011. május 27-i tanácsi következtetésekkel összhangban lévő EMPACT (1)-projekteket.

Az Europol ad otthont a Számítástechnikai Bűnözés Elleni Európai Központnak, és kapcsolattartó pontként működik a számítástechnikai bűnözés elleni küzdelem terén, a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek címzett 2012. március 28-i COM(2012) 140 final bizottsági közleménnyel összhangban: „Küzdelem digitális korunk bűnözésével: Számítástechnikai Bűnözés Elleni Európai Központ létrehozása”.

Irányítás

Igazgatóság

Az igazgatótanács tagállamonként egy-egy képviselőből és a Bizottság egy képviselőjéből áll.

Igazgató

| — | Az igazgatótanács által összeállított, legalább három jelöltet tartalmazó listáról a Tanács választja ki minősített többséggel négyéves időszakra (amely további legfeljebb négy évre meghosszabbítható). |
| --- | --- |

—

Az igazgatótanács által összeállított, legalább három jelöltet tartalmazó listáról a Tanács választja ki minősített többséggel négyéves időszakra (amely további legfeljebb négy évre meghosszabbítható).

| — | Munkáját három igazgatóhelyettes segíti, akiket szintén egyszer meghosszabbítható négyéves időszakra jelölnek ki. |
| --- | --- |

—

Munkáját három igazgatóhelyettes segíti, akiket szintén egyszer meghosszabbítható négyéves időszakra jelölnek ki.

| — | Az Europolt az igazgató vezeti, aki feladatai ellátását tekintve az igazgatótanácsnak felel. |
| --- | --- |

—

Az Europolt az igazgató vezeti, aki feladatai ellátását tekintve az igazgatótanácsnak felel.

| — | Az Europol törvényes képviselője. |
| --- | --- |

—

Az Europol törvényes képviselője.

Külső ellenőrzés

Európai Számvevőszék.

Belső ellenőrzés

| — | Az Európai Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálata. |
| --- | --- |

—

Az Európai Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálata.

| — | Belső ellenőrző részleg. |
| --- | --- |

—

Belső ellenőrző részleg.

Adatvédelem és a személyiségi jogok védelme

| — | Közös felügyeleti szerv (Joint Supervisory Body, JSB). |
| --- | --- |

—

Közös felügyeleti szerv (Joint Supervisory Body, JSB).

| — | Adatvédelmi tisztviselő. |
| --- | --- |

—

Adatvédelmi tisztviselő.

A zárszámadás elfogadásáért felelős hatóság

Az Európai Parlament, a Tanács minősített többséggel elfogadott ajánlásának figyelembevételével.

A Hivatal rendelkezésére bocsátott erőforrások 2014-ben (2013)

Végleges 2014-es költségvetés

84,3(82,5) millió euro

Létszám 2014-ben

| — | Ideiglenes alkalmazottak: a létszámterv szerint 450 (457). Tényleges létszám 2014.12.31-én = 427 (426), ebbe nem értendő bele 13 ideiglenes alkalmazotti álláshely, amelyek 2014.12.31-én ugyan nem voltak betöltve, de a munkaerő-felvételi eljárás lezárultával a felvételi értesítőt már kiküldték a kiválasztott jelölteknek. Az év végi 10 betöltetlen álláshely közül 9 olyan volt, amely 2015 januárjával megszűnik |
| --- | --- |

—

Ideiglenes alkalmazottak: a létszámterv szerint 450 (457). Tényleges létszám 2014.12.31-én = 427 (426), ebbe nem értendő bele 13 ideiglenes alkalmazotti álláshely, amelyek 2014.12.31-én ugyan nem voltak betöltve, de a munkaerő-felvételi eljárás lezárultával a felvételi értesítőt már kiküldték a kiválasztott jelölteknek. Az év végi 10 betöltetlen álláshely közül 9 olyan volt, amely 2015 januárjával megszűnik

| — | Kirendelt nemzeti szakértők: 31 (34) (tényleges év végi szám) |
| --- | --- |

—

Kirendelt nemzeti szakértők: 31 (34) (tényleges év végi szám)

| — | Szerződéses alkalmazottak: 103 (94) (tényleges év végi szám) |
| --- | --- |

—

Szerződéses alkalmazottak: 103 (94) (tényleges év végi szám)

Termékek és szolgáltatások 2014-ben (2013)

Az Europol mint a bűnüldözési műveletek fő uniós támogató központja

A műveletek során, illetve a közös nyomozócsoportoknak nyújtott operatív támogatás körébe tartoznak a következők: adatfeldolgozás, keresztellenőrzési jelentések, hírszerzési tájékoztatók, technikai/kriminalisztikai támogatás és szakértelem, mobil iroda telepítése, elemző jelentések, operatív koordináció az Europol székhelyén, operatív találkozók, pénzügyi támogatás stb. Az Europol nagyobb mennyiségű és jobb minőségű operatív termékkel és szolgáltatással támogatott egyre több kiemelt, illetve EMPACT-vonatkozású műveletet, többek között az alábbiak révén:

| — | 34  472 határokon átnyúló ügy kapcsán nyújtott támogatást. Ezek közül 13  693 ügyet a SIENA-t 2014 januárjától alkalmazó Eurorégiós Rendőrségi Információs és Kooperációs Központ (EPICC) indított el. Az EPICC-ügyeken kívül az Europol 20  779 esetben nyújtott támogatást, ami 2013-hoz (18  310) képest 13 %-os növekedést jelent. |
| --- | --- |

—

34  472 határokon átnyúló ügy kapcsán nyújtott támogatást. Ezek közül 13  693 ügyet a SIENA-t 2014 januárjától alkalmazó Eurorégiós Rendőrségi Információs és Kooperációs Központ (EPICC) indított el. Az EPICC-ügyeken kívül az Europol 20  779 esetben nyújtott támogatást, ami 2013-hoz (18  310) képest 13 %-os növekedést jelent.

| — | Az Europol 632 nyomozást támogatott aktívan a tagállamokban, a kiemelt bűnözési fajtákra összpontosítva. |
| --- | --- |

—

Az Europol 632 nyomozást támogatott aktívan a tagállamokban, a kiemelt bűnözési fajtákra összpontosítva.

| — | Az Europol olyan hírszerzésen alapuló nagyszabású műveleteket koordinált és támogatott, amelyek keretében Unió-szerte közös fellépésekre került sor bűnözési gócokban és kiemelt fontosságú célpontokon, s amelyek jó operatív eredménnyel jártak (pl. Arkhimédész-művelet, a repülőjegy-vásárlással kapcsolatos csalások elleni akciónap). |
| --- | --- |

—

Az Europol olyan hírszerzésen alapuló nagyszabású műveleteket koordinált és támogatott, amelyek keretében Unió-szerte közös fellépésekre került sor bűnözési gócokban és kiemelt fontosságú célpontokon, s amelyek jó operatív eredménnyel jártak (pl. Arkhimédész-művelet, a repülőjegy-vásárlással kapcsolatos csalások elleni akciónap).

| — | A Számítástechnikai Bűnözés Elleni Európai Központ (EC3) több számítógépes bűnözés elleni, határokon átnyúló vizsgálatot támogatott, szoros együttműködésben a tagállamokkal és – részben a magánszektorban tevékenykedő – külső partnerekkel. 2014. szeptember 1-jén az Europol székhelyén közös kísérleti munkacsoportként megkezdte tevékenységét a Számítástechnikai Bűnözés Elleni Közös Akció Munkacsoport (J-CAT). A J-CAT azzal a céllal jött létre, hogy együttműködési keretet biztosítson a tagállamok és az operatív együttműködő partnerek számára az internetes hírszerzési információk egybegyűjtésére és a számítástechnikai bűncselekmények határokon átnyúló vizsgálatának kezdeményező jellegű rangsorolására, előkészítésére és elindítására. Az EC3 által támogatott műveletek közül több mint 15-öt a J-CAT indított el. |
| --- | --- |

—

A Számítástechnikai Bűnözés Elleni Európai Központ (EC3) több számítógépes bűnözés elleni, határokon átnyúló vizsgálatot támogatott, szoros együttműködésben a tagállamokkal és – részben a magánszektorban tevékenykedő – külső partnerekkel. 2014. szeptember 1-jén az Europol székhelyén közös kísérleti munkacsoportként megkezdte tevékenységét a Számítástechnikai Bűnözés Elleni Közös Akció Munkacsoport (J-CAT). A J-CAT azzal a céllal jött létre, hogy együttműködési keretet biztosítson a tagállamok és az operatív együttműködő partnerek számára az internetes hírszerzési információk egybegyűjtésére és a számítástechnikai bűncselekmények határokon átnyúló vizsgálatának kezdeményező jellegű rangsorolására, előkészítésére és elindítására. Az EC3 által támogatott műveletek közül több mint 15-öt a J-CAT indított el.

| — | Az Europol pénzügyileg támogatott 29 eurohamisítási vizsgálatot. |
| --- | --- |

—

Az Europol pénzügyileg támogatott 29 eurohamisítási vizsgálatot.

| — | Az Europol 2014-ben 33 közös nyomozócsoport tevékenységét támogatta. Ebből az Europol 22 közös nyomozócsoport tevékenységét támogatta teljes jogú tagként, aláírt megállapodás értelmében. Az Europol által támogatott közös nyomozócsoportok egy kivételével az EMPACT-prioritásokhoz kapcsolódtak. |
| --- | --- |

—

Az Europol 2014-ben 33 közös nyomozócsoport tevékenységét támogatta. Ebből az Europol 22 közös nyomozócsoport tevékenységét támogatta teljes jogú tagként, aláírt megállapodás értelmében. Az Europol által támogatott közös nyomozócsoportok egy kivételével az EMPACT-prioritásokhoz kapcsolódtak.

| — | A tagállamokban végzett műveletek vezető vizsgálatvégző(i) és a tagállami szakértők nagyfokú elégedettségüket fejezték ki az Europol által nyújtott operatív támogatás kapcsán. |
| --- | --- |

—

A tagállamokban végzett műveletek vezető vizsgálatvégző(i) és a tagállami szakértők nagyfokú elégedettségüket fejezték ki az Europol által nyújtott operatív támogatás kapcsán.

| — | 2014-ben az Europol 5  617 operatív elemzési jelentést készített, a 2013-as 2  250 után (beleértve a keresztellenőrzési jelentéseket, operatív elemző jelentéseket, hírszerzési tájékoztatókat és alkalmi technikai elemző jelentéseket); |
| --- | --- |

—

2014-ben az Europol 5  617 operatív elemzési jelentést készített, a 2013-as 2  250 után (beleértve a keresztellenőrzési jelentéseket, operatív elemző jelentéseket, hírszerzési tájékoztatókat és alkalmi technikai elemző jelentéseket);

| — | Az Europol pénzügyileg támogatott 269 operatív megbeszélést és 54 EMPACT-találkozót. |
| --- | --- |

—

Az Europol pénzügyileg támogatott 269 operatív megbeszélést és 54 EMPACT-találkozót.

| — | Az Europol ellátta feladatát a TFTP megállapodás 4., 9. és 10. cikke végrehajtásában, minden kapcsolódó amerikai és tagállami megkeresés és információs nyom feldolgozásával. |
| --- | --- |

—

Az Europol ellátta feladatát a TFTP megállapodás 4., 9. és 10. cikke végrehajtásában, minden kapcsolódó amerikai és tagállami megkeresés és információs nyom feldolgozásával.

| — | Az ügyfelek elégedettségét 70 %-osnak mérték (ez az elmúlt években folyamatosan nőtt). |
| --- | --- |

—

Az ügyfelek elégedettségét 70 %-osnak mérték (ez az elmúlt években folyamatosan nőtt).

Stratégiai elemzési részleg

Stratégiai termékek, többek közt fenyegetésértékelések és helyzetelemző jelentések

| — | 26 stratégiai jelentés készült a szervezett bűnözésről, valamint 20 stratégiai jelentés a terrorizmusról, pl. az internetes szervezett bűnözésre vonatkozó fenyegetésértékelés (iOCTA), a metamfetaminra vonatkozó fenyegetésértékelés, jelentés a terrorizmus helyzetéről és alakulásáról az EU-ban (TE-SAT), az ISIL (2) terrorista mozgalomra és annak az EU-ra gyakorolt hatására vonatkozó fenyegetésértékelés, uniós helyzetjelentés a terrorista célokat szolgáló (különösen a Szíriába irányuló) utazásokról. |
| --- | --- |

—

26 stratégiai jelentés készült a szervezett bűnözésről, valamint 20 stratégiai jelentés a terrorizmusról, pl. az internetes szervezett bűnözésre vonatkozó fenyegetésértékelés (iOCTA), a metamfetaminra vonatkozó fenyegetésértékelés, jelentés a terrorizmus helyzetéről és alakulásáról az EU-ban (TE-SAT), az ISIL (2) terrorista mozgalomra és annak az EU-ra gyakorolt hatására vonatkozó fenyegetésértékelés, uniós helyzetjelentés a terrorista célokat szolgáló (különösen a Szíriába irányuló) utazásokról.

| — | A tagállami követőintézkedések lehetőségeire rámutatandó az Europol 96 korai előrejelző értesítést küldött szét (többek közt: Cyberbits, a terroristák elkövetési módszereit figyelemmel kísérő Terrorism Modus Operandi Monitor Bulletin, hírszerzési értesítők és ún. SCAN közlemények). |
| --- | --- |

—

A tagállami követőintézkedések lehetőségeire rámutatandó az Europol 96 korai előrejelző értesítést küldött szét (többek közt: Cyberbits, a terroristák elkövetési módszereit figyelemmel kísérő Terrorism Modus Operandi Monitor Bulletin, hírszerzési értesítők és ún. SCAN közlemények).

Az Europol mint a szervezett bűnözéssel kapcsolatos információk uniós központja

Információmenedzsment-részlegek, Biztonságos információcsere-hálózati alkalmazás (SIENA), Europol Információs Rendszer (EIS), Kapcsolattartó Irodák Hálózata.

| — | Az Europol, a tagállamok és a külső partnerek összesen 6 05  245 operatív üzenetet váltottak a SIENA-n keresztül. Ezek közül 65  691 üzenetváltás a SIENA-t 2014 januárjától alkalmazó Eurorégiós Rendőrségi Információs és Kooperációs Központhoz (EPICC) kötődik. Az EPICC SIENA-üzenetein kívül 5 39  554 operatív üzenetváltásra került sor, ami 2013-hoz (4 56  598) képest 18 %-os növekedést jelent. |
| --- | --- |

—

Az Europol, a tagállamok és a külső partnerek összesen 6 05  245 operatív üzenetet váltottak a SIENA-n keresztül. Ezek közül 65  691 üzenetváltás a SIENA-t 2014 januárjától alkalmazó Eurorégiós Rendőrségi Információs és Kooperációs Központhoz (EPICC) kötődik. Az EPICC SIENA-üzenetein kívül 5 39  554 operatív üzenetváltásra került sor, ami 2013-hoz (4 56  598) képest 18 %-os növekedést jelent.

| — | Az Europol 50  285(43  104) beküldött információt fogadott, ebből 47  157 (40  617) volt feldolgozandó, ami 2013-hoz képest 16 %-os növekedést jelent. |
| --- | --- |

—

Az Europol 50  285(43  104) beküldött információt fogadott, ebből 47  157 (40  617) volt feldolgozandó, ami 2013-hoz képest 16 %-os növekedést jelent.

| — | Az EIS rendszer 2014 végén 2 36  606 (2 45  142) tételt tartalmazott. Az EIS tartalmának év végi csökkenését az magyarázza, hogy egy új adatfeltöltő kifejlesztése kapcsán Hollandia a teljes adatállomány törlését tervezi. Az adatokat várhatóan 2015 folyamán fogják újból betáplálni. |
| --- | --- |

—

Az EIS rendszer 2014 végén 2 36  606 (2 45  142) tételt tartalmazott. Az EIS tartalmának év végi csökkenését az magyarázza, hogy egy új adatfeltöltő kifejlesztése kapcsán Hollandia a teljes adatállomány törlését tervezi. Az adatokat várhatóan 2015 folyamán fogják újból betáplálni.

| — | Az EIS rendszer 619 (560) határokon átnyúló bűnözéssel kapcsolatos személyi ellenőrzést (CBCC) generált. A CBCC-találatok száma annak ellenére nőtt, hogy az EIS nyilvántartásában szereplő adatok összmennyisége csökkent, ami arra utalhat, hogy az EIS-szel megosztott adatok minősége javult. |
| --- | --- |

—

Az EIS rendszer 619 (560) határokon átnyúló bűnözéssel kapcsolatos személyi ellenőrzést (CBCC) generált. A CBCC-találatok száma annak ellenére nőtt, hogy az EIS nyilvántartásában szereplő adatok összmennyisége csökkent, ami arra utalhat, hogy az EIS-szel megosztott adatok minősége javult.

| — | A 2014-es év végéig 573 (452) kijelölt illetékes hatóság (DCA), köztük nemzeti vagyon-visszaszerzési hivatalok (RCO), valamint számítástechnikai bűnözési egységek, pénzügyi hírszerző egységek (FIU), regionális platformok és harmadik országok kapcsolódtak rá a SIENA rendszerre. |
| --- | --- |

—

A 2014-es év végéig 573 (452) kijelölt illetékes hatóság (DCA), köztük nemzeti vagyon-visszaszerzési hivatalok (RCO), valamint számítástechnikai bűnözési egységek, pénzügyi hírszerző egységek (FIU), regionális platformok és harmadik országok kapcsolódtak rá a SIENA rendszerre.

| — | Az Europol 200 összekötő tisztviselőjének egyedi hálózata élő kapcsolatot biztosít az Europol hágai központja és a 28 tagállamban található Europol nemzeti egységek között. E tisztviselők megkönnyítik az információcserét és támogatást nyújtanak a folyamatban lévő nyomozásokhoz, valamint összehangolják azokat. Az Europolhoz tartozik 13 Unión kívüli ország, illetve szervezet összekötő tisztviselője is, akik együttműködési megállapodások alapján végeznek a Hivatallal közös tevékenységeket. Az Europol továbbá két összekötő tisztviselőt küldött Washingtonba (USA) és egyet az Interpol lyoni (Franciaország) központjába is. |
| --- | --- |

—

Az Europol 200 összekötő tisztviselőjének egyedi hálózata élő kapcsolatot biztosít az Europol hágai központja és a 28 tagállamban található Europol nemzeti egységek között. E tisztviselők megkönnyítik az információcserét és támogatást nyújtanak a folyamatban lévő nyomozásokhoz, valamint összehangolják azokat. Az Europolhoz tartozik 13 Unión kívüli ország, illetve szervezet összekötő tisztviselője is, akik együttműködési megállapodások alapján végeznek a Hivatallal közös tevékenységeket. Az Europol továbbá két összekötő tisztviselőt küldött Washingtonba (USA) és egyet az Interpol lyoni (Franciaország) központjába is.

Az Europol mint a bűnüldözési ismeretek uniós központja

Europol szakértői fórum (Europol Platform for Experts, EPE), adatcsereplatformok és adattárolási megoldások, szakismerethez kapcsolódó termékek és szolgáltatások, képzések, konferenciák és figyelemfelhívó rendezvények:

| — | az Europol szakértői fórum 33 szakterületre terjed ki, 6  045 aktív postafiókkal (32 platform és 4  419 felhasználó a 2014-es év végén), |
| --- | --- |

—

az Europol szakértői fórum 33 szakterületre terjed ki, 6  045 aktív postafiókkal (32 platform és 4  419 felhasználó a 2014-es év végén),

| — | az Europol különböző (az Europol, a CEPOL vagy a tagállamok által szervezett) képzések és webináriumok megtartását támogatta, |
| --- | --- |

—

az Europol különböző (az Europol, a CEPOL vagy a tagállamok által szervezett) képzések és webináriumok megtartását támogatta,

| — | az Europol megrendezte a székhelyén tartott éves európai rendőrségi konferenciát. |
| --- | --- |

—

az Europol megrendezte a székhelyén tartott éves európai rendőrségi konferenciát.

Külső kapcsolatok

Az Europol számos uniós partnerrel, harmadik országgal és nemzetközi szervezettel működik együtt. A partnerekkel folytatott információcserét kétoldalú együttműködési megállapodások szabályozzák. Az érintett felek stratégiai megállapodásaik alapján a személyes adatok kivételével bármely információt megoszthatnak egymással, míg külön operatív megállapodások a személyes adatok megosztását is lehetővé tehetik.

| — | A 2014-es év végén 19 stratégiai megállapodás és 14 operatív megállapodás volt érvényben (18 nem uniós országgal, 12 uniós szervvel és ügynökséggel, valamint 3 nemzetközi szervezettel, köztük az Interpollal). |
| --- | --- |

—

A 2014-es év végén 19 stratégiai megállapodás és 14 operatív megállapodás volt érvényben (18 nem uniós országgal, 12 uniós szervvel és ügynökséggel, valamint 3 nemzetközi szervezettel, köztük az Interpollal).

| — | Összesen 11 operatív együttműködő partnernek és 4 stratégiai együttműködő partnernek van közvetlen hozzáférése a SIENA-hoz. |
| --- | --- |

—

Összesen 11 operatív együttműködő partnernek és 4 stratégiai együttműködő partnernek van közvetlen hozzáférése a SIENA-hoz.

| — | A 2014-es év végéig 10, operatív együttműködési megállapodást kötött külső partner kötődött legalább egy kapcsolattartó ponthoz. |
| --- | --- |

—

A 2014-es év végéig 10, operatív együttműködési megállapodást kötött külső partner kötődött legalább egy kapcsolattartó ponthoz.

| — | Külső partnerekkel történő információcserére 23 %-kal több alkalommal (10  651-szer) került sor, mint 2013-ban (8  663). |
| --- | --- |

—

Külső partnerekkel történő információcserére 23 %-kal több alkalommal (10  651-szer) került sor, mint 2013-ban (8  663).

| — | További hosszú távú stratégiai partnerségek kötésére került sor a magánszektorral. Az EC3 2014-ben 17 egyetértési megállapodást kötött a magánszektor olyan képviselőivel, mint a Microsoft, a McAfee, a Cloud Security Alliance, az EBF, a Kaspersky és a Symantec. |
| --- | --- |

—

További hosszú távú stratégiai partnerségek kötésére került sor a magánszektorral. Az EC3 2014-ben 17 egyetértési megállapodást kötött a magánszektor olyan képviselőivel, mint a Microsoft, a McAfee, a Cloud Security Alliance, az EBF, a Kaspersky és a Symantec.

---

(1)  A bűnözés általi fenyegetettség elleni európai multidiszciplináris platform (EMPACT).

(2)  Iraki és Levantei Iszlám Állam (ISIL).

Forrás: A Hivataltól származó melléklet.

---

A HIVATAL VÁLASZA

| 11. | Az Europol tudomásul veszi a Számvevőszék észrevételét, és továbbra is törekszik a költségvetés hatékony és megfelelő végrehajtására, különös tekintettel az igazgatási kiadásokkal kapcsolatos átvitelekre. |
| --- | --- |

11.

Az Europol tudomásul veszi a Számvevőszék észrevételét, és továbbra is törekszik a költségvetés hatékony és megfelelő végrehajtására, különös tekintettel az igazgatási kiadásokkal kapcsolatos átvitelekre.

| 12. | Az Europol tudomásul veszi a Számvevőszék észrevételét, amely szerint magas volt az előző évről átvitt előirányzatok törlési aránya. A késedelmes informatikai projektek az Europol által beszerzett, úgynevezett „kulcsrakész” megoldásokkal voltak kapcsolatosak. Az e projektekhez kapcsolódó költségvetés alacsony felhasználási szintje főként annak az eredménye, hogy a szállítók nem tartották magukat az elfogadott ütemtervhez. A késedelmek nem voltak kihatással az üzletmenetre, mert a már meglévő IT-megoldások a releváns rendszerek vonatkozásában használatban maradtak. Megjegyzendő, hogy az Europol az előző pénzügyi évhez képest abszolút számokban kifejezve jelentős mértékben csökkentette az átviteleket. Így a külső vállalkozók általi késedelmes teljesítés ellenére a tényleges nominális növekedés 2014 végén 0,9 millió euro volt (2013-hoz képest). |
| --- | --- |

12.

Az Europol tudomásul veszi a Számvevőszék észrevételét, amely szerint magas volt az előző évről átvitt előirányzatok törlési aránya. A késedelmes informatikai projektek az Europol által beszerzett, úgynevezett „kulcsrakész” megoldásokkal voltak kapcsolatosak. Az e projektekhez kapcsolódó költségvetés alacsony felhasználási szintje főként annak az eredménye, hogy a szállítók nem tartották magukat az elfogadott ütemtervhez. A késedelmek nem voltak kihatással az üzletmenetre, mert a már meglévő IT-megoldások a releváns rendszerek vonatkozásában használatban maradtak. Megjegyzendő, hogy az Europol az előző pénzügyi évhez képest abszolút számokban kifejezve jelentős mértékben csökkentette az átviteleket. Így a külső vállalkozók általi késedelmes teljesítés ellenére a tényleges nominális növekedés 2014 végén 0,9 millió euro volt (2013-hoz képest).

---

| 9.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 409/334 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 409/334

---

JELENTÉS

az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, az Ügynökség válaszával együtt

(2015/C 409/37)

BEVEZETÉS

| 1. | Az Európai Unió Alapjogi Ügynökségét (a továbbiakban: az Ügynökség, más néven FRA), melynek székhelye Bécsben van, a 168/2007/EK tanácsi rendelet (1) hozta létre. Az Ügynökség célja, hogy az Unió és a tagállamok érintett hatóságainak támogatást és szakmai segítséget nyújtson az alapvető jogokat érintő uniós jogszabályok végrehajtása során (2). |
| --- | --- |

1.

Az Európai Unió Alapjogi Ügynökségét (a továbbiakban: az Ügynökség, más néven FRA), melynek székhelye Bécsben van, a 168/2007/EK tanácsi rendelet (1) hozta létre. Az Ügynökség célja, hogy az Unió és a tagállamok érintett hatóságainak támogatást és szakmai segítséget nyújtson az alapvető jogokat érintő uniós jogszabályok végrehajtása során (2).

A MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZATOT ALÁTÁMASZTÓ INFORMÁCIÓK

| 2. | A Számvevőszék ellenőrzési módszere analitikus ellenőrzési eljárásokat, tranzakciók közvetlen tesztelését, valamint az Ügynökség felügyeleti és kontrollrendszereiben alkalmazott fő kontrollmechanizmusok értékelését foglalja magában. Mindez kiegészül más ellenőrök munkájából származó bizonyítékokkal, valamint a vezetői teljességi nyilatkozatok elemzésével. |
| --- | --- |

2.

A Számvevőszék ellenőrzési módszere analitikus ellenőrzési eljárásokat, tranzakciók közvetlen tesztelését, valamint az Ügynökség felügyeleti és kontrollrendszereiben alkalmazott fő kontrollmechanizmusok értékelését foglalja magában. Mindez kiegészül más ellenőrök munkájából származó bizonyítékokkal, valamint a vezetői teljességi nyilatkozatok elemzésével.

| MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT









  3. | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke alapján a Számvevőszék ellenőrizte a következőket:






  a) | az Ügynökség éves beszámolója, amely a 2014. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból (3) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (4) áll, és |
| --- | --- | --- |

MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT

3.

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke alapján a Számvevőszék ellenőrizte a következőket:

a)

az Ügynökség éves beszámolója, amely a 2014. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból (3) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (4) áll, és

| b) | a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége. |
| --- | --- |

b)

a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége.

A vezetés felelőssége

| 4. | A vezetés felelőssége az Ügynökség éves beszámolójának elkészítése és valós bemutatása, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége (5):






  a) | Az Ügynökség éves beszámolója tekintetében a vezetés felelősségi körébe tartozik: az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és valós bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítása, megvalósítása és fenntartása; a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok (6) alapján megfelelő számviteli politika megválasztása és alkalmazása; és a körülményeknek megfelelően ésszerű számviteli becslések készítése. Az igazgató hagyja jóvá az Ügynökség éves beszámolóját azután, hogy a számvitelért felelős tisztviselő az összes rendelkezésre álló információ alapján egy olyan kísérő nyilatkozattal egyetemben elkészítette azt, amelyben a tisztviselő többek között kijelenti, hogy ésszerű bizonyossággal rendelkezik afelől, hogy a beszámoló minden lényeges szempontból valós és hű képet ad az Ügynökség pénzügyi helyzetéről. |
| --- | --- | --- |

4.

A vezetés felelőssége az Ügynökség éves beszámolójának elkészítése és valós bemutatása, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége (5):

a)

Az Ügynökség éves beszámolója tekintetében a vezetés felelősségi körébe tartozik: az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és valós bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítása, megvalósítása és fenntartása; a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok (6) alapján megfelelő számviteli politika megválasztása és alkalmazása; és a körülményeknek megfelelően ésszerű számviteli becslések készítése. Az igazgató hagyja jóvá az Ügynökség éves beszámolóját azután, hogy a számvitelért felelős tisztviselő az összes rendelkezésre álló információ alapján egy olyan kísérő nyilatkozattal egyetemben elkészítette azt, amelyben a tisztviselő többek között kijelenti, hogy ésszerű bizonyossággal rendelkezik afelől, hogy a beszámoló minden lényeges szempontból valós és hű képet ad az Ügynökség pénzügyi helyzetéről.

| b) | A vezetés felelőssége a mögöttes tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, illetve a gondos pénzgazdálkodás elveinek követése tekintetében abban áll, hogy ki kell alakítania, meg kell valósítania és fenn kell tartania egy olyan eredményes és hatékony belső kontrollrendszert, amely megfelelő felügyelettel és alkalmas intézkedésekkel képes megakadályozni a szabálytalanságokat és csalásokat, illetve szükség esetén jogi eljárásokkal képes visszaszerezni a tévesen kifizetett vagy felhasznált pénzösszegeket. |
| --- | --- |

b)

A vezetés felelőssége a mögöttes tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, illetve a gondos pénzgazdálkodás elveinek követése tekintetében abban áll, hogy ki kell alakítania, meg kell valósítania és fenn kell tartania egy olyan eredményes és hatékony belső kontrollrendszert, amely megfelelő felügyelettel és alkalmas intézkedésekkel képes megakadályozni a szabálytalanságokat és csalásokat, illetve szükség esetén jogi eljárásokkal képes visszaszerezni a tévesen kifizetett vagy felhasznált pénzösszegeket.

Az ellenőr felelőssége

| 5. | A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzése alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Európai Parlament és a Tanács számára (7) az éves beszámoló megbízhatóságára és a mögöttes tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. A Számvevőszék az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjai és etikai kódexe, valamint a legfőbb ellenőrző intézményeknek az INTOSAI által elfogadott nemzetközi standardjai szerint végzi ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy ésszerű bizonyosságot szerezhessen arról, hogy az Ügynökség éves beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

5.

A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzése alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Európai Parlament és a Tanács számára (7) az éves beszámoló megbízhatóságára és a mögöttes tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. A Számvevőszék az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjai és etikai kódexe, valamint a legfőbb ellenőrző intézményeknek az INTOSAI által elfogadott nemzetközi standardjai szerint végzi ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy ésszerű bizonyosságot szerezhessen arról, hogy az Ügynökség éves beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek.

| 6. | Az ellenőrzés olyan eljárásokat foglal magában, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték szerezhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőrnek egy arra irányuló kockázatelemzés alapján kialakított szakmai megítélésétől függ, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba a beszámolóban, illetve az Európai Unió jogi keretei által meghatározott követelményektől való lényeges eltérés az annak alapjául szolgáló tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr mérlegeli a szervezetnek a beszámoló elkészítése és valós bemutatása szempontjából releváns belső kontrollmechanizmusait, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségének és szabályszerűségének biztosítása céljából alkalmazott felügyeleti és kontrollrendszereit, és a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárásokat alakít ki. Az ellenőrzés része továbbá az alkalmazott számviteli politika megfelelőségének, a számviteli becslések ésszerűségének és a beszámoló általános bemutatásának értékelése. E jelentés és a megbízhatósági nyilatkozat elkészítése során a Számvevőszék az Unió költségvetési rendelete (8) 208. cikkének (4) bekezdésében előírtak szerint figyelembe vette a független külső ellenőr által az Ügynökség beszámolójára nézve végzett ellenőrzési tevékenységet. |
| --- | --- |

6.

Az ellenőrzés olyan eljárásokat foglal magában, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték szerezhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőrnek egy arra irányuló kockázatelemzés alapján kialakított szakmai megítélésétől függ, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba a beszámolóban, illetve az Európai Unió jogi keretei által meghatározott követelményektől való lényeges eltérés az annak alapjául szolgáló tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr mérlegeli a szervezetnek a beszámoló elkészítése és valós bemutatása szempontjából releváns belső kontrollmechanizmusait, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségének és szabályszerűségének biztosítása céljából alkalmazott felügyeleti és kontrollrendszereit, és a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárásokat alakít ki. Az ellenőrzés része továbbá az alkalmazott számviteli politika megfelelőségének, a számviteli becslések ésszerűségének és a beszámoló általános bemutatásának értékelése. E jelentés és a megbízhatósági nyilatkozat elkészítése során a Számvevőszék az Unió költségvetési rendelete (8) 208. cikkének (4) bekezdésében előírtak szerint figyelembe vette a független külső ellenőr által az Ügynökség beszámolójára nézve végzett ellenőrzési tevékenységet.

| 7. | A Számvevőszék úgy véli, hogy az összegyűjtött ellenőrzési bizonyítékok elégségesek és megfelelőek megbízhatósági nyilatkozata megalapozásához. |
| --- | --- |

7.

A Számvevőszék úgy véli, hogy az összegyűjtött ellenőrzési bizonyítékok elégségesek és megfelelőek megbízhatósági nyilatkozata megalapozásához.

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról

| 8. | A Számvevőszék véleménye szerint az Ügynökség éves beszámolója minden lényeges szempontból híven és pénzügyi szabályzata előírásainak, valamint a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályoknak megfelelően tükrözi a 2014. december 31-i pénzügyi helyzetet, a tárgyévi gazdasági események eredményét és a pénzforgalmat. |
| --- | --- |

8.

A Számvevőszék véleménye szerint az Ügynökség éves beszámolója minden lényeges szempontból híven és pénzügyi szabályzata előírásainak, valamint a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályoknak megfelelően tükrözi a 2014. december 31-i pénzügyi helyzetet, a tárgyévi gazdasági események eredményét és a pénzforgalmat.

Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről

| 9. | A Számvevőszék véleménye szerint a 2014. december 31-én véget ért évre vonatkozó éves beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

9.

A Számvevőszék véleménye szerint a 2014. december 31-én véget ért évre vonatkozó éves beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek.

| 10. | A Számvevőszék véleményei függetlenek az alábbi megjegyzésektől. |
| --- | --- |

10.

A Számvevőszék véleményei függetlenek az alábbi megjegyzésektől.

MEGJEGYZÉSEK A KÖLTSÉGVETÉSI GAZDÁLKODÁSRÓL

| 11. | A 2014-es költségvetési előirányzatok teljes mértékben le voltak kötve. Nagyarányú volt azonban a lekötött előirányzatok átvitele 2015-re a II. cím esetében (igazgatási kiadások), 5 51  466 euro, vagyis 25 % (2013: 5 79  429 euro, vagyis 27 %) és a III. cím esetében (operatív kiadások): 5 8 48  956 euro, vagyis 75 % (2013: 5 6 25  444 euro, vagyis 69 %). |
| --- | --- |

11.

A 2014-es költségvetési előirányzatok teljes mértékben le voltak kötve. Nagyarányú volt azonban a lekötött előirányzatok átvitele 2015-re a II. cím esetében (igazgatási kiadások), 5 51  466 euro, vagyis 25 % (2013: 5 79  429 euro, vagyis 27 %) és a III. cím esetében (operatív kiadások): 5 8 48  956 euro, vagyis 75 % (2013: 5 6 25  444 euro, vagyis 69 %).

| 12. | A II. cím alatt szereplő átvitelek főként informatikai eszközök és szolgáltatások tervezett beszerzéséhez kapcsolódnak, amelyek kifizetése csak 2015-ben volt esedékes. A III. cím alatti átvitelek főként az Ügynökség operatív projektjei többéves jellegének tudhatók be, mivel a kifizetéseket az előre megállapított ütemezés szerint teljesítik. |
| --- | --- |

12.

A II. cím alatt szereplő átvitelek főként informatikai eszközök és szolgáltatások tervezett beszerzéséhez kapcsolódnak, amelyek kifizetése csak 2015-ben volt esedékes. A III. cím alatti átvitelek főként az Ügynökség operatív projektjei többéves jellegének tudhatók be, mivel a kifizetéseket az előre megállapított ütemezés szerint teljesítik.

TOVÁBBI MEGJEGYZÉSEK

| 13. | 2005-ben új uniós személyzeti szabályzat lépett hatályba, és ennek egyes rendelkezései értelmében a 2004. május 1. előtt felvett tisztviselők későbbi fizetése nem lehet alacsonyabb, mint a korábbi uniós személyzeti szabályzat szerinti összegek. A Számvevőszék ellenőrzése során megállapította, hogy e rendelkezéseket nem tartották be, és az ebben az időben foglalkoztatott 26 tisztviselőből 10 esetében összesen 45  892 eurós alulfizetésre derült fény a 2005–2014-es időszakra nézve. Az Ügynökség kellő módon teljesíteni fogja a kiegészítő bérkifizetéseket. |
| --- | --- |

13.

2005-ben új uniós személyzeti szabályzat lépett hatályba, és ennek egyes rendelkezései értelmében a 2004. május 1. előtt felvett tisztviselők későbbi fizetése nem lehet alacsonyabb, mint a korábbi uniós személyzeti szabályzat szerinti összegek. A Számvevőszék ellenőrzése során megállapította, hogy e rendelkezéseket nem tartották be, és az ebben az időben foglalkoztatott 26 tisztviselőből 10 esetében összesen 45  892 eurós alulfizetésre derült fény a 2005–2014-es időszakra nézve. Az Ügynökség kellő módon teljesíteni fogja a kiegészítő bérkifizetéseket.

AZ ELŐZŐ ÉVI MEGJEGYZÉSEK HASZNOSULÁSA

| 14. | Az I. melléklet áttekintést ad az előző év számvevőszéki megjegyzései nyomán tett helyesbítő intézkedésekről. |
| --- | --- |

14.

Az I. melléklet áttekintést ad az előző év számvevőszéki megjegyzései nyomán tett helyesbítő intézkedésekről.

A jelentést 2015. szeptember 8-i luxembourgi ülésén fogadta el a Milan Martin CVIKL számvevőszéki tag elnökölte IV. Kamara.

a Számvevőszék nevében

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

elnök

---

(1)  HL L 53., 2007.2.22., 1. o.

1

(2)  Az Ügynökség hatáskörét és tevékenységeit a II. melléklet foglalja össze, tájékoztató jelleggel.

2

II. melléklet

(3)  Ezek a következőkből állnak: mérleg, eredménykimutatás, pénzforgalmi kimutatás, a nettó eszközállomány változásainak kimutatása, a számviteli politika meghatározó alapelveinek összefoglalása és további magyarázatok.

3

(4)  Ezek a költségvetési eredménykimutatásból és a költségvetési eredménykimutatás mellékletéből állnak.

4

(5)  Az 1271/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (HL L 328., 2013.12.7., 42. o.) 39. és 50. cikke.

5

(6)  A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok a Könyvvizsgálók Nemzetközi Szövetsége (IFAC) által kibocsátott Nemzetközi Költségvetési Számviteli Standardokra (IPSAS), illetve adott esetben a Nemzetközi Számviteli Standard Testület (IASB) által kibocsátott Nemzetközi Számviteli Standardokra (IAS)/Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardokra (IFRS) támaszkodnak.

6

(7)  Az 1271/2013/EU rendelet 107. cikke.

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 966/2012/EU, Euratom rendelete (HL L 298., 2012.10.26., 1. o.).

8

---

I. MELLÉKLET

Az előző év megjegyzéseinek hasznosulása

| Év | A Számvevőszék megjegyzése | A helyesbítő intézkedés állapota
  (végrehajtva/folyamatban/végrehajtandó/n.a.) |
| --- | --- | --- |
| 2013 | 2013-ban összességében a lekötött előirányzatok 100 %-ot tettek ki, ami azt mutatja, hogy a kötelezettségvállalások időben megtörténtek. Nagyarányú volt azonban a lekötött előirányzatok 2014-re való átvitele: 5 79  429 euro (27 %) a II. cím (igazgatási kiadások), és 5 6 25  444 euro (69 %) a III. cím (operatív kiadások) alatt. | n.a. |
| 2013 | A II. cím alatt szereplő átvitelek főként informatikai eszközök és szolgáltatások tervezett beszerzéséhez kapcsolódnak. A III. cím alatti átvitelek főként az Ügynökség operatív projektjei többéves jellegének tudhatók be, mivel a kifizetéseket az előre megállapított ütemezés szerint teljesítik. | n.a. |

Év

A Számvevőszék megjegyzése

A helyesbítő intézkedés állapota

(végrehajtva/folyamatban/végrehajtandó/n.a.)

2013

2013-ban összességében a lekötött előirányzatok 100 %-ot tettek ki, ami azt mutatja, hogy a kötelezettségvállalások időben megtörténtek. Nagyarányú volt azonban a lekötött előirányzatok 2014-re való átvitele: 5 79  429 euro (27 %) a II. cím (igazgatási kiadások), és 5 6 25  444 euro (69 %) a III. cím (operatív kiadások) alatt.

n.a.

2013

A II. cím alatt szereplő átvitelek főként informatikai eszközök és szolgáltatások tervezett beszerzéséhez kapcsolódnak. A III. cím alatti átvitelek főként az Ügynökség operatív projektjei többéves jellegének tudhatók be, mivel a kifizetéseket az előre megállapított ütemezés szerint teljesítik.

n.a.

---

II. MELLÉKLET

Az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége (Bécs)

Hatáskör és tevékenységek

| A Szerződésből eredő uniós hatáskör | Információgyűjtés







  — | A Tanács által a Szerződés rendelkezéseinek megfelelően, egyszerű többséggel megállapított kereteken belül és feltételek szerint a Bizottság a rábízott feladatok teljesítéséhez szükséges bármilyen információt megszerezhet, és bármilyen ellenőrzést lefolytathat (337. cikk). |
| --- | --- | --- |

A Szerződésből eredő uniós hatáskör

Információgyűjtés

—

A Tanács által a Szerződés rendelkezéseinek megfelelően, egyszerű többséggel megállapított kereteken belül és feltételek szerint a Bizottság a rábízott feladatok teljesítéséhez szükséges bármilyen információt megszerezhet, és bármilyen ellenőrzést lefolytathat (337. cikk).

Az Ügynökség hatásköre

(a Tanács 168/2007/EK rendelete)

Célok

| — | Az Unió és a tagállamok érintett intézményei, szervei, hivatalai és ügynökségei számára az uniós jog végrehajtása során támogatást és szakmai segítséget nyújtani az alapvető jogokkal kapcsolatosan annak érdekében, hogy az Ügynökség segítségükre legyen az alapvető jogok teljes mértékű tiszteletben tartásában, amikor hatáskörükön belül intézkedéseket hoznak vagy fellépéseket határoznak meg. |
| --- | --- |

—

Az Unió és a tagállamok érintett intézményei, szervei, hivatalai és ügynökségei számára az uniós jog végrehajtása során támogatást és szakmai segítséget nyújtani az alapvető jogokkal kapcsolatosan annak érdekében, hogy az Ügynökség segítségükre legyen az alapvető jogok teljes mértékű tiszteletben tartásában, amikor hatáskörükön belül intézkedéseket hoznak vagy fellépéseket határoznak meg.

Feladatok

| — | releváns, objektív, megbízható és összehasonlítható információk és adatok gyűjtése, nyilvántartása, elemzése és terjesztése, |
| --- | --- |

—

releváns, objektív, megbízható és összehasonlítható információk és adatok gyűjtése, nyilvántartása, elemzése és terjesztése,

| — | az adatok európai szintű összehasonlíthatóságának, objektivitásának és megbízhatóságának javítására szolgáló módszerek és standardok kifejlesztése, |
| --- | --- |

—

az adatok európai szintű összehasonlíthatóságának, objektivitásának és megbízhatóságának javítására szolgáló módszerek és standardok kifejlesztése,

| — | tudományos kutatások és felmérések folytatása, előkészítő és megvalósíthatósági tanulmányok készítése, ilyen munkákban való részvétel vagy azok ösztönzése, |
| --- | --- |

—

tudományos kutatások és felmérések folytatása, előkészítő és megvalósíthatósági tanulmányok készítése, ilyen munkákban való részvétel vagy azok ösztönzése,

| — | az uniós jog végrehajtása során az uniós intézmények és a tagállamok számára meghatározott témákban következtetések és vélemények készítése és közzététele, |
| --- | --- |

—

az uniós jog végrehajtása során az uniós intézmények és a tagállamok számára meghatározott témákban következtetések és vélemények készítése és közzététele,

| — | éves jelentés közzététele az Ügynökség tevékenységi körébe tartozó alapjogi kérdésekről, |
| --- | --- |

—

éves jelentés közzététele az Ügynökség tevékenységi körébe tartozó alapjogi kérdésekről,

| — | az Ügynökség elemzései, kutatásai és felmérései alapján készített tematikus beszámolók közzététele, |
| --- | --- |

—

az Ügynökség elemzései, kutatásai és felmérései alapján készített tematikus beszámolók közzététele,

| — | éves tevékenységi jelentés közzététele, |
| --- | --- |

—

éves tevékenységi jelentés közzététele,

| — | kommunikációs stratégia kialakítása és a civil társadalommal folytatott párbeszéd ösztönzése, hogy az Ügynökség a közfigyelmet jobban felhívja az alapjogokra és széles körben aktív tájékoztatást nyújtson a munkájáról. |
| --- | --- |

—

kommunikációs stratégia kialakítása és a civil társadalommal folytatott párbeszéd ösztönzése, hogy az Ügynökség a közfigyelmet jobban felhívja az alapjogokra és széles körben aktív tájékoztatást nyújtson a munkájáról.

Irányítás

Igazgatóság

Összetétel

Az egyes tagállamok, illetve az Európa Tanács által kinevezett egy-egy független személy, valamint a Bizottság két képviselője.

Feladatok

A költségvetés, a munkaprogram és az éves jelentés elfogadása. A végleges költségvetés és a létszámterv elfogadása. A végleges beszámoló véleményezése.

Végrehajtó bizottság

Összetétel

| — | az igazgatóság elnöke, |
| --- | --- |

—

az igazgatóság elnöke,

| — | az igazgatóság alelnöke, |
| --- | --- |

—

az igazgatóság alelnöke,

| — | a Bizottság egy képviselője, |
| --- | --- |

—

a Bizottság egy képviselője,

| — | az igazgatóságból választott két másik tag, |
| --- | --- |

—

az igazgatóságból választott két másik tag,

| — | az Európa Tanács által az igazgatótanácsba kinevezett személy részt vehet a végrehajtó bizottság ülésein. |
| --- | --- |

—

az Európa Tanács által az igazgatótanácsba kinevezett személy részt vehet a végrehajtó bizottság ülésein.

Tudományos bizottság

Összetétel

| — | Tizenegy, az alapvető jogok területén magasan képzett független személy, |
| --- | --- |

—

Tizenegy, az alapvető jogok területén magasan képzett független személy,

| — | az igazgatóság átlátható pályázati felhívás és felvételi eljárás lefolytatása után nevezi ki őket. |
| --- | --- |

—

az igazgatóság átlátható pályázati felhívás és felvételi eljárás lefolytatása után nevezi ki őket.

Igazgató

A Bizottság javaslata alapján és az Európai Parlament és az Európai Unió Tanácsa véleményét is figyelembe véve (amelyben megjelölik az általuk preferált jelöltet) az Igazgatóság nevezi ki.

Külső ellenőrzés

Európai Számvevőszék.

Belső ellenőrzés

Az Európai Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálata.

A zárszámadás elfogadásáért felelős hatóság

Az Európai Parlament, a Tanács ajánlása alapján.

Az Ügynökség rendelkezésére bocsátott erőforrások 2014-ben (2013)

Végleges költségvetés

21,52 (21,62) millió euro, ebből uniós támogatás: 99 % (99 %).

Létszám 2014. december 31-én

A létszámtervben szereplő álláshelyek száma 75 (78), ebből betöltött: 74 (75).

+

38 (38) egyéb alkalmazott (szerződéses alkalmazottak, kirendelt nemzeti szakértők).

Teljes létszám: 113 (116), feladatok szerinti bontásban:

| — | operatív feladatok: 72 (75) fő, |
| --- | --- |

—

operatív feladatok: 72 (75) fő,

| — | adminisztratív feladatok: 32 (33) fő, |
| --- | --- |

—

adminisztratív feladatok: 32 (33) fő,

| — | vegyes feladatok: 9 (8) fő |
| --- | --- |

—

vegyes feladatok: 9 (8) fő

Termékek és szolgáltatások 2014-ben (2013)

FRANET

A 28 nemzeti fókuszpont által megküldött tájékoztató anyagok („nemzeti tételek”): 223 (403)

Az uniós nemzetközi elemzéseket végző partner tájékoztató anyagainak száma: 1 (1)

A komparatív elemzéseket végző partner tájékoztató anyagainak száma: 1 (2)

Ülések száma: 3 (3) (1 ülés 11. résztvevővel, 1 ülés 9. résztvevővel, 1 ülés 56. résztvevővel)

Kutatási jelentések

Jelentések száma: 23 (19) + 96 (12) nyelvi változat

Online adatmegjelenítés: 5 (2) + 2 (0) nyelvi változat

Ülések száma: 0 (1)

Éves jelentések: 2 (2) + 3 (2) nyelvi változat

Éves jelentés összegzése: 1 (1) + 1 (2) nyelvi változat

A FRA véleményei: 1 (2) + 4 nyelvi változat

Az Ügynökség 2013-as éves jelentése elektronikus könyv formátumban: 0 (1) + 0 (1) nyelvi változat

Ténytárak: 2 (4) + 21 (71) nyelvi változat

Nem kutatáshoz kapcsolódó anyagok

Az Ügynökség különböző kiadványai: 59 (20)

Plakátok: 53 (15)

Fontosabb konferenciák és rendezvények

Alapjogi konferencia: 1 (1)

Az Ügynökség szimpóziuma: 0 (1)

Alapjogi platform ülése: 1 (1)

Közös események az uniós elnökségekkel: 2 (1)

Uniós és tagállami szintű együttműködés intézményekkel és szervezetekkel

Tagállamok: 89 (29)

Az EU Tanácsa: 25 (19)

Európai Bizottság: 22 (22)

Európai Parlament: 25 (15)

Európai Külügyi Szolgálat: 1 (4)

Uniós ügynökségek és más szervek: 33 (23)

Európai Bíróság: 2 (2)

Régiók Bizottsága: 1 (1)

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság: 1 (0)

Európai ombudsman: 2 (2)

Alapjogi platform: 3 (3)

Európa Tanács: 32 (25)

EBESZ: 4 (4)

ENSZ: 9 (9)

Szakosított szervezetek (nemzeti emberi jogi intézmények és egyenlőséggel foglalkozó szervezetek): 12 (8)

Egyéb ülések és kerekasztal-megbeszélések: 10 (7)

Forrás: Az Ügynökségtől származó melléklet.

---

AZ ÜGYNÖKSÉG VÁLASZA

| 11–12. | Az Ügynökség tudomásul veszi a Számvevőszéknek az átvitelek megfelelő ellenőrzésére és indokoltságára vonatkozó észrevételét. Az Ügynökség ezenkívül szeretné kiemelni, hogy törlései minden évben alacsony, körülbelül 2 %-os szinten maradtak (bár a 2014. évi adat jelenleg még nem ismert), ennek köszönhetően a végső eredmény meghaladta a 99 %-ot. Véleményünk szerint ez jelzi a legjobban a költségvetés megfelelő végrehajtását. |
| --- | --- |

11–12.

Az Ügynökség tudomásul veszi a Számvevőszéknek az átvitelek megfelelő ellenőrzésére és indokoltságára vonatkozó észrevételét. Az Ügynökség ezenkívül szeretné kiemelni, hogy törlései minden évben alacsony, körülbelül 2 %-os szinten maradtak (bár a 2014. évi adat jelenleg még nem ismert), ennek köszönhetően a végső eredmény meghaladta a 99 %-ot. Véleményünk szerint ez jelzi a legjobban a költségvetés megfelelő végrehajtását.

| 13. | A Számvevőszék észrevétele nyomán az Ügynökség megtette a szükséges helyesbítő intézkedéseket, és teljesítette a hiányzó munkabér-kifizetéseket. |
| --- | --- |

13.

A Számvevőszék észrevétele nyomán az Ügynökség megtette a szükséges helyesbítő intézkedéseket, és teljesítette a hiányzó munkabér-kifizetéseket.

---

| 9.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 409/342 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 409/342

---

JELENTÉS

a Külső Határokon Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökségnek a 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról az Ügynökség válaszával együtt

(2015/C 409/38)

BEVEZETÉS

| 1. | A Külső Határokon Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökséget (a továbbiakban: az Ügynökség, más néven Frontex), amelynek székhelye Varsóban van, a 2007/2004/EK tanácsi rendelet (1) hozta létre. Az Ügynökség fő feladata a tagállamok tevékenységének összehangolása a külső határok igazgatása terén (az operatív együttműködés elősegítése, technikai és operatív segítségnyújtás, kockázatelemzés) (2). |
| --- | --- |

1.

A Külső Határokon Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökséget (a továbbiakban: az Ügynökség, más néven Frontex), amelynek székhelye Varsóban van, a 2007/2004/EK tanácsi rendelet (1) hozta létre. Az Ügynökség fő feladata a tagállamok tevékenységének összehangolása a külső határok igazgatása terén (az operatív együttműködés elősegítése, technikai és operatív segítségnyújtás, kockázatelemzés) (2).

A MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZATOT ALÁTÁMASZTÓ INFORMÁCIÓK

| 2. | A Számvevőszék ellenőrzési módszere analitikus ellenőrzési eljárásokat, tranzakciók közvetlen tesztelését, valamint az Ügynökség felügyeleti és kontrollrendszereiben alkalmazott fő kontrollmechanizmusok értékelését foglalja magában. Mindez kiegészül más ellenőrök munkájából származó bizonyítékokkal, valamint a vezetői teljességi nyilatkozatok elemzésével. |
| --- | --- |

2.

A Számvevőszék ellenőrzési módszere analitikus ellenőrzési eljárásokat, tranzakciók közvetlen tesztelését, valamint az Ügynökség felügyeleti és kontrollrendszereiben alkalmazott fő kontrollmechanizmusok értékelését foglalja magában. Mindez kiegészül más ellenőrök munkájából származó bizonyítékokkal, valamint a vezetői teljességi nyilatkozatok elemzésével.

| MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT









  3. | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke alapján a Számvevőszék ellenőrizte a következőket:






  a) | az Ügynökség éves beszámolója, amely a 2014. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból (3) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (4) áll, és |
| --- | --- | --- |

MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT

3.

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke alapján a Számvevőszék ellenőrizte a következőket:

a)

az Ügynökség éves beszámolója, amely a 2014. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból (3) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (4) áll, és

| b) | a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége. |
| --- | --- |

b)

a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége.

A vezetés felelőssége

| 4. | A vezetés felelőssége az Ügynökség éves beszámolójának elkészítése és valós bemutatása, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége (5):






  a) | Az Ügynökség éves beszámolója tekintetében a vezetés felelősségi körébe tartozik: az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és valós bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítása, megvalósítása és fenntartása; a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok (6) alapján megfelelő számviteli politika megválasztása és alkalmazása; és a körülményeknek megfelelően ésszerű számviteli becslések készítése. Az ügyvezető igazgató hagyja jóvá az Ügynökség éves beszámolóját azután, hogy a számvitelért felelős tisztviselő az összes rendelkezésre álló információ alapján egy olyan kísérő nyilatkozattal egyetemben elkészítette azt, amelyben a tisztviselő többek között kijelenti, hogy ésszerű bizonyossággal rendelkezik afelől, hogy a beszámoló minden lényeges szempontból valós és hű képet ad az Ügynökség pénzügyi helyzetéről. |
| --- | --- | --- |

4.

A vezetés felelőssége az Ügynökség éves beszámolójának elkészítése és valós bemutatása, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége (5):

a)

Az Ügynökség éves beszámolója tekintetében a vezetés felelősségi körébe tartozik: az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és valós bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítása, megvalósítása és fenntartása; a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok (6) alapján megfelelő számviteli politika megválasztása és alkalmazása; és a körülményeknek megfelelően ésszerű számviteli becslések készítése. Az ügyvezető igazgató hagyja jóvá az Ügynökség éves beszámolóját azután, hogy a számvitelért felelős tisztviselő az összes rendelkezésre álló információ alapján egy olyan kísérő nyilatkozattal egyetemben elkészítette azt, amelyben a tisztviselő többek között kijelenti, hogy ésszerű bizonyossággal rendelkezik afelől, hogy a beszámoló minden lényeges szempontból valós és hű képet ad az Ügynökség pénzügyi helyzetéről.

| b) | A vezetés felelőssége a mögöttes tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, illetve a gondos pénzgazdálkodás elveinek követése tekintetében abban áll, hogy ki kell alakítania, meg kell valósítania és fenn kell tartania egy olyan eredményes és hatékony belső kontrollrendszert, amely megfelelő felügyelettel és alkalmas intézkedésekkel képes megakadályozni a szabálytalanságokat és csalásokat, illetve szükség esetén jogi eljárásokkal képes visszaszerezni a tévesen kifizetett vagy felhasznált pénzösszegeket. |
| --- | --- |

b)

A vezetés felelőssége a mögöttes tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, illetve a gondos pénzgazdálkodás elveinek követése tekintetében abban áll, hogy ki kell alakítania, meg kell valósítania és fenn kell tartania egy olyan eredményes és hatékony belső kontrollrendszert, amely megfelelő felügyelettel és alkalmas intézkedésekkel képes megakadályozni a szabálytalanságokat és csalásokat, illetve szükség esetén jogi eljárásokkal képes visszaszerezni a tévesen kifizetett vagy felhasznált pénzösszegeket.

Az ellenőr felelőssége

| 5. | A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzése alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Európai Parlament és a Tanács számára (7) az éves beszámoló megbízhatóságára és a mögöttes tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. A Számvevőszék az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjai és etikai kódexe, valamint a legfőbb ellenőrző intézményeknek az INTOSAI által elfogadott nemzetközi standardjai szerint végzi ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy ésszerű bizonyosságot szerezhessen arról, hogy az Ügynökség éves beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

5.

A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzése alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Európai Parlament és a Tanács számára (7) az éves beszámoló megbízhatóságára és a mögöttes tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. A Számvevőszék az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjai és etikai kódexe, valamint a legfőbb ellenőrző intézményeknek az INTOSAI által elfogadott nemzetközi standardjai szerint végzi ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy ésszerű bizonyosságot szerezhessen arról, hogy az Ügynökség éves beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek.

| 6. | Az ellenőrzés olyan eljárásokat foglal magában, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték szerezhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőrnek egy arra irányuló kockázatelemzés alapján kialakított szakmai megítélésétől függ, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba a beszámolóban, illetve az Európai Unió jogi keretei által meghatározott követelményektől való lényeges eltérés az annak alapjául szolgáló tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr mérlegeli a szervezetnek a beszámoló elkészítése és valós bemutatása szempontjából releváns belső kontrollmechanizmusait, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségének és szabályszerűségének biztosítása céljából alkalmazott felügyeleti és kontrollrendszereit, és a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárásokat alakít ki. Az ellenőrzés része továbbá az alkalmazott számviteli politika megfelelőségének, a számviteli becslések ésszerűségének és a beszámoló általános bemutatásának értékelése. E jelentés és a megbízhatósági nyilatkozat elkészítése során a Számvevőszék az Unió költségvetési rendelete (8) 208. cikke (4) bekezdésében előírtak szerint figyelembe vette a független külső ellenőr által az Ügynökség beszámolójára nézve végzett ellenőrzési tevékenységet. |
| --- | --- |

6.

Az ellenőrzés olyan eljárásokat foglal magában, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték szerezhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőrnek egy arra irányuló kockázatelemzés alapján kialakított szakmai megítélésétől függ, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba a beszámolóban, illetve az Európai Unió jogi keretei által meghatározott követelményektől való lényeges eltérés az annak alapjául szolgáló tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr mérlegeli a szervezetnek a beszámoló elkészítése és valós bemutatása szempontjából releváns belső kontrollmechanizmusait, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségének és szabályszerűségének biztosítása céljából alkalmazott felügyeleti és kontrollrendszereit, és a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárásokat alakít ki. Az ellenőrzés része továbbá az alkalmazott számviteli politika megfelelőségének, a számviteli becslések ésszerűségének és a beszámoló általános bemutatásának értékelése. E jelentés és a megbízhatósági nyilatkozat elkészítése során a Számvevőszék az Unió költségvetési rendelete (8) 208. cikke (4) bekezdésében előírtak szerint figyelembe vette a független külső ellenőr által az Ügynökség beszámolójára nézve végzett ellenőrzési tevékenységet.

| 7. | A Számvevőszék úgy véli, hogy az összegyűjtött ellenőrzési bizonyítékok elégségesek és megfelelőek megbízhatósági nyilatkozata megalapozásához. |
| --- | --- |

7.

A Számvevőszék úgy véli, hogy az összegyűjtött ellenőrzési bizonyítékok elégségesek és megfelelőek megbízhatósági nyilatkozata megalapozásához.

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról

| 8. | A Számvevőszék véleménye szerint az Ügynökség éves beszámolója minden lényeges szempontból híven és pénzügyi szabályzata előírásainak, valamint a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályoknak megfelelően tükrözi a 2014. december 31-i pénzügyi helyzetet, a tárgyévi gazdasági események eredményét és a pénzforgalmat. |
| --- | --- |

8.

A Számvevőszék véleménye szerint az Ügynökség éves beszámolója minden lényeges szempontból híven és pénzügyi szabályzata előírásainak, valamint a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályoknak megfelelően tükrözi a 2014. december 31-i pénzügyi helyzetet, a tárgyévi gazdasági események eredményét és a pénzforgalmat.

Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről

| 9. | A Számvevőszék véleménye szerint a 2014. december 31-én véget ért évre vonatkozó éves beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

9.

A Számvevőszék véleménye szerint a 2014. december 31-én véget ért évre vonatkozó éves beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek.

| 10. | A Számvevőszék véleményei függetlenek az alábbi megjegyzésektől. |
| --- | --- |

10.

A Számvevőszék véleményei függetlenek az alábbi megjegyzésektől.

MEGJEGYZÉSEK A TRANZAKCIÓK JOGSZERŰSÉGÉRŐL ÉS SZABÁLYSZERŰSÉGÉRŐL

| 11. | Jelentős javulás volt tapasztalható az együttműködő országok által a támogatási megállapodások alapján igényelt kiadások előzetes és utólagos ellenőrzését tekintve. Az együttműködő országoktól beérkező, az igényelt kiadásokat alátámasztó dokumentumok azonban nem mindig elégségesek. Továbbá, nem kértek be könyvvizsgálói igazolásokat, pedig az Unió költségvetési rendeletének végrehajtási szabályai alapján bizonyos küszöbérték feletti támogatások esetén javasolt ezek bekérése (9). A könyvvizsgálói igazolások további bizonyossággal szolgálnának a támogatási tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. |
| --- | --- |

11.

Jelentős javulás volt tapasztalható az együttműködő országok által a támogatási megállapodások alapján igényelt kiadások előzetes és utólagos ellenőrzését tekintve. Az együttműködő országoktól beérkező, az igényelt kiadásokat alátámasztó dokumentumok azonban nem mindig elégségesek. Továbbá, nem kértek be könyvvizsgálói igazolásokat, pedig az Unió költségvetési rendeletének végrehajtási szabályai alapján bizonyos küszöbérték feletti támogatások esetén javasolt ezek bekérése (9). A könyvvizsgálói igazolások további bizonyossággal szolgálnának a támogatási tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről.

MEGJEGYZÉSEK A KÖLTSÉGVETÉSI GAZDÁLKODÁSRÓL

| 12. | Nagyarányú volt a lekötött előirányzatok átvitele a II. cím (Igazgatási kiadások) esetében: 4,5 millió euro, azaz 36 % (2013-ban 2,4 millió euro, azaz 27 %), illetve a III. cím (Operatív kiadások) esetében, ahol ez az összeg elérte a 28,4 millió eurót, azaz a 44 %-ot (2013-ban 29,2 millió euro, azaz 47 %). A II. cím esetében ez elsősorban azokra az év végi beszerzésekre vezethető vissza, amelyek az Ügynökség 2014 decemberi új épületbe való költözéséhez kapcsolódtak. A III. cím esetében a nagyarányú átvitelek elsősorban az Ügynökség műveleteinek többéves jellegéből, valamint abból adódtak, hogy 2014 októberében 4,2 millió euro összegű kiegészítő költségvetést hagytak jóvá. |
| --- | --- |

12.

Nagyarányú volt a lekötött előirányzatok átvitele a II. cím (Igazgatási kiadások) esetében: 4,5 millió euro, azaz 36 % (2013-ban 2,4 millió euro, azaz 27 %), illetve a III. cím (Operatív kiadások) esetében, ahol ez az összeg elérte a 28,4 millió eurót, azaz a 44 %-ot (2013-ban 29,2 millió euro, azaz 47 %). A II. cím esetében ez elsősorban azokra az év végi beszerzésekre vezethető vissza, amelyek az Ügynökség 2014 decemberi új épületbe való költözéséhez kapcsolódtak. A III. cím esetében a nagyarányú átvitelek elsősorban az Ügynökség műveleteinek többéves jellegéből, valamint abból adódtak, hogy 2014 októberében 4,2 millió euro összegű kiegészítő költségvetést hagytak jóvá.

TOVÁBBI MEGJEGYZÉSEK

| 13. | A támogatási megállapodások nagy és folyamatosan növekvő számából, valamint az ezekkel kapcsolatos, a FRONTEX által ellenőrizendő és megtérítendő kiadások nagyságrendjéből adódóan felmerül a kérdés, hogy lehetne-e más, hatékonyabb, illetve költséghatékonyabb finanszírozási mechanizmusokat alkalmazni. |
| --- | --- |

13.

A támogatási megállapodások nagy és folyamatosan növekvő számából, valamint az ezekkel kapcsolatos, a FRONTEX által ellenőrizendő és megtérítendő kiadások nagyságrendjéből adódóan felmerül a kérdés, hogy lehetne-e más, hatékonyabb, illetve költséghatékonyabb finanszírozási mechanizmusokat alkalmazni.

| 14. | Finomítani kell a schengeni társult országok (Svájc, Liechtenstein, Izland és Norvégia) hozzájárulásainak kiszámítását, hogy azok megfelelőbben tükrözzék a vonatkozó jogszabályi rendelkezéseket (10). A számításhoz például a Bizottságtól kapott éves támogatás végleges, nem pedig a költségvetésbe vett összegét kellene alapul venni. |
| --- | --- |

14.

Finomítani kell a schengeni társult országok (Svájc, Liechtenstein, Izland és Norvégia) hozzájárulásainak kiszámítását, hogy azok megfelelőbben tükrözzék a vonatkozó jogszabályi rendelkezéseket (10). A számításhoz például a Bizottságtól kapott éves támogatás végleges, nem pedig a költségvetésbe vett összegét kellene alapul venni.

| 15. | Az Egyesült Királyság és Írország – két nem schengeni társult ország – hozzájárulása az Ügynökség költségvetéséhez több éve változatlan annak ellenére, hogy jelentős mértékben kibővült azoknak a tevékenységek a köre, amelyekben ők is részt vesznek. Emiatt már régóta esedékes a hozzájárulások összegének felülvizsgálata. |
| --- | --- |

15.

Az Egyesült Királyság és Írország – két nem schengeni társult ország – hozzájárulása az Ügynökség költségvetéséhez több éve változatlan annak ellenére, hogy jelentős mértékben kibővült azoknak a tevékenységek a köre, amelyekben ők is részt vesznek. Emiatt már régóta esedékes a hozzájárulások összegének felülvizsgálata.

A KORÁBBI ÉVEK MEGJEGYZÉSEINEK HASZNOSULÁSA

| 16. | Az I. melléklet áttekintést ad a korábbi évek számvevőszéki megjegyzései nyomán tett helyesbítő intézkedésről. |
| --- | --- |

16.

Az I. melléklet áttekintést ad a korábbi évek számvevőszéki megjegyzései nyomán tett helyesbítő intézkedésről.

A jelentést 2015. szeptember 8-i luxembourgi ülésén fogadta el a Milan Martin CVIKL számvevőszéki tag elnökölte IV. Kamara.

a Számvevőszék nevében

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

elnök

---

(1)  HL L 349., 2004.11.25., 1. o.

1

(2)  Az Ügynökség hatáskörét és tevékenységeit a II. melléklet foglalja össze, tájékoztató jelleggel.

2

II. melléklet

(3)  Ezek a következőkből állnak: mérleg, eredménykimutatás, pénzforgalmi kimutatás, a nettó eszközállomány változásainak kimutatása, a számviteli politika meghatározó alapelveinek összefoglalása és további magyarázatok.

3

(4)  Ezek a költségvetési eredménykimutatásból és a költségvetési eredménykimutatás mellékletéből állnak.

4

(5)  Az 1271/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (HL L 328., 2013.12.7., 42. o.) 39. és 50. cikke.

5

(6)  A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok a Könyvvizsgálók Nemzetközi Szövetsége (IFAC) által kibocsátott Nemzetközi Költségvetési Számviteli Standardokra (IPSAS), illetve adott esetben a Nemzetközi Számviteli Standard Testület (IASB) által kibocsátott Nemzetközi Számviteli Standardokra (IAS)/Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardokra (IFRS) támaszkodnak.

6

(7)  Az 1271/2013/EU rendelet 107. cikke.

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 966/2012/EU, Euratom rendelete (HL L 298., 2012.10.26., 1. o.).

8

(9)  A Bizottság 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (HL L 362., 2012.12.31., 1. o.).

9

(10)  Az egyrészről az Európai Közösség, másrészről pedig a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a két államnak az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökségben való részvétele módjáról szóló megállapodás (HL L 243., 2010.9.16., 4. o.); Az Európai Közösség, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság közötti, ezen államoknak az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökségben való részvételének módjáról szóló megállapodás (HL L 188., 2007.7.20., 19. o.).

10

---

I. MELLÉKLET

A korábbi évek megjegyzéseinek hasznosulása

| Év | A Számvevőszék megjegyzése | A helyesbítő intézkedés állapota
  (végrehajtva/folyamatban/végrehajtandó/n.a.) |
| --- | --- | --- |
| 2011 | Akárcsak az előző évben, a nagyarányú átvitel ellentétben áll az évenkéntiség költségvetési alapelvével | n.a. |
| 2011 | Az átvitt összes előirányzaton belül az Ügynökség 5,1 millió euro összegű globális kötelezettségvállalást is átvitt. Az Ügynökség pénzügyi szabályzata azonban nem tesz egyértelműen lehetővé ilyen átvitelt. | Végrehajtva |
| 2011 | 2011-ben az Ügynökség 74 millió euro összegben nyújtott támogatást közös műveletekhez. A kedvezményezettek (tagállamok, illetve schengeni társult országok) által visszaigényelt kiadások ellenőrzéséhez az Ügynökség – noha végez ésszerűségre irányuló ellenőrzéseket – általában nem kér be bizonylatokat, pedig ennek révén kezelhető lenne az el nem számolható kiadások kockázata. | Végrehajtva |
| 2012 | Továbbra is hiányosságok voltak a szállítói bizonylatok és a vonatkozó könyvelési tételek egyeztetésére szolgáló ügynökségi rendszerben. | Folyamatban |
| 2012 | Az Ügynökség 2012-es költségvetése 89,6 millió euro volt, ebből 21,8 millió eurót (a lekötött előirányzatok 25 %-a) átvittek a 2013-as évre. A III. címhez (operatív kiadások) kapcsolódó átvitelek összege 19,6 millió euro volt. Az ilyen nagyarányú átvitel részben ugyan összefügg az Ügynökség tevékenységeinek operatív, többéves jellegével, ám ellentétben áll az évenkéntiség költségvetési alapelvével 2013. február végéig ezekből az átvitelekből 1,1 millió eurót töröltek. | n.a. |
| 2012 | A megvizsgált felvételi eljárások jelentős hiányosságokat mutattak, amelyek az átláthatóságot és a jelöltekkel való egyenlő bánásmódot is érintették: az írásbeli tesztek és interjúk kérdéseit azután állították össze, hogy a felvételi bizottság értékelte a jelentkezéseket; nem állítottak fel alsó ponthatárokat, amelyeket el kellett volna érni az írásbeli teszteken és interjúkon való részvételhez és a megfelelt jelöltek listájára való felkerüléshez; a felvételi bizottság nem dokumentálta minden ülését és döntését. | Folyamatban |
| 2013 | A szállítói bizonylatokat az év végén jelentős nehézséggel tudták egyeztetni. A szállítói egyenlegeket rendszeresebben kell figyelni és a különbségeket kellő időben kell elemezni. | Folyamatban |
| 2013 | Kb. 32 millió eurót (a 2013-as lekötött előirányzatok 35 %-a) átvittek 2014-re. Noha az Ügynökség műveleteinek többéves jellege és az előre nem látható események fokozott veszélye különösen nagy kihívást jelent az éves költségvetés-tervezés és -végrehajtás szempontjából, a költségvetés-felügyelet további javítása elősegíthetné az átvitt összegek csökkentését. | n.a. |
| 2013 | Az átvitt összegek része az az 5,2 millió euro összegű globális kötelezettségvállalás, amely a költségvetési hatóságok által 2013 vége felé az előre nem látható és sürgős operatív szükségletek kezeléséhez rendelkezésre bocsátott, 8,2 millió euro összegű kiegészítő támogatásból maradt meg. Noha a globális kötelezettségvállalás célja a vonatkozó műveletek 2014-ben történő finanszírozása volt, az Ügynökség pénzügyi szabályzata nem teszi egyértelműen lehetővé az ilyen átvitelek végrehajtását. | Végrehajtva |
| 2013 | 2013-ban 29 költségvetési átcsoportosításra került sor, összesen 12,2 millió euro értékben. Ennek oka részben az, hogy amíg a kiegészítő támogatások rendelkezésre nem álltak, a műveletekhez szükséges pénzösszegek más költségvetési sorokból kerültek átcsoportosításra. | n.a. |
| 2013 | A Frontex 2005-ben kezdte meg működését, és azóta is a fogadó tagállammal történő levél- és iratváltás alapján működik. Az Ügynökség és a tagállam között azonban mindeddig nem született átfogó székhely-megállapodás. Egy ilyen megállapodás elősegítené az Ügynökség és személyzete működési feltételeinek jobb átláthatóságát. | Folyamatban |

Év

A Számvevőszék megjegyzése

A helyesbítő intézkedés állapota

(végrehajtva/folyamatban/végrehajtandó/n.a.)

2011

Akárcsak az előző évben, a nagyarányú átvitel ellentétben áll az évenkéntiség költségvetési alapelvével

n.a.

2011

Az átvitt összes előirányzaton belül az Ügynökség 5,1 millió euro összegű globális kötelezettségvállalást is átvitt. Az Ügynökség pénzügyi szabályzata azonban nem tesz egyértelműen lehetővé ilyen átvitelt.

Végrehajtva

2011

2011-ben az Ügynökség 74 millió euro összegben nyújtott támogatást közös műveletekhez. A kedvezményezettek (tagállamok, illetve schengeni társult országok) által visszaigényelt kiadások ellenőrzéséhez az Ügynökség – noha végez ésszerűségre irányuló ellenőrzéseket – általában nem kér be bizonylatokat, pedig ennek révén kezelhető lenne az el nem számolható kiadások kockázata.

Végrehajtva

2012

Továbbra is hiányosságok voltak a szállítói bizonylatok és a vonatkozó könyvelési tételek egyeztetésére szolgáló ügynökségi rendszerben.

Folyamatban

2012

Az Ügynökség 2012-es költségvetése 89,6 millió euro volt, ebből 21,8 millió eurót (a lekötött előirányzatok 25 %-a) átvittek a 2013-as évre. A III. címhez (operatív kiadások) kapcsolódó átvitelek összege 19,6 millió euro volt. Az ilyen nagyarányú átvitel részben ugyan összefügg az Ügynökség tevékenységeinek operatív, többéves jellegével, ám ellentétben áll az évenkéntiség költségvetési alapelvével 2013. február végéig ezekből az átvitelekből 1,1 millió eurót töröltek.

n.a.

2012

A megvizsgált felvételi eljárások jelentős hiányosságokat mutattak, amelyek az átláthatóságot és a jelöltekkel való egyenlő bánásmódot is érintették: az írásbeli tesztek és interjúk kérdéseit azután állították össze, hogy a felvételi bizottság értékelte a jelentkezéseket; nem állítottak fel alsó ponthatárokat, amelyeket el kellett volna érni az írásbeli teszteken és interjúkon való részvételhez és a megfelelt jelöltek listájára való felkerüléshez; a felvételi bizottság nem dokumentálta minden ülését és döntését.

Folyamatban

2013

A szállítói bizonylatokat az év végén jelentős nehézséggel tudták egyeztetni. A szállítói egyenlegeket rendszeresebben kell figyelni és a különbségeket kellő időben kell elemezni.

Folyamatban

2013

Kb. 32 millió eurót (a 2013-as lekötött előirányzatok 35 %-a) átvittek 2014-re. Noha az Ügynökség műveleteinek többéves jellege és az előre nem látható események fokozott veszélye különösen nagy kihívást jelent az éves költségvetés-tervezés és -végrehajtás szempontjából, a költségvetés-felügyelet további javítása elősegíthetné az átvitt összegek csökkentését.

n.a.

2013

Az átvitt összegek része az az 5,2 millió euro összegű globális kötelezettségvállalás, amely a költségvetési hatóságok által 2013 vége felé az előre nem látható és sürgős operatív szükségletek kezeléséhez rendelkezésre bocsátott, 8,2 millió euro összegű kiegészítő támogatásból maradt meg. Noha a globális kötelezettségvállalás célja a vonatkozó műveletek 2014-ben történő finanszírozása volt, az Ügynökség pénzügyi szabályzata nem teszi egyértelműen lehetővé az ilyen átvitelek végrehajtását.

Végrehajtva

2013

2013-ban 29 költségvetési átcsoportosításra került sor, összesen 12,2 millió euro értékben. Ennek oka részben az, hogy amíg a kiegészítő támogatások rendelkezésre nem álltak, a műveletekhez szükséges pénzösszegek más költségvetési sorokból kerültek átcsoportosításra.

n.a.

2013

A Frontex 2005-ben kezdte meg működését, és azóta is a fogadó tagállammal történő levél- és iratváltás alapján működik. Az Ügynökség és a tagállam között azonban mindeddig nem született átfogó székhely-megállapodás. Egy ilyen megállapodás elősegítené az Ügynökség és személyzete működési feltételeinek jobb átláthatóságát.

Folyamatban

---

II. MELLÉKLET

A Külső Határokon Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség (Varsó)

Hatáskör és tevékenységek

| A Szerződésből eredő uniós hatáskör


  (az Európai Unió működéséről szóló szerződés 74. cikke, valamint a 77. cikke (2) bekezdésének b) és d) pontja) | 74. cikk: „A Tanács intézkedéseket fogad el a tagállamok illetékes szervezeti egységei között, illetve az ezen egységek és a Bizottság között az e cím által szabályozott területeken történő igazgatási együttműködés biztosítására. [...]”
  77. cikk (2) bekezdése: „[...] az Európai Parlament és a Tanács rendes jogalkotási eljárás keretében intézkedéseket állapíthat meg a következőkre vonatkozóan:
  [...] b) azok az ellenőrzések, amelyeknek a külső határokat átlépő személyeket alá kell vetni; [...]
  [...] d) a külső határok integrált határőrizeti rendszerének fokozatos bevezetéséhez szükséges valamennyi intézkedés [...]. |
| --- | --- |
| Az Ügynökség hatásköre


  (a 863/2007/EK és az 1168/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel módosított 2007/2004/EK tanácsi rendelet)


  (A legutóbbi módosítás 2011.12.12-én lépett hatályba; a táblázat e legutóbbi módosítást követő helyzetet mutatja be.) | Célok

  A Frontex azért jött létre, hogy javítsa az Unió tagállamai külső határainak integrált igazgatását.

  Fő feladatok







  a) | összehangolja a tagállamok közötti operatív együttműködést a külső határok igazgatása terén; |

A Szerződésből eredő uniós hatáskör

(az Európai Unió működéséről szóló szerződés 74. cikke, valamint a 77. cikke (2) bekezdésének b) és d) pontja)

74. cikk: „A Tanács intézkedéseket fogad el a tagállamok illetékes szervezeti egységei között, illetve az ezen egységek és a Bizottság között az e cím által szabályozott területeken történő igazgatási együttműködés biztosítására. [...]”

77. cikk (2) bekezdése: „[...] az Európai Parlament és a Tanács rendes jogalkotási eljárás keretében intézkedéseket állapíthat meg a következőkre vonatkozóan:

[...] b) azok az ellenőrzések, amelyeknek a külső határokat átlépő személyeket alá kell vetni; [...]

[...] d) a külső határok integrált határőrizeti rendszerének fokozatos bevezetéséhez szükséges valamennyi intézkedés [...].

Az Ügynökség hatásköre

(a 863/2007/EK és az 1168/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel módosított 2007/2004/EK tanácsi rendelet)

(A legutóbbi módosítás 2011.12.12-én lépett hatályba; a táblázat e legutóbbi módosítást követő helyzetet mutatja be.)

Célok

A Frontex azért jött létre, hogy javítsa az Unió tagállamai külső határainak integrált igazgatását.

Fő feladatok

a)

összehangolja a tagállamok közötti operatív együttműködést a külső határok igazgatása terén;

| b) | segíti a tagállamokat a nemzeti határőrök képzésében és a közös képzési követelmények kialakításában; |
| --- | --- |

b)

segíti a tagállamokat a nemzeti határőrök képzésében és a közös képzési követelmények kialakításában;

| c) | kockázatelemzést végez, beleértve a tagállamoknak a külső határoknál megjelenő fenyegetésekkel és nyomásokkal szembeni ellenálló képességének értékelését; |
| --- | --- |

c)

kockázatelemzést végez, beleértve a tagállamoknak a külső határoknál megjelenő fenyegetésekkel és nyomásokkal szembeni ellenálló képességének értékelését;

| d) | részt vesz a külső határok ellenőrzését és határőrizetét érintő kutatások kidolgozásában; |
| --- | --- |

d)

részt vesz a külső határok ellenőrzését és határőrizetét érintő kutatások kidolgozásában;

| e) | segítséget nyújt a fokozottabb technikai és operatív segítségnyújtást szükségessé tevő körülményekkel szembesülő, különösen a sajátos vagy aránytalan nyomással szembesülő tagállamok részére; |
| --- | --- |

e)

segítséget nyújt a fokozottabb technikai és operatív segítségnyújtást szükségessé tevő körülményekkel szembesülő, különösen a sajátos vagy aránytalan nyomással szembesülő tagállamok részére;

| f) | a tagállamok részére biztosítja a szükséges támogatást, többek között – kérésükre – összehangolja és megszervezi a közös visszatérési műveleteket; közös műveletek; |
| --- | --- |

f)

a tagállamok részére biztosítja a szükséges támogatást, többek között – kérésükre – összehangolja és megszervezi a közös visszatérési műveleteket; közös műveletek;

| g) | kísérleti projektek és gyorsreagálású műveletek során kiküldendő európai határőrcsapatokat állít fel; |
| --- | --- |

g)

kísérleti projektek és gyorsreagálású műveletek során kiküldendő európai határőrcsapatokat állít fel;

| h) | az információcserét elősegítő információs rendszereket fejleszt ki és működtet, ilyen többek között az ICOnet; |
| --- | --- |

h)

az információcserét elősegítő információs rendszereket fejleszt ki és működtet, ilyen többek között az ICOnet;

| i) | szükség esetén segítséget nyújt az európai határőrizeti rendszer (EUROSUR) kifejlesztésében és működtetésében. |
| --- | --- |

i)

szükség esetén segítséget nyújt az európai határőrizeti rendszer (EUROSUR) kifejlesztésében és működtetésében.

Irányítás

Irányító testület

Összetétel

Valamennyi tagállam részéről egy-egy, a Bizottság részéről két képviselőből, valamint a schengeni társult országok egy-egy képviselőjéből áll.

Feladatok

| a) | az ügyvezető igazgató kinevezése; |
| --- | --- |

a)

az ügyvezető igazgató kinevezése;

| b) | az Ügynökség általános jelentésének elfogadása; |
| --- | --- |

b)

az Ügynökség általános jelentésének elfogadása;

| c) | az Ügynökség munkaprogramjának elfogadása; |
| --- | --- |

c)

az Ügynökség munkaprogramjának elfogadása;

| d) | az Ügynökség operatív feladataihoz kapcsolódó döntéshozatali eljárások megállapítása; |
| --- | --- |

d)

az Ügynökség operatív feladataihoz kapcsolódó döntéshozatali eljárások megállapítása;

| e) | az Ügynökség költségvetéséhez kapcsolódó feladatainak ellátása; |
| --- | --- |

e)

az Ügynökség költségvetéséhez kapcsolódó feladatainak ellátása;

| f) | fegyelmi jogkört gyakorlása az ügyvezető igazgató és az igazgatóhelyettes felett; |
| --- | --- |

f)

fegyelmi jogkört gyakorlása az ügyvezető igazgató és az igazgatóhelyettes felett;

| g) | az eljárási szabályzat megállapítása; |
| --- | --- |

g)

az eljárási szabályzat megállapítása;

| h) | az Ügynökség szervezeti felépítésének meghatározása és az Ügynökség személyzeti politikájának elfogadása; |
| --- | --- |

h)

az Ügynökség szervezeti felépítésének meghatározása és az Ügynökség személyzeti politikájának elfogadása;

| i) | az Ügynökség többéves munkatervének elfogadása. |
| --- | --- |

i)

az Ügynökség többéves munkatervének elfogadása.

Ügyvezető igazgató

Az irányító testület nevezi ki a Bizottság javaslata alapján.

Külső ellenőrzés

Európai Számvevőszék.

A zárszámadás elfogadásáért felelős hatóság

Az Európai Parlament, a Tanács ajánlása alapján.

Az Ügynökség rendelkezésére bocsátott erőforrások 2014-ben (2013)

Végleges költségvetés

97,9(93,95) millió euro

Uniós támogatás: 86,6(87,7) millió euro

Létszám 2014. december 31-én

Létszámterv

A tervben szereplő ideiglenes álláshelyek száma: 152 (153) – Betöltött ideiglenes álláshelyek: 149 (142)

Egyéb álláshelyek

A tervben szereplő szerződéses álláshelyek száma: 87 (1)
  (87) – Betöltött szerződéses álláshelyek: 85 (1)
  (82)

A tervben szereplő kirendelt nemzeti szakértők száma: 78 (78) – Betöltött kirendelt nemzeti szakértői álláshelyek: 77 (76)
   (2)

Összes álláshely: 317 (318) – ebből betöltött: 311 (300)

Feladatok szerinti bontásban: operatív: 218 (227) – adminisztratív 93 (91)

Termékek és szolgáltatások 2014-ben (2013)

A
  Kockázatelemzési Egység
  60 (79) stratégiai jelentést, köztük 10 általános éves jelentést, 3 célzott jelentést, 14 negyedéves jelentést, amelyek frissített adatokat és elemzéseket tartalmaztak az uniós tagállamok, valamint egyes kiválasztott szomszédos régiók számára, 39 stratégiai monitoringjelentést; 456 (510) elemző, a közös műveletek tervezését, végrehajtását és értékelését támogató dokumentumot; 25 (81) egyéb jellegű jelentést (például az Ügynökség vezetése, az Európai Bizottság és mások számára készített tájékoztatókat) készített; tesztelt és elindított egy új típusú, havi átfutású analitikus beszámolást; továbbá 7 (7) stratégiai jelentést tett közzé az Ügynökség honlapján a nagyközönség számára. Sor került a Frontex kockázatértékelési hálózat 4 (4) rendes ülésére, az uniós okirat-hamisításról a tagállamokkal együtt felállított új szakértői hálózat 2 (5) ülésére, 2 (4) taktikai kockázatelemzési ülésre, 9 (10) regionális szakértői találkozóra/konferenciára, valamint 2 (1) technikai jellegű regionális szakmai találkozóra. A Kockázatelemzési Egység EUROSUR-on belüli feladataival összhangban 2014-ben az alábbiak elvégzésére került sor, és minderről az elemzési rétegért felelős, 2014-ben 4-szer (5-ször) ülésező felhasználói csoport keretében a tagállamokat szükség szerint tájékoztatták, illetve velük konzultáltak: a CPIP/ESP elemzési rétegen belül – tartalomszolgáltatás (453 (317) kiadvány) és alapszolgáltatások, az EUROSUR eseménykatalógusán belül az elemzési réteggel kapcsolatos termékek és szolgáltatások katalógusa aktualizálásának befejezése, az eredeti hatásszint-megállapítás módszertana kidolgozásának befejezése és szárazföldi/tengeri határszakaszokon való alkalmazása, elemző eszközök próbaüzeme (IKT-vezetéssel, a Kockázatelemzési Egység közreműködésével).

A
  Közös Műveleti Egység
  21 (19) közös műveletet, 11 (10) kísérleti projektet, illetve projektet, 68 (8) konferenciát, műhelytalálkozót és éves ülést, továbbá 382 (64) operatív megbeszélést szervezett, utóbbiak között előkészítő/tervező/értékelő üléseket, illetve műhelytalálkozókat is. Ezenkívül az Ügynökség által koordinált 45 (39) közös kitoloncolási művelet során 2  271(2  152) harmadik országbeli állampolgár kitoloncolására került sor. A közös műveletek során a tevékenységekkel töltött napok száma összesen 4  499(2  832) volt; a tevékenységekkel töltött halmozott embernapok száma pedig 69  702(89  548).

A
  Frontex Helyzetelemző Központ
  2452 (2  226) helyzetelemző jelentést, 97 (43) súlyos eseményről szóló jelentést, 38 (44) gyorsjelentést és 5 (10) misszióértékelési jelentést bocsátott ki, az EUROSUR-rendszerre pedig összesen 20  000(20  084) elemet töltött fel. 242 (237) napi hírlevelét kb. 500 (500) felhasználónak juttatta el, és a napi szituációs jelentéseknek és operatív tájékoztatóknak köszönhetően a Frontex 1  063(795) médiamegjelenést könyvelhetett el. Az egyablakos kapcsolati pontként működő Frontex Helyzetelemző Központ kb. 24  000(25  000) levelezési tételt kezelt; a Frontex-One-Stop-Shop-ra (FOSS), a külső partnerekkel történő információcsere fő platformjára, 2014 végéig 7  171 (6  238) dokumentum került fel, illetve ennyit osztottak meg a portál 5  000(4  500) felhasználója között. A Frontex Helyzetelemző Központ mintegy 35  000(29  000) eseményről értesült és ennyit validált a Joint Operations Reporting Application (JORA) szoftver révén, és JORA-képzésben részesített 200 (200) tisztviselőt a Frontextől, a tagállamokból és a schengeni társult országokból. Az Eurosur fúziós szolgáltatásai keretében a tagállamoktól 29 szolgáltatásra irányuló kérelem érkezett be, hajómegfigyelésre, hajók nyomon követésére és felderítésére, környezeti adatokra és optikai képalkotó rendszerek adataira vonatkozóan, valamint 4 ízben teszteltek újonnan kifejlesztett szolgáltatásokat.

Az
  Erőforrás-összevonó Egység
  6 (9) rendezvényt szervezett, a tagállamok 236 (252) képviselője részvételével. Az érdekeltek összesen több mint 284 (1  250) embernapot szántak az Egység tevékenységeire. 2014-ben az Erőforrás-összevonó Egység számára a figyelem középpontjában az európai határőrcsapatok és a technikai berendezésekért felelős csoportok fejlesztése, beszámolási kapacitásuk kifejlesztése, irányításukhoz megfelelő szoftveralkalmazás létrehozása, továbbá a határőr-kirendelési mechanizmus kifejlesztése volt. Ezenkívül külön figyelmet kapott a légi határőrizeti eszközök beszerzése is. Megemlítendő, hogy az Erőforrás-összevonó Egység a Frontex és az uniós tagállamok között éves kétoldalú találkozókat, valamint harmadik országokkal való találkozókat is szervezett és vezetett: ezek témája az egységekhez történő tagállami hozzájárulásokról és a Frontex 2015-ös közös operatív tevékenységeiről való megállapodás volt. A PRU 5 (7) projektet hajtott végre a Frontex műveleteinek eredményesebbé tétele érdekében.

A
  Képzési Egység
  5 projektet és 12 (17) egyéb tevékenységet felölelő 4 (3) tevékenységi területen összesen 189 (205) képzési tevékenységet (tanfolyamok, fejlesztési találkozók stb.) szervezett 2  600(3  253) résztvevővel. Az érdekeltek összesen 11  936(12  460) embernapot szántak képzési tevékenységekre.

Az első tevékenységi területen a partnerek aláírták a stratégiai határőrizeti közös európai mesterképzés konzorciumi megállapodását és folytatódott a mesterképzés kidolgozása a program első iterációjának 2015. szeptemberi elindítása érdekében. A Frontex a tagállamok és a határőrizet-hallgatók közreműködésével összeállította az Interoperabilitásra vonatkozó értékelési program közös alaptantervét.

A második tevékenységi területen sor került európai határőrcsapatok profilképzésére. A már létező képzések mellett elkészült két újabb profilképzés (tengeri határőr és szárazföldi határőr) fejlesztési terve is.

A harmadik tevékenységi területen, amely közös standardok és eszközök alapján határőrök szakképzésére és közvetlen továbbképzésre irányul, a Frontex többek között befejezte a kutyakiképzők európai képzésének kidolgozását és alkalmazását. A schengeni értékelőknek szóló képzés tantervét felülvizsgálták és hozzáigazították az új schengeni értékelési mechanizmus (SEM) követelményeihez, a tanterv szerinti első tanfolyamot is megtartották.

A hálózatoknak és informatikai vonatkozású kérdéseknek szentelt negyedik tevékenységi területen felmérést végeztek a Frontex képzési tevékenységeihez készülő új informatikai platform kereteinek feltérképezéséhez. Az új informatikai platform kifejlesztésére és alkalmazására 2015 első negyedévében kerül sor.

A
  Kutatási és Fejlesztési Egység
  szervezésében 3 (8) projekt keretében összesen 26 (40) ülésre került sor, a tagállamokból, a schengeni társult országokból, az uniós intézményektől, kormányközi és nemzetközi szervezetektől, felsőoktatási intézményektől, kutatóintézetektől és az ágazatból érkezett 659 (950) résztvevővel. Az érdekeltek összesen 1  239(2  000) embernapot szántak ezekre a tevékenységekre. A Kutatási és Fejlesztési Egység tovább törekedett a bevált gyakorlatok beazonosítására és az ilyen gyakorlatokat tartalmazó iránymutatások kidolgozására az automatizált határellenőrzések, a szárazföldi és vízi határátkelőhelyeken történő ellenőrzések, a vízuminformációs rendszer (VIS) tagállamok általi bevezetése és alkalmazása, valamint a határőrizet terén. Az év során a Frontex erőfeszítéseket tett arra is, hogy a tagállamokban kifejlessze egy utaselemző kapacitás kiépítésének keretét, valamint, hogy támogassa a Migrációügyi és Uniós Belügyi Főigazgatóságot az intelligens határokkal kapcsolatos felmérésben és az eu-LISA ügynökséget az intelligens határokkal kapcsolatos kísérleti projekt meghatározásában.

A határőrizet terén a Kutatási és Fejlesztési Egység olyan tevékenységekbe kezdett, amelyekkel fel lehet hívni a tagállamok figyelmét a szenzorok, a platformok és a magasabb szintű rendszermegoldások területén elérhető új fejlesztésekre, továbbá amelyek megkönnyítik az új határőrizeti technológiák bevezetését (kipróbálását) a tagállamokban és a Frontex által koordinált közös műveletekkel összefüggésben.

A Kutatási és Fejlesztési Egység emellett tájékoztatta a releváns érdekelteket a folyó, illetve az új határbiztonsági kutatási projektekről, biztosítva, hogy a határőrizeti közösség igényei kutatás tárgyát képezzék, és a projekteredmények a lehető legjobban szolgálják a határbiztonsági követelményeket. A Kutatási és Fejlesztési Egység hozzájárult a határbiztonság terén megvalósuló kapacitásépítési folyamathoz, tudatva a határőrizeti hatóságokat azokról az új és innovatív módszerekről (pl. kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzési eszközök), amelyeket e hatóságok kutatási és fejlesztési szolgáltatások beszerzéséhez használhatnak, és ezek révén saját igényeikhez igazíthatják az új innovációk fejlesztését.

Partnerség és együttműködés harmadik országokkal:
  Bár 2014-ben nem került sor új munkamegállapodás megkötésére (19), a harmadik országokkal való együttműködés elmélyült, és mind tematikus, mind operatív téren kézzel fogható eredményeket értek el. A Frontex és a törökországi illetékes hatóságok között együttműködési terv aláírására került sor, amely konkrét végrehajtási intézkedéseket tartalmaz az elkövetkezendő évekre. A technikai segítségnyújtást illetően az Ügynökség, a Frontex módosított szabályzatának 14. cikke (5) bekezdése szerint, több kapacitásépítési kezdeményezés terén tett előrelépéseket a keleti partnerség régiójában, Észak-Afrikában (Tunézia és Marokkó), valamint a Nyugat-Balkánon és Törökországban, a migrációval, a határokkal és a biztonsággal kapcsolatos kérdésekben.

A Frontex sikeresen megszervezte a 22. Nemzetközi Határrendészeti Konferenciát, amelyen a világ 62 országából igazgatói és felsővezetői szintű határőrök vettek részt.

Együttműködés az uniós szervekkel és nemzetközi szervezetekkel:
   A Frontex stratégiai hozzájárulást nyújtott a Bizottságnak a bel- és igazságügyi terület jövője és az EU belső biztonsági stratégiájának megújítása terén. Emellett szorosan együttműködött a Bizottsággal az EU Belső Biztonsági Alapjának bevezetésében: támogatta a tagországokkal folytatott szakpolitikai párbeszédek előkészítését és véleményeket fogalmazott meg a nemzeti (többéves) programtervezetekre vonatkozóan.

A Frontex törekedett a partnerekkel való együttműködés megszilárdítására és elmélyítésére a határőrizet és migráció szabályozása, valamint a szervezett bűnözés elleni küzdelem terén. Új munkamegállapodás megkötése az EKSZ-szel (11). Továbbá előzetes megállapodás született egy az Europollal kötendő, a személyes adatok feldolgozását és átadását lehetővé tévő új és kiterjedtebb munkamegállapodásról, ez azonban csak az európai adatvédelmi biztos jóváhagyását követően lép majd hatályba.

---

(1)  Nem számítva a Telex-támogatásból finanszírozott 4 szerződéses alkalmazottat.

(2)  A betöltött álláshelyek (77) összetétele: 75 szokásos kirendelt nemzeti szakértő, 2 költségmentes kirendelt nemzeti szakértő, és 1 kirendelt nemzeti szakértői állás még nincs betöltve.

Forrás: Az Ügynökségtől származó melléklet.

---

AZ ÜGYNÖKSÉG VÁLASZA

| 11. | Az Ügynökség üdvözli a Számvevőszék megállapítását, miszerint az előzetes és utólagos ellenőrzések terén jelentős javulást ért el. Ami a könyvvizsgálói igazolások bekérését illeti, az Ügynökség szeretné tájékoztatni a Számvevőszéket, hogy ilyen igazolások 2010-ben már készültek. A kedvezményezettek tájékoztatása ellenére a könyvvizsgálói igazolásokat nem független könyvvizsgálói szervek bocsátották ki, és a végleges fizetési igények jelentős késedelemmel érkeztek be. Figyelembe véve, hogy a Külső Határok Alap és a Belső Biztonsági Alap keretein belül ellenőrző hatóságok jönnek létre, az Ügynökség megvizsgálja az együttműködés lehetőségét. |
| --- | --- |

11.

Az Ügynökség üdvözli a Számvevőszék megállapítását, miszerint az előzetes és utólagos ellenőrzések terén jelentős javulást ért el. Ami a könyvvizsgálói igazolások bekérését illeti, az Ügynökség szeretné tájékoztatni a Számvevőszéket, hogy ilyen igazolások 2010-ben már készültek. A kedvezményezettek tájékoztatása ellenére a könyvvizsgálói igazolásokat nem független könyvvizsgálói szervek bocsátották ki, és a végleges fizetési igények jelentős késedelemmel érkeztek be. Figyelembe véve, hogy a Külső Határok Alap és a Belső Biztonsági Alap keretein belül ellenőrző hatóságok jönnek létre, az Ügynökség megvizsgálja az együttműködés lehetőségét.

| 12. | Az Ügynökség üdvözli, hogy a Számvevőszék megértéssel viszonyul a tervezett átvitelekhez. Különösen a III. cím alá tartozó kiadások függenek jelentős mértékben a tagállamok által nyújtott támogatásokra vonatkozó visszatérítési igények időben való benyújtásától; a tisztek vagy légi járművek/hajók Frontex által koordinált közös művelethez való telepítésének végleges időpontja és az igények benyújtása közti késedelem átlagban négy és hat hónap között változik. |
| --- | --- |

12.

Az Ügynökség üdvözli, hogy a Számvevőszék megértéssel viszonyul a tervezett átvitelekhez. Különösen a III. cím alá tartozó kiadások függenek jelentős mértékben a tagállamok által nyújtott támogatásokra vonatkozó visszatérítési igények időben való benyújtásától; a tisztek vagy légi járművek/hajók Frontex által koordinált közös művelethez való telepítésének végleges időpontja és az igények benyújtása közti késedelem átlagban négy és hat hónap között változik.

| 13. | Az Ügynökség teljes mértékben egyetért a Számvevőszékkel abban, hogy a támogatási mechanizmus sem a legmegfelelőbb, sem pedig a leghatékonyabb eszköz a Frontex által koordinált műveletek finanszírozására. A Frontexnek a támogatás mint pénzügyi eszköz használatával nehéz végrehajtania a határőrizeti hatóságok tevékenységének a koordinálására vonatkozó feladatát. Az alapító rendelet 3. cikkének (4) bekezdése alapján a Frontexnek támogatásokkal kell (társ-)finanszíroznia az általa koordinált közös műveleteket; az Ügynökség az alapító rendeletnek a szokásos 5 évenkénti értékelés utáni, soron következő felülvizsgálatakor meg fogja tárgyalni ezt a kérdést. |
| --- | --- |

13.

Az Ügynökség teljes mértékben egyetért a Számvevőszékkel abban, hogy a támogatási mechanizmus sem a legmegfelelőbb, sem pedig a leghatékonyabb eszköz a Frontex által koordinált műveletek finanszírozására. A Frontexnek a támogatás mint pénzügyi eszköz használatával nehéz végrehajtania a határőrizeti hatóságok tevékenységének a koordinálására vonatkozó feladatát. Az alapító rendelet 3. cikkének (4) bekezdése alapján a Frontexnek támogatásokkal kell (társ-)finanszíroznia az általa koordinált közös műveleteket; az Ügynökség az alapító rendeletnek a szokásos 5 évenkénti értékelés utáni, soron következő felülvizsgálatakor meg fogja tárgyalni ezt a kérdést.

| 14. | Az Ügynökség felülvizsgálja a schengeni társult országok hozzájárulásainak kiszámítására alkalmazott metodológiát, figyelembe véve, hogy a jogi rendelkezések egyes kifejezéseinek, például a „költségvetésbe vett” jelentése továbbra is tisztázatlan. Ezt a felülvizsgálatot követően a metodológiát megfelelő jogi rendelkezésbe foglalják. |
| --- | --- |

14.

Az Ügynökség felülvizsgálja a schengeni társult országok hozzájárulásainak kiszámítására alkalmazott metodológiát, figyelembe véve, hogy a jogi rendelkezések egyes kifejezéseinek, például a „költségvetésbe vett” jelentése továbbra is tisztázatlan. Ezt a felülvizsgálatot követően a metodológiát megfelelő jogi rendelkezésbe foglalják.

| 15. | Az Ügynökség üdvözli a Számvevőszék következtetését; az igazgatótanács költségvetési és ellenőrzési munkacsoportja dolgozik az ügyön, és az igazgatótanácsnak ajánlást fog benyújtani az Egyesült Királyság és Írország hozzájárulásaival kapcsolatban. |
| --- | --- |

15.

Az Ügynökség üdvözli a Számvevőszék következtetését; az igazgatótanács költségvetési és ellenőrzési munkacsoportja dolgozik az ügyön, és az igazgatótanácsnak ajánlást fog benyújtani az Egyesült Királyság és Írország hozzájárulásaival kapcsolatban.

---

| 9.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 409/353 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 409/353

---

JELENTÉS

az Európai GNSS Ügynökség 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, az Ügynökség válaszával együtt

(2015/C 409/39)

BEVEZETÉS

| 1. | A 2012. szeptember 1-jén Brüsszelből Prágába áthelyezett (1) Európai GNSS (Globális Navigációs Műholdrendszer) Ügynökséget (a továbbiakban: az Ügynökség, más néven GSA) az 1321/2004/EK tanácsi rendelet (2) hatályon kívül helyezéséről és a 683/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) módosításáról szóló 912/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) hozta létre abból a célból, hogy a Galileo program kiépítési és üzemeltetési szakaszában érvényesítse az európai GNSS programokhoz kapcsolódó közérdek szempontjait és a program szabályozó ügynökségéül szolgáljon. A 683/2008/EK rendelet az Ügynökség feladatkörét a Galileo rendszerek biztonsági ellenőrzésére és kereskedelmi hasznosításának előkészítésére szűkítette (5). A Bizottság emellett egy hatáskör-átruházási megállapodás révén megbízta az Ügynökséget az európai geostacionárius navigációs átfedési szolgáltatás (EGNOS) hasznosításával. |
| --- | --- |

1.

A 2012. szeptember 1-jén Brüsszelből Prágába áthelyezett (1) Európai GNSS (Globális Navigációs Műholdrendszer) Ügynökséget (a továbbiakban: az Ügynökség, más néven GSA) az 1321/2004/EK tanácsi rendelet (2) hatályon kívül helyezéséről és a 683/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) módosításáról szóló 912/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) hozta létre abból a célból, hogy a Galileo program kiépítési és üzemeltetési szakaszában érvényesítse az európai GNSS programokhoz kapcsolódó közérdek szempontjait és a program szabályozó ügynökségéül szolgáljon. A 683/2008/EK rendelet az Ügynökség feladatkörét a Galileo rendszerek biztonsági ellenőrzésére és kereskedelmi hasznosításának előkészítésére szűkítette (5). A Bizottság emellett egy hatáskör-átruházási megállapodás révén megbízta az Ügynökséget az európai geostacionárius navigációs átfedési szolgáltatás (EGNOS) hasznosításával.

A MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZATOT ALÁTÁMASZTÓ INFORMÁCIÓK

| 2. | A Számvevőszék ellenőrzési módszere analitikus ellenőrzési eljárásokat, tranzakciók közvetlen tesztelését, valamint az Ügynökség felügyeleti és kontrollrendszereiben alkalmazott fő kontrollmechanizmusok értékelését foglalja magában. Mindez kiegészül más ellenőrök munkájából származó bizonyítékokkal, valamint a vezetői teljességi nyilatkozatok elemzésével. |
| --- | --- |

2.

A Számvevőszék ellenőrzési módszere analitikus ellenőrzési eljárásokat, tranzakciók közvetlen tesztelését, valamint az Ügynökség felügyeleti és kontrollrendszereiben alkalmazott fő kontrollmechanizmusok értékelését foglalja magában. Mindez kiegészül más ellenőrök munkájából származó bizonyítékokkal, valamint a vezetői teljességi nyilatkozatok elemzésével.

| MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT









  3. | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke alapján a Számvevőszék ellenőrizte a következőket:






  a) | az Ügynökség éves beszámolója, amely a 2014. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból (6) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (7) áll; és |
| --- | --- | --- |

MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT

3.

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke alapján a Számvevőszék ellenőrizte a következőket:

a)

az Ügynökség éves beszámolója, amely a 2014. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból (6) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (7) áll; és

| b) | a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége. |
| --- | --- |

b)

a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége.

A vezetés felelőssége

| 4. | A vezetés felelőssége az Ügynökség éves beszámolójának elkészítése és valós bemutatása, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége (8):






  a) | Az Ügynökség éves beszámolója tekintetében a vezetés felelősségi körébe tartozik: az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és valós bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítása, megvalósítása és fenntartása; a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok (9) alapján megfelelő számviteli politika megválasztása és alkalmazása; és a körülményeknek megfelelően ésszerű számviteli becslések készítése. Az ügyvezető igazgató hagyja jóvá az Ügynökség éves beszámolóját azután, hogy a számvitelért felelős tisztviselő az összes rendelkezésre álló információ alapján egy olyan kísérő nyilatkozattal egyetemben elkészítette azt, amelyben a tisztviselő többek között kijelenti, hogy ésszerű bizonyossággal rendelkezik afelől, hogy a beszámoló minden lényeges szempontból valós és hű képet ad az Ügynökség pénzügyi helyzetéről. |
| --- | --- | --- |

4.

A vezetés felelőssége az Ügynökség éves beszámolójának elkészítése és valós bemutatása, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége (8):

a)

Az Ügynökség éves beszámolója tekintetében a vezetés felelősségi körébe tartozik: az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és valós bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítása, megvalósítása és fenntartása; a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok (9) alapján megfelelő számviteli politika megválasztása és alkalmazása; és a körülményeknek megfelelően ésszerű számviteli becslések készítése. Az ügyvezető igazgató hagyja jóvá az Ügynökség éves beszámolóját azután, hogy a számvitelért felelős tisztviselő az összes rendelkezésre álló információ alapján egy olyan kísérő nyilatkozattal egyetemben elkészítette azt, amelyben a tisztviselő többek között kijelenti, hogy ésszerű bizonyossággal rendelkezik afelől, hogy a beszámoló minden lényeges szempontból valós és hű képet ad az Ügynökség pénzügyi helyzetéről.

| b) | A vezetés felelőssége a mögöttes tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, illetve a gondos pénzgazdálkodás elveinek követése tekintetében abban áll, hogy ki kell alakítania, meg kell valósítania és fenn kell tartania egy olyan eredményes és hatékony belső kontrollrendszert, amely megfelelő felügyelettel és alkalmas intézkedésekkel képes megakadályozni a szabálytalanságokat és csalásokat, illetve szükség esetén jogi eljárásokkal képes visszaszerezni a tévesen kifizetett vagy felhasznált pénzösszegeket. |
| --- | --- |

b)

A vezetés felelőssége a mögöttes tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, illetve a gondos pénzgazdálkodás elveinek követése tekintetében abban áll, hogy ki kell alakítania, meg kell valósítania és fenn kell tartania egy olyan eredményes és hatékony belső kontrollrendszert, amely megfelelő felügyelettel és alkalmas intézkedésekkel képes megakadályozni a szabálytalanságokat és csalásokat, illetve szükség esetén jogi eljárásokkal képes visszaszerezni a tévesen kifizetett vagy felhasznált pénzösszegeket.

Az ellenőr felelőssége

| 5. | A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzése alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Európai Parlament és a Tanács számára (10) az éves beszámoló megbízhatóságára és a mögöttes tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. A Számvevőszék az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjai és etikai kódexe, valamint a legfőbb ellenőrző intézményeknek az INTOSAI által elfogadott nemzetközi standardjai szerint végzi ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy ésszerű bizonyosságot szerezhessen arról, hogy az Ügynökség éves beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

5.

A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzése alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Európai Parlament és a Tanács számára (10) az éves beszámoló megbízhatóságára és a mögöttes tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. A Számvevőszék az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjai és etikai kódexe, valamint a legfőbb ellenőrző intézményeknek az INTOSAI által elfogadott nemzetközi standardjai szerint végzi ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy ésszerű bizonyosságot szerezhessen arról, hogy az Ügynökség éves beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek.

| 6. | Az ellenőrzés olyan eljárásokat foglal magában, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték szerezhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőrnek egy arra irányuló kockázatelemzés alapján kialakított szakmai megítélésétől függ, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba a beszámolóban, illetve az Európai Unió jogi keretei által meghatározott követelményektől való lényeges eltérés az annak alapjául szolgáló tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr mérlegeli a szervezetnek a beszámoló elkészítése és valós bemutatása szempontjából releváns belső kontrollmechanizmusait, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségének és szabályszerűségének biztosítása céljából alkalmazott felügyeleti és kontrollrendszereit, és a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárásokat alakít ki. Az ellenőrzés része továbbá az alkalmazott számviteli politika megfelelőségének, a számviteli becslések ésszerűségének és a beszámoló általános bemutatásának értékelése. E jelentés és a megbízhatósági nyilatkozat elkészítése során a Számvevőszék az Unió költségvetési rendelete (11) 208. cikke (4) bekezdésében előírtak szerint figyelembe vette a független külső ellenőr által az Ügynökség beszámolójára nézve végzett ellenőrzési tevékenységet. |
| --- | --- |

6.

Az ellenőrzés olyan eljárásokat foglal magában, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték szerezhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőrnek egy arra irányuló kockázatelemzés alapján kialakított szakmai megítélésétől függ, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba a beszámolóban, illetve az Európai Unió jogi keretei által meghatározott követelményektől való lényeges eltérés az annak alapjául szolgáló tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr mérlegeli a szervezetnek a beszámoló elkészítése és valós bemutatása szempontjából releváns belső kontrollmechanizmusait, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségének és szabályszerűségének biztosítása céljából alkalmazott felügyeleti és kontrollrendszereit, és a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárásokat alakít ki. Az ellenőrzés része továbbá az alkalmazott számviteli politika megfelelőségének, a számviteli becslések ésszerűségének és a beszámoló általános bemutatásának értékelése. E jelentés és a megbízhatósági nyilatkozat elkészítése során a Számvevőszék az Unió költségvetési rendelete (11) 208. cikke (4) bekezdésében előírtak szerint figyelembe vette a független külső ellenőr által az Ügynökség beszámolójára nézve végzett ellenőrzési tevékenységet.

| 7. | A Számvevőszék úgy véli, hogy az összegyűjtött ellenőrzési bizonyítékok elégségesek és megfelelőek megbízhatósági nyilatkozata megalapozásához. |
| --- | --- |

7.

A Számvevőszék úgy véli, hogy az összegyűjtött ellenőrzési bizonyítékok elégségesek és megfelelőek megbízhatósági nyilatkozata megalapozásához.

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról

| 8. | A Számvevőszék véleménye szerint az Ügynökség éves beszámolója minden lényeges szempontból híven és pénzügyi szabályzata előírásainak, valamint a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályoknak megfelelően tükrözi a 2014. december 31-i pénzügyi helyzetet, a tárgyévi gazdasági események eredményét és a pénzforgalmat. |
| --- | --- |

8.

A Számvevőszék véleménye szerint az Ügynökség éves beszámolója minden lényeges szempontból híven és pénzügyi szabályzata előírásainak, valamint a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályoknak megfelelően tükrözi a 2014. december 31-i pénzügyi helyzetet, a tárgyévi gazdasági események eredményét és a pénzforgalmat.

Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről

| 9. | A Számvevőszék véleménye szerint a 2014. december 31-én véget ért évre vonatkozó éves beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

9.

A Számvevőszék véleménye szerint a 2014. december 31-én véget ért évre vonatkozó éves beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek.

| 10. | A Számvevőszék véleményei függetlenek az alábbi megjegyzésektől. |
| --- | --- |

10.

A Számvevőszék véleményei függetlenek az alábbi megjegyzésektől.

MEGJEGYZÉSEK A KÖLTSÉGVETÉSI GAZDÁLKODÁSRÓL

| 11. | A lekötött előirányzatok átvitelének szintje magas volt a II. cím esetében (igazgatási kiadások), 3,4 millió euro, vagyis 54 % (2013: 1,8 millió euro, vagyis 52 %). Ezek az átvitelek elsősorban az Ügynökség számára 2014-ben nyújtott és 2015-ig még ki nem számlázott szolgáltatásokra vonatkoztak, valamint több 2014 végén aláírt nagy értékű informatikai szerződésre. Ezek az eredetileg 2015-re tervezett informatikai projektek azért indultak el már 2014-ben, hogy hasznosítsák a más költségvetési sorok megtakarításai révén felszabaduló forrásokat. |
| --- | --- |

11.

A lekötött előirányzatok átvitelének szintje magas volt a II. cím esetében (igazgatási kiadások), 3,4 millió euro, vagyis 54 % (2013: 1,8 millió euro, vagyis 52 %). Ezek az átvitelek elsősorban az Ügynökség számára 2014-ben nyújtott és 2015-ig még ki nem számlázott szolgáltatásokra vonatkoztak, valamint több 2014 végén aláírt nagy értékű informatikai szerződésre. Ezek az eredetileg 2015-re tervezett informatikai projektek azért indultak el már 2014-ben, hogy hasznosítsák a más költségvetési sorok megtakarításai révén felszabaduló forrásokat.

TOVÁBBI MEGJEGYZÉSEK

| 12. | 2013-ban az Ügynökség nyolc évre (2014. január 1.–2021. december 31.) odaítélte az európai geostacionárius navigációs átfedési szolgáltatás (EGNOS) hasznosításáról szóló, (az eredeti szerződés szerint) 436 millió euro értékű szolgáltatási szerződést egy vállalkozónak. 2014-ben közvetlen tárgyalásos eljárást követően a GSA 6,3 millió euro összegre nézve 14 műholdvevő és 14 jelgenerátor, valamint más EGNOS-vonatkozású berendezések beszerzése és karbantartása céljából módosította az eredeti szerződést. A vállalkozó és két alvállalkozója az eredeti szerződés keretében újabb megállapodást kötött, ami az általános költségek és a nyereség halmozódásához vezetett. A 6,3 millió euróból csak 3,2 millió euro volt közvetlen költség (anyag, munka, szállítás és biztosítás, utazás és napidíj). Az általános költségek és más költségek 1,4 millió eurót tettek ki, a nyereség és az (al)vállalkozók díjazása pedig 1,7 millió eurót. |
| --- | --- |

12.

2013-ban az Ügynökség nyolc évre (2014. január 1.–2021. december 31.) odaítélte az európai geostacionárius navigációs átfedési szolgáltatás (EGNOS) hasznosításáról szóló, (az eredeti szerződés szerint) 436 millió euro értékű szolgáltatási szerződést egy vállalkozónak. 2014-ben közvetlen tárgyalásos eljárást követően a GSA 6,3 millió euro összegre nézve 14 műholdvevő és 14 jelgenerátor, valamint más EGNOS-vonatkozású berendezések beszerzése és karbantartása céljából módosította az eredeti szerződést. A vállalkozó és két alvállalkozója az eredeti szerződés keretében újabb megállapodást kötött, ami az általános költségek és a nyereség halmozódásához vezetett. A 6,3 millió euróból csak 3,2 millió euro volt közvetlen költség (anyag, munka, szállítás és biztosítás, utazás és napidíj). Az általános költségek és más költségek 1,4 millió eurót tettek ki, a nyereség és az (al)vállalkozók díjazása pedig 1,7 millió eurót.

| 13. | A tárgyi állóeszközökre (nettó könyv szerinti értékük 1,0 millió euro) nincsen biztosítás. |
| --- | --- |

13.

A tárgyi állóeszközökre (nettó könyv szerinti értékük 1,0 millió euro) nincsen biztosítás.

AZ ELŐZŐ ÉVI MEGJEGYZÉSEK HASZNOSULÁSA

| 14. | Az I. melléklet áttekintést ad az előző év számvevőszéki megjegyzései nyomán tett helyesbítő intézkedésekről. |
| --- | --- |

14.

Az I. melléklet áttekintést ad az előző év számvevőszéki megjegyzései nyomán tett helyesbítő intézkedésekről.

A jelentést 2015. szeptember 15-i luxembourgi ülésén fogadta el a Milan Martin CVIKL számvevőszéki tag elnökölte IV. Kamara.

a Számvevőszék nevében

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

elnök

---

(1)  A tagállamok kormányainak képviselői által közös megegyezéssel elfogadott 2010/803/EU határozat (HL L 342., 2010.12.28., 15. o.).

1

(2)  HL L 246., 2004.7.20., 1. o.

2

(3)  HL L 196., 2008.7.24., 1. o.

3

(4)  HL L 276., 2010.10.20., 11. o.

4

(5)  Az Ügynökség hatáskörét és tevékenységeit a II. melléklet foglalja össze, tájékoztató jelleggel.

5

II. melléklet

(6)  Ezek a következőkből állnak: mérleg, eredménykimutatás, pénzforgalmi kimutatás, a nettó eszközállomány változásainak kimutatása, a számviteli politika meghatározó alapelveinek összefoglalása és további magyarázatok.

6

(7)  Ezek a költségvetési eredménykimutatásból és a költségvetési eredménykimutatás mellékletéből állnak.

7

(8)  Az 1271/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (HL L 328., 2013.12.7., 42. o.) 39. és 50. cikke.

8

(9)  A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok a Könyvvizsgálók Nemzetközi Szövetsége (IFAC) által kibocsátott Nemzetközi Költségvetési Számviteli Standardokra (IPSAS), illetve adott esetben a Nemzetközi Számviteli Standard Testület (IASB) által kibocsátott Nemzetközi Számviteli Standardokra (IAS)/Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardokra (IFRS) támaszkodnak.

9

(10)  Az 1271/2013/EU rendelet 107. cikke.

10

(11)  Az Európai Parlament és a Tanács 966/2012/EU, Euratom rendelete (HL L 298., 2012.10.26., 1. o.).

11

---

I. MELLÉKLET

Az előző évi megjegyzések hasznosulása

| Év | A Számvevőszék megjegyzése | A helyesbítő intézkedés állapota
  (végrehajtva/folyamatban/végrehajtandó/n.a.) |
| --- | --- | --- |
| 2013 | Az Ügynökség végzi az európai geostacionárius navigációs átfedési szolgáltatás (EGNOS), az első páneurópai műholdas navigációs rendszer hasznosításának megszervezését és irányítását. A Bizottsággal kötött hatáskör-átruházási megállapodás alapján az Ügynökség mintegy 588 millió euro értékű szerződést kötött az EGNOS 2014 és 2021 közötti időszakban történő hasznosítására. Bár nem vonjuk kétségbe az eljárás versenyjogi szabályszerűségét, a közbeszerzési eljárás első szakaszában alkalmazott egyik, a konzorciumok jelentkezését kizáró jogosultsági kritérium nem állt összhangban a költségvetési rendelet alkalmazási szabályaival (1)
   (2). | n.a. |
| 2013 | Összességében a lekötött előirányzatok minden cím esetében megközelítették a 100 %-ot. A lekötött előirányzatok átvitele azonban nagy volt a II. cím esetében (adminisztratív kiadások), 1,8 millió euro (52 %). Ez főként annak tudható be, hogy az Ügynökség számára kiegészítő forrásokat biztosító pótköltségvetés szeptemberben történő késedelmes elfogadását követően az év végén (0,9 millió euro értékben) egyedi szerződéseket kötöttek. További 0,4 millió euro a beszállítók által 2013-ban teljesített, de még ki nem számlázott szolgáltatásokhoz kapcsolódik. | n.a. |

Év

A Számvevőszék megjegyzése

A helyesbítő intézkedés állapota

(végrehajtva/folyamatban/végrehajtandó/n.a.)

2013

Az Ügynökség végzi az európai geostacionárius navigációs átfedési szolgáltatás (EGNOS), az első páneurópai műholdas navigációs rendszer hasznosításának megszervezését és irányítását. A Bizottsággal kötött hatáskör-átruházási megállapodás alapján az Ügynökség mintegy 588 millió euro értékű szerződést kötött az EGNOS 2014 és 2021 közötti időszakban történő hasznosítására. Bár nem vonjuk kétségbe az eljárás versenyjogi szabályszerűségét, a közbeszerzési eljárás első szakaszában alkalmazott egyik, a konzorciumok jelentkezését kizáró jogosultsági kritérium nem állt összhangban a költségvetési rendelet alkalmazási szabályaival (1)
   (2).

n.a.

2013

Összességében a lekötött előirányzatok minden cím esetében megközelítették a 100 %-ot. A lekötött előirányzatok átvitele azonban nagy volt a II. cím esetében (adminisztratív kiadások), 1,8 millió euro (52 %). Ez főként annak tudható be, hogy az Ügynökség számára kiegészítő forrásokat biztosító pótköltségvetés szeptemberben történő késedelmes elfogadását követően az év végén (0,9 millió euro értékben) egyedi szerződéseket kötöttek. További 0,4 millió euro a beszállítók által 2013-ban teljesített, de még ki nem számlázott szolgáltatásokhoz kapcsolódik.

n.a.

---

(1)  A 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet (HL L 357., 2002.12.31., 1. o.) 116. cikkének (6) bekezdése.

(2)  Az 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (HL L 362., 2012.12.31., 1. o.) 121. cikkének (5) bekezdése.

---

II. MELLÉKLET

Európai GNSS Ügynökség (Prága)

Hatáskör és tevékenységek

| A Szerződésből eredő uniós hatáskör | Versenyképesség a növekedésért és munkahelyteremtésért. |
| --- | --- |
| Az Ügynökség hatásköre


  (a 912/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletet módosító 512/2014/EU rendelet) | Célok







  — | Hozzájárul az EGNOS- és a Galileo-program által létrehozott európai műholdas navigációs rendszerek üzemeltetésének teljes körű megkezdéséhez. |

A Szerződésből eredő uniós hatáskör

Versenyképesség a növekedésért és munkahelyteremtésért.

Az Ügynökség hatásköre

(a 912/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletet módosító 512/2014/EU rendelet)

Célok

—

Hozzájárul az EGNOS- és a Galileo-program által létrehozott európai műholdas navigációs rendszerek üzemeltetésének teljes körű megkezdéséhez.

Feladatok

| — | a programok biztonsági akkreditációjának támogatása a Biztonsági Akkreditációs Tanács nevében, |
| --- | --- |

—

a programok biztonsági akkreditációjának támogatása a Biztonsági Akkreditációs Tanács nevében,

| — | a Galileo Biztonsági Megfigyelőközpont (GSMC) műveleteinek végrehajtása, |
| --- | --- |

—

a Galileo Biztonsági Megfigyelőközpont (GSMC) műveleteinek végrehajtása,

| — | közreműködés a rendszerek kereskedelmi hasznosításának előkészítésében, beleértve a szükséges piacelemzéseket is, |
| --- | --- |

—

közreműködés a rendszerek kereskedelmi hasznosításának előkészítésében, beleértve a szükséges piacelemzéseket is,

| — | a Bizottság által hatáskör-átruházási megállapodás révén rábízott olyan egyéb feladatok elvégzése, mint az EGNOS és a Galileo hasznosítása, illetve alkalmazások és szolgáltatások népszerűsítése a műholdas navigációs piacon. |
| --- | --- |

—

a Bizottság által hatáskör-átruházási megállapodás révén rábízott olyan egyéb feladatok elvégzése, mint az EGNOS és a Galileo hasznosítása, illetve alkalmazások és szolgáltatások népszerűsítése a műholdas navigációs piacon.

Irányítás

Igazgatási tanács

Összetétel:

| — | a tagállamok egy-egy képviselője, |
| --- | --- |

—

a tagállamok egy-egy képviselője,

| — | a Bizottság négy képviselője, |
| --- | --- |

—

a Bizottság négy képviselője,

| — | az Európai Parlament szavazati joggal nem rendelkező képviselője, |
| --- | --- |

—

az Európai Parlament szavazati joggal nem rendelkező képviselője,

| — | a főképviselő és az Európai Űrügynökség egy-egy megfigyelőként meghívandó képviselője. |
| --- | --- |

—

a főképviselő és az Európai Űrügynökség egy-egy megfigyelőként meghívandó képviselője.

Feladatok:

| — | kinevezi az ügyvezető igazgatót, |
| --- | --- |

—

kinevezi az ügyvezető igazgatót,

| — | fegyelmi jogkört gyakorol az ügyvezető igazgató felett, |
| --- | --- |

—

fegyelmi jogkört gyakorol az ügyvezető igazgató felett,

| — | elfogadja a többéves munkatervet, |
| --- | --- |

—

elfogadja a többéves munkatervet,

| — | elfogadja az éves munkatervet, |
| --- | --- |

—

elfogadja az éves munkatervet,

| — | költségvetési feladatokat lát el, |
| --- | --- |

—

költségvetési feladatokat lát el,

| — | felügyeli a Galileo Biztonsági Megfigyelőközpont (GSMC) működését, |
| --- | --- |

—

felügyeli a Galileo Biztonsági Megfigyelőközpont (GSMC) működését,

| — | megteszi az 1049/2001/EK rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket, |
| --- | --- |

—

megteszi az 1049/2001/EK rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket,

| — | jóváhagyja a harmadik országok és nemzetközi szervezetek részvételére vonatkozó szabályokat, |
| --- | --- |

—

jóváhagyja a harmadik országok és nemzetközi szervezetek részvételére vonatkozó szabályokat,

| — | bevezeti a feladatai ellátásához szükséges technikai eljárásokat, |
| --- | --- |

—

bevezeti a feladatai ellátásához szükséges technikai eljárásokat,

| — | elfogadja a dokumentumokhoz való hozzáférési jog használatához szükséges külön rendelkezéseket, |
| --- | --- |

—

elfogadja a dokumentumokhoz való hozzáférési jog használatához szükséges külön rendelkezéseket,

| — | elfogadja az Ügynökség tevékenységéről és jövőbeli lehetőségeiről szóló éves jelentést, |
| --- | --- |

—

elfogadja az Ügynökség tevékenységéről és jövőbeli lehetőségeiről szóló éves jelentést,

| — | megfelelően hasznosítja az értékelésekből és ellenőrzésekből származó megállapításokat és ajánlásokat, |
| --- | --- |

—

megfelelően hasznosítja az értékelésekből és ellenőrzésekből származó megállapításokat és ajánlásokat,

| — | az ügyvezető igazgató konzultál vele a Galileo, illetve az EGNOS hasznosítására vonatkozó hatáskör-átruházási megállapodásokról, |
| --- | --- |

—

az ügyvezető igazgató konzultál vele a Galileo, illetve az EGNOS hasznosítására vonatkozó hatáskör-átruházási megállapodásokról,

| — | jóváhagyja az Ügynökség és az Európai Űrügynökség közötti munkamegállapodásokat, |
| --- | --- |

—

jóváhagyja az Ügynökség és az Európai Űrügynökség közötti munkamegállapodásokat,

| — | csalás elleni stratégiát hagy jóvá, |
| --- | --- |

—

csalás elleni stratégiát hagy jóvá,

| — | jóváhagyja az Ügynökség szervezeti felépítését, |
| --- | --- |

—

jóváhagyja az Ügynökség szervezeti felépítését,

| — | elfogadja és közzéteszi az Ügynökség eljárási szabályzatát. |
| --- | --- |

—

elfogadja és közzéteszi az Ügynökség eljárási szabályzatát.

Ügyvezető igazgató

Az ügyvezető igazgatót az igazgatási tanács nevezi ki.

Biztonsági Akkreditációs Tanács

Összetétel:

| — | a tagállamok egy-egy képviselője, |
| --- | --- |

—

a tagállamok egy-egy képviselője,

| — | a Bizottság egy képviselője, |
| --- | --- |

—

a Bizottság egy képviselője,

| — | a főképviselő egy képviselője, |
| --- | --- |

—

a főképviselő egy képviselője,

| — | az Európai Űrügynökség egy megfigyelőként meghívandó képviselője. |
| --- | --- |

—

az Európai Űrügynökség egy megfigyelőként meghívandó képviselője.

Feladatok:

A biztonsági akkreditációs hatóság szerepét tölti be az európai GNSS-rendszerekkel kapcsolatban, vagyis többek között:

| — | elnököt és elnökhelyettest választ, |
| --- | --- |

—

elnököt és elnökhelyettest választ,

| — | hatáskörrel rendelkezik az elnök és az elnökhelyettes felmentésére, |
| --- | --- |

—

hatáskörrel rendelkezik az elnök és az elnökhelyettes felmentésére,

| — | elkészíti és jóváhagyja a többéves munkaprogram biztonsági akkreditációra vonatkozó részét, valamint az annak végrehajtásához szükséges pénzügyi és emberi erőforrásokat, |
| --- | --- |

—

elkészíti és jóváhagyja a többéves munkaprogram biztonsági akkreditációra vonatkozó részét, valamint az annak végrehajtásához szükséges pénzügyi és emberi erőforrásokat,

| — | elkészíti és jóváhagyja az éves munkaprogram biztonsági akkreditációra vonatkozó részét, valamint az annak végrehajtásához szükséges pénzügyi és emberi erőforrásokat, |
| --- | --- |

—

elkészíti és jóváhagyja az éves munkaprogram biztonsági akkreditációra vonatkozó részét, valamint az annak végrehajtásához szükséges pénzügyi és emberi erőforrásokat,

| — | elkészíti és jóváhagyja az éves jelentés biztonsági akkreditációra vonatkozó részét, valamint az annak végrehajtásához szükséges pénzügyi és emberi erőforrásokat, |
| --- | --- |

—

elkészíti és jóváhagyja az éves jelentés biztonsági akkreditációra vonatkozó részét, valamint az annak végrehajtásához szükséges pénzügyi és emberi erőforrásokat,

| — | biztonsági akkreditációs stratégiát határoz meg és hagy jóvá, |
| --- | --- |

—

biztonsági akkreditációs stratégiát határoz meg és hagy jóvá,

| — | biztonsági akkreditációs határozatokat hoz, |
| --- | --- |

—

biztonsági akkreditációs határozatokat hoz,

| — | megvizsgálja és jóváhagyja a biztonsági akkreditációval kapcsolatos dokumentációt, |
| --- | --- |

—

megvizsgálja és jóváhagyja a biztonsági akkreditációval kapcsolatos dokumentációt,

| — | tanácsokkal segíti a Bizottságot a rendszerek biztonságára és működésére vonatkozó jogi aktusok szövegének kidolgozásában, |
| --- | --- |

—

tanácsokkal segíti a Bizottságot a rendszerek biztonságára és működésére vonatkozó jogi aktusok szövegének kidolgozásában,

| — | megvizsgálja és jóváhagyja a biztonsági kockázatelemzést, és együttműködik a Bizottsággal a kockázatcsökkentő intézkedések meghatározásában, |
| --- | --- |

—

megvizsgálja és jóváhagyja a biztonsági kockázatelemzést, és együttműködik a Bizottsággal a kockázatcsökkentő intézkedések meghatározásában,

| — | ellenőrzi a biztonsági akkreditációval kapcsolatos védelmi intézkedések végrehajtását, |
| --- | --- |

—

ellenőrzi a biztonsági akkreditációval kapcsolatos védelmi intézkedések végrehajtását,

| — | hozzájárulását adja a lehallgatás ellen védelmet nyújtó, jóváhagyott termékek és intézkedések, valamint a biztonságot szolgáló, jóváhagyott kriptográfiai termékek kiválasztásához, |
| --- | --- |

—

hozzájárulását adja a lehallgatás ellen védelmet nyújtó, jóváhagyott termékek és intézkedések, valamint a biztonságot szolgáló, jóváhagyott kriptográfiai termékek kiválasztásához,

| — | jóváhagyja az európai GNSS-rendszerek egyéb rendszerekkel való összekapcsolását, illetve részt vesz ennek közös jóváhagyásában, |
| --- | --- |

—

jóváhagyja az európai GNSS-rendszerek egyéb rendszerekkel való összekapcsolását, illetve részt vesz ennek közös jóváhagyásában,

| — | megállapodik az érintett tagállamokkal a hozzáférés ellenőrzését szolgáló formanyomtatványról, |
| --- | --- |

—

megállapodik az érintett tagállamokkal a hozzáférés ellenőrzését szolgáló formanyomtatványról,

| — | kockázatértékeléséről tájékoztatja a Bizottságot, és tanácsokkal szolgál a fennmaradó kockázat kezelésének lehetőségeiről, |
| --- | --- |

—

kockázatértékeléséről tájékoztatja a Bizottságot, és tanácsokkal szolgál a fennmaradó kockázat kezelésének lehetőségeiről,

| — | a Tanács külön kérésére a Bizottsággal szoros együttműködésben segíti a Tanácsot az együttes fellépés végrehajtásában, |
| --- | --- |

—

a Tanács külön kérésére a Bizottsággal szoros együttműködésben segíti a Tanácsot az együttes fellépés végrehajtásában,

| — | elvégzi a feladatai ellátásához szükséges konzultációkat, |
| --- | --- |

—

elvégzi a feladatai ellátásához szükséges konzultációkat,

| — | elfogadja és közzéteszi a Biztonsági Akkreditációs Tanács eljárási szabályzatát. |
| --- | --- |

—

elfogadja és közzéteszi a Biztonsági Akkreditációs Tanács eljárási szabályzatát.

Külső ellenőrzés

Európai Számvevőszék.

A zárszámadás elfogadásáért felelős hatóság

Az Európai Parlament, a Tanács ajánlása alapján.

Az Ügynökség rendelkezésére bocsátott erőforrások 2014-ben (2013)

Végleges költségvetés

25,3 (53,3) millió euro uniós támogatás, vagyis a Bizottságtól származó működési támogatás az I. címre (személyi jellegű költségek), a II. címre (igazgatás) és a III. címre (alapvető operatív tevékenység).

Ezen kívül a GSA az Európai Bizottság hatáskör-átruházási megállapodása révén kezeli az EGNOS és a Galileo rendszerek (többek között kereskedelmi) hasznosításával kapcsolatos operatív tevékenységeket is. Ezt a tevékenységfajtát illetően az Ügynökség által kezelt nyitva álló kötelezettségvállalások szintje 2014 végén 694,3 (66,8) millió euro volt. Az átruházott tevékenységekhez kapcsolódóan kezelt kifizetések 2014-ben elérték a 130,7(9,8) millió eurót.

Létszám 2014. december 31-én

Jóváhagyott álláshelyek száma: 96 (77)

Ebből betöltött: 96 (59)

Egyéb álláshelyek: 35 (35)

Teljes létszám: 131 (94),

feladatok szerinti bontásban:

| — | operatív feladatok: 107 (43) |
| --- | --- |

—

operatív feladatok: 107 (43)

| — | adminisztratív és támogató feladatok: 24 (37) |
| --- | --- |

—

adminisztratív és támogató feladatok: 24 (37)

Termékek és szolgáltatások 2014-ben

Biztonság

Biztonság (a rendszerek és helyszínek biztonsági akkreditációja, Galileo rendszerspecifikus biztonsági követelmények, a Kriptográfiai terjesztési hatóság és a repülési rejtjelkulcsokkal foglalkozó csoport tevékenységei).

Hatóságilag szabályozott szolgáltatás (PRS) támogatása, többek között PRS kísérleti projektek és a működés megkezdése előtt PRS-vevőkészülékek beszerzése.

Galileo Biztonsági Megfigyelőközpont

Galileo Biztonsági Megfigyelőközpont (GSMC) felkészítése.

A GSMC magjának rendelkezésre bocsátása.

Piacfejlesztés

Piacelemzés és GNSS piaci jelentések közzététele.

Piac előkészítés az első Galileo szolgáltatások beindításához.

Vevőkészülékek gyártóit célzó piacfejlesztési akciók, a Galileo felhasználói és szakmai piacokra való bevezetésének elősegítésére.

Az EGNOS-térképek elfogadtatása minden fontos piacon, különös tekintettel a légiközlekedésre és a közúti közlekedésre.

A 7. kutatási keretprogram keretében zajló projektek irányítása.

A projekteredmények és a stratégiai célok elérésének maximalizálása.

A K&F eredmények terjesztése.

Az EGNOS és Galileo hasznosítása

Előkészítő tevékenységek a Galileo hasznosításához,

Az EGNOS műveleteinek és szolgáltatásainak biztosítása.

A GNSS Szolgáltatóközpont információs szolgálatának működtetése.

Általános irányítás

Tájékoztatás, beleértve az EGNOS piaci kommunikációját, a PRS-szel kapcsolatos tudatosságnövelést és a belső kommunikációs tevékenységeket.

Forrás: Az Ügynökségtől származó melléklet.

---

AZ ÜGYNÖKSÉG VÁLASZA

| 11. | A kötelezettségvállalási arány közel 100 % volt valamennyi, időben aláírt jogi kötelezettségvállalásokat érintő költségvetési címnél. Azonban a II. cím (igazgatási kiadások) esetében a lekötött előirányzatok átvitelének szintje magas volt, közel 3,4 millió euro, vagyis 54 % (2013: 1,8 millió euro, vagyis 52 %). |
| --- | --- |

11.

A kötelezettségvállalási arány közel 100 % volt valamennyi, időben aláírt jogi kötelezettségvállalásokat érintő költségvetési címnél. Azonban a II. cím (igazgatási kiadások) esetében a lekötött előirányzatok átvitelének szintje magas volt, közel 3,4 millió euro, vagyis 54 % (2013: 1,8 millió euro, vagyis 52 %).

| 12. | A GSA megerősíti, hogy az ESSP ipari szervezet az általános költségek és nyereségek felhalmozódását okozhatja.
  Mindemellett ez a helyzet megfelel a nyolcéves EGNOS szolgáltatási szerződésnek (ESP szerződés), amelyet versenypályázat során ítéltek oda az ESSP csoportnak – azaz egy olyan szabadon létrehozott felépítéssel működő ipari szervezetnek, amely a beszerzés tárgyát képező szolgáltatások kapcsán a legjobb minőséget ígérte a legkedvezőbb ár mellett (gazdaságosság elve). A tender nyertese és második helyezettje közötti különbség a végleges pályázati pontszámban körülbelül 10 millió euro volt.
  Az ESP szerződéstípust -közvetlen egyszeri szolgáltatási szerződés- azért választott ák, hogy a minősített/hitelesített rendszeren alapuló Safety-of-LIFE (SoL) szolgáltatás kapcsán a szolgáltatás folyamatosságára vonatkozó előírást betartsák; keretszerződésként (FWC) is hatékonyan működik: fő ESP szerződés a keretszerződés + első számú specifikus szerződés (folyamatos szolgáltatás) és a további specifikus szerződéseknek minősülő, a keretszerződés hatályába illő valamennyi módosítás. Ezek alapján a 6,3 millió euro összegű, 14 műholdvevő és 14 jelgenerátor beszerzése és karbantartása céljából történt ESP módosítás nem tekinthető egyszeri beszerzésnek és ezt követő szerződésnek. Ehelyett az ESP szerződés lényegi és nem elválasztható részének kell tekinteni, amely a minősített rendszer karbantartásának biztosításához és a SoL szolgáltatás kötelező hitelesítésnek megfelelő teljesítéséhez szükséges. Ebből következően a fő ESP szerződés szabadon választott ipari felépítését is tiszteletben kell tartani. |
| --- | --- |

12.

A GSA megerősíti, hogy az ESSP ipari szervezet az általános költségek és nyereségek felhalmozódását okozhatja.

Mindemellett ez a helyzet megfelel a nyolcéves EGNOS szolgáltatási szerződésnek (ESP szerződés), amelyet versenypályázat során ítéltek oda az ESSP csoportnak – azaz egy olyan szabadon létrehozott felépítéssel működő ipari szervezetnek, amely a beszerzés tárgyát képező szolgáltatások kapcsán a legjobb minőséget ígérte a legkedvezőbb ár mellett (gazdaságosság elve). A tender nyertese és második helyezettje közötti különbség a végleges pályázati pontszámban körülbelül 10 millió euro volt.

Az ESP szerződéstípust -közvetlen egyszeri szolgáltatási szerződés- azért választott ák, hogy a minősített/hitelesített rendszeren alapuló Safety-of-LIFE (SoL) szolgáltatás kapcsán a szolgáltatás folyamatosságára vonatkozó előírást betartsák; keretszerződésként (FWC) is hatékonyan működik: fő ESP szerződés a keretszerződés + első számú specifikus szerződés (folyamatos szolgáltatás) és a további specifikus szerződéseknek minősülő, a keretszerződés hatályába illő valamennyi módosítás. Ezek alapján a 6,3 millió euro összegű, 14 műholdvevő és 14 jelgenerátor beszerzése és karbantartása céljából történt ESP módosítás nem tekinthető egyszeri beszerzésnek és ezt követő szerződésnek. Ehelyett az ESP szerződés lényegi és nem elválasztható részének kell tekinteni, amely a minősített rendszer karbantartásának biztosításához és a SoL szolgáltatás kötelező hitelesítésnek megfelelő teljesítéséhez szükséges. Ebből következően a fő ESP szerződés szabadon választott ipari felépítését is tiszteletben kell tartani.

| 13. | Az Ügynökség jelenleg az egyes vagyontárgyak kockázatait, értékét és kritikus jellegét elemzi, a tulajdonlásuk kockázatához kapcsolódó lehetséges csillapító rendelkezések első értékelésének elvégzése érdekében.
  Az értékelés eredményére alapozva az Ügynökség tervezi, hogy egyrészt ajánlatot kér a lehetséges biztosítási díjakról a biztosítási piac szereplőitől, másrészt önbiztosító megközelítést alkalmazva felbecsüli a rendelkezésre álló költségvetést.
  Az említett lépések alapján hozzák meg a pénzügyi döntést a biztosítás megkötéséről. |
| --- | --- |

13.

Az Ügynökség jelenleg az egyes vagyontárgyak kockázatait, értékét és kritikus jellegét elemzi, a tulajdonlásuk kockázatához kapcsolódó lehetséges csillapító rendelkezések első értékelésének elvégzése érdekében.

Az értékelés eredményére alapozva az Ügynökség tervezi, hogy egyrészt ajánlatot kér a lehetséges biztosítási díjakról a biztosítási piac szereplőitől, másrészt önbiztosító megközelítést alkalmazva felbecsüli a rendelkezésre álló költségvetést.

Az említett lépések alapján hozzák meg a pénzügyi döntést a biztosítás megkötéséről.

---

| 9.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 409/362 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 409/362

---

JELENTÉS

az Innovációs és Hálózati Projektek Végrehajtó Ügynökség 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról az Ügynökség válaszával együtt

(2015/C 409/40)

BEVEZETÉS

| 1. | A brüsszeli székhelyű Innovációs és Hálózati Projektek Végrehajtó Ügynökséget (a továbbiakban: az Ügynökség, más néven INEA) a 2013/801/EU bizottsági határozat (1) hozta létre. Az INEA a Transzeurópai Közlekedési Hálózat Végrehajtó Hivatala helyébe lép, és annak jogutódjaként működik. Az Ügynökség a 2014. január 1-jével kezdődő és 2024. december 31-ével végződő időszakra jött létre abból a célból, hogy az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközre (CEF), a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogramra, a transzeurópai közlekedési hálózatra (2) és a Marco Polo programra vonatkozó uniós intézkedéseket irányítsa. |
| --- | --- |

1.

A brüsszeli székhelyű Innovációs és Hálózati Projektek Végrehajtó Ügynökséget (a továbbiakban: az Ügynökség, más néven INEA) a 2013/801/EU bizottsági határozat (1) hozta létre. Az INEA a Transzeurópai Közlekedési Hálózat Végrehajtó Hivatala helyébe lép, és annak jogutódjaként működik. Az Ügynökség a 2014. január 1-jével kezdődő és 2024. december 31-ével végződő időszakra jött létre abból a célból, hogy az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközre (CEF), a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogramra, a transzeurópai közlekedési hálózatra (2) és a Marco Polo programra vonatkozó uniós intézkedéseket irányítsa.

A MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZATOT ALÁTÁMASZTÓ INFORMÁCIÓK

| 2. | A Számvevőszék ellenőrzési módszere analitikus ellenőrzési eljárásokat, tranzakciók közvetlen tesztelését, valamint az Ügynökség felügyeleti és kontrollrendszereiben alkalmazott fő kontrollmechanizmusok értékelését foglalja magában. Mindez adott esetben kiegészül más ellenőrök munkájából származó bizonyítékokkal, valamint a vezetői teljességi nyilatkozatok elemzésével. |
| --- | --- |

2.

A Számvevőszék ellenőrzési módszere analitikus ellenőrzési eljárásokat, tranzakciók közvetlen tesztelését, valamint az Ügynökség felügyeleti és kontrollrendszereiben alkalmazott fő kontrollmechanizmusok értékelését foglalja magában. Mindez adott esetben kiegészül más ellenőrök munkájából származó bizonyítékokkal, valamint a vezetői teljességi nyilatkozatok elemzésével.

| MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT









  3. | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke alapján a Számvevőszék ellenőrizte a következőket:






  a) | az Ügynökség éves beszámolója, amely a 2014. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból (3) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (4) áll, és |
| --- | --- | --- |

MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT

3.

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke alapján a Számvevőszék ellenőrizte a következőket:

a)

az Ügynökség éves beszámolója, amely a 2014. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból (3) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (4) áll, és

| b) | a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége. |
| --- | --- |

b)

a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége.

A vezetés felelőssége

| 4. | A vezetés felelőssége az Ügynökség éves beszámolójának elkészítése és valós bemutatása, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége (5):






  a) | Az Ügynökség éves beszámolója tekintetében a vezetés felelősségi körébe tartozik: az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és valós bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítása, megvalósítása és fenntartása; a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok (6) alapján megfelelő számviteli politika megválasztása és alkalmazása; és a körülményeknek megfelelően ésszerű számviteli becslések készítése. Az igazgató hagyja jóvá az Ügynökség éves beszámolóját azután, hogy a számvitelért felelős tisztviselő az összes rendelkezésre álló információ alapján egy olyan kísérő nyilatkozattal egyetemben elkészítette azt, amelyben a tisztviselő többek között kijelenti, hogy ésszerű bizonyossággal rendelkezik afelől, hogy a beszámoló minden lényeges szempontból valós és hű képet ad az Ügynökség pénzügyi helyzetéről. |
| --- | --- | --- |

4.

A vezetés felelőssége az Ügynökség éves beszámolójának elkészítése és valós bemutatása, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége (5):

a)

Az Ügynökség éves beszámolója tekintetében a vezetés felelősségi körébe tartozik: az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és valós bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítása, megvalósítása és fenntartása; a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok (6) alapján megfelelő számviteli politika megválasztása és alkalmazása; és a körülményeknek megfelelően ésszerű számviteli becslések készítése. Az igazgató hagyja jóvá az Ügynökség éves beszámolóját azután, hogy a számvitelért felelős tisztviselő az összes rendelkezésre álló információ alapján egy olyan kísérő nyilatkozattal egyetemben elkészítette azt, amelyben a tisztviselő többek között kijelenti, hogy ésszerű bizonyossággal rendelkezik afelől, hogy a beszámoló minden lényeges szempontból valós és hű képet ad az Ügynökség pénzügyi helyzetéről.

| b) | A vezetés felelőssége a mögöttes tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, illetve a gondos pénzgazdálkodás elveinek követése tekintetében abban áll, hogy ki kell alakítania, meg kell valósítania és fenn kell tartania egy olyan eredményes és hatékony belső kontrollrendszert, amely megfelelő felügyelettel és alkalmas intézkedésekkel képes megakadályozni a szabálytalanságokat és csalásokat, illetve szükség esetén jogi eljárásokkal képes visszaszerezni a tévesen kifizetett vagy felhasznált pénzösszegeket. |
| --- | --- |

b)

A vezetés felelőssége a mögöttes tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, illetve a gondos pénzgazdálkodás elveinek követése tekintetében abban áll, hogy ki kell alakítania, meg kell valósítania és fenn kell tartania egy olyan eredményes és hatékony belső kontrollrendszert, amely megfelelő felügyelettel és alkalmas intézkedésekkel képes megakadályozni a szabálytalanságokat és csalásokat, illetve szükség esetén jogi eljárásokkal képes visszaszerezni a tévesen kifizetett vagy felhasznált pénzösszegeket.

Az ellenőr felelőssége

| 5. | A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzése alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Európai Parlament és a Tanács számára (7) az éves beszámoló megbízhatóságára és a mögöttes tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. A Számvevőszék az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjai és etikai kódexe, valamint a legfőbb ellenőrző intézményeknek az INTOSAI által elfogadott nemzetközi standardjai szerint végzi ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy ésszerű bizonyosságot szerezhessen arról, hogy az Ügynökség éves beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

5.

A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzése alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Európai Parlament és a Tanács számára (7) az éves beszámoló megbízhatóságára és a mögöttes tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. A Számvevőszék az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjai és etikai kódexe, valamint a legfőbb ellenőrző intézményeknek az INTOSAI által elfogadott nemzetközi standardjai szerint végzi ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy ésszerű bizonyosságot szerezhessen arról, hogy az Ügynökség éves beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek.

| 6. | Az ellenőrzés olyan eljárásokat foglal magában, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték szerezhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőrnek egy arra irányuló kockázatelemzés alapján kialakított szakmai megítélésétől függ, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba a beszámolóban, illetve az Európai Unió jogi keretei által meghatározott követelményektől való lényeges eltérés az annak alapjául szolgáló tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr mérlegeli a szervezetnek a beszámoló elkészítése és valós bemutatása szempontjából releváns belső kontrollmechanizmusait, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségének és szabályszerűségének biztosítása céljából alkalmazott felügyeleti és kontrollrendszereit, és a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárásokat alakít ki. Az ellenőrzés része továbbá az alkalmazott számviteli politika megfelelőségének, a számviteli becslések ésszerűségének és a beszámoló általános bemutatásának értékelése. |
| --- | --- |

6.

Az ellenőrzés olyan eljárásokat foglal magában, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték szerezhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőrnek egy arra irányuló kockázatelemzés alapján kialakított szakmai megítélésétől függ, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba a beszámolóban, illetve az Európai Unió jogi keretei által meghatározott követelményektől való lényeges eltérés az annak alapjául szolgáló tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr mérlegeli a szervezetnek a beszámoló elkészítése és valós bemutatása szempontjából releváns belső kontrollmechanizmusait, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségének és szabályszerűségének biztosítása céljából alkalmazott felügyeleti és kontrollrendszereit, és a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárásokat alakít ki. Az ellenőrzés része továbbá az alkalmazott számviteli politika megfelelőségének, a számviteli becslések ésszerűségének és a beszámoló általános bemutatásának értékelése.

| 7. | A Számvevőszék úgy véli, hogy az összegyűjtött ellenőrzési bizonyítékok elégségesek és megfelelőek megbízhatósági nyilatkozata megalapozásához. |
| --- | --- |

7.

A Számvevőszék úgy véli, hogy az összegyűjtött ellenőrzési bizonyítékok elégségesek és megfelelőek megbízhatósági nyilatkozata megalapozásához.

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról

| 8. | A Számvevőszék véleménye szerint az Ügynökség éves beszámolója minden lényeges szempontból híven és pénzügyi szabályzata előírásainak, valamint a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályoknak megfelelően tükrözi a 2014. december 31-i pénzügyi helyzetet, a tárgyévi gazdasági események eredményét és a pénzforgalmat. |
| --- | --- |

8.

A Számvevőszék véleménye szerint az Ügynökség éves beszámolója minden lényeges szempontból híven és pénzügyi szabályzata előírásainak, valamint a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályoknak megfelelően tükrözi a 2014. december 31-i pénzügyi helyzetet, a tárgyévi gazdasági események eredményét és a pénzforgalmat.

Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről

| 9. | A Számvevőszék véleménye szerint a 2014. december 31-én véget ért évre vonatkozó éves beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

9.

A Számvevőszék véleménye szerint a 2014. december 31-én véget ért évre vonatkozó éves beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek.

| 10. | A Számvevőszék véleményei függetlenek az alábbi megjegyzésektől. |
| --- | --- |

10.

A Számvevőszék véleményei függetlenek az alábbi megjegyzésektől.

MEGJEGYZÉSEK A KÖLTSÉGVETÉSI GAZDÁLKODÁSRÓL

| 11. | Nagyarányú volt a lekötött előirányzatok átvitele a II. cím esetében, 0,8 millió euro, azaz 25 % (2013: 0,7 millió euro, azaz 27 %), illetve a III. cím esetében, ahol ez elérte a 0,4 millió eurót, azaz 56 %-ot (2013: 0,1 millió euro, azaz 22 %). Ennek fő okai a következők voltak: berendezések beszerzése az Ügynökség megnövelt létszámú munkatársainak elhelyezésére bérelt további irodaterülethez; a terveknek megfelelően, 2014 második félévében kötött, de csak 2015-ben kiszámlázott informatikai szerződések; a Bizottsággal kötött szolgáltatói szerződéshez kapcsolódó kiadások, amelyek számlái csak 2015-ben érkeztek be. |
| --- | --- |

11.

Nagyarányú volt a lekötött előirányzatok átvitele a II. cím esetében, 0,8 millió euro, azaz 25 % (2013: 0,7 millió euro, azaz 27 %), illetve a III. cím esetében, ahol ez elérte a 0,4 millió eurót, azaz 56 %-ot (2013: 0,1 millió euro, azaz 22 %). Ennek fő okai a következők voltak: berendezések beszerzése az Ügynökség megnövelt létszámú munkatársainak elhelyezésére bérelt további irodaterülethez; a terveknek megfelelően, 2014 második félévében kötött, de csak 2015-ben kiszámlázott informatikai szerződések; a Bizottsággal kötött szolgáltatói szerződéshez kapcsolódó kiadások, amelyek számlái csak 2015-ben érkeztek be.

AZ ELŐZŐ ÉVI MEGJEGYZÉSEK HASZNOSULÁSA

| 12. | Az I. melléklet áttekintést ad az előző év számvevőszéki megjegyzései nyomán tett helyesbítő intézkedésekről. |
| --- | --- |

12.

Az I. melléklet áttekintést ad az előző év számvevőszéki megjegyzései nyomán tett helyesbítő intézkedésekről.

A jelentést 2015. szeptember 8-i luxembourgi ülésén fogadta el a Milan Martin CVIKL számvevőszéki tag elnökölte IV. Kamara.

a Számvevőszék nevében

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

elnök

---

(1)  HL L 352., 2013.12.24., 65. o.

1

(2)  Az Ügynökség hatáskörét és tevékenységeit a II. melléklet foglalja össze, tájékoztató jelleggel.

2

II. melléklet

(3)  Ezek a következőkből állnak: mérleg, eredménykimutatás, pénzforgalmi kimutatás, a nettó eszközállomány változásainak kimutatása, a számviteli politika meghatározó alapelveinek összefoglalása és további magyarázatok.

3

(4)  Ezek a költségvetési eredménykimutatásból és a költségvetési eredménykimutatás mellékletéből állnak.

4

(5)  Az 966/2012/EU, Euratom rendelet (HL L 298., 2012.10.26., 1. o.) 62. és 68. cikke, az 53. és 58. cikkel együtt.

5

(6)  A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok a Könyvvizsgálók Nemzetközi Szövetsége (IFAC) által kibocsátott Nemzetközi Költségvetési Számviteli Standardokra (IPSAS), illetve adott esetben a Nemzetközi Számviteli Standard Testület (IASB) által kibocsátott Nemzetközi Számviteli Standardokra (IAS)/Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardokra (IFRS) támaszkodnak.

6

(7)  A 966/2012/EU, Euratom rendelet 162. cikke.

7

---

I. MELLÉKLET

A korábbi évek megjegyzéseinek hasznosulása

| Év | A Számvevőszék megjegyzése | A helyesbítő intézkedés állapota
  (végrehajtva/folyamatban/végrehajtandó/n.a.) |
| --- | --- | --- |
| 2013 | Az Ügynökség nem végez megfelelő előzetes ellenőrzéseket a székhelyéül szolgáló épület kezelője által számlázott rezsiköltségre nézve. A legtöbb szerződés, számla és nyugta nem állt az Ügynökség rendelkezésére. | Végrehajtva |
| 2013 | Az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv (1) és az EU héairányelve (2) szerint az Ügynökség mentességet élvez a közvetett adók alól. Az Ügynökség 2013 végéig mégis kifizetett és nem igényelt vissza a 2011–2013-as időszak rezsiköltségére vonatkozó 1 13  513 euro héát. | Végrehajtva |
| 2013 | A költségvetés felhasználása az I. és a III. cím esetében kielégítő volt, ugyanakkor az átvitt lekötött előirányzatok aránya nagy volt a II. cím esetében: 27 % (6 66  119 euro). Az átvitt összegek túlnyomórészt olyan, év végén leszerződött, illetve megrendelt informatikai árukhoz és szolgáltatásokhoz kapcsolódtak, amelyeket terv szerint 2013 végén vagy 2014-ben fognak leszállítani (2 96  486 euro), valamint a 2013-as kiadásokra vonatkozó, az év végéig be nem érkezett számlákhoz (2 86  197 euro). | n.a. |

Év

A Számvevőszék megjegyzése

A helyesbítő intézkedés állapota

(végrehajtva/folyamatban/végrehajtandó/n.a.)

2013

Az Ügynökség nem végez megfelelő előzetes ellenőrzéseket a székhelyéül szolgáló épület kezelője által számlázott rezsiköltségre nézve. A legtöbb szerződés, számla és nyugta nem állt az Ügynökség rendelkezésére.

Végrehajtva

2013

Az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv (1) és az EU héairányelve (2) szerint az Ügynökség mentességet élvez a közvetett adók alól. Az Ügynökség 2013 végéig mégis kifizetett és nem igényelt vissza a 2011–2013-as időszak rezsiköltségére vonatkozó 1 13  513 euro héát.

Végrehajtva

2013

A költségvetés felhasználása az I. és a III. cím esetében kielégítő volt, ugyanakkor az átvitt lekötött előirányzatok aránya nagy volt a II. cím esetében: 27 % (6 66  119 euro). Az átvitt összegek túlnyomórészt olyan, év végén leszerződött, illetve megrendelt informatikai árukhoz és szolgáltatásokhoz kapcsolódtak, amelyeket terv szerint 2013 végén vagy 2014-ben fognak leszállítani (2 96  486 euro), valamint a 2013-as kiadásokra vonatkozó, az év végéig be nem érkezett számlákhoz (2 86  197 euro).

n.a.

---

(1)  (7.) jegyzőkönyv az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről (HL C 115., 2008.5.9., 266. o.).

(2)  A Tanács 2006/112/EK irányelve (HL L 347., 2006.12.11., 1. o.).

---

II. MELLÉKLET

Innovációs és Hálózati Projektek Végrehajtó Ügynökség (Brüsszel)

Hatáskör és tevékenységek

| A Szerződésből eredő uniós hatáskör


  (az Európai Unió működéséről szóló szerződés 26., 170., 171., 172., 174., 179. és 180. cikke) | Az Unió meghozza a belső piac létrehozásához, illetve működésének biztosításához szükséges intézkedéseket. A belső piac egy olyan térség, amelyben biztosított az áruk, a személyek, a szolgáltatások és a tőke szabad mozgása. Az Unió célja az, hogy egy európai kutatási térség létrehozásával, amelyen belül a kutatók, a tudományos ismeretek és a technológiák szabadon áramlanak, erősítse tudományos és technológiai alapjait, továbbá ösztönözze versenyképességének fejlődését – ideértve az Unió iparát is.
  Átfogó harmonikus fejlődésének előmozdítása érdekében az Unió úgy alakítja és folytatja tevékenységét, hogy az a gazdasági, társadalmi és területi kohézió erősítését eredményezze.
  E célkitűzések elérése, valamint annak lehetővé tétele érdekében, hogy az uniós polgárok, a gazdasági szereplők, valamint a regionális és helyi közösségek a belső határok nélküli térség kialakításának előnyeit teljes mértékben élvezhessék, az Unió hozzájárul a transzeurópai hálózatok létrehozatalához és fejlesztéséhez a közlekedési, a távközlési és az energiaipari infrastruktúra területén. Az Unió fellépésének az a célja, hogy elősegítse a nemzeti hálózatok összekapcsolódását és átjárhatóságát, valamint a hálózatokhoz történő hozzáférést.
  Ennek megvalósítása érdekében az Unió iránymutatás-csomagot dolgoz ki, amely a transzeurópai hálózatok (TEN) területén a tervezett intézkedések célkitűzéseire, prioritásaira és főbb vonalaira vonatkozik.
  E célból az Unió ösztönzi a vállalkozásokat – a kkv-kat is beleértve –, valamint a kutatási központokat és egyetemeket a magas színvonalú kutatási és technológiafejlesztési tevékenységeik terén; támogatja azokat az együttműködésüket célzó erőfeszítéseiket, amelyek célja elsősorban az, hogy a kutatók a határokon átívelő módon szabadon együttműködhessenek egymással, és hogy a vállalkozások képesek legyenek teljes mértékben kihasználni a belső piac lehetőségeit, különösen [...] a közös szabványok meghatározása és az együttműködés jogi és adóügyi akadályainak felszámolása útján. |
| --- | --- |
| Az Ügynökség hatásköre


  (a Bizottság 2013. december 23-i 2013/801/EU határozata az Innovációs és Hálózati Projektek Végrehajtó Ügynökség létrehozásáról


  a 2013. december 23-i C(2013) 9235 határozat az Innovációs és Hálózati Projektek Végrehajtó Ügynökségre ruházott hatáskörökről) | Célok

  Az 58/2003/EK tanácsi rendelet felhatalmazza a Bizottságot, hogy az uniós programokhoz kapcsolódó feladatok ellátása érdekében végrehajtó hivatalokat hozzon létre. Az INEA-ra ruházott hatáskörökről szóló C(2013) 9235 új határozat értelmében az Ügynökség továbbviszi a TEN-T és Marco Polo programnak, illetve az európai szinten eszközölt, célzott infrastrukturális beruházásokkal a növekedés, a munkahelyteremtés és a versenyképesség előmozdítását szolgáló Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz három ágazatának (közlekedés, energetika és távközlés) az örökségét. Hogy a növekedést a kutatás és az innováció támogatásával ösztönözze, az Ügynökség kezeli a „Horizont 2020” program egyes részeit az „Intelligens, környezetkímélő és integrált közlekedés” és a „Biztonságos, tiszta és hatékony energia” kutatási területeken.
  Az INEA-t tehát abból a célból hozták létre, hogy irányítsa az uniós fellépést az európai összekapcsolódási eszköz és a „Horizont 2020” területén, a költségvetési rendelet és annak alkalmazási szabályai, a TEN-T-rendelet, a Marco Polo-rendelet, a CEF-rendelet, a TEN-T és TEN-E iránymutatások és a „Horizont 2020” rendeletek alapján, valamint hogy folytassa a TEN-T és a Marco Polo program irányítását. Az Ügynökség felügyelő főigazgatóságai jelenleg a Mobilitáspolitikai és Közlekedési Főigazgatóság (DG MOVE), az Energiaügyi Főigazgatóság (DG ENER), a Tartalmak, Technológiák és Kommunikációs Hálózatok Főigazgatósága (DG CNECT) és a Kutatási és Innovációs Főigazgatóság (DG RTD), amelyek a hatáskörükbe tartozó szakpolitikai kérdésekért felelősek.
  Az INEA feladata e programok pénzügyi és technikai végrehajtásának irányítása a projektek teljes életciklusának követésével. Az Ügynökség arra törekszik, hogy napi munkája során a költségek csökkentése mellett javítsa a megvalósítás eredményességét és rugalmasságát, emellett magas szintű szaktudást mozgósít azáltal, hogy speciálisan szakosodott személyzetet alkalmaz. Erősíti továbbá a kapcsolatokat a fő érintett felek között, javítja a koordinációt e támogatások és más uniós eszközök között, markánsabbá teszi az uniós finanszírozás karakterét és növeli annak pozitív hatásait, továbbá támogatást/visszajelzést ad a Bizottságnak. |
| Irányítás | Irányító bizottság

  Az Ügynökség tevékenységeit az irányító bizottság felügyeli, amely öt tagból (a felügyelő főigazgatóságok egy-egy, illetve a Humánerőforrás-ügyi Főigazgatóság egy képviselőjéből), valamint az Európai Bizottság által delegált négy megfigyelőből áll. Az irányító bizottság a Bizottság jóváhagyását követően elfogadja az Ügynökség szervezeti felépítését és éves munkaprogramját, valamint az Ügynökség igazgatási költségvetését, éves tevékenységi jelentését és éves beszámolóját.

  Igazgató

  Az igazgató, akit az Európai Bizottság nevez ki, az irányító bizottsággal együtt irányítja az Ügynökséget, az Ügynökségre bízott feladatoknak megfelelően létrehozza az irányítási és belső kontrollrendszereket, valamint elkészíti azokat a jelentéseket, amelyeket az Ügynökségnek be kell nyújtania a Bizottság részére.

  Belső ellenőrzés

  Az Európai Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálata és az Ügynökség belső ellenőrző részlege.

  Külső ellenőrzés

  Európai Számvevőszék.

  A zárszámadás elfogadásáért felelős hatóság

  Az Európai Parlament, a Tanács ajánlása alapján. Tekintettel arra, hogy az Ügynökség maga hajtja végre igazgatási költségvetését, a zárszámadási döntés címzettje az igazgató. Az operatív költségvetés végrehajtását a Bizottság az Ügynökségre ruházta, de továbbra is a Bizottság viseli a felelősséget. |
| Az Ügynökség rendelkezésére bocsátott erőforrások 2014-ben | 2014-es operatív költségvetés

  Összesen 3  059 millió euro kötelezettségvállalási előirányzatot utaltak át az INEA-nak a 2014–2020-as többéves pénzügyi keret két keretprogramjának, a CEF-nek (2  692 millió euro) és a „Horizont 2020”-nak (367 millió euro) az irányítására.
  Az Ügynökség 2014-es kifizetéseinek teljes értéke 606 millió euro volt, ebből 590 millió eurót a TEN-T programra, 16 millió eurót pedig a Marco Polo program befejezésére fizettek ki.
  A Bizottság operatív költségvetését az INEA a Bizottság hatáskör-átruházási határozata alapján hajtja végre.

  2014-es igazgatási költségvetés

  13,4 millió euro 100 %-os uniós támogatás formájában, az Ügynökség ezzel önállóan rendelkezik.

  Létszám 2014. december 31-én

  A létszámtervben szereplő ideiglenes álláshelyek száma: 49, ebből betöltött 44.
  Szerződéses alkalmazottak: a tervben szereplő állások száma 113, ebből betöltött: 107.
  Teljes létszám: 162 (betöltött: 151).
  Feladatok szerinti bontásban:






  a) | operatív feladatok: 121 (ebből betöltött 113) |

A Szerződésből eredő uniós hatáskör

(az Európai Unió működéséről szóló szerződés 26., 170., 171., 172., 174., 179. és 180. cikke)

Az Unió meghozza a belső piac létrehozásához, illetve működésének biztosításához szükséges intézkedéseket. A belső piac egy olyan térség, amelyben biztosított az áruk, a személyek, a szolgáltatások és a tőke szabad mozgása. Az Unió célja az, hogy egy európai kutatási térség létrehozásával, amelyen belül a kutatók, a tudományos ismeretek és a technológiák szabadon áramlanak, erősítse tudományos és technológiai alapjait, továbbá ösztönözze versenyképességének fejlődését – ideértve az Unió iparát is.

Átfogó harmonikus fejlődésének előmozdítása érdekében az Unió úgy alakítja és folytatja tevékenységét, hogy az a gazdasági, társadalmi és területi kohézió erősítését eredményezze.

E célkitűzések elérése, valamint annak lehetővé tétele érdekében, hogy az uniós polgárok, a gazdasági szereplők, valamint a regionális és helyi közösségek a belső határok nélküli térség kialakításának előnyeit teljes mértékben élvezhessék, az Unió hozzájárul a transzeurópai hálózatok létrehozatalához és fejlesztéséhez a közlekedési, a távközlési és az energiaipari infrastruktúra területén. Az Unió fellépésének az a célja, hogy elősegítse a nemzeti hálózatok összekapcsolódását és átjárhatóságát, valamint a hálózatokhoz történő hozzáférést.

Ennek megvalósítása érdekében az Unió iránymutatás-csomagot dolgoz ki, amely a transzeurópai hálózatok (TEN) területén a tervezett intézkedések célkitűzéseire, prioritásaira és főbb vonalaira vonatkozik.

E célból az Unió ösztönzi a vállalkozásokat – a kkv-kat is beleértve –, valamint a kutatási központokat és egyetemeket a magas színvonalú kutatási és technológiafejlesztési tevékenységeik terén; támogatja azokat az együttműködésüket célzó erőfeszítéseiket, amelyek célja elsősorban az, hogy a kutatók a határokon átívelő módon szabadon együttműködhessenek egymással, és hogy a vállalkozások képesek legyenek teljes mértékben kihasználni a belső piac lehetőségeit, különösen [...] a közös szabványok meghatározása és az együttműködés jogi és adóügyi akadályainak felszámolása útján.

Az Ügynökség hatásköre

(a Bizottság 2013. december 23-i 2013/801/EU határozata az Innovációs és Hálózati Projektek Végrehajtó Ügynökség létrehozásáról

a 2013. december 23-i C(2013) 9235 határozat az Innovációs és Hálózati Projektek Végrehajtó Ügynökségre ruházott hatáskörökről)

Célok

Az 58/2003/EK tanácsi rendelet felhatalmazza a Bizottságot, hogy az uniós programokhoz kapcsolódó feladatok ellátása érdekében végrehajtó hivatalokat hozzon létre. Az INEA-ra ruházott hatáskörökről szóló C(2013) 9235 új határozat értelmében az Ügynökség továbbviszi a TEN-T és Marco Polo programnak, illetve az európai szinten eszközölt, célzott infrastrukturális beruházásokkal a növekedés, a munkahelyteremtés és a versenyképesség előmozdítását szolgáló Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz három ágazatának (közlekedés, energetika és távközlés) az örökségét. Hogy a növekedést a kutatás és az innováció támogatásával ösztönözze, az Ügynökség kezeli a „Horizont 2020” program egyes részeit az „Intelligens, környezetkímélő és integrált közlekedés” és a „Biztonságos, tiszta és hatékony energia” kutatási területeken.

Az INEA-t tehát abból a célból hozták létre, hogy irányítsa az uniós fellépést az európai összekapcsolódási eszköz és a „Horizont 2020” területén, a költségvetési rendelet és annak alkalmazási szabályai, a TEN-T-rendelet, a Marco Polo-rendelet, a CEF-rendelet, a TEN-T és TEN-E iránymutatások és a „Horizont 2020” rendeletek alapján, valamint hogy folytassa a TEN-T és a Marco Polo program irányítását. Az Ügynökség felügyelő főigazgatóságai jelenleg a Mobilitáspolitikai és Közlekedési Főigazgatóság (DG MOVE), az Energiaügyi Főigazgatóság (DG ENER), a Tartalmak, Technológiák és Kommunikációs Hálózatok Főigazgatósága (DG CNECT) és a Kutatási és Innovációs Főigazgatóság (DG RTD), amelyek a hatáskörükbe tartozó szakpolitikai kérdésekért felelősek.

Az INEA feladata e programok pénzügyi és technikai végrehajtásának irányítása a projektek teljes életciklusának követésével. Az Ügynökség arra törekszik, hogy napi munkája során a költségek csökkentése mellett javítsa a megvalósítás eredményességét és rugalmasságát, emellett magas szintű szaktudást mozgósít azáltal, hogy speciálisan szakosodott személyzetet alkalmaz. Erősíti továbbá a kapcsolatokat a fő érintett felek között, javítja a koordinációt e támogatások és más uniós eszközök között, markánsabbá teszi az uniós finanszírozás karakterét és növeli annak pozitív hatásait, továbbá támogatást/visszajelzést ad a Bizottságnak.

Irányítás

Irányító bizottság

Az Ügynökség tevékenységeit az irányító bizottság felügyeli, amely öt tagból (a felügyelő főigazgatóságok egy-egy, illetve a Humánerőforrás-ügyi Főigazgatóság egy képviselőjéből), valamint az Európai Bizottság által delegált négy megfigyelőből áll. Az irányító bizottság a Bizottság jóváhagyását követően elfogadja az Ügynökség szervezeti felépítését és éves munkaprogramját, valamint az Ügynökség igazgatási költségvetését, éves tevékenységi jelentését és éves beszámolóját.

Igazgató

Az igazgató, akit az Európai Bizottság nevez ki, az irányító bizottsággal együtt irányítja az Ügynökséget, az Ügynökségre bízott feladatoknak megfelelően létrehozza az irányítási és belső kontrollrendszereket, valamint elkészíti azokat a jelentéseket, amelyeket az Ügynökségnek be kell nyújtania a Bizottság részére.

Belső ellenőrzés

Az Európai Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálata és az Ügynökség belső ellenőrző részlege.

Külső ellenőrzés

Európai Számvevőszék.

A zárszámadás elfogadásáért felelős hatóság

Az Európai Parlament, a Tanács ajánlása alapján. Tekintettel arra, hogy az Ügynökség maga hajtja végre igazgatási költségvetését, a zárszámadási döntés címzettje az igazgató. Az operatív költségvetés végrehajtását a Bizottság az Ügynökségre ruházta, de továbbra is a Bizottság viseli a felelősséget.

Az Ügynökség rendelkezésére bocsátott erőforrások 2014-ben

2014-es operatív költségvetés

Összesen 3  059 millió euro kötelezettségvállalási előirányzatot utaltak át az INEA-nak a 2014–2020-as többéves pénzügyi keret két keretprogramjának, a CEF-nek (2  692 millió euro) és a „Horizont 2020”-nak (367 millió euro) az irányítására.

Az Ügynökség 2014-es kifizetéseinek teljes értéke 606 millió euro volt, ebből 590 millió eurót a TEN-T programra, 16 millió eurót pedig a Marco Polo program befejezésére fizettek ki.

A Bizottság operatív költségvetését az INEA a Bizottság hatáskör-átruházási határozata alapján hajtja végre.

2014-es igazgatási költségvetés

13,4 millió euro 100 %-os uniós támogatás formájában, az Ügynökség ezzel önállóan rendelkezik.

Létszám 2014. december 31-én

A létszámtervben szereplő ideiglenes álláshelyek száma: 49, ebből betöltött 44.

Szerződéses alkalmazottak: a tervben szereplő állások száma 113, ebből betöltött: 107.

Teljes létszám: 162 (betöltött: 151).

Feladatok szerinti bontásban:

a)

operatív feladatok: 121 (ebből betöltött 113)

| b) | adminisztratív feladatok: 41 (ebből betöltött 38) |
| --- | --- |

b)

adminisztratív feladatok: 41 (ebből betöltött 38)

Termékek és szolgáltatások 2014-ben

A TEN-T program továbbviteléhez hasonlóan 2014 februárjában az INEA a Marco Polo II program irányítását is átvette egy másik végrehajtó hivataltól (EASME). 2014 második felében az INEA fokozatosan átvette az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközhöz (az energetika és a közlekedés terén), valamint a „Horizont 2020” keretében a 3. (Biztonságos, tiszta és hatékony energia) és 4. (Intelligens, környezetkímélő és integrált közlekedés) társadalmi kihíváshoz kötődően újonnan ráruházott feladatokat is. Az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközből a távközlés terén átruházott tevékenységek átadására 2015. január végén kellett, hogy sor kerüljön.

TEN-T Program, 2007–2013

A 2013-as éves és többéves pályázati felhívások keretében benyújtott pályázatok értékelése során 106, összesen 320,7 millió euro értékű pályázatot választottak ki finanszírozásra. Ezt követően 104 új finanszírozási határozatot fogadtak el (két határozatot elfogadás előtt töröltek). 2014 végén az INEA 439 folyamatban lévő projektet irányított. Lezáratlan volt még ezen kívül a 2000–2006-os TEN-T program egy folyamatban lévő intézkedése. Az INEA teljesen felhasználta a kifizetési előirányzatokat, a kifizetések átlagos nettó átfutási ideje 17 nap volt.

Marco Polo II program

A 2013-as Marco Polo pályázati felhívás EASME általi értékelését, majd a program átadását követően az INEA 26 új támogatási szerződést készített elő és írt alá. 2014 végén még 80 projekt volt folyamatban. Az INEA teljesen felhasználta a kifizetési előirányzatokat, a kifizetések átlagos nettó átfutási ideje 27 nap volt.

Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz – Közlekedés

Az INEA a Mobilitáspolitikai és Közlekedési Főigazgatósággal szoros együttműködésben előkészítette a 2014-es többéves és éves pályázati felhívásokat, összesen 11 milliárd eurós, illetve 930 millió eurós finanszírozással (a felhívásokat 2014 szeptemberében, 2015. februári beadási határidővel tették közzé).

Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz – Energetika

Az INEA az Energiaügyi Főigazgatósággal szoros együttműködésben előkészítette a 2014-es többéves pályázati felhívásokat, összesen 750 millió eurós finanszírozással (pályázatlezárás: 2014. augusztus). A beérkezett pályázatok elbírálását követően 34 darab, összesen 647,3 millió eurót igénylő pályázatot javasoltak támogatásra. Az Ügynökség most készíti elő a megfelelő támogatási megállapodásokat.

Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz – Távközlés

Az átadás részleteiről a Tartalmak, Technológiák és Kommunikációs Hálózatok Főigazgatóságával szoros együttműködésben született megállapodás. A 2014-es Biztonságosabb Internet felhívást, az elektronikus azonosítással kapcsolatos 2014-es felhívást, valamint más, 2015-ben közzéteendő felhívások előkészítését követően 2015. január végére az INEA-nak kellett átvennie a támogatási megállapodások előkészítését.

„Horizont 2020” – Energetika

Az INEA segítette felügyelő főigazgatóságait három, a „Horizont 2020” – Energetika keretében kibocsátott felhívás és a megfelelő részfelhívások értékelésében. A rangsor véglegesítését követően az Ügynökség 28 pályázatot vett át, és a támogatási megállapodás előkészítő szakaszát sikerült a nyolc hónapos határidőn belül lezárni.

„Horizont 2020” – Közlekedés

Az INEA segítette felügyelő főigazgatóságait a „Horizont 2020” – Közlekedés nyílt pályázati felhívásainak értékelési szakaszában. E felhívások átadására 2015 év elején, a támogatási megállapodás előkészítő szakaszának elején kellett, hogy sor kerüljön. Ezen kívül egy az INEA-nak augusztusban átadott pályázat esetében sikerült lezárni a támogatási megállapodás előkészítő szakaszát. A „Kék növekedés” felhívás keretében benyújtott három projekt esetében az átadásra novemberben került sor; ezeknél a projekteknél a támogatási megállapodások előkészítése jelenleg folyik az Ügynökség felelősségi körében.

Forrás: Az Ügynökségtől származó melléklet.

---

AZ ÜGYNÖKSÉG VÁLASZA

| 11. | Az Ügynökség megerősíti, hogy az átvitelek főleg a Számvevőszék által hivatkozott három kiadáscsoporthoz kapcsolódnak. Ezek olyan kiadások, amelyeket vagy nem lehetett 2014-re kiszámlázni, mivel az év végéig teljesített szolgáltatásokhoz kapcsolódnak, illetve nem lehetett 2015-ig halasztani; így az ezekhez a kiadásokhoz kapcsolódó átvitelek teljes mértékben indokoltak. |
| --- | --- |

11.

Az Ügynökség megerősíti, hogy az átvitelek főleg a Számvevőszék által hivatkozott három kiadáscsoporthoz kapcsolódnak. Ezek olyan kiadások, amelyeket vagy nem lehetett 2014-re kiszámlázni, mivel az év végéig teljesített szolgáltatásokhoz kapcsolódnak, illetve nem lehetett 2015-ig halasztani; így az ezekhez a kiadásokhoz kapcsolódó átvitelek teljes mértékben indokoltak.

---

| 9.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 409/371 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 409/371

---

JELENTÉS

a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, a Hivatal válaszával együtt

(2015/C 409/41)

BEVEZETÉS

| 1. | Az alicantei székhelyű Belső Piaci Harmonizációs Hivatalt (a továbbiakban: a Hivatal, más néven OHIM) a 207/2009/EK rendelet (1) által hatályon kívül helyezett és felváltott 40/94/EK tanácsi rendelet (2) hozta létre. A Hivatal feladata a védjegyekkel és a formatervezéssel kapcsolatos uniós jogszabályok végrehajtása, amelyek egységes oltalmat biztosítanak a vállalkozások számára az Európai Unió teljes területén (3). |
| --- | --- |

1.

Az alicantei székhelyű Belső Piaci Harmonizációs Hivatalt (a továbbiakban: a Hivatal, más néven OHIM) a 207/2009/EK rendelet (1) által hatályon kívül helyezett és felváltott 40/94/EK tanácsi rendelet (2) hozta létre. A Hivatal feladata a védjegyekkel és a formatervezéssel kapcsolatos uniós jogszabályok végrehajtása, amelyek egységes oltalmat biztosítanak a vállalkozások számára az Európai Unió teljes területén (3).

A MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZATOT ALÁTÁMASZTÓ INFORMÁCIÓK

| 2. | A Számvevőszék ellenőrzési módszere analitikus ellenőrzési eljárásokat, tranzakciók közvetlen tesztelését, valamint a Hivatal felügyeleti és kontrollrendszereiben alkalmazott fő kontrollmechanizmusok értékelését foglalja magában. Mindez adott esetben kiegészül más ellenőrök munkájából származó bizonyítékokkal, valamint a vezetői teljességi nyilatkozatok elemzésével. |
| --- | --- |

2.

A Számvevőszék ellenőrzési módszere analitikus ellenőrzési eljárásokat, tranzakciók közvetlen tesztelését, valamint a Hivatal felügyeleti és kontrollrendszereiben alkalmazott fő kontrollmechanizmusok értékelését foglalja magában. Mindez adott esetben kiegészül más ellenőrök munkájából származó bizonyítékokkal, valamint a vezetői teljességi nyilatkozatok elemzésével.

| MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT









  3. | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke alapján a Számvevőszék ellenőrizte a következőket:






  a) | a Hivatal éves beszámolója, amely a 2014. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból (4) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (5) áll; |
| --- | --- | --- |

MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT

3.

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke alapján a Számvevőszék ellenőrizte a következőket:

a)

a Hivatal éves beszámolója, amely a 2014. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból (4) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (5) áll;

| b) | a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége. |
| --- | --- |

b)

a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége.

A vezetés felelőssége

| 4. | A vezetés felelőssége a Hivatal éves beszámolójának elkészítése és valós bemutatása, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége (6):






  a) | A Hivatal éves beszámolója tekintetében a vezetés felelősségi körébe tartozik: az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és valós bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítása, megvalósítása és fenntartása; a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok (7) alapján megfelelő számviteli politika megválasztása és alkalmazása; és a körülményeknek megfelelően ésszerű számviteli becslések készítése. Az elnök hagyja jóvá a Hivatal éves beszámolóját azután, hogy a számvitelért felelős tisztviselő az összes rendelkezésre álló információ alapján egy olyan kísérő nyilatkozattal egyetemben elkészítette azt, amelyben a tisztviselő többek között kijelenti, hogy ésszerű bizonyossággal rendelkezik afelől, hogy a beszámoló minden lényeges szempontból valós és hű képet ad a Hivatal pénzügyi helyzetéről. |
| --- | --- | --- |

4.

A vezetés felelőssége a Hivatal éves beszámolójának elkészítése és valós bemutatása, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége (6):

a)

A Hivatal éves beszámolója tekintetében a vezetés felelősségi körébe tartozik: az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és valós bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítása, megvalósítása és fenntartása; a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok (7) alapján megfelelő számviteli politika megválasztása és alkalmazása; és a körülményeknek megfelelően ésszerű számviteli becslések készítése. Az elnök hagyja jóvá a Hivatal éves beszámolóját azután, hogy a számvitelért felelős tisztviselő az összes rendelkezésre álló információ alapján egy olyan kísérő nyilatkozattal egyetemben elkészítette azt, amelyben a tisztviselő többek között kijelenti, hogy ésszerű bizonyossággal rendelkezik afelől, hogy a beszámoló minden lényeges szempontból valós és hű képet ad a Hivatal pénzügyi helyzetéről.

| b) | A vezetés felelőssége a mögöttes tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, illetve a gondos pénzgazdálkodás elveinek követése tekintetében abban áll, hogy ki kell alakítania, meg kell valósítania és fenn kell tartania egy olyan eredményes és hatékony belső kontrollrendszert, amely megfelelő felügyelettel és alkalmas intézkedésekkel képes megakadályozni a szabálytalanságokat és csalásokat, illetve szükség esetén jogi eljárásokkal képes visszaszerezni a tévesen kifizetett vagy felhasznált pénzösszegeket. |
| --- | --- |

b)

A vezetés felelőssége a mögöttes tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, illetve a gondos pénzgazdálkodás elveinek követése tekintetében abban áll, hogy ki kell alakítania, meg kell valósítania és fenn kell tartania egy olyan eredményes és hatékony belső kontrollrendszert, amely megfelelő felügyelettel és alkalmas intézkedésekkel képes megakadályozni a szabálytalanságokat és csalásokat, illetve szükség esetén jogi eljárásokkal képes visszaszerezni a tévesen kifizetett vagy felhasznált pénzösszegeket.

Az ellenőr felelőssége

| 5. | A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzése alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen a Hivatal költségvetési bizottsága számára (8) az éves beszámoló megbízhatóságára és a mögöttes tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. A Számvevőszék az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjai és etikai kódexe, valamint a legfőbb ellenőrző intézményeknek az INTOSAI által elfogadott nemzetközi standardjai szerint végzi ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy ésszerű bizonyosságot szerezhessen arról, hogy a Hivatal éves beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

5.

A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzése alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen a Hivatal költségvetési bizottsága számára (8) az éves beszámoló megbízhatóságára és a mögöttes tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. A Számvevőszék az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjai és etikai kódexe, valamint a legfőbb ellenőrző intézményeknek az INTOSAI által elfogadott nemzetközi standardjai szerint végzi ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy ésszerű bizonyosságot szerezhessen arról, hogy a Hivatal éves beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek.

| 6. | Az ellenőrzés olyan eljárásokat foglal magában, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték szerezhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőrnek egy arra irányuló kockázatelemzés alapján kialakított szakmai megítélésétől függ, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba a beszámolóban, illetve az Európai Unió jogi keretei által meghatározott követelményektől való lényeges eltérés az annak alapjául szolgáló tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr mérlegeli a szervezetnek a beszámoló elkészítése és valós bemutatása szempontjából releváns belső kontrollmechanizmusait, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségének és szabályszerűségének biztosítása céljából alkalmazott felügyeleti és kontrollrendszereit, és a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárásokat alakít ki. Az ellenőrzés része továbbá az alkalmazott számviteli politika megfelelőségének, a számviteli becslések ésszerűségének és a beszámoló általános bemutatásának értékelése. |
| --- | --- |

6.

Az ellenőrzés olyan eljárásokat foglal magában, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték szerezhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőrnek egy arra irányuló kockázatelemzés alapján kialakított szakmai megítélésétől függ, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba a beszámolóban, illetve az Európai Unió jogi keretei által meghatározott követelményektől való lényeges eltérés az annak alapjául szolgáló tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr mérlegeli a szervezetnek a beszámoló elkészítése és valós bemutatása szempontjából releváns belső kontrollmechanizmusait, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségének és szabályszerűségének biztosítása céljából alkalmazott felügyeleti és kontrollrendszereit, és a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárásokat alakít ki. Az ellenőrzés része továbbá az alkalmazott számviteli politika megfelelőségének, a számviteli becslések ésszerűségének és a beszámoló általános bemutatásának értékelése.

| 7. | A Számvevőszék úgy véli, hogy az összegyűjtött ellenőrzési bizonyítékok elégségesek és megfelelőek megbízhatósági nyilatkozata megalapozásához. |
| --- | --- |

7.

A Számvevőszék úgy véli, hogy az összegyűjtött ellenőrzési bizonyítékok elégségesek és megfelelőek megbízhatósági nyilatkozata megalapozásához.

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról

| 8. | A Számvevőszék véleménye szerint a Hivatal éves beszámolója minden lényeges szempontból híven és pénzügyi szabályzata előírásainak, valamint a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályoknak megfelelően tükrözi a 2014. december 31-i pénzügyi helyzetet, a tárgyévi gazdasági események eredményét és a pénzforgalmat. |
| --- | --- |

8.

A Számvevőszék véleménye szerint a Hivatal éves beszámolója minden lényeges szempontból híven és pénzügyi szabályzata előírásainak, valamint a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályoknak megfelelően tükrözi a 2014. december 31-i pénzügyi helyzetet, a tárgyévi gazdasági események eredményét és a pénzforgalmat.

Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről

| 9. | A Számvevőszék véleménye szerint a 2014. december 31-én véget ért évre vonatkozó éves beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

9.

A Számvevőszék véleménye szerint a 2014. december 31-én véget ért évre vonatkozó éves beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek.

| 10. | A Számvevőszék véleményei függetlenek az alábbi megjegyzésektől. |
| --- | --- |

10.

A Számvevőszék véleményei függetlenek az alábbi megjegyzésektől.

MEGJEGYZÉSEK A BELSŐ KONTROLLMECHANIZMUSOKRÓL

| 11. | A Hivatal éves beszámolójáról szóló 2013-as jelentésében a Számvevőszék megkérdőjelezte a készenléti szolgálattal kapcsolatos juttatásokra fordított összeget (0,40 millió euro). Az ilyen kifizetések 2014-ben magasabbak voltak (0,44 millió euro). 2014 novemberében a Hivatal felülvizsgálta politikáját és a készenléti szolgálattal kapcsolatos juttatásokra jogosult szerepkörök számát 25-ről 17-re csökkentette. Ennek pénzügyi hatása 2015-től fog megmutatkozni. A rendszer fölötti kontroll azonban gyenge, így betegszabadságon, külföldi kiküldetésben vagy szabadságon (9) lévő munkatársaknak is fizettek ilyen juttatásokat. Kilenc munkatárs – közülük heten vezetők – egyenként több mint 11  000 eurót kapott készenléti szolgálattal kapcsolatos juttatásként. |
| --- | --- |

11.

A Hivatal éves beszámolójáról szóló 2013-as jelentésében a Számvevőszék megkérdőjelezte a készenléti szolgálattal kapcsolatos juttatásokra fordított összeget (0,40 millió euro). Az ilyen kifizetések 2014-ben magasabbak voltak (0,44 millió euro). 2014 novemberében a Hivatal felülvizsgálta politikáját és a készenléti szolgálattal kapcsolatos juttatásokra jogosult szerepkörök számát 25-ről 17-re csökkentette. Ennek pénzügyi hatása 2015-től fog megmutatkozni. A rendszer fölötti kontroll azonban gyenge, így betegszabadságon, külföldi kiküldetésben vagy szabadságon (9) lévő munkatársaknak is fizettek ilyen juttatásokat. Kilenc munkatárs – közülük heten vezetők – egyenként több mint 11  000 eurót kapott készenléti szolgálattal kapcsolatos juttatásként.

MEGJEGYZÉSEK A KÖLTSÉGVETÉSI GAZDÁLKODÁSRÓL

| 12. | Az előző évekről átvitt, majd törölt összegek a 2013-as 6,0 millió euróról (16 %) 2014-ben 5,1 millióra (13 %) csökkentek. Ezt mindkét évben elsősorban az okozta, hogy a tagállamok nemzeti hivatalaival kötött együttműködési megállapodások értelmében megtérítendő költségek a becsültnél alacsonyabbnak bizonyultak (2014-ben 3,2 millió euro, 2013-ban pedig 3,8 millió euro), ami azt jelzi, hogy év végén pontosabb információkra van szükség a nemzeti hivataloktól a ténylegesen felmerült költségekről. A különböző címek alatt lekötött előirányzatok az összes előirányzat 94 %-a és 97 %-a között mozogtak, ami azt mutatja, hogy a jogi kötelezettségvállalások időben megtörténtek. A lekötött előirányzatok 2015-re történő átvitele nagy volt a III. cím esetében, 14,1 millió euro, vagyis 38 % (2013: 13,3 millió euro, vagyis 38 %). Ezt főként az okozta, hogy a nemzeti hivatalokkal aláírt együttműködési megállapodásokhoz kapcsolódó költségelszámolásokat a nemzeti hivatalok csak 2015-tel kezdődően nyújtják be, illetve hogy a 2014 utolsó két hónapjában megrendelt szokásos fordítási szolgáltatások kifizetése csak 2015-ben esedékes. |
| --- | --- |

12.

Az előző évekről átvitt, majd törölt összegek a 2013-as 6,0 millió euróról (16 %) 2014-ben 5,1 millióra (13 %) csökkentek. Ezt mindkét évben elsősorban az okozta, hogy a tagállamok nemzeti hivatalaival kötött együttműködési megállapodások értelmében megtérítendő költségek a becsültnél alacsonyabbnak bizonyultak (2014-ben 3,2 millió euro, 2013-ban pedig 3,8 millió euro), ami azt jelzi, hogy év végén pontosabb információkra van szükség a nemzeti hivataloktól a ténylegesen felmerült költségekről. A különböző címek alatt lekötött előirányzatok az összes előirányzat 94 %-a és 97 %-a között mozogtak, ami azt mutatja, hogy a jogi kötelezettségvállalások időben megtörténtek. A lekötött előirányzatok 2015-re történő átvitele nagy volt a III. cím esetében, 14,1 millió euro, vagyis 38 % (2013: 13,3 millió euro, vagyis 38 %). Ezt főként az okozta, hogy a nemzeti hivatalokkal aláírt együttműködési megállapodásokhoz kapcsolódó költségelszámolásokat a nemzeti hivatalok csak 2015-tel kezdődően nyújtják be, illetve hogy a 2014 utolsó két hónapjában megrendelt szokásos fordítási szolgáltatások kifizetése csak 2015-ben esedékes.

TOVÁBBI MEGJEGYZÉSEK

| 13. | 2004-ben új uniós személyzeti szabályzat lépett hatályba, és ennek egyes rendelkezései értelmében a 2004. május 1. előtt felvett tisztviselők későbbi fizetése nem lehet alacsonyabb, mint a megelőző uniós személyzeti szabályzat szerinti összegek. A Számvevőszék ellenőrzése során megállapította, hogy e rendelkezéseket nem tartották be, és az ebben az időben foglalkoztatott 648 tisztviselőből 4 esetében 96  998 eurós alulfizetésre derült fény a 2005–2014-es időszakra nézve. Ez az összeg nem tekinthető lényegesnek és nem kérdőjelezi meg a Hivatal beszámolójának megbízhatóságát. A Hivatal úgy döntött, hogy kellő időben teljesíteni fogja a kiegészítő bérkifizetéseket. |
| --- | --- |

13.

2004-ben új uniós személyzeti szabályzat lépett hatályba, és ennek egyes rendelkezései értelmében a 2004. május 1. előtt felvett tisztviselők későbbi fizetése nem lehet alacsonyabb, mint a megelőző uniós személyzeti szabályzat szerinti összegek. A Számvevőszék ellenőrzése során megállapította, hogy e rendelkezéseket nem tartották be, és az ebben az időben foglalkoztatott 648 tisztviselőből 4 esetében 96  998 eurós alulfizetésre derült fény a 2005–2014-es időszakra nézve. Ez az összeg nem tekinthető lényegesnek és nem kérdőjelezi meg a Hivatal beszámolójának megbízhatóságát. A Hivatal úgy döntött, hogy kellő időben teljesíteni fogja a kiegészítő bérkifizetéseket.

A KORÁBBI ÉVEK MEGJEGYZÉSEINEK HASZNOSULÁSA

| 14. | Az I. melléklet áttekintést ad a korábbi évek számvevőszéki megjegyzései nyomán tett helyesbítő intézkedésekről. |
| --- | --- |

14.

Az I. melléklet áttekintést ad a korábbi évek számvevőszéki megjegyzései nyomán tett helyesbítő intézkedésekről.

A jelentést 2015. szeptember 15-i luxembourgi ülésén fogadta el a Milan Martin CVIKL számvevőszéki tag elnökölte IV. Kamara.

a Számvevőszék nevében

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

elnök

---

(1)  HL L 78., 2009.3.24., 1. o.

1

(2)  HL L 11., 1994.1.14., 1. o.

2

(3)  A Hivatal hatáskörét és tevékenységeit a II. melléklet foglalja össze, tájékoztató jelleggel.

3

II. melléklet

(4)  Ezek a következőkből állnak: mérleg, eredménykimutatás, pénzforgalmi kimutatás, a nettó eszközállomány változásainak kimutatása, a számviteli politika meghatározó alapelveinek összefoglalása és további magyarázatok.

4

(5)  Ezek a költségvetési eredménykimutatásból és a költségvetési eredménykimutatás mellékletéből állnak.

5

(6)  A Belső Piaci Harmonizációs Hivatal költségvetési bizottsága CB-3-09 szabályzatának 38. és 43. cikke.

6

(7)  A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok a Könyvvizsgálók Nemzetközi Szövetsége (IFAC) által kibocsátott Nemzetközi Költségvetési Számviteli Standardokra (IPSAS), illetve adott esetben a Nemzetközi Számviteli Standard Testület (IASB) által kibocsátott Nemzetközi Számviteli Standardokra (IAS)/Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardokra (IFRS) támaszkodnak.

7

(8)  A Belső Piaci Harmonizációs Hivatal költségvetési bizottsága CB-3-09 szabályzatának 91–95. cikke.

8

(9)  A Hivatal személyzeti politikája szerint a készenléti szolgálatban lévő munkatársaknak kétórányi autóúttal el kell tudniuk érni a Hivatalt, ám e követelmény betartását nem ellenőrizték.

9

---

I. MELLÉKLET

A korábbi évek megjegyzéseinek hasznosulása

| Év | A Számvevőszék megjegyzése | A helyesbítő intézkedés állapota
  (végrehajtva/folyamatban/végrehajtandó/n.a.) |
| --- | --- | --- |
| 2011 | A Hivatal készpénzkészlete 2011. december 31-én 520 millió euro volt (2010-ben 495 millió euro). Miután a költségvetési bizottság 2010-ben jóváhagyta a pénzgazdálkodásra vonatkozó politikát, a pénzt öt tagállam 9 bankjában tartották. | Végrehajtva
  A Számvevőszék azonban megjegyzi, hogy a készpénzkészlet továbbra is magas. |
| 2013 | Az előző évekről átvitt törölt átvitelek összege a 2012-es 4,2 millió euróról (13 %) 2013-ban 6,0 millióra (16 %) nőtt. Ezt mindkét évben elsősorban az okozta, hogy a tagállamok nemzeti hivatalaival kötött együttműködési megállapodások értelmében megtérítendő költségek a becsültnél alacsonyabbnak bizonyultak (2012-ben 1,9 millió euro, 2013-ban pedig 3,8 millió euro), ami azt jelzi, hogy év végén pontosabb információkra van szükség a nemzeti hivataloktól a ténylegesen felmerült költségekről. | végrehajtandó |
| 2013 | A 2013-ban a különböző címek alatt lekötött előirányzatok szintje 98 % és 89 % között váltakozott, ami azt mutatja, hogy a jogi kötelezettségvállalások időben megtörténtek. Nagyarányú volt a lekötött előirányzatok 2014-re való átvitele a II. cím (Igazgatási kiadások) alatt, 23,9 millió euro (28 %), illetve a III. cím alatt, 13,3 millió euro (38 %). A II. cím esetében ez főként az új épülettel és informatikai fejlesztésekkel kapcsolatban kötött többéves szerződésekből, illetve abból adódott, hogy terv szerint 2013 végén rendeltek meg csak 2014-ben kifizetendő szolgáltatásokat/árukat. A III. cím esetében ugyanezt főként az okozta, hogy a nemzeti hivatalokkal aláírt együttműködési megállapodásokhoz kapcsolódó költségelszámolásokat a nemzeti hivatalok csak 2014-gyel kezdődően nyújtják be, illetve hogy a szokás szerint 2013 utolsó hónapjaiban megrendelt fordítási szolgáltatások kifizetése csak 2014-ben volt esedékes. | n.a. |
| 2013 | A Hivatalnak van érvényes üzletmenet-folytonossági és válságkezelési terve, amely megköveteli, hogy folyamatosan mintegy 25 szerepkört készenléti szolgálatban lévő alkalmazottak töltsenek be. A készenléti szolgálattal kapcsolatos juttatások költségvetési előirányzatait a Hivatal költségvetési bizottsága ugyan évente hagyja jóvá, ám a 2013-ban kifizetett összeg (4 02  458 euro) jelentősen meghaladja az állandó szolgálatot biztosító más szervek által fizetett hasonló juttatásokat. | Folyamatban |

Év

A Számvevőszék megjegyzése

A helyesbítő intézkedés állapota

(végrehajtva/folyamatban/végrehajtandó/n.a.)

2011

A Hivatal készpénzkészlete 2011. december 31-én 520 millió euro volt (2010-ben 495 millió euro). Miután a költségvetési bizottság 2010-ben jóváhagyta a pénzgazdálkodásra vonatkozó politikát, a pénzt öt tagállam 9 bankjában tartották.

Végrehajtva

A Számvevőszék azonban megjegyzi, hogy a készpénzkészlet továbbra is magas.

2013

Az előző évekről átvitt törölt átvitelek összege a 2012-es 4,2 millió euróról (13 %) 2013-ban 6,0 millióra (16 %) nőtt. Ezt mindkét évben elsősorban az okozta, hogy a tagállamok nemzeti hivatalaival kötött együttműködési megállapodások értelmében megtérítendő költségek a becsültnél alacsonyabbnak bizonyultak (2012-ben 1,9 millió euro, 2013-ban pedig 3,8 millió euro), ami azt jelzi, hogy év végén pontosabb információkra van szükség a nemzeti hivataloktól a ténylegesen felmerült költségekről.

végrehajtandó

2013

A 2013-ban a különböző címek alatt lekötött előirányzatok szintje 98 % és 89 % között váltakozott, ami azt mutatja, hogy a jogi kötelezettségvállalások időben megtörténtek. Nagyarányú volt a lekötött előirányzatok 2014-re való átvitele a II. cím (Igazgatási kiadások) alatt, 23,9 millió euro (28 %), illetve a III. cím alatt, 13,3 millió euro (38 %). A II. cím esetében ez főként az új épülettel és informatikai fejlesztésekkel kapcsolatban kötött többéves szerződésekből, illetve abból adódott, hogy terv szerint 2013 végén rendeltek meg csak 2014-ben kifizetendő szolgáltatásokat/árukat. A III. cím esetében ugyanezt főként az okozta, hogy a nemzeti hivatalokkal aláírt együttműködési megállapodásokhoz kapcsolódó költségelszámolásokat a nemzeti hivatalok csak 2014-gyel kezdődően nyújtják be, illetve hogy a szokás szerint 2013 utolsó hónapjaiban megrendelt fordítási szolgáltatások kifizetése csak 2014-ben volt esedékes.

n.a.

2013

A Hivatalnak van érvényes üzletmenet-folytonossági és válságkezelési terve, amely megköveteli, hogy folyamatosan mintegy 25 szerepkört készenléti szolgálatban lévő alkalmazottak töltsenek be. A készenléti szolgálattal kapcsolatos juttatások költségvetési előirányzatait a Hivatal költségvetési bizottsága ugyan évente hagyja jóvá, ám a 2013-ban kifizetett összeg (4 02  458 euro) jelentősen meghaladja az állandó szolgálatot biztosító más szervek által fizetett hasonló juttatásokat.

Folyamatban

---

II. MELLÉKLET

Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (Alicante)

Hatáskör és tevékenységek

| A Szerződésből eredő uniós hatáskör


  (az Európai Unió működéséről szóló szerződés 36. és 56. cikke) | Áruk szabad mozgása

  Az ipari és kereskedelmi tulajdon védelme által indokolt tilalmak vagy korlátozások nem lehetnek önkényes megkülönböztetés vagy a tagállamok közötti kereskedelem rejtett korlátozásának eszközei.
  Tilos az Unión belüli szolgáltatásnyújtás szabadságára vonatkozó minden korlátozás a tagállamok olyan állampolgárai tekintetében, akik az Uniónak nem abban a tagállamában telepedtek le, mint a szolgáltatást igénybe vevő személy. [...] |
| --- | --- |
| A Hivatal hatásköre


  (a Tanács 207/2009/EK rendelete)


  (az Európai Parlament és a Tanács 386/2012/EU rendelete) | Célok

  A védjegyekkel és a formatervezéssel kapcsolatos uniós jogszabályok végrehajtása, amelyek egységes oltalmi jogot biztosítanak a vállalkozások számára az Európai Unió teljes területén.
  A szellemi tulajdonjog területén a véleménycsere, kutatás, oktatás, kommunikáció, a fejlett informatikai támogató eszközök létrehozásának és a legjobb gyakorlatok elterjesztésének ösztönzése.

  Feladatok







  — | A lajstromozás iránti kérelmek fogadása és iktatása, |

A Szerződésből eredő uniós hatáskör

(az Európai Unió működéséről szóló szerződés 36. és 56. cikke)

Áruk szabad mozgása

Az ipari és kereskedelmi tulajdon védelme által indokolt tilalmak vagy korlátozások nem lehetnek önkényes megkülönböztetés vagy a tagállamok közötti kereskedelem rejtett korlátozásának eszközei.

Tilos az Unión belüli szolgáltatásnyújtás szabadságára vonatkozó minden korlátozás a tagállamok olyan állampolgárai tekintetében, akik az Uniónak nem abban a tagállamában telepedtek le, mint a szolgáltatást igénybe vevő személy. [...]

A Hivatal hatásköre

(a Tanács 207/2009/EK rendelete)

(az Európai Parlament és a Tanács 386/2012/EU rendelete)

Célok

A védjegyekkel és a formatervezéssel kapcsolatos uniós jogszabályok végrehajtása, amelyek egységes oltalmi jogot biztosítanak a vállalkozások számára az Európai Unió teljes területén.

A szellemi tulajdonjog területén a véleménycsere, kutatás, oktatás, kommunikáció, a fejlett informatikai támogató eszközök létrehozásának és a legjobb gyakorlatok elterjesztésének ösztönzése.

Feladatok

—

A lajstromozás iránti kérelmek fogadása és iktatása,

| — | a lajstromozás feltételeinek és az uniós jogszabályoknak való megfelelés vizsgálata, |
| --- | --- |

—

a lajstromozás feltételeinek és az uniós jogszabályoknak való megfelelés vizsgálata,

| — | már létező nemzeti védjegyek keresése a tagállamok iparjogvédelmi hivatalaiban, |
| --- | --- |

—

már létező nemzeti védjegyek keresése a tagállamok iparjogvédelmi hivatalaiban,

| — | kérelmek kiadása, |
| --- | --- |

—

kérelmek kiadása,

| — | harmadik felek által benyújtott felszólalások vizsgálata, |
| --- | --- |

—

harmadik felek által benyújtott felszólalások vizsgálata,

| — | kérelmek elutasítása vagy bejegyzése, |
| --- | --- |

—

kérelmek elutasítása vagy bejegyzése,

| — | a visszavonási vagy érvénytelenítési kérelmek vizsgálata, |
| --- | --- |

—

a visszavonási vagy érvénytelenítési kérelmek vizsgálata,

| — | a döntések elleni fellebbezések kezelése, |
| --- | --- |

—

a döntések elleni fellebbezések kezelése,

| — | a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok értékének a tudatosítása, |
| --- | --- |

—

a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok értékének a tudatosítása,

| — | a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok értékének és a szellemi tulajdonnal kapcsolatos jogsértések hatásainak tudatosítása, |
| --- | --- |

—

a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok értékének és a szellemi tulajdonnal kapcsolatos jogsértések hatásainak tudatosítása,

| — | a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok védelmére szolgáló bevált közigazgatási és magánszektorbeli gyakorlatokra vonatkozó ismeretek bővítése, |
| --- | --- |

—

a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok védelmére szolgáló bevált közigazgatási és magánszektorbeli gyakorlatokra vonatkozó ismeretek bővítése,

| — | a polgárok figyelmének felhívása a szellemi tulajdonnal kapcsolatos jogsértések hatásaira, |
| --- | --- |

—

a polgárok figyelmének felhívása a szellemi tulajdonnal kapcsolatos jogsértések hatásaira,

| — | a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok érvényesítésében érintett személyek szakértelmének növelése, |
| --- | --- |

—

a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok érvényesítésében érintett személyek szakértelmének növelése,

| — | a szellemi tulajdonnal kapcsolatos jogsértések megelőzésére és kezelésére szolgáló technikai eszközökre vonatkozó ismeretek bővítése, ideértve azokat a helymeghatározási és nyomonkövetési rendszereket is, amelyek segítenek megkülönböztetni az eredeti termékeket a hamisítványoktól, |
| --- | --- |

—

a szellemi tulajdonnal kapcsolatos jogsértések megelőzésére és kezelésére szolgáló technikai eszközökre vonatkozó ismeretek bővítése, ideértve azokat a helymeghatározási és nyomonkövetési rendszereket is, amelyek segítenek megkülönböztetni az eredeti termékeket a hamisítványoktól,

| — | a szellemi tulajdonjogok terén tevékenykedő tagállami hatóságok közötti, az e jogok érvényesítésével kapcsolatos internetes információcsere javítását segítő mechanizmusok biztosítása, és az e hatóságokkal folytatott és az e hatóságok közötti együttműködés erősítése, |
| --- | --- |

—

a szellemi tulajdonjogok terén tevékenykedő tagállami hatóságok közötti, az e jogok érvényesítésével kapcsolatos internetes információcsere javítását segítő mechanizmusok biztosítása, és az e hatóságokkal folytatott és az e hatóságok közötti együttműködés erősítése,

| — | a harmadik országbeli szellemitulajdon-védelmi hivatalokkal való nemzetközi együttműködés erősítésén való munkálkodás a tagállamokkal konzultálva, a szellemi tulajdonjogok érvényesítését szolgáló stratégiák kialakítása és technikák, képességek és eszközök kifejlesztése céljából. |
| --- | --- |

—

a harmadik országbeli szellemitulajdon-védelmi hivatalokkal való nemzetközi együttműködés erősítésén való munkálkodás a tagállamokkal konzultálva, a szellemi tulajdonjogok érvényesítését szolgáló stratégiák kialakítása és technikák, képességek és eszközök kifejlesztése céljából.

Irányítás

Igazgatási tanács

Összetétel

| — | A tagállamok egy-egy képviselője, a Bizottság egy képviselője és póttagjaik. |
| --- | --- |

—

A tagállamok egy-egy képviselője, a Bizottság egy képviselője és póttagjaik.

Feladat

| — | Tanácsadás az elnöknek olyan ügyekben, amelyekért a Hivatal felelős. |
| --- | --- |

—

Tanácsadás az elnöknek olyan ügyekben, amelyekért a Hivatal felelős.

| — | Jelöltlisták készítése (125. cikk) az alábbi tisztségekre: elnök, alelnökök, valamint a fellebbezési tanácsok elnökei és tagjai. |
| --- | --- |

—

Jelöltlisták készítése (125. cikk) az alábbi tisztségekre: elnök, alelnökök, valamint a fellebbezési tanácsok elnökei és tagjai.

A Hivatal elnöke

| — | A Tanács nevezi ki az igazgatási tanács által összeállított, legfeljebb három jelöltet tartalmazó lista alapján. |
| --- | --- |

—

A Tanács nevezi ki az igazgatási tanács által összeállított, legfeljebb három jelöltet tartalmazó lista alapján.

Költségvetési bizottság

Összetétel

| — | Tagállamonként egy-egy képviselő, a Bizottság egy képviselője és helyetteseik. |
| --- | --- |

—

Tagállamonként egy-egy képviselő, a Bizottság egy képviselője és helyetteseik.

Feladat

| — | A költségvetés és a pénzügyi szabályzat elfogadása, mentesítés megadása az elnöknek, és a visszakeresési jelentések költségének megállapítása. |
| --- | --- |

—

A költségvetés és a pénzügyi szabályzat elfogadása, mentesítés megadása az elnöknek, és a visszakeresési jelentések költségének megállapítása.

A kérelmekhez kapcsolódó döntések

Döntéshozók:

| a) | a védjegyelbírálók; |
| --- | --- |

a)

a védjegyelbírálók;

| b) | a felszólalási osztályok; |
| --- | --- |

b)

a felszólalási osztályok;

| c) | a védjegy-igazgatási és jogi osztály; |
| --- | --- |

c)

a védjegy-igazgatási és jogi osztály;

| d) | a törlési osztályok; |
| --- | --- |

d)

a törlési osztályok;

| e) | a fellebbezési tanács. |
| --- | --- |

e)

a fellebbezési tanács.

Külső ellenőrzés

Európai Számvevőszék.

A zárszámadás elfogadásáért felelős hatóság

A Hivatal költségvetési bizottsága.

A Hivatal rendelkezésére bocsátott erőforrások 2014-ben
   (1)

  (2013)

   (2)

Költségvetés

420 (418) millió euro

Létszám 2014. december 31-én

844 (861) állás a létszámtervben; ebből betöltött 721 (731) + 157 (171) egyéb alkalmazott (kisegítő szerződéses alkalmazottak, kirendelt nemzeti szakértők, helyi és munkaerő-kölcsönzés útján alkalmazott munkatársak, szaktanácsadók)

Teljes létszám: 878 (902)

Termékek és szolgáltatások 2014-ben
   (1)

  (2013)

   (2)

Védjegyek

Kérelmek száma: 1 17  455(1 14  270)

Bejegyzések száma: 1 03  777(98  073)

Felszólalási ügyek száma: 15  660(17  015)

Fellebbezések a fellebbezési tanácsokhoz: 3  284(2  602)

Folyamatban levő fellebbezések: 2  833(2  361)

Formatervezés

Beérkezett formatervek: 97  671(96  702)

Bejegyzett formatervek: 85  430(84  021)

---

(1)  A 2014-es számadatokat statisztikai okokból kisebb mértékben kiigazítottuk.

(2)  A 2013-as számadatokat kiigazítottuk.

Forrás: A Hivataltól származó melléklet.

---

A HIVATAL VÁLASZA

| 11. | 2014 novemberében a Hivatal a folyamatos üzletviteli tervhez (Business Continuity Plan, BCP) szükséges készenléti szolgálattal kapcsolatos juttatásokra jogosult szerepkörök számát 25-ről 17-re csökkentette a folyamatok és az üzletpolitika éves felülvizsgálatának eredményeként. A nemrégiben bevezetett változás pénzügyi hatása csak 2015-től érezhető (a 2013-ban kifizetett 4 02  458 euro helyett 3 10  000 euro szerepel a 2015. évi költségvetésben). A 2014-ben történt emelkedés a szerepkörök számának 17-re csökkentését követően, a folyamatos üzletviteli tervben szükségesnek vélt, két további szerepkör megtartása miatt következett be.
  A Hivatal mélyebben fogja felülvizsgálni üzletpolitikáját, keresve a szerepkörök további csökkentésének a lehetőségét, a Hivatal működésbeli sajátosságainak tekintetbe vétele mellett. A Hivatal szeretné megjegyezni, annak ellenére, hogy a Számvevőszék más intézményekre és ügynökségekre tett hivatkozást, lényeges különbségek vannak, mivel a Hivatal a hét valamennyi napján 24 órában nyújt szolgáltatást ügyfelei számára, és jelentős mértékben támaszkodik az internetes weboldalára.
  A kontrollt illetően a készenléti szolgálat rendszerébe véletlenszerű ellenőrzések is tartoznak, amikor havi rendszerességgel „tesztbehívásokkal” kérik szolgálatba az illetékes munkatársakat. A rendszer kézi vezérelt a tesztbehívások érdekében, és úgy lett kialakítva, hogy a regisztrált eredményekről jelentést készít. Ebből következően, mielőtt a Hivatal a készenléti szolgálattal kapcsolatos juttatásokat kifizetné, az informatikai osztály szintén havi rendszerességgel tájékoztatja a humán erőforrás osztályt, hogy mely alkalmazottak jogosultak a juttatásokra.
  Ezen túlmenően, a tesztbehívások alkalmával a rendszert úgy programozzák, hogy a hívás során kérdezzen rá az adott készenléti szolgálatban lévő alkalmazottnál, hány percig tart, mire a Hivatalba beér.
  Szabadság, betegszabadság, kiküldetés: a BCP akkor is működik, amikor az alkalmazottak szabadságon vannak, például a Hivatal decemberi bezárásakor. Ezenkívül a BCP-ben résztvevő alkalmazottaknak még szabadság esetén is, legfeljebb két óra alatt be kell tudniuk érni a Hivatalba. Így amennyiben ez a feltétel teljesül, a BCP-ben résztvevő alkalmazottak is mehetnek szabadságra. A Hivatal mindemellett azonban folyamatosan erősíti a rendszer feletti kontrollt a BCP készenléti szolgálataihoz kapcsolódóan. |
| --- | --- |

11.

2014 novemberében a Hivatal a folyamatos üzletviteli tervhez (Business Continuity Plan, BCP) szükséges készenléti szolgálattal kapcsolatos juttatásokra jogosult szerepkörök számát 25-ről 17-re csökkentette a folyamatok és az üzletpolitika éves felülvizsgálatának eredményeként. A nemrégiben bevezetett változás pénzügyi hatása csak 2015-től érezhető (a 2013-ban kifizetett 4 02  458 euro helyett 3 10  000 euro szerepel a 2015. évi költségvetésben). A 2014-ben történt emelkedés a szerepkörök számának 17-re csökkentését követően, a folyamatos üzletviteli tervben szükségesnek vélt, két további szerepkör megtartása miatt következett be.

A Hivatal mélyebben fogja felülvizsgálni üzletpolitikáját, keresve a szerepkörök további csökkentésének a lehetőségét, a Hivatal működésbeli sajátosságainak tekintetbe vétele mellett. A Hivatal szeretné megjegyezni, annak ellenére, hogy a Számvevőszék más intézményekre és ügynökségekre tett hivatkozást, lényeges különbségek vannak, mivel a Hivatal a hét valamennyi napján 24 órában nyújt szolgáltatást ügyfelei számára, és jelentős mértékben támaszkodik az internetes weboldalára.

A kontrollt illetően a készenléti szolgálat rendszerébe véletlenszerű ellenőrzések is tartoznak, amikor havi rendszerességgel „tesztbehívásokkal” kérik szolgálatba az illetékes munkatársakat. A rendszer kézi vezérelt a tesztbehívások érdekében, és úgy lett kialakítva, hogy a regisztrált eredményekről jelentést készít. Ebből következően, mielőtt a Hivatal a készenléti szolgálattal kapcsolatos juttatásokat kifizetné, az informatikai osztály szintén havi rendszerességgel tájékoztatja a humán erőforrás osztályt, hogy mely alkalmazottak jogosultak a juttatásokra.

Ezen túlmenően, a tesztbehívások alkalmával a rendszert úgy programozzák, hogy a hívás során kérdezzen rá az adott készenléti szolgálatban lévő alkalmazottnál, hány percig tart, mire a Hivatalba beér.

Szabadság, betegszabadság, kiküldetés: a BCP akkor is működik, amikor az alkalmazottak szabadságon vannak, például a Hivatal decemberi bezárásakor. Ezenkívül a BCP-ben résztvevő alkalmazottaknak még szabadság esetén is, legfeljebb két óra alatt be kell tudniuk érni a Hivatalba. Így amennyiben ez a feltétel teljesül, a BCP-ben résztvevő alkalmazottak is mehetnek szabadságra. A Hivatal mindemellett azonban folyamatosan erősíti a rendszer feletti kontrollt a BCP készenléti szolgálataihoz kapcsolódóan.

| 12. | Ahogy az a Számvevőszék észrevételében is szerepel, 2014-ben a Hivatal javított az átvitt, majd törölt összegek arányán, amely így 16 %-ról 13 %-ra csökkent. A Hivatal jelenleg azon dolgozik a nemzeti hivatalokkal, hogy csökkentsék az átvitt, majd törölt előirányzatokat időközi végrehajtási jelentések (2014-ben 10 helyett 18 jelentés) és félévi felülvizsgálatok segítségével. További intézkedések mérlegelésére kerül sor a következő évre vonatkozó új együttműködési megállapodások kapcsán. Az átvitelek magas szintjével kapcsolatban a Hivatal intézkedéseket valósít meg a további csökkentésük érdekében. |
| --- | --- |

12.

Ahogy az a Számvevőszék észrevételében is szerepel, 2014-ben a Hivatal javított az átvitt, majd törölt összegek arányán, amely így 16 %-ról 13 %-ra csökkent. A Hivatal jelenleg azon dolgozik a nemzeti hivatalokkal, hogy csökkentsék az átvitt, majd törölt előirányzatokat időközi végrehajtási jelentések (2014-ben 10 helyett 18 jelentés) és félévi felülvizsgálatok segítségével. További intézkedések mérlegelésére kerül sor a következő évre vonatkozó új együttműködési megállapodások kapcsán. Az átvitelek magas szintjével kapcsolatban a Hivatal intézkedéseket valósít meg a további csökkentésük érdekében.

| 13. | A többi ügynökség esetéhez hasonlóan, a Hivatal az Európai Bizottság Személyi juttatásokat kezelő és kifizető hivatalától (PMO) származó számítások és adatok alapján fizetett. A Hivatal szándéka, hogy 2015-ben rendezzék a helyzetet/kifizessék a béreket, és kifejti a problémát az éves beszámolókhoz csatolt jegyzetben. A Hivatal értelmezése szerint ez a Számvevőszék által felderített probléma általános az ügynökségek körében, ennek ellenére a Hivatalnál nincs jelentős hatással a könyvvitelre. |
| --- | --- |

13.

A többi ügynökség esetéhez hasonlóan, a Hivatal az Európai Bizottság Személyi juttatásokat kezelő és kifizető hivatalától (PMO) származó számítások és adatok alapján fizetett. A Hivatal szándéka, hogy 2015-ben rendezzék a helyzetet/kifizessék a béreket, és kifejti a problémát az éves beszámolókhoz csatolt jegyzetben. A Hivatal értelmezése szerint ez a Számvevőszék által felderített probléma általános az ügynökségek körében, ennek ellenére a Hivatalnál nincs jelentős hatással a könyvvitelre.

---

| 9.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 409/379 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 409/379

---

JELENTÉS

a Kutatási Végrehajtó Ügynökség 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról az Ügynökség válaszával együtt

(2015/C 409/42)

BEVEZETÉS

| 1. | A brüsszeli székhelyű Kutatási Végrehajtó Ügynökséget (a továbbiakban: az Ügynökség, más néven REA) a 2008/46/EK bizottsági határozat (1) hozta létre. Az Ügynökség a 2008. január 1-jével kezdődő és 2017. december 31-ével végződő időszakra jött létre abból a célból, hogy kutatásokra vonatkozó egyes uniós tevékenységeket irányítson (2). 2009. június 15-én az Európai Bizottság az Ügynökséget hivatalosan igazgatási és operatív autonómiával ruházta fel. |
| --- | --- |

1.

A brüsszeli székhelyű Kutatási Végrehajtó Ügynökséget (a továbbiakban: az Ügynökség, más néven REA) a 2008/46/EK bizottsági határozat (1) hozta létre. Az Ügynökség a 2008. január 1-jével kezdődő és 2017. december 31-ével végződő időszakra jött létre abból a célból, hogy kutatásokra vonatkozó egyes uniós tevékenységeket irányítson (2). 2009. június 15-én az Európai Bizottság az Ügynökséget hivatalosan igazgatási és operatív autonómiával ruházta fel.

A MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZATOT ALÁTÁMASZTÓ INFORMÁCIÓK

| 2. | A Számvevőszék ellenőrzési módszere analitikus ellenőrzési eljárásokat, tranzakciók közvetlen tesztelését, valamint az Ügynökség felügyeleti és kontrollrendszereiben alkalmazott fő kontrollmechanizmusok értékelését foglalja magában. Mindez adott esetben kiegészül más ellenőrök munkájából származó bizonyítékokkal, valamint a vezetői teljességi nyilatkozatok elemzésével. |
| --- | --- |

2.

A Számvevőszék ellenőrzési módszere analitikus ellenőrzési eljárásokat, tranzakciók közvetlen tesztelését, valamint az Ügynökség felügyeleti és kontrollrendszereiben alkalmazott fő kontrollmechanizmusok értékelését foglalja magában. Mindez adott esetben kiegészül más ellenőrök munkájából származó bizonyítékokkal, valamint a vezetői teljességi nyilatkozatok elemzésével.

| MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT









  3. | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke alapján a Számvevőszék ellenőrizte a következőket:






  a) | az Ügynökség éves beszámolója, amely a 2014. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból (3) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (4) áll; és |
| --- | --- | --- |

MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT

3.

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke alapján a Számvevőszék ellenőrizte a következőket:

a)

az Ügynökség éves beszámolója, amely a 2014. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból (3) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (4) áll; és

| b) | a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége. |
| --- | --- |

b)

a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége.

A vezetés felelőssége

| 4. | A vezetés felelőssége az Ügynökség éves beszámolójának elkészítése és valós bemutatása, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége (5):






  a) | Az Ügynökség éves beszámolója tekintetében a vezetés felelősségi körébe tartozik: az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és valós bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítása, megvalósítása és fenntartása; a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok (6) alapján megfelelő számviteli politika megválasztása és alkalmazása; és a körülményeknek megfelelően ésszerű számviteli becslések készítése. Az igazgató hagyja jóvá az Ügynökség éves beszámolóját azután, hogy a számvitelért felelős tisztviselő az összes rendelkezésre álló információ alapján egy olyan kísérő nyilatkozattal egyetemben elkészítette azt, amelyben a tisztviselő többek között kijelenti, hogy ésszerű bizonyossággal rendelkezik afelől, hogy a beszámoló minden lényeges szempontból valós és hű képet ad az Ügynökség pénzügyi helyzetéről. |
| --- | --- | --- |

4.

A vezetés felelőssége az Ügynökség éves beszámolójának elkészítése és valós bemutatása, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége (5):

a)

Az Ügynökség éves beszámolója tekintetében a vezetés felelősségi körébe tartozik: az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és valós bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítása, megvalósítása és fenntartása; a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok (6) alapján megfelelő számviteli politika megválasztása és alkalmazása; és a körülményeknek megfelelően ésszerű számviteli becslések készítése. Az igazgató hagyja jóvá az Ügynökség éves beszámolóját azután, hogy a számvitelért felelős tisztviselő az összes rendelkezésre álló információ alapján egy olyan kísérő nyilatkozattal egyetemben elkészítette azt, amelyben a tisztviselő többek között kijelenti, hogy ésszerű bizonyossággal rendelkezik afelől, hogy a beszámoló minden lényeges szempontból valós és hű képet ad az Ügynökség pénzügyi helyzetéről.

| b) | A vezetés felelőssége a mögöttes tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, illetve a gondos pénzgazdálkodás elveinek követése tekintetében abban áll, hogy ki kell alakítania, meg kell valósítania és fenn kell tartania egy olyan eredményes és hatékony belső kontrollrendszert, amely megfelelő felügyelettel és alkalmas intézkedésekkel képes megakadályozni a szabálytalanságokat és csalásokat, illetve szükség esetén jogi eljárásokkal képes visszaszerezni a tévesen kifizetett vagy felhasznált pénzösszegeket. |
| --- | --- |

b)

A vezetés felelőssége a mögöttes tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, illetve a gondos pénzgazdálkodás elveinek követése tekintetében abban áll, hogy ki kell alakítania, meg kell valósítania és fenn kell tartania egy olyan eredményes és hatékony belső kontrollrendszert, amely megfelelő felügyelettel és alkalmas intézkedésekkel képes megakadályozni a szabálytalanságokat és csalásokat, illetve szükség esetén jogi eljárásokkal képes visszaszerezni a tévesen kifizetett vagy felhasznált pénzösszegeket.

Az ellenőr felelőssége

| 5. | A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzése alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Európai Parlament és a Tanács számára (7) az éves beszámoló megbízhatóságára és a mögöttes tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. A Számvevőszék az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjai és etikai kódexe, valamint a legfőbb ellenőrző intézményeknek az INTOSAI által elfogadott nemzetközi standardjai szerint végzi ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy ésszerű bizonyosságot szerezhessen arról, hogy az Ügynökség éves beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

5.

A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzése alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Európai Parlament és a Tanács számára (7) az éves beszámoló megbízhatóságára és a mögöttes tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. A Számvevőszék az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjai és etikai kódexe, valamint a legfőbb ellenőrző intézményeknek az INTOSAI által elfogadott nemzetközi standardjai szerint végzi ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy ésszerű bizonyosságot szerezhessen arról, hogy az Ügynökség éves beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek.

| 6. | Az ellenőrzés olyan eljárásokat foglal magában, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték szerezhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőrnek egy arra irányuló kockázatelemzés alapján kialakított szakmai megítélésétől függ, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba a beszámolóban, illetve az Európai Unió jogi keretei által meghatározott követelményektől való lényeges eltérés az annak alapjául szolgáló tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr mérlegeli a szervezetnek a beszámoló elkészítése és valós bemutatása szempontjából releváns belső kontrollmechanizmusait, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségének és szabályszerűségének biztosítása céljából alkalmazott felügyeleti és kontrollrendszereit, és a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárásokat alakít ki. Az ellenőrzés része továbbá az alkalmazott számviteli politika megfelelőségének, a számviteli becslések ésszerűségének és a beszámoló általános bemutatásának értékelése. |
| --- | --- |

6.

Az ellenőrzés olyan eljárásokat foglal magában, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték szerezhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőrnek egy arra irányuló kockázatelemzés alapján kialakított szakmai megítélésétől függ, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba a beszámolóban, illetve az Európai Unió jogi keretei által meghatározott követelményektől való lényeges eltérés az annak alapjául szolgáló tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr mérlegeli a szervezetnek a beszámoló elkészítése és valós bemutatása szempontjából releváns belső kontrollmechanizmusait, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségének és szabályszerűségének biztosítása céljából alkalmazott felügyeleti és kontrollrendszereit, és a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárásokat alakít ki. Az ellenőrzés része továbbá az alkalmazott számviteli politika megfelelőségének, a számviteli becslések ésszerűségének és a beszámoló általános bemutatásának értékelése.

| 7. | A Számvevőszék úgy véli, hogy az összegyűjtött ellenőrzési bizonyítékok elégségesek és megfelelőek megbízhatósági nyilatkozata megalapozásához. |
| --- | --- |

7.

A Számvevőszék úgy véli, hogy az összegyűjtött ellenőrzési bizonyítékok elégségesek és megfelelőek megbízhatósági nyilatkozata megalapozásához.

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról

| 8. | A Számvevőszék véleménye szerint az Ügynökség éves beszámolója minden lényeges szempontból híven és pénzügyi szabályzata előírásainak, valamint a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályoknak megfelelően tükrözi a 2014. december 31-i pénzügyi helyzetet, a tárgyévi gazdasági események eredményét és a pénzforgalmat. |
| --- | --- |

8.

A Számvevőszék véleménye szerint az Ügynökség éves beszámolója minden lényeges szempontból híven és pénzügyi szabályzata előírásainak, valamint a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályoknak megfelelően tükrözi a 2014. december 31-i pénzügyi helyzetet, a tárgyévi gazdasági események eredményét és a pénzforgalmat.

Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről

| 9. | A Számvevőszék véleménye szerint a 2014. december 31-én véget ért évre vonatkozó éves beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

9.

A Számvevőszék véleménye szerint a 2014. december 31-én véget ért évre vonatkozó éves beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek.

A jelentést 2015. szeptember 8-i luxembourgi ülésén fogadta el a Milan Martin CVIKL számvevőszéki tag elnökölte IV. Kamara.

a Számvevőszék nevében

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

elnök

---

(1)  HL L 11., 2008.1.15., 9. o.

1

(2)  Az Ügynökség hatáskörét és tevékenységeit a melléklet foglalja össze, tájékoztató jelleggel.

2

melléklet

(3)  Ezek a következőkből állnak: mérleg, eredménykimutatás, pénzforgalmi kimutatás, a nettó eszközállomány változásainak kimutatása, a számviteli politika meghatározó alapelveinek összefoglalása és további magyarázatok.

3

(4)  Ezek a költségvetési eredménykimutatásból és a költségvetési eredménykimutatás mellékletéből állnak.

4

(5)  Az 966/2012/EU, Euratom rendelet (HL L 298., 2012.10.26., 1. o.) 62. és 68. cikke, az 53. és 58. cikkel együtt.

5

(6)  A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok a Könyvvizsgálók Nemzetközi Szövetsége (IFAC) által kibocsátott Nemzetközi Költségvetési Számviteli Standardokra (IPSAS), illetve adott esetben a Nemzetközi Számviteli Standard Testület (IASB) által kibocsátott Nemzetközi Számviteli Standardokra (IAS)/Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardokra (IFRS) támaszkodnak.

6

(7)  A 966/2012/EU, Euratom rendelet 162. cikke.

7

---

I. MELLÉKLET

Kutatási Végrehajtó Ügynökség (Brüsszel)

Hatáskör és tevékenységek

| A Szerződésből eredő uniós hatáskör


  (az EUMSZ 179. és 180. cikke) | Információgyűjtés

  Az Unió célja az, hogy egy európai kutatási térség létrehozásával, amelyen belül a kutatók, a tudományos ismeretek és a technológiák szabadon áramlanak, erősítse tudományos és technológiai alapjait, továbbá ösztönözze versenyképességének fejlődését – ideértve az Unió iparát is.
  E célból az Unió ösztönzi a vállalkozásokat – a kkv-ket is beleértve –, valamint a kutatási központokat és egyetemeket a magas színvonalú kutatási és technológiafejlesztési tevékenységeik terén; támogatja azokat az együttműködésüket célzó erőfeszítéseiket, amelyek célja elsősorban az, hogy a kutatók a határokon átívelő módon szabadon együttműködhessenek egymással, és hogy a vállalkozások képesek legyenek teljes mértékben kihasználni a belső piac lehetőségeit, különösen [...] a közös szabványok meghatározása és az együttműködés jogi és adóügyi akadályainak felszámolása útján. [...]
  E célkitűzések megvalósítása érdekében az Unió a tagállamokban végzett tevékenységeket kiegészítő alábbi tevékenységeket folytatja:






  — | kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs programok végrehajtása a vállalkozásokkal, kutatási központokkal és egyetemekkel való és az azok közötti együttműködés előmozdításával, |
| --- | --- | --- |

A Szerződésből eredő uniós hatáskör

(az EUMSZ 179. és 180. cikke)

Információgyűjtés

Az Unió célja az, hogy egy európai kutatási térség létrehozásával, amelyen belül a kutatók, a tudományos ismeretek és a technológiák szabadon áramlanak, erősítse tudományos és technológiai alapjait, továbbá ösztönözze versenyképességének fejlődését – ideértve az Unió iparát is.

E célból az Unió ösztönzi a vállalkozásokat – a kkv-ket is beleértve –, valamint a kutatási központokat és egyetemeket a magas színvonalú kutatási és technológiafejlesztési tevékenységeik terén; támogatja azokat az együttműködésüket célzó erőfeszítéseiket, amelyek célja elsősorban az, hogy a kutatók a határokon átívelő módon szabadon együttműködhessenek egymással, és hogy a vállalkozások képesek legyenek teljes mértékben kihasználni a belső piac lehetőségeit, különösen [...] a közös szabványok meghatározása és az együttműködés jogi és adóügyi akadályainak felszámolása útján. [...]

E célkitűzések megvalósítása érdekében az Unió a tagállamokban végzett tevékenységeket kiegészítő alábbi tevékenységeket folytatja:

—

kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs programok végrehajtása a vállalkozásokkal, kutatási központokkal és egyetemekkel való és az azok közötti együttműködés előmozdításával,

| — | a harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel történő együttműködés előmozdítása az uniós kutatás, technológiai fejlesztés és demonstráció területén, |
| --- | --- |

—

a harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel történő együttműködés előmozdítása az uniós kutatás, technológiai fejlesztés és demonstráció területén,

| — | az uniós kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységek eredményeinek terjesztése és hasznosítása, |
| --- | --- |

—

az uniós kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységek eredményeinek terjesztése és hasznosítása,

| — | az uniós kutatók képzésének és mobilitásának ösztönzése. |
| --- | --- |

—

az uniós kutatók képzésének és mobilitásának ösztönzése.

Az Ügynökség hatásköre

(a Bizottság 2013/778/EU végrehajtási határozata)

Célok

Az Ügynökség a Horizont 2020 és a hetedik kutatási keretprogram részeinek végrehajtásával segíti a Bizottságot a növekedést a kutatás és innováció támogatásával célzó kutatási keretprogramok és uniós stratégiák céljainak elérésében. Hatékony és eredményes szolgáltatásokat nyújt a kutatói közösségnek azáltal, hogy gondoskodik az uniós kutatási és innovációs finanszírozás ráeső részének zökkenőmentes végrehajtásáról és támogatási szolgáltatásokat nyújt a Bizottság kutatási szolgálatainak és a keretprogramok résztvevőinek. Az Ügynökség – mint az Európai Kutatási Térség és az uniós kutatási politikák támogatója – szoros kapcsolatot tart fenn a kedvezményezettekkel, valamint nagyfokú láthatóságot biztosít az Európai Unió számára.

A REA új – a Bizottság által 2013 decemberében elfogadott – megbízatása alapján az Ügynökség irányítja a korábbi hetedik keretprogram projektjeinek továbbvitelét (Marie Curie-cselekvések, kkv-cselekvések, valamint űrkutatás és biztonságtechnikai kutatások), továbbá az új Horizont 2020 keretprogram alá tartozó számos intézkedést (Marie Skłodowska-Curie-cselekvések, jövőbeni és kialakulóban lévő technológiák („nyitott JKT -támogatások”), űrkutatás, társadalmi kihívások 2, 6, 7, a kiválóság terjesztése és a részvétel növelése, valamint a tudomány a társadalommal, a társadalomért). A támogatási szolgáltatások terén az Ügynökség az új megbízatás alapján szolgáltatások bővebb körét nyújtja szélesebb ügyfélkörnek.

Feladatok

A projektek irányítását tekintve az Ügynökség támogatási megállapodásokat köt és kezel, ami a következő műveleteket jelenti:

| — | pályázati felhívások előkészítése és közzététele, |
| --- | --- |

—

pályázati felhívások előkészítése és közzététele,

| — | a pályázatok értékelése, |
| --- | --- |

—

a pályázatok értékelése,

| — | támogatási megállapodások előkészítése és megkötése, |
| --- | --- |

—

támogatási megállapodások előkészítése és megkötése,

| — | a projektvégrehajtás felügyelete, beleértve a jelentések és a projekteredmények elfogadását, |
| --- | --- |

—

a projektvégrehajtás felügyelete, beleértve a jelentések és a projekteredmények elfogadását,

| — | kifizetések, visszafizettetések és az általános költségvetési rendelet 114. cikkének (4) bekezdése szerinti szankciók, különösen ha a végső kedvezményezettek szintjén történő utólagos ellenőrzések hibákat tártak fel a bejelentett költségekben, |
| --- | --- |

—

kifizetések, visszafizettetések és az általános költségvetési rendelet 114. cikkének (4) bekezdése szerinti szankciók, különösen ha a végső kedvezményezettek szintjén történő utólagos ellenőrzések hibákat tártak fel a bejelentett költségekben,

| — | utólagos népszerűsítés és az eredmények terjesztése. |
| --- | --- |

—

utólagos népszerűsítés és az eredmények terjesztése.

A támogatási szolgáltatásokat tekintve az Ügynökség a következő feladatokat látja el:

| — | a pályázati felhívások közzétételéhez nyújtott adminisztratív támogatás, a pályázatok elektronikus úton történő fogadásának irányítása, valamint támogatás nyújtása távértékelésekhez és helyszíni értékelésekhez, |
| --- | --- |

—

a pályázati felhívások közzétételéhez nyújtott adminisztratív támogatás, a pályázatok elektronikus úton történő fogadásának irányítása, valamint támogatás nyújtása távértékelésekhez és helyszíni értékelésekhez,

| — | az Ügynökség által alkalmazott valamennyi Horizont 2020 értékelő szakértővel (az Európai Kutatási Tanács szakértőinek kivételével) és monitoringszakértővel történő szerződéskötés és azok kifizetése, |
| --- | --- |

—

az Ügynökség által alkalmazott valamennyi Horizont 2020 értékelő szakértővel (az Európai Kutatási Tanács szakértőinek kivételével) és monitoringszakértővel történő szerződéskötés és azok kifizetése,

| — | a Horizont 2020 résztvevőit tartalmazó, más uniós programokhoz (Szén- és Acélipari Kutatási Alap, COSME, Erasmus+, Kreatív Európa, uniós polgárság, valamint az egészségügy és fogyasztóvédelem terén végrehajtott programok) is használt központi adatbázis (Unique Registration Facility, Egységes Regisztrációs Rendszer, URF) kezelése, beleértve egyes kiválasztott kedvezményezettek pénzügyi kapacitásának ellenőrzéséhez nyújtott támogatást, |
| --- | --- |

—

a Horizont 2020 résztvevőit tartalmazó, más uniós programokhoz (Szén- és Acélipari Kutatási Alap, COSME, Erasmus+, Kreatív Európa, uniós polgárság, valamint az egészségügy és fogyasztóvédelem terén végrehajtott programok) is használt központi adatbázis (Unique Registration Facility, Egységes Regisztrációs Rendszer, URF) kezelése, beleértve egyes kiválasztott kedvezményezettek pénzügyi kapacitásának ellenőrzéséhez nyújtott támogatást,

| — | a Kutatási Tájékoztató Szolgálat/Horizont 2020 információs szolgálat irányítása. |
| --- | --- |

—

a Kutatási Tájékoztató Szolgálat/Horizont 2020 információs szolgálat irányítása.

Irányítás

Irányító bizottság

Az Európai Bizottság által kinevezett öt tag és egy megfigyelő alkotja. A Bizottság jóváhagyását követően elfogadja az Ügynökség szervezeti felépítését és éves munkatervét. Ezenkívül elfogadja az Ügynökség igazgatási költségvetését, valamint éves tevékenységi jelentését és éves beszámolóját.

Igazgató

Az igazgató, akit az Európai Bizottság nevez ki, az irányító bizottsággal együtt irányítja az Ügynökséget, végrehajtja az igazgatási költségvetést, az Ügynökségre bízott feladatoknak megfelelően létrehozza az irányítási és belső kontrollrendszereket, valamint elkészíti azokat a jelentéseket, amelyeket az Ügynökségnek be kell nyújtania a Bizottság részére.

Külső ellenőrzés

Európai Számvevőszék.

A zárszámadás elfogadásáért felelős hatóság

Az Európai Parlament, a Tanács ajánlása alapján. Tekintettel arra, hogy az Ügynökség maga hajtja végre igazgatási költségvetését, a zárszámadási döntés címzettje az igazgató. Az operatív költségvetés végrehajtását a Bizottság az Ügynökségre ruházta, de továbbra is a Bizottság viseli a felelősséget.

Az Ügynökség rendelkezésére bocsátott erőforrások 2014-ben (2013)

2014-es operatív költségvetés

1  557,8(1  759,2) millió euro kötelezettségvállalási előirányzat és 1  057,4(1  443,6) millió euro kifizetési előirányzat. A Bizottság operatív költségvetését az Ügynökség a Bizottság hatáskör-átruházási határozata alapján hajtja végre.

2014-es igazgatási költségvetés

51,5(46,8) millió euro. Az Ügynökség az igazgatási költségvetést önállóan hajtja végre.

Létszám 2014. december 31-én

A létszámtervben szereplő állások száma 145 (140), ebből betöltött: 139 (138)

A tervben szereplő szerződéses álláshelyek száma: 435 (418), ebből betöltött 2014. december 31-én: 409 (407)

Teljes létszám 548 (545), feladatok szerinti bontásban:

| — | programok végrehajtása: 365 (366) |
| --- | --- |

—

programok végrehajtása: 365 (366)

| — | Horizont 2020 támogatási szolgáltatások: 99 (96) |
| --- | --- |

—

Horizont 2020 támogatási szolgáltatások: 99 (96)

| — | irányítási és adminisztratív feladatok: 84 (83) |
| --- | --- |

—

irányítási és adminisztratív feladatok: 84 (83)

Termékek és szolgáltatások 2014-ben (2013)

A korábbi hetedik keretprogramhoz kapcsolódó tevékenységek továbbvitelével és a Horizont 2020 Marie Skłodowska-Curie-cselekvések, az űrkutatás és biztonságtechnikai kutatások irányításának 2014. január 1-jétől történő folytatása mellett az Ügynökség 2014 második felétől fokozatosan átvette az újonnan delegált tevékenységeket, mint a mezőgazdasági kutatás és élelmiszerbiztonság (társadalmi kihívások 2), az innovatív, inkluzív és gondolkodó társadalmak területén folytatott kutatás (társadalmi kihívások 6), a társadalmi kihívások 7 új részei (IT-biztonsági kutatás) és a H2020 kiváló tudomány részeként a „nyitott JKT -támogatások”.

A Horizont 2020 program első, kiváló tudomány pillére keretében hét pályázat lezárása 2014-ben és három értékelés elvégzése. 246 új támogatási megállapodás aláírása.

A Horizont 2020 program második, ipari vezető szerep pillére keretében hat pályázat lezárása 2014-ben és hat értékelés elvégzése. 36 új támogatási megállapodás aláírása.

A Horizont 2020 program harmadik, társadalmi kihívások 2, 6 és 7 pillére keretében tizenegy pályázat lezárása 2014-ben és hat értékelés elvégzése. Hét új támogatási megállapodás aláírása.

A Horizont 2020 alá tartozóan irányított projektek esetében 2014-ben 159 előfinanszírozási kifizetés és egy közbenső kifizetés történt.

A korábbi hetedik keretprogram alá tartozó „Emberi erőforrás” program irányításához kapcsolódóan 2  379(3  787) kifizetés történt (közbenső/végleges kifizetés, az értékelő szakértőknek teljesített kifizetések nélkül). Az Ügynökség 2014 végén e program keretében összesen 5  745(6  090) projektet irányított.

A korábbi hetedik keretprogram alá tartozó „Kapacitások” program kkv-intézkedéseinek irányításához kapcsolódóan 390 (577) kifizetés történ (közbenső/végleges kifizetés, az értékelő szakértőknek teljesített kifizetések nélkül). 2014 végén az Ügynökség e támogatási rendszer keretében mindösszesen 556 (691) projektet irányított.

A korábbi hetedik keretprogram alá tartozó az „Együttműködés” program „Világűr” és „Biztonság” témaköreinek irányításához kapcsolódóan 193 (294) kifizetés történ (közbenső/végleges kifizetés, az értékelő szakértőknek teljesített kifizetések nélkül). 2014 végén az Ügynökség e témakörökhöz kapcsolódóan mindösszesen 324 (348) projektet irányított.

A Horizont 2020 támogatási szolgáltatásait illetően a 2014-es eredmények a következők:

| — | 64 (194) pályázati felhívás megjelentetésének támogatása, |
| --- | --- |

—

64 (194) pályázati felhívás megjelentetésének támogatása,

| — | 42  874(25  214) pályázat fogadása az elektronikus pályázatbenyújtási rendszerben, |
| --- | --- |

—

42  874(25  214) pályázat fogadása az elektronikus pályázatbenyújtási rendszerben,

| — | szerződéskötés 11  399(4  323) értékelő szakértővel és 10  585(5  055) szakértői kifizetés (a 2013-as adatok csak az Ügynökség által irányított programokra vonatkoznak, míg 2014-ben az Ügynökség kezelte szinte az összes értékelő szakértőt a Horizont 2020 keretprogramhoz kapcsolódóan), |
| --- | --- |

—

szerződéskötés 11  399(4  323) értékelő szakértővel és 10  585(5  055) szakértői kifizetés (a 2013-as adatok csak az Ügynökség által irányított programokra vonatkoznak, míg 2014-ben az Ügynökség kezelte szinte az összes értékelő szakértőt a Horizont 2020 keretprogramhoz kapcsolódóan),

| — | 5  923(4  524) résztvevői validálás, |
| --- | --- |

—

5  923(4  524) résztvevői validálás,

| — | 13  052(4  488), a Kutatási Tájékoztató Szolgálathoz küldött kérdésre adott válasz. |
| --- | --- |

—

13  052(4  488), a Kutatási Tájékoztató Szolgálathoz küldött kérdésre adott válasz.

Forrás: Az Ügynökségtől származó melléklet.

---

AZ ÜGYNÖKSÉG VÁLASZA

Az Ügynökség a Számvevőszék jelentését tudomásul veszi.

---