# Euroopa Liidu C 297/2019

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 297 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 62. aastakäik3. september 2019 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 297

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

62. aastakäik3. september 2019

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | SOOVITUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2019/C 297/01 | Komisjoni soovitus, 18. juuni 2019, Belgia lõimitud riikliku energia- ja kliimakava (2021–2030) projekti kohta | 1 |
| 2019/C 297/02 | Komisjoni soovitus, 18. juuni 2019, Bulgaaria lõimitud riikliku energia- ja kliimakava (2021–2030) projekti kohta | 5 |
| 2019/C 297/03 | Komisjoni soovitus, 18. juuni 2019, Tšehhi lõimitud riikliku energia- ja kliimakava (2021–2030) projekti kohta | 9 |
| 2019/C 297/04 | Komisjoni soovitus, 18. juuni 2019, Taani lõimitud riikliku energia- ja kliimakava (2021–2030) projekti kohta | 13 |
| 2019/C 297/05 | Komisjoni soovitus, 18. juuni 2019, Saksamaa lõimitud riikliku energia- ja kliimakava (2021–2030) projekti kohta | 17 |
| 2019/C 297/06 | Komisjoni soovitus, 18. juuni 2019, Eesti lõimitud riikliku energia- ja kliimakava (2021–2030) projekti kohta | 21 |
| 2019/C 297/07 | Komisjoni soovitus, 18. juuni 2019, Iirimaa lõimitud riikliku energia- ja kliimakava (2021–2030) projekti kohta | 25 |
| 2019/C 297/08 | Komisjoni soovitus, 18. juuni 2019, Kreeka lõimitud riikliku energia- ja kliimakava (2021–2030) projekti kohta | 29 |
| 2019/C 297/09 | Komisjoni soovitus, 18. juuni 2019, Hispaania lõimitud riikliku energia- ja kliimakava (2021–2030) projekti kohta | 33 |
| 2019/C 297/10 | Komisjoni soovitus, 18. juuni 2019, Prantsusmaa lõimitud riikliku energia- ja kliimakava (2021–2030) projekti kohta | 36 |
| 2019/C 297/11 | Komisjoni soovitus, 18. juuni 2019, Horvaatia lõimitud riikliku energia- ja kliimakava (2021–2030) projekti kohta | 40 |
| 2019/C 297/12 | Komisjoni soovitus, 18. juuni 2019, Itaalia lõimitud riikliku energia- ja kliimakava (2021–2030) projekti kohta | 44 |
| 2019/C 297/13 | Komisjoni soovitus, 18. juuni 2019, Küprose lõimitud riikliku energia- ja kliimakava (2021–2030) projekti kohta | 48 |
| 2019/C 297/14 | Komisjoni soovitus, 18. juuni 2019, Läti lõimitud riikliku energia- ja kliimakava (2021–2030) projekti kohta | 52 |
| 2019/C 297/15 | Komisjoni soovitus, 18. juuni 2019, Leedu lõimitud riikliku energia- ja kliimakava (2021–2030) projekti kohta | 56 |
| 2019/C 297/16 | Komisjoni soovitus, 18. juuni 2019, Luksemburgi lõimitud riikliku energia- ja kliimakava (2021–2030) projekti kohta | 60 |
| 2019/C 297/17 | Komisjoni soovitus, 18. juuni 2019, Ungari lõimitud riikliku energia- ja kliimakava (2021–2030) projekti kohta | 64 |
| 2019/C 297/18 | Komisjoni soovitus, 18. juuni 2019, Malta lõimitud riikliku energia- ja kliimakava (2021–2030) projekti kohta | 68 |
| 2019/C 297/19 | Komisjoni soovitus, 18. juuni 2019, Madalmaade lõimitud riikliku energia- ja kliimakava (2021–2030) projekti kohta | 72 |
| 2019/C 297/20 | Komisjoni soovitus, 18. juuni 2019, Austria lõimitud riikliku energia- ja kliimakava (2021–2030) projekti kohta | 76 |
| 2019/C 297/21 | Komisjoni soovitus, 18. juuni 2019, Poola lõimitud riikliku energia- ja kliimakava (2021–2030) projekti kohta | 80 |
| 2019/C 297/22 | Komisjoni soovitus, 18. juuni 2019, Portugali lõimitud riikliku energia- ja kliimakava (2021–2030) projekti kohta | 84 |
| 2019/C 297/23 | Komisjoni soovitus, 18. juuni 2019, Rumeenia lõimitud riikliku energia- ja kliimakava (2021–2030) projekti kohta | 88 |
| 2019/C 297/24 | Komisjoni soovitus, 18. juuni 2019, Sloveenia lõimitud riikliku energia- ja kliimakava (2021–2030) projekti kohta | 92 |
| 2019/C 297/25 | Komisjoni soovitus, 18. juuni 2019, Slovakkia lõimitud riikliku energia- ja kliimakava (2021–2030) projekti kohta | 96 |
| 2019/C 297/26 | Komisjoni soovitus, 18. juuni 2019, Soome lõimitud riikliku energia- ja kliimakava (2021–2030) projekti kohta | 100 |
| 2019/C 297/27 | Komisjoni soovitus, 18. juuni 2019, Rootsi lõimitud riikliku energia- ja kliimakava (2021–2030) projekti kohta | 104 |
| 2019/C 297/28 | Komisjoni soovitus, 18. juuni 2019, Ühendkuningriigi lõimitud riikliku energia- ja kliimakava (2021–2030) projekti kohta | 108 |

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

SOOVITUSED

Euroopa Komisjon

2019/C 297/01

Komisjoni soovitus, 18. juuni 2019, Belgia lõimitud riikliku energia- ja kliimakava (2021–2030) projekti kohta

1

2019/C 297/02

Komisjoni soovitus, 18. juuni 2019, Bulgaaria lõimitud riikliku energia- ja kliimakava (2021–2030) projekti kohta

5

2019/C 297/03

Komisjoni soovitus, 18. juuni 2019, Tšehhi lõimitud riikliku energia- ja kliimakava (2021–2030) projekti kohta

9

2019/C 297/04

Komisjoni soovitus, 18. juuni 2019, Taani lõimitud riikliku energia- ja kliimakava (2021–2030) projekti kohta

13

2019/C 297/05

Komisjoni soovitus, 18. juuni 2019, Saksamaa lõimitud riikliku energia- ja kliimakava (2021–2030) projekti kohta

17

2019/C 297/06

Komisjoni soovitus, 18. juuni 2019, Eesti lõimitud riikliku energia- ja kliimakava (2021–2030) projekti kohta

21

2019/C 297/07

Komisjoni soovitus, 18. juuni 2019, Iirimaa lõimitud riikliku energia- ja kliimakava (2021–2030) projekti kohta

25

2019/C 297/08

Komisjoni soovitus, 18. juuni 2019, Kreeka lõimitud riikliku energia- ja kliimakava (2021–2030) projekti kohta

29

2019/C 297/09

Komisjoni soovitus, 18. juuni 2019, Hispaania lõimitud riikliku energia- ja kliimakava (2021–2030) projekti kohta

33

2019/C 297/10

Komisjoni soovitus, 18. juuni 2019, Prantsusmaa lõimitud riikliku energia- ja kliimakava (2021–2030) projekti kohta

36

2019/C 297/11

Komisjoni soovitus, 18. juuni 2019, Horvaatia lõimitud riikliku energia- ja kliimakava (2021–2030) projekti kohta

40

2019/C 297/12

Komisjoni soovitus, 18. juuni 2019, Itaalia lõimitud riikliku energia- ja kliimakava (2021–2030) projekti kohta

44

2019/C 297/13

Komisjoni soovitus, 18. juuni 2019, Küprose lõimitud riikliku energia- ja kliimakava (2021–2030) projekti kohta

48

2019/C 297/14

Komisjoni soovitus, 18. juuni 2019, Läti lõimitud riikliku energia- ja kliimakava (2021–2030) projekti kohta

52

2019/C 297/15

Komisjoni soovitus, 18. juuni 2019, Leedu lõimitud riikliku energia- ja kliimakava (2021–2030) projekti kohta

56

2019/C 297/16

Komisjoni soovitus, 18. juuni 2019, Luksemburgi lõimitud riikliku energia- ja kliimakava (2021–2030) projekti kohta

60

2019/C 297/17

Komisjoni soovitus, 18. juuni 2019, Ungari lõimitud riikliku energia- ja kliimakava (2021–2030) projekti kohta

64

2019/C 297/18

Komisjoni soovitus, 18. juuni 2019, Malta lõimitud riikliku energia- ja kliimakava (2021–2030) projekti kohta

68

2019/C 297/19

Komisjoni soovitus, 18. juuni 2019, Madalmaade lõimitud riikliku energia- ja kliimakava (2021–2030) projekti kohta

72

2019/C 297/20

Komisjoni soovitus, 18. juuni 2019, Austria lõimitud riikliku energia- ja kliimakava (2021–2030) projekti kohta

76

2019/C 297/21

Komisjoni soovitus, 18. juuni 2019, Poola lõimitud riikliku energia- ja kliimakava (2021–2030) projekti kohta

80

2019/C 297/22

Komisjoni soovitus, 18. juuni 2019, Portugali lõimitud riikliku energia- ja kliimakava (2021–2030) projekti kohta

84

2019/C 297/23

Komisjoni soovitus, 18. juuni 2019, Rumeenia lõimitud riikliku energia- ja kliimakava (2021–2030) projekti kohta

88

2019/C 297/24

Komisjoni soovitus, 18. juuni 2019, Sloveenia lõimitud riikliku energia- ja kliimakava (2021–2030) projekti kohta

92

2019/C 297/25

Komisjoni soovitus, 18. juuni 2019, Slovakkia lõimitud riikliku energia- ja kliimakava (2021–2030) projekti kohta

96

2019/C 297/26

Komisjoni soovitus, 18. juuni 2019, Soome lõimitud riikliku energia- ja kliimakava (2021–2030) projekti kohta

100

2019/C 297/27

Komisjoni soovitus, 18. juuni 2019, Rootsi lõimitud riikliku energia- ja kliimakava (2021–2030) projekti kohta

104

2019/C 297/28

Komisjoni soovitus, 18. juuni 2019, Ühendkuningriigi lõimitud riikliku energia- ja kliimakava (2021–2030) projekti kohta

108

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

SOOVITUSED

Euroopa Komisjon

| 3.9.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/1

---

KOMISJONI SOOVITUS,

18. juuni 2019,

Belgia lõimitud riikliku energia- ja kliimakava (2021–2030) projekti kohta

(2019/C 297/01)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta määrust (EL) 2018/1999, milles käsitletakse energialiidu ja kliimameetmete juhtimist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 663/2009 ja (EÜ) nr 715/2009, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/22/EÜ, 98/70/EÜ, 2009/31/EÜ, 2009/73/EÜ, 2010/31/EL, 2012/27/EL ja 2013/30/EL ning nõukogu direktiive 2009/119/EÜ ja (EL) 2015/652 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 525/2013, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peavad liikmesriigid esitama komisjonile ajavahemikku 2021–2030 hõlmava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kooskõlas kõnealuse määruse artikli 3 lõikega 1 ja I lisaga. Esimesed lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektid tuli esitada 31. detsembriks 2018. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peavad liikmesriigid esitama komisjonile ajavahemikku 2021–2030 hõlmava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kooskõlas kõnealuse määruse artikli 3 lõikega 1 ja I lisaga. Esimesed lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektid tuli esitada 31. detsembriks 2018.

| (2) | Belgia esitas oma lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti 31. detsembril 2018. Selle kavaprojekti esitamisega algab komisjoni ja liikmesriikide vahelise järkjärgulise protsessi esimene etapp, et kõnealused energia- ja kliimakavad lõplikult vormistada ja seejärel ellu rakendada. |
| --- | --- |

(2)

Belgia esitas oma lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti 31. detsembril 2018. Selle kavaprojekti esitamisega algab komisjoni ja liikmesriikide vahelise järkjärgulise protsessi esimene etapp, et kõnealused energia- ja kliimakavad lõplikult vormistada ja seejärel ellu rakendada.

| (3) | Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peab komisjon hindama lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade projekte. Komisjon hindas põhjalikult Belgia lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti ning võttis seejuures arvesse määruse (EL) 2018/1999 asjakohaseid sätteid. Kõnealune hinnang (2) avaldatakse koos käesoleva soovitusega. Allpool esitatud soovitused põhinevad sellel hinnangul. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peab komisjon hindama lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade projekte. Komisjon hindas põhjalikult Belgia lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti ning võttis seejuures arvesse määruse (EL) 2018/1999 asjakohaseid sätteid. Kõnealune hinnang (2) avaldatakse koos käesoleva soovitusega. Allpool esitatud soovitused põhinevad sellel hinnangul.

| (4) | Eelkõige käsitletakse komisjoni soovitustes järgmist: i) eesmärkide ja panuste ulatuslikkus, et ühiselt saavutada energialiidu eesmärgid, eriti liidu 2030. aasta taastuvenergia- ja energiatõhususeesmärgid, samuti elektrivõrkude omavahelise ühendatuse tase, mille liikmesriik on 2030. aastaks eesmärgiks seadnud; ii) liikmesriikide ja liidu tasandi eesmärkidega seotud poliitikasuunad ja meetmed ning muud poliitikasuunad ja meetmed, mis võivad piiriüleselt asjakohased olla; iii) täiendavad poliitikasuunad ja meetmed, mida võidakse nõuda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades; iv) lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas esitatud olemasolevate ning kavandatud poliitikasuundade ja meetmete koostoime ja järjepidevus energialiidu ühe mõõtme ning eri mõõtmete piires. |
| --- | --- |

(4)

Eelkõige käsitletakse komisjoni soovitustes järgmist: i) eesmärkide ja panuste ulatuslikkus, et ühiselt saavutada energialiidu eesmärgid, eriti liidu 2030. aasta taastuvenergia- ja energiatõhususeesmärgid, samuti elektrivõrkude omavahelise ühendatuse tase, mille liikmesriik on 2030. aastaks eesmärgiks seadnud; ii) liikmesriikide ja liidu tasandi eesmärkidega seotud poliitikasuunad ja meetmed ning muud poliitikasuunad ja meetmed, mis võivad piiriüleselt asjakohased olla; iii) täiendavad poliitikasuunad ja meetmed, mida võidakse nõuda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades; iv) lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas esitatud olemasolevate ning kavandatud poliitikasuundade ja meetmete koostoime ja järjepidevus energialiidu ühe mõõtme ning eri mõõtmete piires.

| (5) | Soovituste väljatöötamisel võttis komisjon ühelt poolt arvesse vajadust liita kõigi liikmesriikide kavandatud arvulised panused, et hinnata eesmärki liidu tasandil, ning teiselt poolt vajadust anda asjaomasele liikmesriigile piisavalt aega võtta komisjoni soovitusi nõuetekohaselt arvesse enne oma riikliku kava lõplikku vormistamist. |
| --- | --- |

(5)

Soovituste väljatöötamisel võttis komisjon ühelt poolt arvesse vajadust liita kõigi liikmesriikide kavandatud arvulised panused, et hinnata eesmärki liidu tasandil, ning teiselt poolt vajadust anda asjaomasele liikmesriigile piisavalt aega võtta komisjoni soovitusi nõuetekohaselt arvesse enne oma riikliku kava lõplikku vormistamist.

| (6) | Komisjoni soovitused liikmesriikide taastuvenergiaeesmärkide kohta põhinevad määruse (EL) 2018/1999 II lisas esitatud valemil, mis tugineb objektiivsetele kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(6)

Komisjoni soovitused liikmesriikide taastuvenergiaeesmärkide kohta põhinevad määruse (EL) 2018/1999 II lisas esitatud valemil, mis tugineb objektiivsetele kriteeriumidele.

| (7) | Energiatõhususalaste soovituste puhul on komisjon lähtunud hinnangust, mis on antud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektides esitatud riiklike eesmärkide ulatusele võrreldes liidu tasandi eesmärkide saavutamiseks vajalike ühiste jõupingutustega, võttes vajaduse korral arvesse teavet riigi konkreetse eripära kohta. Riikide lõplik panus energiatõhususse peaks kajastama nende kulutõhusa energiasäästu potentsiaali ning seda peaks toetama kindla, pikaajalise hoonete renoveerimise strateegiaga ja sellekohaste meetmetega, et täita Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/27/EL (3) artiklist 7 tulenevaid kohustusi. Samuti peaksid liikmesriigid tõendama, et on nõuetekohaselt võtnud arvesse esimest energiatõhususe põhimõtet, ja selgitama täpsemalt, kuidas aitab energiatõhusus kulutõhusalt saavutada riigi eesmärgid kujundada välja vähese CO2-sisaldusega konkurentsivõimeline majandus, tagada energiavarustuskindlus ning leida lahendus energiaostuvõimetuse probleemile. |
| --- | --- |

(7)

Energiatõhususalaste soovituste puhul on komisjon lähtunud hinnangust, mis on antud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektides esitatud riiklike eesmärkide ulatusele võrreldes liidu tasandi eesmärkide saavutamiseks vajalike ühiste jõupingutustega, võttes vajaduse korral arvesse teavet riigi konkreetse eripära kohta. Riikide lõplik panus energiatõhususse peaks kajastama nende kulutõhusa energiasäästu potentsiaali ning seda peaks toetama kindla, pikaajalise hoonete renoveerimise strateegiaga ja sellekohaste meetmetega, et täita Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/27/EL (3) artiklist 7 tulenevaid kohustusi. Samuti peaksid liikmesriigid tõendama, et on nõuetekohaselt võtnud arvesse esimest energiatõhususe põhimõtet, ja selgitama täpsemalt, kuidas aitab energiatõhusus kulutõhusalt saavutada riigi eesmärgid kujundada välja vähese CO2-sisaldusega konkurentsivõimeline majandus, tagada energiavarustuskindlus ning leida lahendus energiaostuvõimetuse probleemile.

| (8) | Vastavalt juhtimismäärusele peavad liikmesriigid andma üldülevaate investeeringutest, mis on vajalikud lõimitud riiklikus energia- ja kliimakava projektis esitatud eesmärkide ja panuste saavutamiseks, ning üldhinnangu nende investeeringute allikate kohta. Lõimitud riiklikud energia- ja kliimakavad peaksid tagama riikide poliitikasuundade ja meetmete läbipaistvuse ja prognoositavuse ning seega investeerimiskindluse. |
| --- | --- |

(8)

Vastavalt juhtimismäärusele peavad liikmesriigid andma üldülevaate investeeringutest, mis on vajalikud lõimitud riiklikus energia- ja kliimakava projektis esitatud eesmärkide ja panuste saavutamiseks, ning üldhinnangu nende investeeringute allikate kohta. Lõimitud riiklikud energia- ja kliimakavad peaksid tagama riikide poliitikasuundade ja meetmete läbipaistvuse ja prognoositavuse ning seega investeerimiskindluse.

| (9) | Samal ajal on komisjon Euroopa 2018.–2019. poolaasta ühe osana tähelepanelikult keskendunud liikmesriikide energia- ja kliimapoliitikaga seotud investeeringute vajadustele. Euroopa poolaasta raames on komisjon käsitlenud seda küsimust 2019. aasta aruandes Belgia kohta (4) ja komisjoni soovituses, mis käsitleb nõukogu soovitust Belgiale (5). Lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektide hindamisel võttis komisjon arvesse Euroopa poolaasta raames tehtud viimaseid järeldusi ja antud soovitusi. Komisjoni soovitused täiendavad Euroopa poolaasta raames esitatud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi. Ühtlasi peaksid liikmesriigid tagama, et nende lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas võetakse arvesse Euroopa poolaasta raames antud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi. |
| --- | --- |

(9)

Samal ajal on komisjon Euroopa 2018.–2019. poolaasta ühe osana tähelepanelikult keskendunud liikmesriikide energia- ja kliimapoliitikaga seotud investeeringute vajadustele. Euroopa poolaasta raames on komisjon käsitlenud seda küsimust 2019. aasta aruandes Belgia kohta (4) ja komisjoni soovituses, mis käsitleb nõukogu soovitust Belgiale (5). Lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektide hindamisel võttis komisjon arvesse Euroopa poolaasta raames tehtud viimaseid järeldusi ja antud soovitusi. Komisjoni soovitused täiendavad Euroopa poolaasta raames esitatud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi. Ühtlasi peaksid liikmesriigid tagama, et nende lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas võetakse arvesse Euroopa poolaasta raames antud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi.

| (10) | Peale selle peab liikmesriik vastavalt juhtimismäärusele võtma nõuetekohaselt arvesse kõiki soovitusi, mis komisjon on andnud 31. detsembriks 2019 esitatava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kohta, ja kui asjaomane liikmesriik ei järgi soovitust või suurt osa sellest, peaks liikmesriik esitama ja avalikustama selle põhjused. |
| --- | --- |

(10)

Peale selle peab liikmesriik vastavalt juhtimismäärusele võtma nõuetekohaselt arvesse kõiki soovitusi, mis komisjon on andnud 31. detsembriks 2019 esitatava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kohta, ja kui asjaomane liikmesriik ei järgi soovitust või suurt osa sellest, peaks liikmesriik esitama ja avalikustama selle põhjused.

| (11) | Vastavalt asjaoludele peaksid liikmesriigid esitama oma lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas ning järgmiste aastate ajakohastatud versioonides need samad andmed, mis nad esitavad Eurostatile või Euroopa Keskkonnaametile. Ühtede ja samade allikate ning olemasolu korral ka Euroopa statistika kasutamine on oluline modelleerimise ja prognooside lähtestsenaariumi arvutamiseks. Euroopa statistika kasutamine võimaldab paremini võrrelda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades kasutatud andmeid ja prognoose. |
| --- | --- |

(11)

Vastavalt asjaoludele peaksid liikmesriigid esitama oma lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas ning järgmiste aastate ajakohastatud versioonides need samad andmed, mis nad esitavad Eurostatile või Euroopa Keskkonnaametile. Ühtede ja samade allikate ning olemasolu korral ka Euroopa statistika kasutamine on oluline modelleerimise ja prognooside lähtestsenaariumi arvutamiseks. Euroopa statistika kasutamine võimaldab paremini võrrelda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades kasutatud andmeid ja prognoose.

| (12) | Lõplik lõimitud riiklik energia- ja kliimakava peab sisaldama kõiki määruse (EL) 2018/1999 I lisas esitatud üksikasju. Seoses sellega tuleks hinnata kavandatud poliitikasuundade ja meetmete makromajanduslikku mõju ja niivõrd, kui see on võimalik, mõju tervisele, keskkonnale, tööhõivele ja haridusele ning oskustele ja sotsiaalmõju. Lõpliku lõimitud riikliku kliima- ja energiakava ettevalmistamisse tuleb kaasata avalikkus ja muud sidusrühmad. Neid ja muid asjaolusid on kirjeldatud soovitusega kaasnevas talituste töödokumendis (6). |
| --- | --- |

(12)

Lõplik lõimitud riiklik energia- ja kliimakava peab sisaldama kõiki määruse (EL) 2018/1999 I lisas esitatud üksikasju. Seoses sellega tuleks hinnata kavandatud poliitikasuundade ja meetmete makromajanduslikku mõju ja niivõrd, kui see on võimalik, mõju tervisele, keskkonnale, tööhõivele ja haridusele ning oskustele ja sotsiaalmõju. Lõpliku lõimitud riikliku kliima- ja energiakava ettevalmistamisse tuleb kaasata avalikkus ja muud sidusrühmad. Neid ja muid asjaolusid on kirjeldatud soovitusega kaasnevas talituste töödokumendis (6).

| (13) | Belgia esitas riikliku energia- ja kliimakava projekti, millele on lisatud föderaalkava projekt, nelja piirkondliku kava projektid ja mitmed täiendavad lisad. Kuigi kavale võib lisada täiendavaid dokumente, peab lõplik riiklik energia- ja kliimakava sisaldama kõiki määrusega ettenähtud andmeid, sealhulgas kogu teavet, mis on vajalik selleks, et hinnata kavandatud eesmärkide ulatust ja kava piisavust nende eesmärkide saavutamiseks, eelkõige põhjalikku ülevaadet poliitikasuundadest ja meetmetest ning nendega kaasnevat mõjuhinnangut. Paremini lõimitud riikliku energia- ja kliimakava väljatöötamiseks on vaja märkimisväärseid jõupingutusi ja poliitilist tahet ning selline paremini lõimitud kava omakorda on väärtuslikum abivahend, mis lihtsustab eri valdkondade vastutavate ametiasutuste koostööd energiasüsteemi ümberkujundamisel. Erilist tähelepanu tuleb pöörata CO2-heite vähendamise ja energiatõhususe ning muude valdkondade vaheliste seoste haldamisele ning eelkõige esitada sellised konkreetsemad ja arvudes väljendatud eesmärgid seoses energiajulgeoleku, siseturu ning teadusuuringute, innovatsiooni ja konkurentsivõimega, mis toetavad CO2-heite vähendamisele, taastuvatele energiaallikatele ja energiatõhususele seatud kõrgeid eesmärke; samuti tuleb paremini selgitada, kuidas on arvesse võetud esimest energiatõhususe põhimõtet. |
| --- | --- |

(13)

Belgia esitas riikliku energia- ja kliimakava projekti, millele on lisatud föderaalkava projekt, nelja piirkondliku kava projektid ja mitmed täiendavad lisad. Kuigi kavale võib lisada täiendavaid dokumente, peab lõplik riiklik energia- ja kliimakava sisaldama kõiki määrusega ettenähtud andmeid, sealhulgas kogu teavet, mis on vajalik selleks, et hinnata kavandatud eesmärkide ulatust ja kava piisavust nende eesmärkide saavutamiseks, eelkõige põhjalikku ülevaadet poliitikasuundadest ja meetmetest ning nendega kaasnevat mõjuhinnangut. Paremini lõimitud riikliku energia- ja kliimakava väljatöötamiseks on vaja märkimisväärseid jõupingutusi ja poliitilist tahet ning selline paremini lõimitud kava omakorda on väärtuslikum abivahend, mis lihtsustab eri valdkondade vastutavate ametiasutuste koostööd energiasüsteemi ümberkujundamisel. Erilist tähelepanu tuleb pöörata CO2-heite vähendamise ja energiatõhususe ning muude valdkondade vaheliste seoste haldamisele ning eelkõige esitada sellised konkreetsemad ja arvudes väljendatud eesmärgid seoses energiajulgeoleku, siseturu ning teadusuuringute, innovatsiooni ja konkurentsivõimega, mis toetavad CO2-heite vähendamisele, taastuvatele energiaallikatele ja energiatõhususele seatud kõrgeid eesmärke; samuti tuleb paremini selgitada, kuidas on arvesse võetud esimest energiatõhususe põhimõtet.

| (14) | Lõplikule lõimitud riiklikule kliima- ja energiakavale tuleks kasuks, kui selles esitatakse põhjalik ülevaade mitte üksnes energiamahukate tööstusharude, vaid ka vähese CO2-heitega tehnoloogia sektori konkurentsivõimest ja konkreetne analüüs selle kohta, milline on selle sektori praegune seisund üleilmsel turul, tuues välja konkurentsivõimelised ja võimalikud probleemsed valdkonnad, märkides ära edasised eesmärgid ning poliitikasuunad ja meetmed nende saavutamiseks ning esitades asjakohased seosed ettevõtlus- ja tööstuspoliitika vahel. Samuti tuleks kasuks, kui kava oleks paremini lõimitud ringmajanduspoliitikaga, rõhutades kasvuhoonegaaside heite vähendamisest saadavat kasu. |
| --- | --- |

(14)

Lõplikule lõimitud riiklikule kliima- ja energiakavale tuleks kasuks, kui selles esitatakse põhjalik ülevaade mitte üksnes energiamahukate tööstusharude, vaid ka vähese CO2-heitega tehnoloogia sektori konkurentsivõimest ja konkreetne analüüs selle kohta, milline on selle sektori praegune seisund üleilmsel turul, tuues välja konkurentsivõimelised ja võimalikud probleemsed valdkonnad, märkides ära edasised eesmärgid ning poliitikasuunad ja meetmed nende saavutamiseks ning esitades asjakohased seosed ettevõtlus- ja tööstuspoliitika vahel. Samuti tuleks kasuks, kui kava oleks paremini lõimitud ringmajanduspoliitikaga, rõhutades kasvuhoonegaaside heite vähendamisest saadavat kasu.

| (15) | Komisjon on Belgiale antud soovitustes lähtunud Belgia poolt esitatud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektist, mis avaldatakse koos käesoleva soovitusega, (7) |
| --- | --- |

(15)

Komisjon on Belgiale antud soovitustes lähtunud Belgia poolt esitatud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektist, mis avaldatakse koos käesoleva soovitusega, (7)

SOOVITAB BELGIAL TEHA JÄRGMIST:

| 1. | Täiendada teavet nende poliitikasuundade ja meetmete kohta, mida on vaja selleks, et 2030. aastal saavutada kasvuhoonegaaside heite eesmärk –35 % võrreldes 2005. aastaga ELi heitkogustega kauplemise süsteemi mittekuuluvate sektorite heite osas, sealhulgas ehitus- ja transpordisektoris, kus heidet vähendatakse kõige rohkem, ning esitada täiendavad üksikasjad nende suundade ja meetmete ulatuse, ajakava ja eeldatava mõju kohta. Täpsustada, kuidas kavatsetakse kasutada paindlikke võimalusi seoses selliste sektorite heitega, mis kuuluvad jõupingutuste jagamist käsitleva otsuse kohaldamisalasse, on seotud maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsandusega ning kuuluvad heitkogustega kauplemise süsteemi. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Märgatavalt suurendada Belgia panust liidu 2030. aasta taastuvenergia eesmärki, st suurendada Belgias taastuvenergia osakaalu vähemalt 25 %ni aastaks 2030, nagu on märgitud määruse (EL) 2018/1999 II lisas esitatud valemis. Lisada lõplikku lõimitud riiklikku energia- ja kliimakavva soovituslik trajektoor, mis määruse (EL) 2018/1999 artikli 4 punkti a alapunkti 2 kohaselt hõlmab kõiki võrdlustasemeid vastavalt taastuvenergia osakaalule, pidades silmas vajadust suurendada jõupingutusi selle eesmärgi ühiseks saavutamiseks. Esitada üksikasjalikud arvuliselt väljendatud poliitikasuunad ja meetmed, mis on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2018/2001 (8) sätestatud kohustustega ja võimaldaksid saavutada kõnealuse panuse õigel ajal ja kulutõhusalt. Lisaks tagada, et Belgia 2020. aasta taastuvenergiaeesmärk, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/28/EÜ (9) I lisas, täidetaks täielikult ja oleks alates 2021. aastast edasiseks lähtealuseks, ning selgitada, kuidas Belgia kavatseb sellise lähtealuse saavutada ja seda säilitada. Suurendada jõupingutusi kütte- ja jahutussektoris, et täita direktiivi (EL) 2018/2001 artiklis 23 esitatud soovituslik eesmärk, ning suurendada ja mitmekesistada jõupingutusi transpordisektoris. Esitada täiendavad üksikasjad oma tarbeks toodetavat taastuvenergiat ja taastuvenergiakogukondi hõlmavate raamistike loomise kohta kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artiklitega 21 ja 22, sealhulgas haldusmenetluste lihtsustamise kohta. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Seada kõrgem lõppenergia tarbimise vähendamise eesmärk, pidades silmas asjaolu, et liidus 2030. aastaks seatud energiatõhususeesmärgi saavutamiseks on vaja rohkem pingutada. Toetada seda tegevust poliitikasuundade ja meetmetega, mis aitaksid energiasäästu aastaks 2030 veelgi suurendada. Toetada esildatud poliitikasuundi ja meetmeid mõjuhinnanguga ja üksikasjalikuma teabega nende suundade ja meetmete ulatuse ja rakendamise ajakava kohta ajavahemikul 2021–2030. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Määrata kindlaks meetmed, millega toetatakse selliste energiajulgeoleku eesmärkide saavutamist nagu energiasüsteemi mitmekesistamine ja selle sõltuvuse vähendamine, sealhulgas süsteemi paindlikkuse tagamise meetmed. Võtta elektrienergiasektori ressursside piisavuse hindamisel arvesse võrkudevaheliste ühenduste ja energiatootmisvõimsuste piirkondlikku olemust ja tegelikku potentsiaali naaberriikides. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Selgitada täpsemalt riiklikke ja rahastamiseesmärke teadustegevuse, innovatsiooni ja konkurentsivõime valdkonnas (eelkõige seoses energialiiduga), mida on vaja saavutada kuni 2030. aastani, nii et need oleksid hõlpsalt mõõdetavad ning toetaksid lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas muudele valdkondadele seatud eesmärkide täitmist. Toetada nende eesmärkide saavutamist konkreetsete ja piisavate poliitikasuundade ja meetmetega, sealhulgas teiste liikmesriikidega koos välja töötatavate suundade ja meetmetega, näiteks Euroopa energiatehnoloogia strateegilise kava kaudu. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Tihendada viiepoolsel energiafoorumil praegu juba tehtavat suurepärast piirkondlikku koostööd, mis eelkõige põhineb 4. märtsi 2019. aasta poliitilisel deklaratsioonil, ning võtta konkreetselt teemaks lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade väljatöötamine ja järelevalve, eriti asjakohaste piiriülese koostöö küsimustes. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Parandada investeerimisvajaduste kohta peamiselt kvalitatiivse teabe esitamist arvudes ja täiendada seda põhjaliku hinnanguga eesmärkide täitmiseks vajalike investeeringute kohta. Anda üldhinnang investeeringute allikatele, sealhulgas asjakohasele rahastamisele riigi, piirkonna ja liidu tasandil. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Loetleda kõik energiatoetused, sealhulgas eelkõige fossiilkütuste toetused, ning võetud ja kavandatud meetmed nende järkjärguliseks kõrvaldamiseks. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Täiendada analüüsi teabega, milline on seos õhukvaliteeti ja õhkuheidet käsitleva poliitikaga, ja lisada sealhulgas arvulised prognoosid. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Paremini lõimida kavva ausa ja õiglase ülemineku aspektid ning eelkõige täpsustada kavandatud eesmärkide, poliitikasuundade ja meetmete mõju sotsiaalvaldkonnale, tööhõivele ja oskustele. Töötada välja täpsem energiaostuvõimetuse probleemide lahendamise kord, esitada täiendavad üksikasjad olemasolevate ja võimalike meetmete ning energiaostuvõimetuse kõrvaldamise kavade ja nende eeldatava mõju kohta ning viia samal ajal lõpule määruses (EL) 2018/1999 sätestatud analüüs. |
| --- | --- |

10.

Brüssel, 18. juuni 2019

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Miguel ARIAS CAÑETE

---

(1)  ELT L 328, 21.12.2018, lk 1.

1

(2)  SWD(2019) 211.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiiv 2012/27/EL, milles käsitletakse energiatõhusust, muudetakse direktiive 2009/125/EÜ ja 2010/30/EL ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2004/8/EÜ ja 2006/32/EÜ (ELT L 315, 14.11.2012, lk 1).

3

(4)  SWD (2019) 1000 final.

4

(5)  COM (2019) 501 final, 5. juuni 2019.

5

(6)  SWD(2019) 211.

6

(7)  SWD(2019) 211.

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/2001 taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (ELT L 328, 21.12.2018, lk 82).

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/28/EÜ taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta ning direktiivide 2001/77/EÜ ja 2003/30/EÜ muutmise ja hilisema kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 140, 5.6.2009, lk 16).

9

---

| 3.9.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/5 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/5

---

KOMISJONI SOOVITUS,

18. juuni 2019,

Bulgaaria lõimitud riikliku energia- ja kliimakava (2021–2030) projekti kohta

(2019/C 297/02)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta määrust (EL) 2018/1999, milles käsitletakse energialiidu ja kliimameetmete juhtimist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 663/2009 ja (EÜ) nr 715/2009, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/22/EÜ, 98/70/EÜ, 2009/31/EÜ, 2009/73/EÜ, 2010/31/EL, 2012/27/EL ja 2013/30/EL ning nõukogu direktiive 2009/119/EÜ ja (EL) 2015/652 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 525/2013, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peavad liikmesriigid esitama komisjonile ajavahemikku 2021–2030 hõlmava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kooskõlas kõnealuse määruse artikli 3 lõikega 1 ja I lisaga. Esimesed lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektid tuli esitada 31. detsembriks 2018. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peavad liikmesriigid esitama komisjonile ajavahemikku 2021–2030 hõlmava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kooskõlas kõnealuse määruse artikli 3 lõikega 1 ja I lisaga. Esimesed lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektid tuli esitada 31. detsembriks 2018.

| (2) | Bulgaaria esitas oma lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti 15. jaanuaril 2019. Selle kava projekti esitamisega algab komisjoni ja liikmesriikide vahelise järkjärgulise protsessi esimene etapp, et kõnealused energia- ja kliimakavad lõplikult vormistada ja seejärel ellu rakendada. |
| --- | --- |

(2)

Bulgaaria esitas oma lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti 15. jaanuaril 2019. Selle kava projekti esitamisega algab komisjoni ja liikmesriikide vahelise järkjärgulise protsessi esimene etapp, et kõnealused energia- ja kliimakavad lõplikult vormistada ja seejärel ellu rakendada.

| (3) | Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peab komisjon hindama lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade projekte. Komisjon hindas põhjalikult Bulgaaria lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti ning võttis seejuures arvesse määruse (EL) 2018/1999 asjakohaseid sätteid. Kõnealune hinnang (2) avaldatakse koos käesoleva soovitusega. Allpool esitatud soovitused põhinevad sellel hinnangul. Eelkõige käsitletakse komisjoni soovitustes järgmist: i) eesmärkide ja panuste ulatuslikkus, et ühiselt saavutada energialiidu eesmärgid, eriti liidu 2030. aasta taastuvenergia- ja energiatõhususeesmärgid, samuti elektrivõrkude omavahelise ühendatuse tase, mille liikmesriik on 2030. aastaks eesmärgiks seadnud; ii) liikmesriikide ja liidu tasandi eesmärkidega seotud poliitikasuunad ja meetmed ning muud poliitikasuunad ja meetmed, mis võivad piiriüleselt asjakohased olla; iii) täiendavad poliitikasuunad ja meetmed, mida võidakse nõuda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades; iv) lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas esitatud olemasolevate ning kavandatud poliitikasuundade ja meetmete koostoime ja järjepidevus energialiidu ühe mõõtme ning eri mõõtmete piires. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peab komisjon hindama lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade projekte. Komisjon hindas põhjalikult Bulgaaria lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti ning võttis seejuures arvesse määruse (EL) 2018/1999 asjakohaseid sätteid. Kõnealune hinnang (2) avaldatakse koos käesoleva soovitusega. Allpool esitatud soovitused põhinevad sellel hinnangul. Eelkõige käsitletakse komisjoni soovitustes järgmist: i) eesmärkide ja panuste ulatuslikkus, et ühiselt saavutada energialiidu eesmärgid, eriti liidu 2030. aasta taastuvenergia- ja energiatõhususeesmärgid, samuti elektrivõrkude omavahelise ühendatuse tase, mille liikmesriik on 2030. aastaks eesmärgiks seadnud; ii) liikmesriikide ja liidu tasandi eesmärkidega seotud poliitikasuunad ja meetmed ning muud poliitikasuunad ja meetmed, mis võivad piiriüleselt asjakohased olla; iii) täiendavad poliitikasuunad ja meetmed, mida võidakse nõuda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades; iv) lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas esitatud olemasolevate ning kavandatud poliitikasuundade ja meetmete koostoime ja järjepidevus energialiidu ühe mõõtme ning eri mõõtmete piires.

| (4) | Soovituste väljatöötamisel võttis komisjon ühelt poolt arvesse vajadust liita kõigi liikmesriikide kavandatud arvulised panused, et hinnata eesmärki liidu tasandil, ning teiselt poolt vajadust anda asjaomasele liikmesriigile piisavalt aega võtta komisjoni soovitusi nõuetekohaselt arvesse enne oma riikliku kava lõplikku vormistamist. |
| --- | --- |

(4)

Soovituste väljatöötamisel võttis komisjon ühelt poolt arvesse vajadust liita kõigi liikmesriikide kavandatud arvulised panused, et hinnata eesmärki liidu tasandil, ning teiselt poolt vajadust anda asjaomasele liikmesriigile piisavalt aega võtta komisjoni soovitusi nõuetekohaselt arvesse enne oma riikliku kava lõplikku vormistamist.

| (5) | Komisjoni soovitused liikmesriikide taastuvenergiaeesmärkide kohta põhinevad määruse (EL) 2018/1999 II lisas esitatud valemil, mis tugineb objektiivsetele kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(5)

Komisjoni soovitused liikmesriikide taastuvenergiaeesmärkide kohta põhinevad määruse (EL) 2018/1999 II lisas esitatud valemil, mis tugineb objektiivsetele kriteeriumidele.

| (6) | Energiatõhususalaste soovituste puhul on komisjon lähtunud hinnangust, mis on antud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektis esitatud riiklike eesmärkide ulatusele võrreldes liidu tasandi eesmärkide saavutamiseks vajalike ühiste jõupingutustega, võttes vajaduse korral arvesse teavet riigi konkreetse eripära kohta. Riikide lõplik panus energiatõhususse peaks kajastama nende kulutõhusa energiasäästu potentsiaali ning seda peaks toetama kindla, pikaajalise hoonete renoveerimise strateegiaga ja sellekohaste meetmetega, et täita Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/27/EL (3) artiklist 7 tulenevaid kohustusi. Samuti peaksid liikmesriigid tõendama, et on nõuetekohaselt võtnud arvesse energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet, ja selgitama täpsemalt, kuidas aitab energiatõhusus kulutõhusalt saavutada riigi eesmärgid kujundada välja vähese CO2-heitega konkurentsivõimeline majandus, tagada energiavarustuskindlus ning leida lahendus energiaostuvõimetuse probleemile. |
| --- | --- |

(6)

Energiatõhususalaste soovituste puhul on komisjon lähtunud hinnangust, mis on antud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektis esitatud riiklike eesmärkide ulatusele võrreldes liidu tasandi eesmärkide saavutamiseks vajalike ühiste jõupingutustega, võttes vajaduse korral arvesse teavet riigi konkreetse eripära kohta. Riikide lõplik panus energiatõhususse peaks kajastama nende kulutõhusa energiasäästu potentsiaali ning seda peaks toetama kindla, pikaajalise hoonete renoveerimise strateegiaga ja sellekohaste meetmetega, et täita Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/27/EL (3) artiklist 7 tulenevaid kohustusi. Samuti peaksid liikmesriigid tõendama, et on nõuetekohaselt võtnud arvesse energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet, ja selgitama täpsemalt, kuidas aitab energiatõhusus kulutõhusalt saavutada riigi eesmärgid kujundada välja vähese CO2-heitega konkurentsivõimeline majandus, tagada energiavarustuskindlus ning leida lahendus energiaostuvõimetuse probleemile.

| (7) | Vastavalt juhtimismäärusele peavad liikmesriigid andma üldülevaate investeeringutest, mis on vajalikud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektis esitatud eesmärkide ja panuste saavutamiseks, ning üldhinnangu nende investeeringute allikate kohta. Lõimitud riiklikud energia- ja kliimakavad peaksid tagama riikide poliitikasuundade ja meetmete läbipaistvuse ja prognoositavuse ning seega investeerimiskindluse. |
| --- | --- |

(7)

Vastavalt juhtimismäärusele peavad liikmesriigid andma üldülevaate investeeringutest, mis on vajalikud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektis esitatud eesmärkide ja panuste saavutamiseks, ning üldhinnangu nende investeeringute allikate kohta. Lõimitud riiklikud energia- ja kliimakavad peaksid tagama riikide poliitikasuundade ja meetmete läbipaistvuse ja prognoositavuse ning seega investeerimiskindluse.

| (8) | Samal ajal on komisjon Euroopa 2018.–2019. poolaasta ühe osana tähelepanelikult keskendunud liikmesriikide energia- ja kliimapoliitikaga seotud investeerimisvajadustele. Euroopa poolaasta raames on komisjon käsitlenud seda küsimust 2019. aasta aruandes Bulgaaria kohta (4) ja komisjoni soovituses, mis käsitleb nõukogu soovitust Bulgaariale (5). Lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade projektide hindamisel võttis komisjon arvesse Euroopa poolaasta raames tehtud viimaseid järeldusi ja antud soovitusi. Komisjoni soovitused täiendavad Euroopa poolaasta raames esitatud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi. Ühtlasi peaksid liikmesriigid tagama, et nende lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas võetakse arvesse Euroopa poolaasta raames antud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi. |
| --- | --- |

(8)

Samal ajal on komisjon Euroopa 2018.–2019. poolaasta ühe osana tähelepanelikult keskendunud liikmesriikide energia- ja kliimapoliitikaga seotud investeerimisvajadustele. Euroopa poolaasta raames on komisjon käsitlenud seda küsimust 2019. aasta aruandes Bulgaaria kohta (4) ja komisjoni soovituses, mis käsitleb nõukogu soovitust Bulgaariale (5). Lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade projektide hindamisel võttis komisjon arvesse Euroopa poolaasta raames tehtud viimaseid järeldusi ja antud soovitusi. Komisjoni soovitused täiendavad Euroopa poolaasta raames esitatud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi. Ühtlasi peaksid liikmesriigid tagama, et nende lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas võetakse arvesse Euroopa poolaasta raames antud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi.

| (9) | Peale selle peab liikmesriik vastavalt juhtimismäärusele võtma nõuetekohaselt arvesse kõiki soovitusi, mis komisjon on andnud 31. detsembriks 2019 esitatava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kohta, ja kui asjaomane liikmesriik ei järgi soovitust või suurt osa sellest, peaks liikmesriik esitama ja avalikustama selle põhjused. |
| --- | --- |

(9)

Peale selle peab liikmesriik vastavalt juhtimismäärusele võtma nõuetekohaselt arvesse kõiki soovitusi, mis komisjon on andnud 31. detsembriks 2019 esitatava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kohta, ja kui asjaomane liikmesriik ei järgi soovitust või suurt osa sellest, peaks liikmesriik esitama ja avalikustama selle põhjused.

| (10) | Vastavalt asjaoludele peaksid liikmesriigid esitama oma lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas ning järgmiste aastate ajakohastatud versioonides need samad andmed, mis nad esitavad Eurostatile või Euroopa Keskkonnaametile. Ühtede ja samade allikate ning olemasolu korral ka Euroopa statistika kasutamine on oluline modelleerimise ja prognooside lähtestsenaariumi arvutamiseks. Euroopa statistika kasutamine võimaldab paremini võrrelda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades kasutatud andmeid ja prognoose. |
| --- | --- |

(10)

Vastavalt asjaoludele peaksid liikmesriigid esitama oma lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas ning järgmiste aastate ajakohastatud versioonides need samad andmed, mis nad esitavad Eurostatile või Euroopa Keskkonnaametile. Ühtede ja samade allikate ning olemasolu korral ka Euroopa statistika kasutamine on oluline modelleerimise ja prognooside lähtestsenaariumi arvutamiseks. Euroopa statistika kasutamine võimaldab paremini võrrelda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades kasutatud andmeid ja prognoose.

| (11) | Lõplik lõimitud riiklik energia- ja kliimakava peab sisaldama kõiki määruse (EL) 2018/1999 I lisas esitatud üksikasju. Seoses sellega tuleks hinnata kavandatud poliitikasuundade ja meetmete makromajanduslikku mõju ja niivõrd, kui see on võimalik, mõju tervisele, keskkonnale, tööhõivele ja haridusele ning oskustele ja sotsiaalmõju. Lõpliku lõimitud riikliku kliima- ja energiakava ettevalmistamisse tuleb kaasata avalikkus ja muud sidusrühmad. Neid ja muid üksikasju on kirjeldatud käesoleva soovitusega koos avaldatud talituste töödokumendis (6). |
| --- | --- |

(11)

Lõplik lõimitud riiklik energia- ja kliimakava peab sisaldama kõiki määruse (EL) 2018/1999 I lisas esitatud üksikasju. Seoses sellega tuleks hinnata kavandatud poliitikasuundade ja meetmete makromajanduslikku mõju ja niivõrd, kui see on võimalik, mõju tervisele, keskkonnale, tööhõivele ja haridusele ning oskustele ja sotsiaalmõju. Lõpliku lõimitud riikliku kliima- ja energiakava ettevalmistamisse tuleb kaasata avalikkus ja muud sidusrühmad. Neid ja muid üksikasju on kirjeldatud käesoleva soovitusega koos avaldatud talituste töödokumendis (6).

| (12) | Lõimitud energia- ja kliimakavad annavad võimaluse määrata sidusalt kindlaks pikaajalised poliitikasuunad ja meetmed, võttes arvesse nendest tulenevaid mõõtmetevahelisi seoseid võimaliku koostoime või riskide seisukohast. Kuigi tundub, et kava projektis kirjeldatud poliitikasuundade ja meetmete puhul on mõnda seost arvesse võetud, tuleks lõplikus kavas anda parem hinnang kõigi viie mõõtme kohta. Analüüs võiks sisaldada hinnangulisi arvandmeid ja ka poliitikasuundade ja meetmetevahelisi võimalikke negatiivseid seoseid ning ka seda, kuidas Bulgaaria kavatseb neid arvesse võtta. Eelkõige tuleks põhjalikumalt hinnata CO2-heite vähendamise, energiajulgeoleku, energia siseturu mõõtme koostoimet ning energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtte järgmist. Ka tuleks täiendavalt uurida energiatõhususe rolli energiaostuvõimetuse probleemi lahendamisel. Oluline element, mis vajab lõplikus kavas täiendavat hindamist, sh kulude ja konkurentsivõime seisukohast, on kivisöel põhineva energiatootmise kavandatava jätkumise ja gaasi suureneva kasutamise seos CO2-heite vähendamise mõõtmega. Veel üks oluline element on biomassi kasutamise mõju maakasutusest ja metsandusest pärineva arvestusliku heite sidumisele. Teadustegevuse, innovatsiooni ja konkurentsivõime mõõtme all tuleks täiendavalt hinnata elektritootmise ja vähese CO2-heitega tehnoloogialahenduste kasutuselevõtmise seost. |
| --- | --- |

(12)

Lõimitud energia- ja kliimakavad annavad võimaluse määrata sidusalt kindlaks pikaajalised poliitikasuunad ja meetmed, võttes arvesse nendest tulenevaid mõõtmetevahelisi seoseid võimaliku koostoime või riskide seisukohast. Kuigi tundub, et kava projektis kirjeldatud poliitikasuundade ja meetmete puhul on mõnda seost arvesse võetud, tuleks lõplikus kavas anda parem hinnang kõigi viie mõõtme kohta. Analüüs võiks sisaldada hinnangulisi arvandmeid ja ka poliitikasuundade ja meetmetevahelisi võimalikke negatiivseid seoseid ning ka seda, kuidas Bulgaaria kavatseb neid arvesse võtta. Eelkõige tuleks põhjalikumalt hinnata CO2-heite vähendamise, energiajulgeoleku, energia siseturu mõõtme koostoimet ning energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtte järgmist. Ka tuleks täiendavalt uurida energiatõhususe rolli energiaostuvõimetuse probleemi lahendamisel. Oluline element, mis vajab lõplikus kavas täiendavat hindamist, sh kulude ja konkurentsivõime seisukohast, on kivisöel põhineva energiatootmise kavandatava jätkumise ja gaasi suureneva kasutamise seos CO2-heite vähendamise mõõtmega. Veel üks oluline element on biomassi kasutamise mõju maakasutusest ja metsandusest pärineva arvestusliku heite sidumisele. Teadustegevuse, innovatsiooni ja konkurentsivõime mõõtme all tuleks täiendavalt hinnata elektritootmise ja vähese CO2-heitega tehnoloogialahenduste kasutuselevõtmise seost.

| (13) | Lõplikule lõimitud riiklikule kliima- ja energiakavale tuleks kasuks põhjalik analüüs selle kohta, milline on vähese CO2-heitega tehnoloogialahenduste, sealhulgas CO2-heidet vähendavate energeetikasektori ja CO2-mahukate tööstussektorite praegune seisund üleilmsel turul. Kavale tuleks kasuks, kui toodaks esile konkurentsivõimelised ja võimalikud probleemsed valdkonnad ning määrataks nende alusel kindlaks eesmärgid, poliitikasuunad ja meetmed, esitades asjakohased seosed ettevõtlus- ja tööstuspoliitikaga. Veelgi rohkem võiks rõhutada seost ringmajandusega, eriti selle olulisust kasvuhoonegaaside heite vähendamisel. |
| --- | --- |

(13)

Lõplikule lõimitud riiklikule kliima- ja energiakavale tuleks kasuks põhjalik analüüs selle kohta, milline on vähese CO2-heitega tehnoloogialahenduste, sealhulgas CO2-heidet vähendavate energeetikasektori ja CO2-mahukate tööstussektorite praegune seisund üleilmsel turul. Kavale tuleks kasuks, kui toodaks esile konkurentsivõimelised ja võimalikud probleemsed valdkonnad ning määrataks nende alusel kindlaks eesmärgid, poliitikasuunad ja meetmed, esitades asjakohased seosed ettevõtlus- ja tööstuspoliitikaga. Veelgi rohkem võiks rõhutada seost ringmajandusega, eriti selle olulisust kasvuhoonegaaside heite vähendamisel.

| (14) | Komisjon on Bulgaariale antud soovitustes lähtunud Bulgaaria esitatud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektile antud hinnangust, mis avaldatakse koos käesoleva soovitusega, (7) |
| --- | --- |

(14)

Komisjon on Bulgaariale antud soovitustes lähtunud Bulgaaria esitatud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektile antud hinnangust, mis avaldatakse koos käesoleva soovitusega, (7)

SOOVITAB BULGAARIAL TEHA JÄRGMIST:

| 1. | Suurendada liidu 2030. aasta taastuvenergia eesmärgi saavutamiseks antavat panust, s.o suurendada Bulgaarias taastuvenergia osakaalu vähemalt 27 %ni aastaks 2030, nagu on märgitud määruse (EL) 2018/1999 II lisas esitatud valemis. Lisada lõplikku lõimitud riiklikku energia- ja kliimakavva soovituslik trajektoor, mis määruse (EL) 2018/1999 artikli 4 punkti a alapunkti 2 kohaselt hõlmab kõiki võrdlustasemeid, vastavalt taastuvenergia osakaalule, pidades silmas vajadust suurendada jõupingutusi selle eesmärgi ühiseks saavutamiseks. Esitada üksikasjalikud arvuliselt väljendatud poliitikasuunad ja meetmed, mis on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2018/2001 (8) sätestatud kohustustega ning võimaldavad kõnealuse panuse õigel ajal ja kulutõhusalt saavutada. Suurendada jõupingutusi kütte- ja jahutussektoris, et täita direktiivi (EL) 2018/2001 artiklis 23 esitatud soovituslik eesmärk, ning esitada poliitikasuunad ja meetmed, et täita lõimitud riikliku energia- ja kliimakavas transpordisektorile seatud eesmärk kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikliga 25. Esitada täiendavad üksikasjad ja meetmed oma tarbeks toodetavat taastuvenergiat ja taastuvenergiakogukondi hõlmava tugiraamistiku kohta kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artiklitega 21 ja 22, sealhulgas haldusmenetluste lihtsustamise kohta. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Seada primaar- ja lõppenergia tarbimise vähendamisele kõrgem eesmärk, pidades silmas vajadust teha suuremaid jõupingutusi liidu 2030. aasta energiatõhususeesmärgi saavutamiseks, ning toetada kava asjakohaste poliitikasuundade ja meetmetega, mis annaksid täiendavat energiasäästu aastaks 2030. Toetada esildatud poliitikasuundi ja meetmeid mõjuhinnanguga ja üksikasjalikuma teabega selle kohta, milline on nende kvantitatiivne mõju eeldatava energiasäästu osas, ning esitada nende poliitikasuundade ja meetmete rakendamise ajakava. Täpsustada, kuidas tuleks tõhustada energiasäästu kohustuse kava, et see annaks oodatavaid tulemusi. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Esitada teavet gaasitarneallikate mitmekesistamise usaldusväärse strateegia, sh asjakohaste taristuprojektide ja nende vastava panuse kohta. Esitada üksikasjad pikaajalise tuumamaterjalide ja tuumkütusega varustatuse tagamise strateegia kohta, pidades eelkõige silmas tuumaenergia tootmise võimsuse kavandatavat suurendamist. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Sõnastada turgude lõimimise tulevikueesmärgid, eelkõige meetmed likviidsete ja konkurentsivõimeliste jae- ja hulgimüügiturgude arendamiseks, edendades riigis konkurentsi, minnes järk-järgult üle täielikult turupõhistele hindadele ning kõrvaldades piiriülesed kaubandustõkked. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Selgitada täpsemalt riiklikke ja rahastamiseesmärke teadustegevuse, innovatsiooni ja konkurentsivõime valdkonnas (eelkõige seoses energialiiduga), mida on vaja saavutada kuni 2030. aastani, nii et need oleksid hõlpsalt mõõdetavad ning toetaksid lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas muude mõõtmete jaoks seatud eesmärkide täitmist. Toetada nende eesmärkide saavutamist konkreetsete ja asjakohaste poliitikasuundade ja meetmetega, sealhulgas teiste liikmesriikidega koos välja töötatavate suundade ja meetmetega, näiteks Euroopa energiatehnoloogia strateegilise kava kaudu. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Tõhustada naaberliikmesriikidega ja selliste hästi toimivate piirkondliku koostöö raamistikega nagu Kesk- ja Kagu-Euroopa energiavõrkude ühendamise kõrgetasemelise töörühmaga tehtavat piirkondlikku koostööd, eriti taastuvate energiaallikate, energiatõhususe, teadustegevuse, innovatsiooni ja konkurentsivõime mõõtmete puhul, võttes arvesse ühiseid probleeme ja eesmärke. Koostöö tihendamise potentsiaal on suur, võttes arvesse elektrisektori edasist arengut, sh vajadust arvestada taastuvate energiaallikate suurema osakaalu ja keskkonnahoidliku transpordiga, mis võib mõjutada piirkonna elektriühendusi ja kaubandust. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Anda üldülevaade investeeringutest, mida on vaja riigi majanduse moderniseerimiseks energia- ja kliimaeesmärkide saavutamise kaudu. Anda üldhinnang investeeringute allikatele, sealhulgas asjakohasele rahastamisele riigi, piirkonna ja liidu tasandil. Samuti kaaluda rahastamisallikana heitkoguste kulutõhusat loovutamist teistele liikmesriikidele Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/842 (9) alusel. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Loetleda kõik energiatoetused, sealhulgas eelkõige fossiilkütuste toetused, ning võetud ja kavandatud meetmed nende järkjärguliseks kõrvaldamiseks. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Lisada analüüs selle kohta, milline on koostoime õhukvaliteeti ja õhkuheidet käsitlevate meetmetega, ning kirjeldada mõju õhusaastele eri stsenaariumide korral ja esitada vastavad arvandmed, lisades sellekohase teabe, ning võtta arvesse eri valdkondade omavahelist koostoimet ja kompromisside mõju. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Paremini lõimida kavva ausa ja õiglase ülemineku aspektid ning eelkõige täpsustada kavandatud eesmärkide, poliitikasuundade ja meetmete mõju sotsiaalvaldkonnale, tööhõivele ja oskustele, eelkõige võttes arvesse ülemineku mõju söe- ja CO2-mahukatele tööstusharudele. Töötada välja täpsem energiaostuvõimetuse probleemide lahendamise kord, sealhulgas täpsustades hinnangut vastavalt määrusele (EL) 2018/1999. |
| --- | --- |

10.

Brüssel, 18. juuni 2019

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Miguel ARIAS CAÑETE

---

(1)  ELT L 328, 21.12.2018, lk 1.

1

(2)  SWD(2019) 225.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiiv 2012/27/EL, milles käsitletakse energiatõhusust, muudetakse direktiive 2009/125/EÜ ja 2010/30/EL ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2004/8/EÜ ja 2006/32/EÜ (ELT L 315, 14.11.2012, lk 1).

3

(4)  SWD (2019) 1001 final/2.

4

(5)  COM (2019) 502 final, 5. juuni 2019.

5

(6)  SWD(2019) 225.

6

(7)  SWD(2019) 225.

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/2001 taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (ELT L 328, 21.12.2018, lk 82).

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta määrus (EL) 2018/842, milles käsitletakse liikmesriikide kohustust vähendada kasvuhoonegaaside heidet aastatel 2021–2030, millega panustatakse kliimameetmetesse, et täita Pariisi kokkuleppega võetud kohustused, ning millega muudetakse määrust (EL) nr 525/2013 (ELT L 156, 19.6.2018, p. 26).

9

---

| 3.9.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/9 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/9

---

KOMISJONI SOOVITUS,

18. juuni 2019,

Tšehhi lõimitud riikliku energia- ja kliimakava (2021–2030) projekti kohta

(2019/C 297/03)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta määrust (EL) 2018/1999, milles käsitletakse energialiidu ja kliimameetmete juhtimist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 663/2009 ja (EÜ) nr 715/2009, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/22/EÜ, 98/70/EÜ, 2009/31/EÜ, 2009/73/EÜ, 2010/31/EL, 2012/27/EL ja 2013/30/EL ning nõukogu direktiive 2009/119/EÜ ja (EL) 2015/652 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 525/2013, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peavad liikmesriigid esitama komisjonile ajavahemikku 2021–2030 hõlmava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kooskõlas kõnealuse määruse artikli 3 lõikega 1 ja I lisaga. Esimesed lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektid tuli esitada 31. detsembriks 2018. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peavad liikmesriigid esitama komisjonile ajavahemikku 2021–2030 hõlmava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kooskõlas kõnealuse määruse artikli 3 lõikega 1 ja I lisaga. Esimesed lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektid tuli esitada 31. detsembriks 2018.

| (2) | Tšehhi esitas oma lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti 31. jaanuaril 2019. Selle kava projekti esitamisega algab komisjoni ja liikmesriikide vahelise järkjärgulise protsessi esimene etapp, et kõnealused energia- ja kliimakavad lõplikult vormistada ja seejärel ellu rakendada. |
| --- | --- |

(2)

Tšehhi esitas oma lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti 31. jaanuaril 2019. Selle kava projekti esitamisega algab komisjoni ja liikmesriikide vahelise järkjärgulise protsessi esimene etapp, et kõnealused energia- ja kliimakavad lõplikult vormistada ja seejärel ellu rakendada.

| (3) | Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peab komisjon hindama lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade projekte. Komisjon hindas põhjalikult Tšehhi lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti ning võttis seejuures arvesse määruse (EL) 2018/1999 asjakohaseid sätteid. Kõnealune hinnang (2) avaldatakse koos käesoleva soovitusega. Allpool esitatud soovitused põhinevad sellel hinnangul. Eelkõige käsitletakse komisjoni soovitustes järgmist: i) eesmärkide ja panuste ulatuslikkus, et ühiselt saavutada energialiidu eesmärgid, eriti liidu 2030. aasta taastuvenergia- ja energiatõhususeesmärgid, samuti elektrivõrkude omavahelise ühendatuse tase, mille liikmesriik on 2030. aastaks eesmärgiks seadnud; ii) liikmesriikide ja liidu tasandi eesmärkidega seotud poliitikasuunad ja meetmed ning muud poliitikasuunad ja meetmed, mis võivad piiriüleselt asjakohased olla; iii) täiendavad poliitikasuunad ja meetmed, mida võidakse nõuda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades; iv) lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas esitatud olemasolevate ning kavandatud poliitikasuundade ja meetmete koostoime ja järjepidevus energialiidu ühe mõõtme ning eri mõõtmete piires. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peab komisjon hindama lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade projekte. Komisjon hindas põhjalikult Tšehhi lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti ning võttis seejuures arvesse määruse (EL) 2018/1999 asjakohaseid sätteid. Kõnealune hinnang (2) avaldatakse koos käesoleva soovitusega. Allpool esitatud soovitused põhinevad sellel hinnangul. Eelkõige käsitletakse komisjoni soovitustes järgmist: i) eesmärkide ja panuste ulatuslikkus, et ühiselt saavutada energialiidu eesmärgid, eriti liidu 2030. aasta taastuvenergia- ja energiatõhususeesmärgid, samuti elektrivõrkude omavahelise ühendatuse tase, mille liikmesriik on 2030. aastaks eesmärgiks seadnud; ii) liikmesriikide ja liidu tasandi eesmärkidega seotud poliitikasuunad ja meetmed ning muud poliitikasuunad ja meetmed, mis võivad piiriüleselt asjakohased olla; iii) täiendavad poliitikasuunad ja meetmed, mida võidakse nõuda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades; iv) lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas esitatud olemasolevate ning kavandatud poliitikasuundade ja meetmete koostoime ja järjepidevus energialiidu ühe mõõtme ning eri mõõtmete piires.

| (4) | Soovituste väljatöötamisel võttis komisjon ühelt poolt arvesse vajadust liita kõigi liikmesriikide kavandatud arvulised panused, et hinnata eesmärki liidu tasandil, ning teiselt poolt vajadust anda asjaomasele liikmesriigile piisavalt aega võtta komisjoni soovitusi nõuetekohaselt arvesse enne oma riikliku kava lõplikku vormistamist. |
| --- | --- |

(4)

Soovituste väljatöötamisel võttis komisjon ühelt poolt arvesse vajadust liita kõigi liikmesriikide kavandatud arvulised panused, et hinnata eesmärki liidu tasandil, ning teiselt poolt vajadust anda asjaomasele liikmesriigile piisavalt aega võtta komisjoni soovitusi nõuetekohaselt arvesse enne oma riikliku kava lõplikku vormistamist.

| (5) | Komisjoni soovitused liikmesriikide taastuvenergiaeesmärkide kohta põhinevad määruse (EL) 2018/1999 II lisas esitatud valemil, mis tugineb objektiivsetele kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(5)

Komisjoni soovitused liikmesriikide taastuvenergiaeesmärkide kohta põhinevad määruse (EL) 2018/1999 II lisas esitatud valemil, mis tugineb objektiivsetele kriteeriumidele.

| (6) | Energiatõhususalaste soovituste puhul on komisjon lähtunud hinnangust, mis on antud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektis esitatud riiklike eesmärkide ulatusele võrreldes liidu tasandi eesmärkide saavutamiseks vajalike ühiste jõupingutustega, võttes vajaduse korral arvesse teavet riigi konkreetse eripära kohta. Riikide lõplik panus energiatõhususse peaks kajastama nende kulutõhusa energiasäästu potentsiaali ning seda peaks toetama kindla, pikaajalise hoonete renoveerimise strateegiaga ja sellekohaste meetmetega, et täita Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/27/EL (3) artiklist 7 tulenevaid kohustusi. Samuti peaksid liikmesriigid tõendama, et on nõuetekohaselt võtnud arvesse energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet, ja selgitama täpsemalt, kuidas aitab energiatõhusus kulutõhusalt saavutada riigi eesmärgid kujundada välja vähese CO2-heitega konkurentsivõimeline majandus, tagada energiavarustuskindlus ning leida lahendus energiaostuvõimetuse probleemile. |
| --- | --- |

(6)

Energiatõhususalaste soovituste puhul on komisjon lähtunud hinnangust, mis on antud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektis esitatud riiklike eesmärkide ulatusele võrreldes liidu tasandi eesmärkide saavutamiseks vajalike ühiste jõupingutustega, võttes vajaduse korral arvesse teavet riigi konkreetse eripära kohta. Riikide lõplik panus energiatõhususse peaks kajastama nende kulutõhusa energiasäästu potentsiaali ning seda peaks toetama kindla, pikaajalise hoonete renoveerimise strateegiaga ja sellekohaste meetmetega, et täita Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/27/EL (3) artiklist 7 tulenevaid kohustusi. Samuti peaksid liikmesriigid tõendama, et on nõuetekohaselt võtnud arvesse energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet, ja selgitama täpsemalt, kuidas aitab energiatõhusus kulutõhusalt saavutada riigi eesmärgid kujundada välja vähese CO2-heitega konkurentsivõimeline majandus, tagada energiavarustuskindlus ning leida lahendus energiaostuvõimetuse probleemile.

| (7) | Vastavalt juhtimismäärusele peavad liikmesriigid andma üldülevaate investeeringutest, mis on vajalikud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektis esitatud eesmärkide ja panuste saavutamiseks, ning üldhinnangu nende investeeringute allikate kohta. Lõimitud riiklikud energia- ja kliimakavad peaksid tagama riikide poliitikasuundade ja meetmete läbipaistvuse ja prognoositavuse ning seega investeerimiskindluse. |
| --- | --- |

(7)

Vastavalt juhtimismäärusele peavad liikmesriigid andma üldülevaate investeeringutest, mis on vajalikud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektis esitatud eesmärkide ja panuste saavutamiseks, ning üldhinnangu nende investeeringute allikate kohta. Lõimitud riiklikud energia- ja kliimakavad peaksid tagama riikide poliitikasuundade ja meetmete läbipaistvuse ja prognoositavuse ning seega investeerimiskindluse.

| (8) | Samal ajal on komisjon Euroopa 2018.–2019. poolaasta ühe osana tähelepanelikult keskendunud liikmesriikide energia- ja kliimapoliitikaga seotud investeerimisvajadustele. Euroopa poolaasta raames on komisjon käsitlenud seda küsimust 2019. aasta aruandes Tšehhi kohta (4) ja komisjoni soovituses, mis käsitleb nõukogu soovitust Tšehhile (5). Lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade projektide hindamisel võttis komisjon arvesse Euroopa poolaasta raames tehtud viimaseid järeldusi ja antud soovitusi. Komisjoni soovitused täiendavad Euroopa poolaasta raames esitatud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi. Ühtlasi peaksid liikmesriigid tagama, et nende lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas võetakse arvesse Euroopa poolaasta raames antud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi. |
| --- | --- |

(8)

Samal ajal on komisjon Euroopa 2018.–2019. poolaasta ühe osana tähelepanelikult keskendunud liikmesriikide energia- ja kliimapoliitikaga seotud investeerimisvajadustele. Euroopa poolaasta raames on komisjon käsitlenud seda küsimust 2019. aasta aruandes Tšehhi kohta (4) ja komisjoni soovituses, mis käsitleb nõukogu soovitust Tšehhile (5). Lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade projektide hindamisel võttis komisjon arvesse Euroopa poolaasta raames tehtud viimaseid järeldusi ja antud soovitusi. Komisjoni soovitused täiendavad Euroopa poolaasta raames esitatud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi. Ühtlasi peaksid liikmesriigid tagama, et nende lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas võetakse arvesse Euroopa poolaasta raames antud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi.

| (9) | Peale selle peab liikmesriik vastavalt juhtimismäärusele võtma nõuetekohaselt arvesse kõiki soovitusi, mis komisjon on andnud 31. detsembriks 2019 esitatava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kohta, ja kui asjaomane liikmesriik ei järgi soovitust või suurt osa sellest, peaks liikmesriik esitama ja avalikustama selle põhjused. |
| --- | --- |

(9)

Peale selle peab liikmesriik vastavalt juhtimismäärusele võtma nõuetekohaselt arvesse kõiki soovitusi, mis komisjon on andnud 31. detsembriks 2019 esitatava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kohta, ja kui asjaomane liikmesriik ei järgi soovitust või suurt osa sellest, peaks liikmesriik esitama ja avalikustama selle põhjused.

| (10) | Vastavalt asjaoludele peaksid liikmesriigid esitama oma lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas ning järgmiste aastate ajakohastatud versioonides need samad andmed, mis nad esitavad Eurostatile või Euroopa Keskkonnaametile. Ühtede ja samade allikate ning olemasolu korral ka Euroopa statistika kasutamine on oluline modelleerimise ja prognooside lähtestsenaariumi arvutamiseks. Euroopa statistika kasutamine võimaldab paremini võrrelda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades kasutatud andmeid ja prognoose. |
| --- | --- |

(10)

Vastavalt asjaoludele peaksid liikmesriigid esitama oma lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas ning järgmiste aastate ajakohastatud versioonides need samad andmed, mis nad esitavad Eurostatile või Euroopa Keskkonnaametile. Ühtede ja samade allikate ning olemasolu korral ka Euroopa statistika kasutamine on oluline modelleerimise ja prognooside lähtestsenaariumi arvutamiseks. Euroopa statistika kasutamine võimaldab paremini võrrelda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades kasutatud andmeid ja prognoose.

| (11) | Lõplik lõimitud riiklik energia- ja kliimakava peab sisaldama kõiki määruse (EL) 2018/1999 I lisas esitatud üksikasju. Seoses sellega tuleks hinnata kavandatud poliitikasuundade ja meetmete makromajanduslikku mõju ja niivõrd, kui see on võimalik, mõju tervisele, keskkonnale, tööhõivele ja haridusele ning oskustele ja sotsiaalmõju. Lõpliku lõimitud riikliku kliima- ja energiakava ettevalmistamisse tuleb kaasata avalikkus ja muud sidusrühmad. Neid ja muid üksikasju on kirjeldatud käesoleva soovitusega koos avaldatud talituste töödokumendis (6). |
| --- | --- |

(11)

Lõplik lõimitud riiklik energia- ja kliimakava peab sisaldama kõiki määruse (EL) 2018/1999 I lisas esitatud üksikasju. Seoses sellega tuleks hinnata kavandatud poliitikasuundade ja meetmete makromajanduslikku mõju ja niivõrd, kui see on võimalik, mõju tervisele, keskkonnale, tööhõivele ja haridusele ning oskustele ja sotsiaalmõju. Lõpliku lõimitud riikliku kliima- ja energiakava ettevalmistamisse tuleb kaasata avalikkus ja muud sidusrühmad. Neid ja muid üksikasju on kirjeldatud käesoleva soovitusega koos avaldatud talituste töödokumendis (6).

| (12) | Energialiidu mõõtmete vahelised seosed on kava projektis kajastatud, kuid neid ei ole sõnaselgelt nimetatud. Lõplikus kavas peaks Tšehhi laiemalt kajastama kõnealuseid energialiidu eri mõõtmete vahelisi seoseid, tehes kindlaks koostoime CO2-heite vähendamisega, nt biokütused, maakasutus, maakasutuse muutus ja metsandus. Põhjalikumalt võiks käsitleda CO2-heite vähendamise, energiajulgeoleku ja siseturu mõõtme koostoimet, seda ka seoses energiatõhususe esikohale seadmise põhimõttega, selgitades, kuidas aitab energiatõhusus kulutõhusalt saavutada riigi eesmärgid tagada energiavarustuskindlus ja lahendada energiaostuvõimetuse probleem, ühtlasi tuleks esitada ka selge ajakava. Oluline element, mida tuleks lõplikus kavas arvesse võtta, on süsteemi õiglase ümberkorraldamise kavandamine kivisöe- ja CO2-mahukates piirkondades. Veel üks oluline element on kliimamuutusega seotud riskide mõju energiatarnetele. Samamoodi peavad teadustegevuse, innovatsiooni ja konkurentsivõime mõõtme all seatud eesmärgid toetama muude energialiidu mõõtmete jaoks kavandatud jõupingutusi. |
| --- | --- |

(12)

Energialiidu mõõtmete vahelised seosed on kava projektis kajastatud, kuid neid ei ole sõnaselgelt nimetatud. Lõplikus kavas peaks Tšehhi laiemalt kajastama kõnealuseid energialiidu eri mõõtmete vahelisi seoseid, tehes kindlaks koostoime CO2-heite vähendamisega, nt biokütused, maakasutus, maakasutuse muutus ja metsandus. Põhjalikumalt võiks käsitleda CO2-heite vähendamise, energiajulgeoleku ja siseturu mõõtme koostoimet, seda ka seoses energiatõhususe esikohale seadmise põhimõttega, selgitades, kuidas aitab energiatõhusus kulutõhusalt saavutada riigi eesmärgid tagada energiavarustuskindlus ja lahendada energiaostuvõimetuse probleem, ühtlasi tuleks esitada ka selge ajakava. Oluline element, mida tuleks lõplikus kavas arvesse võtta, on süsteemi õiglase ümberkorraldamise kavandamine kivisöe- ja CO2-mahukates piirkondades. Veel üks oluline element on kliimamuutusega seotud riskide mõju energiatarnetele. Samamoodi peavad teadustegevuse, innovatsiooni ja konkurentsivõime mõõtme all seatud eesmärgid toetama muude energialiidu mõõtmete jaoks kavandatud jõupingutusi.

| (13) | Lõplikule lõimitud riiklikule kliima- ja energiakavale tuleks kasuks, kui selles esitataks põhjalik analüüs selle kohta, milline on vähese CO2-heitega tehnoloogialahenduste praegune seisund üleilmsel turul, tuues välja konkurentsivõimelised ja võimalikud probleemsed valdkonnad, märkides edasised eesmärgid ning poliitikasuunad ja meetmed nende saavutamiseks ning esitades asjakohased seosed ettevõtlus- ja tööstuspoliitikaga. Samuti tuleks kasuks, kui sellest nähtuks suurem seos ringmajandusega, rõhutades sealset kasvuhoonegaaside heite vähendamise potentsiaali. |
| --- | --- |

(13)

Lõplikule lõimitud riiklikule kliima- ja energiakavale tuleks kasuks, kui selles esitataks põhjalik analüüs selle kohta, milline on vähese CO2-heitega tehnoloogialahenduste praegune seisund üleilmsel turul, tuues välja konkurentsivõimelised ja võimalikud probleemsed valdkonnad, märkides edasised eesmärgid ning poliitikasuunad ja meetmed nende saavutamiseks ning esitades asjakohased seosed ettevõtlus- ja tööstuspoliitikaga. Samuti tuleks kasuks, kui sellest nähtuks suurem seos ringmajandusega, rõhutades sealset kasvuhoonegaaside heite vähendamise potentsiaali.

| (14) | Komisjon on Tšehhile antud soovitustes lähtunud Tšehhi esitatud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektile antud hinnangust, mis avaldatakse koos käesoleva soovitusega, (7) |
| --- | --- |

(14)

Komisjon on Tšehhile antud soovitustes lähtunud Tšehhi esitatud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektile antud hinnangust, mis avaldatakse koos käesoleva soovitusega, (7)

SOOVITAB TŠEHHIL TEHA JÄRGMIST:

| 1. | Suurendada panust liidu 2030. aasta taastuvenergia osakaalu eesmärki, st suurendada Tšehhi taastuvenergia osakaalu vähemalt 23 %ni aastaks 2030, nagu on märgitud määruse (EL) 2018/1999 II lisas esitatud valemis. Lisada lõplikku kavva soovituslik trajektoor, mis määruse (EL) 2018/1999 artikli 4 punkti a alapunkti 2 kohaselt hõlmab kõiki võrdlustasemeid, vastavalt taastuvenergia osakaalule, pidades silmas vajadust suurendada jõupingutusi selle eesmärgi ühiseks saavutamiseks. Esitada üksikasjalikud arvuliselt väljendatud poliitikasuunad ja meetmed, mis on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2018/2001 (8) sätestatud kohustustega ning võimaldavad kõnealuse panuse õigel ajal ja kulutõhusalt saavutada. Suurendada jõupingutusi kütte- ja jahutussektoris, et täita direktiivi (EL) 2018/2001 artiklis 23 esitatud soovituslik eesmärk, ning esitada meetmed, et täita oma kavas transpordisektorile seatud eesmärk kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikliga 25. Lisada halduskoormuse vähendamise meetmed ning oma tarbeks toodetavat taastuvenergiat ja taastuvenergiakogukondi hõlmavate tugiraamistike kohta kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artiklitega 21 ja 22. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Seada primaarenergia tarbimise vähendamisele kõrgem eesmärk, pidades silmas vajadust teha suuremaid jõupingutusi liidu 2030. aasta energiatõhususeesmärgi saavutamiseks, ning toetada kava poliitikasuundade ja meetmetega, mis annaksid täiendavat energiasäästu aastaks 2030. Määrata paremini kindlaks poliitikasuunad ja meetmed, mis kavatsetakse vastu võtta ajavahemikul 2021–2030, võttes aluseks ka nende oodatava mõju hindamise. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Lisada energiaallikate (sh taastuvatest allikatest pärit gaasi kohta) tulevase jaotuse prognoosid ja meetmed, mis on kavandatud energiasüsteemi vastupidavuse, nõudluse poole, küberturvalisuse ja kriitilise taristu valdkonnas. Esitada üksikasjalikumad poliitikasuunad ja meetmed, mille eesmärk on mitmekesistada kolmandatest riikidest pärit maagaasitarneid. Lisaks täpsustada meetmeid, millega toetatakse selliste energiajulgeoleku eesmärkide saavutamist nagu energiasüsteemi mitmekesistamine ja selle sõltuvuse vähendamine, sealhulgas süsteemi paindlikkuse tagamise meetmeid, ning pikaajaline tuumamaterjalide ja tuumkütusega varustatus, eriti pidades silmas tuumaenergia tootmise võimsuse arengut. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Sõnastada täpselt turgude lõimimise tulevikueesmärgid, eelkõige hästi kindlaks määratud uued ja kavandatud meetmed. Esitada taastuvatest energiaallikatest pärit gaasi tootmise potentsiaal. Lisada lõplikku kavva üldhinnang olemasolevate ja tulevaste konkurentsimeetmete kohta. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Selgitada täpsemalt riiklikke ja rahastamiseesmärke teadustegevuse, innovatsiooni ja konkurentsivõime valdkonnas (eelkõige seoses energialiiduga), mida on vaja saavutada kuni 2030. aastani, nii et need eesmärgid oleksid hõlpsalt mõõdetavad ning toetaksid lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas muude mõõtmete jaoks seatud eesmärkide täitmist. Toetada nende eesmärkide saavutamist konkreetsete ja asjakohaste poliitikasuundade ja meetmetega, sealhulgas teiste liikmesriikidega koos välja töötatavate suundade ja meetmetega, näiteks Euroopa energiatehnoloogia strateegilise kava kaudu. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Jätkata suurepärast piirkondlikku koostööd Visegrádi rühmas (Tšehhi, Ungari, Poola ja Slovakkia) ja kahepoolseid dialooge teiste liikmesriikidega. Kõnealune koostöö võiks keskenduda suuremale lõimumisele energia siseturuga ning meetmeid, mis käsitlevad süsteemi piisavuse hindamist, võttes arvesse võimsuse turu kavandatavat arengut, õiglase ülemineku küsimusi, CO2-heite vähendamist ning taastuvate energiaallikate kasutamist, sh mõju energiasüsteemile ja piiriülesele elektrikaubandusele. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Laiendada investeerimisvajaduste ja -allikate (asjakohane rahastamine riigi, piirkonna ja liidu tasandil) analüüsi, mis hõlmab praegu üksnes teatavaid poliitikasuundi, ning anda üldhinnang investeeringutele, mida on vaja energia- ja kliimaeesmärkide saavutamiseks. Samuti kaaluda rahastamisallikana heitkoguste kulutõhusat loovutamist teistele liikmesriikidele Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/842 (9) alusel. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Loetleda kõik energiatoetused, sealhulgas eelkõige fossiilkütuste toetused, ning võetud ja kavandatud meetmed nende järkjärguliseks kõrvaldamiseks. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Lisada analüüs selle kohta, milline on koostoime õhukvaliteeti ja õhkuheidet käsitlevate meetmetega, ning kirjeldada mõju õhusaastele eri stsenaariumide korral ja esitada vastavad arvandmed, lisades sellekohase teabe, ning võtta arvesse eri valdkondade omavahelist koostoimet ja kompromisside mõju. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Paremini lõimida kavva ausa ja õiglase ülemineku aspektid ning eelkõige täpsustada kavandatud eesmärkide, poliitikasuundade ja meetmete mõju sotsiaalvaldkonnale, tööhõivele ja oskustele. Kirjeldada lõplikus lõimitud riiklikus kliima- ja energiakavas eelkõige ülemineku mõju elanikele, keda mõjutab kivisöe kasutamise järkjärguline lõpetamine või muudes energiamahukates sektorites tehtavad kohandused, ning esitada seos Tšehhi strateegilise raamistikuga (ReStart), soodustades Tšehhi söepiirkondade õiglast ümberkorraldamist. Töötada välja täpsem energiaostuvõimetuse probleemid lahendamise kord, sealhulgas täpsustades hinnangut vastavalt määrusele (EL) 2018/1999. |
| --- | --- |

10.

Brüssel, 18. juuni 2019

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Miguel ARIAS CAÑETE

---

(1)  ELT L 328, 21.12.2018, lk 1.

1

(2)  SWD(2019) 214.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiiv 2012/27/EL, milles käsitletakse energiatõhusust, muudetakse direktiive 2009/125/EÜ ja 2010/30/EL ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2004/8/EÜ ja 2006/32/EÜ (ELT L 315, 14.11.2012, lk 1).

3

(4)  SWD (2019) 1002 final.

4

(5)  COM (2019) 503 final, 5. juuni 2019.

5

(6)  SWD(2019) 214.

6

(7)  SWD(2019) 214.

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/2001 taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (ELT L 328, 21.12.2018, lk 82).

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta määrus (EL) 2018/842, milles käsitletakse liikmesriikide kohustust vähendada kasvuhoonegaaside heidet aastatel 2021–2030, millega panustatakse kliimameetmetesse, et täita Pariisi kokkuleppega võetud kohustused, ning millega muudetakse määrust (EL) nr 525/2013 (ELT L 156, 19.6.2018, lk 26).

9

---

| 3.9.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/13 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/13

---

KOMISJONI SOOVITUS,

18. juuni 2019,

Taani lõimitud riikliku energia- ja kliimakava (2021–2030) projekti kohta

(2019/C 297/04)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 288,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta määrust (EL) 2018/1999, milles käsitletakse energialiidu ja kliimameetmete juhtimist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 663/2009 ja (EÜ) nr 715/2009, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/22/EÜ, 98/70/EÜ, 2009/31/EÜ, 2009/73/EÜ, 2010/31/EL, 2012/27/EL ja 2013/30/EL ning nõukogu direktiive 2009/119/EÜ ja (EL) 2015/652 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 525/2013, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peavad liikmesriigid esitama komisjonile ajavahemikku 2021–2030 hõlmava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kooskõlas kõnealuse määruse artikli 3 lõikega 1 ja I lisaga. Esimesed lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektid tuli esitada 31. detsembriks 2018. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peavad liikmesriigid esitama komisjonile ajavahemikku 2021–2030 hõlmava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kooskõlas kõnealuse määruse artikli 3 lõikega 1 ja I lisaga. Esimesed lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektid tuli esitada 31. detsembriks 2018.

| (2) | Taani esitas oma lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti 21. detsembril 2018. Selle kavaprojekti esitamisega algab komisjoni ja liikmesriikide vahelise järkjärgulise protsessi esimene etapp, et kõnealused energia- ja kliimakavad lõplikult vormistada ja seejärel ellu rakendada. |
| --- | --- |

(2)

Taani esitas oma lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti 21. detsembril 2018. Selle kavaprojekti esitamisega algab komisjoni ja liikmesriikide vahelise järkjärgulise protsessi esimene etapp, et kõnealused energia- ja kliimakavad lõplikult vormistada ja seejärel ellu rakendada.

| (3) | Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peab komisjon hindama lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade projekte. Komisjon hindas põhjalikult Taani lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti ning võttis seejuures arvesse määruse (EL) 2018/1999 asjakohaseid sätteid. Kõnealune hinnang (2) avaldatakse koos käesoleva soovitusega. Allpool esitatud soovitused põhinevad sellel hinnangul. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peab komisjon hindama lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade projekte. Komisjon hindas põhjalikult Taani lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti ning võttis seejuures arvesse määruse (EL) 2018/1999 asjakohaseid sätteid. Kõnealune hinnang (2) avaldatakse koos käesoleva soovitusega. Allpool esitatud soovitused põhinevad sellel hinnangul.

| (4) | Eelkõige käsitletakse komisjoni soovitustes järgmist: i) eesmärkide ja panuste ulatuslikkus, et ühiselt saavutada energialiidu eesmärgid, eriti liidu 2030. aasta taastuvenergia- ja energiatõhususeesmärgid, samuti elektrivõrkude omavahelise ühendatuse tase, mille liikmesriik on 2030. aastaks eesmärgiks seadnud; ii) liikmesriikide ja liidu tasandi eesmärkidega seotud poliitikasuunad ja meetmed ning muud poliitikasuunad ja meetmed, mis võivad piiriüleselt asjakohased olla; iii) täiendavad poliitikasuunad ja meetmed, mida võidakse nõuda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades; iv) lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas esitatud olemasolevate ning kavandatud poliitikasuundade ja meetmete koostoime ja järjepidevus energialiidu ühe mõõtme ning eri mõõtmete piires. |
| --- | --- |

(4)

Eelkõige käsitletakse komisjoni soovitustes järgmist: i) eesmärkide ja panuste ulatuslikkus, et ühiselt saavutada energialiidu eesmärgid, eriti liidu 2030. aasta taastuvenergia- ja energiatõhususeesmärgid, samuti elektrivõrkude omavahelise ühendatuse tase, mille liikmesriik on 2030. aastaks eesmärgiks seadnud; ii) liikmesriikide ja liidu tasandi eesmärkidega seotud poliitikasuunad ja meetmed ning muud poliitikasuunad ja meetmed, mis võivad piiriüleselt asjakohased olla; iii) täiendavad poliitikasuunad ja meetmed, mida võidakse nõuda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades; iv) lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas esitatud olemasolevate ning kavandatud poliitikasuundade ja meetmete koostoime ja järjepidevus energialiidu ühe mõõtme ning eri mõõtmete piires.

| (5) | Soovituste väljatöötamisel võttis komisjon ühelt poolt arvesse vajadust liita kõigi liikmesriikide kavandatud arvulised panused, et hinnata eesmärki liidu tasandil, ning teiselt poolt vajadust anda asjaomasele liikmesriigile piisavalt aega võtta komisjoni soovitusi nõuetekohaselt arvesse enne oma lõimitud riikliku energia- ja kliimakava lõplikku vormistamist. |
| --- | --- |

(5)

Soovituste väljatöötamisel võttis komisjon ühelt poolt arvesse vajadust liita kõigi liikmesriikide kavandatud arvulised panused, et hinnata eesmärki liidu tasandil, ning teiselt poolt vajadust anda asjaomasele liikmesriigile piisavalt aega võtta komisjoni soovitusi nõuetekohaselt arvesse enne oma lõimitud riikliku energia- ja kliimakava lõplikku vormistamist.

| (6) | Komisjoni soovitused liikmesriikide taastuvenergiaeesmärkide kohta põhinevad määruse (EL) 2018/1999 II lisas esitatud valemil, mis tugineb objektiivsetele kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(6)

Komisjoni soovitused liikmesriikide taastuvenergiaeesmärkide kohta põhinevad määruse (EL) 2018/1999 II lisas esitatud valemil, mis tugineb objektiivsetele kriteeriumidele.

| (7) | Energiatõhususalaste soovituste puhul on komisjon lähtunud hinnangust, mis on antud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektides esitatud riiklike eesmärkide ulatusele võrreldes liidu tasandi eesmärkide saavutamiseks vajalike ühiste jõupingutustega, võttes vajaduse korral arvesse teavet riigi konkreetse eripära kohta. Riikide lõplik panus energiatõhususse peaks kajastama nende kulutõhusa energiasäästu potentsiaali ning seda peaks toetama kindla, pikaajalise hoonete renoveerimise strateegiaga ja sellekohaste meetmetega, et täita Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/27/EL (3) artiklist 7 tulenevaid kohustusi. Samuti peaksid liikmesriigid tõendama, et on nõuetekohaselt võtnud arvesse esimest energiatõhususe põhimõtet, ja selgitama täpsemalt, kuidas aitab energiatõhusus kulutõhusalt saavutada riigi eesmärgid kujundada välja vähese CO2-sisaldusega konkurentsivõimeline majandus, tagada energiavarustuskindlus ning leida lahendus energiaostuvõimetuse probleemile. |
| --- | --- |

(7)

Energiatõhususalaste soovituste puhul on komisjon lähtunud hinnangust, mis on antud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektides esitatud riiklike eesmärkide ulatusele võrreldes liidu tasandi eesmärkide saavutamiseks vajalike ühiste jõupingutustega, võttes vajaduse korral arvesse teavet riigi konkreetse eripära kohta. Riikide lõplik panus energiatõhususse peaks kajastama nende kulutõhusa energiasäästu potentsiaali ning seda peaks toetama kindla, pikaajalise hoonete renoveerimise strateegiaga ja sellekohaste meetmetega, et täita Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/27/EL (3) artiklist 7 tulenevaid kohustusi. Samuti peaksid liikmesriigid tõendama, et on nõuetekohaselt võtnud arvesse esimest energiatõhususe põhimõtet, ja selgitama täpsemalt, kuidas aitab energiatõhusus kulutõhusalt saavutada riigi eesmärgid kujundada välja vähese CO2-sisaldusega konkurentsivõimeline majandus, tagada energiavarustuskindlus ning leida lahendus energiaostuvõimetuse probleemile.

| (8) | Vastavalt juhtimismäärusele peavad liikmesriigid andma üldülevaate investeeringutest, mis on vajalikud lõimitud riiklikus energia- ja kliimakava projektis esitatud eesmärkide ja panuste saavutamiseks, ning üldhinnangu nende investeeringute allikate kohta. Lõimitud riiklikud energia- ja kliimakavad peaksid tagama riikide poliitikasuundade ja meetmete läbipaistvuse ja prognoositavuse ning seega investeerimiskindluse. |
| --- | --- |

(8)

Vastavalt juhtimismäärusele peavad liikmesriigid andma üldülevaate investeeringutest, mis on vajalikud lõimitud riiklikus energia- ja kliimakava projektis esitatud eesmärkide ja panuste saavutamiseks, ning üldhinnangu nende investeeringute allikate kohta. Lõimitud riiklikud energia- ja kliimakavad peaksid tagama riikide poliitikasuundade ja meetmete läbipaistvuse ja prognoositavuse ning seega investeerimiskindluse.

| (9) | Samal ajal on komisjon Euroopa 2018.–2019. poolaasta ühe osana tähelepanelikult keskendunud liikmesriikide energia- ja kliimapoliitikaga seotud investeeringute vajadustele. Euroopa poolaasta raames on komisjon käsitlenud seda küsimust 2019. aasta aruandes Taani kohta (4) ja komisjoni soovituses, mis käsitleb nõukogu soovitust Taanile (5). Lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektide hindamisel võttis komisjon arvesse Euroopa poolaasta raames tehtud viimaseid järeldusi ja antud soovitusi. Komisjoni soovitused täiendavad Euroopa poolaasta raames esitatud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi. Ühtlasi peaksid liikmesriigid tagama, et nende lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas võetakse arvesse Euroopa poolaasta raames antud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi. |
| --- | --- |

(9)

Samal ajal on komisjon Euroopa 2018.–2019. poolaasta ühe osana tähelepanelikult keskendunud liikmesriikide energia- ja kliimapoliitikaga seotud investeeringute vajadustele. Euroopa poolaasta raames on komisjon käsitlenud seda küsimust 2019. aasta aruandes Taani kohta (4) ja komisjoni soovituses, mis käsitleb nõukogu soovitust Taanile (5). Lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektide hindamisel võttis komisjon arvesse Euroopa poolaasta raames tehtud viimaseid järeldusi ja antud soovitusi. Komisjoni soovitused täiendavad Euroopa poolaasta raames esitatud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi. Ühtlasi peaksid liikmesriigid tagama, et nende lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas võetakse arvesse Euroopa poolaasta raames antud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi.

| (10) | Peale selle peab liikmesriik vastavalt juhtimismäärusele võtma nõuetekohaselt arvesse kõiki soovitusi, mis komisjon on andnud 31. detsembriks 2019 esitatava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kohta, ja kui asjaomane liikmesriik ei järgi soovitust või suurt osa sellest, peaks liikmesriik esitama ja avalikustama selle põhjused. |
| --- | --- |

(10)

Peale selle peab liikmesriik vastavalt juhtimismäärusele võtma nõuetekohaselt arvesse kõiki soovitusi, mis komisjon on andnud 31. detsembriks 2019 esitatava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kohta, ja kui asjaomane liikmesriik ei järgi soovitust või suurt osa sellest, peaks liikmesriik esitama ja avalikustama selle põhjused.

| (11) | Vastavalt asjaoludele peaksid liikmesriigid esitama oma lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas ning järgmiste aastate ajakohastatud versioonides need samad andmed, mis nad esitavad Eurostatile või Euroopa Keskkonnaametile. Ühtede ja samade allikate ning olemasolu korral ka Euroopa statistika kasutamine on oluline modelleerimise ja prognooside lähtestsenaariumi arvutamiseks. Euroopa statistika kasutamine võimaldab paremini võrrelda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades kasutatud andmeid ja prognoose. |
| --- | --- |

(11)

Vastavalt asjaoludele peaksid liikmesriigid esitama oma lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas ning järgmiste aastate ajakohastatud versioonides need samad andmed, mis nad esitavad Eurostatile või Euroopa Keskkonnaametile. Ühtede ja samade allikate ning olemasolu korral ka Euroopa statistika kasutamine on oluline modelleerimise ja prognooside lähtestsenaariumi arvutamiseks. Euroopa statistika kasutamine võimaldab paremini võrrelda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades kasutatud andmeid ja prognoose.

| (12) | Lõplik lõimitud riiklik energia- ja kliimakava peab sisaldama kõiki määruse (EL) 2018/1999 I lisas esitatud üksikasju. Seoses sellega tuleks hinnata kavandatud poliitikasuundade ja meetmete makromajanduslikku mõju ja niivõrd, kui see on võimalik, mõju tervisele, keskkonnale, tööhõivele ja haridusele ning oskustele ja sotsiaalmõju. Lõpliku lõimitud riikliku kliima- ja energiakava ettevalmistamisse tuleb kaasata avalikkus ja muud sidusrühmad. Neid ja muid üksikasju on kirjeldatud käesoleva soovitusega koos avaldatud talituste töödokumendis (6). |
| --- | --- |

(12)

Lõplik lõimitud riiklik energia- ja kliimakava peab sisaldama kõiki määruse (EL) 2018/1999 I lisas esitatud üksikasju. Seoses sellega tuleks hinnata kavandatud poliitikasuundade ja meetmete makromajanduslikku mõju ja niivõrd, kui see on võimalik, mõju tervisele, keskkonnale, tööhõivele ja haridusele ning oskustele ja sotsiaalmõju. Lõpliku lõimitud riikliku kliima- ja energiakava ettevalmistamisse tuleb kaasata avalikkus ja muud sidusrühmad. Neid ja muid üksikasju on kirjeldatud käesoleva soovitusega koos avaldatud talituste töödokumendis (6).

| (13) | Taani peaks oma lõplikus kavas võtma arvesse energialiidu viie eri mõõtme omavahelist koostoimet ja esimest energiatõhususe põhimõtet, sealhulgas selgitama täpsemalt, kuidas aitab energiatõhusus kulutõhusalt saavutada riigi eesmärgid kujundada välja vähese CO2-sisaldusega konkurentsivõimeline majandus, tagada energiavarustuskindlus ning leida lahendus energiaostuvõimetuse probleemile. Lõplikus kavas on oluline ka täiendav teave selliste erieesmärkide kohta, mis on seotud tarbimiskaja, koondtarbimise, süsteemi paindlikkuse, nutivõrkude, energiasalvestuse, hajatootmise, tarbijakaitse ja konkurentsivõimega energia jaemüügisektoris, et tagada 2030. aastaks taastuvenergia 100 % osakaalu eesmärgi hallatav täitmine. On oluline, et täielik lõplik kava sisaldaks kõikide energiatoetuste ning riigis nende toetuste, eelkõige fossiilkütuste toetuste, järkjärguliseks kõrvaldamiseks võetavate poliitikasuundade, meetmete ja ajakava üksikasjalikku kirjeldust. Ühtlasi oleks hea esitada kavas teave selle kohta, kuidas võivad kliimamuutuste riskid mõjutada energiavarustust. Teadustegevuse, innovatsiooni ja konkurentsivõime valdkonnas seatud eesmärgid peavad toetama muudes Euroopa Liidu poliitikavaldkondades kavandatud jõupingutusi. |
| --- | --- |

(13)

Taani peaks oma lõplikus kavas võtma arvesse energialiidu viie eri mõõtme omavahelist koostoimet ja esimest energiatõhususe põhimõtet, sealhulgas selgitama täpsemalt, kuidas aitab energiatõhusus kulutõhusalt saavutada riigi eesmärgid kujundada välja vähese CO2-sisaldusega konkurentsivõimeline majandus, tagada energiavarustuskindlus ning leida lahendus energiaostuvõimetuse probleemile. Lõplikus kavas on oluline ka täiendav teave selliste erieesmärkide kohta, mis on seotud tarbimiskaja, koondtarbimise, süsteemi paindlikkuse, nutivõrkude, energiasalvestuse, hajatootmise, tarbijakaitse ja konkurentsivõimega energia jaemüügisektoris, et tagada 2030. aastaks taastuvenergia 100 % osakaalu eesmärgi hallatav täitmine. On oluline, et täielik lõplik kava sisaldaks kõikide energiatoetuste ning riigis nende toetuste, eelkõige fossiilkütuste toetuste, järkjärguliseks kõrvaldamiseks võetavate poliitikasuundade, meetmete ja ajakava üksikasjalikku kirjeldust. Ühtlasi oleks hea esitada kavas teave selle kohta, kuidas võivad kliimamuutuste riskid mõjutada energiavarustust. Teadustegevuse, innovatsiooni ja konkurentsivõime valdkonnas seatud eesmärgid peavad toetama muudes Euroopa Liidu poliitikavaldkondades kavandatud jõupingutusi.

| (14) | Lõplikule lõimitud riiklikule kliima- ja energiakavale tuleks kasuks, kui selles esitatakse veelgi põhjalikum analüüs selle kohta, milline on vähese CO2-heitega tehnoloogialahenduste, sealhulgas CO2-heidet vähendavate energeetikasektori ja CO2-mahukate tööstussektorite praegune seisund üleilmsel turul. Energiatehnoloogia ekspordi strateegiat aluseks võttes võiks lõplikusse kavasse lisada tulevikuks väljatöötatavad mõõdetavad eesmärgid ning nende saavutamiseks kavandatud poliitikasuunad ja meetmed. Lõplikus lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas võiks ka rõhutada kasvuhoonegaaside heite vähendamist, mis tuleneb ringmajanduses ettevõetavast ambitsioonikast tegevusest. |
| --- | --- |

(14)

Lõplikule lõimitud riiklikule kliima- ja energiakavale tuleks kasuks, kui selles esitatakse veelgi põhjalikum analüüs selle kohta, milline on vähese CO2-heitega tehnoloogialahenduste, sealhulgas CO2-heidet vähendavate energeetikasektori ja CO2-mahukate tööstussektorite praegune seisund üleilmsel turul. Energiatehnoloogia ekspordi strateegiat aluseks võttes võiks lõplikusse kavasse lisada tulevikuks väljatöötatavad mõõdetavad eesmärgid ning nende saavutamiseks kavandatud poliitikasuunad ja meetmed. Lõplikus lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas võiks ka rõhutada kasvuhoonegaaside heite vähendamist, mis tuleneb ringmajanduses ettevõetavast ambitsioonikast tegevusest.

| (15) | Komisjon on Taanile antud soovitustes lähtunud Taani poolt esitatud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektist, mis avaldatakse koos käesoleva soovitusega (7), |
| --- | --- |

(15)

Komisjon on Taanile antud soovitustes lähtunud Taani poolt esitatud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektist, mis avaldatakse koos käesoleva soovitusega (7),

SOOVITAB TAANIL TEHA JÄRGMIST:

| 1. | Täpsustada, kuidas kavatseb Taani saavutada 2030. aastaks kasvuhoonegaaside heite eesmärgi –39 % võrreldes 2005. aastaga ELi heitkogustega kauplemise süsteemi mittekuuluvates sektorites tekkiva heite osas, sealhulgas esitades ehitussektori edasise kulutõhususpoliitika, sõnastades täpsemalt kavandatavad transpordipoliitikasuunad ning märkides, kuidas kavatsetakse kasutada paindlikke võimalusi seoses selliste sektorite heitega, mis kuuluvad jõupingutuste jagamist käsitleva otsuse kohaldamisalasse, on seotud maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsandusega ning kuuluvad heitkogustega kauplemise süsteemi. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Püüda anda Taani heakskiidetud panus, s.o taastuvenergia osakaal 55 % aastaks 2030, liidu 2030. aasta taastuvenergia eesmärki, rakendades selleks üksikasjalikke ja arvuliste eesmärkidega poliitikasuundi ja meetmeid, mis on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivist (EL) 2018/2001 (8) tulenevate kohustustega, et see eesmärk õigel ajal ja kulutõhusalt saavutada. Täpsustada muu hulgas soovituslikku trajektoori, mis määruse (EL) 2018/1999 artikli 4 punkti a alapunkti 2 kohaselt hõlmab kõiki võrdlustasemeid. Lisaks esitada veel trajektoorid ja sellekohased meetmed transpordisektoris, et täita direktiivi (EL) 2018/2001 artiklist 25 tulenevat transpordisektori eesmärki. Esitada täiendavad üksikasjad nende erimeetmete kohta, mille abil tagada biomassitarnete kestlikkus ja biomassi säästev kasutamine energeetikasektoris, pidades silmas biomassi osatähtsust Taani energiaallikate jaotuses. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kehtestada märkimisväärselt kõrgem eesmärk lõpp- ja primaarenergia tarbimise vähendamiseks aastaks 2030, pidades silmas asjaolu, et liidus 2030. aastaks seatud energiatõhususeesmärgi saavutamiseks on vaja rohkem pingutada. Esildada ambitsioonikamad poliitikasuunad ja meetmed, mille abil oleks võimalik hüvitada mõju, mis võib kaasneda energiatõhususvaldkonna märgatavalt väiksema rahastamisega ja energiamaksude kokkulepitud vähenemisega, ning mis annaksid 2030. aastaks veelgi suurema energiasäästu. Lisada uued meetmed, mis on ette nähtud direktiivi 2012/27/EL artikliga 7 nõutud energiasäästu saavutamiseks ja mille abil on võimalik sellist säästu saavutada. Eriti oluline on see seoses Taani otsusega peatada praegune energiatõhususkohustuse täitmise kava, mistõttu väheneks lõppenergia säästmise meetmeteks kättesaadav rahastamine. Esitada täpsem selgitus tegelike meetmete kohta, mille abil on võimalik saavutada transpordisektorile ja sõidukitele kehtestatud kõrged keskkonnasäästlikkus- ja tõhususeesmärgid. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Täpselt sõnastada selged, mõõdetavad ja tulevikku suunatud eesmärgid seoses turgude lõimimisega. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Selgitada täpsemalt riiklikke ja rahastamiseesmärke teadustegevuse, innovatsiooni ja konkurentsivõime valdkonnas (eelkõige seoses energialiiduga), mida on vaja saavutada kuni 2030. aastani, nii et need oleksid hõlpsalt mõõdetavad ning toetaksid lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas muudes valdkondades seatud eesmärkide täitmist. Toetada nende eesmärkide saavutamist konkreetsete ja piisavate poliitikasuundade ja meetmetega, sealhulgas teiste liikmesriikidega koos välja töötatavate suundade ja meetmetega, näiteks Euroopa energiatehnoloogia strateegilise kava kaudu. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Laiendada praegust head piirkondlikku koostööd, eelkõige teiste Põhjamaadega (Soome, Island, Norra ja Rootsi) ning Balti riikidega (Eesti, Läti ja Leedu), kasutades ka muid koostöövõimalusi. Võimalikud tihedama koostöö võimalused taastuvenergeetika valdkonnas hõlmavad süsteemi kavandatud statistilist ümberkorraldamist või taastuvenergia hübriidsüsteemide projekte, kus avamere tuuleenergia on seotud rohkem kui ühe turuga. Teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas hõlmavad need uurimisprogrammide ühtlustamist, kooskõlastatud rahastamist ja teiste liikmestriikide ning liidu programmide ja algatuste vahelise koostoime väljaselgitamist. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Laiendada investeerimisvajaduste kohta esitatud analüüsi prognoosidega avaliku ja erasektori investeerimisvajaduste kohta seoses kavandatud poliitikasuundadega, et saavutada kuni 2030. aastani kehtestatud kliima- ja energiaeesmärgid, ning näidata nende poliitikasuundade võimalikud rahastamise allikad. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Loetleda kõik energiatoetused, sealhulgas eelkõige fossiilkütuste toetused, ning võetud ja kavandatud meetmed nende järkjärguliseks kõrvaldamiseks. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Täiendada kliimamuutuste mõju leevendamise poliitika ja õhusaastepoliitika heakskiidetud lõimimist täpsemate arvandmetega, lisades vähemalt nõutava teabe kavandatud poliitikasuundade ja meetmete alusel prognoositud õhusaasteainete heite kohta. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Paremini lõimida kavva ausa ja õiglase ülemineku aspektid ning eelkõige täpsustada kavandatud eesmärkide, poliitikasuundade ja meetmete mõju sotsiaalvaldkonnale, tööhõivele ja oskustele. |
| --- | --- |

10.

Brüssel, 18. juuni 2019

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Miguel ARIAS CAÑETE

---

(1)  ELT L 328, 21.12.2018, lk 1.

1

(2)  SWD(2019) 275.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiiv 2012/27/EL, milles käsitletakse energiatõhusust, muudetakse direktiive 2009/125/EÜ ja 2010/30/EL ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2004/8/EÜ ja 2006/32/EÜ (ELT L 315, 14.11.2012, lk 1).

3

(4)  SWD (2019) 1003 final.

4

(5)  COM (2019) 504 final, 5. juuni 2019.

5

(6)  SWD(2019) 275.

6

(7)  SWD(2019) 275.

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/2001 taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (ELT L 328, 21.12.2018, lk 82).

8

---

| 3.9.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/17 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/17

---

KOMISJONI SOOVITUS,

18. juuni 2019,

Saksamaa lõimitud riikliku energia- ja kliimakava (2021–2030) projekti kohta

(2019/C 297/05)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta määrust (EL) 2018/1999, milles käsitletakse energialiidu ja kliimameetmete juhtimist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 663/2009 ja (EÜ) nr 715/2009, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/22/EÜ, 98/70/EÜ, 2009/31/EÜ, 2009/73/EÜ, 2010/31/EL, 2012/27/EL ja 2013/30/EL ning nõukogu direktiive 2009/119/EÜ ja (EL) 2015/652 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 525/2013, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peavad liikmesriigid esitama komisjonile ajavahemikku 2021–2030 hõlmava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kooskõlas kõnealuse määruse artikli 3 lõikega 1 ja I lisaga. Esimesed lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektid tuli esitada 31. detsembriks 2018. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peavad liikmesriigid esitama komisjonile ajavahemikku 2021–2030 hõlmava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kooskõlas kõnealuse määruse artikli 3 lõikega 1 ja I lisaga. Esimesed lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektid tuli esitada 31. detsembriks 2018.

| (2) | Saksamaa esitas oma lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti 20. detsembril 2018. Selle kava projekti esitamisega algab komisjoni ja liikmesriikide vahelise järkjärgulise protsessi esimene etapp, et kõnealused energia- ja kliimakavad lõplikult vormistada ja seejärel ellu rakendada. |
| --- | --- |

(2)

Saksamaa esitas oma lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti 20. detsembril 2018. Selle kava projekti esitamisega algab komisjoni ja liikmesriikide vahelise järkjärgulise protsessi esimene etapp, et kõnealused energia- ja kliimakavad lõplikult vormistada ja seejärel ellu rakendada.

| (3) | Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peab komisjon hindama lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade projekte. Komisjon hindas põhjalikult Saksamaa lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti ning võttis seejuures arvesse määruse (EL) 2018/1999 asjakohaseid sätteid. Kõnealune hinnang (2) avaldatakse koos käesoleva soovitusega. Allpool esitatud soovitused põhinevad sellel hinnangul. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peab komisjon hindama lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade projekte. Komisjon hindas põhjalikult Saksamaa lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti ning võttis seejuures arvesse määruse (EL) 2018/1999 asjakohaseid sätteid. Kõnealune hinnang (2) avaldatakse koos käesoleva soovitusega. Allpool esitatud soovitused põhinevad sellel hinnangul.

| (4) | Eelkõige käsitletakse komisjoni soovitustes järgmist: i) eesmärkide ja panuste ulatuslikkus, et ühiselt saavutada energialiidu eesmärgid, eriti liidu 2030. aasta taastuvenergia- ja energiatõhususeesmärgid, samuti elektrivõrkude omavahelise ühendatuse tase, mille liikmesriik on 2030. aastaks eesmärgiks seadnud; ii) liikmesriikide ja liidu tasandi eesmärkidega seotud poliitikasuunad ja meetmed ning muud poliitikasuunad ja meetmed, mis võivad piiriüleselt asjakohased olla; iii) täiendavad poliitikasuunad ja meetmed, mida võidakse nõuda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades; iv) lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas esitatud olemasolevate ning kavandatud poliitikasuundade ja meetmete koostoime ja järjepidevus energialiidu ühe mõõtme ning eri mõõtmete piires. |
| --- | --- |

(4)

Eelkõige käsitletakse komisjoni soovitustes järgmist: i) eesmärkide ja panuste ulatuslikkus, et ühiselt saavutada energialiidu eesmärgid, eriti liidu 2030. aasta taastuvenergia- ja energiatõhususeesmärgid, samuti elektrivõrkude omavahelise ühendatuse tase, mille liikmesriik on 2030. aastaks eesmärgiks seadnud; ii) liikmesriikide ja liidu tasandi eesmärkidega seotud poliitikasuunad ja meetmed ning muud poliitikasuunad ja meetmed, mis võivad piiriüleselt asjakohased olla; iii) täiendavad poliitikasuunad ja meetmed, mida võidakse nõuda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades; iv) lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas esitatud olemasolevate ning kavandatud poliitikasuundade ja meetmete koostoime ja järjepidevus energialiidu ühe mõõtme ning eri mõõtmete piires.

| (5) | Soovituste väljatöötamisel võttis komisjon ühelt poolt arvesse vajadust liita kõigi liikmesriikide kavandatud arvulised panused, et hinnata eesmärki liidu tasandil, ning teiselt poolt vajadust anda asjaomasele liikmesriigile piisavalt aega võtta komisjoni soovitusi nõuetekohaselt arvesse enne oma lõimitud riikliku energia- ja kliimakava lõplikku vormistamist. |
| --- | --- |

(5)

Soovituste väljatöötamisel võttis komisjon ühelt poolt arvesse vajadust liita kõigi liikmesriikide kavandatud arvulised panused, et hinnata eesmärki liidu tasandil, ning teiselt poolt vajadust anda asjaomasele liikmesriigile piisavalt aega võtta komisjoni soovitusi nõuetekohaselt arvesse enne oma lõimitud riikliku energia- ja kliimakava lõplikku vormistamist.

| (6) | Komisjoni soovitused liikmesriikide taastuvenergiaeesmärkide kohta põhinevad määruse (EL) 2018/1999 II lisas esitatud valemil, mis tugineb objektiivsetele kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(6)

Komisjoni soovitused liikmesriikide taastuvenergiaeesmärkide kohta põhinevad määruse (EL) 2018/1999 II lisas esitatud valemil, mis tugineb objektiivsetele kriteeriumidele.

| (7) | Energiatõhususalaste soovituste puhul on komisjon lähtunud hinnangust, mis on antud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektis esitatud riiklike eesmärkide ulatusele võrreldes liidu tasandi eesmärkide saavutamiseks vajalike ühiste jõupingutustega, võttes vajaduse korral arvesse teavet riigi konkreetse eripära kohta. Riikide lõplik panus energiatõhususse peaks kajastama nende kulutõhusa energiasäästu potentsiaali ning seda peaks toetama kindla, pikaajalise hoonete renoveerimise strateegiaga ja sellekohaste meetmetega, et täita Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/27/EL (3) artiklist 7 tulenevaid kohustusi. Samuti peaksid liikmesriigid tõendama, et on nõuetekohaselt võtnud arvesse energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet, ja selgitama täpsemalt, kuidas aitab energiatõhusus kulutõhusalt saavutada riigi eesmärgid kujundada välja vähese CO2-heitega konkurentsivõimeline majandus, tagada energiavarustuskindlus ning leida lahendus energiaostuvõimetuse probleemile. |
| --- | --- |

(7)

Energiatõhususalaste soovituste puhul on komisjon lähtunud hinnangust, mis on antud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektis esitatud riiklike eesmärkide ulatusele võrreldes liidu tasandi eesmärkide saavutamiseks vajalike ühiste jõupingutustega, võttes vajaduse korral arvesse teavet riigi konkreetse eripära kohta. Riikide lõplik panus energiatõhususse peaks kajastama nende kulutõhusa energiasäästu potentsiaali ning seda peaks toetama kindla, pikaajalise hoonete renoveerimise strateegiaga ja sellekohaste meetmetega, et täita Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/27/EL (3) artiklist 7 tulenevaid kohustusi. Samuti peaksid liikmesriigid tõendama, et on nõuetekohaselt võtnud arvesse energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet, ja selgitama täpsemalt, kuidas aitab energiatõhusus kulutõhusalt saavutada riigi eesmärgid kujundada välja vähese CO2-heitega konkurentsivõimeline majandus, tagada energiavarustuskindlus ning leida lahendus energiaostuvõimetuse probleemile.

| (8) | Vastavalt juhtimismäärusele peavad liikmesriigid andma üldülevaate investeeringutest, mis on vajalikud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektis esitatud eesmärkide ja panuste saavutamiseks, ning üldhinnangu nende investeeringute allikate kohta. Lõimitud riiklikud energia- ja kliimakavad peaksid tagama riikide poliitikasuundade ja meetmete läbipaistvuse ja prognoositavuse ning seega investeerimiskindluse. |
| --- | --- |

(8)

Vastavalt juhtimismäärusele peavad liikmesriigid andma üldülevaate investeeringutest, mis on vajalikud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektis esitatud eesmärkide ja panuste saavutamiseks, ning üldhinnangu nende investeeringute allikate kohta. Lõimitud riiklikud energia- ja kliimakavad peaksid tagama riikide poliitikasuundade ja meetmete läbipaistvuse ja prognoositavuse ning seega investeerimiskindluse.

| (9) | Samal ajal on komisjon Euroopa 2018.–2019. poolaasta ühe osana tähelepanelikult keskendunud liikmesriikide energia- ja kliimapoliitikaga seotud investeerimisvajadustele. Euroopa poolaasta raames on komisjon käsitlenud seda küsimust 2019. aasta aruandes Saksamaa kohta (4) ja komisjoni soovituses, mis käsitleb nõukogu soovitust Saksamaale (5). Lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade projektide hindamisel võttis komisjon arvesse Euroopa poolaasta raames tehtud viimaseid järeldusi ja antud soovitusi. Komisjoni soovitused täiendavad Euroopa poolaasta raames esitatud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi. Ühtlasi peaksid liikmesriigid tagama, et nende lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas võetakse arvesse Euroopa poolaasta raames antud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi. |
| --- | --- |

(9)

Samal ajal on komisjon Euroopa 2018.–2019. poolaasta ühe osana tähelepanelikult keskendunud liikmesriikide energia- ja kliimapoliitikaga seotud investeerimisvajadustele. Euroopa poolaasta raames on komisjon käsitlenud seda küsimust 2019. aasta aruandes Saksamaa kohta (4) ja komisjoni soovituses, mis käsitleb nõukogu soovitust Saksamaale (5). Lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade projektide hindamisel võttis komisjon arvesse Euroopa poolaasta raames tehtud viimaseid järeldusi ja antud soovitusi. Komisjoni soovitused täiendavad Euroopa poolaasta raames esitatud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi. Ühtlasi peaksid liikmesriigid tagama, et nende lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas võetakse arvesse Euroopa poolaasta raames antud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi.

| (10) | Peale selle peab liikmesriik vastavalt juhtimismäärusele võtma nõuetekohaselt arvesse kõiki soovitusi, mis komisjon on andnud 31. detsembriks 2019 esitatava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kohta, ja kui asjaomane liikmesriik ei järgi soovitust või suurt osa sellest, peaks liikmesriik esitama ja avalikustama selle põhjused. |
| --- | --- |

(10)

Peale selle peab liikmesriik vastavalt juhtimismäärusele võtma nõuetekohaselt arvesse kõiki soovitusi, mis komisjon on andnud 31. detsembriks 2019 esitatava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kohta, ja kui asjaomane liikmesriik ei järgi soovitust või suurt osa sellest, peaks liikmesriik esitama ja avalikustama selle põhjused.

| (11) | Vastavalt asjaoludele peaksid liikmesriigid esitama oma lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas ning järgmiste aastate ajakohastatud versioonides need samad andmed, mis nad esitavad Eurostatile või Euroopa Keskkonnaametile. Ühtede ja samade allikate ning olemasolu korral ka Euroopa statistika kasutamine on oluline modelleerimise ja prognooside lähtestsenaariumi arvutamiseks. Euroopa statistika kasutamine võimaldab paremini võrrelda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades kasutatud andmeid ja prognoose. |
| --- | --- |

(11)

Vastavalt asjaoludele peaksid liikmesriigid esitama oma lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas ning järgmiste aastate ajakohastatud versioonides need samad andmed, mis nad esitavad Eurostatile või Euroopa Keskkonnaametile. Ühtede ja samade allikate ning olemasolu korral ka Euroopa statistika kasutamine on oluline modelleerimise ja prognooside lähtestsenaariumi arvutamiseks. Euroopa statistika kasutamine võimaldab paremini võrrelda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades kasutatud andmeid ja prognoose.

| (12) | Lõplik lõimitud riiklik energia- ja kliimakava peab sisaldama kõiki määruse (EL) 2018/1999 I lisas esitatud üksikasju. Seoses sellega tuleks hinnata kavandatud poliitikasuundade ja meetmete makromajanduslikku mõju ja niivõrd, kui see on võimalik, mõju tervisele, keskkonnale, tööhõivele ja haridusele ning oskustele ja sotsiaalmõju. Lõpliku lõimitud riikliku kliima- ja energiakava ettevalmistamisse tuleb kaasata avalikkus ja muud sidusrühmad. Neid ja muid üksikasju on kirjeldatud käesoleva soovitusega koos avaldatud talituste töödokumendis (6). |
| --- | --- |

(12)

Lõplik lõimitud riiklik energia- ja kliimakava peab sisaldama kõiki määruse (EL) 2018/1999 I lisas esitatud üksikasju. Seoses sellega tuleks hinnata kavandatud poliitikasuundade ja meetmete makromajanduslikku mõju ja niivõrd, kui see on võimalik, mõju tervisele, keskkonnale, tööhõivele ja haridusele ning oskustele ja sotsiaalmõju. Lõpliku lõimitud riikliku kliima- ja energiakava ettevalmistamisse tuleb kaasata avalikkus ja muud sidusrühmad. Neid ja muid üksikasju on kirjeldatud käesoleva soovitusega koos avaldatud talituste töödokumendis (6).

| (13) | Võttes arvesse kava projektis esitatud üldiselt häid energia- ja kliimapoliitika eesmärke, võiks lõplikus kavas kirjeldada kõnealuste eesmärkide peamist koostoimet nii riikliku eesmärgi ambitsioonikuse kui ka ajutiste, kavandatud, täiendatavate ja olemasolevate poliitikavahendite seisukohast. Kirjeldades täpsemalt eri majandussektorite ühendamise ja sellega seotud stiimulite struktuuri, oleks võimalik põhjalikumalt käsitelda poliitikasuundade ja meetmete sidusust energialiidu mõõtmete sees ja nende vahel. Seoses sellega võiks kindlaks määrata kõigi energialiidu mõõtmete investeerimisvajadused, hoides ära muutuvate hindade ootamatu mõju nii, et tagatakse energiatoetuste järkjärguline kaotamine pikas perspektiivis, ning võiks kaaluda meetmeid, mis energiaostuvõimetuse probleemi lahendamisega aitavad leevendada haavatavatele tarbijatele avalduvat mõju. Põhjalikum mõjuhinnang võimaldaks käsitleda poliitikaseoseid, nt võiks esitada kvantitatiivsed andmed maakasutusest, maakasutuse muutusest ja metsandusest pärineva arvestusliku heite ja selle heite sidumise mõju kohta kestlike biomassitarnete seisukohast ning käsitleda kliimamuutusest tulenevaid energiajulgeoleku riske. Kui lõplikus kavas esitataks kvantitatiivne ülevaade eri paindlikkusallikatest, mis on vajalikud selleks, et võtta elektrisüsteemis arvesse taastuvenergia suurenevat osakaalu, võimaldaks see käsitleda energialiidu mõõtmete täiendavaid seoseid. Esitada võiks põhjalikuma teabe selle kohta, kuidas energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet võetakse eri riiklike poliitikasuundade ja meetmete puhul arvesse energialiidu eri mõõtmete lõikes. |
| --- | --- |

(13)

Võttes arvesse kava projektis esitatud üldiselt häid energia- ja kliimapoliitika eesmärke, võiks lõplikus kavas kirjeldada kõnealuste eesmärkide peamist koostoimet nii riikliku eesmärgi ambitsioonikuse kui ka ajutiste, kavandatud, täiendatavate ja olemasolevate poliitikavahendite seisukohast. Kirjeldades täpsemalt eri majandussektorite ühendamise ja sellega seotud stiimulite struktuuri, oleks võimalik põhjalikumalt käsitelda poliitikasuundade ja meetmete sidusust energialiidu mõõtmete sees ja nende vahel. Seoses sellega võiks kindlaks määrata kõigi energialiidu mõõtmete investeerimisvajadused, hoides ära muutuvate hindade ootamatu mõju nii, et tagatakse energiatoetuste järkjärguline kaotamine pikas perspektiivis, ning võiks kaaluda meetmeid, mis energiaostuvõimetuse probleemi lahendamisega aitavad leevendada haavatavatele tarbijatele avalduvat mõju. Põhjalikum mõjuhinnang võimaldaks käsitleda poliitikaseoseid, nt võiks esitada kvantitatiivsed andmed maakasutusest, maakasutuse muutusest ja metsandusest pärineva arvestusliku heite ja selle heite sidumise mõju kohta kestlike biomassitarnete seisukohast ning käsitleda kliimamuutusest tulenevaid energiajulgeoleku riske. Kui lõplikus kavas esitataks kvantitatiivne ülevaade eri paindlikkusallikatest, mis on vajalikud selleks, et võtta elektrisüsteemis arvesse taastuvenergia suurenevat osakaalu, võimaldaks see käsitleda energialiidu mõõtmete täiendavaid seoseid. Esitada võiks põhjalikuma teabe selle kohta, kuidas energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet võetakse eri riiklike poliitikasuundade ja meetmete puhul arvesse energialiidu eri mõõtmete lõikes.

| (14) | Suuremat tähelepanu võiks pöörata tööstuse konkurentsivõimele ning Saksamaa konkurentsivõime tugevatele külgedele ja võimalikele probleemidele seoses energiasüsteemi ümberkorraldamisega. Soovitatav oleks esitada mõõdetavad eesmärgid ning nende saavutamiseks ettenähtud poliitikasuunad ja meetmed, esitades asjakohased ettevõtlus-, tööstus- ja hariduspoliitika seosed. Lõplikule lõimitud riiklikule kliima- ja energiakavale tuleks kasuks, kui sellest nähtuks suurem seos ringmajandusega, rõhutades sealset kasvuhoonegaaside heite vähendamise potentsiaali. |
| --- | --- |

(14)

Suuremat tähelepanu võiks pöörata tööstuse konkurentsivõimele ning Saksamaa konkurentsivõime tugevatele külgedele ja võimalikele probleemidele seoses energiasüsteemi ümberkorraldamisega. Soovitatav oleks esitada mõõdetavad eesmärgid ning nende saavutamiseks ettenähtud poliitikasuunad ja meetmed, esitades asjakohased ettevõtlus-, tööstus- ja hariduspoliitika seosed. Lõplikule lõimitud riiklikule kliima- ja energiakavale tuleks kasuks, kui sellest nähtuks suurem seos ringmajandusega, rõhutades sealset kasvuhoonegaaside heite vähendamise potentsiaali.

| (15) | Komisjon on Saksamaale antud soovitustes lähtunud Saksamaa esitatud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektile antud hinnangust, mis avaldatakse koos käesoleva soovitusega, (7) |
| --- | --- |

(15)

Komisjon on Saksamaale antud soovitustes lähtunud Saksamaa esitatud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektile antud hinnangust, mis avaldatakse koos käesoleva soovitusega, (7)

SOOVITAB SAKSAMAAL TEHA JÄRGMIST:

| 1. | Esitada täiendavad kulutõhusad poliitikasuunad ja meetmed eelkõige hoonete-, transpordi- ja põllumajandussektoris, et vähendada prognoositud märkimisväärset lõhet, et saavutada 2030. aastaks kasvuhoonegaaside heite eesmärk –38 % võrreldes 2005. aastaga ELi heitkogustega kauplemise süsteemi mittekuuluvate sektorite heite osas. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Esitada üksikasjalikud arvuliselt väljendatud poliitikasuunad ja meetmed kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2018/2001 (8) sätestatud kohustustega, et Saksamaa eesmärgikohane panus (30 %) liidu 2030. aasta taastuvenergia eesmärki antaks õigel ajal ja kulutõhusalt. Esitada trajektoorid ja konkreetsed meetmed transpordisektoris, et täita direktiivi (EL) 2018/2001 artiklist 25 tulenevat transpordisektori eesmärki. Esitada täiendavad üksikasjad oma tarbeks toodetavat taastuvenergiat ja taastuvenergiakogukondi hõlmavate tugiraamistike kohta kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artiklitega 21 ja 22, sealhulgas haldusmenetluste lihtsustamise kohta. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Näha ette riigi piisavalt ambitsioonikas panus primaar- ja lõppenergia tarbimise jaoks, milles võetakse arvesse vajadust ühiselt saavutada liidu 2030. aasta energiatõhususeesmärk, ning toetada riigi eesmärki poliitikasuundade ja meetmetega, mis tagaksid vastava energiasäästu. Määrata selgelt kindlaks poliitikasuunad, mis kavatsetakse vastu võtta ja mida kavatsetakse rakendada ajavahemikul 2021–2030, nende oodatav mõju, rakendamise ajakava ja vajalik eelarve. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Täpsustada meetmeid, millega toetatakse selliste energiajulgeoleku eesmärkide saavutamist nagu energiasüsteemi mitmekesistamine ja selle sõltuvuse vähendamine, sealhulgas süsteemi paindlikkuse tagamise meetmeid, ning esitada teavet tuumaenergia kasutamise järkjärgulise lõpetamise kohta. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Määrata kindlaks turgude lõimimise tulevikueesmärgid, eelkõige turusignaalide võimendamise ning elektrihinna turukomponentide tegeliku mõju suurendamise meetmed. Lisada ajakava asjakohaste meetmetega, mille eesmärk on kõrvaldada elektrisüsteemi struktuurne ülekoormus, ning näha lõpliku lõimitud riikliku kliima- ja energiakavaga ette turule antavad tõhusad jaotus- ja asukohasignaalid, tehes sellest lähtuvalt suuremat koostööd teiste liikmesriikidega ja võttes arvesse energia siseturu toimimist. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Selgitada täpsemalt riiklikke ja rahastamiseesmärke teadustegevuse, innovatsiooni ja konkurentsivõime valdkonnas (eelkõige seoses energialiiduga), mida on vaja saavutada kuni 2030. aastani, nii et need oleksid hõlpsalt mõõdetavad ning toetaksid lõplikus lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas muude mõõtmeta jaoks seatud eesmärkide täitmist. Toetada nende eesmärkide saavutamist konkreetsete ja piisavate poliitikasuundade ja meetmetega, sealhulgas teiste liikmesriikidega koos välja töötatavate suundade ja meetmetega, näiteks Euroopa energiatehnoloogia strateegilise kava kaudu. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Jätkata lõimitud riikliku energia- ja kliimakava lõplikuks vormistamiseks ja ellurakendamiseks piirkondlikku koostööd vastavates kõrgetasemelistes töörühmades ja korraldada konsultatsioone naaberliikmesriikidega. Seoses sellega keskenduda kivi- ja pruunsöe kasutamise järkjärgulisele lõpetamisele, taastuvate energiaallikate kasutamisele ja energia siseturule, käsitledes selliseid teemasid nagu ühendatuse tase ja võimsus alates 2021. aastast, piirkondlikud koostöömeetmed seoses süsteemi piisavuse hindamisega, energiasüsteemi õiglane ümberkorraldamine ja muudatused, mida on süsteemi vaja teha, et võtta arvesse taastuvate energiaallikate osakaalu suurenemist, mis peaks muutma piiriülest elektrikaubandust, suurendades samal ajal vajadust süsteemi paindlikkuse järele. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Laiendata elektri ülekandmise taristu kohta esitatud investeerimisvajaduste analüüsi, andes üldhinnangu investeerimisvajadustele, et saavutada energia- ja kliimaeesmärgid. Anda üldhinnang kõnealuste investeeringute allikatele, sealhulgas asjakohasele rahastamisele riigi, piirkonna ja liidu tasandil. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Loetleda kõik energiatoetused, sealhulgas eelkõige fossiilkütuste toetused, ning võetud ja kavandatud meetmed nende järkjärguliseks kõrvaldamiseks. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Lisada analüüs selle kohta, milline on koostoime õhukvaliteeti ja õhkuheidet käsitlevate meetmetega, ning kirjeldada mõju õhusaastele eri stsenaariumide korral ja esitada vastavad arvandmed, lisades sellekohase teabe, ning võtta arvesse eri valdkondade omavahelist koostoimet ja kompromisside mõju. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Lõimida kavva ausa ja õiglase ülemineku aspektid ning eelkõige täpsustada energiasüsteemi ümberkorraldamise ning kivisöe kasutamise kavandatud järkjärgulise lõpetamise või muudes CO2-mahukates sektorites tehtavate kohanduste sotsiaalmajanduslikku mõju. Kirjelda poliitikasuundade ja meetmete vastavat mõju sotsiaalvaldkonnale, tööhõivele ja oskustele. Töötada välja täpsem energiaostuvõimetuse probleemi lahendamise kord, sealhulgas anda sihtotstarbeline hinnang energiaostuvõimetuse probleemile vastavalt määrusele (EL) 2018/1999. |
| --- | --- |

11.

Brüssel, 18. juuni 2019

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Miguel ARIAS CAÑETE

---

(1)  ELT L 328, 21.12.2018, lk 1.

1

(2)  SWD(2019) 229.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiiv 2012/27/EL, milles käsitletakse energiatõhusust, muudetakse direktiive 2009/125/EÜ ja 2010/30/EL ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2004/8/EÜ ja 2006/32/EÜ (ELT L 315, 14.11.2012, lk 1).

3

(4)  SWD (2019) 1004 final.

4

(5)  COM (2019) 505 final, 5. juuni 2019.

5

(6)  SWD(2019) 229.

6

(7)  SWD(2019) 229.

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/2001 taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (ELT L 328, 21.12.2018, lk 82).

8

---

| 3.9.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/21 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/21

---

KOMISJONI SOOVITUS,

18. juuni 2019,

Eesti lõimitud riikliku energia- ja kliimakava (2021–2030) projekti kohta

(2019/C 297/06)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta määrust (EL) 2018/1999, milles käsitletakse energialiidu ja kliimameetmete juhtimist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 663/2009 ja (EÜ) nr 715/2009, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/22/EÜ, 98/70/EÜ, 2009/31/EÜ, 2009/73/EÜ, 2010/31/EL, 2012/27/EL ja 2013/30/EL ning nõukogu direktiive 2009/119/EÜ ja (EL) 2015/652 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 525/2013, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peavad liikmesriigid esitama komisjonile ajavahemikku 2021–2030 hõlmava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kooskõlas kõnealuse määruse artikli 3 lõikega 1 ja I lisaga. Esimesed lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektid tuli esitada 31. detsembriks 2018. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peavad liikmesriigid esitama komisjonile ajavahemikku 2021–2030 hõlmava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kooskõlas kõnealuse määruse artikli 3 lõikega 1 ja I lisaga. Esimesed lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektid tuli esitada 31. detsembriks 2018.

| (2) | Eesti esitas oma lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti 28. detsembril 2018. Selle kavaprojekti esitamisega algab komisjoni ja liikmesriikide vahelise järkjärgulise protsessi esimene etapp, et kõnealused energia- ja kliimakavad lõplikult vormistada ja seejärel ellu rakendada. |
| --- | --- |

(2)

Eesti esitas oma lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti 28. detsembril 2018. Selle kavaprojekti esitamisega algab komisjoni ja liikmesriikide vahelise järkjärgulise protsessi esimene etapp, et kõnealused energia- ja kliimakavad lõplikult vormistada ja seejärel ellu rakendada.

| (3) | Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peab komisjon hindama lõimitud riikliku energia- ja kliimakavade projekte. Komisjon hindas põhjalikult Eesti lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti ning võttis seejuures arvesse määruse (EL) 2018/1999 asjakohaseid üksikasju. Kõnealune hinnang (2) avaldatakse koos käesoleva soovitusega. Allpool esitatud soovitused põhinevad sellel hinnangul. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peab komisjon hindama lõimitud riikliku energia- ja kliimakavade projekte. Komisjon hindas põhjalikult Eesti lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti ning võttis seejuures arvesse määruse (EL) 2018/1999 asjakohaseid üksikasju. Kõnealune hinnang (2) avaldatakse koos käesoleva soovitusega. Allpool esitatud soovitused põhinevad sellel hinnangul.

| (4) | Eelkõige käsitletakse komisjon soovitustes järgmist: i) eesmärkide ja panuste ulatuslikkus, et ühiselt saavutada energialiidu eesmärgid, eriti liidu 2030. aasta taastuvenergia- ja energiatõhususeesmärgid, samuti elektrivõrkude omavahelise ühendatuse tase, mille liikmesriik on 2030. aastaks eesmärgiks seadnud; ii) liikmesriikide ja liidu tasandi eesmärkidega seotud poliitikasuunad ja meetmed ning muud poliitikasuunad ja meetmed, mis võivad piiriüleselt asjakohased olla; iii) täiendavad poliitikasuunad ja meetmed, mida võidakse nõuda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades; iv) lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas esitatud olemasolevate ning kavandatud poliitikasuundade ja meetmete koostoime ja järjepidevus energialiidu ühe mõõtme ning eri mõõtmete piires. |
| --- | --- |

(4)

Eelkõige käsitletakse komisjon soovitustes järgmist: i) eesmärkide ja panuste ulatuslikkus, et ühiselt saavutada energialiidu eesmärgid, eriti liidu 2030. aasta taastuvenergia- ja energiatõhususeesmärgid, samuti elektrivõrkude omavahelise ühendatuse tase, mille liikmesriik on 2030. aastaks eesmärgiks seadnud; ii) liikmesriikide ja liidu tasandi eesmärkidega seotud poliitikasuunad ja meetmed ning muud poliitikasuunad ja meetmed, mis võivad piiriüleselt asjakohased olla; iii) täiendavad poliitikasuunad ja meetmed, mida võidakse nõuda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades; iv) lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas esitatud olemasolevate ning kavandatud poliitikasuundade ja meetmete koostoime ja järjepidevus energialiidu ühe mõõtme ning eri mõõtmete piires.

| (5) | Soovituste väljatöötamisel võttis komisjon ühelt poolt arvesse vajadust liita kõigi liikmesriikide kavandatud arvulised panused, et hinnata eesmärki liidu tasandil, ning teiselt poolt vajadust anda asjaomasele liikmesriigile piisavalt aega võtta komisjoni soovitusi nõuetekohaselt arvesse enne oma lõimitud riikliku energia- ja kliimakava lõplikku vormistamist. |
| --- | --- |

(5)

Soovituste väljatöötamisel võttis komisjon ühelt poolt arvesse vajadust liita kõigi liikmesriikide kavandatud arvulised panused, et hinnata eesmärki liidu tasandil, ning teiselt poolt vajadust anda asjaomasele liikmesriigile piisavalt aega võtta komisjoni soovitusi nõuetekohaselt arvesse enne oma lõimitud riikliku energia- ja kliimakava lõplikku vormistamist.

| (6) | Komisjoni soovitused liikmesriikide taastuvenergiaeesmärkide kohta põhinevad määruse (EL) 2018/1999 II lisas esitatud valemil, mis tugineb objektiivsetele kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(6)

Komisjoni soovitused liikmesriikide taastuvenergiaeesmärkide kohta põhinevad määruse (EL) 2018/1999 II lisas esitatud valemil, mis tugineb objektiivsetele kriteeriumidele.

| (7) | Energiatõhususalaste soovituste puhul on komisjon lähtunud hinnangust, mis on antud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektides esitatud riiklike eesmärkide ulatusele võrreldes liidu tasandi eesmärkide saavutamiseks vajalike ühiste jõupingutustega, võttes vajaduse korral arvesse teavet riigi konkreetse eripära kohta. Riikide lõplik panus energiatõhususse peaks kajastama nende kulutõhusa energiasäästu potentsiaali ning seda peaks toetama kindla, pikaajalise hoonete renoveerimise strateegiaga ja sellekohaste meetmetega, et täita Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/27/EL (3) artiklist 7 tulenevaid kohustusi. Samuti peaksid liikmesriigid tõendama, et on nõuetekohaselt võtnud arvesse esimest energiatõhususe põhimõtet, ja selgitama täpsemalt, kuidas aitab energiatõhusus kulutõhusalt saavutada riigi eesmärgid kujundada välja vähese CO2-sisaldusega konkurentsivõimeline majandus, tagada energiavarustuskindlus ning leida lahendus energiaostuvõimetuse probleemile. |
| --- | --- |

(7)

Energiatõhususalaste soovituste puhul on komisjon lähtunud hinnangust, mis on antud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektides esitatud riiklike eesmärkide ulatusele võrreldes liidu tasandi eesmärkide saavutamiseks vajalike ühiste jõupingutustega, võttes vajaduse korral arvesse teavet riigi konkreetse eripära kohta. Riikide lõplik panus energiatõhususse peaks kajastama nende kulutõhusa energiasäästu potentsiaali ning seda peaks toetama kindla, pikaajalise hoonete renoveerimise strateegiaga ja sellekohaste meetmetega, et täita Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/27/EL (3) artiklist 7 tulenevaid kohustusi. Samuti peaksid liikmesriigid tõendama, et on nõuetekohaselt võtnud arvesse esimest energiatõhususe põhimõtet, ja selgitama täpsemalt, kuidas aitab energiatõhusus kulutõhusalt saavutada riigi eesmärgid kujundada välja vähese CO2-sisaldusega konkurentsivõimeline majandus, tagada energiavarustuskindlus ning leida lahendus energiaostuvõimetuse probleemile.

| (8) | Vastavalt juhtimismäärusele peavad liikmesriigid andma üldülevaate investeeringutest, mis on vajalikud lõimitud riiklikus energia- ja kliimakava projektis esitatud eesmärkide ja panuste saavutamiseks, ning üldhinnangu nende investeeringute allikate kohta. Lõimitud riiklikud energia- ja kliimakavad peaksid tagama riikide poliitikasuundade ja meetmete läbipaistvuse ja prognoositavuse ning seega investeerimiskindluse. |
| --- | --- |

(8)

Vastavalt juhtimismäärusele peavad liikmesriigid andma üldülevaate investeeringutest, mis on vajalikud lõimitud riiklikus energia- ja kliimakava projektis esitatud eesmärkide ja panuste saavutamiseks, ning üldhinnangu nende investeeringute allikate kohta. Lõimitud riiklikud energia- ja kliimakavad peaksid tagama riikide poliitikasuundade ja meetmete läbipaistvuse ja prognoositavuse ning seega investeerimiskindluse.

| (9) | Samal ajal on komisjon Euroopa 2018.–2019. poolaasta ühe osana tähelepanelikult keskendunud liikmesriikide energia- ja kliimapoliitikaga seotud investeeringute vajadustele. Euroopa poolaasta raames on komisjon käsitlenud seda küsimust 2019. aasta aruandes Eesti kohta (4) ja komisjoni soovituses, mis käsitleb nõukogu soovitust Eestile (5). Lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektide hindamisel võttis komisjon arvesse Euroopa poolaasta raames tehtud viimaseid järeldusi ja antud soovitusi. Komisjoni soovitused täiendavad Euroopa poolaasta raames esitatud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi. Ühtlasi peaksid liikmesriigid tagama, et nende lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas võetakse arvesse Euroopa poolaasta raames antud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi. |
| --- | --- |

(9)

Samal ajal on komisjon Euroopa 2018.–2019. poolaasta ühe osana tähelepanelikult keskendunud liikmesriikide energia- ja kliimapoliitikaga seotud investeeringute vajadustele. Euroopa poolaasta raames on komisjon käsitlenud seda küsimust 2019. aasta aruandes Eesti kohta (4) ja komisjoni soovituses, mis käsitleb nõukogu soovitust Eestile (5). Lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektide hindamisel võttis komisjon arvesse Euroopa poolaasta raames tehtud viimaseid järeldusi ja antud soovitusi. Komisjoni soovitused täiendavad Euroopa poolaasta raames esitatud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi. Ühtlasi peaksid liikmesriigid tagama, et nende lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas võetakse arvesse Euroopa poolaasta raames antud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi.

| (10) | Peale selle peab liikmesriik vastavalt juhtimismäärusele võtma nõuetekohaselt arvesse kõiki soovitusi, mis komisjon on andnud 31. detsembriks 2019 esitatava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kohta, ja kui asjaomane liikmesriik ei järgi soovitust või suurt osa sellest, peaks liikmesriik esitama ja avalikustama selle põhjused. |
| --- | --- |

(10)

Peale selle peab liikmesriik vastavalt juhtimismäärusele võtma nõuetekohaselt arvesse kõiki soovitusi, mis komisjon on andnud 31. detsembriks 2019 esitatava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kohta, ja kui asjaomane liikmesriik ei järgi soovitust või suurt osa sellest, peaks liikmesriik esitama ja avalikustama selle põhjused.

| (11) | Vastavalt asjaoludele peaksid liikmesriigid esitama oma lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas ning järgmise aastate ajakohastatud versioonides need samad andmed, mis nad esitavad Eurostatile või Euroopa Keskkonnaametile. Ühtede ja samade allikate ning olemasolu korral ka Euroopa statistika kasutamine on oluline modelleerimise ja prognooside lähtestsenaariumi arvutamiseks. Euroopa statistika kasutamine võimaldab paremini võrrelda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades kasutatud andmeid ja prognoose. |
| --- | --- |

(11)

Vastavalt asjaoludele peaksid liikmesriigid esitama oma lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas ning järgmise aastate ajakohastatud versioonides need samad andmed, mis nad esitavad Eurostatile või Euroopa Keskkonnaametile. Ühtede ja samade allikate ning olemasolu korral ka Euroopa statistika kasutamine on oluline modelleerimise ja prognooside lähtestsenaariumi arvutamiseks. Euroopa statistika kasutamine võimaldab paremini võrrelda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades kasutatud andmeid ja prognoose.

| (12) | Lõplik lõimitud riiklik energia- ja kliimakava peab sisaldama kõiki määruse (EL) 2018/1999 I lisas esitatud üksikasju. Seoses sellega tuleks hinnata kavandatud poliitikasuundade ja meetmete makromajanduslikku mõju ja niivõrd, kui see on võimalik, mõju tervisele, keskkonnale, tööhõivele ja haridusele ning oskustele ja sotsiaalmõju. Lõpliku lõimitud riikliku kliima- ja energiakava ettevalmistamisse tuleb kaasata avalikkus ja muud sidusrühmad. Neid ja muid asjaolusid on kirjeldatud käesoleva soovitusega koos avaldatud talituste töödokumendis (6). |
| --- | --- |

(12)

Lõplik lõimitud riiklik energia- ja kliimakava peab sisaldama kõiki määruse (EL) 2018/1999 I lisas esitatud üksikasju. Seoses sellega tuleks hinnata kavandatud poliitikasuundade ja meetmete makromajanduslikku mõju ja niivõrd, kui see on võimalik, mõju tervisele, keskkonnale, tööhõivele ja haridusele ning oskustele ja sotsiaalmõju. Lõpliku lõimitud riikliku kliima- ja energiakava ettevalmistamisse tuleb kaasata avalikkus ja muud sidusrühmad. Neid ja muid asjaolusid on kirjeldatud käesoleva soovitusega koos avaldatud talituste töödokumendis (6).

| (13) | Eesti peaks oma lõplikus kavas võtma arvesse kavandatud poliitikasuundade ja meetmete vahelisi seoseid ning eelkõige arvestama energiatõhususe esimese põhimõtte mõju süsihappegaasiheite tunduvale vähendamisele, energiajulgeolekule ja energia siseturule. Seejuures on olulised asjaolud energiatõhususe osatähtsus energiaimpordist sõltuvuse vähendamisel ja põlevkivist toodetud elektrienergia vähenemise mõju kompenseerimine, pidades ühtlasi silmas eesmärki suurendada taastuvate energiaallikate osakaalu ja tagada tulevikus piisav elektrienergia tootmise võimsus. Veel üks asjassepuutuv teema on kliimamuutustega seotud riskide mõju energiavarustusele. Eesti peaks eelkõige täpsustama poliitikasuundade ja meetmete ellurakendamise olukorda ja mõju ning esitama kasvuhoonegaaside heite prognoosid poliitikasektorite kaupa (sellise sektori heide, mida hõlmab ELi heitkogustega kauplemise süsteem, ja sellise sektori heide, mida hõlmab jõupingutuste jagamist käsitlev otsus ning maakasutusest, maakasutuse muutumisest ja metsandusest tulenev heide). Samamoodi peavad teadustegevuse, innovatsiooni ja konkurentsivõime valdkonnas seatud eesmärgid toetama muudes Euroopa Liidu poliitikavaldkondades kavandatud jõupingutusi. |
| --- | --- |

(13)

Eesti peaks oma lõplikus kavas võtma arvesse kavandatud poliitikasuundade ja meetmete vahelisi seoseid ning eelkõige arvestama energiatõhususe esimese põhimõtte mõju süsihappegaasiheite tunduvale vähendamisele, energiajulgeolekule ja energia siseturule. Seejuures on olulised asjaolud energiatõhususe osatähtsus energiaimpordist sõltuvuse vähendamisel ja põlevkivist toodetud elektrienergia vähenemise mõju kompenseerimine, pidades ühtlasi silmas eesmärki suurendada taastuvate energiaallikate osakaalu ja tagada tulevikus piisav elektrienergia tootmise võimsus. Veel üks asjassepuutuv teema on kliimamuutustega seotud riskide mõju energiavarustusele. Eesti peaks eelkõige täpsustama poliitikasuundade ja meetmete ellurakendamise olukorda ja mõju ning esitama kasvuhoonegaaside heite prognoosid poliitikasektorite kaupa (sellise sektori heide, mida hõlmab ELi heitkogustega kauplemise süsteem, ja sellise sektori heide, mida hõlmab jõupingutuste jagamist käsitlev otsus ning maakasutusest, maakasutuse muutumisest ja metsandusest tulenev heide). Samamoodi peavad teadustegevuse, innovatsiooni ja konkurentsivõime valdkonnas seatud eesmärgid toetama muudes Euroopa Liidu poliitikavaldkondades kavandatud jõupingutusi.

| (14) | Lõplikule lõimitud riiklikule kliima- ja energiakavale tuleks kasuks, kui selles esitatakse põhjalik analüüs selle kohta, milline on vähese CO2-heitega tehnoloogia sektori praegune seisund üleilmsel turul, tuues välja konkurentsivõimelised ja võimalikud probleemsed valdkonnad, märkides ära edasised eesmärgid ning poliitikasuunad ja meetmed nende saavutamiseks ning esitades asjakohased seosed ettevõtlus- ja tööstuspoliitika vahel. Samuti tuleks kasuks, kui sellest nähtuks suurem seos ringmajandusega, rõhutades sealset kasvuhoonegaaside heite vähendamise potentsiaali. |
| --- | --- |

(14)

Lõplikule lõimitud riiklikule kliima- ja energiakavale tuleks kasuks, kui selles esitatakse põhjalik analüüs selle kohta, milline on vähese CO2-heitega tehnoloogia sektori praegune seisund üleilmsel turul, tuues välja konkurentsivõimelised ja võimalikud probleemsed valdkonnad, märkides ära edasised eesmärgid ning poliitikasuunad ja meetmed nende saavutamiseks ning esitades asjakohased seosed ettevõtlus- ja tööstuspoliitika vahel. Samuti tuleks kasuks, kui sellest nähtuks suurem seos ringmajandusega, rõhutades sealset kasvuhoonegaaside heite vähendamise potentsiaali.

| (15) | Komisjon on Eestile antud soovitustes lähtunud Eesti poolt esitatud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektist, mis avaldatakse koos käesoleva soovitusega (7), |
| --- | --- |

(15)

Komisjon on Eestile antud soovitustes lähtunud Eesti poolt esitatud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektist, mis avaldatakse koos käesoleva soovitusega (7),

SOOVITAB EESTIL TEHA JÄRGMIST:

| 1. | Täpsustada, kuidas plaanitakse saavutada kasvuhoonegaaside heite eesmärk –13 % võrreldes 2005. aastaga ELi heitkogustega kauplemise süsteemi mittekuuluvate heitkoguste osas, märkides sealhulgas maakasutuse, selle muutumise ja metsandussektori osatähtsuse. Selleks on eelkõige vaja täpsemalt analüüsida kavandatud poliitikasuundade ja määruse (EL) 2018/841 kohaste raamatupidamiseeskirjade kohaldamise ühismõju. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Püüda anda oma heakskiidetud panus, s.o taastuvenergia osakaal 42 % aastaks 2030, liidu 2030. aasta taastuvenergia eesmärki, rakendades selleks üksikasjalikke ja arvuliste eesmärkidega poliitikasuundi ja meetmeid, mis on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivist (EL) 2018/2001 (8) tulenevate kohustustega, et see eesmärk õigel ajal ja kulutõhusalt saavutada. Esitada täiendavad üksikasjad nende meetmete kohta, mis on vajalikud soovitusliku eesmärgi saavutamiseks kütte- ja jahutussektoris vastavalt direktiivi (EL) 2018/2001 artiklile 23 ning selle tagamiseks, et kohaldatakse asjakohaseid meetmeid taastuvate energiaallikate osatähtsuse suurendamiseks, et täita kava projektis transpordisektorile seatud eesmärki ja järgida direktiivi (EL) 2018/2001 artiklit 25. Esitada täiendavad üksikasjad nende erimeetmete kohta, mida kavatsetakse võtta selleks, et tagada biomassi pikaajaline säästev kasutamine energeetikasektoris, pidades silmas biomassi osatähtsust Eesti energiaallikate jaotuses. Esitada meetmed oma tarbeks toodetavat taastuvenergiat ja taastuvenergiakogukondi hõlmavate raamistike loomise kohta kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artiklitega 21 ja 22, sealhulgas haldusmenetluste lihtsustamise kohta. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Seada kõrgem eesmärk lõpp- ja primaarenergia tarbimise vähendamisele aastaks 2030, pidades silmas asjaolu, et liidus 2030. aastaks seatud energiatõhususeesmärgi saavutamiseks on vaja rohkem pingutada. Toetada seda tegevust poliitikasuundade ja meetmetega, mis aitaksid energiasäästu aastaks 2030 veelgi suurendada. Lisada lõplikusse kavasse kõik poliitikasuunad ja meetmed, mida kavatsetakse rakendada energiasäästu kogueesmärgi saavutamiseks, ning esitada nende rakendamise realistlik ajakava ja selge hinnang investeeringuvajaduste kohta. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Täpsustada piisava elektritootmisvõimsuse tagamise meetmeid, pidades silmas taastuvatele energiaallikatele seatud kõrget eesmärki, sealhulgas tarbimiskaja ja energiasalvestusega seotud meetmeid. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Sõnastada täpselt turgude lõimimise tulevikueesmärgid, eelkõige meetmed konkurentsivõimelisemate jaeturgude arendamiseks ja tarbijate suuremaks kaasamiseks jaeturul. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Selgitada täpsemalt riiklikke ja rahastamiseesmärke teadustegevuse, innovatsiooni ja konkurentsivõime valdkonnas (eelkõige seoses energialiiduga), mida on vaja saavutada kuni 2030. aastani, nii et need oleksid hõlpsalt mõõdetavad ning toetaksid lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas muudele valdkondadele seatud eesmärkide täitmist. Toetada nende eesmärkide saavutamist konkreetsete ja piisavate poliitikasuundade ja meetmetega, sealhulgas teiste liikmesriikidega koos väljatöötatavate suundade ja meetmetega, näiteks energiatehnoloogia strateegilise kava kaudu. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Veelgi tihendada praegust Balti riikide (Eesti, Läti ja Leedu) head piirkondlikku koostööd; laiendada seda koostööd uutesse valdkondadesse ja geograafiliselt ka Põhjamaadesse (Taani, Soome, Island, Norra ja Rootsi). Piirkondlikes suhetes tuleks keskenduda energia siseturu ja energiajulgeoleku küsimusele, pidades silmas eesmärki suurendada taastuvatest energiaallikatest toodetava elektri osakaalu elektrisüsteemis ja arvestades seda, et tänu koostööle suureneb elektriimport/-eksport ja vajadus muuta süsteem paindlikumaks; samuti tuleks tähelepanu pöörata transpordisektori CO2-heite tunduvale vähendamisele ja teadustegevusele. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Anda üldülevaade investeeringutest, mida on vaja majanduse moderniseerimiseks energia- ja kliimaeesmärkide seisukohast, ning üldhinnang kõnealuste investeeringute allikatele, sealhulgas asjakohasele rahastamisele riigi, piirkonna ja liidu tasandil. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Loetleda meetmed, mida on võetud ja mida kavandatakse energiatoetuste järkjärguliseks kõrvaldamiseks, eriti seoses fossiilkütustega. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Lisada analüüs selle kohta, milline on vastasmõju õhukvaliteeti ja õhkuheidet käsitlevate meetmetega, ning kirjeldada mõju õhusaastele eri stsenaariumide korral, lisades õhusaasteainete prognoosid, ning võtta arvesse eri valdkondade koostoimet ja kompromisside mõju. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Paremini lõimida kavva ausa ja õiglase ülemineku aspektid ning eelkõige täpsustada kavandatud eesmärkide, poliitikasuundade ja meetmete mõju sotsiaalvaldkonnale, tööhõivele ja oskustele. Töötada välja täpsem energiaostuvõimetuse probleemide lahendamise kord, sealhulgas rõhutades energiatõhususmeetmete kasutamist energiaostuvõimetuse vähendamisel, nagu on sätestatud määruses (EL) 2018/1999. |
| --- | --- |

11.

Brüssel, 18. juuni 2019

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Miguel ARIAS CAÑETE

---

(1)  ELT L 328, 21.12.2018, lk 1.

1

(2)  SWD(2019) 277.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiiv 2012/27/EL, milles käsitletakse energiatõhusust, muudetakse direktiive 2009/125/EÜ ja 2010/30/EL ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2004/8/EÜ ja 2006/32/EÜ (ELT L 315, 14.11.2012, lk 1).

3

(4)  SWD (2019) 1005 final.

4

(5)  COM (2019) 506 final, 5. juuni 2019.

5

(6)  SWD(2019) 277.

6

(7)  SWD(2019) 277.

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/2001 taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (ELT L 328, 21.12.2018, lk 82).

8

---

| 3.9.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/25 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/25

---

KOMISJONI SOOVITUS,

18. juuni 2019,

Iirimaa lõimitud riikliku energia- ja kliimakava (2021–2030) projekti kohta

(2019/C 297/07)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta määrust (EL) 2018/1999, milles käsitletakse energialiidu ja kliimameetmete juhtimist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 663/2009 ja (EÜ) nr 715/2009, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/22/EÜ, 98/70/EÜ, 2009/31/EÜ, 2009/73/EÜ, 2010/31/EL, 2012/27/EL ja 2013/30/EL ning nõukogu direktiive 2009/119/EÜ ja (EL) 2015/652 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 525/2013, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peavad liikmesriigid esitama komisjonile ajavahemikku 2021–2030 hõlmava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kooskõlas kõnealuse määruse artikli 3 lõikega 1 ja I lisaga. Esimesed lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektid tuli esitada 31. detsembriks 2018. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peavad liikmesriigid esitama komisjonile ajavahemikku 2021–2030 hõlmava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kooskõlas kõnealuse määruse artikli 3 lõikega 1 ja I lisaga. Esimesed lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektid tuli esitada 31. detsembriks 2018.

| (2) | Iirimaa esitas oma lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti 21. detsembril 2018. Selle kava projekti esitamisega algab komisjoni ja liikmesriikide vahelise järkjärgulise protsessi esimene etapp, et kõnealused energia- ja kliimakavad lõplikult vormistada ja seejärel ellu rakendada. |
| --- | --- |

(2)

Iirimaa esitas oma lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti 21. detsembril 2018. Selle kava projekti esitamisega algab komisjoni ja liikmesriikide vahelise järkjärgulise protsessi esimene etapp, et kõnealused energia- ja kliimakavad lõplikult vormistada ja seejärel ellu rakendada.

| (3) | Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peab komisjon hindama lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade projekte. Komisjon hindas põhjalikult Iirimaa lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti ning võttis seejuures arvesse määruse (EL) 2018/1999 asjakohaseid sätteid. Kõnealune hinnang (2) avaldatakse koos käesoleva soovitusega. Allpool esitatud soovitused põhinevad sellel hinnangul. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peab komisjon hindama lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade projekte. Komisjon hindas põhjalikult Iirimaa lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti ning võttis seejuures arvesse määruse (EL) 2018/1999 asjakohaseid sätteid. Kõnealune hinnang (2) avaldatakse koos käesoleva soovitusega. Allpool esitatud soovitused põhinevad sellel hinnangul.

| (4) | Eelkõige käsitletakse komisjoni soovitustes järgmist: i) eesmärkide ja panuste ulatuslikkus, et ühiselt saavutada energialiidu eesmärgid, eriti liidu 2030. aasta taastuvenergia- ja energiatõhususeesmärgid, samuti elektrivõrkude omavahelise ühendatuse tase, mille liikmesriik on 2030. aastaks eesmärgiks seadnud; ii) liikmesriikide ja liidu tasandi eesmärkidega seotud poliitikasuunad ja meetmed ning muud poliitikasuunad ja meetmed, mis võivad piiriüleselt asjakohased olla; iii) täiendavad poliitikasuunad ja meetmed, mida võidakse nõuda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades; iv) lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas esitatud olemasolevate ning kavandatud poliitikasuundade ja meetmete koostoime ja järjepidevus energialiidu ühe mõõtme ning eri mõõtmete piires. |
| --- | --- |

(4)

Eelkõige käsitletakse komisjoni soovitustes järgmist: i) eesmärkide ja panuste ulatuslikkus, et ühiselt saavutada energialiidu eesmärgid, eriti liidu 2030. aasta taastuvenergia- ja energiatõhususeesmärgid, samuti elektrivõrkude omavahelise ühendatuse tase, mille liikmesriik on 2030. aastaks eesmärgiks seadnud; ii) liikmesriikide ja liidu tasandi eesmärkidega seotud poliitikasuunad ja meetmed ning muud poliitikasuunad ja meetmed, mis võivad piiriüleselt asjakohased olla; iii) täiendavad poliitikasuunad ja meetmed, mida võidakse nõuda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades; iv) lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas esitatud olemasolevate ning kavandatud poliitikasuundade ja meetmete koostoime ja järjepidevus energialiidu ühe mõõtme ning eri mõõtmete piires.

| (5) | Soovituste väljatöötamisel võttis komisjon ühelt poolt arvesse vajadust liita kõigi liikmesriikide kavandatud arvulised panused, et hinnata eesmärki liidu tasandil, ning teiselt poolt vajadust anda asjaomasele liikmesriigile piisavalt aega võtta komisjoni soovitusi nõuetekohaselt arvesse enne oma lõimitud riikliku energia- ja kliimakava lõplikku vormistamist. |
| --- | --- |

(5)

Soovituste väljatöötamisel võttis komisjon ühelt poolt arvesse vajadust liita kõigi liikmesriikide kavandatud arvulised panused, et hinnata eesmärki liidu tasandil, ning teiselt poolt vajadust anda asjaomasele liikmesriigile piisavalt aega võtta komisjoni soovitusi nõuetekohaselt arvesse enne oma lõimitud riikliku energia- ja kliimakava lõplikku vormistamist.

| (6) | Komisjoni soovitused liikmesriikide taastuvenergiaeesmärkide kohta põhinevad määruse (EL) 2018/1999 II lisas esitatud valemil, mis tugineb objektiivsetele kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(6)

Komisjoni soovitused liikmesriikide taastuvenergiaeesmärkide kohta põhinevad määruse (EL) 2018/1999 II lisas esitatud valemil, mis tugineb objektiivsetele kriteeriumidele.

| (7) | Energiatõhususalaste soovituste puhul on komisjon lähtunud hinnangust, mis on antud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektis esitatud riiklike eesmärkide ulatusele võrreldes liidu tasandi eesmärkide saavutamiseks vajalike ühiste jõupingutustega, võttes vajaduse korral arvesse teavet riigi konkreetse eripära kohta. Riikide lõplik panus energiatõhususse peaks kajastama nende kulutõhusa energiasäästu potentsiaali ning seda peaks toetama kindla, pikaajalise hoonete renoveerimise strateegiaga ja sellekohaste meetmetega, et täita Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/27/EL (3) artiklist 7 tulenevaid kohustusi. Samuti peaksid liikmesriigid tõendama, et on nõuetekohaselt võtnud arvesse energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet, ja selgitama täpsemalt, kuidas aitab energiatõhusus kulutõhusalt saavutada riigi eesmärgid kujundada välja vähese CO2-heitega konkurentsivõimeline majandus, tagada energiavarustuskindlus ning leida lahendus energiaostuvõimetuse probleemile. |
| --- | --- |

(7)

Energiatõhususalaste soovituste puhul on komisjon lähtunud hinnangust, mis on antud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektis esitatud riiklike eesmärkide ulatusele võrreldes liidu tasandi eesmärkide saavutamiseks vajalike ühiste jõupingutustega, võttes vajaduse korral arvesse teavet riigi konkreetse eripära kohta. Riikide lõplik panus energiatõhususse peaks kajastama nende kulutõhusa energiasäästu potentsiaali ning seda peaks toetama kindla, pikaajalise hoonete renoveerimise strateegiaga ja sellekohaste meetmetega, et täita Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/27/EL (3) artiklist 7 tulenevaid kohustusi. Samuti peaksid liikmesriigid tõendama, et on nõuetekohaselt võtnud arvesse energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet, ja selgitama täpsemalt, kuidas aitab energiatõhusus kulutõhusalt saavutada riigi eesmärgid kujundada välja vähese CO2-heitega konkurentsivõimeline majandus, tagada energiavarustuskindlus ning leida lahendus energiaostuvõimetuse probleemile.

| (8) | Vastavalt juhtimismäärusele peavad liikmesriigid andma üldülevaate investeeringutest, mis on vajalikud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektis esitatud eesmärkide ja panuste saavutamiseks, ning üldhinnangu nende investeeringute allikate kohta. Lõimitud riiklikud energia- ja kliimakavad peaksid tagama riikide poliitikasuundade ja meetmete läbipaistvuse ja prognoositavuse ning seega investeerimiskindluse. |
| --- | --- |

(8)

Vastavalt juhtimismäärusele peavad liikmesriigid andma üldülevaate investeeringutest, mis on vajalikud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektis esitatud eesmärkide ja panuste saavutamiseks, ning üldhinnangu nende investeeringute allikate kohta. Lõimitud riiklikud energia- ja kliimakavad peaksid tagama riikide poliitikasuundade ja meetmete läbipaistvuse ja prognoositavuse ning seega investeerimiskindluse.

| (9) | Samal ajal on komisjon Euroopa 2018.–2019. poolaasta ühe osana tähelepanelikult keskendunud liikmesriikide energia- ja kliimapoliitikaga seotud investeerimisvajadustele. Euroopa poolaasta raames on komisjon käsitlenud seda küsimust 2019. aasta aruandes Iirimaa kohta (4) ja komisjoni soovituses, mis käsitleb nõukogu soovitust Iirimaale (5). Lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade projektide hindamisel võttis komisjon arvesse Euroopa poolaasta raames tehtud viimaseid järeldusi ja antud soovitusi. Komisjoni soovitused täiendavad Euroopa poolaasta raames esitatud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi. Ühtlasi peaksid liikmesriigid tagama, et nende lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas võetakse arvesse Euroopa poolaasta raames antud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi. |
| --- | --- |

(9)

Samal ajal on komisjon Euroopa 2018.–2019. poolaasta ühe osana tähelepanelikult keskendunud liikmesriikide energia- ja kliimapoliitikaga seotud investeerimisvajadustele. Euroopa poolaasta raames on komisjon käsitlenud seda küsimust 2019. aasta aruandes Iirimaa kohta (4) ja komisjoni soovituses, mis käsitleb nõukogu soovitust Iirimaale (5). Lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade projektide hindamisel võttis komisjon arvesse Euroopa poolaasta raames tehtud viimaseid järeldusi ja antud soovitusi. Komisjoni soovitused täiendavad Euroopa poolaasta raames esitatud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi. Ühtlasi peaksid liikmesriigid tagama, et nende lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas võetakse arvesse Euroopa poolaasta raames antud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi.

| (10) | Peale selle peab liikmesriik vastavalt juhtimismäärusele võtma nõuetekohaselt arvesse kõiki soovitusi, mis komisjon on andnud 31. detsembriks 2019 esitatava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kohta, ja kui asjaomane liikmesriik ei järgi soovitust või suurt osa sellest, peaks liikmesriik esitama ja avalikustama selle põhjused. |
| --- | --- |

(10)

Peale selle peab liikmesriik vastavalt juhtimismäärusele võtma nõuetekohaselt arvesse kõiki soovitusi, mis komisjon on andnud 31. detsembriks 2019 esitatava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kohta, ja kui asjaomane liikmesriik ei järgi soovitust või suurt osa sellest, peaks liikmesriik esitama ja avalikustama selle põhjused.

| (11) | Vastavalt asjaoludele peaksid liikmesriigid esitama oma lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas ning järgmiste aastate ajakohastatud versioonides need samad andmed, mis nad esitavad Eurostatile või Euroopa Keskkonnaametile. Ühtede ja samade allikate ning olemasolu korral ka Euroopa statistika kasutamine on oluline modelleerimise ja prognooside lähtestsenaariumi arvutamiseks. Euroopa statistika kasutamine võimaldab paremini võrrelda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades kasutatud andmeid ja prognoose. |
| --- | --- |

(11)

Vastavalt asjaoludele peaksid liikmesriigid esitama oma lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas ning järgmiste aastate ajakohastatud versioonides need samad andmed, mis nad esitavad Eurostatile või Euroopa Keskkonnaametile. Ühtede ja samade allikate ning olemasolu korral ka Euroopa statistika kasutamine on oluline modelleerimise ja prognooside lähtestsenaariumi arvutamiseks. Euroopa statistika kasutamine võimaldab paremini võrrelda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades kasutatud andmeid ja prognoose.

| (12) | Lõplik lõimitud riiklik energia- ja kliimakava peab sisaldama kõiki määruse (EL) 2018/1999 I lisas esitatud üksikasju. Seoses sellega tuleks hinnata kavandatud poliitikasuundade ja meetmete makromajanduslikku mõju ja niivõrd, kui see on võimalik, mõju tervisele, keskkonnale, tööhõivele ja haridusele ning oskustele ja sotsiaalmõju. Lõpliku lõimitud riikliku kliima- ja energiakava ettevalmistamisse tuleb kaasata avalikkus ja muud sidusrühmad. Neid ja muid üksikasju on kirjeldatud käesoleva soovitusega koos avaldatud talituste töödokumendis (6). |
| --- | --- |

(12)

Lõplik lõimitud riiklik energia- ja kliimakava peab sisaldama kõiki määruse (EL) 2018/1999 I lisas esitatud üksikasju. Seoses sellega tuleks hinnata kavandatud poliitikasuundade ja meetmete makromajanduslikku mõju ja niivõrd, kui see on võimalik, mõju tervisele, keskkonnale, tööhõivele ja haridusele ning oskustele ja sotsiaalmõju. Lõpliku lõimitud riikliku kliima- ja energiakava ettevalmistamisse tuleb kaasata avalikkus ja muud sidusrühmad. Neid ja muid üksikasju on kirjeldatud käesoleva soovitusega koos avaldatud talituste töödokumendis (6).

| (13) | Iirimaa peaks lõplikus kavas tuginema kava projekti poliitikasuundade omavahelistele seostele, kirjeldades CO2-heite vähendamise, energiajulgeoleku ja energia siseturu mõõtme koostoimet. Üks selline küsimus on kivisöe kasutamise järkjärgulise lõpetamise ja taastuvenergia suurema kasutamise mõju energiajulgeolekule ja elektrisüsteemi piisavusele. Teine käsitlemist vajav küsimus on biomassi kasutamise kavandatava suurenemise kooskõla kavaga suurendada maakasutusest, maakasutuse muutusest ja metsandusest pärineva heite sidumist. Veel üks oluline lõplikus kavas käsitlemist vajav element on energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtte arvessevõtmine taastuvate energiaallikate jaoks toetuse saamise kriteeriumide kindlaksmääramisel ning energiajulgeolekut ja energia siseturu mõõdet hõlmavate poliitikasuundade kavandamisel. Samamoodi peavad teadustegevuse, innovatsiooni ja konkurentsivõime mõõtme all seatud eesmärgid toetama muude energialiidu mõõtmete jaoks kavandatud jõupingutusi. |
| --- | --- |

(13)

Iirimaa peaks lõplikus kavas tuginema kava projekti poliitikasuundade omavahelistele seostele, kirjeldades CO2-heite vähendamise, energiajulgeoleku ja energia siseturu mõõtme koostoimet. Üks selline küsimus on kivisöe kasutamise järkjärgulise lõpetamise ja taastuvenergia suurema kasutamise mõju energiajulgeolekule ja elektrisüsteemi piisavusele. Teine käsitlemist vajav küsimus on biomassi kasutamise kavandatava suurenemise kooskõla kavaga suurendada maakasutusest, maakasutuse muutusest ja metsandusest pärineva heite sidumist. Veel üks oluline lõplikus kavas käsitlemist vajav element on energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtte arvessevõtmine taastuvate energiaallikate jaoks toetuse saamise kriteeriumide kindlaksmääramisel ning energiajulgeolekut ja energia siseturu mõõdet hõlmavate poliitikasuundade kavandamisel. Samamoodi peavad teadustegevuse, innovatsiooni ja konkurentsivõime mõõtme all seatud eesmärgid toetama muude energialiidu mõõtmete jaoks kavandatud jõupingutusi.

| (14) | Lõplikule lõimitud riiklikule kliima- ja energiakavale tuleks kasuks, kui selles esitataks põhjalik analüüs selle kohta, milline on vähese CO2-heitega tehnoloogialahenduste sektori praegune seisund üleilmsel turul, tuues välja konkurentsivõimelised ja võimalikud probleemsed valdkonnad, märkides edasised eesmärgid ning poliitikasuunad ja meetmed nende saavutamiseks ning esitades asjakohased seosed ettevõtlus- ja tööstuspoliitikaga. Kavale tuleks kasuks ka ringmajanduse rolli arvessevõtmine, viidates riiklikele strateegiatele ja tegevuskavadele, ning nendest saadava kasu ja võimalike kompromisside esiletoomine kasvuhoonegaaside heite vähendamise seisukohast. |
| --- | --- |

(14)

Lõplikule lõimitud riiklikule kliima- ja energiakavale tuleks kasuks, kui selles esitataks põhjalik analüüs selle kohta, milline on vähese CO2-heitega tehnoloogialahenduste sektori praegune seisund üleilmsel turul, tuues välja konkurentsivõimelised ja võimalikud probleemsed valdkonnad, märkides edasised eesmärgid ning poliitikasuunad ja meetmed nende saavutamiseks ning esitades asjakohased seosed ettevõtlus- ja tööstuspoliitikaga. Kavale tuleks kasuks ka ringmajanduse rolli arvessevõtmine, viidates riiklikele strateegiatele ja tegevuskavadele, ning nendest saadava kasu ja võimalike kompromisside esiletoomine kasvuhoonegaaside heite vähendamise seisukohast.

| (15) | Komisjon on Iirimaale antud soovitustes lähtunud Iirimaa esitatud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektile antud hinnangust, mis avaldatakse koos käesoleva soovitusega, (7) |
| --- | --- |

(15)

Komisjon on Iirimaale antud soovitustes lähtunud Iirimaa esitatud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektile antud hinnangust, mis avaldatakse koos käesoleva soovitusega, (7)

SOOVITAB IIRIMAAL TEHA JÄRGMIST:

| 1. | Esitada täiendavad meetmed eelkõige hoonete- ja transpordisektoris, et kulutõhusalt vähendada prognoositud märkimisväärset lõhet, et saavutada 2030. aastaks kasvuhoonegaaside heite eesmärk –30 % võrreldes 2005. aastaga ELi heitkogustega kauplemise süsteemi mittekuuluvate sektorite heite osas. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Suurendada Iirimaa panust liidu 2030. aasta taastuvenergia eesmärki, s.o suurendada taastuvenergia osakaalu vähemalt 31 %ni, nagu on märgitud määruse (EL) 2018/1999 II lisas esitatud valemis. Lisada lõplikku lõimitud riiklikku energia- ja kliimakavva soovituslik trajektoor, mis määruse (EL) 2018/1999 artikli 4 punkti a alapunkti 2 kohaselt hõlmab kõiki võrdlustasemeid, vastavalt taastuvenergia osakaalule, pidades silmas vajadust suurendada jõupingutusi selle eesmärgi ühiseks saavutamiseks. Esitada üksikasjalikud arvuliselt väljendatud poliitikasuunad ja meetmed, mis on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2018/2001 (8) sätestatud kohustustega ning võimaldavad kõnealuse panuse õigel ajal ja kulutõhusalt saavutada. Tagada, et 2020. aasta taastuvenergiaeesmärk, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/28/EÜ (9) I lisas, täidetaks täielikult ja oleks alates 2021. aastast edasiseks lähtealuseks, ning selgitada, kuidas Iirimaa kavatseb sellise lähtealuse saavutada ja seda säilitada. Esitada trajektoorid ja sellekohased meetmed kütte-, jahutus- ja transpordisektoris, et täita direktiivi (EL) 2018/2001 artiklist 23 tulenevat soovituslikku eesmärki ja kõnealuse direktiivi artiklist 25 tulenevat transpordisektori eesmärki. Kehtestada halduskoormuse vähendamise meetmed ning esitada üksikasjalik teave oma tarbeks toodetavat taastuvenergiat ja taastuvenergiakogukondi hõlmavate tugiraamistikke käsitlevate meetmete kohta kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artiklitega 21 ja 22. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Seada märgatavalt kõrgem energiatõhususeesmärk, vähendades lõpp- ja primaarenergia absoluuttarbimist, pidades silmas asjaolu, et liidus 2030. aastaks seatud energiatõhususeesmärgi saavutamiseks on vaja rohkem pingutada. Toetada seda tegevust poliitikasuundade ja meetmetega, mis aitaksid energiasäästu aastaks 2030 veelgi suurendada. Esitada riigi lõplik panus primaar- ja lõppenergia tarbimisse konkreetse väärtusena. Esitada üksikasjalik energiasäästu hindamise meetod. Samuti on vaja märkida ära investeeringud, mida on vaja teha energiatõhususe poliitika rakendamiseks. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Täpsustada meetmeid, millega toetatakse selliste energiajulgeoleku eesmärkide saavutamist nagu energiasüsteemi mitmekesistamine ja selle sõltuvuse vähendamine, eelkõige gaasi- ja naftasektoris, võttes arvesse ebakindlust seoses Ühendkuningriigi lahkumisega Euroopa Liidust. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Selgitada täpsemalt riiklikke ja rahastamiseesmärke teadustegevuse, innovatsiooni ja konkurentsivõime valdkonnas (eelkõige seoses energialiiduga), mida on vaja saavutada kuni 2030. aastani, nii et need oleksid hõlpsalt mõõdetavad ning toetaksid lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas muude mõõtmete jaoks seatud eesmärkide täitmist. Toetada nende eesmärkide saavutamist konkreetsete ja asjakohaste poliitikasuundade ja meetmetega, sealhulgas teiste liikmesriikidega koos välja töötatavate suundade ja meetmetega, näiteks energiatehnoloogia strateegilise kava kaudu. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Tugineda Põhjamere piirkonna ja ELi saarte puhta energeetika algatuse raamistikule, et saavutada taastuvatele energiaallikate osatähtsuse eesmärk ja tagada käimasolevate ühendusprojektide õigeaegne elluviimine. Arvestades Ühendkuningriigi otsust Euroopa Liidust lahkuda, tuleks ette näha meetmed, millega tagada Ühendkuningriigiga tehtava piirkondliku koostöö jätkumine hädaolukorraks valmisoleku ja sellele reageerimise valdkonnas elektri-, gaasi- ja naftavarustuskindluse osas. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Loetleda kõik võetud meetmed ja koostatud kavad, et kaotada järk-järgult energiatoetused ja eelkõige fossiilkütuste toetused. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Kirjeldada mõju õhusaastele eri stsenaariumide korral, lisades sellekohase teabe ning võttes arvesse eri valdkondade omavahelist koostoimet ja kompromisside mõju. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Paremini lõimida kavva ausa ja õiglase ülemineku aspektid ning eelkõige täpsustada kavandatud poliitikasuundade ja meetmete mõju sotsiaalvaldkonnale, tööhõivele ja oskustele. Lõplikus kavas tuleks eelkõige käsitleda ülemineku mõju CO2-mahukate piirkondade elanikele. Esitada energiaostuvõimetuse probleemi lahendamise korra kohta soovituslikud eesmärgid energiaostuvõimetuse probleemi lahendamiseks vastavalt määrusele (EL) 2018/1999. |
| --- | --- |

9.

Brüssel, 18. juuni 2019

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Miguel ARIAS CAÑETE

---

(1)  ELT L 328, 21.12.2018, lk 1.

1

(2)  SWD(2019) 230.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiiv 2012/27/EL, milles käsitletakse energiatõhusust, muudetakse direktiive 2009/125/EÜ ja 2010/30/EL ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2004/8/EÜ ja 2006/32/EÜ (ELT L 315, 14.11.2012, lk 1).

3

(4)  SWD (2019) 1006 final.

4

(5)  COM (2019) 507 final, 5. juuni 2019.

5

(6)  SWD(2019) 230.

6

(7)  SWD(2019) 230.

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/2001 taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (ELT L 328, 21.12.2018, lk 82).

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/28/EÜ taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta ning direktiivide 2001/77/EÜ ja 2003/30/EÜ muutmise ja hilisema kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 140, 5.6.2009, lk 16).

9

---

| 3.9.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/29 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/29

---

KOMISJONI SOOVITUS,

18. juuni 2019,

Kreeka lõimitud riikliku energia- ja kliimakava (2021–2030) projekti kohta

(2019/C 297/08)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta määrust (EL) 2018/1999, milles käsitletakse energialiidu ja kliimameetmete juhtimist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 663/2009 ja (EÜ) nr 715/2009, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/22/EÜ, 98/70/EÜ, 2009/31/EÜ, 2009/73/EÜ, 2010/31/EL, 2012/27/EL ja 2013/30/EL ning nõukogu direktiive 2009/119/EÜ ja (EL) 2015/652 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 525/2013, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peavad liikmesriigid esitama komisjonile ajavahemikku 2021–2030 hõlmava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kooskõlas kõnealuse määruse artikli 3 lõikega 1 ja I lisaga. Esimesed lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektid tuli esitada 31. detsembriks 2018. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peavad liikmesriigid esitama komisjonile ajavahemikku 2021–2030 hõlmava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kooskõlas kõnealuse määruse artikli 3 lõikega 1 ja I lisaga. Esimesed lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektid tuli esitada 31. detsembriks 2018.

| (2) | Kreeka esitas oma lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti 25. jaanuaril 2019. Selle kava projekti esitamisega algab komisjoni ja liikmesriikide vahelise järkjärgulise protsessi esimene etapp, et kõnealused energia- ja kliimakavad lõplikult vormistada ja seejärel ellu rakendada. |
| --- | --- |

(2)

Kreeka esitas oma lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti 25. jaanuaril 2019. Selle kava projekti esitamisega algab komisjoni ja liikmesriikide vahelise järkjärgulise protsessi esimene etapp, et kõnealused energia- ja kliimakavad lõplikult vormistada ja seejärel ellu rakendada.

| (3) | Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peab komisjon hindama lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade projekte. Komisjon hindas põhjalikult Kreeka lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti ning võttis seejuures arvesse määruse (EL) 2018/1999 asjakohaseid sätteid. Kõnealune hinnang (2) avaldatakse koos käesoleva soovitusega. Allpool esitatud soovitused põhinevad sellel hinnangul. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peab komisjon hindama lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade projekte. Komisjon hindas põhjalikult Kreeka lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti ning võttis seejuures arvesse määruse (EL) 2018/1999 asjakohaseid sätteid. Kõnealune hinnang (2) avaldatakse koos käesoleva soovitusega. Allpool esitatud soovitused põhinevad sellel hinnangul.

| (4) | Eelkõige käsitletakse komisjoni soovitustes järgmist: i) eesmärkide ja panuste ulatuslikkus, et ühiselt saavutada energialiidu eesmärgid, eriti liidu 2030. aasta taastuvenergia- ja energiatõhususeesmärgid, samuti elektrivõrkude omavahelise ühendatuse tase, mille liikmesriik on 2030. aastaks eesmärgiks seadnud; ii) liikmesriikide ja liidu tasandi eesmärkidega seotud poliitikasuunad ja meetmed ning muud poliitikasuunad ja meetmed, mis võivad piiriüleselt asjakohased olla; iii) täiendavad poliitikasuunad ja meetmed, mida võidakse nõuda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades; iv) lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas esitatud olemasolevate ning kavandatud poliitikasuundade ja meetmete koostoime ja järjepidevus energialiidu ühe mõõtme ning eri mõõtmete piires. |
| --- | --- |

(4)

Eelkõige käsitletakse komisjoni soovitustes järgmist: i) eesmärkide ja panuste ulatuslikkus, et ühiselt saavutada energialiidu eesmärgid, eriti liidu 2030. aasta taastuvenergia- ja energiatõhususeesmärgid, samuti elektrivõrkude omavahelise ühendatuse tase, mille liikmesriik on 2030. aastaks eesmärgiks seadnud; ii) liikmesriikide ja liidu tasandi eesmärkidega seotud poliitikasuunad ja meetmed ning muud poliitikasuunad ja meetmed, mis võivad piiriüleselt asjakohased olla; iii) täiendavad poliitikasuunad ja meetmed, mida võidakse nõuda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades; iv) lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas esitatud olemasolevate ning kavandatud poliitikasuundade ja meetmete koostoime ja järjepidevus energialiidu ühe mõõtme ning eri mõõtmete piires.

| (5) | Soovituste väljatöötamisel võttis komisjon ühelt poolt arvesse vajadust liita kõigi liikmesriikide kavandatud arvulised panused, et hinnata eesmärki liidu tasandil, ning teiselt poolt vajadust anda asjaomasele liikmesriigile piisavalt aega võtta komisjoni soovitusi nõuetekohaselt arvesse enne oma lõimitud riikliku energia- ja kliimakava lõplikku vormistamist. |
| --- | --- |

(5)

Soovituste väljatöötamisel võttis komisjon ühelt poolt arvesse vajadust liita kõigi liikmesriikide kavandatud arvulised panused, et hinnata eesmärki liidu tasandil, ning teiselt poolt vajadust anda asjaomasele liikmesriigile piisavalt aega võtta komisjoni soovitusi nõuetekohaselt arvesse enne oma lõimitud riikliku energia- ja kliimakava lõplikku vormistamist.

| (6) | Komisjoni soovitused liikmesriikide taastuvenergiaeesmärkide kohta põhinevad määruse (EL) 2018/1999 II lisas esitatud valemil, mis tugineb objektiivsetele kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(6)

Komisjoni soovitused liikmesriikide taastuvenergiaeesmärkide kohta põhinevad määruse (EL) 2018/1999 II lisas esitatud valemil, mis tugineb objektiivsetele kriteeriumidele.

| (7) | Energiatõhususalaste soovituste puhul on komisjon lähtunud hinnangust, mis on antud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektis esitatud riiklike eesmärkide ulatusele võrreldes liidu tasandi eesmärkide saavutamiseks vajalike ühiste jõupingutustega, võttes vajaduse korral arvesse teavet riigi konkreetse eripära kohta. Riikide lõplik panus energiatõhususse peaks kajastama nende kulutõhusa energiasäästu potentsiaali ning seda peaks toetama kindla, pikaajalise hoonete renoveerimise strateegiaga ja sellekohaste meetmetega, et täita Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/27/EL (3) artiklist 7 tulenevaid kohustusi. Samuti peaksid liikmesriigid tõendama, et on nõuetekohaselt võtnud arvesse energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet, ja selgitama täpsemalt, kuidas aitab energiatõhusus kulutõhusalt saavutada riigi eesmärgid kujundada välja vähese CO2-heitega konkurentsivõimeline majandus, tagada energiavarustuskindlus ning leida lahendus energiaostuvõimetuse probleemile. |
| --- | --- |

(7)

Energiatõhususalaste soovituste puhul on komisjon lähtunud hinnangust, mis on antud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektis esitatud riiklike eesmärkide ulatusele võrreldes liidu tasandi eesmärkide saavutamiseks vajalike ühiste jõupingutustega, võttes vajaduse korral arvesse teavet riigi konkreetse eripära kohta. Riikide lõplik panus energiatõhususse peaks kajastama nende kulutõhusa energiasäästu potentsiaali ning seda peaks toetama kindla, pikaajalise hoonete renoveerimise strateegiaga ja sellekohaste meetmetega, et täita Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/27/EL (3) artiklist 7 tulenevaid kohustusi. Samuti peaksid liikmesriigid tõendama, et on nõuetekohaselt võtnud arvesse energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet, ja selgitama täpsemalt, kuidas aitab energiatõhusus kulutõhusalt saavutada riigi eesmärgid kujundada välja vähese CO2-heitega konkurentsivõimeline majandus, tagada energiavarustuskindlus ning leida lahendus energiaostuvõimetuse probleemile.

| (8) | Vastavalt juhtimismäärusele peavad liikmesriigid andma üldülevaate investeeringutest, mis on vajalikud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektis esitatud eesmärkide ja panuste saavutamiseks, ning üldhinnangu nende investeeringute allikate kohta. Lõimitud riiklikud energia- ja kliimakavad peaksid tagama riikide poliitikasuundade ja meetmete läbipaistvuse ja prognoositavuse ning seega investeerimiskindluse. |
| --- | --- |

(8)

Vastavalt juhtimismäärusele peavad liikmesriigid andma üldülevaate investeeringutest, mis on vajalikud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektis esitatud eesmärkide ja panuste saavutamiseks, ning üldhinnangu nende investeeringute allikate kohta. Lõimitud riiklikud energia- ja kliimakavad peaksid tagama riikide poliitikasuundade ja meetmete läbipaistvuse ja prognoositavuse ning seega investeerimiskindluse.

| (9) | Samal ajal on komisjon Euroopa 2018.–2019. poolaasta ühe osana tähelepanelikult keskendunud liikmesriikide energia- ja kliimapoliitikaga seotud investeerimisvajadustele. Euroopa poolaasta raames on komisjon käsitlenud seda küsimust 2019. aasta aruandes Kreeka kohta (4) ja komisjoni soovituses, mis käsitleb nõukogu soovitust Kreekale (5). Lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade projektide hindamisel võttis komisjon arvesse Euroopa poolaasta raames tehtud viimaseid järeldusi ja antud soovitusi. Komisjoni soovitused täiendavad Euroopa poolaasta raames esitatud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi. Ühtlasi peaksid liikmesriigid tagama, et nende lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas võetakse arvesse Euroopa poolaasta raames antud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi. |
| --- | --- |

(9)

Samal ajal on komisjon Euroopa 2018.–2019. poolaasta ühe osana tähelepanelikult keskendunud liikmesriikide energia- ja kliimapoliitikaga seotud investeerimisvajadustele. Euroopa poolaasta raames on komisjon käsitlenud seda küsimust 2019. aasta aruandes Kreeka kohta (4) ja komisjoni soovituses, mis käsitleb nõukogu soovitust Kreekale (5). Lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade projektide hindamisel võttis komisjon arvesse Euroopa poolaasta raames tehtud viimaseid järeldusi ja antud soovitusi. Komisjoni soovitused täiendavad Euroopa poolaasta raames esitatud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi. Ühtlasi peaksid liikmesriigid tagama, et nende lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas võetakse arvesse Euroopa poolaasta raames antud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi.

| (10) | Peale selle peab liikmesriik vastavalt juhtimismäärusele võtma nõuetekohaselt arvesse kõiki soovitusi, mis komisjon on andnud 31. detsembriks 2019 esitatava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kohta, ja kui asjaomane liikmesriik ei järgi soovitust või suurt osa sellest, peaks liikmesriik esitama ja avalikustama selle põhjused. |
| --- | --- |

(10)

Peale selle peab liikmesriik vastavalt juhtimismäärusele võtma nõuetekohaselt arvesse kõiki soovitusi, mis komisjon on andnud 31. detsembriks 2019 esitatava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kohta, ja kui asjaomane liikmesriik ei järgi soovitust või suurt osa sellest, peaks liikmesriik esitama ja avalikustama selle põhjused.

| (11) | Vastavalt asjaoludele peaksid liikmesriigid esitama oma lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas ning järgmiste aastate ajakohastatud versioonides need samad andmed, mis nad esitavad Eurostatile või Euroopa Keskkonnaametile. Ühtede ja samade allikate ning olemasolu korral ka Euroopa statistika kasutamine on oluline modelleerimise ja prognooside lähtestsenaariumi arvutamiseks. Euroopa statistika kasutamine võimaldab paremini võrrelda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades kasutatud andmeid ja prognoose. |
| --- | --- |

(11)

Vastavalt asjaoludele peaksid liikmesriigid esitama oma lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas ning järgmiste aastate ajakohastatud versioonides need samad andmed, mis nad esitavad Eurostatile või Euroopa Keskkonnaametile. Ühtede ja samade allikate ning olemasolu korral ka Euroopa statistika kasutamine on oluline modelleerimise ja prognooside lähtestsenaariumi arvutamiseks. Euroopa statistika kasutamine võimaldab paremini võrrelda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades kasutatud andmeid ja prognoose.

| (12) | Lõplik lõimitud riiklik energia- ja kliimakava peab sisaldama kõiki määruse (EL) 2018/1999 I lisas esitatud üksikasju. Seoses sellega tuleks hinnata kavandatud poliitikasuundade ja meetmete makromajanduslikku mõju ja niivõrd, kui see on võimalik, mõju tervisele, keskkonnale, tööhõivele ja haridusele ning oskustele ja sotsiaalmõju. Lõpliku lõimitud riikliku kliima- ja energiakava ettevalmistamisse tuleb kaasata avalikkus ja muud sidusrühmad. Neid ja muid üksikasju on kirjeldatud käesoleva soovitusega koos avaldatud talituste töödokumendis (6). |
| --- | --- |

(12)

Lõplik lõimitud riiklik energia- ja kliimakava peab sisaldama kõiki määruse (EL) 2018/1999 I lisas esitatud üksikasju. Seoses sellega tuleks hinnata kavandatud poliitikasuundade ja meetmete makromajanduslikku mõju ja niivõrd, kui see on võimalik, mõju tervisele, keskkonnale, tööhõivele ja haridusele ning oskustele ja sotsiaalmõju. Lõpliku lõimitud riikliku kliima- ja energiakava ettevalmistamisse tuleb kaasata avalikkus ja muud sidusrühmad. Neid ja muid üksikasju on kirjeldatud käesoleva soovitusega koos avaldatud talituste töödokumendis (6).

| (13) | Kreeka peaks oma lõplikus kavas võtma arvesse lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektis esitatud kavandatud poliitikasuundade ja meetmete vahelisi positiivseid seoseid ja veelgi kaaluma poliitikasuundade vahelisi keerulisemaid seoseid. Üks selline seos on koostoime CO2-heite vähendamise mõõtme sees, nt kavandatud bioenergiapoliitika mõju maakasutusest, maakasutuse muutusest ja metsandusest pärinevale arvestuslikule heitele ja selle heite sidumisele. Veel üks seos on CO2-heite vähendamise, energiajulgeoleku ja energia siseturu mõõtmete koostoime energiatõhususe esikohale seadmise põhimõttega, nt selgitades täpsemalt, kuidas aitab energiatõhusus kulutõhusalt saavutada riigi eesmärgid kujundada välja vähese CO2-heitega konkurentsivõimeline majandus ning tagada energiavarustuskindlus. Energiatõhusust võiks kaaluda ka seoses energiaostuvõimetuse probleemi lahendamisega. Teadustegevuse, innovatsiooni ja konkurentsivõime mõõtme all seatud eesmärgid peavad toetama muude energialiidu mõõtmete jaoks kavandatud jõupingutusi. |
| --- | --- |

(13)

Kreeka peaks oma lõplikus kavas võtma arvesse lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektis esitatud kavandatud poliitikasuundade ja meetmete vahelisi positiivseid seoseid ja veelgi kaaluma poliitikasuundade vahelisi keerulisemaid seoseid. Üks selline seos on koostoime CO2-heite vähendamise mõõtme sees, nt kavandatud bioenergiapoliitika mõju maakasutusest, maakasutuse muutusest ja metsandusest pärinevale arvestuslikule heitele ja selle heite sidumisele. Veel üks seos on CO2-heite vähendamise, energiajulgeoleku ja energia siseturu mõõtmete koostoime energiatõhususe esikohale seadmise põhimõttega, nt selgitades täpsemalt, kuidas aitab energiatõhusus kulutõhusalt saavutada riigi eesmärgid kujundada välja vähese CO2-heitega konkurentsivõimeline majandus ning tagada energiavarustuskindlus. Energiatõhusust võiks kaaluda ka seoses energiaostuvõimetuse probleemi lahendamisega. Teadustegevuse, innovatsiooni ja konkurentsivõime mõõtme all seatud eesmärgid peavad toetama muude energialiidu mõõtmete jaoks kavandatud jõupingutusi.

| (14) | Lõplikule lõimitud riiklikule kliima- ja energiakavale tuleks kasuks, kui selles käsitletaks vähese CO2-heitega tehnoloogialahenduste sektorit, sh esitatakse energia- ja CO2-mahukate tööstussektorite CO2-heite vähendamise meetmed ning põhjalikum analüüs selle sektori praeguse seisundi kohta üleilmsel turul, tuues välja konkurentsivõimelised ja võimalikud probleemsed valdkonnad. Selles võiks ka täpsemalt kirjeldada kasvuhoonegaaside heite vähendamist, mis tuleneb ringmajanduses toimuvast. |
| --- | --- |

(14)

Lõplikule lõimitud riiklikule kliima- ja energiakavale tuleks kasuks, kui selles käsitletaks vähese CO2-heitega tehnoloogialahenduste sektorit, sh esitatakse energia- ja CO2-mahukate tööstussektorite CO2-heite vähendamise meetmed ning põhjalikum analüüs selle sektori praeguse seisundi kohta üleilmsel turul, tuues välja konkurentsivõimelised ja võimalikud probleemsed valdkonnad. Selles võiks ka täpsemalt kirjeldada kasvuhoonegaaside heite vähendamist, mis tuleneb ringmajanduses toimuvast.

| (15) | Komisjon on Kreekale antud soovitustes lähtunud Kreeka esitatud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektile antud hinnangust, mis avaldatakse koos käesoleva soovitusega, (7) |
| --- | --- |

(15)

Komisjon on Kreekale antud soovitustes lähtunud Kreeka esitatud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektile antud hinnangust, mis avaldatakse koos käesoleva soovitusega, (7)

SOOVITAB KREEKAL TEHA JÄRGMIST:

| 1. | Võimaldada saavutada Kreeka panus 31 % liidu 2030. aasta taastuvenergia eesmärki õigel ajal ja kulutõhusalt, tuues lõplikus kavas muu hulgas ära soovituslik trajektoor, mis määruse (EL) 2018/1999 artikli 4 punkti a alapunkti 2 kohaselt hõlmab kõiki võrdlustasemeid, ning esitada üksikasjalikud arvuliselt väljendatud poliitikasuunad ja meetmed, mis on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2018/2001 sätestatud kohustustega. Viia projektis kütte- ja jahutussektori jaoks esitatud taastuvenergia osakaalu eesmärgid kooskõlla direktiivi (EL) 2018/2001 artiklis 23 sätestatud soovitusliku eesmärgiga ning transpordisektori jaoks esitatud eesmärk kooskõlla artiklis 25 kehtestatud eesmärgiga. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Seada märgatavalt kõrgem eesmärk nii lõpp- kui ka primaarenergia tarbimise vähendamisele, pidades silmas vajadust teha suuremaid jõupingutusi liidu 2030. aasta energiatõhususeesmärgi saavutamiseks, ning määrata kindlaks täiendavad poliitikasuunad ja meetmed, mis võiksid anda veelgi suuremat energiasäästu aastaks 2030. Täpsustada alates aastast 2020 kehtestatavate poliitikameetmete vastuvõtmise ja rakendamise ajakava, eelkõige uute vahendite puhul. Kumulatiivse energiasäästu eesmärgi saavutamiseks vajalikud meetmed tuleks kavandada piisaval tasemel. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Määrata kindlaks meetmed, millega toetatakse selliste energiajulgeoleku eesmärkide saavutamist nagu energiasüsteemi mitmekesistamine ja selle sõltuvuse vähendamine, sealhulgas süsteemi paindlikkuse tagamise meetmed, eelkõige maagaasi puhul. Anda hinnang sellele, kuidas taristuprojektid ja piirkondlik koostöö aitavad kaasa energiajulgeoleku eesmärkide saavutamisele, kasutades piirkondlikku koostööd ja paindlikkust selleks, et kasutada ära võimalused, mida kasvuhoonegaaside heite vähendamine pakub Kreeka majanduse ajakohastamiseks. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Sõnastada turgude lõimimise tulevikueesmärgid, eelkõige meetmed jae- ja hulgimüügiturgude konkurentsivõime suurendamiseks, kooskõlas Euroopa stabiilsusmehhanismi programmi alusel võetud kohustusega vähendada jae- ja hulgimüügiturgu valitsevate ettevõtjate osakaalu 2020. aastaks alla 50 %. Rakendada elektrituru korralduse mudelit ja naaberriikide turgude liitmise meetmeid, võttes aluseks programmijärgse järelevalve mehhanismi kohaselt kokku lepitud ajakavad. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Määrata arvuliselt veelgi täpsemalt kindlaks riiklikud ja rahastamiseesmärgid teadustegevuse, innovatsiooni ja konkurentsivõime valdkonnas (eelkõige seoses energialiiduga), mida on vaja saavutada kuni 2030. aastani, nii et need oleksid hõlpsalt mõõdetavad ning toetaksid lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas muude mõõtmete jaoks seatud eesmärkide täitmist. Toetada nende eesmärkide saavutamist konkreetsete ja asjakohaste poliitikasuundade ja meetmetega, sealhulgas teiste liikmesriikidega koos välja töötatavate suundade ja meetmetega, näiteks energiatehnoloogia strateegilise kava kaudu. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Tõhustada head piirkondlikku koostööd Bulgaaria ja Küprosega ning ka Kesk- ja Kagu-Euroopa energiavõrkude ühendamise kõrgetasemelisse töörühma kuuluvate riikidega. Suurendada ELi saarte puhta energeetika algatuse raames koostööd liikmesriikide ja saarepiirkondadega, kus energiasüsteemi ümberkorraldamisel on sarnased geograafilised, klimaatilised ja taristuga seotud probleemid ja võimalused. Kaaluda kooskõlastatud energia- ja kliimapoliitika piiriülest potentsiaali ja selle makromajanduslikke aspekte, eelkõige Aadria-Joonia mere piirkonnas, et vähendada piirkonna süsinikujalajälge ja võtta kasutusele ökosüsteemipõhine lähenemisviis. Piirkondlikes suhetes võiks keskenduda energia siseturu ja energiajulgeoleku küsimusele, pidades silmas asjaolu, et taastuvatest energiaallikatest toodetava elektri osakaalu suurenemine põhjustab muutusi elektrisüsteemides, mille tõttu omakorda suurenevad elektriimport ja -eksport ja vajadus muuta süsteem paindlikumaks. Lisaks tugineda kahepoolsele koostööle ja paindlikkusele, et kasutada ära võimalusi, mida kasvuhoonegaaside heite vähendamine pakub Kreeka majanduse ajakohastamiseks. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Loetleda kõik energiatoetused, sealhulgas eelkõige fossiilkütuste toetused, ning võetud ja kavandatud meetmed nende järkjärguliseks kõrvaldamiseks. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Täiendada analüüsi teabega, milline on seos õhukvaliteeti ja õhkuheidet käsitleva poliitikaga, lisades täpsemad arvandmed kavandatud poliitikasuundade ja meetmete alusel prognoositud õhusaasteainete heite kohta. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Paremini lõimida kavva ausa ja õiglase ülemineku aspektid ning eelkõige täpsustada kavandatud eesmärkide ning poliitikasuundade ja meetmete mõju sotsiaalvaldkonnale, tööhõivele ja oskustele ja väljaõppele. Esitada üksikasjalikum teave ausat ja õiglast üleminekut soodustavate projektide kohta, märkides ära toetuse vormi ja algatuste mõju, esitades ka seose kivisöe-, CO2-mahukate või tööstuspiirkondade ümberkorraldamisega. Töötada välja täpsem energiaostuvõimetuse probleemide lahendamise kord vastavalt määrusele (EL) 2018/1999. |
| --- | --- |

9.

Brüssel, 18. juuni 2019

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Miguel ARIAS CAÑETE

---

(1)  ELT L 328, 21.12.2018, lk 1.

1

(2)  SWD(2019) 261.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiiv 2012/27/EL, milles käsitletakse energiatõhusust, muudetakse direktiive 2009/125/EÜ ja 2010/30/EL ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2004/8/EÜ ja 2006/32/EÜ (ELT L 315, 14.11.2012, lk 1).

3

(4)  SWD (2019) 1007 final.

4

(5)  COM (2019) 508 final, 5. juuni 2019.

5

(6)  SWD(2019) 261.

6

(7)  SWD(2019) 261.

7

---

| 3.9.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/33 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/33

---

KOMISJONI SOOVITUS,

18. juuni 2019,

Hispaania lõimitud riikliku energia- ja kliimakava (2021–2030) projekti kohta

(2019/C 297/09)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta määrust (EL) 2018/1999, milles käsitletakse energialiidu ja kliimameetmete juhtimist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 663/2009 ja (EÜ) nr 715/2009, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/22/EÜ, 98/70/EÜ, 2009/31/EÜ, 2009/73/EÜ, 2010/31/EL, 2012/27/EL ja 2013/30/EL ning nõukogu direktiive 2009/119/EÜ ja (EL) 2015/652 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 525/2013, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peavad liikmesriigid esitama komisjonile ajavahemikku 2021–2030 hõlmava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kooskõlas kõnealuse määruse artikli 3 lõikega 1 ja I lisaga. Esimesed lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektid tuli esitada 31. detsembriks 2018. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peavad liikmesriigid esitama komisjonile ajavahemikku 2021–2030 hõlmava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kooskõlas kõnealuse määruse artikli 3 lõikega 1 ja I lisaga. Esimesed lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektid tuli esitada 31. detsembriks 2018.

| (2) | Hispaania esitas lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti 22. veebruaril 2019. Selle kava projekti esitamisega algab komisjoni ja liikmesriikide vahelise järkjärgulise protsessi esimene etapp, et kõnealused energia- ja kliimakavad lõplikult vormistada ja seejärel ellu rakendada. |
| --- | --- |

(2)

Hispaania esitas lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti 22. veebruaril 2019. Selle kava projekti esitamisega algab komisjoni ja liikmesriikide vahelise järkjärgulise protsessi esimene etapp, et kõnealused energia- ja kliimakavad lõplikult vormistada ja seejärel ellu rakendada.

| (3) | Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peab komisjon hindama lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade projekte. Komisjon hindas põhjalikult Hispaania lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti ning võttis seejuures arvesse määruse (EL) 2018/1999 asjakohaseid sätteid. Kõnealune hinnang (2) avaldatakse koos käesoleva soovitusega. Allpool esitatud soovitused põhinevad sellel hinnangul. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peab komisjon hindama lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade projekte. Komisjon hindas põhjalikult Hispaania lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti ning võttis seejuures arvesse määruse (EL) 2018/1999 asjakohaseid sätteid. Kõnealune hinnang (2) avaldatakse koos käesoleva soovitusega. Allpool esitatud soovitused põhinevad sellel hinnangul.

| (4) | Eelkõige käsitletakse komisjoni soovitustes järgmist: i) eesmärkide ja panuste ulatuslikkus, et ühiselt saavutada energialiidu eesmärgid, eriti liidu 2030. aasta taastuvenergia- ja energiatõhususeesmärgid, samuti elektrivõrkude omavahelise ühendatuse tase, mille liikmesriik on 2030. aastaks eesmärgiks seadnud; ii) liikmesriikide ja liidu tasandi eesmärkidega seotud poliitikasuunad ja meetmed ning muud poliitikasuunad ja meetmed, mis võivad piiriüleselt asjakohased olla; iii) täiendavad poliitikasuunad ja meetmed, mida võidakse nõuda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades; iv) lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas esitatud olemasolevate ning kavandatud poliitikasuundade ja meetmete koostoime ja järjepidevus energialiidu ühe mõõtme ning eri mõõtmete piires. |
| --- | --- |

(4)

Eelkõige käsitletakse komisjoni soovitustes järgmist: i) eesmärkide ja panuste ulatuslikkus, et ühiselt saavutada energialiidu eesmärgid, eriti liidu 2030. aasta taastuvenergia- ja energiatõhususeesmärgid, samuti elektrivõrkude omavahelise ühendatuse tase, mille liikmesriik on 2030. aastaks eesmärgiks seadnud; ii) liikmesriikide ja liidu tasandi eesmärkidega seotud poliitikasuunad ja meetmed ning muud poliitikasuunad ja meetmed, mis võivad piiriüleselt asjakohased olla; iii) täiendavad poliitikasuunad ja meetmed, mida võidakse nõuda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades; iv) lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas esitatud olemasolevate ning kavandatud poliitikasuundade ja meetmete koostoime ja järjepidevus energialiidu ühe mõõtme ning eri mõõtmete piires.

| (5) | Soovituste väljatöötamisel võttis komisjon ühelt poolt arvesse vajadust liita kõigi liikmesriikide kavandatud arvulised panused, et hinnata eesmärki liidu tasandil, ning teiselt poolt vajadust anda asjaomasele liikmesriigile piisavalt aega võtta komisjoni soovitusi nõuetekohaselt arvesse enne oma riikliku kava lõplikku vormistamist. |
| --- | --- |

(5)

Soovituste väljatöötamisel võttis komisjon ühelt poolt arvesse vajadust liita kõigi liikmesriikide kavandatud arvulised panused, et hinnata eesmärki liidu tasandil, ning teiselt poolt vajadust anda asjaomasele liikmesriigile piisavalt aega võtta komisjoni soovitusi nõuetekohaselt arvesse enne oma riikliku kava lõplikku vormistamist.

| (6) | Komisjoni soovitused liikmesriikide taastuvenergiaeesmärkide kohta põhinevad määruse (EL) 2018/1999 II lisas esitatud valemil, mis tugineb objektiivsetele kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(6)

Komisjoni soovitused liikmesriikide taastuvenergiaeesmärkide kohta põhinevad määruse (EL) 2018/1999 II lisas esitatud valemil, mis tugineb objektiivsetele kriteeriumidele.

| (7) | Energiatõhususalaste soovituste puhul on komisjon lähtunud hinnangust, mis on antud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektis esitatud riiklike eesmärkide ulatusele võrreldes liidu tasandi eesmärkide saavutamiseks vajalike ühiste jõupingutustega, võttes vajaduse korral arvesse teavet riigi konkreetse eripära kohta. Riikide lõplik panus energiatõhususse peaks kajastama nende kulutõhusa energiasäästu potentsiaali ning seda peaks toetama kindla, pikaajalise hoonete renoveerimise strateegiaga ja sellekohaste meetmetega, et täita Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/27/EL (3) artiklist 7 tulenevaid kohustusi. Samuti peaksid liikmesriigid tõendama, et on nõuetekohaselt võtnud arvesse energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet, ja selgitama täpsemalt, kuidas aitab energiatõhusus kulutõhusalt saavutada riigi eesmärgid kujundada välja vähese CO2-heitega konkurentsivõimeline majandus, tagada energiavarustuskindlus ning leida lahendus energiaostuvõimetuse probleemile. |
| --- | --- |

(7)

Energiatõhususalaste soovituste puhul on komisjon lähtunud hinnangust, mis on antud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektis esitatud riiklike eesmärkide ulatusele võrreldes liidu tasandi eesmärkide saavutamiseks vajalike ühiste jõupingutustega, võttes vajaduse korral arvesse teavet riigi konkreetse eripära kohta. Riikide lõplik panus energiatõhususse peaks kajastama nende kulutõhusa energiasäästu potentsiaali ning seda peaks toetama kindla, pikaajalise hoonete renoveerimise strateegiaga ja sellekohaste meetmetega, et täita Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/27/EL (3) artiklist 7 tulenevaid kohustusi. Samuti peaksid liikmesriigid tõendama, et on nõuetekohaselt võtnud arvesse energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet, ja selgitama täpsemalt, kuidas aitab energiatõhusus kulutõhusalt saavutada riigi eesmärgid kujundada välja vähese CO2-heitega konkurentsivõimeline majandus, tagada energiavarustuskindlus ning leida lahendus energiaostuvõimetuse probleemile.

| (8) | Vastavalt juhtimismäärusele peavad liikmesriigid andma üldülevaate investeeringutest, mis on vajalikud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektis esitatud eesmärkide ja panuste saavutamiseks, ning üldhinnangu nende investeeringute allikate kohta. Lõimitud riiklikud energia- ja kliimakavad peaksid tagama riikide poliitikasuundade ja meetmete läbipaistvuse ja prognoositavuse ning seega investeerimiskindluse. |
| --- | --- |

(8)

Vastavalt juhtimismäärusele peavad liikmesriigid andma üldülevaate investeeringutest, mis on vajalikud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektis esitatud eesmärkide ja panuste saavutamiseks, ning üldhinnangu nende investeeringute allikate kohta. Lõimitud riiklikud energia- ja kliimakavad peaksid tagama riikide poliitikasuundade ja meetmete läbipaistvuse ja prognoositavuse ning seega investeerimiskindluse.

| (9) | Samal ajal on komisjon Euroopa 2018.–2019. poolaasta ühe osana tähelepanelikult keskendunud liikmesriikide energia- ja kliimapoliitikaga seotud investeerimisvajadustele. Euroopa poolaasta raames on komisjon käsitlenud seda küsimust 2019. aasta aruandes Hispaania kohta (4) ja komisjoni soovituses, mis käsitleb nõukogu soovitust Hispaaniale (5). Lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade projektide hindamisel võttis komisjon arvesse Euroopa poolaasta raames tehtud viimaseid järeldusi ja antud soovitusi. Komisjoni soovitused täiendavad Euroopa poolaasta raames esitatud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi. Ühtlasi peaksid liikmesriigid tagama, et nende lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas võetakse arvesse Euroopa poolaasta raames antud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi. |
| --- | --- |

(9)

Samal ajal on komisjon Euroopa 2018.–2019. poolaasta ühe osana tähelepanelikult keskendunud liikmesriikide energia- ja kliimapoliitikaga seotud investeerimisvajadustele. Euroopa poolaasta raames on komisjon käsitlenud seda küsimust 2019. aasta aruandes Hispaania kohta (4) ja komisjoni soovituses, mis käsitleb nõukogu soovitust Hispaaniale (5). Lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade projektide hindamisel võttis komisjon arvesse Euroopa poolaasta raames tehtud viimaseid järeldusi ja antud soovitusi. Komisjoni soovitused täiendavad Euroopa poolaasta raames esitatud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi. Ühtlasi peaksid liikmesriigid tagama, et nende lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas võetakse arvesse Euroopa poolaasta raames antud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi.

| (10) | Peale selle peab liikmesriik vastavalt juhtimismäärusele võtma nõuetekohaselt arvesse kõiki soovitusi, mis komisjon on andnud 31. detsembriks 2019 esitatava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kohta, ja kui asjaomane liikmesriik ei järgi soovitust või suurt osa sellest, peaks liikmesriik esitama ja avalikustama selle põhjused. |
| --- | --- |

(10)

Peale selle peab liikmesriik vastavalt juhtimismäärusele võtma nõuetekohaselt arvesse kõiki soovitusi, mis komisjon on andnud 31. detsembriks 2019 esitatava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kohta, ja kui asjaomane liikmesriik ei järgi soovitust või suurt osa sellest, peaks liikmesriik esitama ja avalikustama selle põhjused.

| (11) | Vastavalt asjaoludele peaksid liikmesriigid esitama oma lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas ning järgmiste aastate ajakohastatud versioonides need samad andmed, mis nad esitavad Eurostatile või Euroopa Keskkonnaametile. Ühtede ja samade allikate ning olemasolu korral ka Euroopa statistika kasutamine on oluline modelleerimise ja prognooside lähtestsenaariumi arvutamiseks. Euroopa statistika kasutamine võimaldab paremini võrrelda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades kasutatud andmeid ja prognoose. |
| --- | --- |

(11)

Vastavalt asjaoludele peaksid liikmesriigid esitama oma lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas ning järgmiste aastate ajakohastatud versioonides need samad andmed, mis nad esitavad Eurostatile või Euroopa Keskkonnaametile. Ühtede ja samade allikate ning olemasolu korral ka Euroopa statistika kasutamine on oluline modelleerimise ja prognooside lähtestsenaariumi arvutamiseks. Euroopa statistika kasutamine võimaldab paremini võrrelda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades kasutatud andmeid ja prognoose.

| (12) | Lõplik lõimitud riiklik energia- ja kliimakava peab sisaldama kõiki määruse (EL) 2018/1999 I lisas esitatud üksikasju. Seoses sellega tuleks hinnata kavandatud poliitikasuundade ja meetmete makromajanduslikku mõju ja niivõrd, kui see on võimalik, mõju tervisele, keskkonnale, tööhõivele ja haridusele ning oskustele ja sotsiaalmõju. Lõpliku lõimitud riikliku kliima- ja energiakava ettevalmistamisse tuleb kaasata avalikkus ja muud sidusrühmad. Neid ja muid üksikasju on kirjeldatud käesoleva soovitusega koos avaldatud talituste töödokumendis (6). |
| --- | --- |

(12)

Lõplik lõimitud riiklik energia- ja kliimakava peab sisaldama kõiki määruse (EL) 2018/1999 I lisas esitatud üksikasju. Seoses sellega tuleks hinnata kavandatud poliitikasuundade ja meetmete makromajanduslikku mõju ja niivõrd, kui see on võimalik, mõju tervisele, keskkonnale, tööhõivele ja haridusele ning oskustele ja sotsiaalmõju. Lõpliku lõimitud riikliku kliima- ja energiakava ettevalmistamisse tuleb kaasata avalikkus ja muud sidusrühmad. Neid ja muid üksikasju on kirjeldatud käesoleva soovitusega koos avaldatud talituste töödokumendis (6).

| (13) | Eesmärkide mõõtmetesisene ja-vaheline sidusus on suur, eriti CO2-heite vähendamise ja energiatõhususe puhul. Lõplikus kavas tuleks kirjeldada ka kavandatud poliitika ja meetmete vahelisi seoseid ja võimaluse korral väljendada seda arvuliselt. Võiks keskenduda CO2-heite vähendamise, energiajulgeoleku ja energia siseturu mõõtme ning energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtte koostoimele, selgitades, kuidas aitab energiatõhusus kulutõhusalt saavutada riigi eesmärgid kujundada välja vähese CO2-heitega konkurentsivõimeline majandus ja tagada energiavarustuskindlus, ning selle seosele energiaostuvõimetuse probleemi lahendamisega. Lõplikus kavas tuleks käsitleda ka selliseid olulisi elemente nagu vastastikmõju, mida avaldavad kavandatud poliitikasuunad, millega nähakse ette kivisöel töötavate elektrijaamade ja tuumaelektrijaamade tegevuse järkjärguline lõpetamine, sh olemasolevate tuumkütusetsüklirajatiste kasutamise strateegia, kliimamuutusega seotud riskide mõju energiatarnetele ning taastuvenergia osakaalu suurenemise mõju siseturule. Teadustegevuse, innovatsiooni ja konkurentsivõime mõõtme all seatud eesmärgid peavad toetama muude energialiidu mõõtmete jaoks kavandatud jõupingutusi. |
| --- | --- |

(13)

Eesmärkide mõõtmetesisene ja-vaheline sidusus on suur, eriti CO2-heite vähendamise ja energiatõhususe puhul. Lõplikus kavas tuleks kirjeldada ka kavandatud poliitika ja meetmete vahelisi seoseid ja võimaluse korral väljendada seda arvuliselt. Võiks keskenduda CO2-heite vähendamise, energiajulgeoleku ja energia siseturu mõõtme ning energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtte koostoimele, selgitades, kuidas aitab energiatõhusus kulutõhusalt saavutada riigi eesmärgid kujundada välja vähese CO2-heitega konkurentsivõimeline majandus ja tagada energiavarustuskindlus, ning selle seosele energiaostuvõimetuse probleemi lahendamisega. Lõplikus kavas tuleks käsitleda ka selliseid olulisi elemente nagu vastastikmõju, mida avaldavad kavandatud poliitikasuunad, millega nähakse ette kivisöel töötavate elektrijaamade ja tuumaelektrijaamade tegevuse järkjärguline lõpetamine, sh olemasolevate tuumkütusetsüklirajatiste kasutamise strateegia, kliimamuutusega seotud riskide mõju energiatarnetele ning taastuvenergia osakaalu suurenemise mõju siseturule. Teadustegevuse, innovatsiooni ja konkurentsivõime mõõtme all seatud eesmärgid peavad toetama muude energialiidu mõõtmete jaoks kavandatud jõupingutusi.

| (14) | Lõplikule lõimitud riiklikule kliima- ja energiakavale tuleks kasuks, kui selles esitatakse põhjalik analüüs selle kohta, milline on vähese CO2-heitega tehnoloogialahenduste sektori praegune seisund üleilmsel turul, tuues välja konkurentsivõimelised ja võimalikud probleemsed valdkonnad, märkides edasised eesmärgid ning poliitikasuunad ja meetmed nende saavutamiseks ning esitades asjakohased seosed ettevõtlus- ja tööstuspoliitikaga. Samuti tuleks kasuks, kui sellest nähtuks suurem seos ringmajandusega, rõhutades sealset kasvuhoonegaaside heite vähendamise potentsiaali. |
| --- | --- |

(14)

Lõplikule lõimitud riiklikule kliima- ja energiakavale tuleks kasuks, kui selles esitatakse põhjalik analüüs selle kohta, milline on vähese CO2-heitega tehnoloogialahenduste sektori praegune seisund üleilmsel turul, tuues välja konkurentsivõimelised ja võimalikud probleemsed valdkonnad, märkides edasised eesmärgid ning poliitikasuunad ja meetmed nende saavutamiseks ning esitades asjakohased seosed ettevõtlus- ja tööstuspoliitikaga. Samuti tuleks kasuks, kui sellest nähtuks suurem seos ringmajandusega, rõhutades sealset kasvuhoonegaaside heite vähendamise potentsiaali.

| (15) | Komisjon on Hispaaniale antud soovitustes lähtunud Hispaania esitatud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektile antud hinnangust, mis avaldatakse koos käesoleva soovitusega (7), |
| --- | --- |

(15)

Komisjon on Hispaaniale antud soovitustes lähtunud Hispaania esitatud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektile antud hinnangust, mis avaldatakse koos käesoleva soovitusega (7),

SOOVITAB HISPAANIAL TEHA JÄRGMIST:

| 1. | Püüda anda oma heakskiidetud panus, s.o taastuvenergia osakaal 42 % aastaks 2030, liidu 2030. aasta taastuvenergia eesmärki, rakendades selleks üksikasjalikke arvuliste eesmärkidega poliitikasuundi ja meetmeid, mis on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivist (EL) 2018/2001 (8) tulenevate kohustustega, et see eesmärk õigel ajal ja kulutõhusalt saavutada. Lisada soovituslik trajektoor, mis määruse (EL) 2018/1999 artikli 4 punkti a alapunkti 2 kohaselt hõlmab kõiki võrdlustasemeid. Esitada täiendavad üksikasjad halduskoormuse vähendamise meetmete ning oma tarbeks toodetavat taastuvenergiat ja taastuvenergiakogukondi hõlmavate tugiraamistike kohta kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artiklitega 21 ja 22. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Uurida, kuidas praeguseid meetmeid saaks edasi arendada, et kasutada ära nende potentsiaal saavutada oodatav energiasääst. Sellised meetmed peavad energiasäästu võimendama võrreldes praeguste saavutustega ning selliste märkimisväärselt kõrgemate eesmärkidega seotud väljakutseid tuleb nõuetekohaselt arvesse võtta. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Arendada veelgi meetmeid, millega toetatakse selliste energiajulgeoleku eesmärkide saavutamist nagu energiasüsteemi mitmekesistamine ja selle sõltuvuse vähendamine, sealhulgas süsteemi paindlikkuse tagamise meetmeid, ning esitada teavet tuumaenergia kasutamise järkjärgulise lõpetamise kohta. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Määrata kindlaks turu lõimimise tulevikueesmärgid (eelkõige meetmed tasupuudujäägi prognoositava suurenemise vältimiseks elektri- ja gaasisektoris) ning kavandatavate meetmete võimalik mõju. Esitada täielikult turupõhistele hindadele järk-järgult üleminemise strateegia ja ajakava. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Selgitada täpsemalt riiklikke ja rahastamiseesmärke teadustegevuse, innovatsiooni ja konkurentsivõime valdkonnas (eelkõige seoses energialiiduga), mida on vaja saavutada kuni 2030. aastani, nii et need eesmärgid oleksid hõlpsalt mõõdetavad ning toetaksid lõimitud riiklikus energia- ja lõplikus kavas muude mõõtmete jaoks seatud eesmärkide täitmist. Toetada nende eesmärkide saavutamist konkreetsete ja asjakohaste poliitikasuundade ja meetmetega, sealhulgas teiste liikmesriikidega koos välja töötatavate suundade ja meetmetega, näiteks energiatehnoloogia strateegilise kava kaudu. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Tõhustada praegust head koostööd Prantsusmaa ja Portugaliga, et käsitleda eelkõige energiasiseturu ja energiajulgeoleku küsimust, eriti tuleks edendada piiri- ja piirkondadeülest ühendatust. Kaaluda meetmeid, mille abil tihendada piirkondlikku koostööd taastuvenergia ja energiatõhususe valdkonnas. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Loetleda kõik energiatoetused, sealhulgas eelkõige fossiilkütuste toetused, ning võetud ja kavandatud meetmed nende järkjärguliseks kõrvaldamiseks. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Paremini lõimida kavva ausa ja õiglase ülemineku aspektid ning eelkõige täpsustada kavandatud eesmärkide, poliitikasuundade ja meetmete mõju sotsiaalvaldkonnale, tööhõivele ja oskustele. Konkreetsemalt tuleks kavas käsitleda mõju kivisöe- ja CO2-mahukatele piirkondadele ning sellesse tuleks lõimida riiklik energiasüsteemi ümberkorraldamise strateegia. Lisada sihthinnang energiaostuvõimetuse küsimusele ning sellekohased eesmärgid või konkreetsed poliitikasuunad või erimeetmed, nagu on sätestatud määruses (EL) 2018/1999. |
| --- | --- |

8.

Brüssel, 18. juuni 2019

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Miguel ARIAS CAÑETE

---

(1)  ELT L 328, 21.12.2018, lk 1.

1

(2)  SWD(2019) 262.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiiv 2012/27/EL, milles käsitletakse energiatõhusust, muudetakse direktiive 2009/125/EÜ ja 2010/30/EL ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2004/8/EÜ ja 2006/32/EÜ (ELT L 315, 14.11.2012, lk 1).

3

(4)  SWD (2019) 1008 final.

4

(5)  COM (2019) 509 final, 5. juuni 2019.

5

(6)  SWD(2019) 262.

6

(7)  SWD(2019) 262.

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/2001 taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (ELT L 328, 21.12.2018, lk 82).

8

---

| 3.9.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/36 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/36

---

KOMISJONI SOOVITUS,

18. juuni 2019,

Prantsusmaa lõimitud riikliku energia- ja kliimakava (2021–2030) projekti kohta

(2019/C 297/10)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta määrust (EL) 2018/1999, milles käsitletakse energialiidu ja kliimameetmete juhtimist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 663/2009 ja (EÜ) nr 715/2009, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/22/EÜ, 98/70/EÜ, 2009/31/EÜ, 2009/73/EÜ, 2010/31/EL, 2012/27/EL ja 2013/30/EL ning nõukogu direktiive 2009/119/EÜ ja (EL) 2015/652 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 525/2013, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peavad liikmesriigid esitama komisjonile ajavahemikku 2021–2030 hõlmava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kooskõlas kõnealuse määruse artikli 3 lõikega 1 ja I lisaga. Esimesed lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektid tuli esitada 31. detsembriks 2018. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peavad liikmesriigid esitama komisjonile ajavahemikku 2021–2030 hõlmava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kooskõlas kõnealuse määruse artikli 3 lõikega 1 ja I lisaga. Esimesed lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektid tuli esitada 31. detsembriks 2018.

| (2) | Prantsusmaa esitas oma lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti 15. veebruaril 2019. Selle kava projekti esitamisega algab komisjoni ja liikmesriikide vahelise järkjärgulise protsessi esimene etapp, et kõnealused energia- ja kliimakavad lõplikult vormistada ja seejärel ellu rakendada. |
| --- | --- |

(2)

Prantsusmaa esitas oma lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti 15. veebruaril 2019. Selle kava projekti esitamisega algab komisjoni ja liikmesriikide vahelise järkjärgulise protsessi esimene etapp, et kõnealused energia- ja kliimakavad lõplikult vormistada ja seejärel ellu rakendada.

| (3) | Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peab komisjon hindama lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade projekte. Komisjon hindas põhjalikult Prantsusmaa lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti ning võttis seejuures arvesse määruse (EL) 2018/1999 asjakohaseid sätteid. Kõnealune hinnang (2) avaldatakse koos käesoleva soovitusega. Allpool esitatud soovitused põhinevad sellel hinnangul. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peab komisjon hindama lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade projekte. Komisjon hindas põhjalikult Prantsusmaa lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti ning võttis seejuures arvesse määruse (EL) 2018/1999 asjakohaseid sätteid. Kõnealune hinnang (2) avaldatakse koos käesoleva soovitusega. Allpool esitatud soovitused põhinevad sellel hinnangul.

| (4) | Eelkõige käsitletakse komisjoni soovitustes järgmist: i) eesmärkide ja panuste ulatuslikkus, et ühiselt saavutada energialiidu eesmärgid, eriti liidu 2030. aasta taastuvenergia- ja energiatõhususeesmärgid, samuti elektrivõrkude omavahelise ühendatuse tase, mille liikmesriik on 2030. aastaks eesmärgiks seadnud; ii) liikmesriikide ja liidu tasandi eesmärkidega seotud poliitikasuunad ja meetmed ning muud poliitikasuunad ja meetmed, mis võivad piiriüleselt asjakohased olla; iii) täiendavad poliitikasuunad ja meetmed, mida võidakse nõuda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades; iv) lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas esitatud olemasolevate ning kavandatud poliitikasuundade ja meetmete koostoime ja järjepidevus energialiidu ühe mõõtme ning eri mõõtmete piires. |
| --- | --- |

(4)

Eelkõige käsitletakse komisjoni soovitustes järgmist: i) eesmärkide ja panuste ulatuslikkus, et ühiselt saavutada energialiidu eesmärgid, eriti liidu 2030. aasta taastuvenergia- ja energiatõhususeesmärgid, samuti elektrivõrkude omavahelise ühendatuse tase, mille liikmesriik on 2030. aastaks eesmärgiks seadnud; ii) liikmesriikide ja liidu tasandi eesmärkidega seotud poliitikasuunad ja meetmed ning muud poliitikasuunad ja meetmed, mis võivad piiriüleselt asjakohased olla; iii) täiendavad poliitikasuunad ja meetmed, mida võidakse nõuda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades; iv) lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas esitatud olemasolevate ning kavandatud poliitikasuundade ja meetmete koostoime ja järjepidevus energialiidu ühe mõõtme ning eri mõõtmete piires.

| (5) | Soovituste väljatöötamisel võttis komisjon ühelt poolt arvesse vajadust liita kõigi liikmesriikide kavandatud arvulised panused, et hinnata eesmärki liidu tasandil, ning teiselt poolt vajadust anda asjaomasele liikmesriigile piisavalt aega võtta komisjoni soovitusi nõuetekohaselt arvesse enne oma riikliku kava lõplikku vormistamist. |
| --- | --- |

(5)

Soovituste väljatöötamisel võttis komisjon ühelt poolt arvesse vajadust liita kõigi liikmesriikide kavandatud arvulised panused, et hinnata eesmärki liidu tasandil, ning teiselt poolt vajadust anda asjaomasele liikmesriigile piisavalt aega võtta komisjoni soovitusi nõuetekohaselt arvesse enne oma riikliku kava lõplikku vormistamist.

| (6) | Komisjoni soovitused liikmesriikide taastuvenergiaeesmärkide kohta põhinevad määruse (EL) 2018/1999 II lisas esitatud valemil, mis tugineb objektiivsetele kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(6)

Komisjoni soovitused liikmesriikide taastuvenergiaeesmärkide kohta põhinevad määruse (EL) 2018/1999 II lisas esitatud valemil, mis tugineb objektiivsetele kriteeriumidele.

| (7) | Energiatõhususalaste soovituste puhul on komisjon lähtunud hinnangust, mis on antud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektides esitatud riiklike eesmärkide ulatusele võrreldes liidu tasandi eesmärkide saavutamiseks vajalike ühiste jõupingutustega, võttes vajaduse korral arvesse teavet riigi konkreetse eripära kohta. Riikide lõplik panus energiatõhususse peaks kajastama nende kulutõhusa energiasäästu potentsiaali ning seda peaks toetama kindla, pikaajalise hoonete renoveerimise strateegiaga ja sellekohaste meetmetega, et täita Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/27/EL (3) artiklist 7 tulenevaid kohustusi. Samuti peaksid liikmesriigid tõendama, et on nõuetekohaselt võtnud arvesse esimest energiatõhususe põhimõtet, ja selgitama täpsemalt, kuidas aitab energiatõhusus kulutõhusalt saavutada riigi eesmärgid kujundada välja vähese CO2-sisaldusega konkurentsivõimeline majandus, tagada energiavarustuskindlus ning leida lahendus energiaostuvõimetuse probleemile. |
| --- | --- |

(7)

Energiatõhususalaste soovituste puhul on komisjon lähtunud hinnangust, mis on antud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektides esitatud riiklike eesmärkide ulatusele võrreldes liidu tasandi eesmärkide saavutamiseks vajalike ühiste jõupingutustega, võttes vajaduse korral arvesse teavet riigi konkreetse eripära kohta. Riikide lõplik panus energiatõhususse peaks kajastama nende kulutõhusa energiasäästu potentsiaali ning seda peaks toetama kindla, pikaajalise hoonete renoveerimise strateegiaga ja sellekohaste meetmetega, et täita Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/27/EL (3) artiklist 7 tulenevaid kohustusi. Samuti peaksid liikmesriigid tõendama, et on nõuetekohaselt võtnud arvesse esimest energiatõhususe põhimõtet, ja selgitama täpsemalt, kuidas aitab energiatõhusus kulutõhusalt saavutada riigi eesmärgid kujundada välja vähese CO2-sisaldusega konkurentsivõimeline majandus, tagada energiavarustuskindlus ning leida lahendus energiaostuvõimetuse probleemile.

| (8) | Vastavalt juhtimismäärusele peavad liikmesriigid andma üldülevaate investeeringutest, mis on vajalikud lõimitud riiklikus energia- ja kliimakava projektis esitatud eesmärkide ja panuste saavutamiseks, ning üldhinnangu nende investeeringute allikate kohta. Lõimitud riiklikud energia- ja kliimakavad peaksid tagama riikide poliitikasuundade ja meetmete läbipaistvuse ja prognoositavuse ning seega investeerimiskindluse. |
| --- | --- |

(8)

Vastavalt juhtimismäärusele peavad liikmesriigid andma üldülevaate investeeringutest, mis on vajalikud lõimitud riiklikus energia- ja kliimakava projektis esitatud eesmärkide ja panuste saavutamiseks, ning üldhinnangu nende investeeringute allikate kohta. Lõimitud riiklikud energia- ja kliimakavad peaksid tagama riikide poliitikasuundade ja meetmete läbipaistvuse ja prognoositavuse ning seega investeerimiskindluse.

| (9) | Samal ajal on komisjon Euroopa 2018.–2019. poolaasta ühe osana tähelepanelikult keskendunud liikmesriikide energia- ja kliimapoliitikaga seotud investeeringute vajadustele. Euroopa poolaasta raames on komisjon käsitlenud seda küsimust 2019. aasta aruandes Prantsusmaa kohta (4) ja komisjoni soovituses, mis käsitleb nõukogu soovitust Prantsusmaale (5). Lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektide hindamisel võttis komisjon arvesse Euroopa poolaasta raames tehtud viimaseid järeldusi ja antud soovitusi. Komisjoni soovitused täiendavad Euroopa poolaasta raames esitatud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi. Ühtlasi peaksid liikmesriigid tagama, et nende lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas võetakse arvesse Euroopa poolaasta raames antud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi. |
| --- | --- |

(9)

Samal ajal on komisjon Euroopa 2018.–2019. poolaasta ühe osana tähelepanelikult keskendunud liikmesriikide energia- ja kliimapoliitikaga seotud investeeringute vajadustele. Euroopa poolaasta raames on komisjon käsitlenud seda küsimust 2019. aasta aruandes Prantsusmaa kohta (4) ja komisjoni soovituses, mis käsitleb nõukogu soovitust Prantsusmaale (5). Lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektide hindamisel võttis komisjon arvesse Euroopa poolaasta raames tehtud viimaseid järeldusi ja antud soovitusi. Komisjoni soovitused täiendavad Euroopa poolaasta raames esitatud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi. Ühtlasi peaksid liikmesriigid tagama, et nende lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas võetakse arvesse Euroopa poolaasta raames antud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi.

| (10) | Peale selle peab liikmesriik vastavalt juhtimismäärusele võtma nõuetekohaselt arvesse kõiki soovitusi, mis komisjon on andnud 31. detsembriks 2019 esitatava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kohta, ja kui asjaomane liikmesriik ei järgi soovitust või suurt osa sellest, peaks liikmesriik esitama ja avalikustama selle põhjused. |
| --- | --- |

(10)

Peale selle peab liikmesriik vastavalt juhtimismäärusele võtma nõuetekohaselt arvesse kõiki soovitusi, mis komisjon on andnud 31. detsembriks 2019 esitatava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kohta, ja kui asjaomane liikmesriik ei järgi soovitust või suurt osa sellest, peaks liikmesriik esitama ja avalikustama selle põhjused.

| (11) | Vastavalt asjaoludele peaksid liikmesriigid esitama oma lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas ning järgmiste aastate ajakohastatud versioonides need samad andmed, mis nad esitavad Eurostatile või Euroopa Keskkonnaametile. Ühtede ja samade allikate ning olemasolu korral ka Euroopa statistika kasutamine on oluline modelleerimise ja prognooside lähtestsenaariumi arvutamiseks. Euroopa statistika kasutamine võimaldab paremini võrrelda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades kasutatud andmeid ja prognoose. |
| --- | --- |

(11)

Vastavalt asjaoludele peaksid liikmesriigid esitama oma lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas ning järgmiste aastate ajakohastatud versioonides need samad andmed, mis nad esitavad Eurostatile või Euroopa Keskkonnaametile. Ühtede ja samade allikate ning olemasolu korral ka Euroopa statistika kasutamine on oluline modelleerimise ja prognooside lähtestsenaariumi arvutamiseks. Euroopa statistika kasutamine võimaldab paremini võrrelda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades kasutatud andmeid ja prognoose.

| (12) | Lõplik lõimitud riiklik energia- ja kliimakava peab sisaldama kõiki määruse (EL) 2018/1999 I lisas esitatud üksikasju. Seoses sellega tuleks hinnata kavandatud poliitikasuundade ja meetmete makromajanduslikku mõju ja niivõrd, kui see on võimalik, mõju tervisele, keskkonnale, tööhõivele ja haridusele ning oskustele ja sotsiaalmõju. Lõpliku lõimitud riikliku kliima- ja energiakava ettevalmistamisse tuleb kaasata avalikkus ja muud sidusrühmad. Neid ja muid üksikasju on kirjeldatud käesoleva soovitusega koos avaldatud talituste töödokumendis (6). |
| --- | --- |

(12)

Lõplik lõimitud riiklik energia- ja kliimakava peab sisaldama kõiki määruse (EL) 2018/1999 I lisas esitatud üksikasju. Seoses sellega tuleks hinnata kavandatud poliitikasuundade ja meetmete makromajanduslikku mõju ja niivõrd, kui see on võimalik, mõju tervisele, keskkonnale, tööhõivele ja haridusele ning oskustele ja sotsiaalmõju. Lõpliku lõimitud riikliku kliima- ja energiakava ettevalmistamisse tuleb kaasata avalikkus ja muud sidusrühmad. Neid ja muid üksikasju on kirjeldatud käesoleva soovitusega koos avaldatud talituste töödokumendis (6).

| (13) | Prantsusmaa peaks oma lõplikus kavas võtma arvesse eri valdkondade vahelisi seoseid. Näiteks parandavad energiatõhususe suurendamise või elektrisõidukite laialdasema kasutuselevõtu meetmed tänu nafta- ja gaasiimpordi vajaduse vähenemisele energiavarustuskindlust. Lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektis tunnistatakse, et energiatõhusus on esimene põhimõte, millest tuleb lähtuda energiasüsteemi ümberkorraldamisel. Ühtlasi kaasnevad sellega mõned negatiivsed seosed ühe valdkonna poliitikasuundade ja meetmete ning mõne teise valdkonna eesmärkide vahel. On vaja põhjalikult analüüsida tippkoormuse arengutendentse aastatel 2021–2030, täpselt hinnata energiajulgeolekut ja võrkudevahelisi ühendusi ning seada vastavad eesmärgid. Teadustegevuse, innovatsiooni ja konkurentsivõime valdkonnas seatud eesmärgid peavad toetama muudes Euroopa Liidu poliitikavaldkondades kavandatud jõupingutusi. Lõplik kava võiks sisaldada rohkem teavet selle kohta, kuidas võivad kliimamuutuste riskid mõjutada energiavarustust. |
| --- | --- |

(13)

Prantsusmaa peaks oma lõplikus kavas võtma arvesse eri valdkondade vahelisi seoseid. Näiteks parandavad energiatõhususe suurendamise või elektrisõidukite laialdasema kasutuselevõtu meetmed tänu nafta- ja gaasiimpordi vajaduse vähenemisele energiavarustuskindlust. Lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektis tunnistatakse, et energiatõhusus on esimene põhimõte, millest tuleb lähtuda energiasüsteemi ümberkorraldamisel. Ühtlasi kaasnevad sellega mõned negatiivsed seosed ühe valdkonna poliitikasuundade ja meetmete ning mõne teise valdkonna eesmärkide vahel. On vaja põhjalikult analüüsida tippkoormuse arengutendentse aastatel 2021–2030, täpselt hinnata energiajulgeolekut ja võrkudevahelisi ühendusi ning seada vastavad eesmärgid. Teadustegevuse, innovatsiooni ja konkurentsivõime valdkonnas seatud eesmärgid peavad toetama muudes Euroopa Liidu poliitikavaldkondades kavandatud jõupingutusi. Lõplik kava võiks sisaldada rohkem teavet selle kohta, kuidas võivad kliimamuutuste riskid mõjutada energiavarustust.

| (14) | Lõplikule lõimitud riiklikule kliima- ja energiakavale tuleks kasuks, kui selles esitatakse põhjalik analüüs selle kohta, milline on vähese CO2-heitega tehnoloogialahenduste praegune seisund üleilmsel turul, tuues välja konkurentsivõimelised ja võimalikud probleemsed valdkonnad, märkides edasised eesmärgid ning poliitikasuunad ja meetmed nende saavutamiseks ning esitades asjakohased seosed ettevõtlus- ja tööstuspoliitika vahel. |
| --- | --- |

(14)

Lõplikule lõimitud riiklikule kliima- ja energiakavale tuleks kasuks, kui selles esitatakse põhjalik analüüs selle kohta, milline on vähese CO2-heitega tehnoloogialahenduste praegune seisund üleilmsel turul, tuues välja konkurentsivõimelised ja võimalikud probleemsed valdkonnad, märkides edasised eesmärgid ning poliitikasuunad ja meetmed nende saavutamiseks ning esitades asjakohased seosed ettevõtlus- ja tööstuspoliitika vahel.

| (15) | Komisjon on Prantsusmaale antud soovitustes lähtunud Prantsusmaa poolt esitatud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektist, mis avaldatakse koos käesoleva soovitusega, (7) |
| --- | --- |

(15)

Komisjon on Prantsusmaale antud soovitustes lähtunud Prantsusmaa poolt esitatud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektist, mis avaldatakse koos käesoleva soovitusega, (7)

SOOVITAB PRANTSUSMAAL TEHA JÄRGMIST:

| 1. | Suurendada liidu 2030. aasta taastuvenergia eesmärgi saavutamiseks antavat panust, s.o suurendada Prantsusmaal taastuvenergia osakaalu vähemalt 33 %ni aastaks 2030, nagu on märgitud määruse (EL) 2018/1999 II lisas esitatud valemis. Lisada lõplikku lõimitud riiklikku energia- ja kliimakavva soovituslik trajektoor, mis määruse (EL) 2018/1999 artikli 4 punkti a alapunkti 2 kohaselt hõlmab kõiki võrdlustasemeid, vastavalt taastuvenergia osakaalule, pidades silmas vajadust suurendada jõupingutusi selle eesmärgi ühiseks saavutamiseks. Esitada üksikasjalikud arvuliselt väljendatud poliitikasuunad ja meetmed, mis on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2018/2001 (8) sätestatud kohustustega ning võimaldavad kõnealuse panuse õigel ajal ja kulutõhusalt saavutada. Tagada, et Prantsusmaa 2020. aasta taastuvenergiaeesmärk, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/28/EÜ (9) I lisas, täidetaks täielikult ja oleks alates 2021. aastast edasiseks lähtealuseks, ning selgitada, kuidas Prantsusmaa kavatseb sellise lähtealuse saavutada ja seda säilitada. Ühitada lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektis esitatud eesmärgid taastuvenergia osakaaluga kütte- ja jahutus- ning transpordisektoris kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artiklis 23 sätestatud soovitusliku eesmärgiga ja artiklis 25 transpordisektorile kehtestatud eesmärgiga. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Vaadata läbi primaarenergia tarbimise vähendamiseks tehtavad jõupingutused, et saavutada liidu ühine 2030. aasta energiatõhususeesmärk. Prantsusmaa panus lõppenergia tarbimise osas on piisavalt suur. Lisada lõplikku lõimitud riiklikku energia- ja kliimakavva üksikasjad kavandatud poliitikasuundade ja meetmete eeldatava mõju kohta, et olla kindel, et energiatarbimise vajaliku vähendamise tagamiseks rakendatakse neid suundi ja meetmeid piisavalt laialdaselt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Täpsustada meetmeid, millega toetatakse selliste energiajulgeoleku eesmärkide saavutamist nagu energiasüsteemi mitmekesistamine ja selle sõltuvuse vähendamine, sealhulgas süsteemi paindlikkuse tagamise meetmeid, ning teavet tuumaenergia tootmise kavandatud võimsuse kohta. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Sõnastada täpselt turgude lõimimise tulevikueesmärgid, eelkõige meetmed konkurentsivõimelisemate hulgiturgude arendamiseks, liikudes sealhulgas täielikult turupõhiste hindade kasutuselevõtu suunas. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Määrata arvuliselt veelgi täpsemalt kindlaks riiklikud ja rahastamiseesmärgid teadustegevuse, innovatsiooni ja konkurentsivõime valdkonnas (eelkõige seoses energialiiduga), mida on vaja saavutada kuni 2030. aastani, nii et need oleksid hõlpsalt mõõdetavad ning toetaksid lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas muudele valdkondadele seatud eesmärkide täitmist. Toetada nende eesmärkide saavutamist konkreetsete ja piisavate poliitikasuundade ja meetmetega, sealhulgas teiste liikmesriikidega koos välja töötatavate suundade ja meetmetega, näiteks Euroopa energiatehnoloogia strateegilise kava kaudu. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Tihendada olemasolevat piirkondlikku koostööd Hispaania, Portugali ja viiepoolse energiafoorumi osalisriikidega (10). Piirkondlikes suhetes tuleks keskenduda energia siseturu ja energiajulgeoleku küsimustele. Jätkata koostööd Portugali ja Hispaaniaga eelkõige piiriüleste ja piirkondadevaheliste energiaühenduste küsimuses. Kaaluda meetmeid, mille abil tihendada koostööd taastuvenergia valdkonnas. Kaaluda ka võimalust tihendada piirkondlikku koostööd teiste liikmesriikidega sellistes uutes valdkondades nagu piirkondliku energiatootmisvõimsuse hindamine ning teadusuuringud ja innovatsioon ühist huvi pakkuvate tehnoloogialahenduste alal. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Loetleda kõik energiatoetused, sealhulgas eelkõige fossiilkütuste toetused, ning võetud ja kavandatud meetmed nende järkjärguliseks kõrvaldamiseks. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Paremini lõimida kavva ausa ja õiglase ülemineku aspektid ning eelkõige täpsustada kavandatud eesmärkide ning poliitikasuundade ja meetmete mõju sotsiaalvaldkonnale, tööhõivele ja oskustele. Arendada edasi energiaostuvõimetuse probleemide lahendamise korda ning esitada hinnang energiaostuvõimetute kodumajapidamiste arvu ja liigi kohta, et oleks võimalik hinnata võimalikku vajadust energiaostuvõimetuse vähendamise soovitusliku eesmärgi järele, nagu on sätestatud määruses (EL) 2018/1999. |
| --- | --- |

8.

Brüssel, 18. juuni 2019

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Miguel ARIAS CAÑETE

---

(1)  ELT L 328, 21.12.2018, lk 1.

1

(2)  SWD(2019) 263.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiiv 2012/27/EL, milles käsitletakse energiatõhusust, muudetakse direktiive 2009/125/EÜ ja 2010/30/EL ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2004/8/EÜ ja 2006/32/EÜ (ELT L 315, 14.11.2012, lk 1).

3

(4)  SWD (2019) 1009 final.

4

(5)  COM (2019) 510 final, 5. juuni 2019.

5

(6)  SWD(2019) 263.

6

(7)  SWD(2019) 263.

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/2001 taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (ELT L 328, 21.12.2018, lk 82).

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/28/EÜ taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta ning direktiivide 2001/77/EÜ ja 2003/30/EÜ muutmise ja hilisema kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 140, 5.6.2009, lk 16).

9

(10)  Austria, Belgia, Prantsusmaa, Saksamaa, Luksemburg, Madalmaad ja Šveits.

10

---

| 3.9.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/40 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/40

---

KOMISJONI SOOVITUS,

18. juuni 2019,

Horvaatia lõimitud riikliku energia- ja kliimakava (2021–2030) projekti kohta

(2019/C 297/11)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta määrust (EL) 2018/1999, milles käsitletakse energialiidu ja kliimameetmete juhtimist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 663/2009 ja (EÜ) nr 715/2009, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/22/EÜ, 98/70/EÜ, 2009/31/EÜ, 2009/73/EÜ, 2010/31/EL, 2012/27/EL ja 2013/30/EL ning nõukogu direktiive 2009/119/EÜ ja (EL) 2015/652 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 525/2013, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peavad liikmesriigid esitama komisjonile ajavahemikku 2021–2030 hõlmava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kooskõlas kõnealuse määruse artikli 3 lõikega 1 ja I lisaga. Esimesed lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektid tuli esitada 31. detsembriks 2018. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peavad liikmesriigid esitama komisjonile ajavahemikku 2021–2030 hõlmava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kooskõlas kõnealuse määruse artikli 3 lõikega 1 ja I lisaga. Esimesed lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektid tuli esitada 31. detsembriks 2018.

| (2) | Horvaatia esitas oma lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti 28. detsembril 2018. Selle kava projekti esitamisega algab komisjoni ja liikmesriikide vahelise järkjärgulise protsessi esimene etapp, et kõnealused energia- ja kliimakavad lõplikult vormistada ja seejärel ellu rakendada. |
| --- | --- |

(2)

Horvaatia esitas oma lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti 28. detsembril 2018. Selle kava projekti esitamisega algab komisjoni ja liikmesriikide vahelise järkjärgulise protsessi esimene etapp, et kõnealused energia- ja kliimakavad lõplikult vormistada ja seejärel ellu rakendada.

| (3) | Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peab komisjon hindama lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade projekte. Komisjon hindas põhjalikult Horvaatia lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti ning võttis seejuures arvesse määruse (EL) 2018/1999 asjakohaseid sätteid. Kõnealune hinnang (2) avaldatakse koos käesoleva soovitusega. Allpool esitatud soovitused põhinevad sellel hinnangul. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peab komisjon hindama lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade projekte. Komisjon hindas põhjalikult Horvaatia lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti ning võttis seejuures arvesse määruse (EL) 2018/1999 asjakohaseid sätteid. Kõnealune hinnang (2) avaldatakse koos käesoleva soovitusega. Allpool esitatud soovitused põhinevad sellel hinnangul.

| (4) | Eelkõige käsitletakse komisjoni soovitustes järgmist: i) eesmärkide ja panuste ulatuslikkus, et ühiselt saavutada energialiidu eesmärgid, eriti liidu 2030. aasta taastuvenergia- ja energiatõhususeesmärgid, samuti elektrivõrkude omavahelise ühendatuse tase, mille liikmesriik on 2030. aastaks eesmärgiks seadnud; ii) liikmesriikide ja liidu tasandi eesmärkidega seotud poliitikasuunad ja meetmed ning muud poliitikasuunad ja meetmed, mis võivad piiriüleselt asjakohased olla; iii) täiendavad poliitikasuunad ja meetmed, mida võidakse nõuda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades; iv) lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas esitatud olemasolevate ning kavandatud poliitikasuundade ja meetmete koostoime ja järjepidevus energialiidu ühe mõõtme ning eri mõõtmete piires. |
| --- | --- |

(4)

Eelkõige käsitletakse komisjoni soovitustes järgmist: i) eesmärkide ja panuste ulatuslikkus, et ühiselt saavutada energialiidu eesmärgid, eriti liidu 2030. aasta taastuvenergia- ja energiatõhususeesmärgid, samuti elektrivõrkude omavahelise ühendatuse tase, mille liikmesriik on 2030. aastaks eesmärgiks seadnud; ii) liikmesriikide ja liidu tasandi eesmärkidega seotud poliitikasuunad ja meetmed ning muud poliitikasuunad ja meetmed, mis võivad piiriüleselt asjakohased olla; iii) täiendavad poliitikasuunad ja meetmed, mida võidakse nõuda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades; iv) lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas esitatud olemasolevate ning kavandatud poliitikasuundade ja meetmete koostoime ja järjepidevus energialiidu ühe mõõtme ning eri mõõtmete piires.

| (5) | Soovituste väljatöötamisel võttis komisjon ühelt poolt arvesse vajadust liita kõigi liikmesriikide teatavad kavandatud arvulised panused, et hinnata eesmärki liidu tasandil, ning teiselt poolt vajadust anda asjaomasele liikmesriigile piisavalt aega võtta komisjoni soovitusi nõuetekohaselt arvesse enne oma lõimitud riikliku energia- ja kliimakava lõplikku vormistamist ning ka vajadust vältida riski, et liikmesriigi riiklik kava hilineb. |
| --- | --- |

(5)

Soovituste väljatöötamisel võttis komisjon ühelt poolt arvesse vajadust liita kõigi liikmesriikide teatavad kavandatud arvulised panused, et hinnata eesmärki liidu tasandil, ning teiselt poolt vajadust anda asjaomasele liikmesriigile piisavalt aega võtta komisjoni soovitusi nõuetekohaselt arvesse enne oma lõimitud riikliku energia- ja kliimakava lõplikku vormistamist ning ka vajadust vältida riski, et liikmesriigi riiklik kava hilineb.

| (6) | Komisjoni soovitused liikmesriikide taastuvenergiaeesmärkide kohta põhinevad määruse (EL) 2018/1999 II lisas esitatud valemil, mis tugineb objektiivsetele kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(6)

Komisjoni soovitused liikmesriikide taastuvenergiaeesmärkide kohta põhinevad määruse (EL) 2018/1999 II lisas esitatud valemil, mis tugineb objektiivsetele kriteeriumidele.

| (7) | Energiatõhususalaste soovituste puhul on komisjon lähtunud hinnangust, mis on antud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektis esitatud riiklike eesmärkide ulatusele võrreldes liidu tasandi eesmärkide saavutamiseks vajalike ühiste jõupingutustega, võttes vajaduse korral arvesse teavet riigi konkreetse eripära kohta. Riikide lõplik panus energiatõhususse peaks kajastama nende kulutõhusa energiasäästu potentsiaali ning seda peaks toetama kindla, pikaajalise hoonete renoveerimise strateegiaga ja sellekohaste meetmetega, et täita Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/27/EL (3) artiklist 7 tulenevaid kohustusi. Samuti peaksid liikmesriigid tõendama, et on nõuetekohaselt võtnud arvesse energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet, ja selgitama täpsemalt, kuidas aitab energiatõhusus kulutõhusalt saavutada riigi eesmärgid kujundada välja vähese CO2-heitega konkurentsivõimeline majandus, tagada energiavarustuskindlus ning leida lahendus energiaostuvõimetuse probleemile. |
| --- | --- |

(7)

Energiatõhususalaste soovituste puhul on komisjon lähtunud hinnangust, mis on antud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektis esitatud riiklike eesmärkide ulatusele võrreldes liidu tasandi eesmärkide saavutamiseks vajalike ühiste jõupingutustega, võttes vajaduse korral arvesse teavet riigi konkreetse eripära kohta. Riikide lõplik panus energiatõhususse peaks kajastama nende kulutõhusa energiasäästu potentsiaali ning seda peaks toetama kindla, pikaajalise hoonete renoveerimise strateegiaga ja sellekohaste meetmetega, et täita Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/27/EL (3) artiklist 7 tulenevaid kohustusi. Samuti peaksid liikmesriigid tõendama, et on nõuetekohaselt võtnud arvesse energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet, ja selgitama täpsemalt, kuidas aitab energiatõhusus kulutõhusalt saavutada riigi eesmärgid kujundada välja vähese CO2-heitega konkurentsivõimeline majandus, tagada energiavarustuskindlus ning leida lahendus energiaostuvõimetuse probleemile.

| (8) | Vastavalt juhtimismäärusele peavad liikmesriigid andma üldülevaate investeeringutest, mis on vajalikud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektis esitatud eesmärkide ja panuste saavutamiseks, ning üldhinnangu nende investeeringute allikate kohta. Lõimitud riiklikud energia- ja kliimakavad peaksid tagama riikide poliitikasuundade ja meetmete läbipaistvuse ja prognoositavuse ning seega investeerimiskindluse. |
| --- | --- |

(8)

Vastavalt juhtimismäärusele peavad liikmesriigid andma üldülevaate investeeringutest, mis on vajalikud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektis esitatud eesmärkide ja panuste saavutamiseks, ning üldhinnangu nende investeeringute allikate kohta. Lõimitud riiklikud energia- ja kliimakavad peaksid tagama riikide poliitikasuundade ja meetmete läbipaistvuse ja prognoositavuse ning seega investeerimiskindluse.

| (9) | Samal ajal on komisjon Euroopa 2018.–2019. poolaasta ühe osana tähelepanelikult keskendunud liikmesriikide energia- ja kliimapoliitikaga seotud investeerimisvajadustele. Euroopa poolaasta raames on komisjon käsitlenud seda küsimust 2019. aasta aruandes Horvaatia kohta (4) ja komisjoni soovituses, mis käsitleb nõukogu soovitust Horvaatiale (5). Lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade projektide hindamisel võttis komisjon arvesse Euroopa poolaasta raames tehtud viimaseid järeldusi ja antud soovitusi. Komisjoni soovitused täiendavad Euroopa poolaasta raames esitatud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi. Ühtlasi peaksid liikmesriigid tagama, et nende lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas võetakse arvesse Euroopa poolaasta raames antud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi. |
| --- | --- |

(9)

Samal ajal on komisjon Euroopa 2018.–2019. poolaasta ühe osana tähelepanelikult keskendunud liikmesriikide energia- ja kliimapoliitikaga seotud investeerimisvajadustele. Euroopa poolaasta raames on komisjon käsitlenud seda küsimust 2019. aasta aruandes Horvaatia kohta (4) ja komisjoni soovituses, mis käsitleb nõukogu soovitust Horvaatiale (5). Lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade projektide hindamisel võttis komisjon arvesse Euroopa poolaasta raames tehtud viimaseid järeldusi ja antud soovitusi. Komisjoni soovitused täiendavad Euroopa poolaasta raames esitatud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi. Ühtlasi peaksid liikmesriigid tagama, et nende lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas võetakse arvesse Euroopa poolaasta raames antud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi.

| (10) | Peale selle peab liikmesriik vastavalt juhtimismäärusele võtma nõuetekohaselt arvesse kõiki soovitusi, mis komisjon on andnud 31. detsembriks 2019 esitatava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kohta, ja kui asjaomane liikmesriik ei järgi soovitust või suurt osa sellest, peaks liikmesriik esitama ja avalikustama selle põhjused. |
| --- | --- |

(10)

Peale selle peab liikmesriik vastavalt juhtimismäärusele võtma nõuetekohaselt arvesse kõiki soovitusi, mis komisjon on andnud 31. detsembriks 2019 esitatava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kohta, ja kui asjaomane liikmesriik ei järgi soovitust või suurt osa sellest, peaks liikmesriik esitama ja avalikustama selle põhjused.

| (11) | Vastavalt asjaoludele peaksid liikmesriigid esitama oma lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas ning järgmiste aastate ajakohastatud versioonides need samad andmed, mis nad esitavad Eurostatile või Euroopa Keskkonnaametile. Ühtede ja samade allikate ning olemasolu korral ka Euroopa statistika kasutamine on oluline modelleerimise ja prognooside lähtestsenaariumi arvutamiseks. Euroopa statistika kasutamine võimaldab paremini võrrelda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades kasutatud andmeid ja prognoose. |
| --- | --- |

(11)

Vastavalt asjaoludele peaksid liikmesriigid esitama oma lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas ning järgmiste aastate ajakohastatud versioonides need samad andmed, mis nad esitavad Eurostatile või Euroopa Keskkonnaametile. Ühtede ja samade allikate ning olemasolu korral ka Euroopa statistika kasutamine on oluline modelleerimise ja prognooside lähtestsenaariumi arvutamiseks. Euroopa statistika kasutamine võimaldab paremini võrrelda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades kasutatud andmeid ja prognoose.

| (12) | Lõplik lõimitud riiklik energia- ja kliimakava peab sisaldama kõiki määruse (EL) 2018/1999 I lisas esitatud üksikasju. Seoses sellega tuleks hinnata kavandatud poliitikasuundade ja meetmete makromajanduslikku mõju ja niivõrd, kui see on võimalik, mõju tervisele, keskkonnale, tööhõivele ja haridusele ning oskustele ja sotsiaalmõju. Lõpliku lõimitud riikliku kliima- ja energiakava ettevalmistamisse tuleb kaasata avalikkus ja muud sidusrühmad. Neid ja muid üksikasju on kirjeldatud käesoleva soovitusega koos avaldatud talituste töödokumendis (6). |
| --- | --- |

(12)

Lõplik lõimitud riiklik energia- ja kliimakava peab sisaldama kõiki määruse (EL) 2018/1999 I lisas esitatud üksikasju. Seoses sellega tuleks hinnata kavandatud poliitikasuundade ja meetmete makromajanduslikku mõju ja niivõrd, kui see on võimalik, mõju tervisele, keskkonnale, tööhõivele ja haridusele ning oskustele ja sotsiaalmõju. Lõpliku lõimitud riikliku kliima- ja energiakava ettevalmistamisse tuleb kaasata avalikkus ja muud sidusrühmad. Neid ja muid üksikasju on kirjeldatud käesoleva soovitusega koos avaldatud talituste töödokumendis (6).

| (13) | Lõplikus kavas tuleks arvesse võtta eri mõõtmete vahelist sidusust. Näiteks tuleks CO2-heite vähendamise mõõtme ja energiatõhususe esikohale seadmise põhimõttega seotud eesmärkide saavutamisest lähtuvalt kaaluda Horvaatia soovi tugevdada energiajulgeolekut kodumaiste süsivesinikevarude suurema tootmise võimaluste ärakasutamise kaudu Teadustegevuse, innovatsiooni ja konkurentsivõime mõõtme all seatud eesmärgid peavad toetama muude energialiidu mõõtmete jaoks kavandatud jõupingutusi. Veel võib näiteks tuua bioenergia suurema kasutamise mõju maakasutusest, maakasutuse muutusest ja metsandusest pärinevale arvestuslikule heitele ja selle heite sidumisele ning kliimamuutusega seotud riskide mõju energiajulgeolekule. |
| --- | --- |

(13)

Lõplikus kavas tuleks arvesse võtta eri mõõtmete vahelist sidusust. Näiteks tuleks CO2-heite vähendamise mõõtme ja energiatõhususe esikohale seadmise põhimõttega seotud eesmärkide saavutamisest lähtuvalt kaaluda Horvaatia soovi tugevdada energiajulgeolekut kodumaiste süsivesinikevarude suurema tootmise võimaluste ärakasutamise kaudu Teadustegevuse, innovatsiooni ja konkurentsivõime mõõtme all seatud eesmärgid peavad toetama muude energialiidu mõõtmete jaoks kavandatud jõupingutusi. Veel võib näiteks tuua bioenergia suurema kasutamise mõju maakasutusest, maakasutuse muutusest ja metsandusest pärinevale arvestuslikule heitele ja selle heite sidumisele ning kliimamuutusega seotud riskide mõju energiajulgeolekule.

| (14) | Lõplikule lõimitud riiklikule kliima- ja energiakavale tuleks kasuks, kui selles laiendatakse konkurentsivõime teemat, et see hõlmaks vähese CO2-heitega tehnoloogialahendusi, sealhulgas CO2-heite vähendamist energeetikasektoris ja CO2-mahukates tööstussektorites. Soovitatav oleks esitada sellekohased mõõdetavad eesmärgid ning nende saavutamiseks ette nähtud poliitikasuunad ja meetmed, esitades asjakohased ettevõtlus- ja tööstuspoliitika seosed. Samuti tuleks kasuks, kui sellest nähtuks suurem seos ringmajandusega, rõhutades sealset kasvuhoonegaaside heite vähendamise potentsiaali. |
| --- | --- |

(14)

Lõplikule lõimitud riiklikule kliima- ja energiakavale tuleks kasuks, kui selles laiendatakse konkurentsivõime teemat, et see hõlmaks vähese CO2-heitega tehnoloogialahendusi, sealhulgas CO2-heite vähendamist energeetikasektoris ja CO2-mahukates tööstussektorites. Soovitatav oleks esitada sellekohased mõõdetavad eesmärgid ning nende saavutamiseks ette nähtud poliitikasuunad ja meetmed, esitades asjakohased ettevõtlus- ja tööstuspoliitika seosed. Samuti tuleks kasuks, kui sellest nähtuks suurem seos ringmajandusega, rõhutades sealset kasvuhoonegaaside heite vähendamise potentsiaali.

| (15) | Komisjon on Horvaatiale antud soovitustes lähtunud Horvaatia esitatud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektile antud hinnangust, mis avaldatakse koos käesoleva soovitusega, (7) |
| --- | --- |

(15)

Komisjon on Horvaatiale antud soovitustes lähtunud Horvaatia esitatud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektile antud hinnangust, mis avaldatakse koos käesoleva soovitusega, (7)

SOOVITAB HORVAATIAL TEHA JÄRGMIST:

| 1. | Püüda anda oma heakskiidetud panus, s.o taastuvenergia osakaal 36,4 % aastaks 2030, liidu 2030. aasta taastuvenergia eesmärki, rakendades selleks üksikasjalikke arvuliste eesmärkidega poliitikasuundi ja meetmeid, mis on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivist (EL) 2018/2001 (8) tulenevate kohustustega, et see eesmärk õigel ajal ja kulutõhusalt saavutada. Suurendada jõupingutusi kütte- ja jahutussektoris, et täita direktiivi (EL) 2018/2001 artiklist 23 tulenev soovituslik eesmärk ja kõnealuse direktiivi artiklist 25 tulenev transpordisektori eesmärk. Esitada täiendavad üksikasjad ja meetmed oma tarbeks toodetavat taastuvenergiat ja taastuvenergiakogukondi hõlmavate tugiraamistike kohta kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artiklitega 21 ja 22. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Seada kõrgem eesmärk lõpp- ja primaarenergia tarbimise vähendamisele, pidades silmas asjaolu, et liidus 2030. aastaks seatud energiatõhususeesmärgi saavutamiseks on vaja rohkem pingutada. Toetada seda tegevust poliitikasuundade ja meetmetega, mis aitaksid energiasäästu aastaks 2030 veelgi suurendada. Toetada kavandatud poliitikasuundi ja meetmeid mõjuhinnanguga, milles on esitatud hinnanguline sääst, ning esitada realistlik ettenähtud meetmete rakendamise ajakava. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Sõnastada turgude lõimimise tulevikueesmärgid ja mõõdetavad sihtväärused, eelkõige meetmed likviidsete ja konkurentsivõimeliste jae- ja hulgimüügiturgude arendamiseks, edendades riigis konkurentsi, minnes järk-järgult üle täielikult turupõhistele hindadele ning kõrvaldades piiriülesed kaubandustõkked. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Selgitada täpsemalt riiklikke ja rahastamiseesmärke teadustegevuse, innovatsiooni ja konkurentsivõime valdkonnas (eelkõige seoses energialiiduga), mida on vaja saavutada kuni 2030. aastani, nii et need oleksid hõlpsalt mõõdetavad ning toetaksid lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas muude mõõtmete jaoks seatud eesmärkide täitmist. Toetada nende eesmärkide saavutamist konkreetsete ja piisavate poliitikasuundade ja meetmetega, sealhulgas teiste liikmesriikidega koos välja töötatavate suundade ja meetmetega, näiteks energiatehnoloogia strateegilise kava kaudu. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Jätkata praegust koostööd riikliku energia- ja kliimakava osas Kesk- ja Kagu-Euroopa energiavõrkude ühendamise kõrgetasemelises töörühmas. Koostöö võiks eelkõige keskenduda sellistele küsimustele nagu täiendav lõimumine energia siseturuga, süsteemi piisavuse hindamine, süsteemi õiglane ümberkorraldamine, CO2-heite vähendamine ja taastuvate energiaallikate kasutamine. Kaaluda kooskõlastatud energia- ja kliimapoliitika piiriülest potentsiaali ja selle makromajanduslikke aspekte, eelkõige Aadria mere piirkonnas, et vähendada piirkonna süsinikujalajälge ja võtta kasutusele ökosüsteemipõhine lähenemisviis. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Laiendada investeerimiskulude ja -allikate (sh asjakohane rahastamine riigi, piirkonna ja liidu tasandil) analüüsi, mis praegu hõlmab üksnes mõnda transpordisektori ja energiatõhususe meedet, ning anda üldhinnang investeeringutele, mida on vaja majanduse ajakohastamiseks energia- ja kliimaeesmärkide saavutamise kaudu. Samuti kaaluda rahastamisallikana heitkoguste kulutõhusat loovutamist teistele liikmesriikidele Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/842 (9) alusel. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Loetleda kõik energiatoetused, sealhulgas eelkõige fossiilkütuste toetused, ning võetud ja kavandatud meetmed nende järkjärguliseks kõrvaldamiseks. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Täiendada analüüsi teabega, milline on seos õhukvaliteeti ja õhkuheidet käsitleva poliitikaga, lisades täpsemad arvandmed kavandatud poliitikasuundade ja meetmete alusel prognoositud õhusaasteainete heite kohta. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Paremini lõimida kavva ausa ja õiglase ülemineku aspektid ning eelkõige täpsustada kavandatud eesmärkide ning poliitikasuundade ja meetmete mõju sotsiaalvaldkonnale, tööhõivele ja oskustele. Arendada edasi energiaostuvõimetuse probleemi lahendamise korda ning esitada hinnang energiaostuvõimetute kodumajapidamiste arvu ja liigi kohta, et oleks võimalik hinnata vajadust energiaostuvõimetuse vähendamise soovitusliku eesmärgi järele, nagu on sätestatud määruses (EL) 2018/1999. |
| --- | --- |

9.

Brüssel, 18. juuni 2019

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Miguel ARIAS CAÑETE

---

(1)  ELT L 328, 21.12.2018, lk 1.

1

(2)  SWD(2019) 224.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiiv 2012/27/EL, milles käsitletakse energiatõhusust, muudetakse direktiive 2009/125/EÜ ja 2010/30/EL ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2004/8/EÜ ja 2006/32/EÜ (ELT L 315, 14.11.2012, lk 1).

3

(4)  SWD (2019) 1010 final.

4

(5)  COM (2019) 511 final, 5. juuni 2019.

5

(6)  SWD(2019) 224.

6

(7)  SWD(2019) 224.

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/2001 taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (ELT L 328, 21.12.2018, lk 82).

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta määrus (EL) 2018/842, milles käsitletakse liikmesriikide kohustust vähendada kasvuhoonegaaside heidet aastatel 2021–2030, millega panustatakse kliimameetmetesse, et täita Pariisi kokkuleppega võetud kohustused, ning millega muudetakse määrust (EL) nr 525/2013 (ELT L 156, 19.6.2018, lk 26).

9

---

| 3.9.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/44 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/44

---

KOMISJONI SOOVITUS,

18. juuni 2019,

Itaalia lõimitud riikliku energia- ja kliimakava (2021–2030) projekti kohta

(2019/C 297/12)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta määrust (EL) 2018/1999, milles käsitletakse energialiidu ja kliimameetmete juhtimist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 663/2009 ja (EÜ) nr 715/2009, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/22/EÜ, 98/70/EÜ, 2009/31/EÜ, 2009/73/EÜ, 2010/31/EL, 2012/27/EL ja 2013/30/EL ning nõukogu direktiive 2009/119/EÜ ja (EL) 2015/652 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 525/2013, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peavad liikmesriigid esitama komisjonile ajavahemikku 2021–2030 hõlmava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kooskõlas kõnealuse määruse artikli 3 lõikega 1 ja I lisaga. Esimesed lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektid tuli esitada 31. detsembriks 2018. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peavad liikmesriigid esitama komisjonile ajavahemikku 2021–2030 hõlmava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kooskõlas kõnealuse määruse artikli 3 lõikega 1 ja I lisaga. Esimesed lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektid tuli esitada 31. detsembriks 2018.

| (2) | Itaalia esitas lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti 8. jaanuaril 2019. Selle kava projekti esitamisega algab komisjoni ja liikmesriikide vahelise järkjärgulise protsessi esimene etapp, et kõnealused energia- ja kliimakavad lõplikult vormistada ja seejärel ellu rakendada. |
| --- | --- |

(2)

Itaalia esitas lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti 8. jaanuaril 2019. Selle kava projekti esitamisega algab komisjoni ja liikmesriikide vahelise järkjärgulise protsessi esimene etapp, et kõnealused energia- ja kliimakavad lõplikult vormistada ja seejärel ellu rakendada.

| (3) | Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peab komisjon hindama lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade projekte. Komisjon hindas põhjalikult Itaalia lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti ning võttis seejuures arvesse määruse (EL) 2018/1999 asjakohaseid sätteid. Kõnealune hinnang (2) avaldatakse koos käesoleva soovitusega. Allpool esitatud soovitused põhinevad sellel hinnangul. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peab komisjon hindama lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade projekte. Komisjon hindas põhjalikult Itaalia lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti ning võttis seejuures arvesse määruse (EL) 2018/1999 asjakohaseid sätteid. Kõnealune hinnang (2) avaldatakse koos käesoleva soovitusega. Allpool esitatud soovitused põhinevad sellel hinnangul.

| (4) | Eelkõige käsitletakse komisjoni soovitustes järgmist: i) eesmärkide ja panuste ulatuslikkus, et ühiselt saavutada energialiidu eesmärgid, eriti liidu 2030. aasta taastuvenergia- ja energiatõhususeesmärgid, samuti elektrivõrkude omavahelise ühendatuse tase, mille liikmesriik on 2030. aastaks eesmärgiks seadnud; ii) liikmesriikide ja liidu tasandi eesmärkidega seotud poliitikasuunad ja meetmed ning muud poliitikasuunad ja meetmed, mis võivad piiriüleselt asjakohased olla; iii) täiendavad poliitikasuunad ja meetmed, mida võidakse nõuda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades; iv) lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas esitatud olemasolevate ning kavandatud poliitikasuundade ja meetmete koostoime ja järjepidevus energialiidu ühe mõõtme ning eri mõõtmete piires. |
| --- | --- |

(4)

Eelkõige käsitletakse komisjoni soovitustes järgmist: i) eesmärkide ja panuste ulatuslikkus, et ühiselt saavutada energialiidu eesmärgid, eriti liidu 2030. aasta taastuvenergia- ja energiatõhususeesmärgid, samuti elektrivõrkude omavahelise ühendatuse tase, mille liikmesriik on 2030. aastaks eesmärgiks seadnud; ii) liikmesriikide ja liidu tasandi eesmärkidega seotud poliitikasuunad ja meetmed ning muud poliitikasuunad ja meetmed, mis võivad piiriüleselt asjakohased olla; iii) täiendavad poliitikasuunad ja meetmed, mida võidakse nõuda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades; iv) lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas esitatud olemasolevate ning kavandatud poliitikasuundade ja meetmete koostoime ja järjepidevus energialiidu ühe mõõtme ning eri mõõtmete piires.

| (5) | Soovituste väljatöötamisel võttis komisjon ühelt poolt arvesse vajadust liita kõigi liikmesriikide kavandatud arvulised panused, et hinnata eesmärki liidu tasandil, ning teiselt poolt vajadust anda asjaomasele liikmesriigile piisavalt aega võtta komisjoni soovitusi nõuetekohaselt arvesse enne oma lõimitud riikliku energia- ja kliimakava lõplikku vormistamist. |
| --- | --- |

(5)

Soovituste väljatöötamisel võttis komisjon ühelt poolt arvesse vajadust liita kõigi liikmesriikide kavandatud arvulised panused, et hinnata eesmärki liidu tasandil, ning teiselt poolt vajadust anda asjaomasele liikmesriigile piisavalt aega võtta komisjoni soovitusi nõuetekohaselt arvesse enne oma lõimitud riikliku energia- ja kliimakava lõplikku vormistamist.

| (6) | Komisjoni soovitused liikmesriikide taastuvenergiaeesmärkide kohta põhinevad määruse (EL) 2018/1999 II lisas esitatud valemil, mis tugineb objektiivsetele kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(6)

Komisjoni soovitused liikmesriikide taastuvenergiaeesmärkide kohta põhinevad määruse (EL) 2018/1999 II lisas esitatud valemil, mis tugineb objektiivsetele kriteeriumidele.

| (7) | Energiatõhususalaste soovituste puhul on komisjon lähtunud hinnangust, mis on antud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektis esitatud riiklike eesmärkide ulatusele võrreldes liidu tasandi eesmärkide saavutamiseks vajalike ühiste jõupingutustega, võttes vajaduse korral arvesse teavet riigi konkreetse eripära kohta. Riikide lõplik panus energiatõhususse peaks kajastama nende kulutõhusa energiasäästu potentsiaali ning seda peaks toetama kindla, pikaajalise hoonete renoveerimise strateegiaga ja sellekohaste meetmetega, et täita Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/27/EL (3) artiklist 7 tulenevaid kohustusi. Samuti peaksid liikmesriigid tõendama, et on nõuetekohaselt võtnud arvesse energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet, ja selgitama täpsemalt, kuidas aitab energiatõhusus kulutõhusalt saavutada riigi eesmärgid kujundada välja vähese CO2-heitega konkurentsivõimeline majandus, tagada energiavarustuskindlus ning leida lahendus energiaostuvõimetuse probleemile. |
| --- | --- |

(7)

Energiatõhususalaste soovituste puhul on komisjon lähtunud hinnangust, mis on antud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektis esitatud riiklike eesmärkide ulatusele võrreldes liidu tasandi eesmärkide saavutamiseks vajalike ühiste jõupingutustega, võttes vajaduse korral arvesse teavet riigi konkreetse eripära kohta. Riikide lõplik panus energiatõhususse peaks kajastama nende kulutõhusa energiasäästu potentsiaali ning seda peaks toetama kindla, pikaajalise hoonete renoveerimise strateegiaga ja sellekohaste meetmetega, et täita Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/27/EL (3) artiklist 7 tulenevaid kohustusi. Samuti peaksid liikmesriigid tõendama, et on nõuetekohaselt võtnud arvesse energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet, ja selgitama täpsemalt, kuidas aitab energiatõhusus kulutõhusalt saavutada riigi eesmärgid kujundada välja vähese CO2-heitega konkurentsivõimeline majandus, tagada energiavarustuskindlus ning leida lahendus energiaostuvõimetuse probleemile.

| (8) | Vastavalt juhtimismäärusele peavad liikmesriigid andma üldülevaate investeeringutest, mis on vajalikud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektis esitatud eesmärkide ja panuste saavutamiseks, ning üldhinnangu nende investeeringute allikate kohta. Lõimitud riiklikud energia- ja kliimakavad peaksid tagama riikide poliitikasuundade ja meetmete läbipaistvuse ja prognoositavuse ning seega investeerimiskindluse. |
| --- | --- |

(8)

Vastavalt juhtimismäärusele peavad liikmesriigid andma üldülevaate investeeringutest, mis on vajalikud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektis esitatud eesmärkide ja panuste saavutamiseks, ning üldhinnangu nende investeeringute allikate kohta. Lõimitud riiklikud energia- ja kliimakavad peaksid tagama riikide poliitikasuundade ja meetmete läbipaistvuse ja prognoositavuse ning seega investeerimiskindluse.

| (9) | Samal ajal on komisjon Euroopa 2018.–2019. poolaasta ühe osana tähelepanelikult keskendunud liikmesriikide energia- ja kliimapoliitikaga seotud investeerimisvajadustele. Euroopa poolaasta raames on komisjon käsitlenud seda küsimust 2019. aasta aruandes Itaalia kohta (4) ja komisjoni soovituses, mis käsitleb nõukogu soovitust Itaaliale (5). Lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade projektide hindamisel võttis komisjon arvesse Euroopa poolaasta raames tehtud viimaseid järeldusi ja antud soovitusi. Komisjoni soovitused täiendavad Euroopa poolaasta raames esitatud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi. Ühtlasi peaksid liikmesriigid tagama, et nende lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas võetakse arvesse Euroopa poolaasta raames antud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi. |
| --- | --- |

(9)

Samal ajal on komisjon Euroopa 2018.–2019. poolaasta ühe osana tähelepanelikult keskendunud liikmesriikide energia- ja kliimapoliitikaga seotud investeerimisvajadustele. Euroopa poolaasta raames on komisjon käsitlenud seda küsimust 2019. aasta aruandes Itaalia kohta (4) ja komisjoni soovituses, mis käsitleb nõukogu soovitust Itaaliale (5). Lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade projektide hindamisel võttis komisjon arvesse Euroopa poolaasta raames tehtud viimaseid järeldusi ja antud soovitusi. Komisjoni soovitused täiendavad Euroopa poolaasta raames esitatud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi. Ühtlasi peaksid liikmesriigid tagama, et nende lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas võetakse arvesse Euroopa poolaasta raames antud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi.

| (10) | Peale selle peab liikmesriik vastavalt juhtimismäärusele võtma nõuetekohaselt arvesse kõiki soovitusi, mis komisjon on andnud 31. detsembriks 2019 esitatava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kohta, ja kui asjaomane liikmesriik ei järgi soovitust või suurt osa sellest, peaks liikmesriik esitama ja avalikustama selle põhjused. |
| --- | --- |

(10)

Peale selle peab liikmesriik vastavalt juhtimismäärusele võtma nõuetekohaselt arvesse kõiki soovitusi, mis komisjon on andnud 31. detsembriks 2019 esitatava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kohta, ja kui asjaomane liikmesriik ei järgi soovitust või suurt osa sellest, peaks liikmesriik esitama ja avalikustama selle põhjused.

| (11) | Vastavalt asjaoludele peaksid liikmesriigid esitama oma lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas ning järgmiste aastate ajakohastatud versioonides need samad andmed, mis nad esitavad Eurostatile või Euroopa Keskkonnaametile. Ühtede ja samade allikate ning olemasolu korral ka Euroopa statistika kasutamine on oluline modelleerimise ja prognooside lähtestsenaariumi arvutamiseks. Euroopa statistika kasutamine võimaldab paremini võrrelda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades kasutatud andmeid ja prognoose. |
| --- | --- |

(11)

Vastavalt asjaoludele peaksid liikmesriigid esitama oma lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas ning järgmiste aastate ajakohastatud versioonides need samad andmed, mis nad esitavad Eurostatile või Euroopa Keskkonnaametile. Ühtede ja samade allikate ning olemasolu korral ka Euroopa statistika kasutamine on oluline modelleerimise ja prognooside lähtestsenaariumi arvutamiseks. Euroopa statistika kasutamine võimaldab paremini võrrelda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades kasutatud andmeid ja prognoose.

| (12) | Lõplik lõimitud riiklik energia- ja kliimakava peab sisaldama kõiki määruse (EL) 2018/1999 I lisas esitatud üksikasju. Seoses sellega tuleks hinnata kavandatud poliitikasuundade ja meetmete makromajanduslikku mõju ja niivõrd, kui see on võimalik, mõju tervisele, keskkonnale, tööhõivele ja haridusele ning oskustele ja sotsiaalmõju. Lõpliku lõimitud riikliku kliima- ja energiakava ettevalmistamisse tuleb kaasata avalikkus ja muud sidusrühmad. Neid ja muid üksikasju on kirjeldatud käesoleva soovitusega koos avaldatud talituste töödokumendis (6). |
| --- | --- |

(12)

Lõplik lõimitud riiklik energia- ja kliimakava peab sisaldama kõiki määruse (EL) 2018/1999 I lisas esitatud üksikasju. Seoses sellega tuleks hinnata kavandatud poliitikasuundade ja meetmete makromajanduslikku mõju ja niivõrd, kui see on võimalik, mõju tervisele, keskkonnale, tööhõivele ja haridusele ning oskustele ja sotsiaalmõju. Lõpliku lõimitud riikliku kliima- ja energiakava ettevalmistamisse tuleb kaasata avalikkus ja muud sidusrühmad. Neid ja muid üksikasju on kirjeldatud käesoleva soovitusega koos avaldatud talituste töödokumendis (6).

| (13) | Itaalia peaks oma lõplikus kavas võtma arvesse lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektis esitatud kavandatud poliitikasuundade ja meetmete vahelisi positiivseid seoseid ja veelgi kaaluma poliitikasuundadevahelisi keerulisemaid seoseid, seda eelkõige CO2-heite vähendamise, energiajulgeoleku ja siseturu mõõtmete vahel. Tuleks esitada rohkem üksikasju eelkõige järgmise kohta: i) kivisöel töötavate elektrijaamade tegevuse järkjärgulise lõpetamise ja gaasi osakaalu energiaallikate jaotuses suurenemise tagajärjed; ii) taastuvate energiaallikate osakaalu märkimisväärse suurendamise viisid; iii) Itaalia reservvõimsuse mehhanismi mõju energiatarbijatel maksta tulevale hinnale; iv) fossiilkütuste subsiidiumide eeldatav areng. Samamoodi peavad teadustegevuse, innovatsiooni ja konkurentsivõime mõõtme all seatud eesmärgid toetama muude energialiidu mõõtmete jaoks kavandatud jõupingutusi. |
| --- | --- |

(13)

Itaalia peaks oma lõplikus kavas võtma arvesse lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektis esitatud kavandatud poliitikasuundade ja meetmete vahelisi positiivseid seoseid ja veelgi kaaluma poliitikasuundadevahelisi keerulisemaid seoseid, seda eelkõige CO2-heite vähendamise, energiajulgeoleku ja siseturu mõõtmete vahel. Tuleks esitada rohkem üksikasju eelkõige järgmise kohta: i) kivisöel töötavate elektrijaamade tegevuse järkjärgulise lõpetamise ja gaasi osakaalu energiaallikate jaotuses suurenemise tagajärjed; ii) taastuvate energiaallikate osakaalu märkimisväärse suurendamise viisid; iii) Itaalia reservvõimsuse mehhanismi mõju energiatarbijatel maksta tulevale hinnale; iv) fossiilkütuste subsiidiumide eeldatav areng. Samamoodi peavad teadustegevuse, innovatsiooni ja konkurentsivõime mõõtme all seatud eesmärgid toetama muude energialiidu mõõtmete jaoks kavandatud jõupingutusi.

| (14) | Lõplikule lõimitud riiklikule kliima- ja energiakavale tuleks kasuks, kui selles toodaks esile vähese CO2-heitega tehnoloogia sektori (sh CO2-heite vähendamise tehnoloogia ja CO2-mahukates tööstussektorites kasutatav tehnoloogia) konkurentsivõime ja võimalikud probleemid maailma tasandil. Soovitatav oleks esitada sellekohased mõõdetavad eesmärgid ning nende saavutamiseks ette nähtud poliitikasuunad ja meetmed, esitades asjakohased ettevõtlus- ja tööstuspoliitika seosed. Lõplikus lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas võiks ka täpsemalt kirjeldada kasvuhoonegaaside heite vähendamist, mis tuleneb ringmajanduses toimuvast. |
| --- | --- |

(14)

Lõplikule lõimitud riiklikule kliima- ja energiakavale tuleks kasuks, kui selles toodaks esile vähese CO2-heitega tehnoloogia sektori (sh CO2-heite vähendamise tehnoloogia ja CO2-mahukates tööstussektorites kasutatav tehnoloogia) konkurentsivõime ja võimalikud probleemid maailma tasandil. Soovitatav oleks esitada sellekohased mõõdetavad eesmärgid ning nende saavutamiseks ette nähtud poliitikasuunad ja meetmed, esitades asjakohased ettevõtlus- ja tööstuspoliitika seosed. Lõplikus lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas võiks ka täpsemalt kirjeldada kasvuhoonegaaside heite vähendamist, mis tuleneb ringmajanduses toimuvast.

| (15) | Komisjon on Itaaliale antud soovitustes lähtunud Itaalia esitatud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektile antud hinnangust, mis avaldatakse koos käesoleva soovitusega, (7) |
| --- | --- |

(15)

Komisjon on Itaaliale antud soovitustes lähtunud Itaalia esitatud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektile antud hinnangust, mis avaldatakse koos käesoleva soovitusega, (7)

SOOVITAB ITAALIAL TEHA JÄRGMIST:

| 1. | Püüda anda oma heakskiidetud panus, s.o taastuvenergia osakaal 30 % aastaks 2030, liidu 2030. aasta taastuvenergia eesmärki, rakendades selleks üksikasjalikke arvuliste eesmärkidega poliitikasuundi ja meetmeid, mis on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivist (EL) 2018/2001 (8) tulenevate kohustustega, et see eesmärk õigel ajal ja kulutõhusalt saavutada. Suurendada taastuvate energiaallikate osakaalu kütte- ja jahutussektoris, et täita direktiivi (EL) 2018/2001 artiklist 23 tulenev soovituslik eesmärk. Esitada meetmed, et täita direktiivi (EL) 2018/2001 artikliga 25 transpordisektorile seatud eesmärk. Vähendada reguleerimise keerukust ja ebaselgust ning esitada täiendavad üksikasjad oma tarbeks toodetavat taastuvenergiat ja taastuvenergiakogukondi hõlmavate tugiraamistike kohta kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artiklitega 21 ja 22. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Tagada, et lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti taastuvenergia osas kirjeldatud peamised poliitikavahendid annavad 2021.–2030. aastal piisava säästu. Kajastada lõplikus lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas ning sellele järgnevates eduaruannetes asjakohaselt olemasolevate toetuskavade kavandatud ajakohastusi ja täiustusi. Laiendada neid märkimisväärselt, et saavutada märgitud energiasäästueesmärgid. Jätkata tööd hoonete (uued ja olemasolevad avalikud ja erahooned) ning transpordisektori energiatõhususe meetmete tugevdamisel, arvestades märkimisväärset ärakasutamata potentsiaali. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Määrata kindlaks meetmed, millega toetatakse selliste energiajulgeoleku eesmärkide saavutamist nagu energiasüsteemi mitmekesistamine ja selle sõltuvuse vähendamine, sealhulgas süsteemi paindlikkuse tagamise meetmed. Võtta elektrienergiasektori ressursside piisavuse hindamisel arvesse võrkudevaheliste ühenduste ja energiatootmisvõimsuste piirkondlikku olemust ja tegelikku potentsiaali naaberriikides. Selgitada, mil määral on gaasisektori eeldatav areng kooskõlas CO2-heite vähendamiseleseatud eesmärkidega ning kivisöel töötavate soojuselektrijaamade kavandatava järkjärgulise kasutuselt kõrvaldamisega. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Seada selged eesmärgid, vahe-eesmärgid ja ajakava energiaturgude kavandatud reformide elluviimiseks, eriti maagaasi hulgimüügiturgudel ning elektrienergia ja maagaasi jaemüügiturgudel. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Selgitada riiklikke ja rahastamiseesmärke teadustegevuse, innovatsiooni ja konkurentsivõime valdkonnas (eelkõige seoses energialiiduga), mida on vaja saavutada ajavahemikus 2021–2030, nii et need eesmärgid oleksid hõlpsalt mõõdetavad ning toetaksid lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas muude mõõtmete jaoks seatud eesmärkide täitmist. Toetada nende eesmärkide saavutamist konkreetsete ja asjakohaste poliitikasuundade ja meetmetega, sealhulgas teiste liikmesriikidega koos välja töötatavate suundade ja meetmetega, näiteks energiatehnoloogia strateegilise kava kaudu. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Pidada konsultatsioone naaberriikidega ning Kesk- ja Kagu-Euroopa energiavõrkude ühendamise kõrgetasemelises töörühmas, et oma lõimitud riiklik energia- ja kliimakava lõplikult vormistada. Kaaluda veelgi põhjalikumalt kooskõlastatud energia- ja kliimapoliitika piiriülest potentsiaali ja selle makromajanduslikke aspekte, eelkõige Aadria mere piirkonnas, et vähendada piirkonna süsinikujalajälge ja võtta kasutusele ökosüsteemipõhine lähenemisviis ning veelgi rohkem ära kasutada Vahemere piirkonna tihedama koostöö potentsiaali. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Loetleda kõik võetud meetmed ja koostatud kavad, et järk-järgult kaotada energiatoetused, eelkõige fossiilkütuste toetused. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Täiendada analüüsi teabega, milline on seos õhukvaliteeti ja õhkuheidet käsitleva poliitikaga, ja lisada sealhulgas arvulised prognoosid. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Paremini lõimida kavva ausa ja õiglase ülemineku aspektid ning eelkõige täpsustada kavandatud eesmärkide, poliitikasuundade ja meetmete mõju sotsiaalvaldkonnale, tööhõivele, oskustel ja tulujaotusele, sh CO2-mahukates ja tööstuspiirkondades. Töötada välja täpsem energiaostuvõimetuse probleemi lahendamise kord, lisades konkreetsed mõõdetavad eesmärgid ja üksikasjad kirjeldatud poliitikasuundade rakendamiseks vajalike rahaliste vahendite kohta, nagu on sätestatud määruses (EL) 2018/1999. |
| --- | --- |

9.

Brüssel, 18. juuni 2019

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Miguel ARIAS CAÑETE

---

(1)  ELT L 328, 21.12.2018, lk 1.

1

(2)  SWD(2019) 264.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiiv 2012/27/EL, milles käsitletakse energiatõhusust, muudetakse direktiive 2009/125/EÜ ja 2010/30/EL ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2004/8/EÜ ja 2006/32/EÜ (ELT L 315, 14.11.2012, lk 1).

3

(4)  SWD (2019) 1011 final.

4

(5)  COM (2019) 512 final, 5. juuni 2019.

5

(6)  SWD(2019) 264.

6

(7)  SWD(2019) 264.

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/2001 taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (ELT L 328, 21.12.2018, lk 82).

8

---

| 3.9.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/48 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/48

---

KOMISJONI SOOVITUS,

18. juuni 2019,

Küprose lõimitud riikliku energia- ja kliimakava (2021–2030) projekti kohta

(2019/C 297/13)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta määrust (EL) 2018/1999, milles käsitletakse energialiidu ja kliimameetmete juhtimist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 663/2009 ja (EÜ) nr 715/2009, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/22/EÜ, 98/70/EÜ, 2009/31/EÜ, 2009/73/EÜ, 2010/31/EL, 2012/27/EL ja 2013/30/EL ning nõukogu direktiive 2009/119/EÜ ja (EL) 2015/652 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 525/2013, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peavad liikmesriigid esitama komisjonile ajavahemikku 2021–2030 hõlmava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kooskõlas kõnealuse määruse artikli 3 lõikega 1 ja I lisaga. Esimesed lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektid tuli esitada 31. detsembriks 2018. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peavad liikmesriigid esitama komisjonile ajavahemikku 2021–2030 hõlmava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kooskõlas kõnealuse määruse artikli 3 lõikega 1 ja I lisaga. Esimesed lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektid tuli esitada 31. detsembriks 2018.

| (2) | Küpros esitas oma lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti 29. jaanuaril 2019. Selle kava projekti esitamisega algab komisjoni ja liikmesriikide vahelise järkjärgulise protsessi esimene etapp, et kõnealused energia- ja kliimakavad lõplikult vormistada ja seejärel ellu rakendada. |
| --- | --- |

(2)

Küpros esitas oma lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti 29. jaanuaril 2019. Selle kava projekti esitamisega algab komisjoni ja liikmesriikide vahelise järkjärgulise protsessi esimene etapp, et kõnealused energia- ja kliimakavad lõplikult vormistada ja seejärel ellu rakendada.

| (3) | Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peab komisjon hindama lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade projekte. Komisjon hindas põhjalikult Küprose lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti ning võttis seejuures arvesse määruse (EL) 2018/1999 asjakohaseid sätteid. Kõnealune hinnang (2) avaldatakse koos käesoleva soovitusega. Allpool esitatud soovitused põhinevad sellel hinnangul. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peab komisjon hindama lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade projekte. Komisjon hindas põhjalikult Küprose lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti ning võttis seejuures arvesse määruse (EL) 2018/1999 asjakohaseid sätteid. Kõnealune hinnang (2) avaldatakse koos käesoleva soovitusega. Allpool esitatud soovitused põhinevad sellel hinnangul.

| (4) | Eelkõige käsitletakse komisjoni soovitustes järgmist: i) eesmärkide ja panuste ulatuslikkus, et ühiselt saavutada energialiidu eesmärgid, eriti liidu 2030. aasta taastuvenergia- ja energiatõhususeesmärgid, samuti elektrivõrkude omavahelise ühendatuse tase, mille liikmesriik on 2030. aastaks eesmärgiks seadnud; ii) liikmesriikide ja liidu tasandi eesmärkidega seotud poliitikasuunad ja meetmed ning muud poliitikasuunad ja meetmed, mis võivad piiriüleselt asjakohased olla; iii) täiendavad poliitikasuunad ja meetmed, mida võidakse nõuda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades; iv) lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas esitatud olemasolevate ning kavandatud poliitikasuundade ja meetmete koostoime ja järjepidevus energialiidu ühe mõõtme ning eri mõõtmete piires. |
| --- | --- |

(4)

Eelkõige käsitletakse komisjoni soovitustes järgmist: i) eesmärkide ja panuste ulatuslikkus, et ühiselt saavutada energialiidu eesmärgid, eriti liidu 2030. aasta taastuvenergia- ja energiatõhususeesmärgid, samuti elektrivõrkude omavahelise ühendatuse tase, mille liikmesriik on 2030. aastaks eesmärgiks seadnud; ii) liikmesriikide ja liidu tasandi eesmärkidega seotud poliitikasuunad ja meetmed ning muud poliitikasuunad ja meetmed, mis võivad piiriüleselt asjakohased olla; iii) täiendavad poliitikasuunad ja meetmed, mida võidakse nõuda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades; iv) lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas esitatud olemasolevate ning kavandatud poliitikasuundade ja meetmete koostoime ja järjepidevus energialiidu ühe mõõtme ning eri mõõtmete piires.

| (5) | Soovituste väljatöötamisel võttis komisjon ühelt poolt arvesse vajadust liita kõigi liikmesriikide kavandatud arvulised panused, et hinnata eesmärki liidu tasandil, ning teiselt poolt vajadust anda asjaomasele liikmesriigile piisavalt aega võtta komisjoni soovitusi nõuetekohaselt arvesse enne oma riikliku kava lõplikku vormistamist. |
| --- | --- |

(5)

Soovituste väljatöötamisel võttis komisjon ühelt poolt arvesse vajadust liita kõigi liikmesriikide kavandatud arvulised panused, et hinnata eesmärki liidu tasandil, ning teiselt poolt vajadust anda asjaomasele liikmesriigile piisavalt aega võtta komisjoni soovitusi nõuetekohaselt arvesse enne oma riikliku kava lõplikku vormistamist.

| (6) | Komisjoni soovitused liikmesriikide taastuvenergiaeesmärkide kohta põhinevad määruse (EL) 2018/1999 II lisas esitatud valemil, mis tugineb objektiivsetele kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(6)

Komisjoni soovitused liikmesriikide taastuvenergiaeesmärkide kohta põhinevad määruse (EL) 2018/1999 II lisas esitatud valemil, mis tugineb objektiivsetele kriteeriumidele.

| (7) | Energiatõhususalaste soovituste puhul on komisjon lähtunud hinnangust, mis on antud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektis esitatud riiklike eesmärkide ulatusele võrreldes liidu tasandi eesmärkide saavutamiseks vajalike ühiste jõupingutustega, võttes vajaduse korral arvesse teavet riigi konkreetse eripära kohta. Riikide lõplik panus energiatõhususse peaks kajastama nende kulutõhusa energiasäästu potentsiaali ning seda peaks toetama kindla, pikaajalise hoonete renoveerimise strateegiaga ja sellekohaste meetmetega, et täita Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/27/EL (3) artiklist 7 tulenevaid kohustusi. Samuti peaksid liikmesriigid tõendama, et on nõuetekohaselt võtnud arvesse energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet, ja selgitama täpsemalt, kuidas aitab energiatõhusus kulutõhusalt saavutada riigi eesmärgid kujundada välja vähese CO2-heitega konkurentsivõimeline majandus, tagada energiavarustuskindlus ning leida lahendus energiaostuvõimetuse probleemile. |
| --- | --- |

(7)

Energiatõhususalaste soovituste puhul on komisjon lähtunud hinnangust, mis on antud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektis esitatud riiklike eesmärkide ulatusele võrreldes liidu tasandi eesmärkide saavutamiseks vajalike ühiste jõupingutustega, võttes vajaduse korral arvesse teavet riigi konkreetse eripära kohta. Riikide lõplik panus energiatõhususse peaks kajastama nende kulutõhusa energiasäästu potentsiaali ning seda peaks toetama kindla, pikaajalise hoonete renoveerimise strateegiaga ja sellekohaste meetmetega, et täita Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/27/EL (3) artiklist 7 tulenevaid kohustusi. Samuti peaksid liikmesriigid tõendama, et on nõuetekohaselt võtnud arvesse energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet, ja selgitama täpsemalt, kuidas aitab energiatõhusus kulutõhusalt saavutada riigi eesmärgid kujundada välja vähese CO2-heitega konkurentsivõimeline majandus, tagada energiavarustuskindlus ning leida lahendus energiaostuvõimetuse probleemile.

| (8) | Vastavalt juhtimismäärusele peavad liikmesriigid andma üldülevaate investeeringutest, mis on vajalikud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektis esitatud eesmärkide ja panuste saavutamiseks, ning üldhinnangu nende investeeringute allikate kohta. Lõimitud riiklikud energia- ja kliimakavad peaksid tagama riikide poliitikasuundade ja meetmete läbipaistvuse ja prognoositavuse ning seega investeerimiskindluse. |
| --- | --- |

(8)

Vastavalt juhtimismäärusele peavad liikmesriigid andma üldülevaate investeeringutest, mis on vajalikud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektis esitatud eesmärkide ja panuste saavutamiseks, ning üldhinnangu nende investeeringute allikate kohta. Lõimitud riiklikud energia- ja kliimakavad peaksid tagama riikide poliitikasuundade ja meetmete läbipaistvuse ja prognoositavuse ning seega investeerimiskindluse.

| (9) | Samal ajal on komisjon Euroopa 2018.–2019. poolaasta ühe osana tähelepanelikult keskendunud liikmesriikide energia- ja kliimapoliitikaga seotud investeerimisvajadustele. Euroopa poolaasta raames on komisjon käsitlenud seda küsimust 2019. aasta aruandes Küprose kohta (4) ja komisjoni soovituses, mis käsitleb nõukogu soovitust Küprosele (5). Lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade projektide hindamisel võttis komisjon arvesse Euroopa poolaasta raames tehtud viimaseid järeldusi ja antud soovitusi. Komisjoni soovitused täiendavad Euroopa poolaasta raames esitatud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi. Ühtlasi peaksid liikmesriigid tagama, et nende lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas võetakse arvesse Euroopa poolaasta raames antud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi. |
| --- | --- |

(9)

Samal ajal on komisjon Euroopa 2018.–2019. poolaasta ühe osana tähelepanelikult keskendunud liikmesriikide energia- ja kliimapoliitikaga seotud investeerimisvajadustele. Euroopa poolaasta raames on komisjon käsitlenud seda küsimust 2019. aasta aruandes Küprose kohta (4) ja komisjoni soovituses, mis käsitleb nõukogu soovitust Küprosele (5). Lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade projektide hindamisel võttis komisjon arvesse Euroopa poolaasta raames tehtud viimaseid järeldusi ja antud soovitusi. Komisjoni soovitused täiendavad Euroopa poolaasta raames esitatud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi. Ühtlasi peaksid liikmesriigid tagama, et nende lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas võetakse arvesse Euroopa poolaasta raames antud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi.

| (10) | Peale selle peab liikmesriik vastavalt juhtimismäärusele võtma nõuetekohaselt arvesse kõiki soovitusi, mis komisjon on andnud 31. detsembriks 2019 esitatava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kohta, ja kui asjaomane liikmesriik ei järgi soovitust või suurt osa sellest, peaks liikmesriik esitama ja avalikustama selle põhjused. |
| --- | --- |

(10)

Peale selle peab liikmesriik vastavalt juhtimismäärusele võtma nõuetekohaselt arvesse kõiki soovitusi, mis komisjon on andnud 31. detsembriks 2019 esitatava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kohta, ja kui asjaomane liikmesriik ei järgi soovitust või suurt osa sellest, peaks liikmesriik esitama ja avalikustama selle põhjused.

| (11) | Vastavalt asjaoludele peaksid liikmesriigid esitama oma lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas ning järgmiste aastate ajakohastatud versioonides need samad andmed, mis nad esitavad Eurostatile või Euroopa Keskkonnaametile. Ühtede ja samade allikate ning olemasolu korral ka Euroopa statistika kasutamine on oluline modelleerimise ja prognooside lähtestsenaariumi arvutamiseks. Euroopa statistika kasutamine võimaldab paremini võrrelda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades kasutatud andmeid ja prognoose. |
| --- | --- |

(11)

Vastavalt asjaoludele peaksid liikmesriigid esitama oma lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas ning järgmiste aastate ajakohastatud versioonides need samad andmed, mis nad esitavad Eurostatile või Euroopa Keskkonnaametile. Ühtede ja samade allikate ning olemasolu korral ka Euroopa statistika kasutamine on oluline modelleerimise ja prognooside lähtestsenaariumi arvutamiseks. Euroopa statistika kasutamine võimaldab paremini võrrelda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades kasutatud andmeid ja prognoose.

| (12) | Lõplik lõimitud riiklik energia- ja kliimakava peab sisaldama kõiki määruse (EL) 2018/1999 I lisas esitatud üksikasju. Seoses sellega tuleks hinnata kavandatud poliitikasuundade ja meetmete makromajanduslikku mõju ja niivõrd, kui see on võimalik, mõju tervisele, keskkonnale, tööhõivele ja haridusele ning oskustele ja sotsiaalmõju. Lõpliku lõimitud riikliku kliima- ja energiakava ettevalmistamisse tuleb kaasata avalikkus ja muud sidusrühmad. Neid ja muid üksikasju on kirjeldatud käesoleva soovitusega koos avaldatud talituste töödokumendis (6). |
| --- | --- |

(12)

Lõplik lõimitud riiklik energia- ja kliimakava peab sisaldama kõiki määruse (EL) 2018/1999 I lisas esitatud üksikasju. Seoses sellega tuleks hinnata kavandatud poliitikasuundade ja meetmete makromajanduslikku mõju ja niivõrd, kui see on võimalik, mõju tervisele, keskkonnale, tööhõivele ja haridusele ning oskustele ja sotsiaalmõju. Lõpliku lõimitud riikliku kliima- ja energiakava ettevalmistamisse tuleb kaasata avalikkus ja muud sidusrühmad. Neid ja muid üksikasju on kirjeldatud käesoleva soovitusega koos avaldatud talituste töödokumendis (6).

| (13) | Kuigi lõplikus kavas kirjeldatud poliitikasuunad ja meetmed tunduvad kõigi mõõtmete puhul üldiselt sidusad olevat, peaks Küpros oma lõplikus kavas esitama täpsema hinnangu nende poliitikasuundade ja meetmete vaheliste seoste kohta. Samuti peaks Küpros esitama lisateavet CO2-heite vähendamise, energiajulgeoleku ja siseturu mõõtme koostoime ning ka energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtte kohta. Analüüs võiks sisaldada hinnangulisi arvandmeid ning poliitikasuundade ja meetmete vahelisi võimalikke negatiivseid seoseid ning ka seda, kuidas Küpros kavatseb neid arvesse võtta. Poliitikasuundade koostoime ja horisontaalmõju hinnangust võiks kasu olla ka selliste üksikute poliitikasuundade või nende rühmade ja meetmete puhul, millel on laialdane mõju Küprose energiasüsteemile ja ka väljaspool seda. Sellised poliitikasuunad on suunad, mis on seotud konkurentsivõimelise elektrituru täieliku ellurakendamisega, maagaasi kasutuselevõtuga või Küprose isoleeritud elektrisüsteemi ühendamisega. Teadustegevuse, innovatsiooni ja konkurentsivõime mõõtme all seatud eesmärgid peavad toetama muude energialiidu mõõtmete jaoks kavandatud jõupingutusi. |
| --- | --- |

(13)

Kuigi lõplikus kavas kirjeldatud poliitikasuunad ja meetmed tunduvad kõigi mõõtmete puhul üldiselt sidusad olevat, peaks Küpros oma lõplikus kavas esitama täpsema hinnangu nende poliitikasuundade ja meetmete vaheliste seoste kohta. Samuti peaks Küpros esitama lisateavet CO2-heite vähendamise, energiajulgeoleku ja siseturu mõõtme koostoime ning ka energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtte kohta. Analüüs võiks sisaldada hinnangulisi arvandmeid ning poliitikasuundade ja meetmete vahelisi võimalikke negatiivseid seoseid ning ka seda, kuidas Küpros kavatseb neid arvesse võtta. Poliitikasuundade koostoime ja horisontaalmõju hinnangust võiks kasu olla ka selliste üksikute poliitikasuundade või nende rühmade ja meetmete puhul, millel on laialdane mõju Küprose energiasüsteemile ja ka väljaspool seda. Sellised poliitikasuunad on suunad, mis on seotud konkurentsivõimelise elektrituru täieliku ellurakendamisega, maagaasi kasutuselevõtuga või Küprose isoleeritud elektrisüsteemi ühendamisega. Teadustegevuse, innovatsiooni ja konkurentsivõime mõõtme all seatud eesmärgid peavad toetama muude energialiidu mõõtmete jaoks kavandatud jõupingutusi.

| (14) | Lõplikku lõimitud riiklikku kliima- ja energiakava võiks täiendada ka põhjalikumate meetmetega, et kasutada ära võimalikku seost ringmajandusega. |
| --- | --- |

(14)

Lõplikku lõimitud riiklikku kliima- ja energiakava võiks täiendada ka põhjalikumate meetmetega, et kasutada ära võimalikku seost ringmajandusega.

| (15) | Komisjon on Küprosele antud soovitustes lähtunud Küprose esitatud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektile antud hinnangust, mis avaldatakse koos käesoleva soovitusega (7), |
| --- | --- |

(15)

Komisjon on Küprosele antud soovitustes lähtunud Küprose esitatud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektile antud hinnangust, mis avaldatakse koos käesoleva soovitusega (7),

SOOVITAB KÜPROSEL TEHA JÄRGMIST:

| 1. | Täpsustada, kuidas kavatseb Küpros saavutada 2030. aastaks kasvuhoonegaaside heite eesmärgi –24 % võrreldes 2005. aastaga ELi heitkogustega kauplemise süsteemi mittekuuluvates sektorites tekkiva heite osas, kaaludes täiendavaid kulutõhusaid poliitikasuundi aastatel 2021–2030 ning märkides, kuidas kavatsetakse kasutada paindlikke võimalusi seoses selliste sektorite heitega, mis kuuluvad jõupingutuste jagamist käsitleva otsuse kohaldamisalasse ning on seotud maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsandusega. Eelkõige tuleks keskenduda transpordisektorile. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Suurendada Küprose panust liidu 2030. aasta taastuvenergia osakaalu eesmärki, st suurendada Küprosel taastuvenergia osakaalu vähemalt 23 %ni aastaks 2030, nagu on märgitud määruse (EL) 2018/1999 II lisas esitatud valemis, olles nõuetekohaselt arvesse võtnud asjaomaseid tingimusi ja riiklikke piiranguid. Lisada lõplikku lõimitud riiklikku energia- ja kliimakavva soovituslik trajektoor, mis määruse (EL) 2018/1999 artikli 4 punkti a alapunkti 2 kohaselt hõlmab kõiki võrdlustasemeid, vastavalt taastuvenergia osakaalule, pidades silmas vajadust suurendada jõupingutusi selle eesmärgi ühiseks saavutamiseks. Esitada üksikasjalikud arvuliselt väljendatud poliitikasuunad ja meetmed, mis on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2018/2001 (8) sätestatud kohustustega ning võimaldavad kõnealuse panuse õigel ajal ja kulutõhusalt saavutada. Suurendada jõupingutusi kütte- ja jahutus- ning transpordisektoris, et täita direktiivi (EL) 2018/2001 artiklist 23 tulenev soovituslik eesmärk ja kõnealuse direktiivi artiklist 25 tulenev transpordisektori eesmärk. Esitada täiendavad üksikasjad ja meetmed oma tarbeks toodetavat energiat ja taastuvenergiakogukondi hõlmavate tugiraamistike kohta kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artiklitega 21 ja 22. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kehtestada märkimisväärselt kõrgem eesmärk lõpp- ja primaarenergia tarbimise vähendamiseks aastaks 2030, pidades silmas asjaolu, et liidus 2030. aastaks seatud energiatõhususeesmärgi saavutamiseks on vaja rohkem pingutada. Viimistleda prognoosid ja stsenaariumid, mis võimaldavad igas sektoris hinnata uute kavandatud poliitikasuundade, meetmete ja programmide mõju primaar- ja lõppenergia tarbimisele kuni aastani 2040, sh 2030. aasta puhul, ning lisada soovituslik trajektoor alates 2021. aastast. Keskenduda rohkem transpordisektori energiatõhususele ja suurendada selle konkreetse sektoriga seotud meetmete ulatust, võttes arvesse, et selles sektoris tarbitakse 2030. aastal pool riigis tarbitavast energiast. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Määrata kindlaks turgude lõimimise tulevikueesmärgid (eelkõige meetmed gaasisektoris), võttes arvesse kava tagada riigis lähitulevikus maagaasitarned. Esitada elektriturgude korralduse hetkeolukord selgelt ja kooskõlas siseturu mõõtme all kirjeldatud eesmärkidega. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Selgitada täpsemalt riiklikke ja rahastamiseesmärke teadustegevuse, innovatsiooni ja konkurentsivõime valdkonnas (eelkõige seoses energialiiduga), mida on vaja saavutada kuni 2030. aastani, nii et need oleksid hõlpsalt mõõdetavad ning toetaksid lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas muude mõõtmete jaoks seatud eesmärkide täitmist. Toetada nende eesmärkide saavutamist konkreetsete ja piisavate poliitikasuundade ja meetmetega, sealhulgas teiste liikmesriikidega koos välja töötatavate suundade ja meetmetega, näiteks Euroopa energiatehnoloogia strateegilise kava kaudu. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Tõhustada käimasolevat koostööd naaberriigi Kreeka ja teiste liikmesriikidega, sh selliste mõõtmete puhul nagu siseturg, energiajulgeolek ning teadusuuringud, innovatsioon ja konkurentsivõime. Suurendada võimaluse korral ELi saarte puhta energeetika algatuse raames koostööd liikmesriikide ja saarepiirkondadega, kus energiasüsteemi ümberkorraldamisel on sarnased geograafilised, klimaatilised ja taristuga seotud probleemid ja võimalused. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Lisada põhjalik jagu, milles on esitatud kõik investeerimisvajadused mõõtmete ja allmõõtmete kaupa koos hinnangute jaoks kasutatud meetodi kirjeldusega ning tõenäolised riigi, piirkonna ja liidu tasandi rahastamisallikad. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Loetleda kõik energiatoetused, sealhulgas eelkõige fossiilkütuste toetused, ning võetud ja kavandatud meetmed nende järkjärguliseks kõrvaldamiseks. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Lisada analüüs selle kohta, milline on koostoime õhukvaliteeti ja õhkuheidet käsitlevate meetmetega, ning kirjeldada mõju õhusaastele eri stsenaariumide korral ja esitada vastavad arvandmed, lisades sellekohase teabe, ning võtta arvesse eri valdkondade omavahelist koostoimet ja kompromisside mõju. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Paremini lõimida kavva ausa ja õiglase ülemineku aspektid ning eelkõige täpsustada kavandatud eesmärkide ning poliitikasuundade ja meetmete mõju sotsiaalvaldkonnale, tööhõivele ja oskustele. Arendada edasi energiaostuvõimetuse probleemi lahendamise korda ning esitada kaalutlused selle kohta, kuidas kõigi meetmete jaoks kavandatud poliitikasuunad ja meetmed peaksid mõjutama energiaostuvõimetust, nagu on sätestatud määruses (EL) 2018/1999. |
| --- | --- |

10.

Brüssel, 18. juuni 2019

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Miguel ARIAS CAÑETE

---

(1)  ELT L 328, 21.12.2018, lk 1.

1

(2)  SWD(2019) 223.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiiv 2012/27/EL, milles käsitletakse energiatõhusust, muudetakse direktiive 2009/125/EÜ ja 2010/30/EL ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2004/8/EÜ ja 2006/32/EÜ (ELT L 315, 14.11.2012, lk 1).

3

(4)  SWD (2019) 1012 final.

4

(5)  COM (2019) 513 final, 5. juuni 2019.

5

(6)  SWD(2019) 223.

6

(7)  SWD(2019) 223.

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/2001 taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (ELT L 328, 21.12.2018, lk 82).

8

---

| 3.9.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/52 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/52

---

KOMISJONI SOOVITUS,

18. juuni 2019,

Läti lõimitud riikliku energia- ja kliimakava (2021–2030) projekti kohta

(2019/C 297/14)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta määrust (EL) 2018/1999, milles käsitletakse energialiidu ja kliimameetmete juhtimist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 663/2009 ja (EÜ) nr 715/2009, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/22/EÜ, 98/70/EÜ, 2009/31/EÜ, 2009/73/EÜ, 2010/31/EL, 2012/27/EL ja 2013/30/EL ning nõukogu direktiive 2009/119/EÜ ja (EL) 2015/652 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 525/2013, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peavad liikmesriigid esitama komisjonile ajavahemikku 2021–2030 hõlmava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kooskõlas kõnealuse määruse artikli 3 lõikega 1 ja I lisaga. Esimesed lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektid tuli esitada 31. detsembriks 2018. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peavad liikmesriigid esitama komisjonile ajavahemikku 2021–2030 hõlmava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kooskõlas kõnealuse määruse artikli 3 lõikega 1 ja I lisaga. Esimesed lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektid tuli esitada 31. detsembriks 2018.

| (2) | Läti esitas oma lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti 28. detsembril 2018. Selle kava projekti esitamisega algab komisjoni ja liikmesriikide vahelise järkjärgulise protsessi esimene etapp, et kõnealused energia- ja kliimakavad lõplikult vormistada ja seejärel ellu rakendada. |
| --- | --- |

(2)

Läti esitas oma lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti 28. detsembril 2018. Selle kava projekti esitamisega algab komisjoni ja liikmesriikide vahelise järkjärgulise protsessi esimene etapp, et kõnealused energia- ja kliimakavad lõplikult vormistada ja seejärel ellu rakendada.

| (3) | Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peab komisjon hindama lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade projekte. Komisjon hindas põhjalikult Läti lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti ning võttis seejuures arvesse määruse (EL) 2018/1999 asjakohaseid sätteid. Kõnealune hinnang (2) avaldatakse koos käesoleva soovitusega. Allpool esitatud soovitused põhinevad sellel hinnangul. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peab komisjon hindama lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade projekte. Komisjon hindas põhjalikult Läti lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti ning võttis seejuures arvesse määruse (EL) 2018/1999 asjakohaseid sätteid. Kõnealune hinnang (2) avaldatakse koos käesoleva soovitusega. Allpool esitatud soovitused põhinevad sellel hinnangul.

| (4) | Eelkõige käsitletakse komisjoni soovitustes järgmist: i) eesmärkide ja panuste ulatuslikkus, et ühiselt saavutada energialiidu eesmärgid, eriti liidu 2030. aasta taastuvenergia- ja energiatõhususeesmärgid, samuti elektrivõrkude omavahelise ühendatuse tase, mille liikmesriik on 2030. aastaks eesmärgiks seadnud; ii) liikmesriikide ja liidu tasandi eesmärkidega seotud poliitikasuunad ja meetmed ning muud poliitikasuunad ja meetmed, mis võivad piiriüleselt asjakohased olla; iii) täiendavad poliitikasuunad ja meetmed, mida võidakse nõuda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades; iv) lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas esitatud olemasolevate ning kavandatud poliitikasuundade ja meetmete koostoime ja järjepidevus energialiidu ühe mõõtme ning eri mõõtmete piires. |
| --- | --- |

(4)

Eelkõige käsitletakse komisjoni soovitustes järgmist: i) eesmärkide ja panuste ulatuslikkus, et ühiselt saavutada energialiidu eesmärgid, eriti liidu 2030. aasta taastuvenergia- ja energiatõhususeesmärgid, samuti elektrivõrkude omavahelise ühendatuse tase, mille liikmesriik on 2030. aastaks eesmärgiks seadnud; ii) liikmesriikide ja liidu tasandi eesmärkidega seotud poliitikasuunad ja meetmed ning muud poliitikasuunad ja meetmed, mis võivad piiriüleselt asjakohased olla; iii) täiendavad poliitikasuunad ja meetmed, mida võidakse nõuda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades; iv) lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas esitatud olemasolevate ning kavandatud poliitikasuundade ja meetmete koostoime ja järjepidevus energialiidu ühe mõõtme ning eri mõõtmete piires.

| (5) | Soovituste väljatöötamisel võttis komisjon ühelt poolt arvesse vajadust liita kõigi liikmesriikide kavandatud arvulised panused, et hinnata eesmärki liidu tasandil, ning teiselt poolt vajadust anda asjaomasele liikmesriigile piisavalt aega võtta komisjoni soovitusi nõuetekohaselt arvesse enne oma lõimitud riikliku energia- ja kliimakava lõplikku vormistamist. |
| --- | --- |

(5)

Soovituste väljatöötamisel võttis komisjon ühelt poolt arvesse vajadust liita kõigi liikmesriikide kavandatud arvulised panused, et hinnata eesmärki liidu tasandil, ning teiselt poolt vajadust anda asjaomasele liikmesriigile piisavalt aega võtta komisjoni soovitusi nõuetekohaselt arvesse enne oma lõimitud riikliku energia- ja kliimakava lõplikku vormistamist.

| (6) | Komisjoni soovitused liikmesriikide taastuvenergiaeesmärkide kohta põhinevad määruse (EL) 2018/1999 II lisas esitatud valemil, mis tugineb objektiivsetele kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(6)

Komisjoni soovitused liikmesriikide taastuvenergiaeesmärkide kohta põhinevad määruse (EL) 2018/1999 II lisas esitatud valemil, mis tugineb objektiivsetele kriteeriumidele.

| (7) | Energiatõhususalaste soovituste puhul on komisjon lähtunud hinnangust, mis on antud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektides esitatud riiklike eesmärkide ulatusele võrreldes liidu tasandi eesmärkide saavutamiseks vajalike ühiste jõupingutustega, võttes vajaduse korral arvesse teavet riigi konkreetse eripära kohta. Riikide lõplik panus energiatõhususse peaks kajastama nende kulutõhusa energiasäästu potentsiaali ning seda peaks toetama kindla, pikaajalise hoonete renoveerimise strateegiaga ja sellekohaste meetmetega, et täita Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/27/EL (3) artiklist 7 tulenevaid kohustusi. Samuti peaksid liikmesriigid tõendama, et on nõuetekohaselt võtnud arvesse esimest energiatõhususe põhimõtet, ja selgitama täpsemalt, kuidas aitab energiatõhusus kulutõhusalt saavutada riigi eesmärgid kujundada välja vähese CO2-sisaldusega konkurentsivõimeline majandus, tagada energiavarustuskindlus ning leida lahendus energiaostuvõimetuse probleemile. |
| --- | --- |

(7)

Energiatõhususalaste soovituste puhul on komisjon lähtunud hinnangust, mis on antud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektides esitatud riiklike eesmärkide ulatusele võrreldes liidu tasandi eesmärkide saavutamiseks vajalike ühiste jõupingutustega, võttes vajaduse korral arvesse teavet riigi konkreetse eripära kohta. Riikide lõplik panus energiatõhususse peaks kajastama nende kulutõhusa energiasäästu potentsiaali ning seda peaks toetama kindla, pikaajalise hoonete renoveerimise strateegiaga ja sellekohaste meetmetega, et täita Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/27/EL (3) artiklist 7 tulenevaid kohustusi. Samuti peaksid liikmesriigid tõendama, et on nõuetekohaselt võtnud arvesse esimest energiatõhususe põhimõtet, ja selgitama täpsemalt, kuidas aitab energiatõhusus kulutõhusalt saavutada riigi eesmärgid kujundada välja vähese CO2-sisaldusega konkurentsivõimeline majandus, tagada energiavarustuskindlus ning leida lahendus energiaostuvõimetuse probleemile.

| (8) | Vastavalt juhtimismäärusele peavad liikmesriigid andma üldülevaate investeeringutest, mis on vajalikud lõimitud riiklikus energia- ja kliimakava projektis esitatud eesmärkide ja panuste saavutamiseks, ning üldhinnangu nende investeeringute allikate kohta. Lõimitud riiklikud energia- ja kliimakavad peaksid tagama riikide poliitikasuundade ja meetmete läbipaistvuse ja prognoositavuse ning seega investeerimiskindluse. |
| --- | --- |

(8)

Vastavalt juhtimismäärusele peavad liikmesriigid andma üldülevaate investeeringutest, mis on vajalikud lõimitud riiklikus energia- ja kliimakava projektis esitatud eesmärkide ja panuste saavutamiseks, ning üldhinnangu nende investeeringute allikate kohta. Lõimitud riiklikud energia- ja kliimakavad peaksid tagama riikide poliitikasuundade ja meetmete läbipaistvuse ja prognoositavuse ning seega investeerimiskindluse.

| (9) | Samal ajal on komisjon Euroopa 2018.–2019. poolaasta ühe osana tähelepanelikult keskendunud liikmesriikide energia- ja kliimapoliitikaga seotud investeeringute vajadustele. Euroopa poolaasta raames on komisjon käsitlenud seda küsimust 2019. aasta aruandes Läti kohta (4) ja komisjoni soovituses, mis käsitleb nõukogu soovitust Lätile (5). Lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektide hindamisel võttis komisjon arvesse Euroopa poolaasta raames tehtud viimaseid järeldusi ja antud soovitusi. Komisjoni soovitused täiendavad Euroopa poolaasta raames esitatud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi. Ühtlasi peaksid liikmesriigid tagama, et nende lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas võetakse arvesse Euroopa poolaasta raames antud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi. |
| --- | --- |

(9)

Samal ajal on komisjon Euroopa 2018.–2019. poolaasta ühe osana tähelepanelikult keskendunud liikmesriikide energia- ja kliimapoliitikaga seotud investeeringute vajadustele. Euroopa poolaasta raames on komisjon käsitlenud seda küsimust 2019. aasta aruandes Läti kohta (4) ja komisjoni soovituses, mis käsitleb nõukogu soovitust Lätile (5). Lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektide hindamisel võttis komisjon arvesse Euroopa poolaasta raames tehtud viimaseid järeldusi ja antud soovitusi. Komisjoni soovitused täiendavad Euroopa poolaasta raames esitatud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi. Ühtlasi peaksid liikmesriigid tagama, et nende lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas võetakse arvesse Euroopa poolaasta raames antud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi.

| (10) | Peale selle peab liikmesriik vastavalt juhtimismäärusele võtma nõuetekohaselt arvesse kõiki soovitusi, mis komisjon on andnud 31. detsembriks 2019 esitatava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kohta, ja kui asjaomane liikmesriik ei järgi soovitust või suurt osa sellest, peaks liikmesriik esitama ja avalikustama selle põhjused. |
| --- | --- |

(10)

Peale selle peab liikmesriik vastavalt juhtimismäärusele võtma nõuetekohaselt arvesse kõiki soovitusi, mis komisjon on andnud 31. detsembriks 2019 esitatava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kohta, ja kui asjaomane liikmesriik ei järgi soovitust või suurt osa sellest, peaks liikmesriik esitama ja avalikustama selle põhjused.

| (11) | Vastavalt asjaoludele peaksid liikmesriigid esitama oma lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas ning järgmiste aastate ajakohastatud versioonides need samad andmed, mis nad esitavad Eurostatile või Euroopa Keskkonnaametile. Ühtede ja samade allikate ning olemasolu korral ka Euroopa statistika kasutamine on oluline modelleerimise ja prognooside lähtestsenaariumi arvutamiseks. Euroopa statistika kasutamine võimaldab paremini võrrelda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades kasutatud andmeid ja prognoose. |
| --- | --- |

(11)

Vastavalt asjaoludele peaksid liikmesriigid esitama oma lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas ning järgmiste aastate ajakohastatud versioonides need samad andmed, mis nad esitavad Eurostatile või Euroopa Keskkonnaametile. Ühtede ja samade allikate ning olemasolu korral ka Euroopa statistika kasutamine on oluline modelleerimise ja prognooside lähtestsenaariumi arvutamiseks. Euroopa statistika kasutamine võimaldab paremini võrrelda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades kasutatud andmeid ja prognoose.

| (12) | Lõplik lõimitud riiklik energia- ja kliimakava peab sisaldama kõiki määruse (EL) 2018/1999 I lisas esitatud üksikasju. Seoses sellega tuleks hinnata kavandatud poliitikasuundade ja meetmete makromajanduslikku mõju ja niivõrd, kui see on võimalik, mõju tervisele, keskkonnale, tööhõivele ja haridusele ning oskustele ja sotsiaalmõju. Lõpliku lõimitud riikliku kliima- ja energiakava ettevalmistamisse tuleb kaasata avalikkus ja muud sidusrühmad. Neid ja muid üksikasju on kirjeldatud käesoleva soovitusega koos avaldatud talituste töödokumendis (6). |
| --- | --- |

(12)

Lõplik lõimitud riiklik energia- ja kliimakava peab sisaldama kõiki määruse (EL) 2018/1999 I lisas esitatud üksikasju. Seoses sellega tuleks hinnata kavandatud poliitikasuundade ja meetmete makromajanduslikku mõju ja niivõrd, kui see on võimalik, mõju tervisele, keskkonnale, tööhõivele ja haridusele ning oskustele ja sotsiaalmõju. Lõpliku lõimitud riikliku kliima- ja energiakava ettevalmistamisse tuleb kaasata avalikkus ja muud sidusrühmad. Neid ja muid üksikasju on kirjeldatud käesoleva soovitusega koos avaldatud talituste töödokumendis (6).

| (13) | Läti peaks oma lõplikus kavas võtma arvesse eri poliitikavaldkondade vahelisi seoseid, täpsemalt CO2-heite vähendamise, energiajulgeoleku ja energia siseturu valdkonna koostoimet energiatõhususe esimese põhimõttega, ning selgitama, kuidas aitab energiatõhusus kulutõhusalt saavutada riigi eesmärgid: 1) kujundada välja vähese CO2-sisaldusega konkurentsivõimeline majandus, 2) tagada energiavarustuskindlus ja 3) leida lahendus energiaostuvõimetuse probleemile. Samuti tuleks käsitleda küsimust, milline on seos biomassi energiatootmiseks kasutamise ning maakasutusest, maakasutuse muutusest ja metsandusest pärineva arvestusliku heite ja selle heite sidumise mõju vahel. Samamoodi peavad teadustegevuse, innovatsiooni ja konkurentsivõime valdkonnas seatud eesmärgid toetama muudes Euroopa Liidu poliitikavaldkondades kavandatud jõupingutusi. Samuti tuleks käsitleda kliimamuutuste mõju energeetikasektorile. |
| --- | --- |

(13)

Läti peaks oma lõplikus kavas võtma arvesse eri poliitikavaldkondade vahelisi seoseid, täpsemalt CO2-heite vähendamise, energiajulgeoleku ja energia siseturu valdkonna koostoimet energiatõhususe esimese põhimõttega, ning selgitama, kuidas aitab energiatõhusus kulutõhusalt saavutada riigi eesmärgid: 1) kujundada välja vähese CO2-sisaldusega konkurentsivõimeline majandus, 2) tagada energiavarustuskindlus ja 3) leida lahendus energiaostuvõimetuse probleemile. Samuti tuleks käsitleda küsimust, milline on seos biomassi energiatootmiseks kasutamise ning maakasutusest, maakasutuse muutusest ja metsandusest pärineva arvestusliku heite ja selle heite sidumise mõju vahel. Samamoodi peavad teadustegevuse, innovatsiooni ja konkurentsivõime valdkonnas seatud eesmärgid toetama muudes Euroopa Liidu poliitikavaldkondades kavandatud jõupingutusi. Samuti tuleks käsitleda kliimamuutuste mõju energeetikasektorile.

| (14) | Lõplikule lõimitud riiklikule kliima- ja energiakavale tuleks kasuks, kui selles esitatakse põhjalik analüüs selle kohta, milline on vähese CO2-heitega tehnoloogialahenduste praegune seisund üleilmsel turul, tuues välja konkurentsivõimelised ja võimalikud probleemsed valdkonnad, märkides edasised eesmärgid ning poliitikasuunad ja meetmed nende saavutamiseks ning esitades asjakohased seosed ettevõtlus- ja tööstuspoliitika vahel. Samuti tuleks kasuks, kui sellest nähtuks suurem seos ringmajandusega, rõhutades sealset kasvuhoonegaaside heite vähendamise potentsiaali. |
| --- | --- |

(14)

Lõplikule lõimitud riiklikule kliima- ja energiakavale tuleks kasuks, kui selles esitatakse põhjalik analüüs selle kohta, milline on vähese CO2-heitega tehnoloogialahenduste praegune seisund üleilmsel turul, tuues välja konkurentsivõimelised ja võimalikud probleemsed valdkonnad, märkides edasised eesmärgid ning poliitikasuunad ja meetmed nende saavutamiseks ning esitades asjakohased seosed ettevõtlus- ja tööstuspoliitika vahel. Samuti tuleks kasuks, kui sellest nähtuks suurem seos ringmajandusega, rõhutades sealset kasvuhoonegaaside heite vähendamise potentsiaali.

| (15) | Komisjon on Lätile antud soovitustes lähtunud Läti poolt esitatud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektist, mis avaldatakse koos käesoleva soovitusega (7), |
| --- | --- |

(15)

Komisjon on Lätile antud soovitustes lähtunud Läti poolt esitatud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektist, mis avaldatakse koos käesoleva soovitusega (7),

SOOVITAB LÄTIL TEHA JÄRGMIST:

| 1. | Täiustada oma strateegiat, kuidas saavutada 2030. aastaks kasvuhoonegaaside heite eesmärk –6 % võrreldes 2005. aastaga ELi heitkogustega kauplemise süsteemi mittekuuluvate sektorite heite osas. Selleks määrata täpsemalt kindlaks meetmed, mis on vajalikud kirjeldatud poliitikasuundade rakendamiseks ning maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse sektori osatähtsuse analüüsimiseks, tuginedes Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusest (EL) 2018/841 (8) tulenevatele raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Märgatavalt suurendada Läti panust liidu 2030. aasta taastuvenergia eesmärki, st suurendada taastuvenergia osakaal Lätis vähemalt 50 %ni aastaks 2030, nagu on märgitud määruse (EL) 2018/1999 II lisas esitatud valemis. Lisada lõplikku lõimitud riiklikku energia- ja kliimakavva soovituslik trajektoor, mis määruse (EL) 2018/1999 artikli 4 punkti a alapunkti 2 kohaselt hõlmab kõiki võrdlustasemeid, vastavalt taastuvenergia osakaalule, pidades silmas vajadust suurendada jõupingutusi selle eesmärgi ühiseks saavutamiseks. Esitada üksikasjalikud arvuliselt väljendatud poliitikasuunad ja meetmed, mis on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2018/2001 (9) sätestatud kohustustega ning võimaldavad kõnealuse panuse õigel ajal ja kulutõhusalt saavutada. Tagada, et Läti 2020. aasta taastuvenergiaeesmärk, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/28/EÜ (10) I lisas, täidetaks täielikult ja oleks alates 2021. aastast edasiseks lähtealuseks, ning selgitada, kuidas Läti kavatseb sellise lähtealuse saavutada ja seda säilitada. Esitada üksikasjalikud meetmed, et täita direktiivi (EL) 2018/2001 artiklis 23 kütte- ja jahutussektorile seatud soovituslik eesmärk ning kõnealuse direktiivi artiklis 25 transpordisektorile kehtestatud eesmärk. Esitada üksikasjalikum teave oma tarbeks toodetavat taastuvenergiat ja taastuvenergiakogukondi hõlmavate raamistike loomise ning sellekohaste meetmete kohta kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artiklitega 21 ja 22. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kehtestada kõrgem eesmärk eelkõige primaarenergia tarbimise vähendamise kohta ning toetada seda tegevust poliitikasuundade ja meetmetega, mis tagaksid täiendava energiasäästu, et saavutada liidu 2030. aasta energiatõhususeesmärk. Kirjeldada täpsemalt kavandatud poliitikasuundi, seda eriti ehitus- ja transpordisektoris, ning esitada olemasolevate ja kavandatud poliitikameetmetega 2030. aastaks saavutatava energiasäästu konkreetne prognoos ning sellega kaasnevate investeeringute ajakava. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Täpsustada meetmeid, millega toetatakse selliste energiajulgeoleku eesmärkide saavutamist nagu energiasüsteemi mitmekesistamine ja selle sõltuvuse vähendamine, sealhulgas süsteemi paindlikkuse tagamise meetmeid, ning lisada hinnang selle kohta, kuidas kavandatud poliitikasuundade ja meetmetega tagatakse energiasüsteemi sõltuvuse vähendamise eesmärgi täitmine. Võtta elektrienergiasektori ressursside piisavuse hindamisel arvesse piirkonna eripära. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Sõnastada täpselt turgude lõimimise tulevikueesmärgid, eelkõige meetmed konkurentsivõimelisemate hulgi- ja jaeturgude arendamiseks. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Selgitada riiklikke ja rahastamiseesmärke teadustegevuse, innovatsiooni ja konkurentsivõime valdkonnas (eelkõige seoses energialiiduga), mida on vaja saavutada ajavahemikus 2020–2030, nii et need oleksid hõlpsalt mõõdetavad ning toetaksid lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas muudele valdkondadele seatud eesmärkide täitmist. Toetada nende eesmärkide saavutamist konkreetsete ja piisavate poliitikasuundade ja meetmetega, sealhulgas teiste liikmesriikidega koos välja töötatavate suundade ja meetmetega, näiteks energiatehnoloogia strateegilise kava kaudu. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Veelgi tihendada Balti riikide (Eesti, Läti, Leedu) head piirkondlikku koostööd; laiendada seda koostööd uutesse valdkondadesse ja geograafiliselt ka Põhjamaadesse (Taani, Soome, Island, Norra ja Rootsi). Piirkondlikes suhetes tuleks keskenduda energia siseturu ja energiajulgeoleku küsimustele, pidades silmas eesmärki suurendada taastuvatest energiaallikatest toodetava elektri osakaalu elektrisüsteemis ja arvestades seda, et tänu koostööle suureneb elektriimport/-eksport ja vajadus muuta süsteem paindlikumaks; samuti tuleks tähelepanu pöörata transpordisektori CO2-heite vähendamisele ja piirkondlikule koostööle teadustegevuses. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Loetleda kõik energiatoetused, sealhulgas eelkõige fossiilkütuste toetused, ning nende järkjärguliseks kõrvaldamiseks võetud meetmed ja koostatud kavad. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Lisada analüüs selle kohta, milline on koostoime õhukvaliteeti ja õhkuheidet käsitlevate meetmetega, ning kirjeldada mõju õhusaastele eri stsenaariumide korral, lisades sellekohase teabe, ning võtta arvesse eri valdkondade omavahelist koostoimet ja kompromisside mõju. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Paremini lõimida kavva ausa ja õiglase ülemineku aspektid ning eelkõige täpsustada kavandatud eesmärkide ning poliitikasuundade ja meetmete mõju sotsiaalvaldkonnale, tööhõivele ja oskustele. Lisada hinnang energiaostuvõimetuse olukorra kohta ning energiaostuvõimetuse vähendamiseks ja/või kõrvaldamiseks seatud eesmärgid ning määruse (EL) 2018/1999 kohaselt kehtestatud poliitikasuunad ja meetmed. |
| --- | --- |

10.

Brüssel, 18. juuni 2019

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Miguel ARIAS CAÑETE

---

(1)  ELT L 328, 21.12.2018, lk 1.

1

(2)  SWD(2019) 265.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiiv 2012/27/EL, milles käsitletakse energiatõhusust, muudetakse direktiive 2009/125/EÜ ja 2010/30/EL ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2004/8/EÜ ja 2006/32/EÜ (ELT L 315, 14.11.2012, lk 1).

3

(4)  SWD (2019) 1013 final.

4

(5)  COM (2019) 514 final, 5. juuni 2019.

5

(6)  SWD(2019) 265.

6

(7)  SWD(2019) 265.

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta määrus (EL) 2018/841, millega lisatakse maakasutusest, maakasutuse muutusest ja metsandusest tulenev kasvuhoonegaaside heide ja sellest tulenevate kasvuhoonegaaside sidumine 2030. aasta kliima- ja energiapoliitika raamistikku ning millega muudetakse määrust (EL) nr 525/2013 ja otsust nr 529/2013/EL (ELT L 156, 19.6.2018, lk 1).

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/2001 taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (ELT L 328, 21.12.2018, lk 82).

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/28/EÜ taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta ning direktiivide 2001/77/EÜ ja 2003/30/EÜ muutmise ja hilisema kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 140, 5.6.2009, lk 16).

10

---

| 3.9.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/56 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/56

---

KOMISJONI SOOVITUS,

18. juuni 2019,

Leedu lõimitud riikliku energia- ja kliimakava (2021–2030) projekti kohta

(2019/C 297/15)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta määrust (EL) 2018/1999, milles käsitletakse energialiidu ja kliimameetmete juhtimist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 663/2009 ja (EÜ) nr 715/2009, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/22/EÜ, 98/70/EÜ, 2009/31/EÜ, 2009/73/EÜ, 2010/31/EL, 2012/27/EL ja 2013/30/EL ning nõukogu direktiive 2009/119/EÜ ja (EL) 2015/652 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 525/2013, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peavad liikmesriigid esitama komisjonile ajavahemikku 2021–2030 hõlmava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kooskõlas kõnealuse määruse artikli 3 lõikega 1 ja I lisaga. Esimesed lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektid tuli esitada 31. detsembriks 2018. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peavad liikmesriigid esitama komisjonile ajavahemikku 2021–2030 hõlmava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kooskõlas kõnealuse määruse artikli 3 lõikega 1 ja I lisaga. Esimesed lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektid tuli esitada 31. detsembriks 2018.

| (2) | Leedu esitas oma lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti 17. detsembril 2018. Selle kava projekti esitamisega algab komisjoni ja liikmesriikide vahelise järkjärgulise protsessi esimene etapp, et kõnealused energia- ja kliimakavad lõplikult vormistada ja seejärel ellu rakendada. |
| --- | --- |

(2)

Leedu esitas oma lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti 17. detsembril 2018. Selle kava projekti esitamisega algab komisjoni ja liikmesriikide vahelise järkjärgulise protsessi esimene etapp, et kõnealused energia- ja kliimakavad lõplikult vormistada ja seejärel ellu rakendada.

| (3) | Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peab komisjon hindama lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade projekte. Komisjon hindas põhjalikult Leedu lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti ning võttis seejuures arvesse määruse (EL) 2018/1999 asjakohaseid sätteid. Kõnealune hinnang (2) avaldatakse koos käesoleva soovitusega. Allpool esitatud soovitused põhinevad sellel hinnangul. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peab komisjon hindama lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade projekte. Komisjon hindas põhjalikult Leedu lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti ning võttis seejuures arvesse määruse (EL) 2018/1999 asjakohaseid sätteid. Kõnealune hinnang (2) avaldatakse koos käesoleva soovitusega. Allpool esitatud soovitused põhinevad sellel hinnangul.

| (4) | Eelkõige käsitletakse komisjoni soovitustes järgmist: i) eesmärkide ja panuste ulatuslikkus, et ühiselt saavutada energialiidu eesmärgid, eriti liidu 2030. aasta taastuvenergia- ja energiatõhususeesmärgid, samuti elektrivõrkude omavahelise ühendatuse tase, mille liikmesriik on 2030. aastaks eesmärgiks seadnud; ii) liikmesriikide ja liidu tasandi eesmärkidega seotud poliitikasuunad ja meetmed ning muud poliitikasuunad ja meetmed, mis võivad piiriüleselt asjakohased olla; iii) täiendavad poliitikasuunad ja meetmed, mida võidakse nõuda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades; iv) lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas esitatud olemasolevate ning kavandatud poliitikasuundade ja meetmete koostoime ja järjepidevus energialiidu ühe mõõtme ning eri mõõtmete piires. |
| --- | --- |

(4)

Eelkõige käsitletakse komisjoni soovitustes järgmist: i) eesmärkide ja panuste ulatuslikkus, et ühiselt saavutada energialiidu eesmärgid, eriti liidu 2030. aasta taastuvenergia- ja energiatõhususeesmärgid, samuti elektrivõrkude omavahelise ühendatuse tase, mille liikmesriik on 2030. aastaks eesmärgiks seadnud; ii) liikmesriikide ja liidu tasandi eesmärkidega seotud poliitikasuunad ja meetmed ning muud poliitikasuunad ja meetmed, mis võivad piiriüleselt asjakohased olla; iii) täiendavad poliitikasuunad ja meetmed, mida võidakse nõuda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades; iv) lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas esitatud olemasolevate ning kavandatud poliitikasuundade ja meetmete koostoime ja järjepidevus energialiidu ühe mõõtme ning eri mõõtmete piires.

| (5) | Soovituste väljatöötamisel võttis komisjon ühelt poolt arvesse vajadust liita kõigi liikmesriikide kavandatud arvulised panused, et hinnata eesmärki liidu tasandil, ning teiselt poolt vajadust anda asjaomasele liikmesriigile piisavalt aega võtta komisjoni soovitusi nõuetekohaselt arvesse enne oma lõimitud riikliku energia- ja kliimakava lõplikku vormistamist. |
| --- | --- |

(5)

Soovituste väljatöötamisel võttis komisjon ühelt poolt arvesse vajadust liita kõigi liikmesriikide kavandatud arvulised panused, et hinnata eesmärki liidu tasandil, ning teiselt poolt vajadust anda asjaomasele liikmesriigile piisavalt aega võtta komisjoni soovitusi nõuetekohaselt arvesse enne oma lõimitud riikliku energia- ja kliimakava lõplikku vormistamist.

| (6) | Komisjoni soovitused liikmesriikide taastuvenergiaeesmärkide kohta põhinevad määruse (EL) 2018/1999 II lisas esitatud valemil, mis tugineb objektiivsetele kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(6)

Komisjoni soovitused liikmesriikide taastuvenergiaeesmärkide kohta põhinevad määruse (EL) 2018/1999 II lisas esitatud valemil, mis tugineb objektiivsetele kriteeriumidele.

| (7) | Energiatõhususalaste soovituste puhul on komisjon lähtunud hinnangust, mis on antud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektides esitatud riiklike eesmärkide ulatusele võrreldes liidu tasandi eesmärkide saavutamiseks vajalike ühiste jõupingutustega, võttes vajaduse korral arvesse teavet riigi konkreetse eripära kohta. Riikide lõplik panus energiatõhususse peaks kajastama nende kulutõhusa energiasäästu potentsiaali ning seda peaks toetama kindla, pikaajalise hoonete renoveerimise strateegiaga ja sellekohaste meetmetega, et täita Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/27/EL (3) artiklist 7 tulenevaid kohustusi. Samuti peaksid liikmesriigid tõendama, et on nõuetekohaselt võtnud arvesse esimest energiatõhususe põhimõtet, ja selgitama täpsemalt, kuidas aitab energiatõhusus kulutõhusalt saavutada riigi eesmärgid kujundada välja vähese CO2-sisaldusega konkurentsivõimeline majandus, tagada energiavarustuskindlus ning leida lahendus energiaostuvõimetuse probleemile. |
| --- | --- |

(7)

Energiatõhususalaste soovituste puhul on komisjon lähtunud hinnangust, mis on antud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektides esitatud riiklike eesmärkide ulatusele võrreldes liidu tasandi eesmärkide saavutamiseks vajalike ühiste jõupingutustega, võttes vajaduse korral arvesse teavet riigi konkreetse eripära kohta. Riikide lõplik panus energiatõhususse peaks kajastama nende kulutõhusa energiasäästu potentsiaali ning seda peaks toetama kindla, pikaajalise hoonete renoveerimise strateegiaga ja sellekohaste meetmetega, et täita Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/27/EL (3) artiklist 7 tulenevaid kohustusi. Samuti peaksid liikmesriigid tõendama, et on nõuetekohaselt võtnud arvesse esimest energiatõhususe põhimõtet, ja selgitama täpsemalt, kuidas aitab energiatõhusus kulutõhusalt saavutada riigi eesmärgid kujundada välja vähese CO2-sisaldusega konkurentsivõimeline majandus, tagada energiavarustuskindlus ning leida lahendus energiaostuvõimetuse probleemile.

| (8) | Vastavalt juhtimismäärusele peavad liikmesriigid andma üldülevaate investeeringutest, mis on vajalikud lõimitud riiklikus energia- ja kliimakava projektis esitatud eesmärkide ja panuste saavutamiseks, ning üldhinnangu nende investeeringute allikate kohta. Lõimitud riiklikud energia- ja kliimakavad peaksid tagama riikide poliitikasuundade ja meetmete läbipaistvuse ja prognoositavuse ning seega investeerimiskindluse. |
| --- | --- |

(8)

Vastavalt juhtimismäärusele peavad liikmesriigid andma üldülevaate investeeringutest, mis on vajalikud lõimitud riiklikus energia- ja kliimakava projektis esitatud eesmärkide ja panuste saavutamiseks, ning üldhinnangu nende investeeringute allikate kohta. Lõimitud riiklikud energia- ja kliimakavad peaksid tagama riikide poliitikasuundade ja meetmete läbipaistvuse ja prognoositavuse ning seega investeerimiskindluse.

| (9) | Samal ajal on komisjon Euroopa 2018.–2019. poolaasta ühe osana tähelepanelikult keskendunud liikmesriikide energia- ja kliimapoliitikaga seotud investeeringute vajadustele. Euroopa poolaasta raames on komisjon käsitlenud seda küsimust 2019. aasta aruandes Leedu kohta (4) ja komisjoni soovituses, mis käsitleb nõukogu soovitust Leedule (5). Lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektide hindamisel võttis komisjon arvesse Euroopa poolaasta raames tehtud viimaseid järeldusi ja antud soovitusi. Komisjoni soovitused täiendavad Euroopa poolaasta raames esitatud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi. Ühtlasi peaksid liikmesriigid tagama, et nende lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas võetakse arvesse Euroopa poolaasta raames antud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi. |
| --- | --- |

(9)

Samal ajal on komisjon Euroopa 2018.–2019. poolaasta ühe osana tähelepanelikult keskendunud liikmesriikide energia- ja kliimapoliitikaga seotud investeeringute vajadustele. Euroopa poolaasta raames on komisjon käsitlenud seda küsimust 2019. aasta aruandes Leedu kohta (4) ja komisjoni soovituses, mis käsitleb nõukogu soovitust Leedule (5). Lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektide hindamisel võttis komisjon arvesse Euroopa poolaasta raames tehtud viimaseid järeldusi ja antud soovitusi. Komisjoni soovitused täiendavad Euroopa poolaasta raames esitatud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi. Ühtlasi peaksid liikmesriigid tagama, et nende lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas võetakse arvesse Euroopa poolaasta raames antud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi.

| (10) | Peale selle peab liikmesriik vastavalt juhtimismäärusele võtma nõuetekohaselt arvesse kõiki soovitusi, mis komisjon on andnud 31. detsembriks 2019 esitatava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kohta, ja kui asjaomane liikmesriik ei järgi soovitust või suurt osa sellest, peaks liikmesriik esitama ja avalikustama selle põhjused. |
| --- | --- |

(10)

Peale selle peab liikmesriik vastavalt juhtimismäärusele võtma nõuetekohaselt arvesse kõiki soovitusi, mis komisjon on andnud 31. detsembriks 2019 esitatava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kohta, ja kui asjaomane liikmesriik ei järgi soovitust või suurt osa sellest, peaks liikmesriik esitama ja avalikustama selle põhjused.

| (11) | Vastavalt asjaoludele peaksid liikmesriigid esitama oma lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas ning järgmiste aastate ajakohastatud versioonides need samad andmed, mis nad esitavad Eurostatile või Euroopa Keskkonnaametile. Ühtede ja samade allikate ning olemasolu korral ka Euroopa statistika kasutamine on oluline modelleerimise ja prognooside lähtestsenaariumi arvutamiseks. Euroopa statistika kasutamine võimaldab paremini võrrelda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades kasutatud andmeid ja prognoose. |
| --- | --- |

(11)

Vastavalt asjaoludele peaksid liikmesriigid esitama oma lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas ning järgmiste aastate ajakohastatud versioonides need samad andmed, mis nad esitavad Eurostatile või Euroopa Keskkonnaametile. Ühtede ja samade allikate ning olemasolu korral ka Euroopa statistika kasutamine on oluline modelleerimise ja prognooside lähtestsenaariumi arvutamiseks. Euroopa statistika kasutamine võimaldab paremini võrrelda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades kasutatud andmeid ja prognoose.

| (12) | Lõplik lõimitud riiklik energia- ja kliimakava peab sisaldama kõiki määruse (EL) 2018/1999 I lisas esitatud üksikasju. Seoses sellega tuleks hinnata kavandatud poliitikasuundade ja meetmete makromajanduslikku mõju ja niivõrd, kui see on võimalik, mõju tervisele, keskkonnale, tööhõivele ja haridusele ning oskustele ja sotsiaalmõju. Lõpliku lõimitud riikliku kliima- ja energiakava ettevalmistamisse tuleb kaasata avalikkus ja muud sidusrühmad. Neid ja muid üksikasju on kirjeldatud käesoleva soovitusega koos avaldatud talituste töödokumendis (6). |
| --- | --- |

(12)

Lõplik lõimitud riiklik energia- ja kliimakava peab sisaldama kõiki määruse (EL) 2018/1999 I lisas esitatud üksikasju. Seoses sellega tuleks hinnata kavandatud poliitikasuundade ja meetmete makromajanduslikku mõju ja niivõrd, kui see on võimalik, mõju tervisele, keskkonnale, tööhõivele ja haridusele ning oskustele ja sotsiaalmõju. Lõpliku lõimitud riikliku kliima- ja energiakava ettevalmistamisse tuleb kaasata avalikkus ja muud sidusrühmad. Neid ja muid üksikasju on kirjeldatud käesoleva soovitusega koos avaldatud talituste töödokumendis (6).

| (13) | Lõplikus kavas tuleks veelgi laialdasemalt arvesse võtta seoseid selliste energialiidu mitmesuguseid valdkondi hõlmavate poliitikasuundade ja meetmete vahel, mis on juba esitatud energiatõhususe, taastuvenergia ja ELi heitkogustega kauplemise süsteemi mittekuuluvate sektorite kohta. Kava projektis tunnistatakse ka taastuvenergia- ja energiatõhususmeetmete olulisust energiajulgeoleku seisukohast ning lõplikus kavas tuleks seda teemat edasi arendada. Samuti tuleb lõplikus kavas käsitleda siseturu ning teadusuuringute, innovatsiooni ja konkurentsivõime valdkonna osatähtsust muudes energialiidu valdkondades kavandatud ülesannete täitmisel. Lõpliku kava üks oluline teema on ka maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse sektori ning jõupingutuste jagamist käsitleva otsuse omavaheline seos ning mõju, mida biomassi suurem kasutamine energiatootmisel avaldab kõnealusele sektorile. |
| --- | --- |

(13)

Lõplikus kavas tuleks veelgi laialdasemalt arvesse võtta seoseid selliste energialiidu mitmesuguseid valdkondi hõlmavate poliitikasuundade ja meetmete vahel, mis on juba esitatud energiatõhususe, taastuvenergia ja ELi heitkogustega kauplemise süsteemi mittekuuluvate sektorite kohta. Kava projektis tunnistatakse ka taastuvenergia- ja energiatõhususmeetmete olulisust energiajulgeoleku seisukohast ning lõplikus kavas tuleks seda teemat edasi arendada. Samuti tuleb lõplikus kavas käsitleda siseturu ning teadusuuringute, innovatsiooni ja konkurentsivõime valdkonna osatähtsust muudes energialiidu valdkondades kavandatud ülesannete täitmisel. Lõpliku kava üks oluline teema on ka maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse sektori ning jõupingutuste jagamist käsitleva otsuse omavaheline seos ning mõju, mida biomassi suurem kasutamine energiatootmisel avaldab kõnealusele sektorile.

| (14) | Lõplikule lõimitud riiklikule kliima- ja energiakavale tuleks kasuks, kui selles esitatakse põhjalik analüüs selle kohta, milline on vähese CO2-heitega tehnoloogialahenduste praegune seisund üleilmsel turul, tuues välja konkurentsivõimelised ja võimalikud probleemsed valdkonnad, märkides edasised eesmärgid ning poliitikasuunad ja meetmed nende saavutamiseks ning esitades asjakohased seosed ettevõtlus- ja tööstuspoliitika vahel. Samuti tuleks kasuks, kui sellest nähtuks suurem seos ringmajandusega, rõhutades sealset kasvuhoonegaaside heite vähendamise potentsiaali. |
| --- | --- |

(14)

Lõplikule lõimitud riiklikule kliima- ja energiakavale tuleks kasuks, kui selles esitatakse põhjalik analüüs selle kohta, milline on vähese CO2-heitega tehnoloogialahenduste praegune seisund üleilmsel turul, tuues välja konkurentsivõimelised ja võimalikud probleemsed valdkonnad, märkides edasised eesmärgid ning poliitikasuunad ja meetmed nende saavutamiseks ning esitades asjakohased seosed ettevõtlus- ja tööstuspoliitika vahel. Samuti tuleks kasuks, kui sellest nähtuks suurem seos ringmajandusega, rõhutades sealset kasvuhoonegaaside heite vähendamise potentsiaali.

| (15) | Komisjon on Leedule antud soovitustes lähtunud Leedu poolt esitatud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektist, mis avaldatakse koos käesoleva soovitusega (7), |
| --- | --- |

(15)

Komisjon on Leedule antud soovitustes lähtunud Leedu poolt esitatud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektist, mis avaldatakse koos käesoleva soovitusega (7),

SOOVITAB LEEDUL TEHA JÄRGMIST:

| 1. | Täiustada oma strateegiat, kuidas saavutada 2030. aastaks kasvuhoonegaaside heite eesmärk –9 % võrreldes 2005. aastaga ELi heitkogustega kauplemise süsteemi mittekuuluvates sektorites tekkiva heite osas. Muu hulgas tuleb ka täpsustada maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse osatähtsust lähtuvalt määruse (EL) 2018/841 kohastest raamatupidamiseeskirjadest ja täpsemalt sõnastada kavandatud poliitikasuunad. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Püüda anda lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektis esitatud heakskiidetud panus, s.o taastuvenergia osakaal 45 % aastaks 2030, liidu 2030. aasta taastuvenergia eesmärki, rakendades selleks üksikasjalikke ja arvuliste eesmärkidega poliitikasuundi ja meetmeid, mis on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2018/2001 (8) sätestatud kohustustega, et see eesmärk õigel ajal ja kulutõhusalt saavutada. Lisada soovituslik trajektoor, mis määruse (EL) 2018/1999 artikli 4 punkti a alapunkti 2 kohaselt hõlmab kõiki võrdlustasemeid. Esitada meetmed, et täita oma lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektis transpordisektorile seatud eesmärk kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikliga 25. Esitada täiendavad üksikasjad haldusmenetluste lihtsustamise ning oma tarbeks toodetavat taastuvenergiat ja taastuvenergiakogukondi hõlmavate raamistike loomise kohta kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artiklitega 21 ja 22. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kehtestada märkimisväärselt kõrgem eesmärk lõpp- ja primaarenergia tarbimise vähendamisele aastaks 2030 ning esildada ulatuslikumad poliitikasuunad ja meetmed, mis tagaksid täiendava energiasäästu, et saavutada liidu 2030. aasta energiatõhususeesmärk. Väljendada riigi panus energiatõhususse primaar- ja lõppenergia tarbimisena 2030. aastal absoluutarvudes. Esitada rohkem teavet energiatõhusust käsitlevate poliitikasuundade ja meetmete kohta ning märkida, milliseid neist kohaldatakse edasi pärast 2020. aastat ning missugused uued poliitikasuunad kehtestatakse pärast 2020. aastat ja milline on nende mõju. Eelkõige kaaluda transpordisektorile suunatud täiendavate energiatõhususmeetmete kehtestamist. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Täpsustada meetmeid, millega toetatakse selliste energiajulgeoleku eesmärkide saavutamist nagu energiasüsteemi mitmekesistamine ja selle sõltuvuse vähendamine, sealhulgas süsteemi paindlikkuse ning piisava elektritootmisvõimsuse tagamise meetmeid, pidades silmas taastuvate energiaallikate kohta seatud kõrget eesmärki, näiteks täiendavaid tarbimiskaja ja energiasalvestusega seotud meetmeid. Võtta elektrienergiasektori ressursside piisavuse hindamisel arvesse võrkudevaheliste ühenduste ja energiatootmisvõimsuste piirkondlikku olemust ja tegelikku potentsiaali naaberriikides. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Sõnastada täpselt turgude lõimimise tulevikueesmärgid, eelkõige meetmed konkurentsivõimelisemate hulgi- ja jaeturgude arendamiseks, liikudes sealhulgas täielikult turupõhiste hindade kasutuselevõtu suunas. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Selgitada riiklikke ja rahastamiseesmärke teadustegevuse, innovatsiooni ja konkurentsivõime valdkonnas (eelkõige seoses energialiiduga), mida on vaja saavutada ajavahemikus 2020–2030, nii et need oleksid hõlpsalt mõõdetavad ning toetaksid lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas muudele valdkondadele seatud eesmärkide täitmist. Toetada nende eesmärkide saavutamist konkreetsete ja piisavate poliitikasuundade ja meetmetega, sealhulgas teiste liikmesriikidega koos välja töötatavate suundade ja meetmetega, näiteks energiatehnoloogia strateegilise kava kaudu. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Laiendada praegust head piirkondlikku koostööd Balti riikide (Eesti, Läti ja Leedu) vahel ka uutesse valdkondadesse ja geograafiliselt, et kaasata sinna ka Põhjamaad (Taani, Soome, Island, Norra ja Rootsi). Piirkondlikes suhetes tuleks keskenduda energia siseturu ja energiajulgeoleku küsimustele, pidades silmas eesmärki suurendada taastuvatest energiaallikatest toodetava elektri osakaalu elektrisüsteemis ja arvestades seda, et tänu koostööle suureneb elektriimport/-eksport ja vajadus muuta süsteem paindlikumaks; samuti tuleks tähelepanu pöörata transpordisektori CO2-heite vähendamisele ja piirkondlikule koostööle teadustegevuses. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Laiendada analüüsi investeeringutest, mida on vaja majanduse moderniseerimiseks energia- ja kliimaeesmärkide seisukohast, ning esitada üksikasjalikumalt kõnealuste investeeringute allikad, sealhulgas asjakohane rahastamine riigi, piirkonna ja liidu tasandil. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Loetleda kõik energiatoetused, sealhulgas eelkõige fossiilkütuste toetused, ning võetud ja kavandatud meetmed nende järkjärguliseks kõrvaldamiseks. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Lisada analüüs selle kohta, milline on vastasmõju õhukvaliteeti ja õhkuheidet käsitlevate meetmetega, ning kirjeldada mõju õhusaastele eri stsenaariumide korral, lisades sellekohase teabe, ning võtta arvesse eri valdkondade koostoimet ja kompromisside mõju. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Paremini lõimida kavva ausa ja õiglase ülemineku aspektid ning eelkõige täpsustada kavandatud eesmärkide ning poliitikasuundade ja meetmete mõju sotsiaalvaldkonnale, tööhõivele ja oskustele. Töötada välja täpsem energiaostuvõimetuse probleemide lahendamise kord, sealhulgas täpsustades määruse (EL) 2018/1999 kohaste kavandatud poliitikasuundade ja meetmete erieesmärke ja eeldatavat mõju. |
| --- | --- |

11.

Brüssel, 18. juuni 2019

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Miguel ARIAS CAÑETE

---

(1)  ELT L 328, 21.12.2018, lk 1.

1

(2)  SWD(2019) 228.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiiv 2012/27/EL, milles käsitletakse energiatõhusust, muudetakse direktiive 2009/125/EÜ ja 2010/30/EL ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2004/8/EÜ ja 2006/32/EÜ (ELT L 315, 14.11.2012, lk 1).

3

(4)  SWD (2019) 1014 final.

4

(5)  COM (2019) 515 final, 5. juuni 2019.

5

(6)  SWD(2019) 228.

6

(7)  SWD(2019) 228.

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/2001 taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (ELT L 328, 21.12.2018, lk 82).

8

---

| 3.9.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/60 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/60

---

KOMISJONI SOOVITUS,

18. juuni 2019,

Luksemburgi lõimitud riikliku energia- ja kliimakava (2021–2030) projekti kohta

(2019/C 297/16)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta määrust (EL) 2018/1999, milles käsitletakse energialiidu ja kliimameetmete juhtimist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 663/2009 ja (EÜ) nr 715/2009, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/22/EÜ, 98/70/EÜ, 2009/31/EÜ, 2009/73/EÜ, 2010/31/EL, 2012/27/EL ja 2013/30/EL ning nõukogu direktiive 2009/119/EÜ ja (EL) 2015/652 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 525/2013, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peavad liikmesriigid esitama komisjonile ajavahemikku 2021–2030 hõlmava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kooskõlas kõnealuse määruse artikli 3 lõikega 1 ja I lisaga. Esimesed lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektid tuli esitada 31. detsembriks 2018. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peavad liikmesriigid esitama komisjonile ajavahemikku 2021–2030 hõlmava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kooskõlas kõnealuse määruse artikli 3 lõikega 1 ja I lisaga. Esimesed lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektid tuli esitada 31. detsembriks 2018.

| (2) | Luksemburg esitas oma lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti 18. veebruaril 2019. Selle kava projekti esitamisega algab komisjoni ja liikmesriikide vahelise järkjärgulise protsessi esimene etapp, et kõnealused energia- ja kliimakavad lõplikult vormistada ja seejärel ellu rakendada. |
| --- | --- |

(2)

Luksemburg esitas oma lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti 18. veebruaril 2019. Selle kava projekti esitamisega algab komisjoni ja liikmesriikide vahelise järkjärgulise protsessi esimene etapp, et kõnealused energia- ja kliimakavad lõplikult vormistada ja seejärel ellu rakendada.

| (3) | Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peab komisjon hindama lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade projekte. Komisjon hindas põhjalikult Luksemburgi lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti ning võttis seejuures arvesse määruse (EL) 2018/1999 asjakohaseid sätteid. Kõnealune hinnang (2) avaldatakse koos käesoleva soovitusega. Allpool esitatud soovitused põhinevad sellel hinnangul. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peab komisjon hindama lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade projekte. Komisjon hindas põhjalikult Luksemburgi lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti ning võttis seejuures arvesse määruse (EL) 2018/1999 asjakohaseid sätteid. Kõnealune hinnang (2) avaldatakse koos käesoleva soovitusega. Allpool esitatud soovitused põhinevad sellel hinnangul.

| (4) | Eelkõige käsitletakse komisjoni soovitustes järgmist: i) eesmärkide ja panuste ulatuslikkus, et ühiselt saavutada energialiidu eesmärgid, eriti liidu 2030. aasta taastuvenergia- ja energiatõhususeesmärgid, samuti elektrivõrkude omavahelise ühendatuse tase, mille liikmesriik on 2030. aastaks eesmärgiks seadnud; ii) liikmesriikide ja liidu tasandi eesmärkidega seotud poliitikasuunad ja meetmed ning muud poliitikasuunad ja meetmed, mis võivad piiriüleselt asjakohased olla; iii) täiendavad poliitikasuunad ja meetmed, mida võidakse nõuda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades; iv) lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas esitatud olemasolevate ning kavandatud poliitikasuundade ja meetmete koostoime ja järjepidevus energialiidu ühe mõõtme ning eri mõõtmete piires. |
| --- | --- |

(4)

Eelkõige käsitletakse komisjoni soovitustes järgmist: i) eesmärkide ja panuste ulatuslikkus, et ühiselt saavutada energialiidu eesmärgid, eriti liidu 2030. aasta taastuvenergia- ja energiatõhususeesmärgid, samuti elektrivõrkude omavahelise ühendatuse tase, mille liikmesriik on 2030. aastaks eesmärgiks seadnud; ii) liikmesriikide ja liidu tasandi eesmärkidega seotud poliitikasuunad ja meetmed ning muud poliitikasuunad ja meetmed, mis võivad piiriüleselt asjakohased olla; iii) täiendavad poliitikasuunad ja meetmed, mida võidakse nõuda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades; iv) lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas esitatud olemasolevate ning kavandatud poliitikasuundade ja meetmete koostoime ja järjepidevus energialiidu ühe mõõtme ning eri mõõtmete piires.

| (5) | Soovituste väljatöötamisel võttis komisjon ühelt poolt arvesse vajadust liita kõigi liikmesriikide kavandatud arvulised panused, et hinnata eesmärki liidu tasandil, ning teiselt poolt vajadust anda asjaomasele liikmesriigile piisavalt aega võtta komisjoni soovitusi nõuetekohaselt arvesse enne oma lõimitud riikliku energia- ja kliimakava lõplikku vormistamist. |
| --- | --- |

(5)

Soovituste väljatöötamisel võttis komisjon ühelt poolt arvesse vajadust liita kõigi liikmesriikide kavandatud arvulised panused, et hinnata eesmärki liidu tasandil, ning teiselt poolt vajadust anda asjaomasele liikmesriigile piisavalt aega võtta komisjoni soovitusi nõuetekohaselt arvesse enne oma lõimitud riikliku energia- ja kliimakava lõplikku vormistamist.

| (6) | Komisjoni soovitused liikmesriikide taastuvenergiaeesmärkide kohta põhinevad määruse (EL) 2018/1999 II lisas esitatud valemil, mis tugineb objektiivsetele kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(6)

Komisjoni soovitused liikmesriikide taastuvenergiaeesmärkide kohta põhinevad määruse (EL) 2018/1999 II lisas esitatud valemil, mis tugineb objektiivsetele kriteeriumidele.

| (7) | Energiatõhususalaste soovituste puhul on komisjon lähtunud hinnangust, mis on antud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektides esitatud riiklike eesmärkide ulatusele võrreldes liidu tasandi eesmärkide saavutamiseks vajalike ühiste jõupingutustega, võttes vajaduse korral arvesse teavet riigi konkreetse eripära kohta. Riikide lõplik panus energiatõhususse peaks kajastama nende kulutõhusa energiasäästu potentsiaali ning seda peaks toetama kindla, pikaajalise hoonete renoveerimise strateegiaga ja sellekohaste meetmetega, et täita Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/27/EL (3) artiklist 7 tulenevaid kohustusi. Samuti peaksid liikmesriigid tõendama, et on nõuetekohaselt võtnud arvesse esimest energiatõhususe põhimõtet, ja selgitama täpsemalt, kuidas aitab energiatõhusus kulutõhusalt saavutada riigi eesmärgid kujundada välja vähese CO2-sisaldusega konkurentsivõimeline majandus, tagada energiavarustuskindlus ning leida lahendus energiaostuvõimetuse probleemile. |
| --- | --- |

(7)

Energiatõhususalaste soovituste puhul on komisjon lähtunud hinnangust, mis on antud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektides esitatud riiklike eesmärkide ulatusele võrreldes liidu tasandi eesmärkide saavutamiseks vajalike ühiste jõupingutustega, võttes vajaduse korral arvesse teavet riigi konkreetse eripära kohta. Riikide lõplik panus energiatõhususse peaks kajastama nende kulutõhusa energiasäästu potentsiaali ning seda peaks toetama kindla, pikaajalise hoonete renoveerimise strateegiaga ja sellekohaste meetmetega, et täita Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/27/EL (3) artiklist 7 tulenevaid kohustusi. Samuti peaksid liikmesriigid tõendama, et on nõuetekohaselt võtnud arvesse esimest energiatõhususe põhimõtet, ja selgitama täpsemalt, kuidas aitab energiatõhusus kulutõhusalt saavutada riigi eesmärgid kujundada välja vähese CO2-sisaldusega konkurentsivõimeline majandus, tagada energiavarustuskindlus ning leida lahendus energiaostuvõimetuse probleemile.

| (8) | Vastavalt juhtimismäärusele peavad liikmesriigid andma üldülevaate investeeringutest, mis on vajalikud lõimitud riiklikus energia- ja kliimakava projektis esitatud eesmärkide ja panuste saavutamiseks, ning üldhinnangu nende investeeringute allikate kohta. Lõimitud riiklikud energia- ja kliimakavad peaksid tagama riikide poliitikasuundade ja meetmete läbipaistvuse ja prognoositavuse ning seega investeerimiskindluse. |
| --- | --- |

(8)

Vastavalt juhtimismäärusele peavad liikmesriigid andma üldülevaate investeeringutest, mis on vajalikud lõimitud riiklikus energia- ja kliimakava projektis esitatud eesmärkide ja panuste saavutamiseks, ning üldhinnangu nende investeeringute allikate kohta. Lõimitud riiklikud energia- ja kliimakavad peaksid tagama riikide poliitikasuundade ja meetmete läbipaistvuse ja prognoositavuse ning seega investeerimiskindluse.

| (9) | Samal ajal on komisjon Euroopa 2018.–2019. poolaasta ühe osana tähelepanelikult keskendunud liikmesriikide energia- ja kliimapoliitikaga seotud investeeringute vajadustele. Euroopa poolaasta raames on komisjon käsitlenud seda küsimust 2019. aasta aruandes Luksemburgi kohta (4) ja komisjoni soovituses, mis käsitleb nõukogu soovitust Luksemburgile (5). Lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektide hindamisel võttis komisjon arvesse Euroopa poolaasta raames tehtud viimaseid järeldusi ja antud soovitusi. Komisjoni soovitused täiendavad Euroopa poolaasta raames esitatud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi. Ühtlasi peaksid liikmesriigid tagama, et nende lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas võetakse arvesse Euroopa poolaasta raames antud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi. |
| --- | --- |

(9)

Samal ajal on komisjon Euroopa 2018.–2019. poolaasta ühe osana tähelepanelikult keskendunud liikmesriikide energia- ja kliimapoliitikaga seotud investeeringute vajadustele. Euroopa poolaasta raames on komisjon käsitlenud seda küsimust 2019. aasta aruandes Luksemburgi kohta (4) ja komisjoni soovituses, mis käsitleb nõukogu soovitust Luksemburgile (5). Lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektide hindamisel võttis komisjon arvesse Euroopa poolaasta raames tehtud viimaseid järeldusi ja antud soovitusi. Komisjoni soovitused täiendavad Euroopa poolaasta raames esitatud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi. Ühtlasi peaksid liikmesriigid tagama, et nende lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas võetakse arvesse Euroopa poolaasta raames antud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi.

| (10) | Peale selle peab liikmesriik vastavalt juhtimismäärusele võtma nõuetekohaselt arvesse kõiki soovitusi, mis komisjon on andnud 31. detsembriks 2019 esitatava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kohta, ja kui asjaomane liikmesriik ei järgi soovitust või suurt osa sellest, peaks liikmesriik esitama ja avalikustama selle põhjused. |
| --- | --- |

(10)

Peale selle peab liikmesriik vastavalt juhtimismäärusele võtma nõuetekohaselt arvesse kõiki soovitusi, mis komisjon on andnud 31. detsembriks 2019 esitatava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kohta, ja kui asjaomane liikmesriik ei järgi soovitust või suurt osa sellest, peaks liikmesriik esitama ja avalikustama selle põhjused.

| (11) | Vastavalt asjaoludele peaksid liikmesriigid esitama oma lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas ning järgmiste aastate ajakohastatud versioonides need samad andmed, mis nad esitavad Eurostatile või Euroopa Keskkonnaametile. Ühtede ja samade allikate ning olemasolu korral ka Euroopa statistika kasutamine on oluline modelleerimise ja prognooside lähtestsenaariumi arvutamiseks. Euroopa statistika kasutamine võimaldab paremini võrrelda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades kasutatud andmeid ja prognoose. |
| --- | --- |

(11)

Vastavalt asjaoludele peaksid liikmesriigid esitama oma lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas ning järgmiste aastate ajakohastatud versioonides need samad andmed, mis nad esitavad Eurostatile või Euroopa Keskkonnaametile. Ühtede ja samade allikate ning olemasolu korral ka Euroopa statistika kasutamine on oluline modelleerimise ja prognooside lähtestsenaariumi arvutamiseks. Euroopa statistika kasutamine võimaldab paremini võrrelda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades kasutatud andmeid ja prognoose.

| (12) | Lõplik lõimitud riiklik energia- ja kliimakava peab sisaldama kõiki määruse (EL) 2018/1999 I lisas esitatud üksikasju. Seoses sellega tuleks hinnata kavandatud poliitikasuundade ja meetmete makromajanduslikku mõju ja niivõrd, kui see on võimalik, mõju tervisele, keskkonnale, tööhõivele ja haridusele ning oskustele ja sotsiaalmõju. Lõpliku lõimitud riikliku kliima- ja energiakava ettevalmistamisse tuleb kaasata avalikkus ja muud sidusrühmad. Neid ja muid üksikasju on kirjeldatud käesoleva soovitusega koos avaldatud talituste töödokumendis (6). |
| --- | --- |

(12)

Lõplik lõimitud riiklik energia- ja kliimakava peab sisaldama kõiki määruse (EL) 2018/1999 I lisas esitatud üksikasju. Seoses sellega tuleks hinnata kavandatud poliitikasuundade ja meetmete makromajanduslikku mõju ja niivõrd, kui see on võimalik, mõju tervisele, keskkonnale, tööhõivele ja haridusele ning oskustele ja sotsiaalmõju. Lõpliku lõimitud riikliku kliima- ja energiakava ettevalmistamisse tuleb kaasata avalikkus ja muud sidusrühmad. Neid ja muid üksikasju on kirjeldatud käesoleva soovitusega koos avaldatud talituste töödokumendis (6).

| (13) | Lõplikus kavas peab esitama täiendavate poliitikasuundade ja meetmete selge kirjelduse ning lisama nende mõju hinnangu ja energialiidu eri valdkondade vaheliste seoste hinnangu, mis praegu kava projektis üldiselt puudub. Lõplikule kavale tuleks kasuks, kui see oleks suunatud rohkem tulevikku ja selles võetaks arvesse konkreetseid Luksemburgi probleeme, eelkõige riigi suurt sõltuvust naaberriikide energiatarnetest. Samuti oleks soovitatav pöörata eritähelepanu riigi paindlikkuse meetmete väljaarendamisele, näiteks seoses tarbimiskaja ja energiasalvestusega. |
| --- | --- |

(13)

Lõplikus kavas peab esitama täiendavate poliitikasuundade ja meetmete selge kirjelduse ning lisama nende mõju hinnangu ja energialiidu eri valdkondade vaheliste seoste hinnangu, mis praegu kava projektis üldiselt puudub. Lõplikule kavale tuleks kasuks, kui see oleks suunatud rohkem tulevikku ja selles võetaks arvesse konkreetseid Luksemburgi probleeme, eelkõige riigi suurt sõltuvust naaberriikide energiatarnetest. Samuti oleks soovitatav pöörata eritähelepanu riigi paindlikkuse meetmete väljaarendamisele, näiteks seoses tarbimiskaja ja energiasalvestusega.

| (14) | Lõplikule lõimitud riiklikule kliima- ja energiakavale tuleks kasuks, kui selles esitatakse rohkem teavet makromajanduse konkurentsivõime alaste varasemate ja praeguste meetmete ja tendentside kohta, et anda konkreetselt ülevaade sellest, milline on praegu vähese CO2-heitega tehnoloogialahenduste seisund üleilmsel turul, tuues välja konkurentsivõimelised ja võimalikud probleemsed valdkonnad, märkides edasised eesmärgid ning poliitikasuunad ja meetmed nende saavutamiseks ning esitades asjakohased seosed ettevõtlus- ja tööstuspoliitika vahel. Samuti tuleks kasuks, kui sellest nähtuks suurem seos ringmajandusega, rõhutades sealset kasvuhoonegaaside heite vähendamise potentsiaali. |
| --- | --- |

(14)

Lõplikule lõimitud riiklikule kliima- ja energiakavale tuleks kasuks, kui selles esitatakse rohkem teavet makromajanduse konkurentsivõime alaste varasemate ja praeguste meetmete ja tendentside kohta, et anda konkreetselt ülevaade sellest, milline on praegu vähese CO2-heitega tehnoloogialahenduste seisund üleilmsel turul, tuues välja konkurentsivõimelised ja võimalikud probleemsed valdkonnad, märkides edasised eesmärgid ning poliitikasuunad ja meetmed nende saavutamiseks ning esitades asjakohased seosed ettevõtlus- ja tööstuspoliitika vahel. Samuti tuleks kasuks, kui sellest nähtuks suurem seos ringmajandusega, rõhutades sealset kasvuhoonegaaside heite vähendamise potentsiaali.

| (15) | Komisjon on Luksemburgile antud soovitustes lähtunud Luksemburgi poolt esitatud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektist, mis avaldatakse koos käesoleva soovitusega, (7) |
| --- | --- |

(15)

Komisjon on Luksemburgile antud soovitustes lähtunud Luksemburgi poolt esitatud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektist, mis avaldatakse koos käesoleva soovitusega, (7)

SOOVITAB LUKSEMBURGIL TEHA JÄRGMIST:

| 1. | Täiendada teavet nende poliitikasuundade ja meetmete kohta, mida kavandatakse kasvuhoonegaaside heite ambitsioonikaks vähendamiseks ELi heitkogustega kauplemise süsteemi mittekuuluvates sektorites, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusest (EL) 2018/841 (8) tuleneva kohustuse täitmiseks, mille kohaselt maakasutusest, maakasutuse muutusest ja metsandusest pärit heitkogused ei oleks suuremad kui sidujates seotud heitkogused. Esitada täiendavad üksikasjad selle kohta, kuidas kavatsetakse kasutada paindlikke võimalusi seoses selliste sektorite heitega, mis kuuluvad jõupingutuste jagamist käsitleva otsuse kohaldamisalasse, on seotud maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsandusega ning kuuluvad heitkogustega kauplemise süsteemi, ning nende võimaluste kasutamise ajakava ja ulatuse kohta. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Püüda anda oma heakskiidetud panus, s.o taastuvenergia osakaal 23–25 % aastaks 2030, liidu 2030. aasta taastuvenergia eesmärki, rakendades selleks üksikasjalikke ja arvuliste eesmärkidega poliitikasuundi ja meetmeid, mis on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivist (EL) 2018/2001 (9) tulenevate kohustustega, et see eesmärk õigel ajal ja kulutõhusalt saavutada. Lisada soovituslik trajektoor, mis määruse (EL) 2018/1999 artikli 4 punkti a alapunkti 2 kohaselt hõlmab kõiki võrdlustasemeid. Tagada, et Luksemburgi 2020. aasta taastuvenergiaeesmärk, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/28/EÜ (10) I lisas, täidetaks täielikult ja oleks alates 2021. aastast edasiseks lähtealuseks, ning selgitada, kuidas selline lähtealus saavutada ja seda säilitada. Esitada üksikasjalikud meetmed, et täita lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektis transpordisektorile ja elektrifitseerimise laiendamisele seatud eesmärk kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikliga 25. Esitada täiendavad üksikasjad haldusmenetluste lihtsustamise ning oma tarbeks toodetavat taastuvenergiat ja taastuvenergiakogukondi hõlmavate raamistike loomise kohta kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artiklitega 21 ja 22. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Määrata kindlaks riigi konkreetne panus primaar- ja lõppenergia tarbimisse ning selgelt esitada eeldatav energiasääst ja üksikasjalikum hinnang kavandatud poliitikasuundade ja meetmete mõju kohta. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Selgitada riiklikke ja rahastamiseesmärke teadustegevuse, innovatsiooni ja konkurentsivõime valdkonnas (eelkõige seoses energialiiduga), mida on vaja saavutada ajavahemikus 2020–2030, nii et need oleksid hõlpsalt mõõdetavad ning toetaksid lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas muudele valdkondadele seatud eesmärkide täitmist. Toetada nende eesmärkide saavutamist konkreetsete ja piisavate poliitikasuundade ja meetmetega, sealhulgas teiste liikmesriikidega koos välja töötatavate suundade ja meetmetega, näiteks energiatehnoloogia strateegilise kava kaudu. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Tihendada viiepoolsel energiafoorumil praegu juba tehtavat suurepärast piirkondlikku koostööd, mis põhineb 4. märtsi 2019. aasta poliitilisel deklaratsioonil, ning võtta konkreetselt teemaks lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade väljatöötamine ja järelevalve, eriti asjakohastes piiriülese koostöö küsimustes. Kaaluda piirkondlikust perspektiivist lähtuvalt eriotstarbelisi jõupingutusi, et vähendada transpordisektoris tekitatavat CO2-heidet. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Esitada põhjalik hinnang eesmärkide täitmiseks vajalike investeeringute kohta ning teave praeguste ja kavandatud poliitikasuundade ja meetmete rakendamiseks vajalike rahastamisallikate kohta. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Loetleda kõik energiatoetused, sealhulgas eelkõige fossiilkütuste toetused, ning nende järkjärguliseks kõrvaldamiseks võetud meetmed ja koostatud kavad. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Täiendada analüüsi teabega, milline on seos õhukvaliteeti ja õhkuheidet käsitleva poliitikaga, lisades vähemalt nõutava teabe kavandatud poliitikasuundade ja meetmete alusel prognoositud õhusaasteainete heite kohta ning täiendada analüüsi arvandmetega. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Paremini lõimida kavva ausa ja õiglase ülemineku aspektid ning eelkõige täpsustada kavandatud eesmärkide ning poliitikasuundade ja meetmete mõju sotsiaalvaldkonnale, tööhõivele ja oskustele. Töötada välja täpsem energiaostuvõimetuse probleemide lahendamise kord, sealhulgas täpsustades hinnangut vastavalt määrusele (EL) 2018/1999. |
| --- | --- |

9.

Brüssel, 18. juuni 2019

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Miguel ARIAS CAÑETE

---

(1)  ELT L 328, 21.12.2018, lk 1.

1

(2)  SWD(2019) 266.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiiv 2012/27/EL, milles käsitletakse energiatõhusust, muudetakse direktiive 2009/125/EÜ ja 2010/30/EL ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2004/8/EÜ ja 2006/32/EÜ (ELT L 315, 14.11.2012, lk 1).

3

(4)  SWD (2019) 1015 final.

4

(5)  COM (2019) 516 final, 5. juuni 2019.

5

(6)  SWD(2019) 266.

6

(7)  SWD(2019) 266.

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta määrus (EL) 2018/841, millega lisatakse maakasutusest, maakasutuse muutusest ja metsandusest tulenev kasvuhoonegaaside heide ja sellest tulenevate kasvuhoonegaaside sidumine 2030. aasta kliima- ja energiapoliitika raamistikku ning millega muudetakse määrust (EL) nr 525/2013 ja otsust nr 529/2013/EL (ELT L 156, 19.6.2018, lk 1).

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/2001 taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (ELT L 328, 21.12.2018, lk 82).

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/28/EÜ taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta ning direktiivide 2001/77/EÜ ja 2003/30/EÜ muutmise ja hilisema kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 140, 5.6.2009, lk 16).

10

---

| 3.9.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/64 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/64

---

KOMISJONI SOOVITUS,

18. juuni 2019,

Ungari lõimitud riikliku energia- ja kliimakava (2021–2030) projekti kohta

(2019/C 297/17)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta määrust (EL) 2018/1999, milles käsitletakse energialiidu ja kliimameetmete juhtimist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 663/2009 ja (EÜ) nr 715/2009, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/22/EÜ, 98/70/EÜ, 2009/31/EÜ, 2009/73/EÜ, 2010/31/EL, 2012/27/EL ja 2013/30/EL ning nõukogu direktiive 2009/119/EÜ ja (EL) 2015/652 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 525/2013, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peavad liikmesriigid esitama komisjonile ajavahemikku 2021–2030 hõlmava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kooskõlas kõnealuse määruse artikli 3 lõikega 1 ja I lisaga. Esimesed lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektid tuli esitada 31. detsembriks 2018. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peavad liikmesriigid esitama komisjonile ajavahemikku 2021–2030 hõlmava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kooskõlas kõnealuse määruse artikli 3 lõikega 1 ja I lisaga. Esimesed lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektid tuli esitada 31. detsembriks 2018.

| (2) | Ungari esitas oma lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti 31. jaanuaril 2019. Selle kava projekti esitamisega algab komisjoni ja liikmesriikide vahelise järkjärgulise protsessi esimene etapp, et kõnealused energia- ja kliimakavad lõplikult vormistada ja seejärel ellu rakendada. |
| --- | --- |

(2)

Ungari esitas oma lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti 31. jaanuaril 2019. Selle kava projekti esitamisega algab komisjoni ja liikmesriikide vahelise järkjärgulise protsessi esimene etapp, et kõnealused energia- ja kliimakavad lõplikult vormistada ja seejärel ellu rakendada.

| (3) | Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peab komisjon hindama lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade projekte. Komisjon hindas põhjalikult Ungari lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti ning võttis seejuures arvesse määruse (EL) 2018/1999 asjakohaseid sätteid. Kõnealune hinnang (2) avaldatakse koos käesoleva soovitusega. Allpool esitatud soovitused põhinevad sellel hinnangul. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peab komisjon hindama lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade projekte. Komisjon hindas põhjalikult Ungari lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti ning võttis seejuures arvesse määruse (EL) 2018/1999 asjakohaseid sätteid. Kõnealune hinnang (2) avaldatakse koos käesoleva soovitusega. Allpool esitatud soovitused põhinevad sellel hinnangul.

| (4) | Eelkõige käsitletakse komisjoni soovitustes järgmist: i) eesmärkide ja panuste ulatuslikkus, et ühiselt saavutada energialiidu eesmärgid, eriti liidu 2030. aasta taastuvenergia- ja energiatõhususeesmärgid, samuti elektrivõrkude omavahelise ühendatuse tase, mille liikmesriik on 2030. aastaks eesmärgiks seadnud; ii) liikmesriikide ja liidu tasandi eesmärkidega seotud poliitikasuunad ja meetmed ning muud poliitikasuunad ja meetmed, mis võivad piiriüleselt asjakohased olla; iii) täiendavad poliitikasuunad ja meetmed, mida võidakse nõuda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades; iv) lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas esitatud olemasolevate ning kavandatud poliitikasuundade ja meetmete koostoime ja järjepidevus energialiidu ühe mõõtme ning eri mõõtmete piires. |
| --- | --- |

(4)

Eelkõige käsitletakse komisjoni soovitustes järgmist: i) eesmärkide ja panuste ulatuslikkus, et ühiselt saavutada energialiidu eesmärgid, eriti liidu 2030. aasta taastuvenergia- ja energiatõhususeesmärgid, samuti elektrivõrkude omavahelise ühendatuse tase, mille liikmesriik on 2030. aastaks eesmärgiks seadnud; ii) liikmesriikide ja liidu tasandi eesmärkidega seotud poliitikasuunad ja meetmed ning muud poliitikasuunad ja meetmed, mis võivad piiriüleselt asjakohased olla; iii) täiendavad poliitikasuunad ja meetmed, mida võidakse nõuda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades; iv) lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas esitatud olemasolevate ning kavandatud poliitikasuundade ja meetmete koostoime ja järjepidevus energialiidu ühe mõõtme ning eri mõõtmete piires.

| (5) | Soovituste väljatöötamisel võttis komisjon ühelt poolt arvesse vajadust liita kõigi liikmesriikide kavandatud arvulised panused, et hinnata eesmärki liidu tasandil, ning teiselt poolt vajadust anda asjaomasele liikmesriigile piisavalt aega võtta komisjoni soovitusi nõuetekohaselt arvesse enne oma lõimitud riikliku energia- ja kliimakava lõplikku vormistamist. |
| --- | --- |

(5)

Soovituste väljatöötamisel võttis komisjon ühelt poolt arvesse vajadust liita kõigi liikmesriikide kavandatud arvulised panused, et hinnata eesmärki liidu tasandil, ning teiselt poolt vajadust anda asjaomasele liikmesriigile piisavalt aega võtta komisjoni soovitusi nõuetekohaselt arvesse enne oma lõimitud riikliku energia- ja kliimakava lõplikku vormistamist.

| (6) | Komisjoni soovitused liikmesriikide taastuvenergiaeesmärkide kohta põhinevad määruse (EL) 2018/1999 II lisas esitatud valemil, mis tugineb objektiivsetele kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(6)

Komisjoni soovitused liikmesriikide taastuvenergiaeesmärkide kohta põhinevad määruse (EL) 2018/1999 II lisas esitatud valemil, mis tugineb objektiivsetele kriteeriumidele.

| (7) | Energiatõhususalaste soovituste puhul on komisjon lähtunud hinnangust, mis on antud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektis esitatud riiklike eesmärkide ulatusele võrreldes liidu tasandi eesmärkide saavutamiseks vajalike ühiste jõupingutustega, võttes vajaduse korral arvesse teavet riigi konkreetse eripära kohta. Riikide lõplik panus energiatõhususse peaks kajastama nende kulutõhusa energiasäästu potentsiaali ning seda peaks toetama kindla, pikaajalise hoonete renoveerimise strateegiaga ja sellekohaste meetmetega, et täita Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/27/EL (3) artiklist 7 tulenevaid kohustusi. Samuti peaksid liikmesriigid tõendama, et on nõuetekohaselt võtnud arvesse energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet, ja selgitama täpsemalt, kuidas aitab energiatõhusus kulutõhusalt saavutada riigi eesmärgid kujundada välja vähese CO2-heitega konkurentsivõimeline majandus, tagada energiavarustuskindlus ning leida lahendus energiaostuvõimetuse probleemile. |
| --- | --- |

(7)

Energiatõhususalaste soovituste puhul on komisjon lähtunud hinnangust, mis on antud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektis esitatud riiklike eesmärkide ulatusele võrreldes liidu tasandi eesmärkide saavutamiseks vajalike ühiste jõupingutustega, võttes vajaduse korral arvesse teavet riigi konkreetse eripära kohta. Riikide lõplik panus energiatõhususse peaks kajastama nende kulutõhusa energiasäästu potentsiaali ning seda peaks toetama kindla, pikaajalise hoonete renoveerimise strateegiaga ja sellekohaste meetmetega, et täita Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/27/EL (3) artiklist 7 tulenevaid kohustusi. Samuti peaksid liikmesriigid tõendama, et on nõuetekohaselt võtnud arvesse energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet, ja selgitama täpsemalt, kuidas aitab energiatõhusus kulutõhusalt saavutada riigi eesmärgid kujundada välja vähese CO2-heitega konkurentsivõimeline majandus, tagada energiavarustuskindlus ning leida lahendus energiaostuvõimetuse probleemile.

| (8) | Vastavalt juhtimismäärusele peavad liikmesriigid andma üldülevaate investeeringutest, mis on vajalikud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektis esitatud eesmärkide ja panuste saavutamiseks, ning üldhinnangu nende investeeringute allikate kohta. Lõimitud riiklikud energia- ja kliimakavad peaksid tagama riikide poliitikasuundade ja meetmete läbipaistvuse ja prognoositavuse ning seega investeerimiskindluse. |
| --- | --- |

(8)

Vastavalt juhtimismäärusele peavad liikmesriigid andma üldülevaate investeeringutest, mis on vajalikud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektis esitatud eesmärkide ja panuste saavutamiseks, ning üldhinnangu nende investeeringute allikate kohta. Lõimitud riiklikud energia- ja kliimakavad peaksid tagama riikide poliitikasuundade ja meetmete läbipaistvuse ja prognoositavuse ning seega investeerimiskindluse.

| (9) | Samal ajal on komisjon Euroopa 2018.–2019. poolaasta ühe osana tähelepanelikult keskendunud liikmesriikide energia- ja kliimapoliitikaga seotud investeerimisvajadustele. Euroopa poolaasta raames on komisjon käsitlenud seda küsimust 2019. aasta aruandes Ungari kohta (4) ja komisjoni soovituses, mis käsitleb nõukogu soovitust Ungarile (5). Lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade projektide hindamisel võttis komisjon arvesse Euroopa poolaasta raames tehtud viimaseid järeldusi ja antud soovitusi. Komisjoni soovitused täiendavad Euroopa poolaasta raames esitatud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi. Ühtlasi peaksid liikmesriigid tagama, et nende lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas võetakse arvesse Euroopa poolaasta raames antud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi. |
| --- | --- |

(9)

Samal ajal on komisjon Euroopa 2018.–2019. poolaasta ühe osana tähelepanelikult keskendunud liikmesriikide energia- ja kliimapoliitikaga seotud investeerimisvajadustele. Euroopa poolaasta raames on komisjon käsitlenud seda küsimust 2019. aasta aruandes Ungari kohta (4) ja komisjoni soovituses, mis käsitleb nõukogu soovitust Ungarile (5). Lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade projektide hindamisel võttis komisjon arvesse Euroopa poolaasta raames tehtud viimaseid järeldusi ja antud soovitusi. Komisjoni soovitused täiendavad Euroopa poolaasta raames esitatud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi. Ühtlasi peaksid liikmesriigid tagama, et nende lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas võetakse arvesse Euroopa poolaasta raames antud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi.

| (10) | Peale selle peab liikmesriik vastavalt juhtimismäärusele võtma nõuetekohaselt arvesse kõiki soovitusi, mis komisjon on andnud 31. detsembriks 2019 esitatava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kohta, ja kui asjaomane liikmesriik ei järgi soovitust või suurt osa sellest, peaks liikmesriik esitama ja avalikustama selle põhjused. |
| --- | --- |

(10)

Peale selle peab liikmesriik vastavalt juhtimismäärusele võtma nõuetekohaselt arvesse kõiki soovitusi, mis komisjon on andnud 31. detsembriks 2019 esitatava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kohta, ja kui asjaomane liikmesriik ei järgi soovitust või suurt osa sellest, peaks liikmesriik esitama ja avalikustama selle põhjused.

| (11) | Vastavalt asjaoludele peaksid liikmesriigid esitama oma lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas ning järgmiste aastate ajakohastatud versioonides need samad andmed, mis nad esitavad Eurostatile või Euroopa Keskkonnaametile. Ühtede ja samade allikate ning olemasolu korral ka Euroopa statistika kasutamine on oluline modelleerimise ja prognooside lähtestsenaariumi arvutamiseks. Euroopa statistika kasutamine võimaldab paremini võrrelda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades kasutatud andmeid ja prognoose. |
| --- | --- |

(11)

Vastavalt asjaoludele peaksid liikmesriigid esitama oma lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas ning järgmiste aastate ajakohastatud versioonides need samad andmed, mis nad esitavad Eurostatile või Euroopa Keskkonnaametile. Ühtede ja samade allikate ning olemasolu korral ka Euroopa statistika kasutamine on oluline modelleerimise ja prognooside lähtestsenaariumi arvutamiseks. Euroopa statistika kasutamine võimaldab paremini võrrelda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades kasutatud andmeid ja prognoose.

| (12) | Lõplik lõimitud riiklik energia- ja kliimakava peab sisaldama kõiki määruse (EL) 2018/1999 I lisas esitatud üksikasju. Seoses sellega tuleks hinnata kavandatud poliitikasuundade ja meetmete makromajanduslikku mõju ja niivõrd, kui see on võimalik, mõju tervisele, keskkonnale, tööhõivele ja haridusele ning oskustele ja sotsiaalmõju. Lõpliku lõimitud riikliku kliima- ja energiakava ettevalmistamisse tuleb kaasata avalikkus ja muud sidusrühmad. Neid ja muid üksikasju on kirjeldatud käesoleva soovitusega koos avaldatud talituste töödokumendis (6). |
| --- | --- |

(12)

Lõplik lõimitud riiklik energia- ja kliimakava peab sisaldama kõiki määruse (EL) 2018/1999 I lisas esitatud üksikasju. Seoses sellega tuleks hinnata kavandatud poliitikasuundade ja meetmete makromajanduslikku mõju ja niivõrd, kui see on võimalik, mõju tervisele, keskkonnale, tööhõivele ja haridusele ning oskustele ja sotsiaalmõju. Lõpliku lõimitud riikliku kliima- ja energiakava ettevalmistamisse tuleb kaasata avalikkus ja muud sidusrühmad. Neid ja muid üksikasju on kirjeldatud käesoleva soovitusega koos avaldatud talituste töödokumendis (6).

| (13) | Kavas on eesmärkide kohta juba esitatud mõned poliitikaseosed, kuid Ungari peaks lõplikus kavas paremini hindama poliitikasuundade ja meetmete vahelisi seoseid ning kirjeldama, kuidas ta kavatseb neid arvesse võtta. Eelkõige peaks Ungari selgitama CO2-heite vähendamise, energiajulgeoleku ja energia siseturu mõõtme koostoimet energiatõhususe esikohale seadmise põhimõttega, selgitades täpsemalt, kuidas aitab energiatõhusus kulutõhusalt saavutada riigi eesmärgid kujundada välja vähese CO2-heitega konkurentsivõimeline majandus. Lõplikus kavas tuleb täpsemalt kirjeldada seost taastuvatest energiaallikatest elektri tootmise ja elektromobiilsuse ning võrgu arendamise vahel. Samuti tuleks lõplikus kavas selgitada täpsemalt, milline on seos biomassi kütte- ja jahutussektoris kasutamise kavandatava suurenemise ning maakasutusest, maakasutuse muutusest ja metsandusest pärineva arvestusliku heite ja selle heite sidumise vahel, ning täpsustada säästvusnõudeid. Lisaks peavad teadustegevuse, innovatsiooni ja konkurentsivõime mõõtme all seatud eesmärgid toetama muude energialiidu mõõtmete jaoks kavandatud jõupingutusi. |
| --- | --- |

(13)

Kavas on eesmärkide kohta juba esitatud mõned poliitikaseosed, kuid Ungari peaks lõplikus kavas paremini hindama poliitikasuundade ja meetmete vahelisi seoseid ning kirjeldama, kuidas ta kavatseb neid arvesse võtta. Eelkõige peaks Ungari selgitama CO2-heite vähendamise, energiajulgeoleku ja energia siseturu mõõtme koostoimet energiatõhususe esikohale seadmise põhimõttega, selgitades täpsemalt, kuidas aitab energiatõhusus kulutõhusalt saavutada riigi eesmärgid kujundada välja vähese CO2-heitega konkurentsivõimeline majandus. Lõplikus kavas tuleb täpsemalt kirjeldada seost taastuvatest energiaallikatest elektri tootmise ja elektromobiilsuse ning võrgu arendamise vahel. Samuti tuleks lõplikus kavas selgitada täpsemalt, milline on seos biomassi kütte- ja jahutussektoris kasutamise kavandatava suurenemise ning maakasutusest, maakasutuse muutusest ja metsandusest pärineva arvestusliku heite ja selle heite sidumise vahel, ning täpsustada säästvusnõudeid. Lisaks peavad teadustegevuse, innovatsiooni ja konkurentsivõime mõõtme all seatud eesmärgid toetama muude energialiidu mõõtmete jaoks kavandatud jõupingutusi.

| (14) | Lõplikule lõimitud riiklikule kliima- ja energiakavale tuleks kasuks, kui selles esitataks põhjalik analüüs selle kohta, milline on vähese CO2-heitega tehnoloogialahenduste sektori praegune seisund üleilmsel turul, tuues välja konkurentsivõimelised ja võimalikud probleemsed valdkonnad, märkides edasised eesmärgid ning poliitikasuunad ja meetmed nende saavutamiseks ning esitades asjakohased seosed ettevõtlus- ja tööstuspoliitikaga. Samuti tuleks kasuks, kui sellest nähtuks suurem seos ringmajandusega, rõhutades sealset kasvuhoonegaaside heite vähendamise potentsiaali. |
| --- | --- |

(14)

Lõplikule lõimitud riiklikule kliima- ja energiakavale tuleks kasuks, kui selles esitataks põhjalik analüüs selle kohta, milline on vähese CO2-heitega tehnoloogialahenduste sektori praegune seisund üleilmsel turul, tuues välja konkurentsivõimelised ja võimalikud probleemsed valdkonnad, märkides edasised eesmärgid ning poliitikasuunad ja meetmed nende saavutamiseks ning esitades asjakohased seosed ettevõtlus- ja tööstuspoliitikaga. Samuti tuleks kasuks, kui sellest nähtuks suurem seos ringmajandusega, rõhutades sealset kasvuhoonegaaside heite vähendamise potentsiaali.

| (15) | Komisjon on Ungarile antud soovitustes lähtunud Ungari esitatud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektile antud hinnangust, mis avaldatakse koos käesoleva soovitusega, (7) |
| --- | --- |

(15)

Komisjon on Ungarile antud soovitustes lähtunud Ungari esitatud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektile antud hinnangust, mis avaldatakse koos käesoleva soovitusega, (7)

SOOVITAB UNGARIL TEHA JÄRGMIST:

| 1. | Suurendada Ungari panust liidu 2030. aasta taastuvenergia osakaalu eesmärki, st suurendada Ungaris taastuvenergia osakaalu vähemalt 23 %ni aastaks 2030, nagu on märgitud määruse (EL) 2018/1999 II lisas esitatud valemis. Lisada lõplikku lõimitud riiklikku energia- ja kliimakavva soovituslik trajektoor, mis määruse (EL) 2018/1999 artikli 4 punkti a alapunkti 2 kohaselt hõlmab kõiki võrdlustasemeid, vastavalt taastuvenergia osakaalule, pidades silmas vajadust suurendada jõupingutusi selle eesmärgi ühiseks saavutamiseks. Esitada üksikasjalikud arvuliselt väljendatud poliitikasuunad ja meetmed, mis on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2018/2001 (8) sätestatud kohustustega ning võimaldavad kõnealuse panuse õigel ajal ja kulutõhusalt saavutada. Suurendada jõupingutusi kütte- ja jahutussektoris, et täita direktiivi (EL) 2018/2001 artiklis 23 esitatud soovituslik eesmärk, ning esitada meetmed, et täita oma kavas transpordisektorile seatud eesmärk kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikliga 25. Esitada täiendavad üksikasjad nende erimeetmete kohta, mille abil tagada biomassitarnete kestlikkus ja biomassi säästev kasutamine energeetikasektoris, pidades silmas biomassi osatähtsust Ungari energiaallikate jaotuses, eriti kütte- ja jahutussektoris. Kehtestada halduskoormuse vähendamise meetmed ning esitada oma tarbeks toodetavat taastuvenergiat ja taastuvenergiakogukondi hõlmavate tugiraamistikke käsitlevad meetmed kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artiklitega 21 ja 22. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Seada märgatavalt kõrgem eesmärk lõpp- ja primaarenergia tarbimise vähendamisele aastaks 2030, pidades silmas asjaolu, et liidus 2030. aastaks seatud energiatõhususeesmärgi saavutamiseks on vaja rohkem pingutada. Teha ettepanek selliste poliitikasuundade ja meetmete kohta, mis aitaksid energiasäästu aastaks 2030 veelgi suurendada. Lõplikus kavas selgelt eristada olemasolevad ja täiendavad poliitikasuunad ja meetmed ning esitada põhjalikum hinnang kavandatud algatuste mõju kohta ning hinnata täpsemini oodatavat energiasäästu. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Täpsustada meetmeid, millega toetatakse selliste energiajulgeoleku eesmärkide saavutamist nagu energiasüsteemi mitmekesistamine ja selle sõltuvuse vähendamine, sealhulgas süsteemi paindlikkuse tagamise meetmeid, ning strateegiat, millega tagada pikaajaline tuumamaterjalide ja tuumkütusega varustatus, pidades eelkõige silmas tuumaenergia tootmise võimsuse suurenemist. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Esitada rohkem üksikasju turgude lõimimise tulevikueesmärkide kohta ning nende saavutamiseks asjakohane poliitika ja asjakohased meetmed. Võimaldada lisaks kõigil võrguettevõtjatel saada tagasi kõik põhjendatud ja tegelikult kantud kulud ning tagada võrguettevõtjate jaoks regulatiivsete otsuste tõhus õiguslik läbivaatamine. Esitada täielikult turupõhistele hindadele järk-järgult üleminemise strateegia ja ajakava. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Määrata arvuliselt veelgi täpsemalt kindlaks riiklikud ja rahastamiseesmärgid teadustegevuse, innovatsiooni ja konkurentsivõime valdkonnas (eelkõige seoses energialiiduga), mida on vaja saavutada kuni 2030. aastani, nii et need oleksid hõlpsalt mõõdetavad ning toetaksid lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas muude mõõtmete jaoks seatud eesmärkide täitmist. Toetada nende eesmärkide saavutamist konkreetsete ja asjakohaste poliitikasuundade ja meetmetega, sealhulgas teiste liikmesriikidega koos välja töötatavate suundade ja meetmetega, näiteks energiatehnoloogia strateegilise kava kaudu. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Jätkata konsulteerimist naaberliikmesriikidega ja piirkondlikku koostööd Kesk- ja Kagu-Euroopa energiavõrkude ühendamise kõrgetasemelises töörühmas ning Visegrádi rühmas (Tšehhi, Ungari, Poola ja Slovakkia). Piirkondlikes suhetes tuleks keskenduda energia siseturu täiendavale lõimimisele, CO2-heite vähendamisele ja taastuvate energiaallikate kasutamisele ning teadusuuringutele, innovatsioonile ja konkurentsivõimele, võttes arvesse ühiseid probleeme ja eesmärke. Selle käigus tuleks hinnata süsteemi piisavust, õiglase ülemineku küsimusi ja muudatusi, mida on vaja teha energiasüsteemi, et võtta arvesse taastuvate energiaallikate suuremat osakaalu ja muud prognoositud arengut, mis võib mõjutada elektrivõrkude ühendusi ja kauplemist selles piirkonnas. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Parandada ja laiendada investeerimisvajaduste analüüsi, mis hõlmab praegu üksnes hoonete energiatõhusust, taastuvaid energiaallikaid ja elektromobiilsust, ning anda üldhinnang investeeringutele, mida on vaja majanduse ajakohastamiseks energia- ja kliimaeesmärkide saavutamise kaudu. Anda üldhinnang kõnealuste investeeringute allikatele, sealhulgas asjakohasele rahastamisele riigi, piirkonna ja liidu tasandil. Samuti kaaluda rahastamisallikana heitkoguste kulutõhusat loovutamist teistele liikmesriikidele Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/842 (9) alusel. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Loetleda kõik energiatoetused, sealhulgas eelkõige fossiilkütuste toetused, ning nende järkjärguliseks kõrvaldamiseks võetud meetmed ja koostatud kavad. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Täiendada analüüsi teabega, milline on seos õhukvaliteeti ja õhkuheidet käsitleva poliitikaga, lisades täpsemad arvandmed kavandatud poliitikasuundade ja meetmete alusel prognoositud õhusaasteainete heite kohta. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Paremini lõimida kavva ausa ja õiglase ülemineku aspektid ning eelkõige täpsustada kavandatud eesmärkide ning poliitikasuundade ja meetmete mõju sotsiaalvaldkonnale, tööhõivele ja oskustele. Konkreetsemalt tuleks käsitleda mõju CO2-mahukatele tööstuspiirkondadele. Töötada välja täpsem energiaostuvõimetuse probleemi lahendamise kord, sealhulgas anda sihtotstarbeline hinnang energiaostuvõimetuse probleemile vastavalt määrusele (EL) 2018/1999. |
| --- | --- |

10.

Brüssel, 18. juuni 2019

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Miguel ARIAS CAÑETE

---

(1)  ELT L 328, 21.12.2018, lk 1.

1

(2)  SWD(2019) 267.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiiv 2012/27/EL, milles käsitletakse energiatõhusust, muudetakse direktiive 2009/125/EÜ ja 2010/30/EL ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2004/8/EÜ ja 2006/32/EÜ (ELT L 315, 14.11.2012, lk 1).

3

(4)  SWD (2019) 1016 final.

4

(5)  COM (2019) 517 final, 5. juuni 2019.

5

(6)  SWD(2019) 267.

6

(7)  SWD(2019) 267.

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/2001 taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (ELT L 328, 21.12.2018, lk 82).

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta määrus (EL) 2018/842, milles käsitletakse liikmesriikide kohustust vähendada kasvuhoonegaaside heidet aastatel 2021–2030, millega panustatakse kliimameetmetesse, et täita Pariisi kokkuleppega võetud kohustused, ning millega muudetakse määrust (EL) nr 525/2013 (ELT L 156, 19.6.2018, lk 26).

9

---

| 3.9.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/68 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/68

---

KOMISJONI SOOVITUS,

18. juuni 2019,

Malta lõimitud riikliku energia- ja kliimakava (2021–2030) projekti kohta

(2019/C 297/18)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta määrust (EL) 2018/1999, milles käsitletakse energialiidu ja kliimameetmete juhtimist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 663/2009 ja (EÜ) nr 715/2009, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/22/EÜ, 98/70/EÜ, 2009/31/EÜ, 2009/73/EÜ, 2010/31/EL, 2012/27/EL ja 2013/30/EL ning nõukogu direktiive 2009/119/EÜ ja (EL) 2015/652 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 525/2013, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peavad liikmesriigid esitama komisjonile ajavahemikku 2021–2030 hõlmava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kooskõlas kõnealuse määruse artikli 3 lõikega 1 ja I lisaga. Esimesed lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektid tuli esitada 31. detsembriks 2018. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peavad liikmesriigid esitama komisjonile ajavahemikku 2021–2030 hõlmava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kooskõlas kõnealuse määruse artikli 3 lõikega 1 ja I lisaga. Esimesed lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektid tuli esitada 31. detsembriks 2018.

| (2) | Malta esitas oma lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti 21. detsembril 2018. Selle kava esitamisega algab komisjoni ja liikmesriikide vahelise järkjärgulise protsessi esimene etapp, et kõnealused energia- ja kliimakavad lõplikult vormistada ja seejärel ellu rakendada. |
| --- | --- |

(2)

Malta esitas oma lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti 21. detsembril 2018. Selle kava esitamisega algab komisjoni ja liikmesriikide vahelise järkjärgulise protsessi esimene etapp, et kõnealused energia- ja kliimakavad lõplikult vormistada ja seejärel ellu rakendada.

| (3) | Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peab komisjon hindama lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade projekte. Komisjon hindas põhjalikult Malta lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti ning võttis seejuures arvesse määruse (EL) 2018/1999 asjakohaseid sätteid. Kõnealune hinnang (2) avaldatakse koos käesoleva soovitusega. Allpool esitatud soovitused põhinevad sellel hinnangul. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peab komisjon hindama lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade projekte. Komisjon hindas põhjalikult Malta lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti ning võttis seejuures arvesse määruse (EL) 2018/1999 asjakohaseid sätteid. Kõnealune hinnang (2) avaldatakse koos käesoleva soovitusega. Allpool esitatud soovitused põhinevad sellel hinnangul.

| (4) | Eelkõige käsitletakse komisjoni soovitustes järgmist: i) eesmärkide ja panuste ulatuslikkus, et ühiselt saavutada energialiidu eesmärgid, eriti liidu 2030. aasta taastuvenergia- ja energiatõhususeesmärgid, samuti elektrivõrkude omavahelise ühendatuse tase, mille liikmesriik on 2030. aastaks eesmärgiks seadnud; ii) liikmesriikide ja liidu tasandi eesmärkidega seotud poliitikasuunad ja meetmed ning muud poliitikasuunad ja meetmed, mis võivad piiriüleselt asjakohased olla; iii) täiendavad poliitikasuunad ja meetmed, mida võidakse nõuda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades; iv) lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas esitatud olemasolevate ning kavandatud poliitikasuundade ja meetmete koostoime ja järjepidevus energialiidu ühe mõõtme ning eri mõõtmete piires. |
| --- | --- |

(4)

Eelkõige käsitletakse komisjoni soovitustes järgmist: i) eesmärkide ja panuste ulatuslikkus, et ühiselt saavutada energialiidu eesmärgid, eriti liidu 2030. aasta taastuvenergia- ja energiatõhususeesmärgid, samuti elektrivõrkude omavahelise ühendatuse tase, mille liikmesriik on 2030. aastaks eesmärgiks seadnud; ii) liikmesriikide ja liidu tasandi eesmärkidega seotud poliitikasuunad ja meetmed ning muud poliitikasuunad ja meetmed, mis võivad piiriüleselt asjakohased olla; iii) täiendavad poliitikasuunad ja meetmed, mida võidakse nõuda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades; iv) lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas esitatud olemasolevate ning kavandatud poliitikasuundade ja meetmete koostoime ja järjepidevus energialiidu ühe mõõtme ning eri mõõtmete piires.

| (5) | Soovituste väljatöötamisel võttis komisjon ühelt poolt arvesse vajadust liita kõigi liikmesriikide kavandatud arvulised panused, et hinnata eesmärki liidu tasandil, ning teiselt poolt vajadust anda asjaomasele liikmesriigile piisavalt aega võtta komisjoni soovitusi nõuetekohaselt arvesse enne oma lõimitud riikliku energia- ja kliimakava lõplikku vormistamist. |
| --- | --- |

(5)

Soovituste väljatöötamisel võttis komisjon ühelt poolt arvesse vajadust liita kõigi liikmesriikide kavandatud arvulised panused, et hinnata eesmärki liidu tasandil, ning teiselt poolt vajadust anda asjaomasele liikmesriigile piisavalt aega võtta komisjoni soovitusi nõuetekohaselt arvesse enne oma lõimitud riikliku energia- ja kliimakava lõplikku vormistamist.

| (6) | Komisjoni soovitused liikmesriikide taastuvenergiaeesmärkide kohta põhinevad määruse (EL) 2018/1999 II lisas esitatud valemil, mis tugineb objektiivsetele kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(6)

Komisjoni soovitused liikmesriikide taastuvenergiaeesmärkide kohta põhinevad määruse (EL) 2018/1999 II lisas esitatud valemil, mis tugineb objektiivsetele kriteeriumidele.

| (7) | Energiatõhususalaste soovituste puhul on komisjon lähtunud hinnangust, mis on antud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektis esitatud riiklike eesmärkide ulatusele võrreldes liidu tasandi eesmärkide saavutamiseks vajalike ühiste jõupingutustega, võttes vajaduse korral arvesse teavet riigi konkreetse eripära kohta. Riikide lõplik panus energiatõhususse peaks kajastama nende kulutõhusa energiasäästu potentsiaali ning seda peaks toetama kindla, pikaajalise hoonete renoveerimise strateegiaga ja sellekohaste meetmetega, et täita Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/27/EL (3) artiklist 7 tulenevaid kohustusi. Samuti peaksid liikmesriigid tõendama, et on nõuetekohaselt võtnud arvesse energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet, ja selgitama täpsemalt, kuidas aitab energiatõhusus kulutõhusalt saavutada riigi eesmärgid kujundada välja vähese CO2-heitega konkurentsivõimeline majandus, tagada energiavarustuskindlus ning leida lahendus energiaostuvõimetuse probleemile. |
| --- | --- |

(7)

Energiatõhususalaste soovituste puhul on komisjon lähtunud hinnangust, mis on antud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektis esitatud riiklike eesmärkide ulatusele võrreldes liidu tasandi eesmärkide saavutamiseks vajalike ühiste jõupingutustega, võttes vajaduse korral arvesse teavet riigi konkreetse eripära kohta. Riikide lõplik panus energiatõhususse peaks kajastama nende kulutõhusa energiasäästu potentsiaali ning seda peaks toetama kindla, pikaajalise hoonete renoveerimise strateegiaga ja sellekohaste meetmetega, et täita Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/27/EL (3) artiklist 7 tulenevaid kohustusi. Samuti peaksid liikmesriigid tõendama, et on nõuetekohaselt võtnud arvesse energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet, ja selgitama täpsemalt, kuidas aitab energiatõhusus kulutõhusalt saavutada riigi eesmärgid kujundada välja vähese CO2-heitega konkurentsivõimeline majandus, tagada energiavarustuskindlus ning leida lahendus energiaostuvõimetuse probleemile.

| (8) | Vastavalt juhtimismäärusele peavad liikmesriigid andma üldülevaate investeeringutest, mis on vajalikud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektis esitatud eesmärkide ja panuste saavutamiseks, ning üldhinnangu nende investeeringute allikate kohta. Lõimitud riiklikud energia- ja kliimakavad peaksid tagama riikide poliitikasuundade ja meetmete läbipaistvuse ja prognoositavuse ning seega investeerimiskindluse. |
| --- | --- |

(8)

Vastavalt juhtimismäärusele peavad liikmesriigid andma üldülevaate investeeringutest, mis on vajalikud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektis esitatud eesmärkide ja panuste saavutamiseks, ning üldhinnangu nende investeeringute allikate kohta. Lõimitud riiklikud energia- ja kliimakavad peaksid tagama riikide poliitikasuundade ja meetmete läbipaistvuse ja prognoositavuse ning seega investeerimiskindluse.

| (9) | Samal ajal on komisjon Euroopa 2018.–2019. poolaasta ühe osana tähelepanelikult keskendunud liikmesriikide energia- ja kliimapoliitikaga seotud investeerimisvajadustele. Euroopa poolaasta raames on komisjon käsitlenud seda küsimust 2019. aasta aruandes Malta kohta (4) ja komisjoni soovituses, mis käsitleb nõukogu soovitust (5) Maltale. Lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade projektide hindamisel võttis komisjon arvesse Euroopa poolaasta raames tehtud viimaseid järeldusi ja antud soovitusi. Komisjoni soovitused täiendavad Euroopa poolaasta raames esitatud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi. Ühtlasi peaksid liikmesriigid tagama, et nende lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas võetakse arvesse Euroopa poolaasta raames antud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi. |
| --- | --- |

(9)

Samal ajal on komisjon Euroopa 2018.–2019. poolaasta ühe osana tähelepanelikult keskendunud liikmesriikide energia- ja kliimapoliitikaga seotud investeerimisvajadustele. Euroopa poolaasta raames on komisjon käsitlenud seda küsimust 2019. aasta aruandes Malta kohta (4) ja komisjoni soovituses, mis käsitleb nõukogu soovitust (5) Maltale. Lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade projektide hindamisel võttis komisjon arvesse Euroopa poolaasta raames tehtud viimaseid järeldusi ja antud soovitusi. Komisjoni soovitused täiendavad Euroopa poolaasta raames esitatud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi. Ühtlasi peaksid liikmesriigid tagama, et nende lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas võetakse arvesse Euroopa poolaasta raames antud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi.

| (10) | Peale selle peab liikmesriik vastavalt juhtimismäärusele võtma nõuetekohaselt arvesse kõiki soovitusi, mis komisjon on andnud 31. detsembriks 2019 esitatava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kohta, ja kui asjaomane liikmesriik ei järgi soovitust või suurt osa sellest, peaks liikmesriik esitama ja avalikustama selle põhjused. |
| --- | --- |

(10)

Peale selle peab liikmesriik vastavalt juhtimismäärusele võtma nõuetekohaselt arvesse kõiki soovitusi, mis komisjon on andnud 31. detsembriks 2019 esitatava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kohta, ja kui asjaomane liikmesriik ei järgi soovitust või suurt osa sellest, peaks liikmesriik esitama ja avalikustama selle põhjused.

| (11) | Vastavalt asjaoludele peaksid liikmesriigid esitama oma lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas ning järgmiste aastate ajakohastatud versioonides need samad andmed, mis nad esitavad Eurostatile või Euroopa Keskkonnaametile. Ühtede ja samade allikate ning olemasolu korral ka Euroopa statistika kasutamine on oluline modelleerimise ja prognooside lähtestsenaariumi arvutamiseks. Euroopa statistika kasutamine võimaldab paremini võrrelda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades kasutatud andmeid ja prognoose. |
| --- | --- |

(11)

Vastavalt asjaoludele peaksid liikmesriigid esitama oma lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas ning järgmiste aastate ajakohastatud versioonides need samad andmed, mis nad esitavad Eurostatile või Euroopa Keskkonnaametile. Ühtede ja samade allikate ning olemasolu korral ka Euroopa statistika kasutamine on oluline modelleerimise ja prognooside lähtestsenaariumi arvutamiseks. Euroopa statistika kasutamine võimaldab paremini võrrelda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades kasutatud andmeid ja prognoose.

| (12) | Lõplik lõimitud riiklik energia- ja kliimakava peab sisaldama kõiki määruse (EL) 2018/1999 I lisas esitatud üksikasju. Seoses sellega tuleks hinnata kavandatud poliitikasuundade ja meetmete makromajanduslikku mõju ja niivõrd, kui see on võimalik, mõju tervisele, keskkonnale, tööhõivele ja haridusele ning oskustele ja sotsiaalmõju. Lõpliku lõimitud riikliku kliima- ja energiakava ettevalmistamisse tuleb kaasata avalikkus ja muud sidusrühmad. Neid ja muid üksikasju on kirjeldatud käesoleva soovitusega koos avaldatud talituste töödokumendis (6). |
| --- | --- |

(12)

Lõplik lõimitud riiklik energia- ja kliimakava peab sisaldama kõiki määruse (EL) 2018/1999 I lisas esitatud üksikasju. Seoses sellega tuleks hinnata kavandatud poliitikasuundade ja meetmete makromajanduslikku mõju ja niivõrd, kui see on võimalik, mõju tervisele, keskkonnale, tööhõivele ja haridusele ning oskustele ja sotsiaalmõju. Lõpliku lõimitud riikliku kliima- ja energiakava ettevalmistamisse tuleb kaasata avalikkus ja muud sidusrühmad. Neid ja muid üksikasju on kirjeldatud käesoleva soovitusega koos avaldatud talituste töödokumendis (6).

| (13) | Malta peaks oma lõplikus kavas võtma arvesse kava projektis kavandatud poliitikasuundade ja meetmete vahelisi positiivseid seoseid ja veelgi kaaluma poliitikasuundadevahelisi keerulisemaid seoseid, eelkõige CO2-heite vähendamise, energiajulgeoleku ja siseturu mõõtme seost energiatõhususe esikohale seadmise põhimõttega. Teadustegevuse, innovatsiooni ja konkurentsivõime mõõtme all seatud eesmärgid peavad toetama muude energialiidu mõõtmete jaoks kavandatud jõupingutusi. Maltal on vaja ka seada konkreetsemad, mõõdetavad ja ajaliselt piiratud poliitikaeesmärgid kõigi viie mõõtme jaoks. |
| --- | --- |

(13)

Malta peaks oma lõplikus kavas võtma arvesse kava projektis kavandatud poliitikasuundade ja meetmete vahelisi positiivseid seoseid ja veelgi kaaluma poliitikasuundadevahelisi keerulisemaid seoseid, eelkõige CO2-heite vähendamise, energiajulgeoleku ja siseturu mõõtme seost energiatõhususe esikohale seadmise põhimõttega. Teadustegevuse, innovatsiooni ja konkurentsivõime mõõtme all seatud eesmärgid peavad toetama muude energialiidu mõõtmete jaoks kavandatud jõupingutusi. Maltal on vaja ka seada konkreetsemad, mõõdetavad ja ajaliselt piiratud poliitikaeesmärgid kõigi viie mõõtme jaoks.

| (14) | Lõplikku lõimitud riiklikku kliima- ja energiakava võiks täiendada ka põhjalikumate meetmetega, et kasutada ära võimalikku seost ringmajandusega. |
| --- | --- |

(14)

Lõplikku lõimitud riiklikku kliima- ja energiakava võiks täiendada ka põhjalikumate meetmetega, et kasutada ära võimalikku seost ringmajandusega.

| (15) | Komisjon on Maltale antud soovitustes lähtunud Malta poolt esitatudlõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektile antud hinnangust, mis avaldatakse koos käesoleva soovitusega, (7) |
| --- | --- |

(15)

Komisjon on Maltale antud soovitustes lähtunud Malta poolt esitatudlõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektile antud hinnangust, mis avaldatakse koos käesoleva soovitusega, (7)

SOOVITAB MALTAL TEHA JÄRGMIST:

| 1. | Kavandada täiendavaid siseriiklikke meetmed eelkõige hoonete- ja transpordisektoris ning esitada arvandmed nende eeldatava mõju kohta, et vähendada märkimisväärselt lõhet, et saavutada 2030. aastaks kasvuhoonegaaside heite eesmärk –19 % võrreldes 2005. aastaga ELi heitkogustega kauplemise süsteemi mittekuuluvate sektorite heite osas. Kulutõhususega seotud põhjustel oleksid põhjendatud teatava aastaks eraldatud heitkoguse ülekandmine teistelt liikmesriikidelt, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2018/842 (8). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Suurendada panust liidu 2030. aasta taastuvenergia osakaalu eesmärki, st suurendada Maltal taastuvenergia osakaalu vähemalt 21 %ni aastaks 2030, nagu on märgitud määruse (EL) 2018/1999 II lisas esitatud valemis, olles nõuetekohaselt arvesse võtnud asjaomaseid tingimusi ja riiklikke piiranguid. Lisada lõplikku lõimitud riiklikku energia- ja kliimakavva soovituslik trajektoor, mis määruse (EL) 2018/1999 artikli 4 punkti a alapunkti 2 kohaselt hõlmab kõiki võrdlustasemeid, vastavalt taastuvenergia osakaalule, pidades silmas vajadust suurendada jõupingutusi selle eesmärgi ühiseks saavutamiseks. Esitada üksikasjalikud arvuliselt väljendatud poliitikasuunad ja meetmed, mis on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2018/2001 (9) sätestatud kohustustega ning võimaldavad kõnealuse panuse õigel ajal ja kulutõhusalt saavutada. Seada kütte- ja jahutussektorile kõrgem eesmärk, et täita direktiivi (EL) 2018/2001 artiklist 23 tulenev soovituslik eesmärk. Esitada üksikasjalikumad meetmed, et täita direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 25 kohane transpordisektorile seatud eesmärk. Esitada rohkem üksikasju oma tarbeks toodetavat taastuvenergiat ja taastuvenergiakogukondi hõlmavate tugiraamistike kohta kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artiklitega 21 ja 22. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Seada märgatavalt kõrgem eesmärk lõpp- ja primaarenergia tarbimise vähendamisele aastaks 2030, pidades silmas asjaolu, et liidus 2030. aastaks seatud energiatõhususeesmärgi saavutamiseks on vaja rohkem pingutada. Teha ettepanek selliste poliitikasuundade ja meetmete kohta, mis aitaksid energiasäästu aastaks 2030 veelgi suurendada. On vaja konkreetseid täiendavaid energiatõhususmeetmeid, eriti hoonete- ja transpordisektori jaoks, et saavutada 2021.–2030. aastaks seatud eesmärgid. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Täpsustada meetmeid, millega toetatakse selliste energiajulgeoleku eesmärkide saavutamist nagu energiasüsteemi mitmekesistamine ja selle sõltuvuse vähendamine, sealhulgas meetmeid, millega tagatakse elektrisektori paindlikkus ning võimaluse korral ka tarbimiskaja võimalik suurem osatähtsus. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Selgitada täpsemalt riiklikke ja rahastamiseesmärke teadustegevuse, innovatsiooni ja konkurentsivõime valdkonnas (eelkõige seoses energialiiduga), mida on vaja saavutada kuni 2030. aastani, nii et need oleksid hõlpsalt mõõdetavad ning toetaksid lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas muude mõõtmete jaoks seatud eesmärkide täitmist. Toetada nende eesmärkide saavutamist konkreetsete ja asjakohaste poliitikasuundade ja meetmetega, sealhulgas teiste liikmesriikidega koos välja töötatavate suundade ja meetmetega, näiteks energiatehnoloogia strateegilise kava kaudu. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Esitada lõplikus lõimitud riiklikus kliima- ja energiakavas eesmärgid ja poliitikasuunad üksikasjalikumalt, et määrata eelkõige kindlaks selged, mõõdetavad ja tulevikueesmärgid siseturu mõõtme ning teadustegevuse, innovatsiooni ja konkurentsivõime mõõtme jaoks, ning kirjeldada, kuidas naftauuringute kavad on kooskõlas pikemaajaliste CO2-heite vähendamise eesmärkidega. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Täiendada mõne prognoositud investeerimisvajaduse, kulu ja rahastamisallika kohta esitatud peamiselt kvalitatiivseid viiteid täiendavate arvandmetega, et anda terviklik hinnang eesmärkide saavutamiseks vajalikele üldistele investeeringutele, ning esitada teavet riigi ja liidu tasandil kaasatavate rahaliste allikate kohta. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Loetleda kõik energiatoetused, sealhulgas eelkõige fossiilkütuste toetused, ning nende järkjärguliseks kõrvaldamiseks võetud meetmed ja koostatud kavad. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Lisada analüüs selle kohta, milline on koostoime õhukvaliteeti ja õhkuheidet käsitlevate meetmetega, ning kirjeldada mõju õhusaastele eri stsenaariumide korral ja esitada vastavad arvandmed, lisades sellekohase teabe, ning võtta arvesse eri valdkondade omavahelist koostoimet ja kompromisside mõju. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Paremini lõimida kavva ausa ja õiglase ülemineku aspektid ning eelkõige täpsustada kavandatud eesmärkide, poliitikasuundade ja meetmete mõju sotsiaalvaldkonnale, tööhõivele ja oskustele. |
| --- | --- |

10.

Brüssel, 18. juuni 2019

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Miguel ARIAS CAÑETE

---

(1)  ELT L 328, 21.12.2018, lk 1.

1

(2)  SWD(2019) 268.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiiv 2012/27/EL, milles käsitletakse energiatõhusust, muudetakse direktiive 2009/125/EÜ ja 2010/30/EL ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2004/8/EÜ ja 2006/32/EÜ (ELT L 315, 14.11.2012, lk 1).

3

(4)  SWD(2019) 1017 final.

4

(5)  COM(2019) 518 final, 5. juuni 2019.

5

(6)  SWD(2019) 268.

6

(7)  SWD(2019) 268.

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta määrus (EL) 2018/842, milles käsitletakse liikmesriikide kohustust vähendada kasvuhoonegaaside heidet aastatel 2021–2030, millega panustatakse kliimameetmetesse, et täita Pariisi kokkuleppega võetud kohustused, ning millega muudetakse määrust (EL) nr 525/2013 (ELT L 156, 19.6.2018, lk 26).

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/2001 taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (ELT L 328, 21.12.2018, lk 82).

9

---

| 3.9.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/72 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/72

---

KOMISJONI SOOVITUS,

18. juuni 2019,

Madalmaade lõimitud riikliku energia- ja kliimakava (2021–2030) projekti kohta

(2019/C 297/19)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta määrust (EL) 2018/1999, milles käsitletakse energialiidu ja kliimameetmete juhtimist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 663/2009 ja (EÜ) nr 715/2009, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/22/EÜ, 98/70/EÜ, 2009/31/EÜ, 2009/73/EÜ, 2010/31/EL, 2012/27/EL ja 2013/30/EL ning nõukogu direktiive 2009/119/EÜ ja (EL) 2015/652 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 525/2013, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peavad liikmesriigid esitama komisjonile ajavahemikku 2021–2030 hõlmava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kooskõlas kõnealuse määruse artikli 3 lõikega 1 ja I lisaga. Esimesed lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektid tuli esitada 31. detsembriks 2018. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peavad liikmesriigid esitama komisjonile ajavahemikku 2021–2030 hõlmava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kooskõlas kõnealuse määruse artikli 3 lõikega 1 ja I lisaga. Esimesed lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektid tuli esitada 31. detsembriks 2018.

| (2) | Madalmaad esitasid oma lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti 20. detsembril 2018. Selle kava projekti esitamisega algab komisjoni ja liikmesriikide vahelise järkjärgulise protsessi esimene etapp, et kõnealused energia- ja kliimakavad lõplikult vormistada ja seejärel ellu rakendada. |
| --- | --- |

(2)

Madalmaad esitasid oma lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti 20. detsembril 2018. Selle kava projekti esitamisega algab komisjoni ja liikmesriikide vahelise järkjärgulise protsessi esimene etapp, et kõnealused energia- ja kliimakavad lõplikult vormistada ja seejärel ellu rakendada.

| (3) | Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peab komisjon hindama lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade projekte. Komisjon hindas põhjalikult Madalmaade lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti ning võttis seejuures arvesse määruse (EL) 2018/1999 asjakohaseid sätteid. Kõnealune hinnang (2) avaldatakse koos käesoleva soovitusega. Allpool esitatud soovitused põhinevad sellel hinnangul. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peab komisjon hindama lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade projekte. Komisjon hindas põhjalikult Madalmaade lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti ning võttis seejuures arvesse määruse (EL) 2018/1999 asjakohaseid sätteid. Kõnealune hinnang (2) avaldatakse koos käesoleva soovitusega. Allpool esitatud soovitused põhinevad sellel hinnangul.

| (4) | Eelkõige käsitletakse komisjoni soovitustes järgmist: i) eesmärkide ja panuste ulatuslikkus, et ühiselt saavutada energialiidu eesmärgid, eriti liidu 2030. aasta taastuvenergia- ja energiatõhususeesmärgid, samuti elektrivõrkude omavahelise ühendatuse tase, mille liikmesriik on 2030. aastaks eesmärgiks seadnud; ii) liikmesriikide ja liidu tasandi eesmärkidega seotud poliitikasuunad ja meetmed ning muud poliitikasuunad ja meetmed, mis võivad piiriüleselt asjakohased olla; iii) täiendavad poliitikasuunad ja meetmed, mida võidakse nõuda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades; iv) lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas esitatud olemasolevate ning kavandatud poliitikasuundade ja meetmete koostoime ja järjepidevus energialiidu ühe mõõtme ning eri mõõtmete piires. |
| --- | --- |

(4)

Eelkõige käsitletakse komisjoni soovitustes järgmist: i) eesmärkide ja panuste ulatuslikkus, et ühiselt saavutada energialiidu eesmärgid, eriti liidu 2030. aasta taastuvenergia- ja energiatõhususeesmärgid, samuti elektrivõrkude omavahelise ühendatuse tase, mille liikmesriik on 2030. aastaks eesmärgiks seadnud; ii) liikmesriikide ja liidu tasandi eesmärkidega seotud poliitikasuunad ja meetmed ning muud poliitikasuunad ja meetmed, mis võivad piiriüleselt asjakohased olla; iii) täiendavad poliitikasuunad ja meetmed, mida võidakse nõuda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades; iv) lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas esitatud olemasolevate ning kavandatud poliitikasuundade ja meetmete koostoime ja järjepidevus energialiidu ühe mõõtme ning eri mõõtmete piires.

| (5) | Soovituste väljatöötamisel võttis komisjon ühelt poolt arvesse vajadust liita kõigi liikmesriikide kavandatud arvulised panused, et hinnata eesmärki liidu tasandil, ning teiselt poolt vajadust anda asjaomasele liikmesriigile piisavalt aega võtta komisjoni soovitusi nõuetekohaselt arvesse enne oma riikliku kava lõplikku vormistamist. |
| --- | --- |

(5)

Soovituste väljatöötamisel võttis komisjon ühelt poolt arvesse vajadust liita kõigi liikmesriikide kavandatud arvulised panused, et hinnata eesmärki liidu tasandil, ning teiselt poolt vajadust anda asjaomasele liikmesriigile piisavalt aega võtta komisjoni soovitusi nõuetekohaselt arvesse enne oma riikliku kava lõplikku vormistamist.

| (6) | Komisjoni soovitused liikmesriikide taastuvenergiaeesmärkide kohta põhinevad määruse (EL) 2018/1999 II lisas esitatud valemil, mis tugineb objektiivsetele kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(6)

Komisjoni soovitused liikmesriikide taastuvenergiaeesmärkide kohta põhinevad määruse (EL) 2018/1999 II lisas esitatud valemil, mis tugineb objektiivsetele kriteeriumidele.

| (7) | Energiatõhususalaste soovituste puhul on komisjon lähtunud hinnangust, mis on antud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektides esitatud riiklike eesmärkide ulatusele võrreldes liidu tasandi eesmärkide saavutamiseks vajalike ühiste jõupingutustega, võttes vajaduse korral arvesse teavet riigi konkreetse eripära kohta. Riikide lõplik panus energiatõhususse peaks kajastama nende kulutõhusa energiasäästu potentsiaali ning seda peaks toetama kindla, pikaajalise hoonete renoveerimise strateegiaga ja sellekohaste meetmetega, et täita Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/27/EL (3) artiklist 7 tulenevaid kohustusi. Samuti peaksid liikmesriigid tõendama, et on nõuetekohaselt võtnud arvesse esimest energiatõhususe põhimõtet, ja selgitama täpsemalt, kuidas aitab energiatõhusus kulutõhusalt saavutada riigi eesmärgid kujundada välja vähese CO2-sisaldusega konkurentsivõimeline majandus, tagada energiavarustuskindlus ning leida lahendus energiaostuvõimetuse probleemile. |
| --- | --- |

(7)

Energiatõhususalaste soovituste puhul on komisjon lähtunud hinnangust, mis on antud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektides esitatud riiklike eesmärkide ulatusele võrreldes liidu tasandi eesmärkide saavutamiseks vajalike ühiste jõupingutustega, võttes vajaduse korral arvesse teavet riigi konkreetse eripära kohta. Riikide lõplik panus energiatõhususse peaks kajastama nende kulutõhusa energiasäästu potentsiaali ning seda peaks toetama kindla, pikaajalise hoonete renoveerimise strateegiaga ja sellekohaste meetmetega, et täita Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/27/EL (3) artiklist 7 tulenevaid kohustusi. Samuti peaksid liikmesriigid tõendama, et on nõuetekohaselt võtnud arvesse esimest energiatõhususe põhimõtet, ja selgitama täpsemalt, kuidas aitab energiatõhusus kulutõhusalt saavutada riigi eesmärgid kujundada välja vähese CO2-sisaldusega konkurentsivõimeline majandus, tagada energiavarustuskindlus ning leida lahendus energiaostuvõimetuse probleemile.

| (8) | Vastavalt juhtimismäärusele peavad liikmesriigid andma üldülevaate investeeringutest, mis on vajalikud lõimitud riiklikus energia- ja kliimakava projektis esitatud eesmärkide ja panuste saavutamiseks, ning üldhinnangu nende investeeringute allikate kohta. Lõimitud riiklikud energia- ja kliimakavad peaksid tagama riikide poliitikasuundade ja meetmete läbipaistvuse ja prognoositavuse ning seega investeerimiskindluse. |
| --- | --- |

(8)

Vastavalt juhtimismäärusele peavad liikmesriigid andma üldülevaate investeeringutest, mis on vajalikud lõimitud riiklikus energia- ja kliimakava projektis esitatud eesmärkide ja panuste saavutamiseks, ning üldhinnangu nende investeeringute allikate kohta. Lõimitud riiklikud energia- ja kliimakavad peaksid tagama riikide poliitikasuundade ja meetmete läbipaistvuse ja prognoositavuse ning seega investeerimiskindluse.

| (9) | Samal ajal on komisjon Euroopa 2018.–2019. poolaasta ühe osana tähelepanelikult keskendunud liikmesriikide energia- ja kliimapoliitikaga seotud investeeringute vajadustele. Euroopa poolaasta raames on komisjon käsitlenud seda küsimust 2019. aasta aruandes Madalmaade kohta (4) ja komisjoni soovituses, mis käsitleb nõukogu soovitust Madalmaadele (5). Lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektide hindamisel võttis komisjon arvesse Euroopa poolaasta raames tehtud viimaseid järeldusi ja antud soovitusi. Komisjoni soovitused täiendavad Euroopa poolaasta raames esitatud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi. Ühtlasi peaksid liikmesriigid tagama, et nende lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas võetakse arvesse Euroopa poolaasta raames antud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi. |
| --- | --- |

(9)

Samal ajal on komisjon Euroopa 2018.–2019. poolaasta ühe osana tähelepanelikult keskendunud liikmesriikide energia- ja kliimapoliitikaga seotud investeeringute vajadustele. Euroopa poolaasta raames on komisjon käsitlenud seda küsimust 2019. aasta aruandes Madalmaade kohta (4) ja komisjoni soovituses, mis käsitleb nõukogu soovitust Madalmaadele (5). Lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektide hindamisel võttis komisjon arvesse Euroopa poolaasta raames tehtud viimaseid järeldusi ja antud soovitusi. Komisjoni soovitused täiendavad Euroopa poolaasta raames esitatud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi. Ühtlasi peaksid liikmesriigid tagama, et nende lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas võetakse arvesse Euroopa poolaasta raames antud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi.

| (10) | Peale selle peab liikmesriik vastavalt juhtimismäärusele võtma nõuetekohaselt arvesse kõiki soovitusi, mis komisjon on andnud 31. detsembriks 2019 esitatava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kohta, ja kui asjaomane liikmesriik ei järgi soovitust või suurt osa sellest, peaks liikmesriik esitama ja avalikustama selle põhjused. |
| --- | --- |

(10)

Peale selle peab liikmesriik vastavalt juhtimismäärusele võtma nõuetekohaselt arvesse kõiki soovitusi, mis komisjon on andnud 31. detsembriks 2019 esitatava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kohta, ja kui asjaomane liikmesriik ei järgi soovitust või suurt osa sellest, peaks liikmesriik esitama ja avalikustama selle põhjused.

| (11) | Vastavalt asjaoludele peaksid liikmesriigid esitama oma lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas ning järgmiste aastate ajakohastatud versioonides need samad andmed, mis nad esitavad Eurostatile või Euroopa Keskkonnaametile. Ühtede ja samade allikate ning olemasolu korral ka Euroopa statistika kasutamine on oluline modelleerimise ja prognooside lähtestsenaariumi arvutamiseks. Euroopa statistika kasutamine võimaldab paremini võrrelda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades kasutatud andmeid ja prognoose. |
| --- | --- |

(11)

Vastavalt asjaoludele peaksid liikmesriigid esitama oma lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas ning järgmiste aastate ajakohastatud versioonides need samad andmed, mis nad esitavad Eurostatile või Euroopa Keskkonnaametile. Ühtede ja samade allikate ning olemasolu korral ka Euroopa statistika kasutamine on oluline modelleerimise ja prognooside lähtestsenaariumi arvutamiseks. Euroopa statistika kasutamine võimaldab paremini võrrelda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades kasutatud andmeid ja prognoose.

| (12) | Lõplik lõimitud riiklik energia- ja kliimakava peab sisaldama kõiki määruse (EL) 2018/1999 I lisas esitatud üksikasju. Seoses sellega tuleks hinnata kavandatud poliitikasuundade ja meetmete makromajanduslikku mõju ja niivõrd, kui see on võimalik, mõju tervisele, keskkonnale, tööhõivele ja haridusele ning oskustele ja sotsiaalmõju. Lõpliku lõimitud riikliku kliima- ja energiakava ettevalmistamisse tuleb kaasata avalikkus ja muud sidusrühmad. Neid ja muid üksikasju on kirjeldatud käesoleva soovitusega koos avaldatud talituste töödokumendis (6). |
| --- | --- |

(12)

Lõplik lõimitud riiklik energia- ja kliimakava peab sisaldama kõiki määruse (EL) 2018/1999 I lisas esitatud üksikasju. Seoses sellega tuleks hinnata kavandatud poliitikasuundade ja meetmete makromajanduslikku mõju ja niivõrd, kui see on võimalik, mõju tervisele, keskkonnale, tööhõivele ja haridusele ning oskustele ja sotsiaalmõju. Lõpliku lõimitud riikliku kliima- ja energiakava ettevalmistamisse tuleb kaasata avalikkus ja muud sidusrühmad. Neid ja muid üksikasju on kirjeldatud käesoleva soovitusega koos avaldatud talituste töödokumendis (6).

| (13) | Kava projektis on põhiliselt lähtutud Madalmaade praegusest poliitikast, täpsemalt 2017. aasta koalitsioonikokkuleppest ja 2013. aasta energiakokkuleppest (Energieakkoord). Energialiidu kõikide eri valdkondadega seoses tuleks lisada mitmesugust teavet seoses kavandatud eesmärgiga ning sellekohaste poliitikasuundade ja meetmetega, samuti tuleks esitada nende suundade ja meetmete mõju hinnang. Erilist tähelepanu tuleb pöörata CO2-heite vähendamise ja energiatõhususe ning muude valdkondade vaheliste seoste haldamisele ning eelkõige esitada konkreetsemad ja arvuliselt väljendatud eesmärgid seoses energiajulgeoleku, siseturu ning teadusuuringute, innovatsiooni ja konkurentsivõimega, ning selgitada, kuidas need toetavad CO2-heite vähendamise, taastuvate energiaallikate ja energiatõhususe valdkonnas seatud kõrgete eesmärkide saavutamist. Paremini tuleks selgitada seda, kuidas on arvesse võetud esimest energiatõhususe põhimõtet. Samamoodi peavad teadustegevuse, innovatsiooni ja konkurentsivõime valdkonnas seatud eesmärgid toetama muudes Euroopa Liidu poliitikavaldkondades kavandatud jõupingutusi. |
| --- | --- |

(13)

Kava projektis on põhiliselt lähtutud Madalmaade praegusest poliitikast, täpsemalt 2017. aasta koalitsioonikokkuleppest ja 2013. aasta energiakokkuleppest (Energieakkoord). Energialiidu kõikide eri valdkondadega seoses tuleks lisada mitmesugust teavet seoses kavandatud eesmärgiga ning sellekohaste poliitikasuundade ja meetmetega, samuti tuleks esitada nende suundade ja meetmete mõju hinnang. Erilist tähelepanu tuleb pöörata CO2-heite vähendamise ja energiatõhususe ning muude valdkondade vaheliste seoste haldamisele ning eelkõige esitada konkreetsemad ja arvuliselt väljendatud eesmärgid seoses energiajulgeoleku, siseturu ning teadusuuringute, innovatsiooni ja konkurentsivõimega, ning selgitada, kuidas need toetavad CO2-heite vähendamise, taastuvate energiaallikate ja energiatõhususe valdkonnas seatud kõrgete eesmärkide saavutamist. Paremini tuleks selgitada seda, kuidas on arvesse võetud esimest energiatõhususe põhimõtet. Samamoodi peavad teadustegevuse, innovatsiooni ja konkurentsivõime valdkonnas seatud eesmärgid toetama muudes Euroopa Liidu poliitikavaldkondades kavandatud jõupingutusi.

| (14) | Lõplikule lõimitud riiklikule kliima- ja energiakavale tuleks kasuks, kui selles laiendatakse konkurentsivõime teemat, et see hõlmaks vähese CO2-heitega tehnoloogialahendusi, sealhulgas CO2-heite vähendamist energeetikasektoris ja CO2-mahukates tööstussektorites. Soovitatav oleks esitada sellekohased mõõdetavad eesmärgid ning nende saavutamiseks ette nähtud poliitikasuunad ja meetmed, esitades asjakohased ettevõtlus- ja tööstuspoliitika seosed. |
| --- | --- |

(14)

Lõplikule lõimitud riiklikule kliima- ja energiakavale tuleks kasuks, kui selles laiendatakse konkurentsivõime teemat, et see hõlmaks vähese CO2-heitega tehnoloogialahendusi, sealhulgas CO2-heite vähendamist energeetikasektoris ja CO2-mahukates tööstussektorites. Soovitatav oleks esitada sellekohased mõõdetavad eesmärgid ning nende saavutamiseks ette nähtud poliitikasuunad ja meetmed, esitades asjakohased ettevõtlus- ja tööstuspoliitika seosed.

| (15) | Komisjon on Madalmaadele antud soovitustes lähtunud Madalmaade poolt esitatud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektist, mis avaldatakse koos käesoleva soovitusega, (7) |
| --- | --- |

(15)

Komisjon on Madalmaadele antud soovitustes lähtunud Madalmaade poolt esitatud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektist, mis avaldatakse koos käesoleva soovitusega, (7)

SOOVITAB MADALMAADEL TEHA JÄRGMIST:

| 1. | Püüda anda oma heakskiidetud panus, s.o taastuvenergia osakaal 27–35 % aastaks 2030, liidu 2030. aasta taastuvenergia eesmärki, rakendades selleks üksikasjalikke ja arvuliste eesmärkidega poliitikasuundi ja meetmeid, mis on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivist (EL) 2018/2001 (8) tulenevate kohustustega, et see eesmärk õigel ajal ja kulutõhusalt saavutada. Lisada soovituslik trajektoor, mis määruse (EL) 2018/1999 artikli 4 punkti a alapunkti 2 kohaselt hõlmab kõiki võrdlustasemeid. Tagada, et Madalmaade 2020. aasta taastuvenergiaeesmärk, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/28/EÜ (9) I lisas, täidetaks täielikult ja oleks alates 2021. aastast edasiseks lähtealuseks, ning selgitada, kuidas Madalmaad kavatsevad sellise lähtealuse saavutada ja seda säilitada. Esitada trajektoorid ja sellekohased meetmed kütte-, jahutus- ja transpordisektoris, et täita direktiivi (EL) 2018/2001 artiklist 23 tulenevat soovituslikku eesmärki ja kõnealuse direktiivi artiklist 25 tulenevat transpordisektori eesmärki. Esitada täiendavad üksikasjad oma tarbeks toodetavat taastuvenergiat ja taastuvenergiakogukondi hõlmava raamistiku väljatöötamist käsitlevate haldusmenetluste lihtsustamise kohta kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artiklitega 21 ja 22. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Vaadata läbi oma lõppenergia tarbimisse antav panus, pidades silmas vajadust teha suuremaid jõupingutusi liidu 2030. aasta energiatõhususeesmärgi saavutamiseks, ning määrata kindlaks täiendavad poliitikasuunad ja meetmed, mis võiksid anda veelgi suuremat energiasäästu aastaks 2030. Loetleda Madalmaade 2020. aasta energiatõhususeesmärkide saavutamiseks juba kehtestatud poliitikasuundi ja meetmeid täiendavad poliitikasuunad ja meetmed. Lõplikus lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas tuleb esitada energiasäästu eeldatav mõju, saavutamise ajakava ja energiat säästvad sektorid. Jätkata jõupingutusi energiasäästukohustuse kavade ellurakendamisel ka pärast 2020. aastat ja võtta arvesse, et aastatel 2021–2030 on energiasäästukohustus palju suurem kui praegu. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Täpsustada meetmeid, millega toetatakse selliste energiajulgeoleku eesmärkide saavutamist nagu energiasüsteemi mitmekesistamine ja selle sõltuvuse vähendamine, sealhulgas süsteemi paindlikkuse ja piisava elektritootmisvõimsuse tagamise meetmeid, pidades silmas taastuvatele energiaallikate kohta seatud kõrget eesmärki. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Selgitada riiklikke ja rahastamiseesmärke teadustegevuse, innovatsiooni ja konkurentsivõime valdkonnas (eelkõige seoses energialiiduga), mida on vaja saavutada ajavahemikus 2021–2030, nii et need oleksid hõlpsalt mõõdetavad ning toetaksid lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas muudele valdkondadele seatud eesmärkide täitmist. Toetada nende eesmärkide saavutamist konkreetsete ja piisavate poliitikasuundade ja meetmetega, sealhulgas teiste liikmesriikidega koos välja töötatavate suundade ja meetmetega, näiteks energiatehnoloogia strateegilise kava kaudu. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Tihendada viiepoolsel energiafoorumil praegu juba tehtavat suurepärast piirkondlikku koostööd, mis põhineb 4. märtsi 2019. aasta poliitilisel deklaratsioonil seda koostööd laiendada, et võtta konkreetselt teemaks riiklike energia- ja kliimakavade väljatöötamine ja järelevalve, eriti asjakohastes piiriülese koostöö küsimustes. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Anda üldülevaade investeeringutest, mida on vaja kliima-ja energiaeesmärkide saavutamiseks, ning üldhinnang nende investeeringute allikatele, sealhulgas asjakohasele rahastamisele riigi, piirkonna ja liidu tasandil. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Loetleda kõik energiatoetused, sealhulgas eelkõige fossiilkütuste toetused, ning nende järkjärguliseks kõrvaldamiseks võetud meetmed ja koostatud kavad. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Täiendada analüüsi teabega, milline on seos õhukvaliteeti ja õhkuheidet käsitleva poliitikaga, lisades täpsemad arvandmed kavandatud poliitikasuundade ja meetmete alusel prognoositud õhusaasteainete heite kohta. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Paremini lõimida kavva ausa ja õiglase ülemineku aspektid ning eelkõige täpsustada kavandatud eesmärkide, poliitikasuundade ja meetmete mõju sotsiaalvaldkonnale, tööhõivele ja oskustele. Lisada sihtotstarbeline hinnang energiaostuvõimetuse küsimusele ning sellekohased eesmärgid või konkreetsed poliitikasuunad või erimeetmed, nagu on sätestatud määruses (EL) 2018/1999. |
| --- | --- |

9.

Brüssel, 18. juuni 2019

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Miguel ARIAS CAÑETE

---

(1)  ELT L 328, 21.12.2018, lk 1.

1

(2)  SWD(2019) 227.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiiv 2012/27/EL, milles käsitletakse energiatõhusust, muudetakse direktiive 2009/125/EÜ ja 2010/30/EL ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2004/8/EÜ ja 2006/32/EÜ (ELT L 315, 14.11.2012, lk 1).

3

(4)  SWD(2019) 1018 final.

4

(5)  COM(2019) 519 final, 5. juuni 2019.

5

(6)  SWD(2019) 227.

6

(7)  SWD(2019) 227.

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/2001 taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (ELT L 328, 21.12.2018, lk 82).

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/28/EÜ taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta ning direktiivide 2001/77/EÜ ja 2003/30/EÜ muutmise ja hilisema kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 140, 5.6.2009, lk 16).

9

---

| 3.9.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/76 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/76

---

KOMISJONI SOOVITUS,

18. juuni 2019,

Austria lõimitud riikliku energia- ja kliimakava (2021–2030) projekti kohta

(2019/C 297/20)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta määrust (EL) 2018/1999, milles käsitletakse energialiidu ja kliimameetmete juhtimist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 663/2009 ja (EÜ) nr 715/2009, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/22/EÜ, 98/70/EÜ, 2009/31/EÜ, 2009/73/EÜ, 2010/31/EL, 2012/27/EL ja 2013/30/EL ning nõukogu direktiive 2009/119/EÜ ja (EL) 2015/652 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 525/2013, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peavad liikmesriigid esitama komisjonile ajavahemikku 2021–2030 hõlmava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kooskõlas kõnealuse määruse artikli 3 lõikega 1 ja I lisaga. Esimesed lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektid tuli esitada 31. detsembriks 2018. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peavad liikmesriigid esitama komisjonile ajavahemikku 2021–2030 hõlmava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kooskõlas kõnealuse määruse artikli 3 lõikega 1 ja I lisaga. Esimesed lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektid tuli esitada 31. detsembriks 2018.

| (2) | Austria esitas oma lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti 21. detsembril 2018. Selle kavaprojekti esitamisega algab komisjoni ja liikmesriikide vahelise järkjärgulise protsessi esimene etapp, et kõnealused energia- ja kliimakavad lõplikult vormistada ja seejärel ellu rakendada. |
| --- | --- |

(2)

Austria esitas oma lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti 21. detsembril 2018. Selle kavaprojekti esitamisega algab komisjoni ja liikmesriikide vahelise järkjärgulise protsessi esimene etapp, et kõnealused energia- ja kliimakavad lõplikult vormistada ja seejärel ellu rakendada.

| (3) | Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peab komisjon hindama lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade projekte. Komisjon hindas põhjalikult Austria lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti ning võttis seejuures arvesse määruse (EL) 2018/1999 asjakohaseid sätteid. Kõnealune hinnang (2) avaldatakse koos käesoleva soovitusega. Allpool esitatud soovitused põhinevad sellel hinnangul. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peab komisjon hindama lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade projekte. Komisjon hindas põhjalikult Austria lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti ning võttis seejuures arvesse määruse (EL) 2018/1999 asjakohaseid sätteid. Kõnealune hinnang (2) avaldatakse koos käesoleva soovitusega. Allpool esitatud soovitused põhinevad sellel hinnangul.

| (4) | Eelkõige käsitletakse komisjoni soovitustes järgmist: i) eesmärkide ja panuste ulatuslikkus, et ühiselt saavutada energialiidu eesmärgid, eriti liidu 2030. aasta taastuvenergia- ja energiatõhususeesmärgid, samuti elektrivõrkude omavahelise ühendatuse tase, mille liikmesriik on 2030. aastaks eesmärgiks seadnud; ii) liikmesriikide ja liidu tasandi eesmärkidega seotud poliitikasuunad ja meetmed ning muud poliitikasuunad ja meetmed, mis võivad piiriüleselt asjakohased olla; iii) täiendavad poliitikasuunad ja meetmed, mida võidakse nõuda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades; iv) lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas esitatud olemasolevate ning kavandatud poliitikasuundade ja meetmete koostoime ja järjepidevus energialiidu ühe mõõtme ning eri mõõtmete piires. |
| --- | --- |

(4)

Eelkõige käsitletakse komisjoni soovitustes järgmist: i) eesmärkide ja panuste ulatuslikkus, et ühiselt saavutada energialiidu eesmärgid, eriti liidu 2030. aasta taastuvenergia- ja energiatõhususeesmärgid, samuti elektrivõrkude omavahelise ühendatuse tase, mille liikmesriik on 2030. aastaks eesmärgiks seadnud; ii) liikmesriikide ja liidu tasandi eesmärkidega seotud poliitikasuunad ja meetmed ning muud poliitikasuunad ja meetmed, mis võivad piiriüleselt asjakohased olla; iii) täiendavad poliitikasuunad ja meetmed, mida võidakse nõuda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades; iv) lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas esitatud olemasolevate ning kavandatud poliitikasuundade ja meetmete koostoime ja järjepidevus energialiidu ühe mõõtme ning eri mõõtmete piires.

| (5) | Soovituste väljatöötamisel võttis komisjon ühelt poolt arvesse vajadust liita kõigi liikmesriikide kavandatud arvulised panused, et hinnata eesmärki liidu tasandil, ning teiselt poolt vajadust anda asjaomasele liikmesriigile piisavalt aega võtta komisjoni soovitusi nõuetekohaselt arvesse enne oma riikliku kava lõplikku vormistamist. |
| --- | --- |

(5)

Soovituste väljatöötamisel võttis komisjon ühelt poolt arvesse vajadust liita kõigi liikmesriikide kavandatud arvulised panused, et hinnata eesmärki liidu tasandil, ning teiselt poolt vajadust anda asjaomasele liikmesriigile piisavalt aega võtta komisjoni soovitusi nõuetekohaselt arvesse enne oma riikliku kava lõplikku vormistamist.

| (6) | Komisjoni soovitused liikmesriikide taastuvenergiaeesmärkide kohta põhinevad määruse (EL) 2018/1999 II lisas esitatud valemil, mis tugineb objektiivsetele kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(6)

Komisjoni soovitused liikmesriikide taastuvenergiaeesmärkide kohta põhinevad määruse (EL) 2018/1999 II lisas esitatud valemil, mis tugineb objektiivsetele kriteeriumidele.

| (7) | Energiatõhususalaste soovituste puhul on komisjon lähtunud hinnangust, mis on antud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektides esitatud riiklike eesmärkide ulatusele võrreldes liidu tasandi eesmärkide saavutamiseks vajalike ühiste jõupingutustega, võttes vajaduse korral arvesse teavet riigi konkreetse eripära kohta. Riikide lõplik panus energiatõhususse peaks kajastama nende kulutõhusa energiasäästu potentsiaali ning seda peaks toetama kindla, pikaajalise hoonete renoveerimise strateegiaga ja sellekohaste meetmetega, et täita Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/27/EL (3) artiklist 7 tulenevaid kohustusi. Samuti peaksid liikmesriigid tõendama, et on nõuetekohaselt võtnud arvesse esimest energiatõhususe põhimõtet, ja selgitama täpsemalt, kuidas aitab energiatõhusus kulutõhusalt saavutada riigi eesmärgid kujundada välja vähese CO2-sisaldusega konkurentsivõimeline majandus, tagada energiavarustuskindlus ning leida lahendus energiaostuvõimetuse probleemile. |
| --- | --- |

(7)

Energiatõhususalaste soovituste puhul on komisjon lähtunud hinnangust, mis on antud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektides esitatud riiklike eesmärkide ulatusele võrreldes liidu tasandi eesmärkide saavutamiseks vajalike ühiste jõupingutustega, võttes vajaduse korral arvesse teavet riigi konkreetse eripära kohta. Riikide lõplik panus energiatõhususse peaks kajastama nende kulutõhusa energiasäästu potentsiaali ning seda peaks toetama kindla, pikaajalise hoonete renoveerimise strateegiaga ja sellekohaste meetmetega, et täita Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/27/EL (3) artiklist 7 tulenevaid kohustusi. Samuti peaksid liikmesriigid tõendama, et on nõuetekohaselt võtnud arvesse esimest energiatõhususe põhimõtet, ja selgitama täpsemalt, kuidas aitab energiatõhusus kulutõhusalt saavutada riigi eesmärgid kujundada välja vähese CO2-sisaldusega konkurentsivõimeline majandus, tagada energiavarustuskindlus ning leida lahendus energiaostuvõimetuse probleemile.

| (8) | Vastavalt juhtimismäärusele peavad liikmesriigid andma üldülevaate investeeringutest, mis on vajalikud lõimitud riiklikus energia- ja kliimakava projektis esitatud eesmärkide ja panuste saavutamiseks, ning üldhinnangu nende investeeringute allikate kohta. Lõimitud riiklikud energia- ja kliimakavad peaksid tagama riikide poliitikasuundade ja meetmete läbipaistvuse ja prognoositavuse ning seega investeerimiskindluse. |
| --- | --- |

(8)

Vastavalt juhtimismäärusele peavad liikmesriigid andma üldülevaate investeeringutest, mis on vajalikud lõimitud riiklikus energia- ja kliimakava projektis esitatud eesmärkide ja panuste saavutamiseks, ning üldhinnangu nende investeeringute allikate kohta. Lõimitud riiklikud energia- ja kliimakavad peaksid tagama riikide poliitikasuundade ja meetmete läbipaistvuse ja prognoositavuse ning seega investeerimiskindluse.

| (9) | Samal ajal on komisjon Euroopa 2018.–2019. poolaasta ühe osana tähelepanelikult keskendunud liikmesriikide energia- ja kliimapoliitikaga seotud investeeringute vajadustele. Euroopa poolaasta raames on komisjon käsitlenud seda küsimust 2019. aasta aruandes Austria kohta (4) ja komisjoni soovituses, mis käsitleb nõukogu soovitust Austriale (5). Lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektide hindamisel võttis komisjon arvesse Euroopa poolaasta raames tehtud viimaseid järeldusi ja antud soovitusi. Komisjoni soovitused täiendavad Euroopa poolaasta raames esitatud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi. Ühtlasi peaksid liikmesriigid tagama, et nende lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas võetakse arvesse Euroopa poolaasta raames antud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi. |
| --- | --- |

(9)

Samal ajal on komisjon Euroopa 2018.–2019. poolaasta ühe osana tähelepanelikult keskendunud liikmesriikide energia- ja kliimapoliitikaga seotud investeeringute vajadustele. Euroopa poolaasta raames on komisjon käsitlenud seda küsimust 2019. aasta aruandes Austria kohta (4) ja komisjoni soovituses, mis käsitleb nõukogu soovitust Austriale (5). Lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektide hindamisel võttis komisjon arvesse Euroopa poolaasta raames tehtud viimaseid järeldusi ja antud soovitusi. Komisjoni soovitused täiendavad Euroopa poolaasta raames esitatud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi. Ühtlasi peaksid liikmesriigid tagama, et nende lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas võetakse arvesse Euroopa poolaasta raames antud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi.

| (10) | Peale selle peab liikmesriik vastavalt juhtimismäärusele võtma nõuetekohaselt arvesse kõiki soovitusi, mis komisjon on andnud 31. detsembriks 2019 esitatava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kohta, ja kui asjaomane liikmesriik ei järgi soovitust või suurt osa sellest, peaks liikmesriik esitama ja avalikustama selle põhjused. |
| --- | --- |

(10)

Peale selle peab liikmesriik vastavalt juhtimismäärusele võtma nõuetekohaselt arvesse kõiki soovitusi, mis komisjon on andnud 31. detsembriks 2019 esitatava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kohta, ja kui asjaomane liikmesriik ei järgi soovitust või suurt osa sellest, peaks liikmesriik esitama ja avalikustama selle põhjused.

| (11) | Vastavalt asjaoludele peaksid liikmesriigid esitama oma lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas ning järgmiste aastate ajakohastatud versioonides need samad andmed, mis nad esitavad Eurostatile või Euroopa Keskkonnaametile. Ühtede ja samade allikate ning olemasolu korral ka Euroopa statistika kasutamine on oluline modelleerimise ja prognooside lähtestsenaariumi arvutamiseks. Euroopa statistika kasutamine võimaldab paremini võrrelda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades kasutatud andmeid ja prognoose. |
| --- | --- |

(11)

Vastavalt asjaoludele peaksid liikmesriigid esitama oma lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas ning järgmiste aastate ajakohastatud versioonides need samad andmed, mis nad esitavad Eurostatile või Euroopa Keskkonnaametile. Ühtede ja samade allikate ning olemasolu korral ka Euroopa statistika kasutamine on oluline modelleerimise ja prognooside lähtestsenaariumi arvutamiseks. Euroopa statistika kasutamine võimaldab paremini võrrelda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades kasutatud andmeid ja prognoose.

| (12) | Lõplik lõimitud riiklik energia- ja kliimakava peab sisaldama kõiki määruse (EL) 2018/1999 I lisas esitatud üksikasju. Seoses sellega tuleks hinnata kavandatud poliitikasuundade ja meetmete makromajanduslikku mõju ja niivõrd, kui see on võimalik, mõju tervisele, keskkonnale, tööhõivele ja haridusele ning oskustele ja sotsiaalmõju. Lõpliku lõimitud riikliku kliima- ja energiakava ettevalmistamisse tuleb kaasata avalikkus ja muud sidusrühmad. Neid ja muid üksikasju on kirjeldatud käesoleva soovitusega koos avaldatud talituste töödokumendis (6). |
| --- | --- |

(12)

Lõplik lõimitud riiklik energia- ja kliimakava peab sisaldama kõiki määruse (EL) 2018/1999 I lisas esitatud üksikasju. Seoses sellega tuleks hinnata kavandatud poliitikasuundade ja meetmete makromajanduslikku mõju ja niivõrd, kui see on võimalik, mõju tervisele, keskkonnale, tööhõivele ja haridusele ning oskustele ja sotsiaalmõju. Lõpliku lõimitud riikliku kliima- ja energiakava ettevalmistamisse tuleb kaasata avalikkus ja muud sidusrühmad. Neid ja muid üksikasju on kirjeldatud käesoleva soovitusega koos avaldatud talituste töödokumendis (6).

| (13) | Austria võiks oma lõplikus kavas veelgi täpsemalt esitada CO2-heite vähendamise, siseturu ja energiatõhususe vahelisi seoseid, pidades eelkõige silmas energiasüsteemi käimasolevat ümberkorraldamist, et muuta süsteem 100 % taastuvenergial põhinevaks, ja sellise ümberkorraldamise võimalikku mõju näiteks omavahelise ühendatuse 15 % eesmärgi saavutamisele. Pidades silmas bioenergia tähtsust Austrias taastuvenergia ja kasvuhoonegaaside heite kohta seatud eesmärkide saavutamisel, oleks soovitav täpsemalt analüüsida maakasutusest, maakasutuse muutusest ja metsandusest tuleneva arvestusliku heite ja heite sidumise ning õhusaasteainete heite mõju. Kuna hüdroelektrienergia on tähtis, võiks käsitleda ka kliimamuutuste mõju energiajulgeolekule. |
| --- | --- |

(13)

Austria võiks oma lõplikus kavas veelgi täpsemalt esitada CO2-heite vähendamise, siseturu ja energiatõhususe vahelisi seoseid, pidades eelkõige silmas energiasüsteemi käimasolevat ümberkorraldamist, et muuta süsteem 100 % taastuvenergial põhinevaks, ja sellise ümberkorraldamise võimalikku mõju näiteks omavahelise ühendatuse 15 % eesmärgi saavutamisele. Pidades silmas bioenergia tähtsust Austrias taastuvenergia ja kasvuhoonegaaside heite kohta seatud eesmärkide saavutamisel, oleks soovitav täpsemalt analüüsida maakasutusest, maakasutuse muutusest ja metsandusest tuleneva arvestusliku heite ja heite sidumise ning õhusaasteainete heite mõju. Kuna hüdroelektrienergia on tähtis, võiks käsitleda ka kliimamuutuste mõju energiajulgeolekule.

| (14) | Lõplikule lõimitud riiklikule kliima- ja energiakavale tuleks kasuks, kui selles pöörataks suuremat tähelepanu tööstuse konkurentsivõimele ning Austria konkurentsivõime tugevatele külgedele ja võimalikele probleemidele üleminekul CO2-neutraalsele energeetikasektorile. Soovitatav oleks esitada mõõdetavad eesmärgid ning nende saavutamiseks ettenähtud poliitikasuunad ja meetmed, esitades asjakohased ettevõtlus-, tööstus- ja hariduspoliitika seosed. |
| --- | --- |

(14)

Lõplikule lõimitud riiklikule kliima- ja energiakavale tuleks kasuks, kui selles pöörataks suuremat tähelepanu tööstuse konkurentsivõimele ning Austria konkurentsivõime tugevatele külgedele ja võimalikele probleemidele üleminekul CO2-neutraalsele energeetikasektorile. Soovitatav oleks esitada mõõdetavad eesmärgid ning nende saavutamiseks ettenähtud poliitikasuunad ja meetmed, esitades asjakohased ettevõtlus-, tööstus- ja hariduspoliitika seosed.

| (15) | Komisjon on Austriale antud soovitustes lähtunud Austria poolt esitatud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektist, mis avaldatakse koos käesoleva soovitusega, (7) |
| --- | --- |

(15)

Komisjon on Austriale antud soovitustes lähtunud Austria poolt esitatud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektist, mis avaldatakse koos käesoleva soovitusega, (7)

SOOVITAB AUSTRIAL TEHA JÄRGMIST:

| 1. | Lisada meetmed, mida Austria kavatseb võtta ehitus- ja transpordisektoris, et saavutada 2030. aastaks kasvuhoonegaaside heite eesmärk –36 % võrreldes 2005. aastaga sektorites, mis ei kuulu ELi heitkogustega kauplemise süsteemi, täpsemalt meetmed, mida kavatsetakse võtta põllumajanduses ning seoses maakasutusest, maakasutuse muutusest ja metsandusest tuleneva heitega. Täpsustada, kuidas kavatsetakse kasutada paindlikke võimalusi seoses selliste sektorite heitega, mis kuuluvad jõupingutuste jagamist käsitleva otsuse kohaldamisalasse, on seotud maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsandusega ning kuuluvad heitkogustega kauplemise süsteemi. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Esitada liidu 2030. aasta taastuvenergiaeesmärgi saavutamiseks omapoolse panusena taastuvenergia osakaaluks vähemalt 46 %, nagu on märgitud määruse (EL) 2018/1999 II lisas, ja samal ajal säilitada taastuvatest energiaallikatest pärit elektrienergia kohta kõrge eesmärk. Lisada lõplikku lõimitud riiklikku energia- ja kliimakavva soovituslik trajektoor, mis määruse (EL) 2018/1999 artikli 4 punkti a alapunkti 2 kohaselt hõlmab kõiki võrdlustasemeid vastavalt taastuvenergia osakaalule, pidades silmas vajadust suurendada jõupingutusi selle eesmärgi ühiseks saavutamiseks. Esitada üksikasjalikud arvuliselt väljendatud poliitikasuunad ja meetmed, mis on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2018/2001 (8) sätestatud kohustustega ning võimaldavad kõnealuse panuse õigel ajal ja kulutõhusalt saavutada. Lisaks esitada veel trajektoorid ja sellekohased meetmed kütte-, jahutus- ja transpordisektoris, et täita direktiivi (EL) 2018/2001 artiklist 23 tulenev soovituslik eesmärk ja kõnealuse direktiivi artiklist 25 tulenev transpordisektori eesmärk. Esitada täiendavad üksikasjad oma tarbeks toodetavat taastuvenergiat ja taastuvenergiakogukondi hõlmavate raamistike loomise kohta kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artiklitega 21 ja 22. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Vaadata läbi oma panused ning määrata kindlaks poliitikasuunad ja meetmed, mis võiksid anda veelgi suuremat energiasäästu aastaks 2030, pidades silmas asjaolu, et liidus 2030. aastaks seatud energiatõhususeesmärgi saavutamiseks on vaja rohkem pingutada. Täpsustada riigi panust, mille kohta praegu on kaks varianti, ning esitada see nii primaar- kui ka lõppenergia tarbimisena. Põhjendada täpsemalt pärast 2020. aastat rakendatavate poliitikasuundade ja meetmete kohta tehtud esialgseid hinnanguid ning lisada lõplikku lõimitud riiklikku energia- ja kliimakavva nende suundade ja meetmete rakendamise ajakava, selged eesmärgid, eeldatav mõju ja sääst. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Seada konkreetsed eesmärgid nafta- ja gaasivarustuse ning kolmandatest riikidest pärit tarnete mitmekesistamisele, energiaimpordist sõltuvuse vähendamisele ning riigi energiasüsteemi vastupidavamaks ja paindlikumaks muutmisele. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Selgitada täpsemalt riiklikke ja rahastamiseesmärke teadustegevuse, innovatsiooni ja konkurentsivõime valdkonnas (eelkõige seoses energialiiduga), mida on vaja saavutada kuni 2030. aastani, nii et need oleksid hõlpsalt mõõdetavad ning toetaksid lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas muudele valdkondadele seatud eesmärkide täitmist. Toetada nende eesmärkide saavutamist konkreetsete ja piisavate poliitikasuundade ja meetmetega, sealhulgas teiste liikmesriikidega koos välja töötatavate suundade ja meetmetega, näiteks Euroopa energiatehnoloogia strateegilise kava kaudu. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Jätkata lõimitud riikliku energia- ja kliimakava lõplikuks vormistamiseks ja ellurakendamiseks piirkondlikku koostööd, sealhulgas konsultatsioone naaberriikidega, täpsemalt Kesk- ja Kagu-Euroopa gaasivõrkude ühendamise kõrgetasemelises töörühmas ja viiepoolsel energiafoorumil, pidades eelkõige silmas Austria osatähtsust piirkonna gaasibörsil ja tema eesmärki suurendada taastuvate energiaallikate osakaalu elektrienergiasektoris 100 %ni. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Anda üldülevaade investeeringutest, mida on vaja energia- ja kliimaeesmärkide saavutamiseks, ning üldhinnang investeeringute allikatele, sealhulgas asjakohasele rahastamisele riigi, piirkonna ja liidu tasandil. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Loetleda kõik energiatoetused, sealhulgas eelkõige fossiilkütuste toetused, ning võetud ja kavandatud meetmed nende järkjärguliseks kõrvaldamiseks. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Lisada analüüs selle kohta, milline on koostoime õhukvaliteeti ja õhkuheidet käsitlevate meetmetega, ning kirjeldada mõju õhusaastele eri stsenaariumide korral, lisades sellekohase teabe, ning võtta arvesse eri valdkondade omavahelist koostoimet ja kompromisside mõju. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Paremini lõimida kavva ausa ja õiglase ülemineku aspektid ning eelkõige täpsustada kavandatud eesmärkide, poliitikasuundade ja meetmete mõju sotsiaalvaldkonnale, tööhõivele ja oskustele. Töötada välja täpsem energiaostuvõimetuse probleemide lahendamise kord, esitada täiendavad üksikasjad olemasolevate ja võimalike meetmete ning energiaostuvõimetuse kõrvaldamise kavade ja nende eeldatava mõju kohta ning viia samal ajal lõpule määruses (EL) 2018/1999 sätestatud analüüs. |
| --- | --- |

10.

Brüssel, 18. juuni 2019

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Miguel ARIAS CAÑETE

---

(1)  ELT L 328, 21.12.2018, lk 1.

1

(2)  SWD(2019) 226.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiiv 2012/27/EL, milles käsitletakse energiatõhusust, muudetakse direktiive 2009/125/EÜ ja 2010/30/EL ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2004/8/EÜ ja 2006/32/EÜ (ELT L 315, 14.11.2012, lk 1).

3

(4)  SWD(2019) 1019 final.

4

(5)  COM(2019) 520 final, 5. juuni 2019.

5

(6)  SWD(2019) 226 final.

6

(7)  SWD(2019) 226 final.

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/2001 taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (ELT L 328, 21.12.2018, lk 82).

8

---

| 3.9.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/80 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/80

---

KOMISJONI SOOVITUS,

18. juuni 2019,

Poola lõimitud riikliku energia- ja kliimakava (2021–2030) projekti kohta

(2019/C 297/21)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta määrust (EL) 2018/1999, milles käsitletakse energialiidu ja kliimameetmete juhtimist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 663/2009 ja (EÜ) nr 715/2009, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/22/EÜ, 98/70/EÜ, 2009/31/EÜ, 2009/73/EÜ, 2010/31/EL, 2012/27/EL ja 2013/30/EL ning nõukogu direktiive 2009/119/EÜ ja (EL) 2015/652 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 525/2013, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peavad liikmesriigid esitama komisjonile ajavahemikku 2021–2030 hõlmava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kooskõlas kõnealuse määruse artikli 3 lõikega 1 ja I lisaga. Esimesed lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektid tuli esitada 31. detsembriks 2018. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peavad liikmesriigid esitama komisjonile ajavahemikku 2021–2030 hõlmava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kooskõlas kõnealuse määruse artikli 3 lõikega 1 ja I lisaga. Esimesed lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektid tuli esitada 31. detsembriks 2018.

| (2) | Poola esitas oma lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti 9. jaanuaril 2019. Selle kava projekti esitamisega algab komisjoni ja liikmesriikide vahelise järkjärgulise protsessi esimene etapp, et kõnealused energia- ja kliimakavad lõplikult vormistada ja seejärel ellu rakendada. |
| --- | --- |

(2)

Poola esitas oma lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti 9. jaanuaril 2019. Selle kava projekti esitamisega algab komisjoni ja liikmesriikide vahelise järkjärgulise protsessi esimene etapp, et kõnealused energia- ja kliimakavad lõplikult vormistada ja seejärel ellu rakendada.

| (3) | Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peab komisjon hindama lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade projekte. Komisjon hindas põhjalikult Poola lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti ning võttis seejuures arvesse määruse (EL) 2018/1999 asjakohaseid sätteid. Kõnealune hinnang (2) avaldatakse koos käesoleva soovitusega. Allpool esitatud soovitused põhinevad sellel hinnangul. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peab komisjon hindama lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade projekte. Komisjon hindas põhjalikult Poola lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti ning võttis seejuures arvesse määruse (EL) 2018/1999 asjakohaseid sätteid. Kõnealune hinnang (2) avaldatakse koos käesoleva soovitusega. Allpool esitatud soovitused põhinevad sellel hinnangul.

| (4) | Eelkõige käsitletakse komisjon soovitustes järgmist: i) eesmärkide ja panuste ulatuslikkus, et ühiselt saavutada energialiidu eesmärgid, eriti liidu 2030. aasta taastuvenergia- ja energiatõhususeesmärgid, samuti elektrivõrkude omavahelise ühendatuse tase, mille liikmesriik on 2030. aastaks eesmärgiks seadnud; ii) liikmesriikide ja liidu tasandi eesmärkidega seotud poliitikasuunad ja meetmed ning muud poliitikasuunad ja meetmed, mis võivad piiriüleselt asjakohased olla; iii) täiendavad poliitikasuunad ja meetmed, mida võidakse nõuda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades; iv) lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas esitatud olemasolevate ning kavandatud poliitikasuundade ja meetmete koostoime ja järjepidevus energialiidu ühe mõõtme ning eri mõõtmete piires. |
| --- | --- |

(4)

Eelkõige käsitletakse komisjon soovitustes järgmist: i) eesmärkide ja panuste ulatuslikkus, et ühiselt saavutada energialiidu eesmärgid, eriti liidu 2030. aasta taastuvenergia- ja energiatõhususeesmärgid, samuti elektrivõrkude omavahelise ühendatuse tase, mille liikmesriik on 2030. aastaks eesmärgiks seadnud; ii) liikmesriikide ja liidu tasandi eesmärkidega seotud poliitikasuunad ja meetmed ning muud poliitikasuunad ja meetmed, mis võivad piiriüleselt asjakohased olla; iii) täiendavad poliitikasuunad ja meetmed, mida võidakse nõuda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades; iv) lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas esitatud olemasolevate ning kavandatud poliitikasuundade ja meetmete koostoime ja järjepidevus energialiidu ühe mõõtme ning eri mõõtmete piires.

| (5) | Soovituste väljatöötamisel võttis komisjon ühelt poolt arvesse vajadust liita kõigi liikmesriikide kavandatud arvulised panused, et hinnata eesmärki liidu tasandil, ning teiselt poolt vajadust anda asjaomasele liikmesriigile piisavalt aega võtta komisjoni soovitusi nõuetekohaselt arvesse enne oma riikliku kava lõplikku vormistamist. |
| --- | --- |

(5)

Soovituste väljatöötamisel võttis komisjon ühelt poolt arvesse vajadust liita kõigi liikmesriikide kavandatud arvulised panused, et hinnata eesmärki liidu tasandil, ning teiselt poolt vajadust anda asjaomasele liikmesriigile piisavalt aega võtta komisjoni soovitusi nõuetekohaselt arvesse enne oma riikliku kava lõplikku vormistamist.

| (6) | Komisjoni soovitused liikmesriikide taastuvenergiaeesmärkide kohta põhinevad määruse (EL) 2018/1999 II lisas esitatud valemil, mis tugineb objektiivsetele kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(6)

Komisjoni soovitused liikmesriikide taastuvenergiaeesmärkide kohta põhinevad määruse (EL) 2018/1999 II lisas esitatud valemil, mis tugineb objektiivsetele kriteeriumidele.

| (7) | Energiatõhususalaste soovituste puhul on komisjon lähtunud hinnangust, mis on antud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektis esitatud riiklike eesmärkide ulatusele võrreldes liidu tasandi eesmärkide saavutamiseks vajalike ühiste jõupingutustega, võttes vajaduse korral arvesse teavet riigi konkreetse eripära kohta. Riikide lõplik panus energiatõhususse peaks kajastama nende kulutõhusa energiasäästu potentsiaali ning seda peaks toetama kindla, pikaajalise hoonete renoveerimise strateegiaga ja sellekohaste meetmetega, et täita Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/27/EL (3) artiklist 7 tulenevaid kohustusi. Samuti peaksid liikmesriigid tõendama, et on nõuetekohaselt võtnud arvesse energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet, ja selgitama täpsemalt, kuidas aitab energiatõhusus kulutõhusalt saavutada riigi eesmärgid kujundada välja vähese CO2-heitega konkurentsivõimeline majandus, tagada energiavarustuskindlus ning leida lahendus energiaostuvõimetuse probleemile. |
| --- | --- |

(7)

Energiatõhususalaste soovituste puhul on komisjon lähtunud hinnangust, mis on antud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektis esitatud riiklike eesmärkide ulatusele võrreldes liidu tasandi eesmärkide saavutamiseks vajalike ühiste jõupingutustega, võttes vajaduse korral arvesse teavet riigi konkreetse eripära kohta. Riikide lõplik panus energiatõhususse peaks kajastama nende kulutõhusa energiasäästu potentsiaali ning seda peaks toetama kindla, pikaajalise hoonete renoveerimise strateegiaga ja sellekohaste meetmetega, et täita Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/27/EL (3) artiklist 7 tulenevaid kohustusi. Samuti peaksid liikmesriigid tõendama, et on nõuetekohaselt võtnud arvesse energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet, ja selgitama täpsemalt, kuidas aitab energiatõhusus kulutõhusalt saavutada riigi eesmärgid kujundada välja vähese CO2-heitega konkurentsivõimeline majandus, tagada energiavarustuskindlus ning leida lahendus energiaostuvõimetuse probleemile.

| (8) | Vastavalt juhtimismäärusele peavad liikmesriigid andma üldülevaate investeeringutest, mis on vajalikud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektis esitatud eesmärkide ja panuste saavutamiseks, ning üldhinnangu nende investeeringute allikate kohta. Lõimitud riiklikud energia- ja kliimakavad peaksid tagama riikide poliitikasuundade ja meetmete läbipaistvuse ja prognoositavuse ning seega investeerimiskindluse. |
| --- | --- |

(8)

Vastavalt juhtimismäärusele peavad liikmesriigid andma üldülevaate investeeringutest, mis on vajalikud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektis esitatud eesmärkide ja panuste saavutamiseks, ning üldhinnangu nende investeeringute allikate kohta. Lõimitud riiklikud energia- ja kliimakavad peaksid tagama riikide poliitikasuundade ja meetmete läbipaistvuse ja prognoositavuse ning seega investeerimiskindluse.

| (9) | Samal ajal on komisjon Euroopa 2018.–2019. poolaasta ühe osana tähelepanelikult keskendunud liikmesriikide energia- ja kliimapoliitikaga seotud investeerimisvajadustele. Euroopa poolaasta raames on komisjon käsitlenud seda küsimust 2019. aasta aruandes Poola kohta (4) ja komisjoni soovituses, mis käsitleb nõukogu soovitust Poolale (5). Lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade projektide hindamisel võttis komisjon arvesse Euroopa poolaasta raames tehtud viimaseid järeldusi ja antud soovitusi. Komisjoni soovitused täiendavad Euroopa poolaasta raames esitatud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi. Ühtlasi peaksid liikmesriigid tagama, et nende lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas võetakse arvesse Euroopa poolaasta raames antud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi. |
| --- | --- |

(9)

Samal ajal on komisjon Euroopa 2018.–2019. poolaasta ühe osana tähelepanelikult keskendunud liikmesriikide energia- ja kliimapoliitikaga seotud investeerimisvajadustele. Euroopa poolaasta raames on komisjon käsitlenud seda küsimust 2019. aasta aruandes Poola kohta (4) ja komisjoni soovituses, mis käsitleb nõukogu soovitust Poolale (5). Lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade projektide hindamisel võttis komisjon arvesse Euroopa poolaasta raames tehtud viimaseid järeldusi ja antud soovitusi. Komisjoni soovitused täiendavad Euroopa poolaasta raames esitatud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi. Ühtlasi peaksid liikmesriigid tagama, et nende lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas võetakse arvesse Euroopa poolaasta raames antud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi.

| (10) | Peale selle peab liikmesriik vastavalt juhtimismäärusele võtma nõuetekohaselt arvesse kõiki soovitusi, mis komisjon on andnud 31. detsembriks 2019 esitatava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kohta, ja kui asjaomane liikmesriik ei järgi soovitust või suurt osa sellest, peaks liikmesriik esitama ja avalikustama selle põhjused. |
| --- | --- |

(10)

Peale selle peab liikmesriik vastavalt juhtimismäärusele võtma nõuetekohaselt arvesse kõiki soovitusi, mis komisjon on andnud 31. detsembriks 2019 esitatava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kohta, ja kui asjaomane liikmesriik ei järgi soovitust või suurt osa sellest, peaks liikmesriik esitama ja avalikustama selle põhjused.

| (11) | Vastavalt asjaoludele peaksid liikmesriigid esitama oma lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas ning järgmiste aastate ajakohastatud versioonides need samad andmed, mis nad esitavad Eurostatile või Euroopa Keskkonnaametile. Ühtede ja samade allikate ning olemasolu korral ka Euroopa statistika kasutamine on oluline modelleerimise ja prognooside lähtestsenaariumi arvutamiseks. Euroopa statistika kasutamine võimaldab paremini võrrelda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades kasutatud andmeid ja prognoose. |
| --- | --- |

(11)

Vastavalt asjaoludele peaksid liikmesriigid esitama oma lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas ning järgmiste aastate ajakohastatud versioonides need samad andmed, mis nad esitavad Eurostatile või Euroopa Keskkonnaametile. Ühtede ja samade allikate ning olemasolu korral ka Euroopa statistika kasutamine on oluline modelleerimise ja prognooside lähtestsenaariumi arvutamiseks. Euroopa statistika kasutamine võimaldab paremini võrrelda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades kasutatud andmeid ja prognoose.

| (12) | Lõplik lõimitud riiklik energia- ja kliimakava peab sisaldama kõiki määruse (EL) 2018/1999 I lisas esitatud üksikasju. Seoses sellega tuleks hinnata kavandatud poliitikasuundade ja meetmete makromajanduslikku mõju ja niivõrd, kui see on võimalik, mõju tervisele, keskkonnale, tööhõivele ja haridusele ning oskustele ja sotsiaalmõju. Lõpliku lõimitud riikliku kliima- ja energiakava ettevalmistamisse tuleb kaasata avalikkus ja muud sidusrühmad. Neid ja muid üksikasju on kirjeldatud käesoleva soovitusega koos avaldatud talituste töödokumendis (6). |
| --- | --- |

(12)

Lõplik lõimitud riiklik energia- ja kliimakava peab sisaldama kõiki määruse (EL) 2018/1999 I lisas esitatud üksikasju. Seoses sellega tuleks hinnata kavandatud poliitikasuundade ja meetmete makromajanduslikku mõju ja niivõrd, kui see on võimalik, mõju tervisele, keskkonnale, tööhõivele ja haridusele ning oskustele ja sotsiaalmõju. Lõpliku lõimitud riikliku kliima- ja energiakava ettevalmistamisse tuleb kaasata avalikkus ja muud sidusrühmad. Neid ja muid üksikasju on kirjeldatud käesoleva soovitusega koos avaldatud talituste töödokumendis (6).

| (13) | Võttes arvesse kava projektis esitatud energialiidu eri mõõtmete koostoimet käsitlevat piiratud teavet, võiks lõplikus kavas kirjeldada kõnealuste mõõtmete peamist koostoimet nii riikliku eesmärgi ambitsioonikuse kui ka ajutiste, kavandatud, täiendatavate ja olemasolevate poliitikavahendite seisukohast. Lõplikus kavas võiks konkreetsemalt käsitleda CO2-heite vähendamise ning energiatõhususe ja energiajulgeoleku suurendamise koostoimet. Selleks võiks olemasolevat põhjalikku mõjuhinnangut laiendada, nt esitada arvandmed maakasutusest, maakasutuse muutusest ja metsandusest pärineva arvestusliku heite ja selle heite sidumise mõju kohta kestlike biomassitarnete seisukohast ning käsitleda kliimamuutusest tulenevaid energiajulgeoleku riske. Peale selle võiks energiatootmissektori kohta esitatud investeerimisvajadusi ja -kulusid aluseks võttes laiendada lõplikus kavas seda head alguspunkti energianõudlusele ja muule sektorile kui energiasektorile kõigi energialiidu mõõtmete puhul. Samamoodi peavad teadustegevuse, innovatsiooni ja konkurentsivõime mõõtme all seatud eesmärgid toetama muude energialiidu mõõtmete jaoks kavandatud jõupingutusi. |
| --- | --- |

(13)

Võttes arvesse kava projektis esitatud energialiidu eri mõõtmete koostoimet käsitlevat piiratud teavet, võiks lõplikus kavas kirjeldada kõnealuste mõõtmete peamist koostoimet nii riikliku eesmärgi ambitsioonikuse kui ka ajutiste, kavandatud, täiendatavate ja olemasolevate poliitikavahendite seisukohast. Lõplikus kavas võiks konkreetsemalt käsitleda CO2-heite vähendamise ning energiatõhususe ja energiajulgeoleku suurendamise koostoimet. Selleks võiks olemasolevat põhjalikku mõjuhinnangut laiendada, nt esitada arvandmed maakasutusest, maakasutuse muutusest ja metsandusest pärineva arvestusliku heite ja selle heite sidumise mõju kohta kestlike biomassitarnete seisukohast ning käsitleda kliimamuutusest tulenevaid energiajulgeoleku riske. Peale selle võiks energiatootmissektori kohta esitatud investeerimisvajadusi ja -kulusid aluseks võttes laiendada lõplikus kavas seda head alguspunkti energianõudlusele ja muule sektorile kui energiasektorile kõigi energialiidu mõõtmete puhul. Samamoodi peavad teadustegevuse, innovatsiooni ja konkurentsivõime mõõtme all seatud eesmärgid toetama muude energialiidu mõõtmete jaoks kavandatud jõupingutusi.

| (14) | Lõplikule lõimitud riiklikule kliima- ja energiakavale tuleks kasuks, kui selles esitataks põhjalik analüüs selle kohta, milline on vähese CO2-heitega tehnoloogialahenduste sektori praegune positsioon üleilmsel turul, tuues välja konkurentsivõimelised ja võimalikud probleemsed valdkonnad, märkides edasised eesmärgid ning poliitikasuunad ja meetmed nende saavutamiseks ning esitades asjakohased seosed ettevõtlus- ja tööstuspoliitikaga. Samuti tuleks kasuks, kui sellest nähtuks suurem seos ringmajandusega, rõhutades sealset kasvuhoonegaaside heite vähendamise potentsiaali. |
| --- | --- |

(14)

Lõplikule lõimitud riiklikule kliima- ja energiakavale tuleks kasuks, kui selles esitataks põhjalik analüüs selle kohta, milline on vähese CO2-heitega tehnoloogialahenduste sektori praegune positsioon üleilmsel turul, tuues välja konkurentsivõimelised ja võimalikud probleemsed valdkonnad, märkides edasised eesmärgid ning poliitikasuunad ja meetmed nende saavutamiseks ning esitades asjakohased seosed ettevõtlus- ja tööstuspoliitikaga. Samuti tuleks kasuks, kui sellest nähtuks suurem seos ringmajandusega, rõhutades sealset kasvuhoonegaaside heite vähendamise potentsiaali.

| (15) | Komisjon on Poolale antud soovitustes lähtunud Poola poolt esitatudlõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektile antud hinnangust, mis avaldatakse koos käesoleva soovitusega, (7) |
| --- | --- |

(15)

Komisjon on Poolale antud soovitustes lähtunud Poola poolt esitatudlõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektile antud hinnangust, mis avaldatakse koos käesoleva soovitusega, (7)

SOOVITAB POOLAL TEHA JÄRGMIST:

| 1. | Esitada rohkem teavet selliste kavandatud poliitikasuundade ja meetmete kohta, millega vähendatakse 2005. aasta eesmärgiga võrreldes prognoositud märkimisväärset lõhet (–7 %), mis tuleb ületada kasvuhoonegaaside heite 2030. aasta eesmärgi saavutamiseks heitkogustega kauplemise süsteemi mittekuuluvates sektorites. Kõnealune teave peaks hõlmama selgemaid transpordimeetmeid ja rohkem üksikasju täiendavate meetmete ning eelkõige hoonete- ja põllumajandussektori ning maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse sektori kohta, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusest (EL) 2018/841 (8) tulenevate arvestuseeskirjade rakendamise kohta. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Suurendada liidu 2030. aasta taastuvenergia eesmärgi saavutamiseks antavat panust, s.o suurendada Poolas taastuvenergia osakaalu vähemalt 25 %ni aastaks 2030, nagu on märgitud määruse (EL) 2018/1999 II lisas esitatud valemis. Lisada lõplikku lõimitud riiklikku energia- ja kliimakavva soovituslik trajektoor, mis määruse (EL) 2018/1999 artikli 4 punkti a alapunkti 2 kohaselt hõlmab kõiki võrdlustasemeid, vastavalt taastuvenergia osakaalule, pidades silmas vajadust suurendada jõupingutusi selle eesmärgi ühiseks saavutamiseks. Esitada üksikasjalikud arvuliselt väljendatud poliitikasuunad ja meetmed, mis on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2018/2001 (9) sätestatud kohustustega ning võimaldavad kõnealuse panuse õigel ajal ja kulutõhusalt saavutada. Tagada, et 2020. aasta taastuvenergiaeesmärk, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/28/EÜ (10) I lisas, täidetaks täielikult ja oleks alates 2021. aastast edasiseks lähtealuseks, ning selgitada, kuidas selline lähtealus saavutada ja seda säilitada. Suurendada jõupingutusi kütte- ja jahutussektoris, et täita direktiivi (EL) 2018/2001 artiklis 23 esitatud soovituslik eesmärk, ning kehtestada üksikasjalikud meetmed, et täita oma lõimitud riikliku energia- ja kliimakavas transpordisektorile seatud eesmärk kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikliga 25. Esitada täiendavad üksikasjad ja meetmed haldusmenetluste lihtsustamise ning oma tarbeks toodetavat taastuvenergiat ja taastuvenergiakogukondi hõlmavate tugiraamistike kohta kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artiklitega 21 ja 22. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Vaadata läbi oma panused ning määrata kindlaks poliitikasuunad ja meetmed, mis võiksid anda veelgi suuremat energiasäästu, pidades silmas asjaolu, et liidus 2030. aastaks seatud energiatõhususeesmärgi saavutamiseks on vaja rohkem pingutada. Põhjendada paremini lõpliku suurema panuse saavutamiseks kavandatud eesmärki ning toetada seda poliitikast ja meetmetest saadava asjakohase ja arvuliselt esitatud säästuga. Koostada poliitikat ja meetmeid toetav mõjuhinnang ning anda üksikasjalikumat teavet rakendamise ulatuse ja ajakava kohta. Kaaluda veel transpordipoliitikat ja -meetmeid, võttes arvesse eeldatavat energianõudluse suurenemist selles sektoris. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Täpsustada meetmeid, millega toetatakse selliste energiajulgeoleku eesmärkide saavutamist nagu energiasüsteemi mitmekesistamine ja selle sõltuvuse vähendamine, sealhulgas meetmeid, millega tagada energiasüsteemi paindlikkus, et kohaneda 2030. aastaks ja hiljemaks prognoositud muutustega. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Määrata kindlaks turu lõimimise tulevikueesmärgid, eelkõige meetmed avalike teenuste osutamise kohustuse mõju hindamiseks (eelkõige gaasi hoiustamise ja hindade reguleerimise mõju turu toimimisele) ning selgitada kuidas negatiivsete tagajärgede mõju leevendatakse. Esitada täielikult turupõhistele hindadele järk-järgult üleminemise strateegia ja ajakava. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Selgitada riiklikke ja rahastamiseesmärke teadustegevuse, innovatsiooni ja konkurentsivõime valdkonnas (eelkõige seoses energialiiduga), mida on vaja saavutada kuni 2030. aastani, nii et need eesmärgid oleksid hõlpsalt mõõdetavad ning toetaksid lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas muude mõõtmete jaoks seatud eesmärkide täitmist. Toetada nende eesmärkide saavutamist konkreetsete ja piisavate poliitikasuundade ja meetmetega, sealhulgas teiste liikmesriikidega koos välja töötatavate suundade ja meetmetega, näiteks energiatehnoloogia strateegilise kava kaudu. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Jätkata konsulteerimist naaberliikmesriikidega ja piirkondlikku koostööd Visegrádi rühmas (kuhu kuuluvad Tšehhi, Ungari, Poola ja Slovakkia) ja vastavates kõrgetasemelistes töörühmades. Piirkondlikes suhetes tuleks keskenduda energia siseturuga suuremale lõimumisele, hinnates süsteemi piisavust, võttes arvesse võimsuse turu kavandatavat arengut, õiglase ülemineku küsimusi, CO2-heite vähendamist ning taastuvate energiaallikate kasutamise mõju energiasüsteemile ja piiriülesele elektrikaubandusele. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Loetleda kõik energiatoetused, sealhulgas eelkõige fossiilkütuste toetused, ning nende järkjärguliseks kõrvaldamiseks võetud meetmed ja koostatud kavad. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Lisada analüüs selle kohta, milline on koostoime õhukvaliteeti ja õhkuheidet käsitlevate meetmetega (sh kvantitatiivsest seisukohast) ning esitada mõju õhusaastele eri stsenaariumide korral. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Paremini lõimida kavva ausa ja õiglase ülemineku aspektid ning eelkõige täpsustada kavandatud eesmärkide ning poliitikasuundade ja meetmete mõju sotsiaalvaldkonnale, tööhõivele ja oskustele. Kirjeldada lõplikus lõimitud riiklikus kliima- ja energiakavas eelkõige ülemineku mõju söekaevanduspiirkondade elanikele (seostades kava paremini üleminekujärgus söekaevanduspiirkondade käimasoleva algatuse ning vastavate riiklike ja piirkondlike üleminekukavadega) ning elanikele, keda mõjutavad muudes energiamahukates sektorites tehtavad kohandused. Töötada välja täpsem energiaostuvõimetuse probleemi lahendamise kord, sealhulgas täpsustades määruse (EL) 2018/1999 kohaste kavandatud poliitikasuundade ja meetmete erieesmärke ja eeldatavat mõju. |
| --- | --- |

10.

Brüssel, 18. juuni 2019

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Miguel ARIAS CAÑETE

---

(1)  ELT L 328, 21.12.2018, lk 1.

1

(2)  SWD(2019) 281.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiiv 2012/27/EL, milles käsitletakse energiatõhusust, muudetakse direktiive 2009/125/EÜ ja 2010/30/EL ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2004/8/EÜ ja 2006/32/EÜ (ELT L 315, 14.11.2012, lk 1).

3

(4)  SWD (2019) 1020 final.

4

(5)  COM (2019) 521 final, 5. juuni 2019.

5

(6)  SWD(2019) 281.

6

(7)  SWD(2019) 281.

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta määrus (EL) 2018/841, millega lisatakse maakasutusest, maakasutuse muutusest ja metsandusest tulenev kasvuhoonegaaside heide ja sellest tulenevate kasvuhoonegaaside sidumine 2030. aasta kliima- ja energiapoliitika raamistikku ning millega muudetakse määrust (EL) nr 525/2013 ja otsust nr 529/2013/EL (ELT L 156, 19.6.2018, lk 1).

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/2001 taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (ELT L 328, 21.12.2018, lk 82).

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/28/EÜ taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta ning direktiivide 2001/77/EÜ ja 2003/30/EÜ muutmise ja hilisema kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 140, 5.6.2009, lk 16).

10

---

| 3.9.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/84 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/84

---

KOMISJONI SOOVITUS,

18. juuni 2019,

Portugali lõimitud riikliku energia- ja kliimakava (2021–2030) projekti kohta

(2019/C 297/22)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta määrust (EL) 2018/1999, milles käsitletakse energialiidu ja kliimameetmete juhtimist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 663/2009 ja (EÜ) nr 715/2009, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/22/EÜ, 98/70/EÜ, 2009/31/EÜ, 2009/73/EÜ, 2010/31/EL, 2012/27/EL ja 2013/30/EL ning nõukogu direktiive 2009/119/EÜ ja (EL) 2015/652 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 525/2013, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peavad liikmesriigid esitama komisjonile ajavahemikku 2021–2030 hõlmava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kooskõlas kõnealuse määruse artikli 3 lõikega 1 ja I lisaga. Esimesed lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektid tuli esitada 31. detsembriks 2018. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peavad liikmesriigid esitama komisjonile ajavahemikku 2021–2030 hõlmava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kooskõlas kõnealuse määruse artikli 3 lõikega 1 ja I lisaga. Esimesed lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektid tuli esitada 31. detsembriks 2018.

| (2) | Portugal esitas oma lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti 31. detsembril 2018. Selle kava projekti esitamisega algab komisjoni ja liikmesriikide vahelise järkjärgulise protsessi esimene etapp, et kõnealused energia- ja kliimakavad lõplikult vormistada ja seejärel ellu rakendada. |
| --- | --- |

(2)

Portugal esitas oma lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti 31. detsembril 2018. Selle kava projekti esitamisega algab komisjoni ja liikmesriikide vahelise järkjärgulise protsessi esimene etapp, et kõnealused energia- ja kliimakavad lõplikult vormistada ja seejärel ellu rakendada.

| (3) | Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peab komisjon hindama lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade projekte. Komisjon hindas põhjalikult Portugali lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti ning võttis seejuures arvesse määruse (EL) 2018/1999 asjakohaseid sätteid. Kõnealune hinnang (2) avaldatakse koos käesoleva soovitusega. Allpool esitatud soovitused põhinevad sellel hinnangul. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peab komisjon hindama lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade projekte. Komisjon hindas põhjalikult Portugali lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti ning võttis seejuures arvesse määruse (EL) 2018/1999 asjakohaseid sätteid. Kõnealune hinnang (2) avaldatakse koos käesoleva soovitusega. Allpool esitatud soovitused põhinevad sellel hinnangul.

| (4) | Eelkõige käsitletakse komisjoni soovitustes järgmist: i) eesmärkide ja panuste ulatuslikkus, et ühiselt saavutada energialiidu eesmärgid, eriti liidu 2030. aasta taastuvenergia- ja energiatõhususeesmärgid, samuti elektrivõrkude omavahelise ühendatuse tase, mille liikmesriik on 2030. aastaks eesmärgiks seadnud; ii) liikmesriikide ja liidu tasandi eesmärkidega seotud poliitikasuunad ja meetmed ning muud poliitikasuunad ja meetmed, mis võivad piiriüleselt asjakohased olla; iii) täiendavad poliitikasuunad ja meetmed, mida võidakse nõuda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades; iv) lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas esitatud olemasolevate ning kavandatud poliitikasuundade ja meetmete koostoime ja järjepidevus energialiidu ühe mõõtme ning eri mõõtmete piires. |
| --- | --- |

(4)

Eelkõige käsitletakse komisjoni soovitustes järgmist: i) eesmärkide ja panuste ulatuslikkus, et ühiselt saavutada energialiidu eesmärgid, eriti liidu 2030. aasta taastuvenergia- ja energiatõhususeesmärgid, samuti elektrivõrkude omavahelise ühendatuse tase, mille liikmesriik on 2030. aastaks eesmärgiks seadnud; ii) liikmesriikide ja liidu tasandi eesmärkidega seotud poliitikasuunad ja meetmed ning muud poliitikasuunad ja meetmed, mis võivad piiriüleselt asjakohased olla; iii) täiendavad poliitikasuunad ja meetmed, mida võidakse nõuda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades; iv) lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas esitatud olemasolevate ning kavandatud poliitikasuundade ja meetmete koostoime ja järjepidevus energialiidu ühe mõõtme ning eri mõõtmete piires.

| (5) | Soovituste väljatöötamisel võttis komisjon ühelt poolt arvesse vajadust liita kõigi liikmesriikide kavandatud arvulised panused, et hinnata eesmärki liidu tasandil, ning teiselt poolt vajadust anda asjaomasele liikmesriigile piisavalt aega võtta komisjoni soovitusi nõuetekohaselt arvesse enne oma riikliku kava lõplikku vormistamist. |
| --- | --- |

(5)

Soovituste väljatöötamisel võttis komisjon ühelt poolt arvesse vajadust liita kõigi liikmesriikide kavandatud arvulised panused, et hinnata eesmärki liidu tasandil, ning teiselt poolt vajadust anda asjaomasele liikmesriigile piisavalt aega võtta komisjoni soovitusi nõuetekohaselt arvesse enne oma riikliku kava lõplikku vormistamist.

| (6) | Komisjoni soovitused liikmesriikide taastuvenergiaeesmärkide kohta põhinevad määruse (EL) 2018/1999 II lisas esitatud valemil, mis tugineb objektiivsetele kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(6)

Komisjoni soovitused liikmesriikide taastuvenergiaeesmärkide kohta põhinevad määruse (EL) 2018/1999 II lisas esitatud valemil, mis tugineb objektiivsetele kriteeriumidele.

| (7) | Energiatõhususalaste soovituste puhul on komisjon lähtunud hinnangust, mis on antud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektis esitatud riiklike eesmärkide ulatusele võrreldes liidu tasandi eesmärkide saavutamiseks vajalike ühiste jõupingutustega, võttes vajaduse korral arvesse teavet riigi konkreetse eripära kohta. Riikide lõplik panus energiatõhususse peaks kajastama nende kulutõhusa energiasäästu potentsiaali ning seda peaks toetama kindla, pikaajalise hoonete renoveerimise strateegiaga ja sellekohaste meetmetega, et täita Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/27/EL (3) artiklist 7 tulenevaid kohustusi. Samuti peaksid liikmesriigid tõendama, et on nõuetekohaselt võtnud arvesse energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet, ja selgitama täpsemalt, kuidas aitab energiatõhusus kulutõhusalt saavutada riigi eesmärgid kujundada välja vähese CO2-heitega konkurentsivõimeline majandus, tagada energiavarustuskindlus ning leida lahendus energiaostuvõimetuse probleemile. |
| --- | --- |

(7)

Energiatõhususalaste soovituste puhul on komisjon lähtunud hinnangust, mis on antud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektis esitatud riiklike eesmärkide ulatusele võrreldes liidu tasandi eesmärkide saavutamiseks vajalike ühiste jõupingutustega, võttes vajaduse korral arvesse teavet riigi konkreetse eripära kohta. Riikide lõplik panus energiatõhususse peaks kajastama nende kulutõhusa energiasäästu potentsiaali ning seda peaks toetama kindla, pikaajalise hoonete renoveerimise strateegiaga ja sellekohaste meetmetega, et täita Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/27/EL (3) artiklist 7 tulenevaid kohustusi. Samuti peaksid liikmesriigid tõendama, et on nõuetekohaselt võtnud arvesse energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet, ja selgitama täpsemalt, kuidas aitab energiatõhusus kulutõhusalt saavutada riigi eesmärgid kujundada välja vähese CO2-heitega konkurentsivõimeline majandus, tagada energiavarustuskindlus ning leida lahendus energiaostuvõimetuse probleemile.

| (8) | Vastavalt juhtimismäärusele peavad liikmesriigid andma üldülevaate investeeringutest, mis on vajalikud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektis esitatud eesmärkide ja panuste saavutamiseks, ning üldhinnangu nende investeeringute allikate kohta. Lõimitud riiklikud energia- ja kliimakavad peaksid tagama riikide poliitikasuundade ja meetmete läbipaistvuse ja prognoositavuse ning seega investeerimiskindluse. |
| --- | --- |

(8)

Vastavalt juhtimismäärusele peavad liikmesriigid andma üldülevaate investeeringutest, mis on vajalikud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektis esitatud eesmärkide ja panuste saavutamiseks, ning üldhinnangu nende investeeringute allikate kohta. Lõimitud riiklikud energia- ja kliimakavad peaksid tagama riikide poliitikasuundade ja meetmete läbipaistvuse ja prognoositavuse ning seega investeerimiskindluse.

| (9) | Samal ajal on komisjon Euroopa 2018.–2019. poolaasta ühe osana tähelepanelikult keskendunud liikmesriikide energia- ja kliimapoliitikaga seotud investeerimisvajadustele. Euroopa poolaasta raames on komisjon käsitlenud seda küsimust 2019. aasta aruandes Portugali kohta (4) ja komisjoni soovituses, mis käsitleb nõukogu soovitust Portugalile (5). Lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade projektide hindamisel võttis komisjon arvesse Euroopa poolaasta raames tehtud viimaseid järeldusi ja antud soovitusi. Komisjoni soovitused täiendavad Euroopa poolaasta raames esitatud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi. Ühtlasi peaksid liikmesriigid tagama, et nende lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas võetakse arvesse Euroopa poolaasta raames antud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi. |
| --- | --- |

(9)

Samal ajal on komisjon Euroopa 2018.–2019. poolaasta ühe osana tähelepanelikult keskendunud liikmesriikide energia- ja kliimapoliitikaga seotud investeerimisvajadustele. Euroopa poolaasta raames on komisjon käsitlenud seda küsimust 2019. aasta aruandes Portugali kohta (4) ja komisjoni soovituses, mis käsitleb nõukogu soovitust Portugalile (5). Lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade projektide hindamisel võttis komisjon arvesse Euroopa poolaasta raames tehtud viimaseid järeldusi ja antud soovitusi. Komisjoni soovitused täiendavad Euroopa poolaasta raames esitatud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi. Ühtlasi peaksid liikmesriigid tagama, et nende lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas võetakse arvesse Euroopa poolaasta raames antud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi.

| (10) | Peale selle peab liikmesriik vastavalt juhtimismäärusele võtma nõuetekohaselt arvesse kõiki soovitusi, mis komisjon on andnud 31. detsembriks 2019 esitatava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kohta, ja kui asjaomane liikmesriik ei järgi soovitust või suurt osa sellest, peaks liikmesriik esitama ja avalikustama selle põhjused. |
| --- | --- |

(10)

Peale selle peab liikmesriik vastavalt juhtimismäärusele võtma nõuetekohaselt arvesse kõiki soovitusi, mis komisjon on andnud 31. detsembriks 2019 esitatava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kohta, ja kui asjaomane liikmesriik ei järgi soovitust või suurt osa sellest, peaks liikmesriik esitama ja avalikustama selle põhjused.

| (11) | Vastavalt asjaoludele peaksid liikmesriigid esitama oma lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas ning järgmiste aastate ajakohastatud versioonides need samad andmed, mis nad esitavad Eurostatile või Euroopa Keskkonnaametile. Ühtede ja samade allikate ning olemasolu korral ka Euroopa statistika kasutamine on oluline modelleerimise ja prognooside lähtestsenaariumi arvutamiseks. Euroopa statistika kasutamine võimaldab paremini võrrelda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades kasutatud andmeid ja prognoose. |
| --- | --- |

(11)

Vastavalt asjaoludele peaksid liikmesriigid esitama oma lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas ning järgmiste aastate ajakohastatud versioonides need samad andmed, mis nad esitavad Eurostatile või Euroopa Keskkonnaametile. Ühtede ja samade allikate ning olemasolu korral ka Euroopa statistika kasutamine on oluline modelleerimise ja prognooside lähtestsenaariumi arvutamiseks. Euroopa statistika kasutamine võimaldab paremini võrrelda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades kasutatud andmeid ja prognoose.

| (12) | Lõplik lõimitud riiklik energia- ja kliimakava peab sisaldama kõiki määruse (EL) 2018/1999 I lisas esitatud üksikasju. Seoses sellega tuleks hinnata kavandatud poliitikasuundade ja meetmete makromajanduslikku mõju ja niivõrd, kui see on võimalik, mõju tervisele, keskkonnale, tööhõivele ja haridusele ning oskustele ja sotsiaalmõju. Lõpliku lõimitud riikliku kliima- ja energiakava ettevalmistamisse tuleb kaasata avalikkus ja muud sidusrühmad. Neid ja muid üksikasju on kirjeldatud käesoleva soovitusega koos avaldatud talituste töödokumendis (6). |
| --- | --- |

(12)

Lõplik lõimitud riiklik energia- ja kliimakava peab sisaldama kõiki määruse (EL) 2018/1999 I lisas esitatud üksikasju. Seoses sellega tuleks hinnata kavandatud poliitikasuundade ja meetmete makromajanduslikku mõju ja niivõrd, kui see on võimalik, mõju tervisele, keskkonnale, tööhõivele ja haridusele ning oskustele ja sotsiaalmõju. Lõpliku lõimitud riikliku kliima- ja energiakava ettevalmistamisse tuleb kaasata avalikkus ja muud sidusrühmad. Neid ja muid üksikasju on kirjeldatud käesoleva soovitusega koos avaldatud talituste töödokumendis (6).

| (13) | Portugali heitkoguste vähendamise keskpika ja pika perioodi eesmärgid on sidusad. CO2-heite märgatavaks vähendamiseks kavatseb Portugal oma majandust elektrifitseerida. Elektrienergiasektorit tuleb veelgi edasi arendada, suurendades taastuvate energiaallikate, eriti päikese-, tuule- ja hüdroenergia uut tootmisvõimsust. Sellisel arengul on suur mõju energialiidu mõõtmetele, eriti siseturu, teadusuuringute, innovatsiooni ja konkurentsivõime mõõtmele. Lõplikus kavas tuleb selgitada CO2-heite vähendamise, energiajulgeoleku ja energia siseturu mõõtme koostoimet energiatõhususe esikohale seadmise põhimõttega, selgitades täpsemalt, kuidas aitab energiatõhusus kulutõhusalt saavutada riigi eesmärgid kujundada välja vähese CO2-heitega konkurentsivõimeline majandus ning leida lahendus sellega seotud energiaostuvõimetuse probleemile. Teadustegevuse, innovatsiooni ja konkurentsivõime mõõtme all seatud eesmärgid peavad toetama muude energialiidu mõõtmete jaoks kavandatud jõupingutusi. |
| --- | --- |

(13)

Portugali heitkoguste vähendamise keskpika ja pika perioodi eesmärgid on sidusad. CO2-heite märgatavaks vähendamiseks kavatseb Portugal oma majandust elektrifitseerida. Elektrienergiasektorit tuleb veelgi edasi arendada, suurendades taastuvate energiaallikate, eriti päikese-, tuule- ja hüdroenergia uut tootmisvõimsust. Sellisel arengul on suur mõju energialiidu mõõtmetele, eriti siseturu, teadusuuringute, innovatsiooni ja konkurentsivõime mõõtmele. Lõplikus kavas tuleb selgitada CO2-heite vähendamise, energiajulgeoleku ja energia siseturu mõõtme koostoimet energiatõhususe esikohale seadmise põhimõttega, selgitades täpsemalt, kuidas aitab energiatõhusus kulutõhusalt saavutada riigi eesmärgid kujundada välja vähese CO2-heitega konkurentsivõimeline majandus ning leida lahendus sellega seotud energiaostuvõimetuse probleemile. Teadustegevuse, innovatsiooni ja konkurentsivõime mõõtme all seatud eesmärgid peavad toetama muude energialiidu mõõtmete jaoks kavandatud jõupingutusi.

| (14) | Lõplikule lõimitud riiklikule kliima- ja energiakavale tuleks kasuks, kui selles esitatakse põhjalik ülevaade mitte üksnes energiamahukate tööstusharude, vaid ka vähese CO2-heitega tehnoloogia sektori konkurentsivõimest, ja konkreetne analüüs selle kohta, milline on selle sektori praegune seisund üleilmsel turul, tuues välja konkurentsivõimelised ja võimalikud probleemsed valdkonnad, märkides ära edasised eesmärgid ning poliitikasuunad ja meetmed nende saavutamiseks ning esitades asjakohased seosed ettevõtlus- ja tööstuspoliitika vahel. Samuti oleks kasulik esitada põhjalikum teave selle kohta, milline on seos ringmajandusega. |
| --- | --- |

(14)

Lõplikule lõimitud riiklikule kliima- ja energiakavale tuleks kasuks, kui selles esitatakse põhjalik ülevaade mitte üksnes energiamahukate tööstusharude, vaid ka vähese CO2-heitega tehnoloogia sektori konkurentsivõimest, ja konkreetne analüüs selle kohta, milline on selle sektori praegune seisund üleilmsel turul, tuues välja konkurentsivõimelised ja võimalikud probleemsed valdkonnad, märkides ära edasised eesmärgid ning poliitikasuunad ja meetmed nende saavutamiseks ning esitades asjakohased seosed ettevõtlus- ja tööstuspoliitika vahel. Samuti oleks kasulik esitada põhjalikum teave selle kohta, milline on seos ringmajandusega.

| (15) | Komisjon on Portugalile antud soovitustes lähtunud Portugali esitatud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektile antud hinnangust, mis avaldatakse koos käesoleva soovitusega, (7) |
| --- | --- |

(15)

Komisjon on Portugalile antud soovitustes lähtunud Portugali esitatud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektile antud hinnangust, mis avaldatakse koos käesoleva soovitusega, (7)

SOOVITAB PORTUGALIL TEHA JÄRGMIST:

| 1. | Püüda anda oma heakskiidetud panus, s.o taastuvenergia osakaal 47 % aastaks 2030, liidu 2030. aasta taastuvenergia eesmärki, rakendades selleks üksikasjalikke arvuliste eesmärkidega poliitikasuundi ja meetmeid, mis on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivist (EL) 2018/2001 (8) tulenevate kohustustega, et see eesmärk õigel ajal ja kulutõhusalt saavutada. Lisada lõplikusse lõimitud riiklikku kliima- ja energiakavva muu hulgas soovituslik trajektoor, mis määruse (EL) 2018/1999 artikli 4 punkti a alapunkti 2 kohaselt hõlmab kõiki võrdlustasemeid. Suurendada jõupingutusi kütte- ja jahutussektoris, et täita direktiivi (EL) 2018/2001 artiklis 23 esitatud soovituslik eesmärk, ning esitada meetmed, et täita lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas transpordisektorile seatud eesmärk kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikliga 25. Esitada lisateavet haldusmenetluste lihtsustamise kohta ning täiendavad üksikasjad oma tarbeks toodetavat taastuvenergiat ja taastuvenergiakogukondi hõlmavate tugiraamistike kohta kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artiklitega 21 ja 22. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Seada märgatavalt kõrgem eesmärk lõppenergia tarbimise vähendamisele, pidades silmas vajadust teha suuremaid jõupingutusi liidu 2030. aasta energiatõhususeesmärgi saavutamiseks, ning määrata kindlaks täiendavad poliitikasuunad ja meetmed, mis võiksid anda veelgi suuremat energiasäästu aastaks 2030. Esitada nõuetekohased arvandmed kavandatavast poliitikast ja meetmetest eeldatavasti saadava energiasäästu kohta osana üksikasjalikumast mõjuhinnangust ning näidata, kuidas see aitab saavutada riigi panust energiatõhususse. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Sõnastada täpselt turgude lõimimise tulevikueesmärgid, eelkõige meetmed konkurentsivõimelisemate elektri- ja gaasiturgude arendamiseks, liikudes sealhulgas täielikult turupõhiste hindade kasutuselevõtu suunas. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Selgitada täpsemalt riiklikke ja rahastamiseesmärke teadustegevuse, innovatsiooni ja konkurentsivõime valdkonnas (eelkõige seoses energialiiduga), mida on vaja saavutada kuni 2030. aastani, nii et need eesmärgid oleksid hõlpsalt mõõdetavad ning toetaksid lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas muude mõõtmete jaoks seatud eesmärkide täitmist. Toetada nende eesmärkide saavutamist konkreetsete ja asjakohaste poliitikasuundade ja meetmetega, sealhulgas teiste liikmesriikidega koos välja töötatavate suundade ja meetmetega, näiteks energiatehnoloogia strateegilise kava kaudu. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Tihendada olemasolevat head piirkondlikku koostööd Hispaania ja Prantsusmaaga. Piirkondlikes suhetes tuleks keskenduda energia siseturu ja energiajulgeoleku küsimustele, eriti piiri- ja piirkondadeülesele ühendatusele. Kaaluda tõhusamaid meetmeid, mille abil tihendada piirkondlikku koostööd taastuvenergia ja energiatõhususe valdkonnas. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Anda üldülevaade investeeringutest, mida on vaja riigi majanduse moderniseerimiseks energia- ja kliimaeesmärkide saavutamise kaudu, nagu on esitatud riiklikus investeerimiskavas. Anda üldhinnang kõnealuste investeeringute allikatele, sealhulgas asjakohasele rahastamisele riigi, piirkonna ja liidu tasandil. Samuti kaaluda rahastamisallikana heitkoguste kulutõhusat loovutamist teistele liikmesriikidele Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/842 (9) alusel. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Loetleda kõik energiatoetused, sealhulgas eelkõige fossiilkütuste toetused, ning nende järkjärguliseks kõrvaldamiseks võetud meetmed ja koostatud kavad. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Lisada analüüs selle kohta, milline on koostoime õhukvaliteeti ja õhkuheidet käsitlevate meetmetega, ning kirjeldada mõju õhusaastele eri stsenaariumide korral, lisades sellekohase teabe, ning võtta arvesse eri valdkondade omavahelist koostoimet ja kompromisside mõju. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Paremini lõimida kavva ausa ja õiglase ülemineku aspektid ning eelkõige täpsustada kavandatud eesmärkide, poliitikasuundade ja meetmete mõju sotsiaalvaldkonnale, tööhõivele ja oskustele. Arendada edasi energiaostuvõimetuse probleemi lahendamise korda ning esitada hinnang energiaostuvõimetute kodumajapidamiste arvu ja liigi kohta ning energiaostuvõimetuse vähendamise eesmärgid, nagu on sätestatud määruses (EL) 2018/1999. |
| --- | --- |

9.

Brüssel, 18. juuni 2019

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Miguel ARIAS CAÑETE

---

(1)  ELT L 328, 21.12.2018, lk 1.

1

(2)  SWD(2019) 272.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiiv 2012/27/EL, milles käsitletakse energiatõhusust, muudetakse direktiive 2009/125/EÜ ja 2010/30/EL ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2004/8/EÜ ja 2006/32/EÜ (ELT L 315, 14.11.2012, lk 1).

3

(4)  SWD(2019) 1021 final.

4

(5)  COM(2019) 522 final, 5. juuni 2019.

5

(6)  SWD(2019) 272.

6

(7)  SWD(2019) 272.

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/2001 taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (ELT L 328, 21.12.2018, lk 82).

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta määrus (EL) 2018/842, milles käsitletakse liikmesriikide kohustust vähendada kasvuhoonegaaside heidet aastatel 2021–2030, millega panustatakse kliimameetmetesse, et täita Pariisi kokkuleppega võetud kohustused, ning millega muudetakse määrust (EL) nr 525/2013 (ELT L 156, 19.6.2018, lk 26).

9

---

| 3.9.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/88 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/88

---

KOMISJONI SOOVITUS,

18. juuni 2019,

Rumeenia lõimitud riikliku energia- ja kliimakava (2021–2030) projekti kohta

(2019/C 297/23)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta määrust (EL) 2018/1999, milles käsitletakse energialiidu ja kliimameetmete juhtimist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 663/2009 ja (EÜ) nr 715/2009, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/22/EÜ, 98/70/EÜ, 2009/31/EÜ, 2009/73/EÜ, 2010/31/EL, 2012/27/EL ja 2013/30/EL ning nõukogu direktiive 2009/119/EÜ ja (EL) 2015/652 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 525/2013, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peavad liikmesriigid esitama komisjonile ajavahemikku 2021–2030 hõlmava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kooskõlas kõnealuse määruse artikli 3 lõikega 1 ja I lisaga. Esimesed lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektid tuli esitada 31. detsembriks 2018. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peavad liikmesriigid esitama komisjonile ajavahemikku 2021–2030 hõlmava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kooskõlas kõnealuse määruse artikli 3 lõikega 1 ja I lisaga. Esimesed lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektid tuli esitada 31. detsembriks 2018.

| (2) | Rumeenia esitas oma lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti 31. detsembril 2018. Selle kava projekti esitamisega algab komisjoni ja liikmesriikide vahelise järkjärgulise protsessi esimene etapp, et kõnealused energia- ja kliimakavad lõplikult vormistada ja seejärel ellu rakendada. |
| --- | --- |

(2)

Rumeenia esitas oma lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti 31. detsembril 2018. Selle kava projekti esitamisega algab komisjoni ja liikmesriikide vahelise järkjärgulise protsessi esimene etapp, et kõnealused energia- ja kliimakavad lõplikult vormistada ja seejärel ellu rakendada.

| (3) | Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peab komisjon hindama lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade projekte. Komisjon hindas põhjalikult Rumeenia lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti ning võttis seejuures arvesse määruse (EL) 2018/1999 asjakohaseid sätteid. Kõnealune hinnang (2) avaldatakse koos käesoleva soovitusega. Allpool esitatud soovitused põhinevad sellel hinnangul. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peab komisjon hindama lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade projekte. Komisjon hindas põhjalikult Rumeenia lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti ning võttis seejuures arvesse määruse (EL) 2018/1999 asjakohaseid sätteid. Kõnealune hinnang (2) avaldatakse koos käesoleva soovitusega. Allpool esitatud soovitused põhinevad sellel hinnangul.

| (4) | Eelkõige käsitletakse komisjoni soovitustes järgmist: i) eesmärkide ja panuste ulatuslikkus, et ühiselt saavutada energialiidu eesmärgid, eriti liidu 2030. aasta taastuvenergia- ja energiatõhususeesmärgid, samuti elektrivõrkude omavahelise ühendatuse tase, mille liikmesriik on 2030. aastaks eesmärgiks seadnud; ii) liikmesriikide ja liidu tasandi eesmärkidega seotud poliitikasuunad ja meetmed ning muud poliitikasuunad ja meetmed, mis võivad piiriüleselt asjakohased olla; iii) täiendavad poliitikasuunad ja meetmed, mida võidakse nõuda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades; iv) lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas esitatud olemasolevate ning kavandatud poliitikasuundade ja meetmete koostoime ja järjepidevus energialiidu ühe mõõtme ning eri mõõtmete piires. |
| --- | --- |

(4)

Eelkõige käsitletakse komisjoni soovitustes järgmist: i) eesmärkide ja panuste ulatuslikkus, et ühiselt saavutada energialiidu eesmärgid, eriti liidu 2030. aasta taastuvenergia- ja energiatõhususeesmärgid, samuti elektrivõrkude omavahelise ühendatuse tase, mille liikmesriik on 2030. aastaks eesmärgiks seadnud; ii) liikmesriikide ja liidu tasandi eesmärkidega seotud poliitikasuunad ja meetmed ning muud poliitikasuunad ja meetmed, mis võivad piiriüleselt asjakohased olla; iii) täiendavad poliitikasuunad ja meetmed, mida võidakse nõuda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades; iv) lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas esitatud olemasolevate ning kavandatud poliitikasuundade ja meetmete koostoime ja järjepidevus energialiidu ühe mõõtme ning eri mõõtmete piires.

| (5) | Soovituste väljatöötamisel võttis komisjon ühelt poolt arvesse vajadust liita kõigi liikmesriikide kavandatud arvulised panused, et hinnata eesmärki liidu tasandil, ning teiselt poolt vajadust anda asjaomasele liikmesriigile piisavalt aega võtta komisjoni soovitusi nõuetekohaselt arvesse enne oma riikliku kava lõplikku vormistamist. |
| --- | --- |

(5)

Soovituste väljatöötamisel võttis komisjon ühelt poolt arvesse vajadust liita kõigi liikmesriikide kavandatud arvulised panused, et hinnata eesmärki liidu tasandil, ning teiselt poolt vajadust anda asjaomasele liikmesriigile piisavalt aega võtta komisjoni soovitusi nõuetekohaselt arvesse enne oma riikliku kava lõplikku vormistamist.

| (6) | Komisjoni soovitused liikmesriikide taastuvenergiaeesmärkide kohta põhinevad määruse (EL) 2018/1999 II lisas esitatud valemil, mis tugineb objektiivsetele kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(6)

Komisjoni soovitused liikmesriikide taastuvenergiaeesmärkide kohta põhinevad määruse (EL) 2018/1999 II lisas esitatud valemil, mis tugineb objektiivsetele kriteeriumidele.

| (7) | Energiatõhususalaste soovituste puhul on komisjon lähtunud hinnangust, mis on antud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektis esitatud riiklike eesmärkide ulatusele võrreldes liidu tasandi eesmärkide saavutamiseks vajalike ühiste jõupingutustega, võttes vajaduse korral arvesse teavet riigi konkreetse eripära kohta. Riikide lõplik panus energiatõhususse peaks kajastama nende kulutõhusa energiasäästu potentsiaali ning seda peaks toetama kindla, pikaajalise hoonete renoveerimise strateegiaga ja sellekohaste meetmetega, et täita Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/27/EL (3) artiklist 7 tulenevaid kohustusi. Samuti peaksid liikmesriigid tõendama, et on nõuetekohaselt võtnud arvesse energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet, ja selgitama täpsemalt, kuidas aitab energiatõhusus kulutõhusalt saavutada riigi eesmärgid kujundada välja vähese CO2-heitega konkurentsivõimeline majandus, tagada energiavarustuskindlus ning leida lahendus energiaostuvõimetuse probleemile. |
| --- | --- |

(7)

Energiatõhususalaste soovituste puhul on komisjon lähtunud hinnangust, mis on antud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektis esitatud riiklike eesmärkide ulatusele võrreldes liidu tasandi eesmärkide saavutamiseks vajalike ühiste jõupingutustega, võttes vajaduse korral arvesse teavet riigi konkreetse eripära kohta. Riikide lõplik panus energiatõhususse peaks kajastama nende kulutõhusa energiasäästu potentsiaali ning seda peaks toetama kindla, pikaajalise hoonete renoveerimise strateegiaga ja sellekohaste meetmetega, et täita Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/27/EL (3) artiklist 7 tulenevaid kohustusi. Samuti peaksid liikmesriigid tõendama, et on nõuetekohaselt võtnud arvesse energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet, ja selgitama täpsemalt, kuidas aitab energiatõhusus kulutõhusalt saavutada riigi eesmärgid kujundada välja vähese CO2-heitega konkurentsivõimeline majandus, tagada energiavarustuskindlus ning leida lahendus energiaostuvõimetuse probleemile.

| (8) | Vastavalt juhtimismäärusele peavad liikmesriigid andma üldülevaate investeeringutest, mis on vajalikud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektis esitatud eesmärkide ja panuste saavutamiseks, ning üldhinnangu nende investeeringute allikate kohta. Lõimitud riiklikud energia- ja kliimakavad peaksid tagama riikide poliitikasuundade ja meetmete läbipaistvuse ja prognoositavuse ning seega investeerimiskindluse. |
| --- | --- |

(8)

Vastavalt juhtimismäärusele peavad liikmesriigid andma üldülevaate investeeringutest, mis on vajalikud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektis esitatud eesmärkide ja panuste saavutamiseks, ning üldhinnangu nende investeeringute allikate kohta. Lõimitud riiklikud energia- ja kliimakavad peaksid tagama riikide poliitikasuundade ja meetmete läbipaistvuse ja prognoositavuse ning seega investeerimiskindluse.

| (9) | Samal ajal on komisjon Euroopa 2018.–2019. poolaasta ühe osana tähelepanelikult keskendunud liikmesriikide energia- ja kliimapoliitikaga seotud investeerimisvajadustele. Euroopa poolaasta raames on komisjon käsitlenud seda küsimust 2019. aasta aruandes Rumeenia kohta (4) ja komisjoni soovituses, mis käsitleb nõukogu soovitust Rumeeniale (5). Lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade projektide hindamisel võttis komisjon arvesse Euroopa poolaasta raames tehtud viimaseid järeldusi ja antud soovitusi. Komisjoni soovitused täiendavad Euroopa poolaasta raames esitatud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi. Ühtlasi peaksid liikmesriigid tagama, et nende lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas võetakse arvesse Euroopa poolaasta raames antud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi. |
| --- | --- |

(9)

Samal ajal on komisjon Euroopa 2018.–2019. poolaasta ühe osana tähelepanelikult keskendunud liikmesriikide energia- ja kliimapoliitikaga seotud investeerimisvajadustele. Euroopa poolaasta raames on komisjon käsitlenud seda küsimust 2019. aasta aruandes Rumeenia kohta (4) ja komisjoni soovituses, mis käsitleb nõukogu soovitust Rumeeniale (5). Lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade projektide hindamisel võttis komisjon arvesse Euroopa poolaasta raames tehtud viimaseid järeldusi ja antud soovitusi. Komisjoni soovitused täiendavad Euroopa poolaasta raames esitatud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi. Ühtlasi peaksid liikmesriigid tagama, et nende lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas võetakse arvesse Euroopa poolaasta raames antud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi.

| (10) | Peale selle peab liikmesriik vastavalt juhtimismäärusele võtma nõuetekohaselt arvesse kõiki soovitusi, mis komisjon on andnud 31. detsembriks 2019 esitatava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kohta, ja kui asjaomane liikmesriik ei järgi soovitust või suurt osa sellest, peaks liikmesriik esitama ja avalikustama selle põhjused. |
| --- | --- |

(10)

Peale selle peab liikmesriik vastavalt juhtimismäärusele võtma nõuetekohaselt arvesse kõiki soovitusi, mis komisjon on andnud 31. detsembriks 2019 esitatava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kohta, ja kui asjaomane liikmesriik ei järgi soovitust või suurt osa sellest, peaks liikmesriik esitama ja avalikustama selle põhjused.

| (11) | Vastavalt asjaoludele peaksid liikmesriigid esitama oma lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas ning järgmiste aastate ajakohastatud versioonides need samad andmed, mis nad esitavad Eurostatile või Euroopa Keskkonnaametile. Ühtede ja samade allikate ning olemasolu korral ka Euroopa statistika kasutamine on oluline modelleerimise ja prognooside lähtestsenaariumi arvutamiseks. Euroopa statistika kasutamine võimaldab paremini võrrelda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades kasutatud andmeid ja prognoose. |
| --- | --- |

(11)

Vastavalt asjaoludele peaksid liikmesriigid esitama oma lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas ning järgmiste aastate ajakohastatud versioonides need samad andmed, mis nad esitavad Eurostatile või Euroopa Keskkonnaametile. Ühtede ja samade allikate ning olemasolu korral ka Euroopa statistika kasutamine on oluline modelleerimise ja prognooside lähtestsenaariumi arvutamiseks. Euroopa statistika kasutamine võimaldab paremini võrrelda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades kasutatud andmeid ja prognoose.

| (12) | Lõplik lõimitud riiklik energia- ja kliimakava peab sisaldama kõiki määruse (EL) 2018/1999 I lisas esitatud üksikasju. Seoses sellega tuleks hinnata kavandatud poliitikasuundade ja meetmete makromajanduslikku mõju ja niivõrd, kui see on võimalik, mõju tervisele, keskkonnale, tööhõivele ja haridusele ning oskustele ja sotsiaalmõju. Lõpliku lõimitud riikliku kliima- ja energiakava ettevalmistamisse tuleb kaasata avalikkus ja muud sidusrühmad. Neid ja muid üksikasju on kirjeldatud käesoleva soovitusega koos avaldatud talituste töödokumendis (6). |
| --- | --- |

(12)

Lõplik lõimitud riiklik energia- ja kliimakava peab sisaldama kõiki määruse (EL) 2018/1999 I lisas esitatud üksikasju. Seoses sellega tuleks hinnata kavandatud poliitikasuundade ja meetmete makromajanduslikku mõju ja niivõrd, kui see on võimalik, mõju tervisele, keskkonnale, tööhõivele ja haridusele ning oskustele ja sotsiaalmõju. Lõpliku lõimitud riikliku kliima- ja energiakava ettevalmistamisse tuleb kaasata avalikkus ja muud sidusrühmad. Neid ja muid üksikasju on kirjeldatud käesoleva soovitusega koos avaldatud talituste töödokumendis (6).

| (13) | Lõplikus kavas tuleb täpsemalt hinnata poliitikasuundade ja meetmete vahelisi seoseid ja kirjeldada, kuidas Rumeenia kavatseb neid arvesse võtta. Eelkõige tuleks kavas kirjeldada CO2-heite vähendamise, energiajulgeoleku ja energia siseturu mõõtme koostoimet energiatõhususe esikohale seadmise põhimõttega. Tuleb hinnata kivisöe ja gaasi kavandatava edasise kasutamise ja CO2-heite vähendamise eesmärkide koostoimet 2030. aasta kontekstis. Samamoodi tuleks poliitikaseoste ja horisontaalse mõju hinnang lisada selliste laialdase mõjuga poliitikasuundade ja meetmete puhul nagu kavandatav uus võimsus, mis on vastuolus energiatõhususe suurendamise ja CO2-heite vähendamise mõõtmega, uusimad reguleerivad meetmed, milles käsitletakse energiaturgu vastuolus siseturu ja energiavarustuskindluse eesmärkidega, ning transpordisektori CO2-heite vähendamise ja taastuvate energiaallikate suurema kasutamise mõju võrgule. Samuti tuleb hinnata seda, millist mõju avaldab metsa biomassi suurem kasutamine energia ja soojuse tootmiseks maakasutusest, maakasutuse muutusest ja metsandusest pärinevale arvestuslikule heitele ja selle heite sidumisele. Lisaks peavad teadustegevuse, innovatsiooni ja konkurentsivõime mõõtme all seatud eesmärgid toetama muude energialiidu mõõtmete jaoks kavandatud jõupingutusi. |
| --- | --- |

(13)

Lõplikus kavas tuleb täpsemalt hinnata poliitikasuundade ja meetmete vahelisi seoseid ja kirjeldada, kuidas Rumeenia kavatseb neid arvesse võtta. Eelkõige tuleks kavas kirjeldada CO2-heite vähendamise, energiajulgeoleku ja energia siseturu mõõtme koostoimet energiatõhususe esikohale seadmise põhimõttega. Tuleb hinnata kivisöe ja gaasi kavandatava edasise kasutamise ja CO2-heite vähendamise eesmärkide koostoimet 2030. aasta kontekstis. Samamoodi tuleks poliitikaseoste ja horisontaalse mõju hinnang lisada selliste laialdase mõjuga poliitikasuundade ja meetmete puhul nagu kavandatav uus võimsus, mis on vastuolus energiatõhususe suurendamise ja CO2-heite vähendamise mõõtmega, uusimad reguleerivad meetmed, milles käsitletakse energiaturgu vastuolus siseturu ja energiavarustuskindluse eesmärkidega, ning transpordisektori CO2-heite vähendamise ja taastuvate energiaallikate suurema kasutamise mõju võrgule. Samuti tuleb hinnata seda, millist mõju avaldab metsa biomassi suurem kasutamine energia ja soojuse tootmiseks maakasutusest, maakasutuse muutusest ja metsandusest pärinevale arvestuslikule heitele ja selle heite sidumisele. Lisaks peavad teadustegevuse, innovatsiooni ja konkurentsivõime mõõtme all seatud eesmärgid toetama muude energialiidu mõõtmete jaoks kavandatud jõupingutusi.

| (14) | Lõplikule lõimitud riiklikule kliima- ja energiakavale tuleks kasuks, kui selles hinnataks riikliku konkurentsistrateegia (2014–2020) tulemusi, esitataks põhjalik analüüs selle kohta, milline on vähese CO2-heitega tehnoloogialahenduste sektori praegune seisund üleilmsel turul, ning toodaks välja konkurentsivõimelised ja võimalikud probleemsed valdkonnad. Seda võiks täiendada ka põhjalikumate meetmetega, et käsitleda võimalikku seost ringmajandusega. |
| --- | --- |

(14)

Lõplikule lõimitud riiklikule kliima- ja energiakavale tuleks kasuks, kui selles hinnataks riikliku konkurentsistrateegia (2014–2020) tulemusi, esitataks põhjalik analüüs selle kohta, milline on vähese CO2-heitega tehnoloogialahenduste sektori praegune seisund üleilmsel turul, ning toodaks välja konkurentsivõimelised ja võimalikud probleemsed valdkonnad. Seda võiks täiendada ka põhjalikumate meetmetega, et käsitleda võimalikku seost ringmajandusega.

| (15) | Komisjon on Rumeeniale antud soovitustes lähtunud Rumeenia esitatud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektile antud hinnangust, mis avaldatakse koos käesoleva soovitusega, (7) |
| --- | --- |

(15)

Komisjon on Rumeeniale antud soovitustes lähtunud Rumeenia esitatud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektile antud hinnangust, mis avaldatakse koos käesoleva soovitusega, (7)

SOOVITAB RUMEENIAL TEHA JÄRGMIST:

| 1. | Märgatavalt suurendada Rumeenia panust liidu 2030. aasta taastuvenergia eesmärki, st suurendada taastuvenergia osakaalu Rumeenias vähemalt 34 %ni aastaks 2030, nagu on märgitud määruse (EL) 2018/1999 II lisas esitatud valemis. Lisada lõplikku lõimitud riiklikku energia- ja kliimakavva soovituslik trajektoor, mis määruse (EL) 2018/1999 artikli 4 punkti a alapunkti 2 kohaselt hõlmab kõiki võrdlustasemeid, vastavalt taastuvenergia osakaalule, pidades silmas vajadust suurendada jõupingutusi selle eesmärgi ühiseks saavutamiseks. Esitada üksikasjalikud arvuliselt väljendatud poliitikasuunad ja meetmed, mis on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2018/2001 (8) sätestatud kohustustega ning võimaldavad kõnealuse panuse õigel ajal ja kulutõhusalt saavutada. Suurendada jõupingutusi kütte- ja jahutussektoris, et täita direktiivi (EL) 2018/2001 artiklis 23 esitatud soovituslik eesmärk, ning kehtestada asjakohased meetmed, et täita lõimitud riikliku energia- ja kliimakavas transpordisektorile seatud eesmärk kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikliga 25. Kehtestada meetmed litsentsimismenetluse ja lubade andmise korra lihtsustamiseks ning esitada täiendavad üksikasjad oma tarbeks toodetavat taastuvenergiat ja taastuvenergiakogukondi hõlmavate tugiraamistike kohta kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artiklitega 21 ja 22. Esitada täiendavad üksikasjad nende erimeetmete kohta, mille abil tagada biomassitarnete kestlikkus ja biomassi säästev kasutamine energeetikasektoris, pidades silmas biomassi osatähtsust Rumeenia energiaallikate jaotuses, eriti kütte- ja jahutussektoris. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Seada märgatavalt kõrgem eesmärk lõpp- ja primaarenergia tarbimise vähendamisele aastaks 2030, pidades silmas asjaolu, et liidus 2030. aastaks seatud energiatõhususeesmärgi saavutamiseks on vaja rohkem pingutada. Teha ettepanek selliste poliitikasuundade ja meetmete kohta, mis aitaksid energiasäästu aastaks 2030 veelgi suurendada. Selgitada olemasolevaid poliitikasuundi ja meetmeid ning esitada üksikasjalikum teave terveks ajavahemikuks 2021–2030 kavandatavate poliitikasuundade ja meetmete kohta, eriti nende eeldatava säästu ja mõju ning rakendamise ajakava kohta. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Täpsustada meetmeid, millega toetatakse selliste energiajulgeoleku eesmärkide saavutamist nagu energiasüsteemi mitmekesistamine ja selle sõltuvuse vähendamine, eelkõige meetmeid, millega tagatakse süsteemi paindlikkus ja usaldusväärne gaasivarustuse mitmekesistamise strateegia, sh asjakohased taristuprojektid ja põhjendamatute gaasitootmispiirangute kõrvaldamine, võttes arvesse Musta mere piirkonna varude potentsiaali. Esitada üksikasjalik pikaajalise tuumamaterjalide ja tuumkütusega varustatuse tagamise strateegia, pidades eelkõige silmas tuumaenergia tootmise võimsuse arengut, ning üksikasjalik kütusetsükli kodumaise võimsuse säilitamise strateegia. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Sõnastada turgude lõimimise tulevikueesmärgid, eelkõige meetmed likviidsete ja konkurentsivõimeliste jae- ja hulgimüügiturgude arendamiseks, nii riigis konkurentsi edendamise kui ka piiriüleste kaubandustõkete, sh ekspordipiirangute kõrvaldamise kaudu. Vähendada hulgimüügihinna reguleerimise negatiivset mõju ning esitada selge väljavaade, et tagada riigi õigusaktide kooskõla liidu õigusega avatud ja liberaliseeritud turgude ja vaba hinnakujunduse valdkonnas, lisades täielikult turupõhistele hindadele järk-järgult üleminemise strateegia ja ajakava ning samal ajal ka sihipärased meetmed haavatavate tarbijate kaitsmiseks. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Selgitada riiklikke ja rahastamiseesmärke teadustegevuse, innovatsiooni ja konkurentsivõime valdkonnas (eelkõige seoses energialiiduga), mida on vaja saavutada ajavahemikus 2020–2030, nii et need eesmärgid oleksid hõlpsalt mõõdetavad ning toetaksid lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas muude mõõtmete jaoks seatud eesmärkide täitmist. Toetada nende eesmärkide saavutamist konkreetsete ja asjakohaste poliitikasuundade ja meetmetega, sealhulgas teiste liikmesriikidega koos välja töötatavate suundade ja meetmetega, näiteks energiatehnoloogia strateegilise kava kaudu. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Tõhustada naaberliikmesriikidega ja selliste hästi toimivate piirkondliku koostöö raamistikega nagu Kesk- ja Kagu-Euroopa energiavõrkude ühendamise kõrgetasemelise töörühmaga tehtavat piirkondlikku koostööd, eriti gaasi- ja elektritaristu, taastuvad energiaallikad, energiatõhususe, teadustegevuse, innovatsiooni ja konkurentsivõime valdkonnas, võttes arvesse ühiseid väljakutseid ja eesmärke. Koostöö tihendamise potentsiaal on suur, võttes arvesse elektrisektori kavandatavat arengut, sh vajadust arvestada taastuvate energiaallikate suurema osakaalu ja keskkonnahoidliku transpordiga, mis võib mõjutada piirkonna elektriühendusi ja kaubandust. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Laiendata energiastrateegia eesmärkide kohta esitatud investeerimisvajaduste ja -riskide analüüsi, andes üldhinnangu investeerimisvajadustele, et saavutada lõimitud riikliku energia- ja kliimakava eesmärgid. Anda üldhinnang kõnealuste investeeringute allikatele, sealhulgas asjakohasele rahastamisele riigi, piirkonna ja liidu tasandil. Samuti kaaluda rahastamisallikana heitkoguste kulutõhusat loovutamist teistele liikmesriikidele Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/842 (9) alusel. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Loetleda kõik energiatoetused, sealhulgas eelkõige fossiilkütuste toetused, ning nende järkjärguliseks kõrvaldamiseks võetud meetmed ja koostatud kavad. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Lisaks analüüsida, milline on seos õhukvaliteeti ja õhkuheidet käsitleva poliitikaga, lisades nõutavad arvandmed kavandatud poliitikasuundade ja meetmete alusel prognoositud õhusaasteainete heite kohta. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Lõimida paremini ausa ja õiglase ülemineku aspektid, võttes eelkõige arvesse mõju ühiskonnale ja tööhõivele, esitades konkreetsemad meetmed ja ajakava energiaostuvõimetuse probleemi lahendamiseks, nagu on sätestatud määruses (EL) 2018/1999. Arutada vajadusi ja meetmeid, mis keskenduvad struktuursetele probleemidele, mis kaasnevad puhtale energeetikale üleminekuga ühest tööstusharust sõltuvates piirkondades, nt kivisöetööstusest sõltuvates piirkondades või muudes energiamahukates sektorites. |
| --- | --- |

10.

Brüssel, 18. juuni 2019

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Miguel ARIAS CAÑETE

---

(1)  ELT L 328, 21.12.2018, lk 1.

1

(2)  SWD(2019) 273.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiiv 2012/27/EL, milles käsitletakse energiatõhusust, muudetakse direktiive 2009/125/EÜ ja 2010/30/EL ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2004/8/EÜ ja 2006/32/EÜ (ELT L 315, 14.11.2012, lk 1).

3

(4)  SWD (2019) 1022 final.

4

(5)  COM (2019) 523 final, 5. juuni 2019.

5

(6)  SWD(2019) 273.

6

(7)  SWD(2019) 273.

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/2001 taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (ELT L 328, 21.12.2018, lk 82).

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta määrus (EL) 2018/842, milles käsitletakse liikmesriikide kohustust vähendada kasvuhoonegaaside heidet aastatel 2021–2030, millega panustatakse kliimameetmetesse, et täita Pariisi kokkuleppega võetud kohustused, ning millega muudetakse määrust (EL) nr 525/2013 (ELT L 156, 19.6.2018, lk 26).

9

---

| 3.9.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/92 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/92

---

KOMISJONI SOOVITUS,

18. juuni 2019,

Sloveenia lõimitud riikliku energia- ja kliimakava (2021–2030) projekti kohta

(2019/C 297/24)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta määrust (EL) 2018/1999, milles käsitletakse energialiidu ja kliimameetmete juhtimist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 663/2009 ja (EÜ) nr 715/2009, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/22/EÜ, 98/70/EÜ, 2009/31/EÜ, 2009/73/EÜ, 2010/31/EL, 2012/27/EL ja 2013/30/EL ning nõukogu direktiive 2009/119/EÜ ja (EL) 2015/652 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 525/2013, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peavad liikmesriigid esitama komisjonile ajavahemikku 2021–2030 hõlmava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kooskõlas kõnealuse määruse artikli 3 lõikega 1 ja I lisaga. Esimesed lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektid tuli esitada 31. detsembriks 2018. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peavad liikmesriigid esitama komisjonile ajavahemikku 2021–2030 hõlmava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kooskõlas kõnealuse määruse artikli 3 lõikega 1 ja I lisaga. Esimesed lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektid tuli esitada 31. detsembriks 2018.

| (2) | Sloveenia esitas lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti 31. detsembril 2018. Selle kava projekti esitamisega algab komisjoni ja liikmesriikide vahelise järkjärgulise protsessi esimene etapp, et kõnealused energia- ja kliimakavad lõplikult vormistada ja seejärel ellu rakendada. |
| --- | --- |

(2)

Sloveenia esitas lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti 31. detsembril 2018. Selle kava projekti esitamisega algab komisjoni ja liikmesriikide vahelise järkjärgulise protsessi esimene etapp, et kõnealused energia- ja kliimakavad lõplikult vormistada ja seejärel ellu rakendada.

| (3) | Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peab komisjon hindama lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade projekte. Komisjon hindas põhjalikult Sloveenia lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti ning võttis seejuures arvesse määruse (EL) 2018/1999 asjakohaseid sätteid. Kõnealune hinnang (2) avaldatakse koos käesoleva soovitusega. Allpool esitatud soovitused põhinevad sellel hinnangul. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peab komisjon hindama lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade projekte. Komisjon hindas põhjalikult Sloveenia lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti ning võttis seejuures arvesse määruse (EL) 2018/1999 asjakohaseid sätteid. Kõnealune hinnang (2) avaldatakse koos käesoleva soovitusega. Allpool esitatud soovitused põhinevad sellel hinnangul.

| (4) | Eelkõige käsitletakse komisjoni soovitustes järgmist: i) eesmärkide ja panuste ulatuslikkus, et ühiselt saavutada energialiidu eesmärgid, eriti liidu 2030. aasta taastuvenergia- ja energiatõhususeesmärgid, samuti elektrivõrkude omavahelise ühendatuse tase, mille liikmesriik on 2030. aastaks eesmärgiks seadnud; ii) liikmesriikide ja liidu tasandi eesmärkidega seotud poliitikasuunad ja meetmed ning muud poliitikasuunad ja meetmed, mis võivad piiriüleselt asjakohased olla; iii) täiendavad poliitikasuunad ja meetmed, mida võidakse nõuda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades; iv) lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas esitatud olemasolevate ning kavandatud poliitikasuundade ja meetmete koostoime ja järjepidevus energialiidu ühe mõõtme ning eri mõõtmete piires. |
| --- | --- |

(4)

Eelkõige käsitletakse komisjoni soovitustes järgmist: i) eesmärkide ja panuste ulatuslikkus, et ühiselt saavutada energialiidu eesmärgid, eriti liidu 2030. aasta taastuvenergia- ja energiatõhususeesmärgid, samuti elektrivõrkude omavahelise ühendatuse tase, mille liikmesriik on 2030. aastaks eesmärgiks seadnud; ii) liikmesriikide ja liidu tasandi eesmärkidega seotud poliitikasuunad ja meetmed ning muud poliitikasuunad ja meetmed, mis võivad piiriüleselt asjakohased olla; iii) täiendavad poliitikasuunad ja meetmed, mida võidakse nõuda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades; iv) lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas esitatud olemasolevate ning kavandatud poliitikasuundade ja meetmete koostoime ja järjepidevus energialiidu ühe mõõtme ning eri mõõtmete piires.

| (5) | Soovituste väljatöötamisel võttis komisjon ühelt poolt arvesse vajadust liita kõigi liikmesriikide kavandatud arvulised panused, et hinnata eesmärki liidu tasandil, ning teiselt poolt vajadust anda asjaomasele liikmesriigile piisavalt aega võtta komisjoni soovitusi nõuetekohaselt arvesse enne oma riikliku kava lõplikku vormistamist. |
| --- | --- |

(5)

Soovituste väljatöötamisel võttis komisjon ühelt poolt arvesse vajadust liita kõigi liikmesriikide kavandatud arvulised panused, et hinnata eesmärki liidu tasandil, ning teiselt poolt vajadust anda asjaomasele liikmesriigile piisavalt aega võtta komisjoni soovitusi nõuetekohaselt arvesse enne oma riikliku kava lõplikku vormistamist.

| (6) | Komisjoni soovitused liikmesriikide taastuvenergiaeesmärkide kohta põhinevad määruse (EL) 2018/1999 II lisas esitatud valemil, mis tugineb objektiivsetele kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(6)

Komisjoni soovitused liikmesriikide taastuvenergiaeesmärkide kohta põhinevad määruse (EL) 2018/1999 II lisas esitatud valemil, mis tugineb objektiivsetele kriteeriumidele.

| (7) | Energiatõhususalaste soovituste puhul on komisjon lähtunud hinnangust, mis on antud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektis esitatud riiklike eesmärkide ulatusele võrreldes liidu tasandi eesmärkide saavutamiseks vajalike ühiste jõupingutustega, võttes vajaduse korral arvesse teavet riigi konkreetse eripära kohta. Riikide lõplik panus energiatõhususse peaks kajastama nende kulutõhusa energiasäästu potentsiaali ning seda peaks toetama kindla, pikaajalise hoonete renoveerimise strateegiaga ja sellekohaste meetmetega, et täita Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/27/EL (3) artiklist 7 tulenevaid kohustusi. Samuti peaksid liikmesriigid tõendama, et on nõuetekohaselt võtnud arvesse energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet, ja selgitama täpsemalt, kuidas aitab energiatõhusus kulutõhusalt saavutada riigi eesmärgid kujundada välja vähese CO2-heitega konkurentsivõimeline majandus, tagada energiavarustuskindlus ning leida lahendus energiaostuvõimetuse probleemile. |
| --- | --- |

(7)

Energiatõhususalaste soovituste puhul on komisjon lähtunud hinnangust, mis on antud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektis esitatud riiklike eesmärkide ulatusele võrreldes liidu tasandi eesmärkide saavutamiseks vajalike ühiste jõupingutustega, võttes vajaduse korral arvesse teavet riigi konkreetse eripära kohta. Riikide lõplik panus energiatõhususse peaks kajastama nende kulutõhusa energiasäästu potentsiaali ning seda peaks toetama kindla, pikaajalise hoonete renoveerimise strateegiaga ja sellekohaste meetmetega, et täita Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/27/EL (3) artiklist 7 tulenevaid kohustusi. Samuti peaksid liikmesriigid tõendama, et on nõuetekohaselt võtnud arvesse energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet, ja selgitama täpsemalt, kuidas aitab energiatõhusus kulutõhusalt saavutada riigi eesmärgid kujundada välja vähese CO2-heitega konkurentsivõimeline majandus, tagada energiavarustuskindlus ning leida lahendus energiaostuvõimetuse probleemile.

| (8) | Vastavalt juhtimismäärusele peavad liikmesriigid andma üldülevaate investeeringutest, mis on vajalikud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektis esitatud eesmärkide ja panuste saavutamiseks, ning üldhinnangu nende investeeringute allikate kohta. Lõimitud riiklikud energia- ja kliimakavad peaksid tagama riikide poliitikasuundade ja meetmete läbipaistvuse ja prognoositavuse ning seega investeerimiskindluse. |
| --- | --- |

(8)

Vastavalt juhtimismäärusele peavad liikmesriigid andma üldülevaate investeeringutest, mis on vajalikud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektis esitatud eesmärkide ja panuste saavutamiseks, ning üldhinnangu nende investeeringute allikate kohta. Lõimitud riiklikud energia- ja kliimakavad peaksid tagama riikide poliitikasuundade ja meetmete läbipaistvuse ja prognoositavuse ning seega investeerimiskindluse.

| (9) | Samal ajal on komisjon Euroopa 2018.–2019. poolaasta ühe osana tähelepanelikult keskendunud liikmesriikide energia- ja kliimapoliitikaga seotud investeerimisvajadustele. Euroopa poolaasta raames on komisjon käsitlenud seda küsimust 2019. aasta aruandes Sloveenia kohta (4) ja komisjoni soovituses, mis käsitleb nõukogu soovitust Sloveeniale (5). Lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade projektide hindamisel võttis komisjon arvesse Euroopa poolaasta raames tehtud viimaseid järeldusi ja antud soovitusi. Komisjoni soovitused täiendavad Euroopa poolaasta raames esitatud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi. Ühtlasi peaksid liikmesriigid tagama, et nende lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas võetakse arvesse Euroopa poolaasta raames antud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi. |
| --- | --- |

(9)

Samal ajal on komisjon Euroopa 2018.–2019. poolaasta ühe osana tähelepanelikult keskendunud liikmesriikide energia- ja kliimapoliitikaga seotud investeerimisvajadustele. Euroopa poolaasta raames on komisjon käsitlenud seda küsimust 2019. aasta aruandes Sloveenia kohta (4) ja komisjoni soovituses, mis käsitleb nõukogu soovitust Sloveeniale (5). Lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade projektide hindamisel võttis komisjon arvesse Euroopa poolaasta raames tehtud viimaseid järeldusi ja antud soovitusi. Komisjoni soovitused täiendavad Euroopa poolaasta raames esitatud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi. Ühtlasi peaksid liikmesriigid tagama, et nende lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas võetakse arvesse Euroopa poolaasta raames antud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi.

| (10) | Peale selle peab liikmesriik vastavalt juhtimismäärusele võtma nõuetekohaselt arvesse kõiki soovitusi, mis komisjon on andnud 31. detsembriks 2019 esitatava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kohta, ja kui asjaomane liikmesriik ei järgi soovitust või suurt osa sellest, peaks liikmesriik esitama ja avalikustama selle põhjused. |
| --- | --- |

(10)

Peale selle peab liikmesriik vastavalt juhtimismäärusele võtma nõuetekohaselt arvesse kõiki soovitusi, mis komisjon on andnud 31. detsembriks 2019 esitatava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kohta, ja kui asjaomane liikmesriik ei järgi soovitust või suurt osa sellest, peaks liikmesriik esitama ja avalikustama selle põhjused.

| (11) | Vastavalt asjaoludele peaksid liikmesriigid esitama oma lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas ning järgmiste aastate ajakohastatud versioonides need samad andmed, mis nad esitavad Eurostatile või Euroopa Keskkonnaametile. Ühtede ja samade allikate ning olemasolu korral ka Euroopa statistika kasutamine on oluline modelleerimise ja prognooside lähtestsenaariumi arvutamiseks. Euroopa statistika kasutamine võimaldab paremini võrrelda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades kasutatud andmeid ja prognoose. |
| --- | --- |

(11)

Vastavalt asjaoludele peaksid liikmesriigid esitama oma lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas ning järgmiste aastate ajakohastatud versioonides need samad andmed, mis nad esitavad Eurostatile või Euroopa Keskkonnaametile. Ühtede ja samade allikate ning olemasolu korral ka Euroopa statistika kasutamine on oluline modelleerimise ja prognooside lähtestsenaariumi arvutamiseks. Euroopa statistika kasutamine võimaldab paremini võrrelda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades kasutatud andmeid ja prognoose.

| (12) | Lõplik lõimitud riiklik energia- ja kliimakava peab sisaldama kõiki määruse (EL) 2018/1999 I lisas esitatud üksikasju. Seoses sellega tuleks hinnata kavandatud poliitikasuundade ja meetmete makromajanduslikku mõju ja niivõrd, kui see on võimalik, mõju tervisele, keskkonnale, tööhõivele ja haridusele ning oskustele ja sotsiaalmõju. Lõpliku lõimitud riikliku kliima- ja energiakava ettevalmistamisse tuleb kaasata avalikkus ja muud sidusrühmad. Neid ja muid üksikasju on kirjeldatud käesoleva soovitusega koos avaldatud talituste töödokumendis (6). |
| --- | --- |

(12)

Lõplik lõimitud riiklik energia- ja kliimakava peab sisaldama kõiki määruse (EL) 2018/1999 I lisas esitatud üksikasju. Seoses sellega tuleks hinnata kavandatud poliitikasuundade ja meetmete makromajanduslikku mõju ja niivõrd, kui see on võimalik, mõju tervisele, keskkonnale, tööhõivele ja haridusele ning oskustele ja sotsiaalmõju. Lõpliku lõimitud riikliku kliima- ja energiakava ettevalmistamisse tuleb kaasata avalikkus ja muud sidusrühmad. Neid ja muid üksikasju on kirjeldatud käesoleva soovitusega koos avaldatud talituste töödokumendis (6).

| (13) | Lõplikus kavas peaks Sloveenia kinnitama, et kõikide mõõtmete puhul on käsitletud kõiki projektis esitamata jäetud elemente, nt olemasolevate meetmete stsenaarium, mõjuhinnang ja investeerimisvajadused. Tuleks arvesse võtta olemasolevate ja kavandatud poliitikasuundade ja meetmete omavahelist seost, täpsemalt järgmist: CO2-heite vähendamise, energiajulgeoleku ja energia siseturu mõõtme koostoime energiatõhususe esikohale seadmise põhimõttega. Lõplikus kavas tuleks käsitleda ka selliseid olulisi elemente nagu hinnang selle kohta, kas olemasoleva poliitikaga tagatakse fossiilkütuste väiksem kasutamine energeetikasektoris, ning teave energiaturu toimimise kohta. Teadustegevuse, innovatsiooni ja konkurentsivõime mõõtme all seatud eesmärgid peavad toetama muude energialiidu mõõtmete jaoks kavandatud jõupingutusi. |
| --- | --- |

(13)

Lõplikus kavas peaks Sloveenia kinnitama, et kõikide mõõtmete puhul on käsitletud kõiki projektis esitamata jäetud elemente, nt olemasolevate meetmete stsenaarium, mõjuhinnang ja investeerimisvajadused. Tuleks arvesse võtta olemasolevate ja kavandatud poliitikasuundade ja meetmete omavahelist seost, täpsemalt järgmist: CO2-heite vähendamise, energiajulgeoleku ja energia siseturu mõõtme koostoime energiatõhususe esikohale seadmise põhimõttega. Lõplikus kavas tuleks käsitleda ka selliseid olulisi elemente nagu hinnang selle kohta, kas olemasoleva poliitikaga tagatakse fossiilkütuste väiksem kasutamine energeetikasektoris, ning teave energiaturu toimimise kohta. Teadustegevuse, innovatsiooni ja konkurentsivõime mõõtme all seatud eesmärgid peavad toetama muude energialiidu mõõtmete jaoks kavandatud jõupingutusi.

| (14) | Lõplikule lõimitud riiklikule kliima- ja energiakavale tuleks kasuks, kui esitataks põhjalik analüüs selle kohta, milline on vähese CO2-heitega tehnoloogialahenduste sektori praegune seisund üleilmsel turul, tuues välja konkurentsivõimelised ja võimalikud probleemsed valdkonnad. Soovitatav oleks esitada sellekohased mõõdetavad eesmärgid ning nende saavutamiseks ette nähtud poliitikasuunad ja meetmed ning asjakohased ettevõtlus-, tööstus- ja hariduspoliitika seosed. Lõplikule lõimitud riiklikule kliima- ja energiakavale tuleks ka kasuks, kui sellest nähtuks suurem seos ringmajandusega, rõhutades sealset kasvuhoonegaaside heite vähendamise potentsiaali. |
| --- | --- |

(14)

Lõplikule lõimitud riiklikule kliima- ja energiakavale tuleks kasuks, kui esitataks põhjalik analüüs selle kohta, milline on vähese CO2-heitega tehnoloogialahenduste sektori praegune seisund üleilmsel turul, tuues välja konkurentsivõimelised ja võimalikud probleemsed valdkonnad. Soovitatav oleks esitada sellekohased mõõdetavad eesmärgid ning nende saavutamiseks ette nähtud poliitikasuunad ja meetmed ning asjakohased ettevõtlus-, tööstus- ja hariduspoliitika seosed. Lõplikule lõimitud riiklikule kliima- ja energiakavale tuleks ka kasuks, kui sellest nähtuks suurem seos ringmajandusega, rõhutades sealset kasvuhoonegaaside heite vähendamise potentsiaali.

| (15) | Komisjon on Sloveeniale antud soovitustes lähtunud Sloveenia esitatud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektile antud hinnangust, mis avaldatakse koos käesoleva soovitusega, (7) |
| --- | --- |

(15)

Komisjon on Sloveeniale antud soovitustes lähtunud Sloveenia esitatud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektile antud hinnangust, mis avaldatakse koos käesoleva soovitusega, (7)

SOOVITAB SLOVEENIAL TEHA JÄRGMIST:

| 1. | Täpsustada kulutõhusaid täiendavaid poliitikasuundi ja meetmeid, eelkõige hoonete puhul, võttes arvesse heitkogustega kauplemise süsteemi mittekuuluvates sektorites saavutada tulenevat kasvuhoonegaaside vähendamise eesmärki (–15 % võrreldes 2005. aastaga) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusest (EL) 2018/841 (8) tulenevat kohustust, mille kohaselt maakasutusest, maakasutuse muutusest ja metsandusest pärit heitkogused ei oleks suuremad kui sidujates seotud heitkogused. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Suurendada liidu 2030. aasta taastuvenergia eesmärgi saavutamiseks antavat panust märkimisväärselt, s.o suurendada Sloveenias taastuvenergia osakaalu vähemalt 37 %ni aastaks 2030, nagu on märgitud määruse (EL) 2018/1999 II lisas esitatud valemis, olles nõuetekohaselt arvesse võtnud asjaomaseid tingimusi ja riiklikke piiranguid. Lisada lõplikku lõimitud riiklikku energia- ja kliimakavva soovituslik trajektoor, mis määruse (EL) 2018/1999 artikli 4 punkti a alapunkti 2 kohaselt hõlmab kõiki võrdlustasemeid, vastavalt taastuvenergia osakaalule, pidades silmas vajadust suurendada jõupingutusi selle eesmärgi ühiseks saavutamiseks. Esitada üksikasjalikud arvuliselt väljendatud poliitikasuunad ja meetmed, mis on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2018/2001 (9) sätestatud kohustustega ning võimaldavad kõnealuse panuse õigel ajal ja kulutõhusalt saavutada. Tagada, et 2020. aasta taastuvenergiaeesmärk, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/28/EÜ (10) I lisas, täidetaks täielikult ja oleks alates 2021. aastast edasiseks lähtealuseks, ning selgitada, kuidas riik kavatseb sellise lähtealuse saavutada ja seda säilitada. Suurendada jõupingutusi kütte- ja jahutussektoris, et täita direktiivi (EL) 2018/2001 artiklist 23 tulenev soovituslik eesmärk ja kõnealuse direktiivi artiklist 25 tulenev transpordisektori eesmärk. Esitada konkreetsed meetmed haldusmenetluste lihtsustamise ning oma tarbeks toodetavat taastuvenergiat ja taastuvenergiakogukondi hõlmavate tugiraamistike kohta kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artiklitega 21 ja 22. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Seada märgatavalt kõrgem eesmärk primaarenergia tarbimise vähendamisele aastaks 2030, pidades silmas asjaolu, et liidus 2030. aastaks seatud energiatõhususeesmärgi saavutamiseks on vaja rohkem pingutada. Esitada antav panus energia lõpptarbimisena. Teha ettepanek selliste poliitikasuundade ja meetmete kohta, mis aitaksid energiasäästu aastaks 2030 veelgi suurendada. Esitada poliitika ja meetmed terveks ajavahemikuks 2021–2030, sh nende mõju oodatavale energiasäästule, ja rakendamise ajakava. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Määrata kindlaks meetmed, millega toetatakse selliste energiajulgeoleku eesmärkide saavutamist nagu energiasüsteemi mitmekesistamine ja selle sõltuvuse vähendamine, sealhulgas süsteemi paindlikkuse tagamise meetmed. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Sõnastada täpselt turgude lõimimise tulevikueesmärgid, eelkõige meetmed konkurentsivõimelisemate hulgi- ja jaemüügiturgude arendamiseks. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Selgitada riiklikke ja rahastamiseesmärke teadustegevuse, innovatsiooni ja konkurentsivõime valdkonnas (eelkõige seoses energialiiduga), mida on vaja saavutada ajavahemikus 2023–2030, nii et need eesmärgid oleksid hõlpsalt mõõdetavad ning toetaksid lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas muude mõõtmete jaoks seatud eesmärkide täitmist. Toetada nende eesmärkide saavutamist konkreetsete ja piisavate poliitikasuundade ja meetmetega, sealhulgas teiste liikmesriikidega koos välja töötatavate suundade ja meetmetega, näiteks energiatehnoloogia strateegilise kava kaudu. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Korraldada põhjalik konsultatsioon naaberriikide ja teiste liikmesriikidega, et edendada energialiidu eesmärkide kuluoptimaalset saavutamist. Kaaluda veelgi kooskõlastatud energia- ja kliimapoliitika piiriülest potentsiaali ja selle makromajanduslikke aspekte, eelkõige Aadria mere piirkonnas, et vähendada piirkonna süsinikujalajälge ja võtta kasutusele ökosüsteemipõhine lähenemisviis. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Anda üldülevaade investeeringutest, mida on vaja majanduse moderniseerimiseks energia- ja kliimaeesmärkide saavutamise kaudu, ning üldhinnang investeeringute allikatele, sealhulgas asjakohasele rahastamisele riigi, piirkonna ja liidu tasandil. Samuti kaaluda rahastamisallikana heitkoguste kulutõhusat loovutamist teistele liikmesriikidele Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/842 (11) alusel. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Loetleda kõik energiatoetused, sealhulgas eelkõige fossiilkütuste toetused, ning nende järkjärguliseks kõrvaldamiseks võetud meetmed ja koostatud kavad. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Täiendada analüüsi teabega, milline on seos õhukvaliteeti ja õhkuheidet käsitleva poliitikaga, lisades täpsemad arvandmed kavandatud poliitikasuundade ja meetmete alusel prognoositud õhusaasteainete heite kohta. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Paremini lõimida kavva ausa ja õiglase ülemineku aspektid ning eelkõige täpsustada kavandatud eesmärkide, poliitikasuundade ja meetmete mõju sotsiaalvaldkonnale, tööhõivele ja oskustele, eriti seoses kavaga järk-järgult lõpetada kivisöe kasutamine elektritootmises. Töötada välja täpsem energiaostuvõimetuse probleemi lahendamise kord, sealhulgas täpsustades hinnangut vastavalt määrusele (EL) 2018/1999. |
| --- | --- |

11.

Brüssel, 18. juuni 2019

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Miguel ARIAS CAÑETE

---

(1)  ELT L 328, 21.12.2018, lk 1.

1

(2)  SWD(2019) 271.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiiv 2012/27/EL, milles käsitletakse energiatõhusust, muudetakse direktiive 2009/125/EÜ ja 2010/30/EL ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2004/8/EÜ ja 2006/32/EÜ (ELT L 315, 14.11.2012, lk 1).

3

(4)  SWD (2019) 1023 final.

4

(5)  COM (2019) 524 final, 5. juuni 2019.

5

(6)  SWD(2019) 271.

6

(7)  SWD(2019) 271.

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta määrus (EL) 2018/841, millega lisatakse maakasutusest, maakasutuse muutusest ja metsandusest tulenev kasvuhoonegaaside heide ja sellest tulenevate kasvuhoonegaaside sidumine 2030. aasta kliima- ja energiapoliitika raamistikku ning millega muudetakse määrust (EL) nr 525/2013 ja otsust nr 529/2013/EL (ELT L 156, 19.6.2018, lk 1).

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/2001 taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (ELT L 328, 21.12.2018, lk 82).

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/28/EÜ taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta ning direktiivide 2001/77/EÜ ja 2003/30/EÜ muutmise ja hilisema kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 140, 5.6.2009, lk 16).

10

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta määrus (EL) 2018/842, milles käsitletakse liikmesriikide kohustust vähendada kasvuhoonegaaside heidet aastatel 2021–2030, millega panustatakse kliimameetmetesse, et täita Pariisi kokkuleppega võetud kohustused, ning millega muudetakse määrust (EL) nr 525/2013 (ELT L 156, 19.6.2018, lk 26).

11

---

| 3.9.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/96 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/96

---

KOMISJONI SOOVITUS,

18. juuni 2019,

Slovakkia lõimitud riikliku energia- ja kliimakava (2021–2030) projekti kohta

(2019/C 297/25)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta määrust (EL) 2018/1999, milles käsitletakse energialiidu ja kliimameetmete juhtimist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 663/2009 ja (EÜ) nr 715/2009, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/22/EÜ, 98/70/EÜ, 2009/31/EÜ, 2009/73/EÜ, 2010/31/EL, 2012/27/EL ja 2013/30/EL ning nõukogu direktiive 2009/119/EÜ ja (EL) 2015/652 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 525/2013, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peavad liikmesriigid esitama komisjonile ajavahemikku 2021–2030 hõlmava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kooskõlas kõnealuse määruse artikli 3 lõikega 1 ja I lisaga. Esimesed lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektid tuli esitada 31. detsembriks 2018. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peavad liikmesriigid esitama komisjonile ajavahemikku 2021–2030 hõlmava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kooskõlas kõnealuse määruse artikli 3 lõikega 1 ja I lisaga. Esimesed lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektid tuli esitada 31. detsembriks 2018.

| (2) | Slovakkia esitas oma lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti 21. jaanuaril 2019. Selle kava projekti esitamisega algab komisjoni ja liikmesriikide vahelise järkjärgulise protsessi esimene etapp, et kõnealused energia- ja kliimakavad lõplikult vormistada ja seejärel ellu rakendada. |
| --- | --- |

(2)

Slovakkia esitas oma lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti 21. jaanuaril 2019. Selle kava projekti esitamisega algab komisjoni ja liikmesriikide vahelise järkjärgulise protsessi esimene etapp, et kõnealused energia- ja kliimakavad lõplikult vormistada ja seejärel ellu rakendada.

| (3) | Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peab komisjon hindama lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade projekte. Komisjon hindas põhjalikult Slovakkia lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti ning võttis seejuures arvesse määruse (EL) 2018/1999 asjakohaseid sätteid. Kõnealune hinnang (2) avaldatakse koos käesoleva soovitusega. Allpool esitatud soovitused põhinevad sellel hinnangul. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peab komisjon hindama lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade projekte. Komisjon hindas põhjalikult Slovakkia lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti ning võttis seejuures arvesse määruse (EL) 2018/1999 asjakohaseid sätteid. Kõnealune hinnang (2) avaldatakse koos käesoleva soovitusega. Allpool esitatud soovitused põhinevad sellel hinnangul.

| (4) | Eelkõige käsitletakse komisjoni soovitustes järgmist: i) eesmärkide ja panuste ulatuslikkus, et ühiselt saavutada energialiidu eesmärgid, eriti liidu 2030. aasta taastuvenergia- ja energiatõhususeesmärgid, samuti elektrivõrkude omavahelise ühendatuse tase, mille liikmesriik on 2030. aastaks eesmärgiks seadnud; ii) liikmesriikide ja liidu tasandi eesmärkidega seotud poliitikasuunad ja meetmed ning muud poliitikasuunad ja meetmed, mis võivad piiriüleselt asjakohased olla; iii) täiendavad poliitikasuunad ja meetmed, mida võidakse nõuda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades; iv) lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas esitatud olemasolevate ning kavandatud poliitikasuundade ja meetmete koostoime ja järjepidevus energialiidu ühe mõõtme ning eri mõõtmete piires. |
| --- | --- |

(4)

Eelkõige käsitletakse komisjoni soovitustes järgmist: i) eesmärkide ja panuste ulatuslikkus, et ühiselt saavutada energialiidu eesmärgid, eriti liidu 2030. aasta taastuvenergia- ja energiatõhususeesmärgid, samuti elektrivõrkude omavahelise ühendatuse tase, mille liikmesriik on 2030. aastaks eesmärgiks seadnud; ii) liikmesriikide ja liidu tasandi eesmärkidega seotud poliitikasuunad ja meetmed ning muud poliitikasuunad ja meetmed, mis võivad piiriüleselt asjakohased olla; iii) täiendavad poliitikasuunad ja meetmed, mida võidakse nõuda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades; iv) lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas esitatud olemasolevate ning kavandatud poliitikasuundade ja meetmete koostoime ja järjepidevus energialiidu ühe mõõtme ning eri mõõtmete piires.

| (5) | Soovituste väljatöötamisel võttis komisjon ühelt poolt arvesse vajadust liita kõigi liikmesriikide kavandatud arvulised panused, et hinnata eesmärki liidu tasandil, ning teiselt poolt vajadust anda asjaomasele liikmesriigile piisavalt aega võtta komisjoni soovitusi nõuetekohaselt arvesse enne oma riikliku kava lõplikku vormistamist. |
| --- | --- |

(5)

Soovituste väljatöötamisel võttis komisjon ühelt poolt arvesse vajadust liita kõigi liikmesriikide kavandatud arvulised panused, et hinnata eesmärki liidu tasandil, ning teiselt poolt vajadust anda asjaomasele liikmesriigile piisavalt aega võtta komisjoni soovitusi nõuetekohaselt arvesse enne oma riikliku kava lõplikku vormistamist.

| (6) | Komisjoni soovitused liikmesriikide taastuvenergiaeesmärkide kohta põhinevad määruse (EL) 2018/1999 II lisas esitatud valemil, mis tugineb objektiivsetele kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(6)

Komisjoni soovitused liikmesriikide taastuvenergiaeesmärkide kohta põhinevad määruse (EL) 2018/1999 II lisas esitatud valemil, mis tugineb objektiivsetele kriteeriumidele.

| (7) | Energiatõhususalaste soovituste puhul on komisjon lähtunud hinnangust, mis on antud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektis esitatud riiklike eesmärkide ulatusele võrreldes liidu tasandi eesmärkide saavutamiseks vajalike ühiste jõupingutustega, võttes vajaduse korral arvesse teavet riigi konkreetse eripära kohta. Riikide lõplik panus energiatõhususse peaks kajastama nende kulutõhusa energiasäästu potentsiaali ning seda peaks toetama kindla, pikaajalise hoonete renoveerimise strateegiaga ja sellekohaste meetmetega, et täita Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/27/EL (3) artiklist 7 tulenevaid kohustusi. Samuti peaksid liikmesriigid tõendama, et on nõuetekohaselt võtnud arvesse energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet, ja selgitama täpsemalt, kuidas aitab energiatõhusus kulutõhusalt saavutada riigi eesmärgid kujundada välja vähese CO2-heitega konkurentsivõimeline majandus, tagada energiavarustuskindlus ning leida lahendus energiaostuvõimetuse probleemile. |
| --- | --- |

(7)

Energiatõhususalaste soovituste puhul on komisjon lähtunud hinnangust, mis on antud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektis esitatud riiklike eesmärkide ulatusele võrreldes liidu tasandi eesmärkide saavutamiseks vajalike ühiste jõupingutustega, võttes vajaduse korral arvesse teavet riigi konkreetse eripära kohta. Riikide lõplik panus energiatõhususse peaks kajastama nende kulutõhusa energiasäästu potentsiaali ning seda peaks toetama kindla, pikaajalise hoonete renoveerimise strateegiaga ja sellekohaste meetmetega, et täita Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/27/EL (3) artiklist 7 tulenevaid kohustusi. Samuti peaksid liikmesriigid tõendama, et on nõuetekohaselt võtnud arvesse energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet, ja selgitama täpsemalt, kuidas aitab energiatõhusus kulutõhusalt saavutada riigi eesmärgid kujundada välja vähese CO2-heitega konkurentsivõimeline majandus, tagada energiavarustuskindlus ning leida lahendus energiaostuvõimetuse probleemile.

| (8) | Vastavalt juhtimismäärusele peavad liikmesriigid andma üldülevaate investeeringutest, mis on vajalikud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektis esitatud eesmärkide ja panuste saavutamiseks, ning üldhinnangu nende investeeringute allikate kohta. Lõimitud riiklikud energia- ja kliimakavad peaksid tagama riikide poliitikasuundade ja meetmete läbipaistvuse ja prognoositavuse ning seega investeerimiskindluse. |
| --- | --- |

(8)

Vastavalt juhtimismäärusele peavad liikmesriigid andma üldülevaate investeeringutest, mis on vajalikud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektis esitatud eesmärkide ja panuste saavutamiseks, ning üldhinnangu nende investeeringute allikate kohta. Lõimitud riiklikud energia- ja kliimakavad peaksid tagama riikide poliitikasuundade ja meetmete läbipaistvuse ja prognoositavuse ning seega investeerimiskindluse.

| (9) | Samal ajal on komisjon Euroopa 2018.–2019. poolaasta ühe osana tähelepanelikult keskendunud liikmesriikide energia- ja kliimapoliitikaga seotud investeerimisvajadustele. Euroopa poolaasta raames on komisjon käsitlenud seda küsimust 2019. aasta aruandes Slovakkia kohta (4) ja komisjoni soovituses, mis käsitleb nõukogu soovitust Slovakkiale (5). Lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade projektide hindamisel võttis komisjon arvesse Euroopa poolaasta raames tehtud viimaseid järeldusi ja antud soovitusi. Komisjoni soovitused täiendavad Euroopa poolaasta raames esitatud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi. Ühtlasi peaksid liikmesriigid tagama, et nende lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas võetakse arvesse Euroopa poolaasta raames antud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi. |
| --- | --- |

(9)

Samal ajal on komisjon Euroopa 2018.–2019. poolaasta ühe osana tähelepanelikult keskendunud liikmesriikide energia- ja kliimapoliitikaga seotud investeerimisvajadustele. Euroopa poolaasta raames on komisjon käsitlenud seda küsimust 2019. aasta aruandes Slovakkia kohta (4) ja komisjoni soovituses, mis käsitleb nõukogu soovitust Slovakkiale (5). Lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade projektide hindamisel võttis komisjon arvesse Euroopa poolaasta raames tehtud viimaseid järeldusi ja antud soovitusi. Komisjoni soovitused täiendavad Euroopa poolaasta raames esitatud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi. Ühtlasi peaksid liikmesriigid tagama, et nende lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas võetakse arvesse Euroopa poolaasta raames antud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi.

| (10) | Peale selle peab liikmesriik vastavalt juhtimismäärusele võtma nõuetekohaselt arvesse kõiki soovitusi, mis komisjon on andnud 31. detsembriks 2019 esitatava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kohta, ja kui asjaomane liikmesriik ei järgi soovitust või suurt osa sellest, peaks liikmesriik esitama ja avalikustama selle põhjused. |
| --- | --- |

(10)

Peale selle peab liikmesriik vastavalt juhtimismäärusele võtma nõuetekohaselt arvesse kõiki soovitusi, mis komisjon on andnud 31. detsembriks 2019 esitatava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kohta, ja kui asjaomane liikmesriik ei järgi soovitust või suurt osa sellest, peaks liikmesriik esitama ja avalikustama selle põhjused.

| (11) | Vastavalt asjaoludele peaksid liikmesriigid esitama oma lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas ning järgmiste aastate ajakohastatud versioonides need samad andmed, mis nad esitavad Eurostatile või Euroopa Keskkonnaametile. Ühtede ja samade allikate ning olemasolu korral ka Euroopa statistika kasutamine on oluline modelleerimise ja prognooside lähtestsenaariumi arvutamiseks. Euroopa statistika kasutamine võimaldab paremini võrrelda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades kasutatud andmeid ja prognoose. |
| --- | --- |

(11)

Vastavalt asjaoludele peaksid liikmesriigid esitama oma lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas ning järgmiste aastate ajakohastatud versioonides need samad andmed, mis nad esitavad Eurostatile või Euroopa Keskkonnaametile. Ühtede ja samade allikate ning olemasolu korral ka Euroopa statistika kasutamine on oluline modelleerimise ja prognooside lähtestsenaariumi arvutamiseks. Euroopa statistika kasutamine võimaldab paremini võrrelda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades kasutatud andmeid ja prognoose.

| (12) | Lõplik lõimitud riiklik energia- ja kliimakava peab sisaldama kõiki määruse (EL) 2018/1999 I lisas esitatud üksikasju. Seoses sellega tuleks hinnata kavandatud poliitikasuundade ja meetmete makromajanduslikku mõju ja niivõrd, kui see on võimalik, mõju tervisele, keskkonnale, tööhõivele ja haridusele ning oskustele ja sotsiaalmõju. Lõpliku lõimitud riikliku kliima- ja energiakava ettevalmistamisse tuleb kaasata avalikkus ja muud sidusrühmad. Neid ja muid üksikasju on kirjeldatud käesoleva soovitusega koos avaldatud talituste töödokumendis (6). |
| --- | --- |

(12)

Lõplik lõimitud riiklik energia- ja kliimakava peab sisaldama kõiki määruse (EL) 2018/1999 I lisas esitatud üksikasju. Seoses sellega tuleks hinnata kavandatud poliitikasuundade ja meetmete makromajanduslikku mõju ja niivõrd, kui see on võimalik, mõju tervisele, keskkonnale, tööhõivele ja haridusele ning oskustele ja sotsiaalmõju. Lõpliku lõimitud riikliku kliima- ja energiakava ettevalmistamisse tuleb kaasata avalikkus ja muud sidusrühmad. Neid ja muid üksikasju on kirjeldatud käesoleva soovitusega koos avaldatud talituste töödokumendis (6).

| (13) | Lõplikus kavas tuleks kindlaks määrata eri mõõtmete vahelised seosed ja nende mõõtmete sidusus. Terviklikku lähenemisviisi, mida juba järgiti mitme sidusrühmaga peetud riiklikel energiaostuvõimetust käsitlevatel aruteludel, mille puhul võeti arvesse siseturu ja energiatõhususe mõõdet, tuleks laiendada kõigile mõõtmetele. Samuti tuleks käsitleda kliimamuutuste mõju energiajulgeoleku riski seisukohast. Teadustegevuse, innovatsiooni ja konkurentsivõime mõõtme all seatud eesmärgid peavad toetama muude energialiidu mõõtmete jaoks kavandatud jõupingutusi. |
| --- | --- |

(13)

Lõplikus kavas tuleks kindlaks määrata eri mõõtmete vahelised seosed ja nende mõõtmete sidusus. Terviklikku lähenemisviisi, mida juba järgiti mitme sidusrühmaga peetud riiklikel energiaostuvõimetust käsitlevatel aruteludel, mille puhul võeti arvesse siseturu ja energiatõhususe mõõdet, tuleks laiendada kõigile mõõtmetele. Samuti tuleks käsitleda kliimamuutuste mõju energiajulgeoleku riski seisukohast. Teadustegevuse, innovatsiooni ja konkurentsivõime mõõtme all seatud eesmärgid peavad toetama muude energialiidu mõõtmete jaoks kavandatud jõupingutusi.

| (14) | Lõplikule lõimitud riiklikule kliima- ja energiakavale tuleks kasuks, kui selles esitataks põhjalik analüüs selle kohta, milline on vähese CO2-heitega tehnoloogialahenduste sektori praegune seisund üleilmsel turul, tuues välja konkurentsivõimelised ja võimalikud probleemsed valdkonnad, märkides edasised eesmärgid ning poliitikasuunad ja meetmed nende saavutamiseks ning esitades asjakohased seosed ettevõtlus- ja tööstuspoliitikaga. Samuti tuleks kasuks, kui sellest nähtuks suurem seos ringmajandusega, rõhutades sealset kasvuhoonegaaside heite vähendamise potentsiaali. |
| --- | --- |

(14)

Lõplikule lõimitud riiklikule kliima- ja energiakavale tuleks kasuks, kui selles esitataks põhjalik analüüs selle kohta, milline on vähese CO2-heitega tehnoloogialahenduste sektori praegune seisund üleilmsel turul, tuues välja konkurentsivõimelised ja võimalikud probleemsed valdkonnad, märkides edasised eesmärgid ning poliitikasuunad ja meetmed nende saavutamiseks ning esitades asjakohased seosed ettevõtlus- ja tööstuspoliitikaga. Samuti tuleks kasuks, kui sellest nähtuks suurem seos ringmajandusega, rõhutades sealset kasvuhoonegaaside heite vähendamise potentsiaali.

| (15) | Komisjon on Slovakkiale antud soovitustes lähtunud Slovakkia esitatud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektile antud hinnangust, mis avaldatakse koos käesoleva soovitusega, (7) |
| --- | --- |

(15)

Komisjon on Slovakkiale antud soovitustes lähtunud Slovakkia esitatud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektile antud hinnangust, mis avaldatakse koos käesoleva soovitusega, (7)

SOOVITAB SLOVAKKIAL TEHA JÄRGMIST:

| 1. | Suurendada liidu 2030. aasta taastuvenergia eesmärgi saavutamiseks antavat panust märkimisväärselt, s.o suurendada Slovakkias taastuvenergia osakaalu vähemalt 24 %ni aastaks 2030, nagu on märgitud määruse (EL) 2018/1999 II lisas esitatud valemis. Lisada lõplikku lõimitud riiklikku energia- ja kliimakavva soovituslik trajektoor, mis määruse (EL) 2018/1999 artikli 4 punkti a alapunkti 2 kohaselt hõlmab kõiki võrdlustasemeid, vastavalt taastuvenergia osakaalule, pidades silmas vajadust suurendada jõupingutusi selle eesmärgi ühiseks saavutamiseks. Esitada üksikasjalikud arvuliselt väljendatud poliitikasuunad ja meetmed, mis on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2018/2001 (8) sätestatud kohustustega ning võimaldavad kõnealuse panuse õigel ajal ja kulutõhusalt saavutada. Suurendada jõupingutusi kütte- ja jahutussektoris, et täita direktiivi (EL) 2018/2001 artiklis 23 esitatud soovituslik eesmärk, ning kehtestada asjakohased meetmed, et täita lõimitud riikliku energia- ja kliimakavas transpordisektorile seatud eesmärk kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikliga 25. Esitada konkreetsed meetmed halduskoormuse vähendamiseks ning oma tarbeks toodetavat taastuvenergiat ja taastuvenergiakogukondi hõlmavate tugiraamistike kohta kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artiklitega 21 ja 22. Esitada täiendavad üksikasjad nende erimeetmete kohta, mille abil tagada biomassitarnete kestlikkus ja biomassi säästev kasutamine energeetikasektoris, pidades silmas biomassi osatähtsust Slovakkia energiaallikate jaotuses, eriti kütte- ja jahutussektoris. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Seada kõrgem eesmärk nii lõpp-a kui ka primaarenergia tarbimise vähendamisele, pidades silmas vajadust teha suuremaid jõupingutusi liidu 2030. aasta energiatõhususeesmärgi saavutamiseks, ning määrata kindlaks täiendavad poliitikasuunad ja meetmed, mis võiksid anda veelgi suuremat energiasäästu aastaks 2030. Esitada osana üksikasjalikumast mõjuhinnangust täpsed arvandmed kavandatavatest poliitikasuundadest ja meetmetest eeldatavasti saadava energiasäästu kohta. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Täpsustada meetmeid, millega toetatakse selliste energiajulgeoleku eesmärkide saavutamist nagu energiasüsteemi mitmekesistamine ja selle sõltuvuse vähendamine, sealhulgas süsteemi paindlikkuse tagamise meetmeid, pikaajaline tuumamaterjalide ja tuumkütusega varustatus, pidades silmas tuumaenergia tootmise võimsuse arengut. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Sõnastada täpselt turgude lõimimise tulevikueesmärgid, eelkõige meetmed konkurentsivõimelisemate hulgi- ja jaemüügiturgude arendamiseks, liikudes sealhulgas täielikult turupõhiste hindade kasutuselevõtu suunas. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Selgitada riiklikke ja rahastamiseesmärke teadustegevuse, innovatsiooni ja konkurentsivõime valdkonnas (eelkõige seoses energialiiduga), mida on vaja saavutada ajavahemikus 2023–2030, nii et need eesmärgid oleksid hõlpsalt mõõdetavad ning toetaksid lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas muude mõõtmete jaoks seatud eesmärkide täitmist. Toetada nende eesmärkide saavutamist konkreetsete ja asjakohaste poliitikasuundade ja meetmetega, sealhulgas teiste liikmesriikidega koos välja töötatavate suundade ja meetmetega, näiteks energiatehnoloogia strateegilise kava kaudu. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Jätkata konsulteerimist naaberliikmesriikidega ja piirkondlikku koostööd Visegrádi rühmas (Tšehhi, Ungari, Poola ja Slovakkia) ning Kesk- ja Kagu-Euroopa energiavõrkude ühendamise kõrgetasemelises töörühmas, samuti sellist kahepoolset koostööd, mida tehakse näiteks Tšehhiga elektrijaotussüsteemide valdkonnas. Piirkondlikes suhetes tuleks keskenduda energia siseturu suuremale lõimimisele, hinnates süsteemi piisavust, süsteemi õiglase ümberkorraldamise küsimusi, CO2-heite vähendamist ning taastuvate energiaallikate kasutamist ja selle mõju energiasüsteemile. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Laiendada investeerimisvajaduste ja -allikate (asjakohane rahastamine riigi, piirkonna ja liidu tasandil) analüüsi, mis hõlmab praegu üksnes energiatõhusust ja teadusuuringuid, ning anda üldhinnang investeeringutele, mida on vaja energia- ja kliimaeesmärkide saavutamiseks. Samuti kaaluda rahastamisallikana heitkoguste kulutõhusat loovutamist teistele liikmesriikidele Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/842 (9) alusel. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Loetleda kõik energiatoetused, sealhulgas eelkõige fossiilkütuste toetused, ning nende järkjärguliseks kõrvaldamiseks võetud meetmed ja koostatud kavad. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Lisada analüüs selle kohta, milline on koostoime õhukvaliteeti ja õhkuheidet käsitlevate meetmetega, ning kirjeldada mõju õhusaastele eri stsenaariumide korral ja esitada vastavad arvandmed, lisades sellekohase teabe, ning võtta arvesse eri valdkondade omavahelist koostoimet ja kompromisside mõju. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Paremini lõimida kavva ausa ja õiglase ülemineku aspektid ning eelkõige täpsustada kavandatud eesmärkide, poliitikasuundade ja meetmete mõju sotsiaalvaldkonnale, tööhõivele ja oskustele. Lõplikus lõimitud riiklikus kliima- ja energiakavas tuleks käsitleda süsteemi ümberkorraldamise mõju Horna Nitra kivisöekaevanduspiirkonna elanikele ning see tuleks seostada valitsuse poolt kõnealuse piirkonna ümberkorraldamiseks ette nähtud tegevuskavaga, samuti tuleks käsitleda energiamahukates sektorites tehtavaid kohandusi. Töötada välja täpsem energiaostuvõimetuse probleemi lahendamise kord, sealhulgas anda sihtotstarbeline hinnang energiaostuvõimetuse probleemile vastavalt määrusele (EL) 2018/1999. |
| --- | --- |

10.

Brüssel, 18. juuni 2019

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Miguel ARIAS CAÑETE

---

(1)  ELT L 328, 21.12.2018, lk 1.

1

(2)  SWD(2019) 274.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiiv 2012/27/EL, milles käsitletakse energiatõhusust, muudetakse direktiive 2009/125/EÜ ja 2010/30/EL ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2004/8/EÜ ja 2006/32/EÜ (ELT L 315, 14.11.2012, lk 1).

3

(4)  SWD (2019) 1024 final.

4

(5)  COM (2019) 525 final, 5. juuni 2019.

5

(6)  SWD(2019) 274.

6

(7)  SWD(2019) 274.

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/2001 taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (ELT L 328, 21.12.2018, lk 82).

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta määrus (EL) 2018/842, milles käsitletakse liikmesriikide kohustust vähendada kasvuhoonegaaside heidet aastatel 2021–2030, millega panustatakse kliimameetmetesse, et täita Pariisi kokkuleppega võetud kohustused, ning millega muudetakse määrust (EL) nr 525/2013 (ELT L 156, 19.6.2018, p. 26).

9

---

| 3.9.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/100 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/100

---

KOMISJONI SOOVITUS,

18. juuni 2019,

Soome lõimitud riikliku energia- ja kliimakava (2021–2030) projekti kohta

(2019/C 297/26)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta määrust (EL) 2018/1999, milles käsitletakse energialiidu ja kliimameetmete juhtimist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 663/2009 ja (EÜ) nr 715/2009, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/22/EÜ, 98/70/EÜ, 2009/31/EÜ, 2009/73/EÜ, 2010/31/EL, 2012/27/EL ja 2013/30/EL ning nõukogu direktiive 2009/119/EÜ ja (EL) 2015/652 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 525/2013, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peavad liikmesriigid esitama komisjonile ajavahemikku 2021–2030 hõlmava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kooskõlas kõnealuse määruse artikli 3 lõikega 1 ja I lisaga. Esimesed lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektid tuli esitada 31. detsembriks 2018. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peavad liikmesriigid esitama komisjonile ajavahemikku 2021–2030 hõlmava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kooskõlas kõnealuse määruse artikli 3 lõikega 1 ja I lisaga. Esimesed lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektid tuli esitada 31. detsembriks 2018.

| (2) | Soome esitas oma lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti 20. detsembril 2018. Selle kavaprojekti esitamisega algab komisjoni ja liikmesriikide vahelise järkjärgulise protsessi esimene etapp, et kõnealused energia- ja kliimakavad lõplikult vormistada ja seejärel ellu rakendada. |
| --- | --- |

(2)

Soome esitas oma lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti 20. detsembril 2018. Selle kavaprojekti esitamisega algab komisjoni ja liikmesriikide vahelise järkjärgulise protsessi esimene etapp, et kõnealused energia- ja kliimakavad lõplikult vormistada ja seejärel ellu rakendada.

| (3) | Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peab komisjon hindama lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade projekte. Komisjon hindas põhjalikult Soome lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti ning võttis seejuures arvesse määruse (EL) 2018/1999 asjakohaseid sätteid. Kõnealune hinnang (2) avaldatakse koos käesoleva soovitusega. Allpool esitatud soovitused põhinevad sellel hinnangul. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peab komisjon hindama lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade projekte. Komisjon hindas põhjalikult Soome lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti ning võttis seejuures arvesse määruse (EL) 2018/1999 asjakohaseid sätteid. Kõnealune hinnang (2) avaldatakse koos käesoleva soovitusega. Allpool esitatud soovitused põhinevad sellel hinnangul.

| (4) | Eelkõige käsitletakse komisjoni soovitustes järgmist: i) eesmärkide ja panuste ulatuslikkus, et ühiselt saavutada energialiidu eesmärgid, eriti liidu 2030. aasta taastuvenergia- ja energiatõhususeesmärgid, samuti elektrivõrkude omavahelise ühendatuse tase, mille liikmesriik on 2030. aastaks eesmärgiks seadnud; ii) liikmesriikide ja liidu tasandi eesmärkidega seotud poliitikasuunad ja meetmed ning muud poliitikasuunad ja meetmed, mis võivad piiriüleselt asjakohased olla; iii) täiendavad poliitikasuunad ja meetmed, mida võidakse nõuda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades; iv) lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas esitatud olemasolevate ning kavandatud poliitikasuundade ja meetmete koostoime ja järjepidevus energialiidu ühe mõõtme ning eri mõõtmete piires. |
| --- | --- |

(4)

Eelkõige käsitletakse komisjoni soovitustes järgmist: i) eesmärkide ja panuste ulatuslikkus, et ühiselt saavutada energialiidu eesmärgid, eriti liidu 2030. aasta taastuvenergia- ja energiatõhususeesmärgid, samuti elektrivõrkude omavahelise ühendatuse tase, mille liikmesriik on 2030. aastaks eesmärgiks seadnud; ii) liikmesriikide ja liidu tasandi eesmärkidega seotud poliitikasuunad ja meetmed ning muud poliitikasuunad ja meetmed, mis võivad piiriüleselt asjakohased olla; iii) täiendavad poliitikasuunad ja meetmed, mida võidakse nõuda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades; iv) lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas esitatud olemasolevate ning kavandatud poliitikasuundade ja meetmete koostoime ja järjepidevus energialiidu ühe mõõtme ning eri mõõtmete piires.

| (5) | Soovituste väljatöötamisel võttis komisjon ühelt poolt arvesse vajadust liita kõigi liikmesriikide kavandatud arvulised panused, et hinnata eesmärki liidu tasandil, ning teiselt poolt vajadust anda asjaomasele liikmesriigile piisavalt aega võtta komisjoni soovitusi nõuetekohaselt arvesse enne oma lõimitud riikliku energia- ja kliimakava lõplikku vormistamist. |
| --- | --- |

(5)

Soovituste väljatöötamisel võttis komisjon ühelt poolt arvesse vajadust liita kõigi liikmesriikide kavandatud arvulised panused, et hinnata eesmärki liidu tasandil, ning teiselt poolt vajadust anda asjaomasele liikmesriigile piisavalt aega võtta komisjoni soovitusi nõuetekohaselt arvesse enne oma lõimitud riikliku energia- ja kliimakava lõplikku vormistamist.

| (6) | Komisjoni soovitused liikmesriikide taastuvenergiaeesmärkide kohta põhinevad määruse (EL) 2018/1999 II lisas esitatud valemil, mis tugineb objektiivsetele kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(6)

Komisjoni soovitused liikmesriikide taastuvenergiaeesmärkide kohta põhinevad määruse (EL) 2018/1999 II lisas esitatud valemil, mis tugineb objektiivsetele kriteeriumidele.

| (7) | Energiatõhususalaste soovituste puhul on komisjon lähtunud hinnangust, mis on antud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektides esitatud riiklike eesmärkide ulatusele võrreldes liidu tasandi eesmärkide saavutamiseks vajalike ühiste jõupingutustega, võttes vajaduse korral arvesse teavet riigi konkreetse eripära kohta. Riikide lõplik panus energiatõhususse peaks kajastama nende kulutõhusa energiasäästu potentsiaali ning seda peaks toetama kindla, pikaajalise hoonete renoveerimise strateegiaga ja sellekohaste meetmetega, et täita Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/27/EL (3) artiklist 7 tulenevaid kohustusi. Samuti peaksid liikmesriigid tõendama, et on nõuetekohaselt võtnud arvesse esimest energiatõhususe põhimõtet, ja selgitama täpsemalt, kuidas aitab energiatõhusus kulutõhusalt saavutada riigi eesmärgid kujundada välja vähese CO2-sisaldusega konkurentsivõimeline majandus, tagada energiavarustuskindlus ning leida lahendus energiaostuvõimetuse probleemile. |
| --- | --- |

(7)

Energiatõhususalaste soovituste puhul on komisjon lähtunud hinnangust, mis on antud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektides esitatud riiklike eesmärkide ulatusele võrreldes liidu tasandi eesmärkide saavutamiseks vajalike ühiste jõupingutustega, võttes vajaduse korral arvesse teavet riigi konkreetse eripära kohta. Riikide lõplik panus energiatõhususse peaks kajastama nende kulutõhusa energiasäästu potentsiaali ning seda peaks toetama kindla, pikaajalise hoonete renoveerimise strateegiaga ja sellekohaste meetmetega, et täita Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/27/EL (3) artiklist 7 tulenevaid kohustusi. Samuti peaksid liikmesriigid tõendama, et on nõuetekohaselt võtnud arvesse esimest energiatõhususe põhimõtet, ja selgitama täpsemalt, kuidas aitab energiatõhusus kulutõhusalt saavutada riigi eesmärgid kujundada välja vähese CO2-sisaldusega konkurentsivõimeline majandus, tagada energiavarustuskindlus ning leida lahendus energiaostuvõimetuse probleemile.

| (8) | Vastavalt juhtimismäärusele peavad liikmesriigid andma üldülevaate investeeringutest, mis on vajalikud lõimitud riiklikus energia- ja kliimakava projektis esitatud eesmärkide ja panuste saavutamiseks, ning üldhinnangu nende investeeringute allikate kohta. Lõimitud riiklikud energia- ja kliimakavad peaksid tagama riikide poliitikasuundade ja meetmete läbipaistvuse ja prognoositavuse ning seega investeerimiskindluse. |
| --- | --- |

(8)

Vastavalt juhtimismäärusele peavad liikmesriigid andma üldülevaate investeeringutest, mis on vajalikud lõimitud riiklikus energia- ja kliimakava projektis esitatud eesmärkide ja panuste saavutamiseks, ning üldhinnangu nende investeeringute allikate kohta. Lõimitud riiklikud energia- ja kliimakavad peaksid tagama riikide poliitikasuundade ja meetmete läbipaistvuse ja prognoositavuse ning seega investeerimiskindluse.

| (9) | Samal ajal on komisjon Euroopa 2018.–2019. poolaasta ühe osana tähelepanelikult keskendunud liikmesriikide energia- ja kliimapoliitikaga seotud investeeringute vajadustele. Euroopa poolaasta raames on komisjon käsitlenud seda küsimust 2019. aasta aruandes Soome kohta (4) ja komisjoni soovituses, mis käsitleb nõukogu soovitust Soomele (5). Lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektide hindamisel võttis komisjon arvesse Euroopa poolaasta raames tehtud viimaseid järeldusi ja antud soovitusi. Komisjoni soovitused täiendavad Euroopa poolaasta raames esitatud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi. Ühtlasi peaksid liikmesriigid tagama, et nende lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas võetakse arvesse Euroopa poolaasta raames antud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi. |
| --- | --- |

(9)

Samal ajal on komisjon Euroopa 2018.–2019. poolaasta ühe osana tähelepanelikult keskendunud liikmesriikide energia- ja kliimapoliitikaga seotud investeeringute vajadustele. Euroopa poolaasta raames on komisjon käsitlenud seda küsimust 2019. aasta aruandes Soome kohta (4) ja komisjoni soovituses, mis käsitleb nõukogu soovitust Soomele (5). Lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektide hindamisel võttis komisjon arvesse Euroopa poolaasta raames tehtud viimaseid järeldusi ja antud soovitusi. Komisjoni soovitused täiendavad Euroopa poolaasta raames esitatud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi. Ühtlasi peaksid liikmesriigid tagama, et nende lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas võetakse arvesse Euroopa poolaasta raames antud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi.

| (10) | Peale selle peab liikmesriik vastavalt juhtimismäärusele võtma nõuetekohaselt arvesse kõiki soovitusi, mis komisjon on andnud 31. detsembriks 2019 esitatava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kohta, ja kui asjaomane liikmesriik ei järgi soovitust või suurt osa sellest, peaks liikmesriik esitama ja avalikustama selle põhjused. |
| --- | --- |

(10)

Peale selle peab liikmesriik vastavalt juhtimismäärusele võtma nõuetekohaselt arvesse kõiki soovitusi, mis komisjon on andnud 31. detsembriks 2019 esitatava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kohta, ja kui asjaomane liikmesriik ei järgi soovitust või suurt osa sellest, peaks liikmesriik esitama ja avalikustama selle põhjused.

| (11) | Vastavalt asjaoludele peaksid liikmesriigid esitama oma lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas ning järgmiste aastate ajakohastatud versioonides need samad andmed, mis nad esitavad Eurostatile või Euroopa Keskkonnaametile. Ühtede ja samade allikate ning olemasolu korral ka Euroopa statistika kasutamine on oluline modelleerimise ja prognooside lähtestsenaariumi arvutamiseks. Euroopa statistika kasutamine võimaldab paremini võrrelda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades kasutatud andmeid ja prognoose. |
| --- | --- |

(11)

Vastavalt asjaoludele peaksid liikmesriigid esitama oma lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas ning järgmiste aastate ajakohastatud versioonides need samad andmed, mis nad esitavad Eurostatile või Euroopa Keskkonnaametile. Ühtede ja samade allikate ning olemasolu korral ka Euroopa statistika kasutamine on oluline modelleerimise ja prognooside lähtestsenaariumi arvutamiseks. Euroopa statistika kasutamine võimaldab paremini võrrelda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades kasutatud andmeid ja prognoose.

| (12) | Lõplik lõimitud riiklik energia- ja kliimakava peab sisaldama kõiki määruse (EL) 2018/1999 I lisas esitatud üksikasju. Seoses sellega tuleks hinnata kavandatud poliitikasuundade ja meetmete makromajanduslikku mõju ja niivõrd, kui see on võimalik, mõju tervisele, keskkonnale, tööhõivele ja haridusele ning oskustele ja sotsiaalmõju. Lõpliku lõimitud riikliku kliima- ja energiakava ettevalmistamisse tuleb kaasata avalikkus ja muud sidusrühmad. Neid ja muid üksikasju on kirjeldatud käesoleva soovitusega koos avaldatud talituste töödokumendis (6). |
| --- | --- |

(12)

Lõplik lõimitud riiklik energia- ja kliimakava peab sisaldama kõiki määruse (EL) 2018/1999 I lisas esitatud üksikasju. Seoses sellega tuleks hinnata kavandatud poliitikasuundade ja meetmete makromajanduslikku mõju ja niivõrd, kui see on võimalik, mõju tervisele, keskkonnale, tööhõivele ja haridusele ning oskustele ja sotsiaalmõju. Lõpliku lõimitud riikliku kliima- ja energiakava ettevalmistamisse tuleb kaasata avalikkus ja muud sidusrühmad. Neid ja muid üksikasju on kirjeldatud käesoleva soovitusega koos avaldatud talituste töödokumendis (6).

| (13) | Soome peaks oma lõplikus kavas arvesse võtma kavandatud poliitikasuundade ja meetmete omavahelist seost, täpsemalt järgmist: CO2-heite vähendamise, energiajulgeoleku ja energia siseturu valdkonna koostoime energiatõhususe esimese põhimõttega, selgitades täpsemalt, kuidas aitab energiatõhusus kulutõhusalt saavutada riigi eesmärgid kujundada välja vähese CO2-sisaldusega konkurentsivõimeline majandus, tagada energiavarustuskindlus ning leida lahendus energiaostuvõimetuse probleemile. Lõplikus kavas on oluline käsitleda ka poliitikasuundi, mida kavandatakse kivisöel töötavate elektrijaamade tegevuse järkjärguliseks lõpetamiseks ja naftakasutuse vähendamiseks ning asendamiseks metsajääkide ja biokütustega, ning taastuvatest energiaallikatest toodetava elektrienergia üha suuremaks kasutuselevõtuks ja elektrivõrkude tugevdamiseks vajalikul määral. Samamoodi peavad teadustegevuse, innovatsiooni ja konkurentsivõime valdkonnas seatud eesmärgid toetama muudes Euroopa Liidu poliitikavaldkondades kavandatud jõupingutusi. |
| --- | --- |

(13)

Soome peaks oma lõplikus kavas arvesse võtma kavandatud poliitikasuundade ja meetmete omavahelist seost, täpsemalt järgmist: CO2-heite vähendamise, energiajulgeoleku ja energia siseturu valdkonna koostoime energiatõhususe esimese põhimõttega, selgitades täpsemalt, kuidas aitab energiatõhusus kulutõhusalt saavutada riigi eesmärgid kujundada välja vähese CO2-sisaldusega konkurentsivõimeline majandus, tagada energiavarustuskindlus ning leida lahendus energiaostuvõimetuse probleemile. Lõplikus kavas on oluline käsitleda ka poliitikasuundi, mida kavandatakse kivisöel töötavate elektrijaamade tegevuse järkjärguliseks lõpetamiseks ja naftakasutuse vähendamiseks ning asendamiseks metsajääkide ja biokütustega, ning taastuvatest energiaallikatest toodetava elektrienergia üha suuremaks kasutuselevõtuks ja elektrivõrkude tugevdamiseks vajalikul määral. Samamoodi peavad teadustegevuse, innovatsiooni ja konkurentsivõime valdkonnas seatud eesmärgid toetama muudes Euroopa Liidu poliitikavaldkondades kavandatud jõupingutusi.

| (14) | Lõplikule lõimitud riiklikule kliima- ja energiakavale tuleks kasuks, kui selles esitatakse põhjalik analüüs selle kohta, milline on vähese CO2-heitega tehnoloogialahenduste praegune seisund üleilmsel turul, tuues välja konkurentsivõimelised ja võimalikud probleemsed valdkonnad, märkides edasised eesmärgid ning poliitikasuunad ja meetmed nende saavutamiseks ning esitades asjakohased seosed ettevõtlus- ja tööstuspoliitika vahel. Samuti tuleks kasuks, kui sellest nähtuks suurem seos ringmajandusega, rõhutades sealset kasvuhoonegaaside heite vähendamise potentsiaali. |
| --- | --- |

(14)

Lõplikule lõimitud riiklikule kliima- ja energiakavale tuleks kasuks, kui selles esitatakse põhjalik analüüs selle kohta, milline on vähese CO2-heitega tehnoloogialahenduste praegune seisund üleilmsel turul, tuues välja konkurentsivõimelised ja võimalikud probleemsed valdkonnad, märkides edasised eesmärgid ning poliitikasuunad ja meetmed nende saavutamiseks ning esitades asjakohased seosed ettevõtlus- ja tööstuspoliitika vahel. Samuti tuleks kasuks, kui sellest nähtuks suurem seos ringmajandusega, rõhutades sealset kasvuhoonegaaside heite vähendamise potentsiaali.

| (15) | Komisjon on Soomele antud soovitustes lähtunud Soome poolt esitatud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektist, mis avaldatakse koos käesoleva soovitusega, (7) |
| --- | --- |

(15)

Komisjon on Soomele antud soovitustes lähtunud Soome poolt esitatud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektist, mis avaldatakse koos käesoleva soovitusega, (7)

SOOVITAB SOOMEL TEHA JÄRGMIST:

| 1. | Täpsustada, kuidas plaanitakse täita Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusest (EL) 2018/841 (8) tulenevat kohustust, mille kohaselt maakasutusest, maakasutuse muutusest ja metsandusest pärit heitkogused ei oleks suuremad kui sidujates seotud heitkogused, võttes arvesse paindlikke võimalusi seoses selliste sektorite heitega, mis kuuluvad jõupingutuste jagamist käsitleva otsuse kohaldamisalasse ning on seotud maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsandusega. Selleks on vaja kohaldada maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse kohta kehtivaid raamatupidamiseeskirju. Esitada arvudes väljendatuna mõju, mida kogu ajavahemikul 2021–2030 avaldavad poliitikasuunad ja meetmed, mis on kavandatud selleks, et saavutada 2030. aastaks kasvuhoonegaaside heite eesmärk –39 % võrreldes 2005. aastaga ELi heitkogustega kauplemise süsteemi mittekuuluvates sektorites tekkiva heite osas. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Suurendada Soome panust liidu 2030. aasta taastuvenergia osakaalu eesmärki, st suurendada Soomes taastuvenergia osakaalu vähemalt 51 %ni aastaks 2030, nagu on märgitud määruse (EL) 2018/1999 II lisas esitatud valemis. Lisada lõplikku lõimitud riiklikku energia- ja kliimakavva soovituslik trajektoor, mis määruse (EL) 2018/1999 artikli 4 punkti a alapunkti 2 kohaselt hõlmab kõiki võrdlustasemeid, vastavalt taastuvenergia osakaalule, pidades silmas vajadust suurendada jõupingutusi selle eesmärgi ühiseks saavutamiseks. Esitada üksikasjalikud arvuliselt väljendatud poliitikasuunad ja meetmed, mis on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2018/2001 (9) sätestatud kohustustega ning võimaldavad kõnealuse panuse õigel ajal ja kulutõhusalt saavutada. Esitada täiendavad üksikasjad nende erimeetmete kohta, mida kavatsetakse võtta selleks, et tagada biomassi pikaajaline säästev kasutamine energeetikasektoris, pidades silmas biomassi osatähtsust Soome energiaallikate jaotuses. Esitada täiendavad üksikasjad oma tarbeks toodetavat taastuvenergiat ja taastuvenergiakogukondi hõlmavate raamistike loomise kohta kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artiklitega 21 ja 22. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kehtestada märgatavalt kõrgem eesmärk lõpp- ja primaarenergia tarbimise vähendamisele aastaks 2030, pidades silmas asjaolu, et liidus 2030. aastaks seatud energiatõhususeesmärgi saavutamiseks on vaja rohkem pingutada. Toetada seda tegevust poliitikasuundade ja meetmetega, mis aitaksid energiasäästu aastaks 2030 veelgi suurendada. Jälgida energiasäästuvõimalusi elamu- ja tööstussektoris ning määrata kindlaks kõige asjakohasemad säästumeetmed. Hinnata sisemajanduse koguprodukti (SKP) eeldatava suurenemise ja sellega kaasneva suurema energiatarbimise põhjuseid ning määrata kindlaks erimeetmed selle mõju leevendamiseks. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Täpsustada meetmeid, millega toetatakse selliste energiajulgeoleku eesmärkide saavutamist nagu energiasüsteemi mitmekesistamine ja selle sõltuvuse vähendamine, sealhulgas süsteemi paindlikkuse tagamise meetmeid, ning strateegiat, millega tagada pikaajaline tuumamaterjalide ja -kütusega varustatus, pidades eelkõige silmas tuumaenergia tootmise võimsuse arengut. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Selgitada täpsemalt riiklikke ja rahastamiseesmärke teadustegevuse, innovatsiooni ja konkurentsivõime valdkonnas (eelkõige seoses energialiiduga), mida on vaja saavutada kuni 2030. aastani, nii et need oleksid hõlpsalt mõõdetavad ning toetaksid lõplikus lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas muudele valdkondadele seatud eesmärkide täitmist. Toetada nende eesmärkide saavutamist konkreetsete ja piisavate poliitikasuundade ja meetmetega, sealhulgas teiste liikmesriikidega koos välja töötatavate suundade ja meetmetega, näiteks Euroopa energiatehnoloogia strateegilise kava kaudu. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Laiendada praegust head piirkondlikku koostööd Põhjamaade (Taani, Soome, Island, Norra ja Rootsi) vahel ka uutesse valdkondadesse ja geograafiliselt, et kaasata sinna ka Balti riigid (Eesti, Läti ja Leedu). Piirkondlikes suhetes tuleks keskenduda energia siseturu ja energiajulgeoleku küsimustele, pidades silmas eesmärki suurendada taastuvatest energiaallikatest toodetava elektri osakaalu elektrisüsteemis ja arvestades seda, et tänu koostööle suureneb elektriimport/-eksport ja vajadus muuta süsteem paindlikumaks. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Loetleda kõik energiatoetused, sealhulgas eelkõige fossiilkütuste toetused, ning võetud ja kavandatud meetmed nende järkjärguliseks kõrvaldamiseks. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Lisada analüüs selle kohta, milline on koostoime õhukvaliteeti ja õhkuheidet käsitlevate meetmetega, ning kirjeldada mõju õhusaastele eri stsenaariumide korral, lisades sellekohase teabe, ning võtta arvesse eri valdkondade omavahelist koostoimet ja kompromisside mõju. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Paremini lõimida kavva ausa ja õiglase ülemineku aspektid ning eelkõige täpsustada kavandatud eesmärkide ning poliitikasuundade ja meetmete mõju sotsiaalvaldkonnale, tööhõivele ja oskustele. |
| --- | --- |

9.

Brüssel, 18. juuni 2019

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Miguel ARIAS CAÑETE

---

(1)  ELT L 328, 21.12.2018, lk 1.

1

(2)  SWD(2019) 276.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiiv 2012/27/EL, milles käsitletakse energiatõhusust, muudetakse direktiive 2009/125/EÜ ja 2010/30/EL ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2004/8/EÜ ja 2006/32/EÜ (ELT L 315, 14.11.2012, lk 1).

3

(4)  SWD (2019) 1025 final.

4

(5)  COM (2019) 526 final, 5. juuni 2019.

5

(6)  SWD(2019) 276.

6

(7)  SWD(2019) 276.

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta määrus (EL) 2018/841, millega lisatakse maakasutusest, maakasutuse muutusest ja metsandusest tulenev kasvuhoonegaaside heide ja sellest tulenevate kasvuhoonegaaside sidumine 2030. aasta kliima- ja energiapoliitika raamistikku ning millega muudetakse määrust (EL) nr 525/2013 ja otsust nr 529/2013/EL (ELT L 156, 19.6.2018, lk 1).

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/2001 taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (ELT L 328, 21.12.2018, lk 82).

9

---

| 3.9.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/104 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/104

---

KOMISJONI SOOVITUS,

18. juuni 2019,

Rootsi lõimitud riikliku energia- ja kliimakava (2021–2030) projekti kohta

(2019/C 297/27)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta määrust (EL) 2018/1999, milles käsitletakse energialiidu ja kliimameetmete juhtimist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 663/2009 ja (EÜ) nr 715/2009, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/22/EÜ, 98/70/EÜ, 2009/31/EÜ, 2009/73/EÜ, 2010/31/EL, 2012/27/EL ja 2013/30/EL ning nõukogu direktiive 2009/119/EÜ ja (EL) 2015/652 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 525/2013, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peavad liikmesriigid esitama komisjonile ajavahemikku 2021–2030 hõlmava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kooskõlas kõnealuse määruse artikli 3 lõikega 1 ja I lisaga. Esimesed lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektid tuli esitada 31. detsembriks 2018. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peavad liikmesriigid esitama komisjonile ajavahemikku 2021–2030 hõlmava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kooskõlas kõnealuse määruse artikli 3 lõikega 1 ja I lisaga. Esimesed lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektid tuli esitada 31. detsembriks 2018.

| (2) | Rootsi esitas oma lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti 17. jaanuaril 2019. Selle kava projekti esitamisega algab komisjoni ja liikmesriikide vahelise järkjärgulise protsessi esimene etapp, et kõnealused energia- ja kliimakavad lõplikult vormistada ja seejärel ellu rakendada. |
| --- | --- |

(2)

Rootsi esitas oma lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti 17. jaanuaril 2019. Selle kava projekti esitamisega algab komisjoni ja liikmesriikide vahelise järkjärgulise protsessi esimene etapp, et kõnealused energia- ja kliimakavad lõplikult vormistada ja seejärel ellu rakendada.

| (3) | Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peab komisjon hindama lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade projekte. Komisjon hindas põhjalikult Rootsi lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti ning võttis seejuures arvesse määruse (EL) 2018/1999 asjakohaseid sätteid. Kõnealune hinnang (2) avaldatakse koos käesoleva soovitusega. Allpool esitatud soovitused põhinevad sellel hinnangul. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peab komisjon hindama lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade projekte. Komisjon hindas põhjalikult Rootsi lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti ning võttis seejuures arvesse määruse (EL) 2018/1999 asjakohaseid sätteid. Kõnealune hinnang (2) avaldatakse koos käesoleva soovitusega. Allpool esitatud soovitused põhinevad sellel hinnangul.

| (4) | Eelkõige käsitletakse komisjoni soovitustes järgmist: i) eesmärkide ja panuste ulatuslikkus, et ühiselt saavutada energialiidu eesmärgid, eriti liidu 2030. aasta taastuvenergia- ja energiatõhususeesmärgid, samuti elektrivõrkude omavahelise ühendatuse tase, mille liikmesriik on 2030. aastaks eesmärgiks seadnud; ii) liikmesriikide ja liidu tasandi eesmärkidega seotud poliitikasuunad ja meetmed ning muud poliitikasuunad ja meetmed, mis võivad piiriüleselt asjakohased olla; iii) täiendavad poliitikasuunad ja meetmed, mida võidakse nõuda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades; iv) lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas esitatud olemasolevate ning kavandatud poliitikasuundade ja meetmete koostoime ja järjepidevus energialiidu ühe mõõtme ning eri mõõtmete piires. |
| --- | --- |

(4)

Eelkõige käsitletakse komisjoni soovitustes järgmist: i) eesmärkide ja panuste ulatuslikkus, et ühiselt saavutada energialiidu eesmärgid, eriti liidu 2030. aasta taastuvenergia- ja energiatõhususeesmärgid, samuti elektrivõrkude omavahelise ühendatuse tase, mille liikmesriik on 2030. aastaks eesmärgiks seadnud; ii) liikmesriikide ja liidu tasandi eesmärkidega seotud poliitikasuunad ja meetmed ning muud poliitikasuunad ja meetmed, mis võivad piiriüleselt asjakohased olla; iii) täiendavad poliitikasuunad ja meetmed, mida võidakse nõuda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades; iv) lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas esitatud olemasolevate ning kavandatud poliitikasuundade ja meetmete koostoime ja järjepidevus energialiidu ühe mõõtme ning eri mõõtmete piires.

| (5) | Soovituste väljatöötamisel võttis komisjon ühelt poolt arvesse vajadust liita kõigi liikmesriikide kavandatud arvulised panused, et hinnata eesmärki liidu tasandil, ning teiselt poolt vajadust anda asjaomasele liikmesriigile piisavalt aega võtta komisjoni soovitusi nõuetekohaselt arvesse enne oma riikliku kava lõplikku vormistamist. |
| --- | --- |

(5)

Soovituste väljatöötamisel võttis komisjon ühelt poolt arvesse vajadust liita kõigi liikmesriikide kavandatud arvulised panused, et hinnata eesmärki liidu tasandil, ning teiselt poolt vajadust anda asjaomasele liikmesriigile piisavalt aega võtta komisjoni soovitusi nõuetekohaselt arvesse enne oma riikliku kava lõplikku vormistamist.

| (6) | Komisjoni soovitused liikmesriikide taastuvenergiaeesmärkide kohta põhinevad määruse (EL) 2018/1999 II lisas esitatud valemil, mis tugineb objektiivsetele kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(6)

Komisjoni soovitused liikmesriikide taastuvenergiaeesmärkide kohta põhinevad määruse (EL) 2018/1999 II lisas esitatud valemil, mis tugineb objektiivsetele kriteeriumidele.

| (7) | Energiatõhususalaste soovituste puhul on komisjon lähtunud hinnangust, mis on antud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektides esitatud riiklike eesmärkide ulatusele võrreldes liidu tasandi eesmärkide saavutamiseks vajalike ühiste jõupingutustega, võttes vajaduse korral arvesse teavet riigi konkreetse eripära kohta. Riikide lõplik panus energiatõhususse peaks kajastama nende kulutõhusa energiasäästu potentsiaali ning seda peaks toetama kindla, pikaajalise hoonete renoveerimise strateegiaga ja sellekohaste meetmetega, et täita Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/27/EL (3) artiklist 7 tulenevaid kohustusi. Samuti peaksid liikmesriigid tõendama, et on nõuetekohaselt võtnud arvesse esimest energiatõhususe põhimõtet, ja selgitama täpsemalt, kuidas aitab energiatõhusus kulutõhusalt saavutada riigi eesmärgid kujundada välja vähese CO2-sisaldusega konkurentsivõimeline majandus, tagada energiavarustuskindlus ning leida lahendus energiaostuvõimetuse probleemile. |
| --- | --- |

(7)

Energiatõhususalaste soovituste puhul on komisjon lähtunud hinnangust, mis on antud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektides esitatud riiklike eesmärkide ulatusele võrreldes liidu tasandi eesmärkide saavutamiseks vajalike ühiste jõupingutustega, võttes vajaduse korral arvesse teavet riigi konkreetse eripära kohta. Riikide lõplik panus energiatõhususse peaks kajastama nende kulutõhusa energiasäästu potentsiaali ning seda peaks toetama kindla, pikaajalise hoonete renoveerimise strateegiaga ja sellekohaste meetmetega, et täita Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/27/EL (3) artiklist 7 tulenevaid kohustusi. Samuti peaksid liikmesriigid tõendama, et on nõuetekohaselt võtnud arvesse esimest energiatõhususe põhimõtet, ja selgitama täpsemalt, kuidas aitab energiatõhusus kulutõhusalt saavutada riigi eesmärgid kujundada välja vähese CO2-sisaldusega konkurentsivõimeline majandus, tagada energiavarustuskindlus ning leida lahendus energiaostuvõimetuse probleemile.

| (8) | Vastavalt juhtimismäärusele peavad liikmesriigid andma üldülevaate investeeringutest, mis on vajalikud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektis esitatud eesmärkide ja panuste saavutamiseks, ning üldhinnangu nende investeeringute allikate kohta. Lõimitud riiklikud energia- ja kliimakavad peaksid tagama riikide poliitikasuundade ja meetmete läbipaistvuse ja prognoositavuse ning seega investeerimiskindluse. |
| --- | --- |

(8)

Vastavalt juhtimismäärusele peavad liikmesriigid andma üldülevaate investeeringutest, mis on vajalikud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektis esitatud eesmärkide ja panuste saavutamiseks, ning üldhinnangu nende investeeringute allikate kohta. Lõimitud riiklikud energia- ja kliimakavad peaksid tagama riikide poliitikasuundade ja meetmete läbipaistvuse ja prognoositavuse ning seega investeerimiskindluse.

| (9) | Samal ajal on komisjon Euroopa 2018.–2019. poolaasta ühe osana tähelepanelikult keskendunud liikmesriikide energia- ja kliimapoliitikaga seotud investeeringute vajadustele. Euroopa poolaasta raames on komisjon käsitlenud seda küsimust 2019. aasta aruandes Rootsi kohta (4) ja komisjoni soovituses, mis käsitleb nõukogu soovitust Rootsile (5). Lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektide hindamisel võttis komisjon arvesse Euroopa poolaasta raames tehtud viimaseid järeldusi ja antud soovitusi. Komisjoni soovitused täiendavad Euroopa poolaasta raames esitatud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi. Ühtlasi peaksid liikmesriigid tagama, et nende lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas võetakse arvesse Euroopa poolaasta raames antud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi. |
| --- | --- |

(9)

Samal ajal on komisjon Euroopa 2018.–2019. poolaasta ühe osana tähelepanelikult keskendunud liikmesriikide energia- ja kliimapoliitikaga seotud investeeringute vajadustele. Euroopa poolaasta raames on komisjon käsitlenud seda küsimust 2019. aasta aruandes Rootsi kohta (4) ja komisjoni soovituses, mis käsitleb nõukogu soovitust Rootsile (5). Lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektide hindamisel võttis komisjon arvesse Euroopa poolaasta raames tehtud viimaseid järeldusi ja antud soovitusi. Komisjoni soovitused täiendavad Euroopa poolaasta raames esitatud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi. Ühtlasi peaksid liikmesriigid tagama, et nende lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas võetakse arvesse Euroopa poolaasta raames antud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi.

| (10) | Peale selle peab liikmesriik vastavalt juhtimismäärusele võtma nõuetekohaselt arvesse kõiki soovitusi, mis komisjon on andnud 31. detsembriks 2019 esitatava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kohta, ja kui asjaomane liikmesriik ei järgi soovitust või suurt osa sellest, peaks liikmesriik esitama ja avalikustama selle põhjused. |
| --- | --- |

(10)

Peale selle peab liikmesriik vastavalt juhtimismäärusele võtma nõuetekohaselt arvesse kõiki soovitusi, mis komisjon on andnud 31. detsembriks 2019 esitatava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kohta, ja kui asjaomane liikmesriik ei järgi soovitust või suurt osa sellest, peaks liikmesriik esitama ja avalikustama selle põhjused.

| (11) | Vastavalt asjaoludele peaksid liikmesriigid esitama oma lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas ning järgmiste aastate ajakohastatud versioonides need samad andmed, mis nad esitavad Eurostatile või Euroopa Keskkonnaametile. Ühtede ja samade allikate ning olemasolu korral ka Euroopa statistika kasutamine on oluline modelleerimise ja prognooside lähtestsenaariumi arvutamiseks. Euroopa statistika kasutamine võimaldab paremini võrrelda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades kasutatud andmeid ja prognoose. |
| --- | --- |

(11)

Vastavalt asjaoludele peaksid liikmesriigid esitama oma lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas ning järgmiste aastate ajakohastatud versioonides need samad andmed, mis nad esitavad Eurostatile või Euroopa Keskkonnaametile. Ühtede ja samade allikate ning olemasolu korral ka Euroopa statistika kasutamine on oluline modelleerimise ja prognooside lähtestsenaariumi arvutamiseks. Euroopa statistika kasutamine võimaldab paremini võrrelda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades kasutatud andmeid ja prognoose.

| (12) | Lõplik lõimitud riiklik energia- ja kliimakava peab sisaldama kõiki määruse (EL) 2018/1999 I lisas esitatud üksikasju. Seoses sellega tuleks hinnata kavandatud poliitikasuundade ja meetmete makromajanduslikku mõju ja niivõrd, kui see on võimalik, mõju tervisele, keskkonnale, tööhõivele ja haridusele ning oskustele ja sotsiaalmõju. Lõpliku lõimitud riikliku kliima- ja energiakava ettevalmistamisse tuleb kaasata avalikkus ja muud sidusrühmad. Neid ja muid üksikasju on kirjeldatud käesoleva soovitusega koos avaldatud talituste töödokumendis (6). |
| --- | --- |

(12)

Lõplik lõimitud riiklik energia- ja kliimakava peab sisaldama kõiki määruse (EL) 2018/1999 I lisas esitatud üksikasju. Seoses sellega tuleks hinnata kavandatud poliitikasuundade ja meetmete makromajanduslikku mõju ja niivõrd, kui see on võimalik, mõju tervisele, keskkonnale, tööhõivele ja haridusele ning oskustele ja sotsiaalmõju. Lõpliku lõimitud riikliku kliima- ja energiakava ettevalmistamisse tuleb kaasata avalikkus ja muud sidusrühmad. Neid ja muid üksikasju on kirjeldatud käesoleva soovitusega koos avaldatud talituste töödokumendis (6).

| (13) | Rootsi peaks oma lõplikus lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas võtma ka arvesse seoseid eri poliitikavaldkondade vahel, täpsemalt CO2-heite vähendamise, energiajulgeoleku ja energia siseturu valdkonna koostoimet energiatõhususe esimese põhimõttega. Samuti tuleb lõplikus kavas käsitleda selliseid olulisi teemasid nagu kavandatud poliitikasuundade seos taastuvate energiaallikate osakaalu plaanitava suurendamisega elektrienergiasektoris ja elektrivõrkude tugevdamine vajalikul määral. Teadustegevuse, innovatsiooni ja konkurentsivõime valdkonnas seatud eesmärgid peavad toetama muudes Euroopa Liidu poliitikavaldkondades kavandatud jõupingutusi. Kuna hüdroelektrienergia on tähtis, võiks käsitleda ka kliimamuutuste mõju energiajulgeolekule. |
| --- | --- |

(13)

Rootsi peaks oma lõplikus lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas võtma ka arvesse seoseid eri poliitikavaldkondade vahel, täpsemalt CO2-heite vähendamise, energiajulgeoleku ja energia siseturu valdkonna koostoimet energiatõhususe esimese põhimõttega. Samuti tuleb lõplikus kavas käsitleda selliseid olulisi teemasid nagu kavandatud poliitikasuundade seos taastuvate energiaallikate osakaalu plaanitava suurendamisega elektrienergiasektoris ja elektrivõrkude tugevdamine vajalikul määral. Teadustegevuse, innovatsiooni ja konkurentsivõime valdkonnas seatud eesmärgid peavad toetama muudes Euroopa Liidu poliitikavaldkondades kavandatud jõupingutusi. Kuna hüdroelektrienergia on tähtis, võiks käsitleda ka kliimamuutuste mõju energiajulgeolekule.

| (14) | Rootsi võiks oma lõplikus lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas tugineda üldeesmärgile töötada välja tehnoloogialahendused ja teenused, mida Rootsi ettevõtjad saavad müüa, ning esitada põhjalikuma ülevaate vähese CO2-heitega tehnoloogialahenduste konkurentsivõime kohta. Samuti oleks kasulik esitada põhjalikum teave selle kohta, milline on seos ringmajandusega. |
| --- | --- |

(14)

Rootsi võiks oma lõplikus lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas tugineda üldeesmärgile töötada välja tehnoloogialahendused ja teenused, mida Rootsi ettevõtjad saavad müüa, ning esitada põhjalikuma ülevaate vähese CO2-heitega tehnoloogialahenduste konkurentsivõime kohta. Samuti oleks kasulik esitada põhjalikum teave selle kohta, milline on seos ringmajandusega.

| (15) | Komisjon on Rootsile antud soovitustes lähtunud Rootsi poolt esitatud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektist, mis avaldatakse koos käesoleva soovitusega, (7) |
| --- | --- |

(15)

Komisjon on Rootsile antud soovitustes lähtunud Rootsi poolt esitatud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektist, mis avaldatakse koos käesoleva soovitusega, (7)

SOOVITAB ROOTSIL TEHA JÄRGMIST:

| 1. | Töötada välja strateegia, kuidas täita Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusest (EL) 2018/841 (8) tulenev kohustus, mille kohaselt maakasutusest, maakasutuse muutusest ja metsandusest pärit heitkogused ei oleks suuremad kui sidujates seotud heitkogused, tuginedes kohaldatavatele raamatupidamiseeskirjadele. Pöörata erilist tähelepanu selliste poliitikasuundade ja meetmete mõjule, mis hõlmavad heitkogustega kauplemise süsteemi, jõupingutuste jagamist käsitleva otsuse kohaldamisalasse kuuluvat heidet ning maakasutusest, maakasutuse muutusest ja metsandusest pärit heidet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kinnitada, et vastavalt lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektis märgitule on Rootsi heakskiidetud panus liidu 2030. aasta taastuvenergia eesmärki taastuvenergia osakaal Rootsis 65 % aastaks 2030 kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2018/2001 (9) artikliga 3 ja määruse (EL) 2018/1999 artikliga 4. Seda panust tuleks toetada üksikasjalike arvuliselt väljendatud poliitikasuundade ja meetmetega, mis on kooskõlas direktiivis (EL) 2018/2001 sätestatud kohustustega ning võimaldavad kõnealuse panuse õigel ajal ja kulutõhusalt saavutada. Lisada tuleks soovituslik trajektoor, mis määruse (EL) 2018/1999 artikli 4 punkti a alapunkti 2 kohaselt hõlmab kõiki võrdlustasemeid. Ühtlasi tuleks lisada täiendav teave halduskoormuse kõrvaldamise kohta ja esitada täiendavad üksikasjad oma tarbeks toodetavat taastuvenergiat ja taastuvenergiakogukondi hõlmavate raamistike loomise kohta kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artiklitega 21 ja 22. Esitada täiendavad üksikasjad nende erimeetmete kohta, mida kavatsetakse võtta selleks, et tagada biomassi pikaajaline säästev kasutamine energeetikasektoris, pidades silmas biomassi osatähtsust Rootsi energiaallikate jaotuses. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Suurendada jõupingutusi lõppenergiatarbimise vähendamiseks, pidades silmas vajadust ühiselt saavutada liidu 2030. aasta energiatõhususeesmärk, ning toetada seda tegevust poliitikasuundade ja meetmetega, mis tagaksid suurema energiasäästu aastaks 2030. Töötada välja ja lisada lõplikku lõimitud riiklikku energia- ja kliimakavva sellekohased täiendavad meetmed ning hinnata nende eeldatavat mõju energiasäästule. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Täpsustada meetmeid, millega toetatakse selliste energiajulgeoleku eesmärkide saavutamist nagu energiasüsteemi mitmekesistamine ja selle sõltuvuse vähendamine, sealhulgas süsteemi paindlikkuse ja piisava elektritootmisvõimsuse tagamise meetmeid, pidades silmas taastuvate energiaallikate kohta seatud kõrget eesmärki. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Selgitada riiklikke ja rahastamiseesmärke teadustegevuse, innovatsiooni ja konkurentsivõime valdkonnas (eelkõige seoses energialiiduga), mida on vaja saavutada ajavahemikus 2023–2030, nii et need oleksid hõlpsalt mõõdetavad ning toetaksid lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas muudele valdkondadele seatud eesmärkide täitmist. Toetada nende eesmärkide saavutamist konkreetsete ja piisavate poliitikasuundade ja meetmetega, sealhulgas teiste liikmesriikidega koos välja töötatavate suundade ja meetmetega, näiteks energiatehnoloogia strateegilise kava kaudu. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Laiendada praegust head piirkondlikku koostööd Põhjamaade (Taani, Soome, Island, Norra ja Rootsi) vahel ka uutesse valdkondadesse ja geograafiliselt, et kaasata sinna ka Balti riigid (Eesti, Läti ja Leedu). Piirkondlikes suhetes tuleks keskenduda energia siseturu ja energiajulgeoleku küsimusele, pidades silmas asjaolu, et taastuvatest energiaallikatest toodetava elektri osakaalu suurenemine põhjustab muutusi elektrisüsteemides, mille tõttu omakorda suurenevad elektriimport ja -eksport ja vajadus muuta süsteem paindlikumaks. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Anda üldülevaade investeeringutest, mida on vaja kliima-ja energiaeesmärkide saavutamiseks, ning üldhinnang nende investeeringute allikatele, sealhulgas asjakohasele rahastamisele riigi, piirkonna ja liidu tasandil. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Loetleda kõik energiatoetused, sealhulgas eelkõige fossiilkütuste toetused, ning võetud ja kavandatud meetmed nende järkjärguliseks kõrvaldamiseks. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Lisada analüüs selle kohta, milline on vastasmõju õhukvaliteeti ja õhkuheidet käsitlevate meetmetega, ning kirjeldada mõju õhusaastele eri stsenaariumide korral, lisades sellekohase teabe, ning võtta arvesse eri valdkondade koostoimet ja kompromisside mõju. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Paremini lõimida kavva ausa ja õiglase ülemineku aspektid ning eelkõige täpsustada kavandatud eesmärkide, poliitikasuundade ja meetmete mõju sotsiaalvaldkonnale, tööhõivele ja oskustele. |
| --- | --- |

10.

Brüssel, 18. juuni 2019

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Miguel ARIAS CAÑETE

---

(1)  ELT L 328, 21.12.2018, lk 1.

1

(2)  SWD(2019) 278.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiiv 2012/27/EL, milles käsitletakse energiatõhusust, muudetakse direktiive 2009/125/EÜ ja 2010/30/EL ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2004/8/EÜ ja 2006/32/EÜ (ELT L 315, 14.11.2012, lk 1).

3

(4)  SWD (2019) 1026 final.

4

(5)  COM (2019) 527 final, 5. juuni 2019.

5

(6)  SWD (2019) 278 final.

6

(7)  SWD (2019) 278 final.

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta määrus (EL) 2018/841, millega lisatakse maakasutusest, maakasutuse muutusest ja metsandusest tulenev kasvuhoonegaaside heide ja sellest tulenevate kasvuhoonegaaside sidumine 2030. aasta kliima- ja energiapoliitika raamistikku ning millega muudetakse määrust (EL) nr 525/2013 ja otsust nr 529/2013/EL (ELT L 156, 19.6.2018, lk 1).

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/2001 taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (ELT L 328, 21.12.2018, lk 82).

9

---

| 3.9.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/108 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/108

---

KOMISJONI SOOVITUS,

18. juuni 2019,

Ühendkuningriigi lõimitud riikliku energia- ja kliimakava (2021–2030) projekti kohta

(2019/C 297/28)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta määrust (EL) 2018/1999, milles käsitletakse energialiidu ja kliimameetmete juhtimist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 663/2009 ja (EÜ) nr 715/2009, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/22/EÜ, 98/70/EÜ, 2009/31/EÜ, 2009/73/EÜ, 2010/31/EL, 2012/27/EL ja 2013/30/EL ning nõukogu direktiive 2009/119/EÜ ja (EL) 2015/652 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 525/2013, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peavad liikmesriigid esitama komisjonile ajavahemikku 2021–2030 hõlmava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kooskõlas kõnealuse määruse artikli 3 lõikega 1 ja I lisaga. Esimesed lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektid tuli esitada 31. detsembriks 2018. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peavad liikmesriigid esitama komisjonile ajavahemikku 2021–2030 hõlmava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kooskõlas kõnealuse määruse artikli 3 lõikega 1 ja I lisaga. Esimesed lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektid tuli esitada 31. detsembriks 2018.

| (2) | Ühendkuningriik esitas oma lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti 20. detsembril 2018. Selle kava projekti esitamisega algab komisjoni ja liikmesriikide vahelise järkjärgulise protsessi esimene etapp, et kõnealused energia- ja kliimakavad lõplikult vormistada ja seejärel ellu rakendada. |
| --- | --- |

(2)

Ühendkuningriik esitas oma lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti 20. detsembril 2018. Selle kava projekti esitamisega algab komisjoni ja liikmesriikide vahelise järkjärgulise protsessi esimene etapp, et kõnealused energia- ja kliimakavad lõplikult vormistada ja seejärel ellu rakendada.

| (3) | Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peab komisjon hindama lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade projekte. Komisjon hindas põhjalikult Ühendkuningriigi lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti ning võttis seejuures arvesse määruse (EL) 2018/1999 asjakohaseid sätteid. Kõnealune hinnang (2) avaldatakse koos käesoleva soovitusega. Allpool esitatud soovitused põhinevad sellel hinnangul. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peab komisjon hindama lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade projekte. Komisjon hindas põhjalikult Ühendkuningriigi lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti ning võttis seejuures arvesse määruse (EL) 2018/1999 asjakohaseid sätteid. Kõnealune hinnang (2) avaldatakse koos käesoleva soovitusega. Allpool esitatud soovitused põhinevad sellel hinnangul.

| (4) | Eelkõige käsitletakse komisjoni soovitustes järgmist: i) eesmärkide ja panuste ulatuslikkus, et ühiselt saavutada energialiidu eesmärgid, eriti liidu 2030. aasta taastuvenergia- ja energiatõhususeesmärgid, samuti elektrivõrkude omavahelise ühendatuse tase, mille liikmesriik on 2030. aastaks eesmärgiks seadnud; ii) liikmesriikide ja liidu tasandi eesmärkidega seotud poliitikasuunad ja meetmed ning muud poliitikasuunad ja meetmed, mis võivad piiriüleselt asjakohased olla; iii) täiendavad poliitikasuunad ja meetmed, mida võidakse nõuda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades; iv) lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas esitatud olemasolevate ning kavandatud poliitikasuundade ja meetmete koostoime ja järjepidevus energialiidu ühe mõõtme ning eri mõõtmete piires. |
| --- | --- |

(4)

Eelkõige käsitletakse komisjoni soovitustes järgmist: i) eesmärkide ja panuste ulatuslikkus, et ühiselt saavutada energialiidu eesmärgid, eriti liidu 2030. aasta taastuvenergia- ja energiatõhususeesmärgid, samuti elektrivõrkude omavahelise ühendatuse tase, mille liikmesriik on 2030. aastaks eesmärgiks seadnud; ii) liikmesriikide ja liidu tasandi eesmärkidega seotud poliitikasuunad ja meetmed ning muud poliitikasuunad ja meetmed, mis võivad piiriüleselt asjakohased olla; iii) täiendavad poliitikasuunad ja meetmed, mida võidakse nõuda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades; iv) lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas esitatud olemasolevate ning kavandatud poliitikasuundade ja meetmete koostoime ja järjepidevus energialiidu ühe mõõtme ning eri mõõtmete piires.

| (5) | Soovituste väljatöötamisel võttis komisjon ühelt poolt arvesse vajadust liita kõigi liikmesriikide kavandatud arvulised panused, et hinnata eesmärki liidu tasandil, ning teiselt poolt vajadust anda asjaomasele liikmesriigile piisavalt aega võtta komisjoni soovitusi nõuetekohaselt arvesse enne oma riikliku kava lõplikku vormistamist. |
| --- | --- |

(5)

Soovituste väljatöötamisel võttis komisjon ühelt poolt arvesse vajadust liita kõigi liikmesriikide kavandatud arvulised panused, et hinnata eesmärki liidu tasandil, ning teiselt poolt vajadust anda asjaomasele liikmesriigile piisavalt aega võtta komisjoni soovitusi nõuetekohaselt arvesse enne oma riikliku kava lõplikku vormistamist.

| (6) | Komisjoni soovitused liikmesriikide taastuvenergiaeesmärkide kohta põhinevad määruse (EL) 2018/1999 II lisas esitatud valemil, mis tugineb objektiivsetele kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(6)

Komisjoni soovitused liikmesriikide taastuvenergiaeesmärkide kohta põhinevad määruse (EL) 2018/1999 II lisas esitatud valemil, mis tugineb objektiivsetele kriteeriumidele.

| (7) | Energiatõhususalaste soovituste puhul on komisjon lähtunud hinnangust, mis on antud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektis esitatud riiklike eesmärkide ulatusele võrreldes liidu tasandi eesmärkide saavutamiseks vajalike ühiste jõupingutustega, võttes vajaduse korral arvesse teavet riigi konkreetse eripära kohta. Riikide lõplik panus energiatõhususse peaks kajastama nende kulutõhusa energiasäästu potentsiaali ning seda peaks toetama kindla, pikaajalise hoonete renoveerimise strateegiaga ja sellekohaste meetmetega, et täita Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/27/EL (3) artiklist 7 tulenevaid kohustusi. Samuti peaksid liikmesriigid tõendama, et on nõuetekohaselt võtnud arvesse energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet, ja selgitama täpsemalt, kuidas aitab energiatõhusus kulutõhusalt saavutada riigi eesmärgid kujundada välja vähese CO2-heitega konkurentsivõimeline majandus, tagada energiavarustuskindlus ning leida lahendus energiaostuvõimetuse probleemile. |
| --- | --- |

(7)

Energiatõhususalaste soovituste puhul on komisjon lähtunud hinnangust, mis on antud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektis esitatud riiklike eesmärkide ulatusele võrreldes liidu tasandi eesmärkide saavutamiseks vajalike ühiste jõupingutustega, võttes vajaduse korral arvesse teavet riigi konkreetse eripära kohta. Riikide lõplik panus energiatõhususse peaks kajastama nende kulutõhusa energiasäästu potentsiaali ning seda peaks toetama kindla, pikaajalise hoonete renoveerimise strateegiaga ja sellekohaste meetmetega, et täita Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/27/EL (3) artiklist 7 tulenevaid kohustusi. Samuti peaksid liikmesriigid tõendama, et on nõuetekohaselt võtnud arvesse energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet, ja selgitama täpsemalt, kuidas aitab energiatõhusus kulutõhusalt saavutada riigi eesmärgid kujundada välja vähese CO2-heitega konkurentsivõimeline majandus, tagada energiavarustuskindlus ning leida lahendus energiaostuvõimetuse probleemile.

| (8) | Vastavalt juhtimismäärusele peavad liikmesriigid andma üldülevaate investeeringutest, mis on vajalikud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektis esitatud eesmärkide ja panuste saavutamiseks, ning üldhinnangu nende investeeringute allikate kohta. Lõimitud riiklikud energia- ja kliimakavad peaksid tagama riikide poliitikasuundade ja meetmete läbipaistvuse ja prognoositavuse ning seega investeerimiskindluse. |
| --- | --- |

(8)

Vastavalt juhtimismäärusele peavad liikmesriigid andma üldülevaate investeeringutest, mis on vajalikud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektis esitatud eesmärkide ja panuste saavutamiseks, ning üldhinnangu nende investeeringute allikate kohta. Lõimitud riiklikud energia- ja kliimakavad peaksid tagama riikide poliitikasuundade ja meetmete läbipaistvuse ja prognoositavuse ning seega investeerimiskindluse.

| (9) | Samal ajal on komisjon Euroopa 2018.–2019. poolaasta ühe osana tähelepanelikult keskendunud liikmesriikide energia- ja kliimapoliitikaga seotud investeerimisvajadustele. Euroopa poolaasta raames on komisjon käsitlenud seda küsimust 2019. aasta aruandes Ühendkuningriigi kohta (4) ja komisjoni soovituses, mis käsitleb nõukogu soovitust Ühendkuningriigile (5). Lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade projektide hindamisel võttis komisjon arvesse Euroopa poolaasta raames tehtud viimaseid järeldusi ja antud soovitusi. Komisjoni soovitused täiendavad Euroopa poolaasta raames esitatud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi. Ühtlasi peaksid liikmesriigid tagama, et nende lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas võetakse arvesse Euroopa poolaasta raames antud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi. |
| --- | --- |

(9)

Samal ajal on komisjon Euroopa 2018.–2019. poolaasta ühe osana tähelepanelikult keskendunud liikmesriikide energia- ja kliimapoliitikaga seotud investeerimisvajadustele. Euroopa poolaasta raames on komisjon käsitlenud seda küsimust 2019. aasta aruandes Ühendkuningriigi kohta (4) ja komisjoni soovituses, mis käsitleb nõukogu soovitust Ühendkuningriigile (5). Lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade projektide hindamisel võttis komisjon arvesse Euroopa poolaasta raames tehtud viimaseid järeldusi ja antud soovitusi. Komisjoni soovitused täiendavad Euroopa poolaasta raames esitatud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi. Ühtlasi peaksid liikmesriigid tagama, et nende lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas võetakse arvesse Euroopa poolaasta raames antud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi.

| (10) | Peale selle peab liikmesriik vastavalt juhtimismäärusele võtma nõuetekohaselt arvesse kõiki soovitusi, mis komisjon on andnud 31. detsembriks 2019 esitatava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kohta, ja kui asjaomane liikmesriik ei järgi soovitust või suurt osa sellest, peaks liikmesriik esitama ja avalikustama selle põhjused. |
| --- | --- |

(10)

Peale selle peab liikmesriik vastavalt juhtimismäärusele võtma nõuetekohaselt arvesse kõiki soovitusi, mis komisjon on andnud 31. detsembriks 2019 esitatava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kohta, ja kui asjaomane liikmesriik ei järgi soovitust või suurt osa sellest, peaks liikmesriik esitama ja avalikustama selle põhjused.

| (11) | Vastavalt asjaoludele peaksid liikmesriigid esitama oma lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas ning järgmiste aastate ajakohastatud versioonides need samad andmed, mis nad esitavad Eurostatile või Euroopa Keskkonnaametile. Ühtede ja samade allikate ning olemasolu korral ka Euroopa statistika kasutamine on oluline modelleerimise ja prognooside lähtestsenaariumi arvutamiseks. Euroopa statistika kasutamine võimaldab paremini võrrelda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades kasutatud andmeid ja prognoose. |
| --- | --- |

(11)

Vastavalt asjaoludele peaksid liikmesriigid esitama oma lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas ning järgmiste aastate ajakohastatud versioonides need samad andmed, mis nad esitavad Eurostatile või Euroopa Keskkonnaametile. Ühtede ja samade allikate ning olemasolu korral ka Euroopa statistika kasutamine on oluline modelleerimise ja prognooside lähtestsenaariumi arvutamiseks. Euroopa statistika kasutamine võimaldab paremini võrrelda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades kasutatud andmeid ja prognoose.

| (12) | Lõplik lõimitud riiklik energia- ja kliimakava peab sisaldama kõiki määruse (EL) 2018/1999 I lisas esitatud üksikasju. Seoses sellega tuleks hinnata kavandatud poliitikasuundade ja meetmete makromajanduslikku mõju ja niivõrd, kui see on võimalik, mõju tervisele, keskkonnale, tööhõivele ja haridusele ning oskustele ja sotsiaalmõju. Lõpliku lõimitud riikliku kliima- ja energiakava ettevalmistamisse tuleb kaasata avalikkus ja muud sidusrühmad. Neid ja muid üksikasju on kirjeldatud käesoleva soovitusega koos avaldatud talituste töödokumendis (6). |
| --- | --- |

(12)

Lõplik lõimitud riiklik energia- ja kliimakava peab sisaldama kõiki määruse (EL) 2018/1999 I lisas esitatud üksikasju. Seoses sellega tuleks hinnata kavandatud poliitikasuundade ja meetmete makromajanduslikku mõju ja niivõrd, kui see on võimalik, mõju tervisele, keskkonnale, tööhõivele ja haridusele ning oskustele ja sotsiaalmõju. Lõpliku lõimitud riikliku kliima- ja energiakava ettevalmistamisse tuleb kaasata avalikkus ja muud sidusrühmad. Neid ja muid üksikasju on kirjeldatud käesoleva soovitusega koos avaldatud talituste töödokumendis (6).

| (13) | Ühendkuningriigi lõplikus kavas tuleks selgemini seostada siseriiklikud poliitikasuunad ja energialiidu mõõtmed ning võtta arvesse CO2-heite vähendamise, energiajulgeoleku ja siseturu ning teadusuuringute, innovatsiooni ja konkurentsi mõõtme jaoks kavandatud poliitikasuundade ja meetmete vahelisi seoseid. Näiteks energiatõhususe esikohale seadmise põhimõte, bioenergia kasutamise mõju maakasutusest, maakasutuse muutusest ja metsandusest pärinevale arvestuslikule heitele ja selle heite sidumisele ning kliimamuutusega seotud riskide mõju energiavarustusele. |
| --- | --- |

(13)

Ühendkuningriigi lõplikus kavas tuleks selgemini seostada siseriiklikud poliitikasuunad ja energialiidu mõõtmed ning võtta arvesse CO2-heite vähendamise, energiajulgeoleku ja siseturu ning teadusuuringute, innovatsiooni ja konkurentsi mõõtme jaoks kavandatud poliitikasuundade ja meetmete vahelisi seoseid. Näiteks energiatõhususe esikohale seadmise põhimõte, bioenergia kasutamise mõju maakasutusest, maakasutuse muutusest ja metsandusest pärinevale arvestuslikule heitele ja selle heite sidumisele ning kliimamuutusega seotud riskide mõju energiavarustusele.

| (14) | Lõplikule lõimitud riiklikule kliima- ja energiakavale tuleks kasuks, kui selles esitataks põhjalik analüüs selle kohta, milline on vähese CO2-heitega tehnoloogialahenduste sektori praegune seisund üleilmsel turul, tuues välja konkurentsivõimelised ja võimalikud probleemsed valdkonnad, märkides edasised eesmärgid ning poliitikasuunad ja meetmed nende saavutamiseks ning esitades asjakohased seosed ettevõtlus- ja tööstuspoliitikaga. Kavale tuleks kasuks ka ringmajanduse rolli arvessevõtmine, viidates riiklikele strateegiatele ja tegevuskavadele, ning nendest saadava kasu ja võimalike kompromisside esiletoomine kasvuhoonegaaside heite vähendamise seisukohast. |
| --- | --- |

(14)

Lõplikule lõimitud riiklikule kliima- ja energiakavale tuleks kasuks, kui selles esitataks põhjalik analüüs selle kohta, milline on vähese CO2-heitega tehnoloogialahenduste sektori praegune seisund üleilmsel turul, tuues välja konkurentsivõimelised ja võimalikud probleemsed valdkonnad, märkides edasised eesmärgid ning poliitikasuunad ja meetmed nende saavutamiseks ning esitades asjakohased seosed ettevõtlus- ja tööstuspoliitikaga. Kavale tuleks kasuks ka ringmajanduse rolli arvessevõtmine, viidates riiklikele strateegiatele ja tegevuskavadele, ning nendest saadava kasu ja võimalike kompromisside esiletoomine kasvuhoonegaaside heite vähendamise seisukohast.

| (15) | Komisjon on Ühendkuningriigile antud soovitustes lähtunud Ühendkuningriigi esitatud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektile antud hinnangust, mis avaldatakse koos käesoleva soovitusega, (7) |
| --- | --- |

(15)

Komisjon on Ühendkuningriigile antud soovitustes lähtunud Ühendkuningriigi esitatud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektile antud hinnangust, mis avaldatakse koos käesoleva soovitusega, (7)

SOOVITAB ÜHENDKUNINGRIIGIL TEHA JÄRGMIST:

| 1. | Anda täpsemat ja kvantitatiivset teavet täiendavate poliitikasuundade ja meetmete kohta (ka muude sektorite kui hoonete- ja transpordisektori kohta), mida on vaja selleks, et 2030. aastal saavutada kasvuhoonegaaside heite eesmärk –37 % võrreldes 2005. aastaga. See hõlmab Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusest (EL) 2018/841 (8) tulenevat vastavat kohustust, mille kohaselt maakasutusest, maakasutuse muutusest ja metsandusest pärit heitkogused ei oleks suuremad kui sidujates seotud heitkogused, rakendades kohaldatavaid arvestuseeskirju. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Suurendada Ühendkuningriigi panust liidu 2030. aasta taastuvenergia eesmärki, s.o suurendada taastuvenergia osakaalu vähemalt 27 %ni, nagu on märgitud määruse (EL) 2018/1999 II lisas esitatud valemis. Lisada lõplikku lõimitud riiklikku energia- ja kliimakavva soovituslik trajektoor, mis määruse (EL) 2018/1999 artikli 4 punkti a alapunkti 2 kohaselt hõlmab kõiki võrdlustasemeid, vastavalt taastuvenergia osakaalule, pidades silmas vajadust suurendada jõupingutusi selle eesmärgi ühiseks saavutamiseks. Esitada üksikasjalikud arvuliselt väljendatud poliitikasuunad ja meetmed, mis on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2018/2001 (9) sätestatud kohustustega ning võimaldavad kõnealuse panuse õigel ajal ja kulutõhusalt saavutada. Suurendada jõupingutusi kütte- ja jahutussektoris, et täita direktiivi (EL) 2018/2001 artiklist 23 tulenev soovituslik eesmärk ja kõnealuse direktiivi artiklist 25 tulenev transpordisektori eesmärk. Esitada täiendavad üksikasjad oma tarbeks toodetavat taastuvenergiat ja taastuvenergiakogukondi hõlmavate tugiraamistike kohta kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artiklitega 21 ja 22. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Seada märgatavalt kõrgemad eesmärgid võrreldes prognoosidega, mis on saadud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kohase modelleerimisega, pidades silmas vajadust teha suuremaid jõupingutusi liidu 2030. aasta energiatõhususeesmärgi saavutamiseks. Teha ettepanek selliste poliitikasuundade ja meetmete kohta, mis aitaksid energiasäästu aastaks 2030 veelgi suurendada. Esitada poliitika ja meetmed terveks ajavahemikuks 2021–2030. Esitada hinnang energiatõhususe valdkonna kavandatud poliitikasuundade ja meetmete mõju, eriti neist saadava energiasäästu kohta. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Täpsustada meetmeid, millega toetatakse selliste energiajulgeoleku eesmärkide saavutamist nagu energiasüsteemi mitmekesistamine ja selle sõltuvuse vähendamine, sealhulgas süsteemi paindlikkuse tagamise ja tuumkütusega pikaajalise varustatuse meetmeid, pidades silmas tuumaenergia tootmise võimsuse võimalikku arengut. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Sõnastada täpselt turgude lõimimise tulevikueesmärgid, eelkõige esitada täielikult turupõhistele hindadele järk-järgult üleminemise strateegia ja ajakava. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Selgitada riiklikke ja rahastamiseesmärke teadustegevuse, innovatsiooni ja konkurentsivõime valdkonnas (eelkõige seoses energialiiduga), mida on vaja saavutada ajavahemikus 2023–2030, nii et need eesmärgid oleksid hõlpsalt mõõdetavad ning toetaksid lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas muude mõõtmete jaoks seatud eesmärkide täitmist. Toetada nende eesmärkide saavutamist konkreetsete ja piisavate poliitikasuundade ja meetmetega, sealhulgas teiste liikmesriikidega koos välja töötatavate suundade ja meetmetega, näiteks energiatehnoloogia strateegilise kava kaudu. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Tugineda Põhjamere piirkonna energeetikakoostöö raamistikule avamere tuuleenergia toetuskavade ja võimalike projektide kohta parimate tavade vahetamisel, et saavutada energialiidu eesmärgid suurendada energiajulgeolekut, jätkusuutlikkust ja konkurentsivõimet. Arvestades Ühendkuningriigi otsust Euroopa Liidust lahkuda, tuleks ette näha meetmed, millega tagada Iirimaaga tehtava piirkondliku koostöö jätkumine hädaolukorraks valmisoleku ja sellele reageerimise valdkonnas elektri-, gaasi- ja naftavarustuskindluse osas. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Täiustada investeerimisvajaduste ja -allikate analüüsi kõigi energialiidu mõõtmete puhul, sh asjakohane rahastamine riigi, piirkonna ja liidu tasandil, mis praegu on esitatud üksnes teatavate valdkondade kohta, ning anda üldhinnang investeerimisvajadustele, -riskidele ja takistustele. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Loetleda kõik energiatoetused, sealhulgas eelkõige fossiilkütuste toetused, ning võetud ja kavandatud meetmed nende järkjärguliseks kõrvaldamiseks. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Kirjeldada mõju õhusaastele eri stsenaariumide korral, lisades sellekohase teabe ning võttes arvesse eri valdkondade omavahelist koostoimet ja kompromisside mõju. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Esitada üksikasjad ausa ja õiglase ülemineku aspektide kohta, hinnata energiaostuvõimetust, märkides seotud eesmärgid ja kirjeldades poliitikasuundade, meetmete ja eesmärkide mõju sotsiaalvaldkonnale, tööhõivele ja oskustele. Eelkõige tuleks tähelepanu pöörata kivisöe- ja CO2-mahukatele piirkondadele ning sellele, kuidas energiaalane üleminek neid mõjutab. Lisada sihtotstarbeline hinnang energiaostuvõimetuse küsimusele ning sellekohased eesmärgid või konkreetsed poliitikasuunad või erimeetmed, nagu on sätestatud määruses (EL) 2018/1999. |
| --- | --- |

11.

Brüssel, 18. juuni 2019

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Miguel ARIAS CAÑETE

---

(1)  ELT L 328, 21.12.2018, lk 1.

1

(2)  SWD(2019) 279.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiiv 2012/27/EL, milles käsitletakse energiatõhusust, muudetakse direktiive 2009/125/EÜ ja 2010/30/EL ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2004/8/EÜ ja 2006/32/EÜ (ELT L 315, 14.11.2012, lk 1).

3

(4)  SWD (2019) 1027 final.

4

(5)  COM (2019) 528 final, 5. juuni 2019.

5

(6)  SWD (2019) 279 final.

6

(7)  SWD (2019) 279 final.

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta määrus (EL) 2018/841, millega lisatakse maakasutusest, maakasutuse muutusest ja metsandusest tulenev kasvuhoonegaaside heide ja sellest tulenevate kasvuhoonegaaside sidumine 2030. aasta kliima- ja energiapoliitika raamistikku ning millega muudetakse määrust (EL) nr 525/2013 ja otsust nr 529/2013/EL (ELT L 156, 19.6.2018, lk 1).

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/2001 taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (ELT L 328, 21.12.2018, lk 82).

9

---