# Europeiska unionens L 336/2015

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 336 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 58 årgången23 december 2015 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 336

Svensk utgåva

Lagstiftning

58 årgången23 december 2015

---

| Innehållsförteckning | | I   Lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DIREKTIV |
| | * | Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/2436 av den 16 december 2015 för tillnärmning av medlemsstaternas varumärkeslagstiftning (
  1
  ) | 1 |

Innehållsförteckning

I   Lagstiftningsakter

Sida

DIREKTIV

*

Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/2436 av den 16 december 2015 för tillnärmning av medlemsstaternas varumärkeslagstiftning (
  1
  )

1

1

| | | II   Icke-lagstiftningsakter |
| --- | --- | --- |
| | | INTERNATIONELLA AVTAL |
| | * | Rådets beslut (EU) 2015/2437 av den 14 december 2015 om ingående på Europeiska unionens vägnar av avtalet genom skriftväxling mellan Europeiska unionen och kommissionen för bevarande av sydlig tonfisk (CCSBT) om unionens medlemskap i den utvidgade kommissionen för konventionen för bevarande av sydlig tonfisk | 27 |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/2438 av den 12 oktober 2015 om upprättande av en utkastplan för vissa demersala fisken i nordvästliga vatten | 29 |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/2439 av den 12 oktober 2015 om upprättande av en utkastplan för vissa demersala fisken i sydvästliga vatten | 36 |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/2440 av den 22 oktober 2015 om upprättande av en utkastplan för vissa demersala fisken i Nordsjön och i unionens vatten i Ices-sektion IIa | 42 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) 2015/2441 av den 18 december 2015 om ändring av kommissionens förordning (EG) nr 1126/2008 om tillämpning av internationella redovisningsstandarder i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1606/2002 med avseende på internationell redovisningsstandard (IAS) 27 (
  1
  ) | 49 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2442 av den 22 december 2015 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 54 |
| | | BESLUT |
| | * | Rådets beslut (EU) 2015/2443 av den 11 december 2015 om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i det associeringsråd som inrättats genom associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Moldavien, å andra sidan, vad gäller avdelning V i det associeringsavtalet | 56 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/2444 av den 17 december 2015 om standardkrav för medlemsstaternas inlämning av nationella program för utrotning, bekämpning och övervakning av djursjukdomar och zoonoser och för vilka unionsfinansiering söks samt om upphävande av beslut 2008/425/EG
  [delgivet med nr C(2015) 9192]

   (
  1
  ) | 59 |
| | | AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL |
| | * | Beslut nr 1/2015 av associeringsrådet EU–Republiken Moldavien av den 18 december 2015 om tillämpningen av avdelning V i associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Moldavien, å andra sidan, på Republiken Moldaviens hela territorium [2015/2445] | 93 |

II   Icke-lagstiftningsakter

INTERNATIONELLA AVTAL

*

Rådets beslut (EU) 2015/2437 av den 14 december 2015 om ingående på Europeiska unionens vägnar av avtalet genom skriftväxling mellan Europeiska unionen och kommissionen för bevarande av sydlig tonfisk (CCSBT) om unionens medlemskap i den utvidgade kommissionen för konventionen för bevarande av sydlig tonfisk

27

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/2438 av den 12 oktober 2015 om upprättande av en utkastplan för vissa demersala fisken i nordvästliga vatten

29

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/2439 av den 12 oktober 2015 om upprättande av en utkastplan för vissa demersala fisken i sydvästliga vatten

36

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/2440 av den 22 oktober 2015 om upprättande av en utkastplan för vissa demersala fisken i Nordsjön och i unionens vatten i Ices-sektion IIa

42

*

Kommissionens förordning (EU) 2015/2441 av den 18 december 2015 om ändring av kommissionens förordning (EG) nr 1126/2008 om tillämpning av internationella redovisningsstandarder i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1606/2002 med avseende på internationell redovisningsstandard (IAS) 27 (
  1
  )

1

49

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2442 av den 22 december 2015 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

54

BESLUT

*

Rådets beslut (EU) 2015/2443 av den 11 december 2015 om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i det associeringsråd som inrättats genom associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Moldavien, å andra sidan, vad gäller avdelning V i det associeringsavtalet

56

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/2444 av den 17 december 2015 om standardkrav för medlemsstaternas inlämning av nationella program för utrotning, bekämpning och övervakning av djursjukdomar och zoonoser och för vilka unionsfinansiering söks samt om upphävande av beslut 2008/425/EG
  [delgivet med nr C(2015) 9192]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2015) 9192]

1

59

AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL

*

Beslut nr 1/2015 av associeringsrådet EU–Republiken Moldavien av den 18 december 2015 om tillämpningen av avdelning V i associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Moldavien, å andra sidan, på Republiken Moldaviens hela territorium [2015/2445]

93

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Lagstiftningsakter

DIREKTIV

| 23.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 336/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 336/1

---

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV (EU) 2015/2436

av den 16 december 2015

för tillnärmning av medlemsstaternas varumärkeslagstiftning

(omarbetning)

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 114.1,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (2), och

av följande skäl:

| (1) | Flera ändringar bör göras av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/95/EG (3). Det direktivet bör av tydlighetsskäl omarbetas. |
| --- | --- |

(1)

Flera ändringar bör göras av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/95/EG (3). Det direktivet bör av tydlighetsskäl omarbetas.

| (2) | Direktiv 2008/95/EG har harmoniserat centrala bestämmelser i materiell varumärkesrätt som vid tidpunkten för antagandet ansågs mest direkt påverka den inre marknadens funktion genom att hindra den fria rörligheten för varor och friheten att tillhandahålla tjänster i unionen. |
| --- | --- |

(2)

Direktiv 2008/95/EG har harmoniserat centrala bestämmelser i materiell varumärkesrätt som vid tidpunkten för antagandet ansågs mest direkt påverka den inre marknadens funktion genom att hindra den fria rörligheten för varor och friheten att tillhandahålla tjänster i unionen.

| (3) | Varumärkesskyddet i medlemsstaterna samexisterar med skydd som finns tillgängligt på unionsnivå genom EU-varumärken som är av enhetlig karaktär och som gäller i hela unionen i enlighet med rådets förordning (EG) nr 207/2009 (4). Samexistensen och balansen mellan varumärkessystem på nationell nivå och unionsnivå är i själva verket en hörnsten i unionens förhållningssätt när det gäller skydd av immateriella rättigheter. |
| --- | --- |

(3)

Varumärkesskyddet i medlemsstaterna samexisterar med skydd som finns tillgängligt på unionsnivå genom EU-varumärken som är av enhetlig karaktär och som gäller i hela unionen i enlighet med rådets förordning (EG) nr 207/2009 (4). Samexistensen och balansen mellan varumärkessystem på nationell nivå och unionsnivå är i själva verket en hörnsten i unionens förhållningssätt när det gäller skydd av immateriella rättigheter.

| (4) | Med anledning av kommissionens meddelande av den 16 juli 2008 om en europeisk strategi för industriell äganderätt har kommissionen genomfört en omfattande utvärdering av hur varumärkessystemet i Europa fungerar som helhet, både på unionsnivå och nationell nivå och med avseende på det inbördes förhållandet mellan dessa. |
| --- | --- |

(4)

Med anledning av kommissionens meddelande av den 16 juli 2008 om en europeisk strategi för industriell äganderätt har kommissionen genomfört en omfattande utvärdering av hur varumärkessystemet i Europa fungerar som helhet, både på unionsnivå och nationell nivå och med avseende på det inbördes förhållandet mellan dessa.

| (5) | I sina slutsatser av den 25 maj 2010 om den framtida översynen av varumärkessystemet i Europeiska unionen uppmanade rådet kommissionen att lägga fram förslag till översyn av förordning (EG) nr 207/2009 och direktiv 2008/95/EG. Översynen av det direktivet bör omfatta åtgärder som gör det mer förenligt med förordning (EG) nr 207/2009, för att minska skillnaderna inom varumärkessystemet i Europa som helhet och behålla det nationella varumärkesskyddet som ett attraktivt alternativ för sökande. I detta sammanhang bör komplementariteten mellan EU:s varumärkessystem och de nationella varumärkessystemen säkerställas. |
| --- | --- |

(5)

I sina slutsatser av den 25 maj 2010 om den framtida översynen av varumärkessystemet i Europeiska unionen uppmanade rådet kommissionen att lägga fram förslag till översyn av förordning (EG) nr 207/2009 och direktiv 2008/95/EG. Översynen av det direktivet bör omfatta åtgärder som gör det mer förenligt med förordning (EG) nr 207/2009, för att minska skillnaderna inom varumärkessystemet i Europa som helhet och behålla det nationella varumärkesskyddet som ett attraktivt alternativ för sökande. I detta sammanhang bör komplementariteten mellan EU:s varumärkessystem och de nationella varumärkessystemen säkerställas.

| (6) | Kommissionen konstaterade i sitt meddelande av den 24 maj 2011 med titeln En inre marknad för immateriella rättigheter att man för att uppfylla ökade krav från berörda parter på snabbare och smidigare varumärkesregistreringsystem av högre kvalitet, som också är mer samstämmiga, användarvänliga, allmänt tillgängliga och bygger på den senaste tekniken, måste modernisera varumärkessystemet i unionen som helhet och anpassa det till internets tidsålder. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen konstaterade i sitt meddelande av den 24 maj 2011 med titeln En inre marknad för immateriella rättigheter att man för att uppfylla ökade krav från berörda parter på snabbare och smidigare varumärkesregistreringsystem av högre kvalitet, som också är mer samstämmiga, användarvänliga, allmänt tillgängliga och bygger på den senaste tekniken, måste modernisera varumärkessystemet i unionen som helhet och anpassa det till internets tidsålder.

| (7) | De samråd och den utvärdering som genomförts i samband med detta direktiv visar att det fortfarande, trots den tidigare partiella harmoniseringen av nationella lagar, finns områden där en ytterligare harmonisering kan få positiva konsekvenser för konkurrensen och tillväxten. |
| --- | --- |

(7)

De samråd och den utvärdering som genomförts i samband med detta direktiv visar att det fortfarande, trots den tidigare partiella harmoniseringen av nationella lagar, finns områden där en ytterligare harmonisering kan få positiva konsekvenser för konkurrensen och tillväxten.

| (8) | För att uppnå målet att främja och skapa en välfungerande inre marknad och göra det lättare att förvärva och skydda varumärken i unionen, till förmån för de europeiska företagens, särskilt de små och medelstora företagens, tillväxt och konkurrenskraft, är det nödvändigt att gå utöver den begränsade räckvidd för tillnärmning som uppnåddes genom direktiv 2008/95/EG och utvidga tillnärmningen till andra aspekter av den materiella rätt om varumärken som reglerar varumärken som skyddas av registrering enligt förordning (EG) nr 207/2009. |
| --- | --- |

(8)

För att uppnå målet att främja och skapa en välfungerande inre marknad och göra det lättare att förvärva och skydda varumärken i unionen, till förmån för de europeiska företagens, särskilt de små och medelstora företagens, tillväxt och konkurrenskraft, är det nödvändigt att gå utöver den begränsade räckvidd för tillnärmning som uppnåddes genom direktiv 2008/95/EG och utvidga tillnärmningen till andra aspekter av den materiella rätt om varumärken som reglerar varumärken som skyddas av registrering enligt förordning (EG) nr 207/2009.

| (9) | För att göra varumärkesregistreringar i hela unionen lättare att erhålla och administrera är det viktigt att tillnärma inte bara bestämmelser i materiell rätt utan också förfaranderegler. Därför bör viktiga förfaranderegler på området registrering av varumärken i medlemsstaterna och i EU:s varumärkessystem anpassas till varandra. Vad gäller förfarandena enligt nationell rätt är det tillräckligt att fastställa allmänna principer, medan det står medlemsstaterna fritt att fastställa mer specifika bestämmelser. |
| --- | --- |

(9)

För att göra varumärkesregistreringar i hela unionen lättare att erhålla och administrera är det viktigt att tillnärma inte bara bestämmelser i materiell rätt utan också förfaranderegler. Därför bör viktiga förfaranderegler på området registrering av varumärken i medlemsstaterna och i EU:s varumärkessystem anpassas till varandra. Vad gäller förfarandena enligt nationell rätt är det tillräckligt att fastställa allmänna principer, medan det står medlemsstaterna fritt att fastställa mer specifika bestämmelser.

| (10) | Det är av grundläggande betydelse att säkerställa att registrerade varumärken har samma rättsliga skydd i alla medlemsstater. I linje med det omfattande skydd som beviljas EU-varumärken som är kända i unionen bör ett omfattande skydd även beviljas på nationell nivå för alla registrerade varumärken som är kända i den berörda medlemsstaten. |
| --- | --- |

(10)

Det är av grundläggande betydelse att säkerställa att registrerade varumärken har samma rättsliga skydd i alla medlemsstater. I linje med det omfattande skydd som beviljas EU-varumärken som är kända i unionen bör ett omfattande skydd även beviljas på nationell nivå för alla registrerade varumärken som är kända i den berörda medlemsstaten.

| (11) | Detta direktiv bör inte frånta medlemsstaterna deras rätt att fortsätta skydda sådana varumärken som förvärvats genom användning, utan bör behandla dem endast med avseende på deras förhållande till sådana varumärken som förvärvats genom registrering. |
| --- | --- |

(11)

Detta direktiv bör inte frånta medlemsstaterna deras rätt att fortsätta skydda sådana varumärken som förvärvats genom användning, utan bör behandla dem endast med avseende på deras förhållande till sådana varumärken som förvärvats genom registrering.

| (12) | För att uppnå målen för denna tillnärmning av lagstiftning krävs att villkoren för erhållande och vidmakthållande av ett registrerat varumärke i princip är identiska i alla medlemsstater. |
| --- | --- |

(12)

För att uppnå målen för denna tillnärmning av lagstiftning krävs att villkoren för erhållande och vidmakthållande av ett registrerat varumärke i princip är identiska i alla medlemsstater.

| (13) | Det är därför nödvändigt att upprätta en förteckning med exempel på tecken som kan utgöra varumärken, under förutsättning att sådana tecken kan särskilja ett företags varor eller tjänster från ett annat företags. För att uppnå målen för registreringssystemet för varumärken, det vill säga att säkerställa rättssäkerhet och god förvaltning, är det också viktigt att tecknet kan återges på ett sätt som är klart, precist, fullständigt i sig självt, lättillgängligt, tydligt, beständigt och objektivt. Ett tecken bör få återges i valfri lämplig form med användning av allmänt tillgänglig teknik, och således inte nödvändigtvis grafiskt, så länge som återgivningen ger tillräckliga garantier i detta syfte. |
| --- | --- |

(13)

Det är därför nödvändigt att upprätta en förteckning med exempel på tecken som kan utgöra varumärken, under förutsättning att sådana tecken kan särskilja ett företags varor eller tjänster från ett annat företags. För att uppnå målen för registreringssystemet för varumärken, det vill säga att säkerställa rättssäkerhet och god förvaltning, är det också viktigt att tecknet kan återges på ett sätt som är klart, precist, fullständigt i sig självt, lättillgängligt, tydligt, beständigt och objektivt. Ett tecken bör få återges i valfri lämplig form med användning av allmänt tillgänglig teknik, och således inte nödvändigtvis grafiskt, så länge som återgivningen ger tillräckliga garantier i detta syfte.

| (14) | Dessutom bör grunderna för att vägra registrering eller för ogiltighet avseende själva varumärket, t.ex. frånvaro av särskiljande egenskaper, eller avseende konflikter mellan varumärket och äldre rättigheter anges på ett uttömmande sätt, även om vissa av grunderna anges som valfria för medlemsstaterna som därför kan bibehålla eller införa dem i sina lagstiftningar. |
| --- | --- |

(14)

Dessutom bör grunderna för att vägra registrering eller för ogiltighet avseende själva varumärket, t.ex. frånvaro av särskiljande egenskaper, eller avseende konflikter mellan varumärket och äldre rättigheter anges på ett uttömmande sätt, även om vissa av grunderna anges som valfria för medlemsstaterna som därför kan bibehålla eller införa dem i sina lagstiftningar.

| (15) | För att säkerställa att skyddsnivån för geografiska beteckningar genom unionslagstiftning och nationell rätt tillämpas på ett enhetligt och uttömmande sätt vid granskningen av absoluta och relativa registreringshinder i hela unionen, bör detta direktiv omfatta samma bestämmelser om geografiska beteckningar som förordning (EG) nr 207/2009. Vidare är det lämpligt att säkerställa att tillämpningsområdet för absoluta hinder utvidgas till att även omfatta skyddade traditionella uttryck för vin och garanterade traditionella specialiteter. |
| --- | --- |

(15)

För att säkerställa att skyddsnivån för geografiska beteckningar genom unionslagstiftning och nationell rätt tillämpas på ett enhetligt och uttömmande sätt vid granskningen av absoluta och relativa registreringshinder i hela unionen, bör detta direktiv omfatta samma bestämmelser om geografiska beteckningar som förordning (EG) nr 207/2009. Vidare är det lämpligt att säkerställa att tillämpningsområdet för absoluta hinder utvidgas till att även omfatta skyddade traditionella uttryck för vin och garanterade traditionella specialiteter.

| (16) | Det skydd som följer av det registrerade varumärket, vars funktion framför allt är att garantera att varumärket anger ursprunget, bör vara absolut när det råder identitet mellan märket och det motsvarande tecknet och varorna eller tjänsterna. Skyddet bör också gälla vid likhet mellan märket och tecknet och varorna eller tjänsterna. Det är nödvändigt att tolka begreppet likhet mot bakgrund av risken för förväxling. Grundförutsättningen för skyddet bör vara att det finns en risk för förväxling och denna måste bedömas mot bakgrund av flera faktorer, särskilt i hur hög grad märket är känt på marknaden, den association som det använda eller registrerade märket framkallar, graden av likhet mellan märket och tecknet samt mellan de ifrågavarande varorna eller tjänsterna. Formerna för fastslående av risk för förväxling och framför allt bevisbördan bör regleras av nationella procedurregler som inte bör beröras av detta direktiv. |
| --- | --- |

(16)

Det skydd som följer av det registrerade varumärket, vars funktion framför allt är att garantera att varumärket anger ursprunget, bör vara absolut när det råder identitet mellan märket och det motsvarande tecknet och varorna eller tjänsterna. Skyddet bör också gälla vid likhet mellan märket och tecknet och varorna eller tjänsterna. Det är nödvändigt att tolka begreppet likhet mot bakgrund av risken för förväxling. Grundförutsättningen för skyddet bör vara att det finns en risk för förväxling och denna måste bedömas mot bakgrund av flera faktorer, särskilt i hur hög grad märket är känt på marknaden, den association som det använda eller registrerade märket framkallar, graden av likhet mellan märket och tecknet samt mellan de ifrågavarande varorna eller tjänsterna. Formerna för fastslående av risk för förväxling och framför allt bevisbördan bör regleras av nationella procedurregler som inte bör beröras av detta direktiv.

| (17) | För att säkerställa rättssäkerhet och full överensstämmelse med prioritetsprincipen, enligt vilken ett äldre registrerat varumärke ges företräde framför yngre registrerade varumärken, är det nödvändigt att fastställa att säkerställandet av de rättigheter som är knutna till ett varumärke inte bör påverka innehavares rättigheter som förvärvats före ansöknings- eller prioritetsdagen för varumärket. Ett sådant synsätt är förenligt med artikel 16.1 i avtalet om handelsrelaterade aspekter av immateriella rättigheter av den 15 april 1994 (nedan kallat Trips-avtalet). |
| --- | --- |

(17)

För att säkerställa rättssäkerhet och full överensstämmelse med prioritetsprincipen, enligt vilken ett äldre registrerat varumärke ges företräde framför yngre registrerade varumärken, är det nödvändigt att fastställa att säkerställandet av de rättigheter som är knutna till ett varumärke inte bör påverka innehavares rättigheter som förvärvats före ansöknings- eller prioritetsdagen för varumärket. Ett sådant synsätt är förenligt med artikel 16.1 i avtalet om handelsrelaterade aspekter av immateriella rättigheter av den 15 april 1994 (nedan kallat Trips-avtalet).

| (18) | Det bör föreskrivas att ett intrång i ett varumärke kan fastställas bara om det har konstaterats att det varumärke eller tecken som är föremål för intrånget används i näringsverksamhet för att särskilja varor eller tjänster. Användning av tecknet för andra ändamål än för att särskilja varor eller tjänster bör omfattas av bestämmelser i nationell rätt. |
| --- | --- |

(18)

Det bör föreskrivas att ett intrång i ett varumärke kan fastställas bara om det har konstaterats att det varumärke eller tecken som är föremål för intrånget används i näringsverksamhet för att särskilja varor eller tjänster. Användning av tecknet för andra ändamål än för att särskilja varor eller tjänster bör omfattas av bestämmelser i nationell rätt.

| (19) | Begreppet intrång i ett varumärke bör också innefatta användning av tecknet som ett firmanamn eller liknande beteckning, så länge som användningens syfte är att särskilja varor eller tjänster. |
| --- | --- |

(19)

Begreppet intrång i ett varumärke bör också innefatta användning av tecknet som ett firmanamn eller liknande beteckning, så länge som användningens syfte är att särskilja varor eller tjänster.

| (20) | För att säkerställa rättssäkerhet och full överensstämmelse med specifik unionslagstiftning bör det föreskrivas att innehavaren av ett varumärke bör ha rätt att förbjuda tredje man att använda ett tecken i jämförande reklam, om sådan jämförande reklam strider mot Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/114/EG (5). |
| --- | --- |

(20)

För att säkerställa rättssäkerhet och full överensstämmelse med specifik unionslagstiftning bör det föreskrivas att innehavaren av ett varumärke bör ha rätt att förbjuda tredje man att använda ett tecken i jämförande reklam, om sådan jämförande reklam strider mot Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/114/EG (5).

| (21) | I syfte att stärka varumärkesskyddet och bekämpa varumärkesförfalskning effektivare och i linje med medlemsstaternas internationella skyldigheter inom ramen för Världshandelsorganisationen (WTO), särskilt artikel V i allmänna tull- och handelsavtalet om transiteringsfrihet och, vad gäller generiska läkemedel, den förklaring om Trips-avtalet och folkhälsa som antogs av WTO:s ministerkonferens i Doha den 14 november 2001, bör innehavaren av ett varumärke ha rätt att hindra tredje man från att i näringsverksamhet föra in varor i den medlemsstat där varumärket är registrerat utan att dessa har övergått till fri omsättning där, om dessa varor kommer från tredjeländer och utan tillstånd har försetts med ett varumärke som är identiskt eller väsentligen identiskt med det varumärke som registrerats för sådana varor. |
| --- | --- |

(21)

I syfte att stärka varumärkesskyddet och bekämpa varumärkesförfalskning effektivare och i linje med medlemsstaternas internationella skyldigheter inom ramen för Världshandelsorganisationen (WTO), särskilt artikel V i allmänna tull- och handelsavtalet om transiteringsfrihet och, vad gäller generiska läkemedel, den förklaring om Trips-avtalet och folkhälsa som antogs av WTO:s ministerkonferens i Doha den 14 november 2001, bör innehavaren av ett varumärke ha rätt att hindra tredje man från att i näringsverksamhet föra in varor i den medlemsstat där varumärket är registrerat utan att dessa har övergått till fri omsättning där, om dessa varor kommer från tredjeländer och utan tillstånd har försetts med ett varumärke som är identiskt eller väsentligen identiskt med det varumärke som registrerats för sådana varor.

| (22) | Därför bör det vara tillåtet för innehavare av varumärken att förhindra införsel av intrångsgörande varor och hänförande av sådana till samtliga tullförfaranden, särskilt transitering, omlastning, lagring, frizoner, tillfällig förvaring, aktiv förädling eller tillfällig införsel, även då sådana varor inte är avsedda att släppas ut på marknaden i den berörda medlemsstaten. Tullmyndigheterna bör när de utför tullkontroller tillämpa de befogenheter och förfaranden som fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 608/2013 (6), inklusive när det sker på begäran av rättighetsinnehavare. I synnerhet bör tullmyndigheterna utföra de relevanta kontrollerna på grundval av riskanalyskriterier. |
| --- | --- |

(22)

Därför bör det vara tillåtet för innehavare av varumärken att förhindra införsel av intrångsgörande varor och hänförande av sådana till samtliga tullförfaranden, särskilt transitering, omlastning, lagring, frizoner, tillfällig förvaring, aktiv förädling eller tillfällig införsel, även då sådana varor inte är avsedda att släppas ut på marknaden i den berörda medlemsstaten. Tullmyndigheterna bör när de utför tullkontroller tillämpa de befogenheter och förfaranden som fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 608/2013 (6), inklusive när det sker på begäran av rättighetsinnehavare. I synnerhet bör tullmyndigheterna utföra de relevanta kontrollerna på grundval av riskanalyskriterier.

| (23) | För att förena behovet av ett effektivt säkerställande av varumärkesrättigheter med behovet av att undvika hinder för det fria handelsflödet av legitima varor, bör varumärkesinnehavarens rätt upphöra om deklaranten eller innehavaren av varorna, under efterföljande förfaranden som inletts vid en domstol eller annan myndighet som har behörighet att i sak avgöra huruvida intrång har gjorts i det registrerade varumärket, kan bevisa att innehavaren av det registrerade varumärket inte har rätt att förbjuda att varorna släpps ut på marknaden i det land som är slutdestinationen för varorna. |
| --- | --- |

(23)

För att förena behovet av ett effektivt säkerställande av varumärkesrättigheter med behovet av att undvika hinder för det fria handelsflödet av legitima varor, bör varumärkesinnehavarens rätt upphöra om deklaranten eller innehavaren av varorna, under efterföljande förfaranden som inletts vid en domstol eller annan myndighet som har behörighet att i sak avgöra huruvida intrång har gjorts i det registrerade varumärket, kan bevisa att innehavaren av det registrerade varumärket inte har rätt att förbjuda att varorna släpps ut på marknaden i det land som är slutdestinationen för varorna.

| (24) | Artikel 28 i förordning (EU) nr 608/2013 föreskriver att en rättighetsinnehavare ska vara ansvarsskyldig för skador gentemot varuinnehavaren, bl.a. om det senare konstateras att varorna i fråga inte gör intrång i en immateriell rättighet. |
| --- | --- |

(24)

Artikel 28 i förordning (EU) nr 608/2013 föreskriver att en rättighetsinnehavare ska vara ansvarsskyldig för skador gentemot varuinnehavaren, bl.a. om det senare konstateras att varorna i fråga inte gör intrång i en immateriell rättighet.

| (25) | Det bör vidtas lämpliga åtgärder i syfte att sörja för en smidig transitering av generiska läkemedel. När det gäller internationella generiska namn (INN) som är globalt erkända generiska namn på verksamma ämnen i farmaceutiska preparat, är det mycket viktigt att beakta de befintliga begränsningarna av varumärkets rättsverkningar. Därför bör innehavaren av ett varumärke inte ha rätt att hindra tredje man från att föra in varor till en medlemsstat där varumärket är registrerat utan att de övergår till fri omsättning där, på grundval av likheter mellan det internationella generiska namnet på det verksamma ämnet i ett läkemedel och varumärket. |
| --- | --- |

(25)

Det bör vidtas lämpliga åtgärder i syfte att sörja för en smidig transitering av generiska läkemedel. När det gäller internationella generiska namn (INN) som är globalt erkända generiska namn på verksamma ämnen i farmaceutiska preparat, är det mycket viktigt att beakta de befintliga begränsningarna av varumärkets rättsverkningar. Därför bör innehavaren av ett varumärke inte ha rätt att hindra tredje man från att föra in varor till en medlemsstat där varumärket är registrerat utan att de övergår till fri omsättning där, på grundval av likheter mellan det internationella generiska namnet på det verksamma ämnet i ett läkemedel och varumärket.

| (26) | För att göra det möjligt för innehavare av registrerade varumärken att bekämpa varumärkesförfalskning effektivare bör de ha rätt att förbjuda anbringande på varor av ett intrångsgörande varumärke och vissa förberedande akter som utförs före ett sådant anbringande. |
| --- | --- |

(26)

För att göra det möjligt för innehavare av registrerade varumärken att bekämpa varumärkesförfalskning effektivare bör de ha rätt att förbjuda anbringande på varor av ett intrångsgörande varumärke och vissa förberedande akter som utförs före ett sådant anbringande.

| (27) | Den ensamrätt som ett varumärke ger bör inte ge innehavaren rätt att förbjuda tredje mans användning av tecken eller upplysningar som används korrekt och således i enlighet med god affärssed. För att skapa lika villkor för firmanamn och varumärken mot bakgrund av att firmanamn regelmässigt ges obegränsat skydd mot yngre varumärken bör sådan användning endast anses inbegripa användningen av tredje mans personnamn. Även användning i allmänhet av tecken eller upplysningar som är beskrivande eller som saknar särskiljningsförmåga bör tillåtas. Vidare bör innehavaren inte ha rätt att hindra korrekt och ärlig användning av varumärket för att identifiera eller hänvisa till varorna och tjänsterna som innehavarens varor och tjänster. Tredje mans användning av ett varumärke i syfte att uppmärksamma konsumenterna på återförsäljning av äkta varor som ursprungligen sålts av eller med tillstånd från innehavaren av varumärket i unionen bör anses vara korrekt så länge den samtidigt överensstämmer med god affärssed. Tredje mans användning av ett varumärke för konstnärliga ändamål bör anses vara korrekt så länge den samtidigt överensstämmer med god affärssed. Dessutom bör detta direktiv tillämpas på ett sätt som säkerställer full respekt för grundläggande fri- och rättigheter, särskilt yttrandefriheten. |
| --- | --- |

(27)

Den ensamrätt som ett varumärke ger bör inte ge innehavaren rätt att förbjuda tredje mans användning av tecken eller upplysningar som används korrekt och således i enlighet med god affärssed. För att skapa lika villkor för firmanamn och varumärken mot bakgrund av att firmanamn regelmässigt ges obegränsat skydd mot yngre varumärken bör sådan användning endast anses inbegripa användningen av tredje mans personnamn. Även användning i allmänhet av tecken eller upplysningar som är beskrivande eller som saknar särskiljningsförmåga bör tillåtas. Vidare bör innehavaren inte ha rätt att hindra korrekt och ärlig användning av varumärket för att identifiera eller hänvisa till varorna och tjänsterna som innehavarens varor och tjänster. Tredje mans användning av ett varumärke i syfte att uppmärksamma konsumenterna på återförsäljning av äkta varor som ursprungligen sålts av eller med tillstånd från innehavaren av varumärket i unionen bör anses vara korrekt så länge den samtidigt överensstämmer med god affärssed. Tredje mans användning av ett varumärke för konstnärliga ändamål bör anses vara korrekt så länge den samtidigt överensstämmer med god affärssed. Dessutom bör detta direktiv tillämpas på ett sätt som säkerställer full respekt för grundläggande fri- och rättigheter, särskilt yttrandefriheten.

| (28) | Det följer av principen om fri rörlighet för varor att innehavaren av ett varumärke inte bör ha rätt att förbjuda att tredje man använder det med avseende på varor som har satts i omlopp inom unionen med detta varumärke, antingen av innehavaren själv eller med dennes medgivande, om innehavaren inte har legitima skäl att motsätta sig fortsatt marknadsföring av varorna. |
| --- | --- |

(28)

Det följer av principen om fri rörlighet för varor att innehavaren av ett varumärke inte bör ha rätt att förbjuda att tredje man använder det med avseende på varor som har satts i omlopp inom unionen med detta varumärke, antingen av innehavaren själv eller med dennes medgivande, om innehavaren inte har legitima skäl att motsätta sig fortsatt marknadsföring av varorna.

| (29) | Av hänsyn till rättssäkerheten, men utan att skada de intressen som innehavaren av ett äldre märke har, är det viktigt att föreskriva att denne inte längre får begära ogiltighetsförklaring eller motsätta sig användningen av ett varumärke som är yngre än hans eget varumärke och som han i vetskap därom har tillåtit användning av under en längre tid, om inte ansökan om registrering av det yngre varumärket gjorts i ond tro. |
| --- | --- |

(29)

Av hänsyn till rättssäkerheten, men utan att skada de intressen som innehavaren av ett äldre märke har, är det viktigt att föreskriva att denne inte längre får begära ogiltighetsförklaring eller motsätta sig användningen av ett varumärke som är yngre än hans eget varumärke och som han i vetskap därom har tillåtit användning av under en längre tid, om inte ansökan om registrering av det yngre varumärket gjorts i ond tro.

| (30) | För att säkerställa rättssäkerhet och skydda lagligen förvärvade varumärkesrättigheter är det lämpligt och nödvändigt att föreskriva, utan att det påverkar principen att det yngre varumärket inte kan göras gällande gentemot det äldre varumärket, att innehavare av äldre varumärken inte bör ha rätt att få avslag eller ogiltighetsförklaring eller att motsätta sig användningen av ett yngre varumärke när det yngre varumärket förvärvades vid en tidpunkt då det äldre varumärket skulle ha kunnat förklaras ogiltigt eller återkallas, t.ex. därför att de ännu inte hade förvärvat särskiljningsförmåga genom användning, eller om det äldre varumärket inte kunde säkerställas gentemot det yngre varumärket eftersom de nödvändiga villkoren inte var tillämpliga, till exempel om det äldre varumärket ännu inte blivit känt. |
| --- | --- |

(30)

För att säkerställa rättssäkerhet och skydda lagligen förvärvade varumärkesrättigheter är det lämpligt och nödvändigt att föreskriva, utan att det påverkar principen att det yngre varumärket inte kan göras gällande gentemot det äldre varumärket, att innehavare av äldre varumärken inte bör ha rätt att få avslag eller ogiltighetsförklaring eller att motsätta sig användningen av ett yngre varumärke när det yngre varumärket förvärvades vid en tidpunkt då det äldre varumärket skulle ha kunnat förklaras ogiltigt eller återkallas, t.ex. därför att de ännu inte hade förvärvat särskiljningsförmåga genom användning, eller om det äldre varumärket inte kunde säkerställas gentemot det yngre varumärket eftersom de nödvändiga villkoren inte var tillämpliga, till exempel om det äldre varumärket ännu inte blivit känt.

| (31) | Varumärken fyller sitt syfte att särskilja varor eller tjänster och ger konsumenterna möjlighet att träffa väl underbyggda val endast om de faktiskt används på marknaden. Ett krav på att ett varumärke faktiskt används är också nödvändigt för att minska det totala antalet registrerade och skyddade varumärken i unionen och därmed antalet tvister dem emellan. Det är därför av vikt att kräva att registrerade varumärken faktiskt används i samband med de varor eller tjänster för vilka de är registrerade eller, om de fem år efter den dag då frågan om registrering slutligen har avgjorts inte har använts för det syftet, kan återkallas. |
| --- | --- |

(31)

Varumärken fyller sitt syfte att särskilja varor eller tjänster och ger konsumenterna möjlighet att träffa väl underbyggda val endast om de faktiskt används på marknaden. Ett krav på att ett varumärke faktiskt används är också nödvändigt för att minska det totala antalet registrerade och skyddade varumärken i unionen och därmed antalet tvister dem emellan. Det är därför av vikt att kräva att registrerade varumärken faktiskt används i samband med de varor eller tjänster för vilka de är registrerade eller, om de fem år efter den dag då frågan om registrering slutligen har avgjorts inte har använts för det syftet, kan återkallas.

| (32) | Följaktligen bör ett registrerat varumärke endast skyddas i den utsträckning som det faktiskt används, och ett tidigare registrerat varumärke bör inte ge dess innehavare möjlighet att motsätta sig eller ogiltigförklara ett yngre varumärke om den innehavaren inte har använt sitt varumärke i praktiken. Dessutom bör medlemsstaterna föreskriva att ett varumärke inte med framgång kan åberopas i ett mål om intrång om det efter invändning från en part fastställs att varumärket kan återkallas eller, när talan väcks mot en nyare rätt, skulle ha kunnat återkallas vid den tidpunkt då den senare rättigheten förvärvades. |
| --- | --- |

(32)

Följaktligen bör ett registrerat varumärke endast skyddas i den utsträckning som det faktiskt används, och ett tidigare registrerat varumärke bör inte ge dess innehavare möjlighet att motsätta sig eller ogiltigförklara ett yngre varumärke om den innehavaren inte har använt sitt varumärke i praktiken. Dessutom bör medlemsstaterna föreskriva att ett varumärke inte med framgång kan åberopas i ett mål om intrång om det efter invändning från en part fastställs att varumärket kan återkallas eller, när talan väcks mot en nyare rätt, skulle ha kunnat återkallas vid den tidpunkt då den senare rättigheten förvärvades.

| (33) | Det bör föreskrivas att om företräde för ett nationellt varumärke eller ett varumärke som blivit föremål för en internationell registrering med rättsverkan i medlemsstaten i fråga har sökts för ett EU-varumärke, och det varumärke som ligger till grund för ansökan omföreträde därefter inte har tillåtits att upphöra eller registreringen inte har förnyats, kan detta varumärkes giltighet fortfarande ifrågasättas. Sådana yrkanden bör begränsas till situationer där varumärket skulle ha kunnat förklaras ogiltigt eller återkallats när det ströks från registret. |
| --- | --- |

(33)

Det bör föreskrivas att om företräde för ett nationellt varumärke eller ett varumärke som blivit föremål för en internationell registrering med rättsverkan i medlemsstaten i fråga har sökts för ett EU-varumärke, och det varumärke som ligger till grund för ansökan omföreträde därefter inte har tillåtits att upphöra eller registreringen inte har förnyats, kan detta varumärkes giltighet fortfarande ifrågasättas. Sådana yrkanden bör begränsas till situationer där varumärket skulle ha kunnat förklaras ogiltigt eller återkallats när det ströks från registret.

| (34) | För konsekvensens skull och för att underlätta det kommersiella utnyttjandet av varumärken i unionen, ska de regler som är tillämpliga på varumärken som förmögenhetsobjekt i lämplig utsträckning anpassas till dem som redan finns när det gäller EU-varumärken, och bör omfatta regler om överlåtelse och överföring, licenser, sakrätt och exekutiva åtgärder. |
| --- | --- |

(34)

För konsekvensens skull och för att underlätta det kommersiella utnyttjandet av varumärken i unionen, ska de regler som är tillämpliga på varumärken som förmögenhetsobjekt i lämplig utsträckning anpassas till dem som redan finns när det gäller EU-varumärken, och bör omfatta regler om överlåtelse och överföring, licenser, sakrätt och exekutiva åtgärder.

| (35) | Kollektiva varumärken har visat sig vara ett användbart instrument för att främja varor eller tjänster med specifika gemensamma egenskaper. Det är därför lämpligt att nationella kollektiva varumärken omfattas av liknande regler som Europeiska unionens kollektivmärken. |
| --- | --- |

(35)

Kollektiva varumärken har visat sig vara ett användbart instrument för att främja varor eller tjänster med specifika gemensamma egenskaper. Det är därför lämpligt att nationella kollektiva varumärken omfattas av liknande regler som Europeiska unionens kollektivmärken.

| (36) | För att förbättra och underlätta tillgången till varumärkesskydd och öka rättssäkerheten och den rättsliga förutsebarheten bör förfarandet för registrering av varumärken i medlemsstaterna vara effektivt och öppet och följa liknande regler som de som gäller för EU-varumärken. |
| --- | --- |

(36)

För att förbättra och underlätta tillgången till varumärkesskydd och öka rättssäkerheten och den rättsliga förutsebarheten bör förfarandet för registrering av varumärken i medlemsstaterna vara effektivt och öppet och följa liknande regler som de som gäller för EU-varumärken.

| (37) | För att säkerställa rättssäkerhet när det gäller omfattningen av varumärkesrättigheter och underlätta tillträdet till varumärkesskydd, bör beteckningen och klassificeringen av varor och tjänster som omfattas av en varumärkesansökan följa samma regler i samtliga medlemsstater och anpassas till de bestämmelser som gäller för EU-varumärken. Beteckningen av varor och tjänster bör vara tillräckligt klar och precis för att behöriga myndigheter och ekonomiska aktörer ska kunna avgöra hur omfattande varumärkesskydd som sökts enbart på grundval av ansökan. Användningen av allmänna begrepp bör tolkas som att de endast inkluderar varor och tjänster som klart omfattas av en terms bokstavliga innebörd. För tydlighetens och rättssäkerhetens skull bör medlemsstaternas centrala myndigheter för industriell äganderätt och Benelux byrå för immateriell äganderätt i samarbete med varandra sträva efter att sammanställa en förteckning som återspeglar deras respektive administrativa praxis med avseende på klassificeringen av varor och tjänster. |
| --- | --- |

(37)

För att säkerställa rättssäkerhet när det gäller omfattningen av varumärkesrättigheter och underlätta tillträdet till varumärkesskydd, bör beteckningen och klassificeringen av varor och tjänster som omfattas av en varumärkesansökan följa samma regler i samtliga medlemsstater och anpassas till de bestämmelser som gäller för EU-varumärken. Beteckningen av varor och tjänster bör vara tillräckligt klar och precis för att behöriga myndigheter och ekonomiska aktörer ska kunna avgöra hur omfattande varumärkesskydd som sökts enbart på grundval av ansökan. Användningen av allmänna begrepp bör tolkas som att de endast inkluderar varor och tjänster som klart omfattas av en terms bokstavliga innebörd. För tydlighetens och rättssäkerhetens skull bör medlemsstaternas centrala myndigheter för industriell äganderätt och Benelux byrå för immateriell äganderätt i samarbete med varandra sträva efter att sammanställa en förteckning som återspeglar deras respektive administrativa praxis med avseende på klassificeringen av varor och tjänster.

| (38) | I syfte att säkerställa ett effektivt varumärkesskydd bör medlemsstaterna tillhandahålla ett effektivt administrativt invändningsförfarande som ger åtminstone innehavaren av äldre varumärkesrättigheter och varje person som enligt tillämplig rätt är berättigad att utöva de rättigheter som följer av en skyddad ursprungsbeteckning eller geografisk beteckning rätt att invända mot registreringen av en varumärkesansökan. I syfte att erbjuda effektiva sätt att återkalla eller ogiltigförklara varumärken bör medlemsstaterna också införa ett administrativt förfarande om upphävande eller ogiltighetsförklaring inom en längre införlivandeperiod på sju år efter det att detta direktiv har trätt i kraft. |
| --- | --- |

(38)

I syfte att säkerställa ett effektivt varumärkesskydd bör medlemsstaterna tillhandahålla ett effektivt administrativt invändningsförfarande som ger åtminstone innehavaren av äldre varumärkesrättigheter och varje person som enligt tillämplig rätt är berättigad att utöva de rättigheter som följer av en skyddad ursprungsbeteckning eller geografisk beteckning rätt att invända mot registreringen av en varumärkesansökan. I syfte att erbjuda effektiva sätt att återkalla eller ogiltigförklara varumärken bör medlemsstaterna också införa ett administrativt förfarande om upphävande eller ogiltighetsförklaring inom en längre införlivandeperiod på sju år efter det att detta direktiv har trätt i kraft.

| (39) | Det är önskvärt att medlemsstaternas centrala myndigheter för industriell äganderätt och Benelux byrå för immateriell äganderätt samarbetar med varandra och med Europeiska unionens immaterialrättsmyndighet på alla områden för registrering och förvaltning av varumärken för att främja enhetliga metoder och verktyg, t.ex. genom att skapa och uppdatera gemensamma eller sammankopplade databaser och portaler för samråd och sökändamål. Vidare bör medlemsstaterna se till att deras myndigheter samarbetar med varandra och med Europeiska unionens byrå för immateriella rättigheter på övriga områden inom deras verksamhet som är relevanta för skyddet av varumärken i unionen. |
| --- | --- |

(39)

Det är önskvärt att medlemsstaternas centrala myndigheter för industriell äganderätt och Benelux byrå för immateriell äganderätt samarbetar med varandra och med Europeiska unionens immaterialrättsmyndighet på alla områden för registrering och förvaltning av varumärken för att främja enhetliga metoder och verktyg, t.ex. genom att skapa och uppdatera gemensamma eller sammankopplade databaser och portaler för samråd och sökändamål. Vidare bör medlemsstaterna se till att deras myndigheter samarbetar med varandra och med Europeiska unionens byrå för immateriella rättigheter på övriga områden inom deras verksamhet som är relevanta för skyddet av varumärken i unionen.

| (40) | Detta direktiv bör inte utesluta att varumärken underkastas andra rättsliga bestämmelser än de varumärkesrättsliga bestämmelser som finns i medlemsstaterna, t.ex. bestämmelser om illojal konkurrens, skadeståndsansvar eller konsumentskydd. |
| --- | --- |

(40)

Detta direktiv bör inte utesluta att varumärken underkastas andra rättsliga bestämmelser än de varumärkesrättsliga bestämmelser som finns i medlemsstaterna, t.ex. bestämmelser om illojal konkurrens, skadeståndsansvar eller konsumentskydd.

| (41) | Medlemsstaterna är bundna av Pariskonventionen för industriellt rättsskydd (nedan kallad Pariskonventionen) och Trips-avtalet. Det är nödvändigt att detta direktiv helt överensstämmer med bestämmelserna i den konventionen och det avtalet. De av medlemsstaternas skyldigheter som är en följd av konventionen och avtalet bör inte beröras av detta direktiv. Där så är lämpligt bör artikel 351 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt tillämpas. |
| --- | --- |

(41)

Medlemsstaterna är bundna av Pariskonventionen för industriellt rättsskydd (nedan kallad Pariskonventionen) och Trips-avtalet. Det är nödvändigt att detta direktiv helt överensstämmer med bestämmelserna i den konventionen och det avtalet. De av medlemsstaternas skyldigheter som är en följd av konventionen och avtalet bör inte beröras av detta direktiv. Där så är lämpligt bör artikel 351 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt tillämpas.

| (42) | Eftersom målen för detta direktiv, nämligen att främja och skapa en välfungerande inre marknad och underlätta registrering, hantering och skydd av varumärken i unionen till förmån för tillväxt och konkurrenskraft, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, på grund av dess omfattning och verkningar, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(42)

Eftersom målen för detta direktiv, nämligen att främja och skapa en välfungerande inre marknad och underlätta registrering, hantering och skydd av varumärken i unionen till förmån för tillväxt och konkurrenskraft, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, på grund av dess omfattning och verkningar, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

| (43) | Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG (7) reglerar medlemsstaternas behandling av personuppgifter i samband med detta direktiv. |
| --- | --- |

(43)

Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG (7) reglerar medlemsstaternas behandling av personuppgifter i samband med detta direktiv.

| (44) | Europeiska datatillsynsmannen har hörts i enlighet med artikel 28.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 (8) och avgav ett yttrande den 11 juli 2013. |
| --- | --- |

(44)

Europeiska datatillsynsmannen har hörts i enlighet med artikel 28.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 (8) och avgav ett yttrande den 11 juli 2013.

| (45) | Skyldigheten att införliva detta direktiv med nationell rätt bör endast gälla de bestämmelser som utgör en innehållsmässig ändring i förhållande till det tidigare direktivet. Skyldigheten att införliva de oförändrade bestämmelserna följer av det tidigare direktivet. |
| --- | --- |

(45)

Skyldigheten att införliva detta direktiv med nationell rätt bör endast gälla de bestämmelser som utgör en innehållsmässig ändring i förhållande till det tidigare direktivet. Skyldigheten att införliva de oförändrade bestämmelserna följer av det tidigare direktivet.

| (46) | Detta direktiv bör inte påverka medlemsstaternas skyldigheter enligt direktiv 2008/95/EG vad gäller den tidsfrist för införlivande av rådets direktiv 89/104/EEG (9) med nationell rätt som anges i del B i bilaga I till direktiv 2008/95/EG. |
| --- | --- |

(46)

Detta direktiv bör inte påverka medlemsstaternas skyldigheter enligt direktiv 2008/95/EG vad gäller den tidsfrist för införlivande av rådets direktiv 89/104/EEG (9) med nationell rätt som anges i del B i bilaga I till direktiv 2008/95/EG.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL 1

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 1

Tillämpningsområde

Detta direktiv är tillämpligt på varumärken avseende varor eller tjänster vilka i en medlemsstat är föremål för registrering eller ansökan om registrering som individuellt varumärke, garanti- eller kontrollmärke eller kollektivmärke, eller vilka är föremål för registrering eller ansökan om registrering hos Benelux byrå för immateriell äganderätt eller föremål för en internationell registrering med rättsverkan i en medlemsstat.

Artikel 2

Definitioner

I detta direktiv avses med

a)   
  myndighet
  : den centrala myndigheten för industriell äganderätt i en medlemsstat eller Benelux byrå för immateriell äganderätt som anförtrotts ansvaret för registrering av varumärken,

b)   
  register
  : det register över varumärken som förs av en myndighet.

KAPITEL 2

MATERIELLA BESTÄMMELSER OM VARUMÄRKEN

AVSNITT 1

Tecken som kan utgöra ett varumärke

Artikel 3

Tecken som kan utgöra ett varumärke

Ett varumärke kan utgöras av alla tecken, särskilt ord, inbegripet personnamn, eller figurer, bokstäver, siffror, färger, formen på en vara eller dess förpackning eller ljud, förutsatt att tecknen i fråga kan

| a) | särskilja ett företags varor eller tjänster från andra företags, och |
| --- | --- |

a)

särskilja ett företags varor eller tjänster från andra företags, och

| b) | återges i registret på ett sätt som gör det möjligt för de behöriga myndigheterna och allmänheten att klart och tydligt avgöra föremålet för det skydd som beviljats innehavaren. |
| --- | --- |

b)

återges i registret på ett sätt som gör det möjligt för de behöriga myndigheterna och allmänheten att klart och tydligt avgöra föremålet för det skydd som beviljats innehavaren.

AVSNITT 2

Registreringshinder eller ogiltighetsgrunder

Artikel 4

Absoluta registreringshinder eller ogiltighetsgrunder

1.   Följande tecken och varumärken får inte registreras och om registrering har skett ska de kunna ogiltigförklaras:

| a) | Tecken som inte kan utgöra ett varumärke. |
| --- | --- |

a)

Tecken som inte kan utgöra ett varumärke.

| b) | Varumärken som saknar särskiljningsförmåga. |
| --- | --- |

b)

Varumärken som saknar särskiljningsförmåga.

| c) | Varumärken som endast består av tecken eller upplysningar vilka i handeln visar varornas eller tjänsternas art, kvalitet, kvantitet, avsedda användning, värde, geografiska ursprung, tiden för framställande eller utförande eller andra egenskaper. |
| --- | --- |

c)

Varumärken som endast består av tecken eller upplysningar vilka i handeln visar varornas eller tjänsternas art, kvalitet, kvantitet, avsedda användning, värde, geografiska ursprung, tiden för framställande eller utförande eller andra egenskaper.

| d) | Varumärken som består av endast tecken eller upplysningar vilka i det dagliga språkbruket eller enligt branschens vedertagna handelsbruk kommit att bli en sedvanlig beteckning för varan eller tjänsten. |
| --- | --- |

d)

Varumärken som består av endast tecken eller upplysningar vilka i det dagliga språkbruket eller enligt branschens vedertagna handelsbruk kommit att bli en sedvanlig beteckning för varan eller tjänsten.

| e) | Tecken som endast består av






  i) | en form eller annan egenskap som följer av varans art, |
| --- | --- | --- |

e)

Tecken som endast består av

i)

en form eller annan egenskap som följer av varans art,

| ii) | en varas form eller en annan egenskap hos varan som krävs för att uppnå ett tekniskt resultat, |
| --- | --- |

ii)

en varas form eller en annan egenskap hos varan som krävs för att uppnå ett tekniskt resultat,

| iii) | en varas form eller en annan egenskap som ger varan ett betydande värde. |
| --- | --- |

iii)

en varas form eller en annan egenskap som ger varan ett betydande värde.

| f) | Varumärken som strider mot allmän ordning eller mot allmän moral. |
| --- | --- |

f)

Varumärken som strider mot allmän ordning eller mot allmän moral.

| g) | Varumärken som är ägnade att vilseleda allmänheten t.ex. med avseende på varans eller tjänstens art, kvalitet eller geografiska ursprung. |
| --- | --- |

g)

Varumärken som är ägnade att vilseleda allmänheten t.ex. med avseende på varans eller tjänstens art, kvalitet eller geografiska ursprung.

| h) | Varumärken som inte har godkänts av behöriga myndigheter och som ska vägras registrering eller ogiltigförklaras i enlighet med artikel 6 ter i Pariskonventionen. |
| --- | --- |

h)

Varumärken som inte har godkänts av behöriga myndigheter och som ska vägras registrering eller ogiltigförklaras i enlighet med artikel 6 ter i Pariskonventionen.

| i) | Varumärken som är undantagna från registrering i enlighet med unionslagstiftningen eller den berörda medlemsstatens nationella rätt eller internationella överenskommelser som unionen eller den berörda medlemsstaten är part i, som ger skydd för ursprungsbeteckningar och geografiska beteckningar. |
| --- | --- |

i)

Varumärken som är undantagna från registrering i enlighet med unionslagstiftningen eller den berörda medlemsstatens nationella rätt eller internationella överenskommelser som unionen eller den berörda medlemsstaten är part i, som ger skydd för ursprungsbeteckningar och geografiska beteckningar.

| j) | Varumärken som är undantagna från registrering i enlighet med unionslagstiftningen eller internationella överenskommelser som unionen är part i, som ger skydd för traditionella uttryck för vin. |
| --- | --- |

j)

Varumärken som är undantagna från registrering i enlighet med unionslagstiftningen eller internationella överenskommelser som unionen är part i, som ger skydd för traditionella uttryck för vin.

| k) | Varumärken som är undantagna från registrering i enlighet med unionslagstiftningen eller internationella överenskommelser som unionen är part i, som ger skydd för garanterade traditionella specialiteter. |
| --- | --- |

k)

Varumärken som är undantagna från registrering i enlighet med unionslagstiftningen eller internationella överenskommelser som unionen är part i, som ger skydd för garanterade traditionella specialiteter.

| l) | Varumärken vilka består av eller i sina väsentliga beståndsdelar återger en äldre växtsortsbenämning som registrerats i enlighet med unionslagstiftningen eller den berörda medlemsstatens nationella rätt eller internationella överenskommelser som unionen eller den berörda medlemsstaten är part i, som ger skydd för växtförädlarrätt och vilka avser växtsorter av samma art eller en närbesläktad art. |
| --- | --- |

l)

Varumärken vilka består av eller i sina väsentliga beståndsdelar återger en äldre växtsortsbenämning som registrerats i enlighet med unionslagstiftningen eller den berörda medlemsstatens nationella rätt eller internationella överenskommelser som unionen eller den berörda medlemsstaten är part i, som ger skydd för växtförädlarrätt och vilka avser växtsorter av samma art eller en närbesläktad art.

2.   Ett varumärke ska kunna förklaras ogiltigt om den sökande gjorde sin ansökan om registrering av varumärket i ond tro. Varje medlemsstat får också föreskriva att ett sådant varumärke inte ska registreras.

3.   En medlemsstat får bestämma att ett varumärke inte ska registreras eller, om det redan är registrerat, att det ska kunna förklaras ogiltigt i följande fall:

| a) | Om användningen av varumärket kan förbjudas med stöd av andra lagbestämmelser än medlemsstatens eller unionens varumärkesrätt. |
| --- | --- |

a)

Om användningen av varumärket kan förbjudas med stöd av andra lagbestämmelser än medlemsstatens eller unionens varumärkesrätt.

| b) | Om varumärket innehåller ett tecken av högt symbolvärde, särskilt en religiös symbol. |
| --- | --- |

b)

Om varumärket innehåller ett tecken av högt symbolvärde, särskilt en religiös symbol.

| c) | Om varumärket innehåller andra tecken, emblem eller vapen än de som nämns i artikel 6 ter i Pariskonventionen, och som är av allmänt intresse, under förutsättning att vederbörande myndigheter inte gett tillstånd till dess registrering i enlighet med medlemsstatens rätt. |
| --- | --- |

c)

Om varumärket innehåller andra tecken, emblem eller vapen än de som nämns i artikel 6 ter i Pariskonventionen, och som är av allmänt intresse, under förutsättning att vederbörande myndigheter inte gett tillstånd till dess registrering i enlighet med medlemsstatens rätt.

4.   Ett varumärke ska inte vägras registrering med stöd av punkt 1 b, c eller d, om det före dagen för registreringsansökan, och som en följd av den användning som har gjorts av det, har förvärvat särskiljningsförmåga. Ett varumärke ska av samma skäl inte ogiltigförklaras om det före dagen för ansökan om ogiltigförklaring, och som en följd av den användning som har gjorts av det, har förvärvat särskiljningsförmåga.

5.   En medlemsstat får besluta att punkt 4 ska gälla även då särskiljningsförmågan har förvärvats efter dagen för ansökan om registrering men före dagen för registreringen.

Artikel 5

Relativa registreringshinder eller ogiltighetsgrunder

1.   Ett varumärke ska inte registreras eller ska, om det är registrerat, kunna ogiltigförklaras om

| a) | det är identiskt med ett äldre varumärke och de varor eller tjänster som varumärket har ansökts eller registrerats för är identiska med de varor eller tjänster för vilka det äldre varumärket är skyddat, |
| --- | --- |

a)

det är identiskt med ett äldre varumärke och de varor eller tjänster som varumärket har ansökts eller registrerats för är identiska med de varor eller tjänster för vilka det äldre varumärket är skyddat,

| b) | det på grund av sin identitet eller likhet med det äldre varumärket och identiteten eller likheten mellan de varor eller tjänster som täcks av varumärkena föreligger en risk att allmänheten förväxlar dem, inbegripet risken för att varumärket associeras med det äldre varumärket. |
| --- | --- |

b)

det på grund av sin identitet eller likhet med det äldre varumärket och identiteten eller likheten mellan de varor eller tjänster som täcks av varumärkena föreligger en risk att allmänheten förväxlar dem, inbegripet risken för att varumärket associeras med det äldre varumärket.

2.   Med äldre varumärken i punkt 1 avses

| a) | följande kategorier av varumärken för vilka ansökan om registrering gjorts tidigare än ansökan om registrering av varumärket, med vederbörlig hänsyn tagen till de anspråk som kan göras på prioritet för dessa varumärken, nämligen






  i) | EU-varumärken, |
| --- | --- | --- |

a)

följande kategorier av varumärken för vilka ansökan om registrering gjorts tidigare än ansökan om registrering av varumärket, med vederbörlig hänsyn tagen till de anspråk som kan göras på prioritet för dessa varumärken, nämligen

i)

EU-varumärken,

| ii) | varumärken som har registrerats i den berörda medlemsstaten eller, vad avser Belgien, Luxemburg eller Nederländerna, hos Benelux byrå för immateriell äganderätt, |
| --- | --- |

ii)

varumärken som har registrerats i den berörda medlemsstaten eller, vad avser Belgien, Luxemburg eller Nederländerna, hos Benelux byrå för immateriell äganderätt,

| iii) | varumärken som blivit föremål för en internationell registrering med rättsverkan i den berörda medlemsstaten, |
| --- | --- |

iii)

varumärken som blivit föremål för en internationell registrering med rättsverkan i den berörda medlemsstaten,

| b) | EU-varumärken som i enlighet med förordning (EG) nr 207/2009 gör befogat anspråk på företräde gentemot ett varumärke i led a ii och iii, även om det senare varumärket inte har vidmakthållits eller tillåtits upphöra, |
| --- | --- |

b)

EU-varumärken som i enlighet med förordning (EG) nr 207/2009 gör befogat anspråk på företräde gentemot ett varumärke i led a ii och iii, även om det senare varumärket inte har vidmakthållits eller tillåtits upphöra,

| c) | ansökningar om varumärken som avses i leden a och b under förutsättning att de blir registrerade, |
| --- | --- |

c)

ansökningar om varumärken som avses i leden a och b under förutsättning att de blir registrerade,

| d) | varumärken som, vid tidpunkten för ansökan om registrering eller, i förekommande fall, vid tidpunkten för begäran om prioritet med avseende på ansökan om registrering av varumärket, är välkända i den berörda medlemsstaten, i den betydelse som ges ordet välkänt i artikel 6 bis i Pariskonventionen. |
| --- | --- |

d)

varumärken som, vid tidpunkten för ansökan om registrering eller, i förekommande fall, vid tidpunkten för begäran om prioritet med avseende på ansökan om registrering av varumärket, är välkända i den berörda medlemsstaten, i den betydelse som ges ordet välkänt i artikel 6 bis i Pariskonventionen.

3.   Ett varumärke ska dessutom inte registreras eller ska, om det är registrerat, kunna ogiltigförklaras om

| a) | det är identiskt med, eller liknar, ett äldre varumärke oavsett om de varor och tjänster för vilka det har sökts eller registrerats är identiska med, liknar eller inte liknar dem för vilka det äldre varumärket är registrerat, om det äldre varumärket är känt i den medlemsstat i vilken ansökan om registrering gäller eller i vilken varumärket är registrerat eller, om det är fråga om ett EU-varumärke, är känt i unionen och användningen av det yngre varumärket utan skälig anledning skulle dra otillbörlig fördel av eller vara till förfång för det äldre varumärkets särskiljningsförmåga eller renommé, |
| --- | --- |

a)

det är identiskt med, eller liknar, ett äldre varumärke oavsett om de varor och tjänster för vilka det har sökts eller registrerats är identiska med, liknar eller inte liknar dem för vilka det äldre varumärket är registrerat, om det äldre varumärket är känt i den medlemsstat i vilken ansökan om registrering gäller eller i vilken varumärket är registrerat eller, om det är fråga om ett EU-varumärke, är känt i unionen och användningen av det yngre varumärket utan skälig anledning skulle dra otillbörlig fördel av eller vara till förfång för det äldre varumärkets särskiljningsförmåga eller renommé,

| b) | ett ombud eller en företrädare för innehavaren av varumärket ansöker om registrering av detta i sitt eget namn utan innehavarens tillstånd, om ombudet eller företrädaren inte kan visa fog för sitt handlande, |
| --- | --- |

b)

ett ombud eller en företrädare för innehavaren av varumärket ansöker om registrering av detta i sitt eget namn utan innehavarens tillstånd, om ombudet eller företrädaren inte kan visa fog för sitt handlande,

| c) | och i den mån som, i enlighet med unionslagstiftning eller den berörda medlemsstatens rätt som ger skydd för ursprungsbeteckningar och geografiska beteckningar,






  i) | en ansökan om ursprungsbeteckning eller geografisk beteckning redan hade lämnats in i enlighet med unionslagstiftningen eller den berörda medlemsstatens rätt före tidpunkten för ansökan om registrering av varumärket eller tidpunkten för den prioritet som åberopas i ansökan, under förutsättning att den därefter registreras, |
| --- | --- | --- |

c)

och i den mån som, i enlighet med unionslagstiftning eller den berörda medlemsstatens rätt som ger skydd för ursprungsbeteckningar och geografiska beteckningar,

i)

en ansökan om ursprungsbeteckning eller geografisk beteckning redan hade lämnats in i enlighet med unionslagstiftningen eller den berörda medlemsstatens rätt före tidpunkten för ansökan om registrering av varumärket eller tidpunkten för den prioritet som åberopas i ansökan, under förutsättning att den därefter registreras,

| ii) | denna ursprungsbeteckning eller geografiska beteckning ger den person som enligt tillämplig rätt är berättigad att utöva de rättigheter som följer därav, rätt att förbjuda användning av ett yngre varumärke. |
| --- | --- |

ii)

denna ursprungsbeteckning eller geografiska beteckning ger den person som enligt tillämplig rätt är berättigad att utöva de rättigheter som följer därav, rätt att förbjuda användning av ett yngre varumärke.

4.   En medlemsstat får besluta att ett varumärke inte ska registreras eller, om det är registrerat, ska kunna ogiltigförklaras om och i den mån som

| a) | rätten till ett oregistrerat varumärke eller till ett annat i förvärvsverksamhet använt tecken har förvärvats före tidpunkten för ansökan om registrering av det yngre märket eller före tidpunkten för den prioritet som åberopats till stöd för ansökan om registrering av det yngre märket och om det oregistrerade varumärket eller tecknet ger innehavaren rätt att förbjuda användningen av det yngre varumärket, |
| --- | --- |

a)

rätten till ett oregistrerat varumärke eller till ett annat i förvärvsverksamhet använt tecken har förvärvats före tidpunkten för ansökan om registrering av det yngre märket eller före tidpunkten för den prioritet som åberopats till stöd för ansökan om registrering av det yngre märket och om det oregistrerade varumärket eller tecknet ger innehavaren rätt att förbjuda användningen av det yngre varumärket,

| b) | användningen av ett varumärke får förbjudas med stöd av en annan äldre rättighet än de rättigheter som avses i punkt 2 och led a i den här punkten och särskilt






  i) | rätten till namn, |
| --- | --- | --- |

b)

användningen av ett varumärke får förbjudas med stöd av en annan äldre rättighet än de rättigheter som avses i punkt 2 och led a i den här punkten och särskilt

i)

rätten till namn,

| ii) | rätten till egen bild, |
| --- | --- |

ii)

rätten till egen bild,

| iii) | en upphovsrätt, |
| --- | --- |

iii)

en upphovsrätt,

| iv) | en industriell rättighet, |
| --- | --- |

iv)

en industriell rättighet,

| c) | varumärket kan förväxlas med ett äldre varumärke som är skyddat utomlands, under förutsättning att sökanden vid tidpunkten för ansökan handlade i ond tro. |
| --- | --- |

c)

varumärket kan förväxlas med ett äldre varumärke som är skyddat utomlands, under förutsättning att sökanden vid tidpunkten för ansökan handlade i ond tro.

5.   Medlemsstaterna ska tillse att det i lämpliga fall inte föreligger någon skyldighet att vägra registrering av eller ogiltigförklara ett varumärke, om innehavaren av det äldre varumärket eller den äldre rättigheten ger sitt medgivande till registreringen av det yngre varumärket.

6.   En medlemsstat får med avvikelse från punkterna 1–5 bestämma att de registreringshinder eller ogiltighetsgrunder som gällde i den medlemsstaten före ikraftträdandet av de bestämmelser som är nödvändiga för att följa direktiv 89/104/EEG ska gälla för varumärken för vilka ansökan gjorts före den tidpunkten.

Artikel 6

Beslut i efterhand om ogiltighetsförklaring eller upphävande av ett varumärke

Om företräde för ett nationellt varumärke eller ett varumärke som blivit föremål för en internationell registrering med rättsverkan i medlemsstaten i fråga och som inte har vidmakthållits eller som inte förnyats åberopas för ett EU-varumärke, får det i efterhand beslutas om ogiltighetsförklaring eller upphävande av det varumärke som utgjorde grunden för den åberopade företrädesrätten, förutsatt att varumärket skulle ha kunnat ogiltigförklaras eller upphävas vid den tidpunkt då det inte vidmakthölls eller inte förnyades. I sådana fall ska företrädet upphöra att gälla.

Artikel 7

Registreringshinder eller ogiltighetsgrunder avseende endast en del av varorna eller tjänsterna

I de fall då registreringshinder eller ogiltighetsgrunder föreligger endast för en del av de varor eller tjänster för vilka varumärket har ansökts eller registrerats, ska vägran att registrera eller ogiltigförklaringen endast avse dessa varor eller tjänster.

Artikel 8

Ett äldre varumärke har bristande särskiljningsförmåga eller är inte känt, vilket utesluter ogiltighetsförklaring av ett registrerat varumärke

En ansökan om ogiltighetsförklaring på grundval av ett äldre varumärke ska inte godtas vid tidpunkten för ansökan om ogiltighetsförklaring om den inte skulle ha godtagits på ansökningsdagen eller prioritetsdagen för det yngre varumärket av något av följande skäl:

| a) | Det äldre varumärket, som kan förklaras ogiltigt enligt artikel 4.1 b, c eller d, hade ännu inte förvärvat särskiljningsförmåga som avses i artikel 4.4. |
| --- | --- |

a)

Det äldre varumärket, som kan förklaras ogiltigt enligt artikel 4.1 b, c eller d, hade ännu inte förvärvat särskiljningsförmåga som avses i artikel 4.4.

| b) | Ansökan om ogiltighetsförklaring baseras på artikel 5.1 b och det äldre varumärket hade ännu inte fått tillräcklig särskiljningsförmåga för att ligga till grund för ett konstaterande av att risk för förväxling i den mening som avses i artikel 5.1 b föreligger. |
| --- | --- |

b)

Ansökan om ogiltighetsförklaring baseras på artikel 5.1 b och det äldre varumärket hade ännu inte fått tillräcklig särskiljningsförmåga för att ligga till grund för ett konstaterande av att risk för förväxling i den mening som avses i artikel 5.1 b föreligger.

| c) | Ansökan om ogiltighetsförklaring baseras på artikel 5.3 a och det äldre varumärket hade ännu inte blivit känt i den mening som avses i artikel 5.3 a. |
| --- | --- |

c)

Ansökan om ogiltighetsförklaring baseras på artikel 5.3 a och det äldre varumärket hade ännu inte blivit känt i den mening som avses i artikel 5.3 a.

Artikel 9

Ogiltighetsförklaring utesluten till följd av passivitet

1.   Om innehavaren av ett äldre varumärke som avses i artikel 5.2 eller 5.3 a under fem år i följd har funnit sig i att ett yngre varumärke, som är registrerat i en medlemsstat, har använts i medlemsstaten och han har varit medveten om det, har den innehavaren inte längre rätt att med åberopande av det äldre varumärket begära att det yngre varumärket ska ogiltigförklaras med avseende på de varor eller tjänster för vilka det har använts, förutsatt att ansökan om registrering av det yngre varumärket inte har gjorts i ond tro.

2.   Medlemsstaterna får bestämma att punkt 1 i denna artikel ska tillämpas på innehavaren av en annan äldre rättighet som avses i artikel 5.4 a eller b.

3.   I de fall som avses i punkterna 1 och 2 har innehavaren av ett yngre registrerat varumärke inte rätt att motsätta sig användningen av den äldre rättigheten, även om den inte längre kan åberopas gentemot det yngre varumärket.

AVSNITT 3

Rättigheter och begränsningar

Artikel 10

Rättigheter som är knutna till ett varumärke

1.   Registreringen av ett varumärke ger innehavaren en ensamrätt.

2.   Utan det påverkar innehavares rättigheter som förvärvats före ansökningsdagen eller prioritetsdagen för det registrerade varumärket, ska innehavaren av det registrerade varumärket ha rätt att förhindra tredje man, som inte har hans tillstånd, att i näringsverksamhet, för varor eller tjänster, använda ett tecken om

| a) | tecknet är identiskt med varumärket och används för varor eller tjänster som är identiska med dem för vilka varumärket är registrerat, |
| --- | --- |

a)

tecknet är identiskt med varumärket och används för varor eller tjänster som är identiska med dem för vilka varumärket är registrerat,

| b) | tecknet är identiskt med eller liknar varumärket och används för varor eller tjänster som är identiska med eller liknar de varor eller tjänster för vilka varumärket är registrerat, om detta kan leda till förväxling hos allmänheten, inbegripet risken för association mellan tecknet och varumärket, |
| --- | --- |

b)

tecknet är identiskt med eller liknar varumärket och används för varor eller tjänster som är identiska med eller liknar de varor eller tjänster för vilka varumärket är registrerat, om detta kan leda till förväxling hos allmänheten, inbegripet risken för association mellan tecknet och varumärket,

| c) | tecknet är identiskt med eller liknar varumärket oavsett om det används för varor och tjänster som är identiska med eller liknar eller inte liknar dem för vilka varumärket är registrerat, om detta är känt i den medlemsstaten och om användningen av tecknet utan skälig anledning drar otillbörlig fördel av eller är till förfång för varumärkets särskiljningsförmåga eller renommé. |
| --- | --- |

c)

tecknet är identiskt med eller liknar varumärket oavsett om det används för varor och tjänster som är identiska med eller liknar eller inte liknar dem för vilka varumärket är registrerat, om detta är känt i den medlemsstaten och om användningen av tecknet utan skälig anledning drar otillbörlig fördel av eller är till förfång för varumärkets särskiljningsförmåga eller renommé.

3.   Följande handlingar får särskilt förbjudas med stöd av punkt 2:

| a) | Att anbringa tecknet på varor eller deras förpackning. |
| --- | --- |

a)

Att anbringa tecknet på varor eller deras förpackning.

| b) | Att utbjuda varor till försäljning, marknadsföra dem eller lagra dem för dessa ändamål eller utbjuda eller tillhandahålla tjänster under tecknet. |
| --- | --- |

b)

Att utbjuda varor till försäljning, marknadsföra dem eller lagra dem för dessa ändamål eller utbjuda eller tillhandahålla tjänster under tecknet.

| c) | Att importera eller exportera varor under tecknet. |
| --- | --- |

c)

Att importera eller exportera varor under tecknet.

| d) | Att använda tecknet som firma- eller företagsnamn eller som del av ett firma- eller företagsnamn. |
| --- | --- |

d)

Att använda tecknet som firma- eller företagsnamn eller som del av ett firma- eller företagsnamn.

| e) | Att använda tecknet på affärshandlingar och i reklam. |
| --- | --- |

e)

Att använda tecknet på affärshandlingar och i reklam.

| f) | Att använda tecknet i jämförande reklam på ett sätt som strider mot direktiv 2006/114/EG. |
| --- | --- |

f)

Att använda tecknet i jämförande reklam på ett sätt som strider mot direktiv 2006/114/EG.

4.   Utan att det påverkar innehavares rättigheter som förvärvats före ansökningsdagen eller prioritetsdagen för det registrerade varumärket ska innehavaren av ett registrerat varumärke också ha rätt att förhindra tredje man från att i näringsverksamhet föra in varor i den medlemsstat där varumärket är registrerat utan att dessa har övergått till fri omsättning där, om dessa varor, inbegripet deras förpackning, kommer från tredjeländer och utan tillstånd har försetts med ett varumärke som är identiskt med det varumärke som registrerats för sådana varor, eller som i väsentliga drag inte kan särskiljas från det varumärket.

Varumärkesinnehavarens rätt enligt första stycket ska upphöra om deklaranten eller varuinnehavaren, under det förfarande för att avgöra huruvida intrång har gjorts i det registrerade varumärket som har inletts i enlighet med förordning (EU) nr 608/2013, lägger fram bevis för att innehavaren av det registrerade varumärket inte har rätt att förbjuda att varorna släpps ut på marknaden i det land som är slutdestinationen för varorna.

5.   Om en medlemsstats rätt inte gjorde det möjligt att förbjuda användningen av ett tecken enligt vad som nämns i punkt 2 b eller c före ikraftträdandet av de bestämmelser som var nödvändiga för att följa direktiv 89/104/EEG i den berörda medlemsstaten, får den fortsatta användningen av tecknet inte förhindras med stöd av de rättigheter som är knutna till varumärket.

6.   Punkterna 1, 2, 3 och 5 ska inte påverka en medlemsstats bestämmelser om skydd mot användning av ett tecken för annat ändamål än användning för att särskilja varor eller tjänster, om användning av tecknet i fråga utan skälig anledning drar otillbörlig fördel av eller är till förfång för varumärkets särskiljningsförmåga eller renommé.

Artikel 11

Rätten att förbjuda förberedande åtgärder vad gäller användning av förpackning eller andra underlag

Om det finns risk för att förpackningar, etiketter, lappar, säkerhets- eller äkthetsdetaljer eller säkerhets- eller äkthetsanordningar eller andra underlag där varumärket anbringats skulle kunna användas för varor eller tjänster och om användningen skulle utgöra ett intrång i varumärkesinnehavarens rättigheter enligt artikel 10.2 och 10.3, ska innehavaren av det varumärket ha rätt att förbjuda följande åtgärder om de vidtas i näringsverksamhet:

| a) | Att anbringa ett tecken som är identiskt med eller liknar varumärket på förpackning, etiketter, lappar, säkerhets- eller äkthetsdetaljer eller säkerhets- eller äkthetsanordningar eller på andra underlag där märket kan anbringas. |
| --- | --- |

a)

Att anbringa ett tecken som är identiskt med eller liknar varumärket på förpackning, etiketter, lappar, säkerhets- eller äkthetsdetaljer eller säkerhets- eller äkthetsanordningar eller på andra underlag där märket kan anbringas.

| b) | Att utbjuda till försäljning eller släppa ut på marknaden, eller lagra för dessa ändamål, eller importera eller exportera förpackning, etiketter, lappar, säkerhets- eller äkthetsdetaljer eller säkerhets- eller äkthetsanordningar eller andra underlag där märket anbringas. |
| --- | --- |

b)

Att utbjuda till försäljning eller släppa ut på marknaden, eller lagra för dessa ändamål, eller importera eller exportera förpackning, etiketter, lappar, säkerhets- eller äkthetsdetaljer eller säkerhets- eller äkthetsanordningar eller andra underlag där märket anbringas.

Artikel 12

Återgivning av varumärken i lexikon

Om återgivningen av ett varumärke i ett lexikon, en encyklopedi eller ett liknande uppslagsverk i tryckt eller elektronisk form ger intryck av att varumärket utgör en generisk benämning på de varor eller tjänster för vilka varumärket är registrerat, ska utgivaren av verket på begäran av innehavaren av varumärket se till att återgivningen av varumärket utan dröjsmål och för tryckta verk senast i nästa utgåva av verket åtföljs av uppgift om att det är ett registrerat varumärke.

Artikel 13

Förbud att använda ett varumärke som är registrerat i ett ombuds eller en företrädares namn

1.   Om ett varumärke är registrerat i ett ombuds eller en företrädares namn för den som innehar detta varumärke, utan innehavarens tillstånd, ska denne ha rätt att

| a) | invända mot att hans ombud eller företrädare använder varumärket och/eller |
| --- | --- |

a)

invända mot att hans ombud eller företrädare använder varumärket och/eller

| b) | begära att varumärket överlåts till honom. |
| --- | --- |

b)

begära att varumärket överlåts till honom.

2.   Punkt 1 ska inte tillämpas om ombudet eller företrädaren kan visa fog för sitt handlande.

Artikel 14

Begränsningar av ett varumärkes rättsverkan

1.   Ett varumärke ger inte innehavaren rätt att förhindra tredje man att i näringsverksamhet använda

| a) | tredje mans namn eller adress, om denne är en fysisk person, |
| --- | --- |

a)

tredje mans namn eller adress, om denne är en fysisk person,

| b) | tecken eller upplysningar som saknar särskiljningsförmåga eller som avser varornas eller tjänsternas art, kvalitet, kvantitet, avsedda ändamål, värde, geografiska ursprung, tidpunkten för framställande eller utförande eller andra egenskaper, |
| --- | --- |

b)

tecken eller upplysningar som saknar särskiljningsförmåga eller som avser varornas eller tjänsternas art, kvalitet, kvantitet, avsedda ändamål, värde, geografiska ursprung, tidpunkten för framställande eller utförande eller andra egenskaper,

| c) | varumärket i syfte att identifiera eller hänvisa till varor eller tjänster som varumärkesinnehavarens varor eller tjänster, särskilt om användning av varumärket är nödvändig för att ange en varas eller tjänsts avsedda ändamål, särskilt som tillbehör eller reservdel. |
| --- | --- |

c)

varumärket i syfte att identifiera eller hänvisa till varor eller tjänster som varumärkesinnehavarens varor eller tjänster, särskilt om användning av varumärket är nödvändig för att ange en varas eller tjänsts avsedda ändamål, särskilt som tillbehör eller reservdel.

2.   Punkt 1 ska tillämpas endast om tredje man handlar i enlighet med god affärssed.

3.   Ett varumärke ger inte innehavaren rätt att förbjuda tredje man att i näringsverksamhet använda en äldre rättighet som endast gäller i ett avgränsat geografiskt område om rättigheten erkänns av den ifrågavarande medlemsstatens rätt samt om användningen av den rättigheten sker inom gränserna för det territorium i vilket den är erkänd.

Artikel 15

Konsumtion av de rättigheter som är knutna till ett varumärke

1.   Ett varumärke ger inte innehavaren rätt att förbjuda användningen av varumärket för varor som av innehavaren eller med innehavarens samtycke har släppts ut på marknaden under varumärket inom unionen.

2.   Punkt 1 ska inte gälla när innehavaren har skälig grund att motsätta sig fortsatt marknadsföring av varorna, särskilt när varornas beskaffenhet har förändrats eller försämrats efter att de har släppts ut på marknaden.

Artikel 16

Bruk av varumärken

1.   Om innehavaren inte inom fem år efter det att registreringsförfarandet avslutats har gjort verkligt bruk av varumärket i medlemsstaten för de varor eller tjänster för vilka det registrerats, eller om sådant bruk inte skett under en sammanhängande femårsperiod, ska varumärket bli föremål för de begränsningar och sanktioner som föreskrivs i artiklarna 17, 19.1, 44.1, 44.2, 46.3 och 46.4, under förutsättning att det inte finns giltiga skäl till att varumärket inte använts.

2.   Om en medlemsstat tillåter invändningsförfaranden efter registrering, ska den femårsperiod som avses i punkt 1 beräknas från och med den dag då det inte längre kan invändas mot varumärket eller, om en invändning har skett, från och med den dag då ett beslut om att avsluta invändningsförfarandet vunnit laga kraft eller invändningen återkallats.

3.   När det gäller varumärken som blivit föremål för en internationell registrering med rättsverkan i en medlemsstat, ska den femårsperiod som avses i punkt 1 beräknas från den dag då varumärket inte längre kan avvisas eller invändas mot. Om en invändning har skett eller en invändning på absoluta eller relativa grunder har meddelats, ska perioden beräknas från och med den dag då ett beslut om att avsluta invändningsförfarandet eller ett avgörande om absoluta eller relativa grunder för avslag har vunnit laga kraft eller invändningen återkallats.

4.   Den första dagen i den femårsperiod som avses i punkterna 1 och 2 ska föras in i registret.

5.   Även följande utgör bruk enligt punkt 1:

| a) | Användning av varumärket i en form som skiljer sig i detaljer vilka inte förändrar märkets särskiljningsförmåga så som det registrerats, oavsett om varumärket i den form det används också är registrerat i innehavarens namn. |
| --- | --- |

a)

Användning av varumärket i en form som skiljer sig i detaljer vilka inte förändrar märkets särskiljningsförmåga så som det registrerats, oavsett om varumärket i den form det används också är registrerat i innehavarens namn.

| b) | Anbringandet i medlemsstaten i fråga av varumärket på varor eller deras förpackning endast för exportändamål. |
| --- | --- |

b)

Anbringandet i medlemsstaten i fråga av varumärket på varor eller deras förpackning endast för exportändamål.

6.   Användning av ett varumärke med tillstånd av innehavaren ska anses utgöra innehavarens användning.

Artikel 17

Bristande användning som försvar i mål om intrång

Innehavaren av ett varumärke ska ha rätt att förbjuda användningen av ett tecken endast om innehavarens rättigheter inte kan upphävas i enlighet med artikel 19 när talan om intrång väcks. Om svaranden så begär ska varumärkesinnehavaren lägga fram bevis för att varumärket, under den femårsperiod som föregår dagen då talan väcktes, har tagits i verkligt bruk enligt artikel 16 med avseende på de varor eller tjänster för vilka det är registrerat och som åberopas som motivering för talan, eller för att det finns giltiga skäl till att varumärket inte har använts, under förutsättning att frågan om registrering av varumärket, vid tidpunkten för väckande av talan, har varit slutligen avgjord i minst fem år.

Artikel 18

Mellankommande rättigheter som kan göras gällande av innehavaren av ett yngre registrerat varumärke som försvar i mål om intrång

1.   I mål om intrång ska innehavaren av ett varumärke inte ha rätt att förbjuda användningen av ett yngre registrerat varumärke, om detta yngre varumärke inte skulle förklaras ogiltigt enligt artikel 8, 9.1, 9.2 eller 46.3.

2.   I mål om intrång ska innehavaren av ett varumärke inte ha rätt att förbjuda användningen av ett yngre registrerat EU-varumärke, om detta yngre varumärke inte skulle förklaras ogiltigt enligt artikel 53.1, 53.3, 53.4, 54.1, 54.2 eller 57.2 i förordning (EG) nr 207/2009.

3.   Om innehavaren av ett varumärke inte har rätt att förbjuda användningen av ett yngre registrerat varumärke enligt punkt 1 eller 2, ska innehavaren av detta yngre registrerade varumärke inte ha rätt att förbjuda användning av det äldre varumärket i intrångsförfaranden, även om den äldre rättigheten inte längre får åberopas gentemot det yngre varumärket.

AVSNITT 4

Upphävande av varumärkesrättigheter

Artikel 19

Avsaknad av verkligt bruk som grund för upphävande

1.   Ett varumärke ska kunna upphävas om det inom en sammanhängande femårsperiod utan giltiga skäl inte har tagits i verkligt bruk i medlemsstaten med avseende på de varor eller tjänster för vilka det registrerats.

2.   Ingen kan göra gällande att innehavarens rätt till ett varumärke ska upphävas om varumärket har tagits i verkligt bruk eller dess användning påbörjats eller återupptagits under tiden mellan utgången av femårsperioden och ansökan om upphävande.

3.   Om användningen av varumärket påbörjas eller återupptas inom en tremånadersperiod före ansökan om upphävande, och denna tremånadersperiod inleds tidigast vid utgången av den sammanhängande femårsperiod under vilken märket inte använts, ska emellertid användningen lämnas utan avseende om förberedelserna för att inleda eller återuppta den vidtogs först efter det att innehavaren fick kännedom om att en ansökan om upphävande kunde komma att göras.

Artikel 20

Varumärke som blivit generiskt eller vilseledande beteckning som grunder för upphävande

Ett varumärke ska kunna bli föremål för upphävande om det, efter den dag då det registrerades,

| a) | som ett resultat av innehavarens verksamhet eller passivitet, har blivit en allmän beteckning i handeln för en vara eller tjänst för vilket det är registrerat, |
| --- | --- |

a)

som ett resultat av innehavarens verksamhet eller passivitet, har blivit en allmän beteckning i handeln för en vara eller tjänst för vilket det är registrerat,

| b) | som ett resultat av innehavarens användning av varumärket eller den användning till vilken innehavaren gett sitt tillstånd med avseende på varorna eller tjänsterna för vilka det är registrerat, kan komma att vilseleda allmänheten, särskilt vad gäller varornas eller tjänsternas art, kvalitet eller geografiska ursprung. |
| --- | --- |

b)

som ett resultat av innehavarens användning av varumärket eller den användning till vilken innehavaren gett sitt tillstånd med avseende på varorna eller tjänsterna för vilka det är registrerat, kan komma att vilseleda allmänheten, särskilt vad gäller varornas eller tjänsternas art, kvalitet eller geografiska ursprung.

Artikel 21

Upphävande avseende endast en del av varorna eller tjänsterna

I de fall då grunder för upphävande föreligger endast för en del av de varor eller tjänster för vilka varumärket har registrerats, ska upphävandet av varumärket endast avse dessa varor eller tjänster.

AVSNITT 5

Varumärken som förmögenhetsobjekt

Artikel 22

Överlåtelse av registrerade varumärken

1.   Ett varumärke får, oavsett om företaget överlåts, överlåtas för alla eller en del av de varor eller tjänster för vilka det är registrerat.

2.   En överlåtelse av ett företag i sin helhet ska innefatta överlåtelse av varumärket om inte annat avtalats eller om detta klart framgår av omständigheterna. Denna bestämmelse ska tillämpas när det föreligger en avtalsenlig förpliktelse att överlåta företaget.

3.   Medlemsstaterna ska ha förfaranden för att kunna registrera överföringar i sina register.

Artikel 23

Sakrätt

1.   Ett varumärke får utan samband med företaget ställas som säkerhet eller bli föremål för en sakrätt.

2.   Medlemsstaterna ska ha förfaranden för att kunna registrera sakrätt i sina register.

Artikel 24

Exekutiva åtgärder

1.   Ett varumärke får bli föremål för exekutiva åtgärder.

2.   Medlemsstaterna ska ha förfaranden för att kunna registrera exekutiva åtgärder i sina register.

Artikel 25

Licensiering

1.   Licens för ett varumärke får ges för en del av eller alla de varor eller tjänster för vilka det är registrerat samt för hela eller en del av den berörda medlemsstatens territorium. En licens kan vara exklusiv eller icke-exklusiv.

2.   Innehavaren av ett varumärke får åberopa de till varumärket knutna rättigheterna gentemot en licenstagare som överträder en bestämmelse i licensavtalet med avseende på

| a) | licensens giltighetstid, |
| --- | --- |

a)

licensens giltighetstid,

| b) | den av registreringen skyddade formen under vilket varumärket får användas, |
| --- | --- |

b)

den av registreringen skyddade formen under vilket varumärket får användas,

| c) | arten av de varor eller tjänster för vilka licensen är utfärdad, |
| --- | --- |

c)

arten av de varor eller tjänster för vilka licensen är utfärdad,

| d) | området inom vilket varumärket får användas, eller |
| --- | --- |

d)

området inom vilket varumärket får användas, eller

| e) | kvaliteten på de av licenstagaren tillverkade varorna eller tillhandahållna tjänsterna. |
| --- | --- |

e)

kvaliteten på de av licenstagaren tillverkade varorna eller tillhandahållna tjänsterna.

3.   Utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i licensavtalet får licenstagaren endast väcka talan om intrång i varumärket om dess innehavare samtycker till detta. Innehavaren av en exklusiv licens får dock väcka sådan talan om innehavaren av varumärket inte själv väcker talan om intrång i varumärket inom skälig tid efter underrättelse om detta.

4.   En licenstagare ska äga rätt att intervenera i det mål om intrång som innehavaren av varumärket har inlett för att kunna erhålla skadestånd för den skada som han lidit.

5.   Medlemsstaterna ska ha förfaranden för att kunna registrera licenser i sina register.

Artikel 26

Ansökningar om varumärke som förmögenhetsobjekt

Artiklarna 22–25 ska tillämpas på ansökningar om varumärken.

AVSNITT 6

Garanti- eller kontrollmärken och kollektivmärken

Artikel 27

Definitioner

I detta direktiv avses med:

a)   
  garanti- eller kontrollmärke
  : ett varumärke som betecknas som sådant vid ansökan om registrering av märket och som är ägnat att särskilja varor eller tjänster som certifieras av innehavaren av märket vad gäller material, sättet att tillverka varor eller utföra tjänster, kvalitet, tillförlitlighet eller andra egenskaper från varor och tjänster som inte är certifierade på detta sätt,

b)   
  kollektivmärke
  : ett varumärke som betecknas som sådant vid ansökan om registrering av varumärket och som är ägnat att särskilja de varor eller tjänster som härrör från medlemmarna i den sammanslutning som innehar varumärket från de varor eller tjänster som härrör från andra företag.

Artikel 28

Garanti- eller kontrollmärken

1.   Medlemsstaterna får föreskriva om registrering av garanti- eller kontrollmärken.

2.   Alla fysiska eller juridiska personer, inbegripet offentligrättsliga institutioner, myndigheter och organ får ansöka om garanti- eller kontrollmärken under förutsättning att en sådan person inte bedriver affärsverksamhet som inbegriper tillhandahållande av varor eller tjänster av det slag som certifierats.

Medlemsstaterna får föreskriva att ett garanti- eller kontrollmärke inte ska registreras om sökanden inte är behörig att certifiera de varor eller tjänster för vilka märket ska registreras.

3.   Medlemsstaterna får föreskriva att garanti- eller kontrollmärken inte ska registreras, eller att de ska upphävas eller ogiltigförklaras, med stöd av andra grunder än de som nämns i artiklarna 4, 19 och 20 i de fall dessa märkens funktion kräver det.

4.   Med avvikelse från artikel 4.1 c får medlemsstaterna föreskriva att tecken eller upplysningar, som i handeln kan ange varornas eller tjänsternas geografiska ursprung, kan utgöra garanti- eller kontrollmärken. Ett sådant garanti- eller kontrollmärke ska inte ge innehavaren rätt att förbjuda tredje man att i näringsverksamhet använda sådana tecken eller upplysningar, förutsatt att tredje man brukar dem i överensstämmelse med god affärssed. I synnerhet får ett sådant märke inte åberopas gentemot tredje man som har rätt att använda ett geografiskt namn.

5.   De krav som anges i artikel 16 ska anses vara uppfyllda när en person som har rätt att använda ett garanti- eller kontrollmärke gör verkligt bruk av det i enlighet med artikel 16.

Artikel 29

Kollektivmärken

1.   Medlemsstaterna ska föreskriva om registrering av kollektivmärken.

2.   Sammanslutningar av tillverkare, producenter, tjänsteproducenter eller näringsidkare som enligt den rätt som reglerar dess ställning har rätt att i eget namn inneha rättigheter och skyldigheter, att ingå avtal eller utföra andra rättshandlingar samt föra talan inför domstolar och andra myndigheter får, liksom offentligrättsliga juridiska personer, ansöka om kollektivmärken.

3.   Med avvikelse från artikel 4.1 c får medlemsstaterna föreskriva att tecken eller upplysningar, som i handeln kan ange varornas eller tjänsternas geografiska ursprung, kan utgöra kollektivmärken. Ett sådant kollektivmärke ger inte innehavaren rätt att förbjuda tredje man att använda sådana tecken eller uppgifter i näringsverksamhet, förutsatt att tredje man brukar dem i överensstämmelse med god affärssed. I synnerhet får ett sådant märke inte åberopas gentemot tredje man som har rätt att använda ett geografiskt namn.

Artikel 30

Bestämmelser för användning av kollektivmärket

1.   Den som ansöker om ett kollektivmärke ska lämna in de bestämmelser som reglerar dess användning till myndigheten.

2.   I bestämmelserna om användningen ska det åtminstone anges vilka personer som har rätt att använda kollektivmärket, villkoren för medlemskap i sammanslutningen och villkoren för märkets användning, däribland sanktioner. Bestämmelser om användningen av ett sådant märke som avses i artikel 29.3 ska innefatta rätten för en person, vars varor eller tjänster har sitt ursprung i det berörda geografiska området, att bli medlem i den sammanslutning som innehar kollektivmärket, under förutsättning att personen uppfyller bestämmelsernas övriga villkor.

Artikel 31

Avslag på en ansökan

1.   Förutom de grunder för avslag på en ansökan om varumärke som anges i artiklarna 4 och 5 ska en ansökan om ett kollektivmärke, där så är lämpligt och med undantag för artikel 4.1 c om tecken eller upplysningar vilka i handeln visar varornas eller tjänsternas geografiska ursprung och utan att det påverkar en myndighets rätt att inte genomföra en granskning av relativa hinder ex officio, avslås om den inte uppfyller bestämmelserna i artikel 27 b, 29 eller 30, eller om bestämmelserna om användning av det kollektivmärket strider mot allmän ordning eller moral.

2.   En ansökan om ett kollektivmärke ska också avslås om det kan antas att allmänheten kan vilseledas i fråga om märkets karaktär eller innebörd, särskilt om det är troligt att det kan uppfattas som någonting annat än ett kollektivmärke.

3.   En ansökan ska inte avslås om sökanden genom att ändra bestämmelserna om användning av kollektivmärket uppfyller de krav som avses i punkterna 1 och 2.

Artikel 32

Bruk av kollektivmärken

Kraven i artikel 16 ska anses vara uppfyllda när en person som har rätt att använda ett kollektivmärke gör verkligt bruk av det i enlighet med den artikeln.

Artikel 33

Ändringar av bestämmelserna om användning av ett kollektivmärke

1.   Innehavaren av ett kollektivmärke ska till myndigheten lämna in de bestämmelser om användning som har ändrats.

2.   Ändringar av bestämmelserna om användning ska införas i registret, förutom då de ändrade bestämmelserna inte uppfyller villkoren i artikel 30 eller om de avser en av de grunder för avslag som avses i artikel 31.

3.   Vid tillämpningen av detta direktiv ska ändringar av bestämmelserna om användning börja gälla först från och med den dag då de ändringarna införts i registret.

Artikel 34

Personer som har rätt att väcka talan om intrång

1.   Artikel 25.3 och 25.4 ska tillämpas på alla som har rätt att använda ett kollektivmärke.

2.   Om någon som har rätt att använda ett kollektivmärke har lidit skada på grund av olovligt bruk av märket, ska innehavaren av detta märke ha rätt att kräva skadestånd på deras vägnar.

Artikel 35

Ytterligare grunder för upphävande

Utöver de grunder för upphävande som anges i artiklarna 19 och 20 ska de rättigheter som tillhör en innehavare av ett kollektivmärke förklaras upphävda på följande grunder:

| a) | Om innehavaren inte vidtar rimliga åtgärder för att förhindra att märket används på sätt som inte är förenligt med de villkor för användning som anges i bestämmelserna om användning och de eventuella ändringar av dessa bestämmelser som har införts i registret. |
| --- | --- |

a)

Om innehavaren inte vidtar rimliga åtgärder för att förhindra att märket används på sätt som inte är förenligt med de villkor för användning som anges i bestämmelserna om användning och de eventuella ändringar av dessa bestämmelser som har införts i registret.

| b) | Om personer som har rätt att använda märket har använt det på ett sådant sätt att allmänheten skulle kunna vilseledas på det sätt som avses i artikel 31.2. |
| --- | --- |

b)

Om personer som har rätt att använda märket har använt det på ett sådant sätt att allmänheten skulle kunna vilseledas på det sätt som avses i artikel 31.2.

| c) | Om en ändring i bestämmelserna om användning av märket har införts i registret i strid med artikel 33.2, om inte innehavaren av märket genom att ytterligare ändra bestämmelserna om användning uppfyller kraven i den artikeln. |
| --- | --- |

c)

Om en ändring i bestämmelserna om användning av märket har införts i registret i strid med artikel 33.2, om inte innehavaren av märket genom att ytterligare ändra bestämmelserna om användning uppfyller kraven i den artikeln.

Artikel 36

Ytterligare ogiltighetsgrunder

Utöver de ogiltighetsgrunder som föreskrivs i artikel 4, där så är lämpligt med undantag för artikel 4.1 c om tecken eller upplysningar vilka i handeln visar varornas eller tjänsternas geografiska ursprung, och artikel 5, ska ett kollektivmärke som har registrerats i strid med artikel 31 förklaras ogiltigt, om inte innehavaren av märket genom att ändra bestämmelserna om användning uppfyller artikel 31.

KAPITEL 3

FÖRFARANDEN

AVSNITT 1

Ansökan och registrering

Artikel 37

Krav på ansökan

1.   En ansökan om registrering av ett varumärke ska åtminstone innehålla samtliga följande:

| a) | En begäran om registrering. |
| --- | --- |

a)

En begäran om registrering.

| b) | Uppgifter som gör det möjligt att fastslå sökandens identitet. |
| --- | --- |

b)

Uppgifter som gör det möjligt att fastslå sökandens identitet.

| c) | En förteckning över de varor eller tjänster för vilka registrering begärs. |
| --- | --- |

c)

En förteckning över de varor eller tjänster för vilka registrering begärs.

| d) | En återgivning av varumärket som uppfyller kraven i artikel 3 b. |
| --- | --- |

d)

En återgivning av varumärket som uppfyller kraven i artikel 3 b.

2.   En varumärkesansökan ska vara föremål för en avgift som den berörda medlemsstaten fastställer.

Artikel 38

Ansökningsdag

1.   Dagen för inlämnande av en varumärkesansökan ska vara den dag då de handlingar som innehåller de uppgifter som anges i artikel 37.1 lämnas in till myndigheten av sökanden.

2.   Medlemsstaterna får dessutom föreskriva att en avgift som avses i artikel 37.2 ska betalas för fastställelsen av ansökningsdag.

Artikel 39

Beteckning och klassificering av varor och tjänster

1.   De varor och tjänster för vilka varumärkesregistrering söks ska klassificeras i enlighet med det klassificeringssystem som fastställts i Niceöverenskommelsen av den 15 juni 1957 om internationell klassificering av varor och tjänster vid registrering av varumärken (nedan kallad Niceklassificeringen).

2.   Sökanden ska tillräckligt tydligt och exakt ange de varor och tjänster för vilka skyddet söks för att behöriga myndigheter och ekonomiska aktörer enbart utifrån den informationen ska kunna avgöra omfattningen av det skydd som söks.

3.   Vid tillämpningen av punkt 2 får de allmänna beteckningar som ingår i klassrubrikerna i Niceklassificeringen eller andra allmänna uttryck användas, förutsatt att de uppfyller de relevanta normer för tydlighet och exakthet som fastställs i denna artikel.

4.   Myndigheten ska avslå ansökan med avseende på beteckningar eller uttryck som är oklara eller otydliga, om sökanden inte föreslår en godtagbar formulering inom en tidsfrist som myndigheten fastställer.

5.   Användningen av allmänna uttryck, inklusive de allmänna beteckningar som återfinns i klassrubrikerna i Niceklassificeringen, ska tolkas så att de innefattar alla varor och tjänster som tydligt och klart omfattas av beteckningen eller uttryckets bokstavliga innebörd. Användningen av sådana uttryck eller beteckningar får inte tolkas som ett anspråk på varor och tjänster som inte kan uppfattas på det sättet.

6.   Om sökanden begär registrering för mer än en klass, ska sökanden gruppera varorna och tjänsterna enligt klasserna i Niceklassificeringen, varvid varje grupp ska föregås av numret på den klass till vilken den gruppen av varor eller tjänster hör, och lägga fram dem i samma ordning som klasserna.

7.   Varor och tjänster ska inte anses likna varandra av det skälet att de förekommer i samma klass enligt Niceklassificeringen. Varor och tjänster ska inte anses skilja sig från varandra av det skälet att de förekommer i olika klasser enligt Niceklassificeringen.

Artikel 40

Anmärkningar från tredje man

1.   Medlemsstaterna får föreskriva att fysiska eller juridiska personer och sammanslutningar eller organ, som företräder tillverkare, producenter, tjänsteleverantörer, näringsidkare eller konsumenter, innan ett varumärke registreras till myndigheten får lämna in skriftliga anmärkningar och i dem ange på vilka grunder varumärket inte bör registreras ex officio.

De personer och sammanslutningar eller organ som avses i första stycket ska inte betraktas som parter i förfarandet vid myndigheten.

2.   Utöver de skäl som avses i punkt 1 i denna artikel får varje fysisk eller juridisk person och varje sammanslutning eller organ som företräder tillverkare, producenter, tjänsteleverantörer, näringsidkare eller konsumenter till myndigheten lämna in skriftliga anmärkningar med angivande av de särskilda skäl enligt vilka ansökan om ett kollektivmärke bör avslås enligt artikel 31.1 och 31.2. Denna bestämmelse får utvidgas till att omfatta kontroll- eller garantimärken i de fall som de regleras i medlemsstaterna.

Artikel 41

Delning av ansökningar och registreringar

Sökanden eller innehavaren får dela upp en nationell ansökan om eller registrering av ett varumärke i två eller flera separata ansökningar eller registreringar genom att sända en anmälan till myndigheten och för varje delansökan eller delregistrering ange vilka varor eller tjänster i den ursprungliga ansökan eller registreringen som ska omfattas av delansökan eller delregistreringen.

Artikel 42

Klassavgifter

Medlemsstaterna får föreskriva att det för ansökan om och förnyelse av ett varumärke ska betalas en tilläggsavgift för varje klass av varor och tjänster som går utöver den första klassen.

AVSNITT 2

Förfaranden för invändning, upphävande och ogiltighet

Artikel 43

Invändningsförfarande

1.   Medlemsstaterna ska sörja för ett effektivt och snabbt administrativt förfarande inför sina myndigheter för att invända mot registrering av en varumärkesansökan på de grunder som anges i artikel 5.

2.   Det administrativa förfarande som avses i punkt 1 i denna artikel ska åtminstone föreskriva att innehavaren av ett äldre varumärke som avses i artikel 5.2 och 5.3 a och den person som enligt tillämplig rätt är berättigad att utöva de rättigheter som följer av en skyddad ursprungsbeteckning eller geografisk beteckning som avses i artikel 5.3 c ska ha rätt att framställa en invändning. En invändning får framställas rörande en eller flera äldre rättigheter, under förutsättning att de alla hör till samma innehavare, och rörande en del av eller alla de varor och tjänster för vilka den äldre rättigheten är skyddad eller ansöktes om, och invändningen får riktas mot en del av eller alla de varor och tjänster för vilka det omtvistade varumärket söks.

3.   Parterna ska på gemensam begäran beviljas en tidsfrist på minst två månader under invändningsförfarandet för att möjliggöra en uppgörelse i godo mellan sökanden och den invändande parten.

Artikel 44

Bristande användning som försvar i invändningsförfaranden

1.   I invändningsförfaranden enligt artikel 43 gäller att om den femårsperiod inom vilken det äldre varumärket måste ha tagits i verkligt bruk enligt artikel 16, har löpt ut på ansökningsdagen eller prioritetsdagen för det yngre varumärket, ska innehavaren av det äldre varumärket som har invänt på sökandens begäran lägga fram bevis för att det äldre varumärket har tagits i verkligt bruk enligt artikel 16 under den femårsperiod som föregår ansökningsdagen eller prioritetsdagen för det yngre varumärket, eller för att det finns giltiga skäl till att varumärket inte har använts. I avsaknad av sådan bevisning ska invändningen avslås.

2.   Om det äldre varumärket endast har använts för en del av de varor eller tjänster för vilka det har registrerats, ska det vid prövning av invändningen i enlighet med punkt 1 anses vara registrerat endast för denna del av varorna eller tjänsterna.

3.   Punkterna 1 och 2 i denna artikel ska även tillämpas om det äldre varumärket är ett EU-varumärke. I ett sådant fall ska det verkliga bruket av EU-varumärket fastställas i enlighet med artikel 15 i förordning (EG) nr 207/2009.

Artikel 45

Ansökan om upphävande eller ogiltighetsförklaring

1.   Utan att det påverkar parternas rätt till överklagande till domstol ska medlemsstaterna sörja för ett effektivt och snabbt administrativt förfarande hos sina myndigheter om upphävande eller ogiltighetsförklaring av ett varumärke.

2.   Det administrativa förfarandet för upphävande ska föreskriva att varumärket ska upphävas av de skäl som föreskrivs i artiklarna 19 och 20.

3.   Det administrativa förfarandet för ogiltighet ska föreskriva att varumärket ska förklaras ogiltigt åtminstone av följande skäl:

| a) | Varumärket borde inte ha registrerats eftersom det inte uppfyller de krav som föreskrivs i artikel 4. |
| --- | --- |

a)

Varumärket borde inte ha registrerats eftersom det inte uppfyller de krav som föreskrivs i artikel 4.

| b) | Varumärket borde inte ha registrerats eftersom det fanns en äldre rättighet i den mening som avses i artikel 5.1–5.3. |
| --- | --- |

b)

Varumärket borde inte ha registrerats eftersom det fanns en äldre rättighet i den mening som avses i artikel 5.1–5.3.

4.   Det administrativa förfarandet ska föreskriva att åtminstone följande ska ha rätt att lämna in en ansökan om upphävande eller ogiltighetsförklaring:

| a) | Vid tillämpningen av punkterna 2 och 3 a, fysiska eller juridiska personer och sammanslutningar eller organ inrättats för att företräda tillverkare, producenter, tjänsteleverantörer, näringsidkare eller konsumenter, vilka sammanslutningar enligt tillämplig rätt har rätt att föra talan inför domstolar och andra myndigheter. |
| --- | --- |

a)

Vid tillämpningen av punkterna 2 och 3 a, fysiska eller juridiska personer och sammanslutningar eller organ inrättats för att företräda tillverkare, producenter, tjänsteleverantörer, näringsidkare eller konsumenter, vilka sammanslutningar enligt tillämplig rätt har rätt att föra talan inför domstolar och andra myndigheter.

| b) | När det gäller punkt 3 b i denna artikel, innehavaren av ett äldre varumärke som avses i artikel 5.2 och 5.3 a och den person som enligt tillämplig rätt är berättigad att utöva de rättigheter som följer av en skyddad ursprungsbeteckning eller geografisk beteckning som avses i artikel 5.3 c. |
| --- | --- |

b)

När det gäller punkt 3 b i denna artikel, innehavaren av ett äldre varumärke som avses i artikel 5.2 och 5.3 a och den person som enligt tillämplig rätt är berättigad att utöva de rättigheter som följer av en skyddad ursprungsbeteckning eller geografisk beteckning som avses i artikel 5.3 c.

5.   En ansökan om upphävande eller ogiltighetsförklaring får riktas mot en del av eller alla de varor och tjänster för vilka det omtvistade varumärket registrerats.

6.   En ansökan om ogiltighetsförklaring får lämnas in rörande en eller flera äldre rättigheter, under förutsättning att de alla hör till samma innehavare.

Artikel 46

Bristande användning som försvar i förfaranden som avser ansökan om ogiltighetsförklaring

1.   I förfaranden för ogiltighetsförklaring på grundval av ett registrerat varumärke med en tidigare ansökningsdag eller prioritetsdag gäller att innehavaren av det äldre varumärket, om innehavaren av det yngre varumärket så begär, ska lägga fram bevis för att det äldre varumärket under den femårsperiod som föregår dagen för ansökan om ogiltighetsförklaring har tagits i verkligt bruk i enlighet med artikel 16 i samband med de varor eller tjänster för vilka det är registrerat och som åberopas som grund för ansökan, eller för att det finns giltiga skäl till att varumärket inte har använts, förutsatt att det äldre varumärket har varit registrerat i minst fem år den dag då en ansökan om ogiltighetsförklaring lämnas in.

2.   Om den femårsperiod under vilken det äldre varumärket måste ha tagits i verkligt bruk enligt artikel 16 har löpt ut på ansökningsdagen eller prioritetsdagen för det yngre varumärket, ska innehavaren av det äldre varumärket, utöver de bevis som krävs enligt punkt 1 i den här artikeln, lägga fram bevis för att varumärket har tagits i verkligt bruk under den femårsperiod som föregår ansökningsdagen eller prioritetsdagen, eller för att det fanns fullgoda skäl till att varumärket inte använts.

3.   I avsaknad av de bevis som avses i punkterna 1 och 2 ska en ansökan om ogiltighetsförklaring på grundval av ett äldre varumärke avslås.

4.   Om det äldre varumärket i enlighet med artikel 16 endast har använts för en del av de varor eller tjänster för vilka det är registrerat, ska det vid prövning av ansökan om ogiltighetsförklaring anses vara registrerat endast för denna del av varorna eller tjänsterna.

5.   Punkterna 1–4 i denna artikel ska även tillämpas om det äldre varumärket är ett EU-varumärke. I ett sådant fall ska verkligt bruk av EU-varumärket fastställas i enlighet med artikel 15 i förordning (EG) nr 207/2009.

Artikel 47

Rättsverkningar av upphävande och ogiltighet

1.   I den utsträckning som innehavarens rättigheter har förklarats upphävda ska ett registrerat varumärke anses ha förlorat de rättsverkningar som anges i detta direktiv från dagen för ansökan om upphävande. På begäran av en av parterna får det i beslutet rörande ansökan om upphävande fastställas den tidigare tidpunkt vid vilken grunden för upphävande inträffade.

2.   I den utsträckning som varumärket har förklarats ogiltigt ska ett registrerat varumärke från första början anses ha saknat de rättsverkningar som anges i detta direktiv.

AVSNITT 3

Varaktighet och förnyelse av registrering

Artikel 48

Registreringens giltighetstid

1.   Varumärken ska registreras för en tioårsperiod räknat från den dag då ansökan lämnas in.

2.   Registreringen får förlängas för ytterligare tioårsperioder i enlighet med artikel 49.

Artikel 49

Förnyelse

1.   Registreringen av ett varumärke ska förnyas på begäran av innehavaren av varumärket eller av någon som har rätt att göra detta enligt lag eller avtal, under förutsättning att förnyelseavgifterna har betalats. Medlemsstaterna får föreskriva att mottagande av betalning av förnyelseavgifterna ska anses utgöra en sådan begäran.

2.   Myndigheten ska informera innehavaren av varumärket om att registreringsperioden är på väg att löpa ut åtminstone sex månader innan så sker. Myndigheten ska inte hållas ansvarig om den underlåter att lämna denna information.

3.   Begäran om förnyelse ska lämnas in och förnyelseavgifterna betalas inom en period på minst sex månader omedelbart före utgången av registreringen. Om så inte skett, får begäran lämnas in inom en ytterligare sexmånadersperiod räknat från utgången av registreringsperioden eller den påföljande förnyelsen av denna. Förnyelseavgifterna och en tilläggsavgift ska betalas inom denna ytterligare period.

4.   Om en begäran har getts in, eller avgifterna betalats, endast för en del av de varor eller tjänster för vilka varumärket har registrerats, ska registreringen förnyas endast för dessa varor eller tjänster.

5.   Förnyelsen ska gälla från och med den dag då den befintliga registreringen löper ut. Förnyelsen ska registreras i registret.

AVSNITT 4

Kommunikation med myndigheten

Artikel 50

Kommunikation med myndigheten

Parterna i förfarandet eller, i förekommande fall, deras företrädare ska utse en officiell adress, vilken ska användas för all officiell kommunikation med myndigheten. Medlemsstaterna ska ha rätt att kräva att en sådan officiell adress är belägen i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet.

KAPITEL 4

ADMINISTRATIVT SAMARBETE

Artikel 51

Samarbete på området registrering och förvaltning av varumärken

Myndigheterna ska ha rätt att samarbeta på ett ändamålsenligt sätt med varandra och med Europeiska unionens immaterialrättsmyndighet för att främja enhetliga metoder och verktyg i samband med granskning och registrering av varumärken.

Artikel 52

Samarbete på andra områden

Myndigheterna ska ha rätt att samarbeta på ett ändamålsenligt sätt med varandra och med Europeiska unionens immaterialrättsmyndighet på alla verksamhetsområden av betydelse för skyddet av varumärken i unionen, utöver dem som nämns i artikel 51.

KAPITEL 5

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 53

Uppgiftsskydd

Den behandling av personuppgifter som utförs i medlemsstaterna inom ramen för detta direktiv ska omfattas av nationell rätt för genomförande av direktiv 95/46/EG.

Artikel 54

Införlivande

1.   Medlemsstaterna ska sätta i kraft de bestämmelser i lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa artiklarna 3–6, 8–14, 16, 17, 18, 22–39, 41 och 43–50 senast den 14 januari 2019. Medlemsstaterna ska sätta i kraft de bestämmelser i lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa artikel 45 senast den 14 januari 2023. De ska genast överlämna texten till dessa bestämmelser till kommissionen.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. De ska även innehålla en uppgift om att hänvisningar i befintliga lagar och andra författningar till det direktiv som upphävs genom detta direktiv ska anses som hänvisningar till detta direktiv. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras och om hur uppgiften ska formuleras ska varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 55

Upphävande

Direktiv 2008/95/EG ska upphöra att gälla med verkan från och med den 15 januari 2019, utan att det påverkar medlemsstaternas skyldigheter vad gäller den tidsfrist för införlivande med nationell lagstiftning av direktiv 89/104/EEG som anges i del B i bilaga I till direktiv 2008/95/EG.

Hänvisningar till det upphävda direktivet ska anses som hänvisningar till det här direktivet och ska läsas i enlighet med jämförelsetabellen i bilagan.

Artikel 56

Ikraftträdande

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artiklarna 1, 7, 15, 19, 20, 21 och 54–57 ska tillämpas från och med den 15 januari 2019.

Artikel 57

Adressater

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Strasbourg den 16 december 2015.

På Europaparlamentets vägnar

M. SCHULZ

Ordförande

På rådets vägnar

N. SCHMIT

Ordförande

---

(1)  EUT C 327, 12.11.2013, s. 42.

1

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 25 februari 2014 (ännu ej offentliggjord i EUT) och rådets ståndpunkt vid första behandlingen av den 10 november 2015 (ännu ej offentliggjord i EUT). Europaparlamentets ståndpunkt av den 15 december 2015.

2

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/95/EG av den 22 oktober 2008 om tillnärmningen av medlemsstaternas varumärkeslagar (EUT L 299, 8.11.2008, s. 25).

3

(4)  Rådets förordning (EG) nr 207/2009 av den 26 februari 2009 om gemenskapsvarumärken (EUT L 78, 24.3.2009, s. 1).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/114/EG av den 12 december 2006 om vilseledande och jämförande reklam (EUT L 376, 27.12.2006, s. 21).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 608/2013 av den 12 juni 2013 om tullens säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter och upphävande av rådets förordning (EG) nr 1383/2003 (EUT L 181, 29.6.2013, s. 15).

6

(7)  Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (EGT L 281, 23.11.1995, s. 31).

7

(8)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (EGT L 8, 12.1.2001, s. 1).

8

(9)  Rådets första direktiv 89/104/EEG av den 21 december 1988 om tillnärmningen av medlemsstaternas varumärkeslagar (EGT L 40, 11.2.1989, s. 1).

9

---

BILAGA

Jämförelsetabell

| Direktiv 2008/95/EG | Detta direktiv |
| --- | --- |
| Artikel 1 | Artikel 1 |
| — | Artikel 2 |
| Artikel 2 | Artikel 3 |
| Artikel 3.1 a–h | Artikel 4.1 a–h |
| — | Artikel 4.1 i–l |
| Artikel 3.2 a–c | Artikel 4.3 a–c |
| Artikel 3.2 d | Artikel 4.2 |
| Artikel 3.3 första meningen | Artikel 4.4 första meningen |
| — | Artikel 4.4 andra meningen |
| Artikel 3.3 andra meningen | Artikel 4.5 |
| Artikel 3.4 | — |
| Artikel 4.1 och 4.2 | Artikel 5.1 och 5.2 |
| Artikel 4.3 och 4.4 a | Artikel 5.3 a |
| — | Artikel 5.3 b |
| — | Artikel 5.3 c |
| Artikel 4.4 b och c | Artikel 5.4 a och b |
| Artikel 4.4 d–f | — |
| Artikel 4.4 g | Artikel 5.4 c |
| Artikel 4.5 och 4.6 | Artikel 5.5 och 5.6 |
| — | Artikel 8 |
| Artikel 5.1 första meningen | Artikel 10.1 |
| Artikel 5.1 andra meningen inledningen | Artikel 10.2 inledningen av meningen |
| Artikel 5.1 a och b | Artikel 10.2 a och b |
| Artikel 5.2 | Artikel 10.2 c |
| Artikel 5.3 a–c | Artikel 10.3 a–c |
| — | Artikel 10.3 d |
| Artikel 5.3 d | Artikel 10.3 e |
| — | Artikel 10.3 f |
| — | Artikel 10.4 |
| Artikel 5.4 och 5.5 | Artikel 10.5 och 10.6 |
| — | Artikel 11 |
| — | Artikel 12 |
| — | Artikel 13 |
| Artikel 6.1 a–c | Artikel 14.1 a–c, och 14.2 |
| Artikel 6.2 | Artikel 14.3 |
| Artikel 7 | Artikel 15 |
| Artikel 8.1 och 8.2 | Artikel 25.1 och 25.2 |
| — | Artikel 25.3–25.5 |
| Artikel 9 | Artikel 9 |
| Artikel 10.1 första stycket | Artikel 16.1 |
| — | Artikel 16.2–16.4 |
| Artikel 10.1 andra stycket | Artikel 16.5 |
| Artikel 10.2 | Artikel 16.6 |
| Artikel 10.3 | — |
| Artikel 11.1 | Artikel 46.1–46.3 |
| Artikel 11.2 | Artikel 44.1 |
| Artikel 11.3 | Artikel 17 |
| Artikel 11.4 | Artiklarna 17, 44.2 och 46.4 |
| — | Artikel 18 |
| Artikel 12.1 första stycket | Artikel 19.1 |
| Artikel 12.1 andra stycket | Artikel 19.2 |
| Artikel 12.1 tredje stycket | Artikel 19.3 |
| Artikel 12.2 | Artikel 20 |
| Artikel 13 | Artiklarna 7 och 21 |
| Artikel 14 | Artikel 6 |
| — | Artiklarna 22–24 |
| — | Artikel 26 |
| — | Artikel 27 |
| Artikel 15.1 | Artikel 28.1 och 28.3 |
| Artikel 15.2 | Artikel 28.4 |
| — | Artikel 28.2 och 28.5 |
| — | Artiklarna 29–54.1 |
| Artikel 16 | Artikel 54.2 |
| Artikel 17 | Artikel 55 |
| Artikel 18 | Artikel 56 |
| Artikel 19 | Artikel 57 |

Direktiv 2008/95/EG

Detta direktiv

Artikel 1

Artikel 1

—

Artikel 2

Artikel 2

Artikel 3

Artikel 3.1 a–h

Artikel 4.1 a–h

—

Artikel 4.1 i–l

Artikel 3.2 a–c

Artikel 4.3 a–c

Artikel 3.2 d

Artikel 4.2

Artikel 3.3 första meningen

Artikel 4.4 första meningen

—

Artikel 4.4 andra meningen

Artikel 3.3 andra meningen

Artikel 4.5

Artikel 3.4

—

Artikel 4.1 och 4.2

Artikel 5.1 och 5.2

Artikel 4.3 och 4.4 a

Artikel 5.3 a

—

Artikel 5.3 b

—

Artikel 5.3 c

Artikel 4.4 b och c

Artikel 5.4 a och b

Artikel 4.4 d–f

—

Artikel 4.4 g

Artikel 5.4 c

Artikel 4.5 och 4.6

Artikel 5.5 och 5.6

—

Artikel 8

Artikel 5.1 första meningen

Artikel 10.1

Artikel 5.1 andra meningen inledningen

Artikel 10.2 inledningen av meningen

Artikel 5.1 a och b

Artikel 10.2 a och b

Artikel 5.2

Artikel 10.2 c

Artikel 5.3 a–c

Artikel 10.3 a–c

—

Artikel 10.3 d

Artikel 5.3 d

Artikel 10.3 e

—

Artikel 10.3 f

—

Artikel 10.4

Artikel 5.4 och 5.5

Artikel 10.5 och 10.6

—

Artikel 11

—

Artikel 12

—

Artikel 13

Artikel 6.1 a–c

Artikel 14.1 a–c, och 14.2

Artikel 6.2

Artikel 14.3

Artikel 7

Artikel 15

Artikel 8.1 och 8.2

Artikel 25.1 och 25.2

—

Artikel 25.3–25.5

Artikel 9

Artikel 9

Artikel 10.1 första stycket

Artikel 16.1

—

Artikel 16.2–16.4

Artikel 10.1 andra stycket

Artikel 16.5

Artikel 10.2

Artikel 16.6

Artikel 10.3

—

Artikel 11.1

Artikel 46.1–46.3

Artikel 11.2

Artikel 44.1

Artikel 11.3

Artikel 17

Artikel 11.4

Artiklarna 17, 44.2 och 46.4

—

Artikel 18

Artikel 12.1 första stycket

Artikel 19.1

Artikel 12.1 andra stycket

Artikel 19.2

Artikel 12.1 tredje stycket

Artikel 19.3

Artikel 12.2

Artikel 20

Artikel 13

Artiklarna 7 och 21

Artikel 14

Artikel 6

—

Artiklarna 22–24

—

Artikel 26

—

Artikel 27

Artikel 15.1

Artikel 28.1 och 28.3

Artikel 15.2

Artikel 28.4

—

Artikel 28.2 och 28.5

—

Artiklarna 29–54.1

Artikel 16

Artikel 54.2

Artikel 17

Artikel 55

Artikel 18

Artikel 56

Artikel 19

Artikel 57

---

II Icke-lagstiftningsakter

INTERNATIONELLA AVTAL

| 23.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 336/27 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 336/27

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2015/2437

av den 14 december 2015

om ingående på Europeiska unionens vägnar av avtalet genom skriftväxling mellan Europeiska unionen och kommissionen för bevarande av sydlig tonfisk (CCSBT) om unionens medlemskap i den utvidgade kommissionen för konventionen för bevarande av sydlig tonfisk

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 43.2, jämförd med artikel 218.6 a,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

med beaktande av Europaparlamentets godkännande (1), och

av följande skäl:

| (1) | Unionen har befogenhet att inom den gemensamma fiskeripolitiken anta bevarandeåtgärder för havets biologiska resurser och ingå avtal med tredjeländer och internationella organisationer. |
| --- | --- |

(1)

Unionen har befogenhet att inom den gemensamma fiskeripolitiken anta bevarandeåtgärder för havets biologiska resurser och ingå avtal med tredjeländer och internationella organisationer.

| (2) | Europeiska unionen är i enlighet med rådets beslut 98/392/EG (2) avtalsslutande part i Förenta nationernas havsrättskonvention av den 10 december 1982. I den konventionen fastställs att samtliga medlemmar i det internationella samfundet ska samarbeta för att förvalta och bevara havets biologiska resurser. |
| --- | --- |

(2)

Europeiska unionen är i enlighet med rådets beslut 98/392/EG (2) avtalsslutande part i Förenta nationernas havsrättskonvention av den 10 december 1982. I den konventionen fastställs att samtliga medlemmar i det internationella samfundet ska samarbeta för att förvalta och bevara havets biologiska resurser.

| (3) | Unionen är i enlighet med rådets beslut 98/414/EG (3) avtalsslutande part i avtalet om genomförande av bestämmelserna i Förenta nationernas havsrättskonvention av den 10 december 1982 om bevarande och förvaltning av gränsöverskridande och långvandrande fiskbestånd. |
| --- | --- |

(3)

Unionen är i enlighet med rådets beslut 98/414/EG (3) avtalsslutande part i avtalet om genomförande av bestämmelserna i Förenta nationernas havsrättskonvention av den 10 december 1982 om bevarande och förvaltning av gränsöverskridande och långvandrande fiskbestånd.

| (4) | Den 1 december 2009 bemyndigade rådet Europeiska kommissionen att, på unionens vägnar, verka för en ändring av konventionen för bevarande av sydlig tonfisk (nedan kallad konventionen) för att unionen ska kunna bli en avtalsslutande part. |
| --- | --- |

(4)

Den 1 december 2009 bemyndigade rådet Europeiska kommissionen att, på unionens vägnar, verka för en ändring av konventionen för bevarande av sydlig tonfisk (nedan kallad konventionen) för att unionen ska kunna bli en avtalsslutande part.

| (5) | Även om förhandlingarna om ändringen av konventionen inte har slutförts, ändrade kommissionen för bevarande av sydlig tonfisk (CCSBT), vid sitt 20:e möte i oktober 2013, den resolution som reglerar inrättandet av en utvidgad kommission för bevarande av sydlig tonfisk (nedan kallad CCSBT:s utvidgade kommission) för att göra det möjligt för unionen att bli medlem i CCSBT:s utvidgade kommission genom ett avtal genom skriftväxling. |
| --- | --- |

(5)

Även om förhandlingarna om ändringen av konventionen inte har slutförts, ändrade kommissionen för bevarande av sydlig tonfisk (CCSBT), vid sitt 20:e möte i oktober 2013, den resolution som reglerar inrättandet av en utvidgad kommission för bevarande av sydlig tonfisk (nedan kallad CCSBT:s utvidgade kommission) för att göra det möjligt för unionen att bli medlem i CCSBT:s utvidgade kommission genom ett avtal genom skriftväxling.

| (6) | Den 20 april 2015 bemyndigade rådet undertecknandet och den provisoriska tillämpningen av avtalet genom skriftväxling mellan Europeiska unionen och kommissionen för bevarande av sydlig tonfisk (CCSBT) om unionens medlemskap i den utvidgade kommissionen för konventionen för bevarande av sydlig tonfisk (nedan kallat avtalet genom skriftväxling). |
| --- | --- |

(6)

Den 20 april 2015 bemyndigade rådet undertecknandet och den provisoriska tillämpningen av avtalet genom skriftväxling mellan Europeiska unionen och kommissionen för bevarande av sydlig tonfisk (CCSBT) om unionens medlemskap i den utvidgade kommissionen för konventionen för bevarande av sydlig tonfisk (nedan kallat avtalet genom skriftväxling).

| (7) | Eftersom fartyg som för EU-medlemsstaters flagg fiskar resurser i den sydliga tonfiskens utbredningsområde ligger det i unionens intresse att kunna delta effektivt i genomförandet av konventionen. |
| --- | --- |

(7)

Eftersom fartyg som för EU-medlemsstaters flagg fiskar resurser i den sydliga tonfiskens utbredningsområde ligger det i unionens intresse att kunna delta effektivt i genomförandet av konventionen.

| (8) | Medlemskapet i CCSBT:s utvidgade kommission kommer också att främja enhetlighet i unionens bevarandestrategi mellan de olika haven och stärka dess engagemang för ett långsiktigt bevarande och en hållbar användning av fiskeresurserna globalt. |
| --- | --- |

(8)

Medlemskapet i CCSBT:s utvidgade kommission kommer också att främja enhetlighet i unionens bevarandestrategi mellan de olika haven och stärka dess engagemang för ett långsiktigt bevarande och en hållbar användning av fiskeresurserna globalt.

| (9) | Avtalet genom skriftväxling bör därför godkännas. |
| --- | --- |

(9)

Avtalet genom skriftväxling bör därför godkännas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Avtalet genom skriftväxling mellan Europeiska unionen och kommissionen för bevarande av sydlig tonfisk (CCSBT) om unionens medlemskap i den utvidgade kommissionen för konventionen för bevarande av sydlig tonfisk godkänns härmed på unionens vägnar. (4)

Artikel 2

Rådets ordförande bemyndigas härmed att utse den eller de personer som ska ha rätt att, på unionens vägnar, deponera godkännandeinstrumentet hos CCSBT:s sekretariatschef, som företräder CCSBT, i enlighet med artikel 10 i konventionen.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 14 december 2015.

På rådets vägnar

F. ETGEN

Ordförande

---

(1)  Godkännande av den 24 november 2015.

1

(2)  Rådets beslut 98/392/EG av den 23 mars 1998 om Europeiska gemenskapens ingående av Förenta nationernas havsrättskonvention av den 10 december 1982 och avtalet av den 28 juli 1994 om genomförande av del XI i denna konvention (EGT L 179, 23.6.1998, s. 1).

2

(3)  Rådets beslut 98/414/EG av den 8 juni 1998 om Europeiska gemenskapens ratifikation av avtalet om genomförande av bestämmelserna i Förenta nationernas havsrättskonvention av den 10 december 1982 om bevarande och förvaltning av gränsöverskridande och lågvandrande fiskbestånd (EGT L 189, 3.7.1998, s. 14).

3

(4)  Avtalet genom skriftväxling har offentliggjorts i EUT L 234, 8.9.2015, s. 1, tillsammans med beslutet om undertecknande.

4

---

FÖRORDNINGAR

| 23.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 336/29 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 336/29

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2015/2438

av den 12 oktober 2015

om upprättande av en utkastplan för vissa demersala fisken i nordvästliga vatten

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 av den 11 december 2013 om den gemensamma fiskeripolitiken, om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1954/2003 och (EG) nr 1224/2009 och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 2371/2002 och (EG) nr 639/2004 och rådets beslut 2004/585/EG (1), särskilt artiklarna 15.6, 18.1 och 18.3, och

av följande skäl:

| (1) | Förordning (EU) nr 1380/2013 har som mål att gradvis eliminera utkast inom alla unionens fisken genom införande av en landningsskyldighet för fångster av arter som omfattas av fångstbegränsningar. |
| --- | --- |

(1)

Förordning (EU) nr 1380/2013 har som mål att gradvis eliminera utkast inom alla unionens fisken genom införande av en landningsskyldighet för fångster av arter som omfattas av fångstbegränsningar.

| (2) | Genom artikel 15.6 i förordning (EU) nr 1380/2013 ges kommissionen befogenhet att genom delegerade akter anta utkastplaner för en period om högst tre år, på grundval av gemensamma rekommendationer som tagits fram av medlemsstaterna i samråd med de berörda rådgivande nämnderna. |
| --- | --- |

(2)

Genom artikel 15.6 i förordning (EU) nr 1380/2013 ges kommissionen befogenhet att genom delegerade akter anta utkastplaner för en period om högst tre år, på grundval av gemensamma rekommendationer som tagits fram av medlemsstaterna i samråd med de berörda rådgivande nämnderna.

| (3) | Belgien, Irland, Spanien, Frankrike, Nederländerna och Förenade kungariket har ett direkt fiskeriförvaltningsintresse i nordvästliga vatten. Dessa medlemsstater har lämnat in en gemensam rekommendation till kommissionen efter samråd med rådgivande nämnden för nordvästliga vatten. Vetenskapliga bidrag har erhållits från relevanta vetenskapliga organ och granskats av vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF). De åtgärder som ingår i den gemensamma rekommendationen är förenliga med bestämmelserna i artikel 15.6 i förordning (EU) nr 1380/2013 och därför bör de, i enlighet med artikel 18.3 i förordning (EU) nr 1380/2013, ingå i denna förordning. |
| --- | --- |

(3)

Belgien, Irland, Spanien, Frankrike, Nederländerna och Förenade kungariket har ett direkt fiskeriförvaltningsintresse i nordvästliga vatten. Dessa medlemsstater har lämnat in en gemensam rekommendation till kommissionen efter samråd med rådgivande nämnden för nordvästliga vatten. Vetenskapliga bidrag har erhållits från relevanta vetenskapliga organ och granskats av vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF). De åtgärder som ingår i den gemensamma rekommendationen är förenliga med bestämmelserna i artikel 15.6 i förordning (EU) nr 1380/2013 och därför bör de, i enlighet med artikel 18.3 i förordning (EU) nr 1380/2013, ingå i denna förordning.

| (4) | När det gäller nordvästliga vatten bör, enligt artikel 15.1 c i förordning (EU) nr 1380/2013, landningsskyldigheten gälla för de arter som definierar de fisken som omfattas av fångstbegränsningar senast från och med den 1 januari 2016. Enligt den gemensamma rekommendationen bör utkastplanen omfatta de fisken som är utmärkande för det mycket blandade fisket av torsk, kolja, vitling och gråsej, fisket av havskräfta (Nephrops), det blandade fisket av tunga och rödspätta samt kummelfisket från och med den 1 januari 2016. |
| --- | --- |

(4)

När det gäller nordvästliga vatten bör, enligt artikel 15.1 c i förordning (EU) nr 1380/2013, landningsskyldigheten gälla för de arter som definierar de fisken som omfattas av fångstbegränsningar senast från och med den 1 januari 2016. Enligt den gemensamma rekommendationen bör utkastplanen omfatta de fisken som är utmärkande för det mycket blandade fisket av torsk, kolja, vitling och gråsej, fisket av havskräfta (Nephrops), det blandade fisket av tunga och rödspätta samt kummelfisket från och med den 1 januari 2016.

| (5) | I den gemensamma rekommendationen föreslogs att ett undantag från landningsskyldighet skulle tillämpas för havskräfta som fångats med burar, tinor, mjärdar eller fällor i Ices-sektion VIa och Ices-delområde VII, eftersom det finns vetenskapliga belägg för en hög överlevnadsgrad, med beaktande av egenskaperna hos redskapen, fiskemetoderna och ekosystemet. STECF drog slutsatsen att undantaget var motiverat. Därför bör undantaget i fråga ingå i denna förordning. |
| --- | --- |

(5)

I den gemensamma rekommendationen föreslogs att ett undantag från landningsskyldighet skulle tillämpas för havskräfta som fångats med burar, tinor, mjärdar eller fällor i Ices-sektion VIa och Ices-delområde VII, eftersom det finns vetenskapliga belägg för en hög överlevnadsgrad, med beaktande av egenskaperna hos redskapen, fiskemetoderna och ekosystemet. STECF drog slutsatsen att undantaget var motiverat. Därför bör undantaget i fråga ingå i denna förordning.

| (6) | Den gemensamma rekommendationen omfattar sju undantag av mindre betydelse från landningsskyldigheten för vissa fisken och upp till vissa nivåer. De belägg som lagts fram av medlemsstaterna granskades av STECF som allmänt sett fann att den gemensamma rekommendationen innehöll motiverade argument för att ytterligare förbättrad selektivitet är svårt att uppnå och/eller för oproportionerliga kostnader för hantering av oönskade fångster, i vissa fall understödda av en kvalitativ kostnadsbedömning. Mot bakgrund av ovanstående och i avsaknad av skiljaktig vetenskaplig information bör undantagen av mindre betydelse fastställas i enlighet med den procentsats som föreslås i den gemensamma rekommendationen och till nivåer som inte överskrider vad som är tillåtet enligt artikel 15.1 i förordning (EU) nr 1380/2013. |
| --- | --- |

(6)

Den gemensamma rekommendationen omfattar sju undantag av mindre betydelse från landningsskyldigheten för vissa fisken och upp till vissa nivåer. De belägg som lagts fram av medlemsstaterna granskades av STECF som allmänt sett fann att den gemensamma rekommendationen innehöll motiverade argument för att ytterligare förbättrad selektivitet är svårt att uppnå och/eller för oproportionerliga kostnader för hantering av oönskade fångster, i vissa fall understödda av en kvalitativ kostnadsbedömning. Mot bakgrund av ovanstående och i avsaknad av skiljaktig vetenskaplig information bör undantagen av mindre betydelse fastställas i enlighet med den procentsats som föreslås i den gemensamma rekommendationen och till nivåer som inte överskrider vad som är tillåtet enligt artikel 15.1 i förordning (EU) nr 1380/2013.

| (7) | Undantaget av mindre betydelse för tunga, upp till högst 3 % under perioden 2016–2018 av de totala årliga fångsterna av denna art som görs med fartyg som använder grimgarn och nät för att fånga tunga i Ices-sektionerna VIId, VIIe, VIIf och VIIg, grundar sig på att det är mycket svårt att uppnå ökad selektivitet. STECF drog slutsatsen att undantaget är väl definierat och därför bör undantaget i fråga ingå i denna förordning. |
| --- | --- |

(7)

Undantaget av mindre betydelse för tunga, upp till högst 3 % under perioden 2016–2018 av de totala årliga fångsterna av denna art som görs med fartyg som använder grimgarn och nät för att fånga tunga i Ices-sektionerna VIId, VIIe, VIIf och VIIg, grundar sig på att det är mycket svårt att uppnå ökad selektivitet. STECF drog slutsatsen att undantaget är väl definierat och därför bör undantaget i fråga ingå i denna förordning.

| (8) | Undantaget av mindre betydelse för vitling, upp till högst 7 % åren 2016 och 2017 och upp till högst 6 % år 2018 av de totala årliga fångsterna av denna art som görs med fartyg som använder bottentrålar med maskstorlek under 100 mm för att fånga vitling i Ices-sektionerna VIId och VIIe, grundar sig på att det är mycket svårt att uppnå ökad selektivitet. STECF drog slutsatsen att tillräckliga belägg ges till stöd för undantaget, men att ytterligare information bör inhämtas för att bedöma volymen för undantaget av mindre betydelse. Därför kan detta undantag införas i förordningen endast med en bestämmelse om att uppmana de berörda medlemsstaterna att lämna ytterligare uppgifter till kommissionen så att STECF kan göra en fullständig bedömning av den nuvarande utkastnivån jämfört med volymen för det begärda undantaget av mindre betydelse. |
| --- | --- |

(8)

Undantaget av mindre betydelse för vitling, upp till högst 7 % åren 2016 och 2017 och upp till högst 6 % år 2018 av de totala årliga fångsterna av denna art som görs med fartyg som använder bottentrålar med maskstorlek under 100 mm för att fånga vitling i Ices-sektionerna VIId och VIIe, grundar sig på att det är mycket svårt att uppnå ökad selektivitet. STECF drog slutsatsen att tillräckliga belägg ges till stöd för undantaget, men att ytterligare information bör inhämtas för att bedöma volymen för undantaget av mindre betydelse. Därför kan detta undantag införas i förordningen endast med en bestämmelse om att uppmana de berörda medlemsstaterna att lämna ytterligare uppgifter till kommissionen så att STECF kan göra en fullständig bedömning av den nuvarande utkastnivån jämfört med volymen för det begärda undantaget av mindre betydelse.

| (9) | Undantaget av mindre betydelse för vitling, upp till högst 7 % åren 2016 och 2017 och upp till högst 6 % år 2018 av de totala årliga fångsterna av denna art som görs med fartyg som använder bottentrålar med maskstorlek på minst 100 mm för att fånga vitling i Ices-sektionerna VIIb–VIIj, grundar sig på att det är mycket svårt att uppnå ökad selektivitet. STECF drog slutsatsen att tillräckliga belägg ges till stöd för undantaget, men att ytterligare information bör inhämtas för att bedöma volymen för undantaget av mindre betydelse. STECF noterade vidare att ytterligare selektivitetsstudier pågick. Därför ingår detta undantag i förordningen med en bestämmelse om att uppmana de berörda medlemsstaterna att lämna ytterligare uppgifter till kommissionen så att STECF kan göra en fullständig bedömning av nuvarande utkastnivåer i de berörda fiskena. |
| --- | --- |

(9)

Undantaget av mindre betydelse för vitling, upp till högst 7 % åren 2016 och 2017 och upp till högst 6 % år 2018 av de totala årliga fångsterna av denna art som görs med fartyg som använder bottentrålar med maskstorlek på minst 100 mm för att fånga vitling i Ices-sektionerna VIIb–VIIj, grundar sig på att det är mycket svårt att uppnå ökad selektivitet. STECF drog slutsatsen att tillräckliga belägg ges till stöd för undantaget, men att ytterligare information bör inhämtas för att bedöma volymen för undantaget av mindre betydelse. STECF noterade vidare att ytterligare selektivitetsstudier pågick. Därför ingår detta undantag i förordningen med en bestämmelse om att uppmana de berörda medlemsstaterna att lämna ytterligare uppgifter till kommissionen så att STECF kan göra en fullständig bedömning av nuvarande utkastnivåer i de berörda fiskena.

| (10) | Undantaget av mindre betydelse för vitling, upp till högst 7 % åren 2016 och 2017 och upp till högst 6 % år 2018 av de totala årliga fångsterna av denna art som görs med fartyg som använder bottentrålar med maskstorlek under 100 mm för att fånga vitling i Ices-sektionerna VII (utom VIIa, VIId och VIIe), grundar sig på att det är mycket svårt att uppnå ökad selektivitet. STECF konstaterade att motiveringen för undantaget bara innehåller begränsad kvantifierad information om selektivitet. STECF drog slutsatsen att ytterligare information bör inhämtas för att utvärdera detta undantag av mindre betydelse. Därför kan detta undantag införas i förordningen endast med en bestämmelse om att uppmana de berörda medlemsstaterna att lämna ytterligare uppgifter till kommissionen så att STECF kan göra en bättre bedömning av informationen till stöd för detta undantag. |
| --- | --- |

(10)

Undantaget av mindre betydelse för vitling, upp till högst 7 % åren 2016 och 2017 och upp till högst 6 % år 2018 av de totala årliga fångsterna av denna art som görs med fartyg som använder bottentrålar med maskstorlek under 100 mm för att fånga vitling i Ices-sektionerna VII (utom VIIa, VIId och VIIe), grundar sig på att det är mycket svårt att uppnå ökad selektivitet. STECF konstaterade att motiveringen för undantaget bara innehåller begränsad kvantifierad information om selektivitet. STECF drog slutsatsen att ytterligare information bör inhämtas för att utvärdera detta undantag av mindre betydelse. Därför kan detta undantag införas i förordningen endast med en bestämmelse om att uppmana de berörda medlemsstaterna att lämna ytterligare uppgifter till kommissionen så att STECF kan göra en bättre bedömning av informationen till stöd för detta undantag.

| (11) | Undantaget av mindre betydelse för havskräfta, upp till högst 7 % åren 2016 och 2017 och upp till högst 6 % år 2018 av de totala årliga fångsterna av denna art som görs med fartyg som är skyldiga att landa havskräfta i Ices-delområde VII, grundar sig på att det är mycket svårt att uppnå ökad selektivitet. STECF drog slutsatsen att undantaget var motiverat. Därför bör undantaget i fråga ingå i denna förordning. |
| --- | --- |

(11)

Undantaget av mindre betydelse för havskräfta, upp till högst 7 % åren 2016 och 2017 och upp till högst 6 % år 2018 av de totala årliga fångsterna av denna art som görs med fartyg som är skyldiga att landa havskräfta i Ices-delområde VII, grundar sig på att det är mycket svårt att uppnå ökad selektivitet. STECF drog slutsatsen att undantaget var motiverat. Därför bör undantaget i fråga ingå i denna förordning.

| (12) | Undantaget av mindre betydelse för havskräfta, upp till högst 7 % åren 2016 och 2017 och upp till högst 6 % år 2018 av de totala årliga fångsterna av denna art som görs med fartyg som är skyldiga att landa havskräfta i Ices-sektion VIa, grundar sig på att det är mycket svårt att uppnå ökad selektivitet, och det finns styrkande kvantitativ information om oproportionerliga kostnader för hantering av oönskade fångster. STECF drog slutsatsen att undantaget var motiverat. Därför bör undantaget i fråga ingå i denna förordning. |
| --- | --- |

(12)

Undantaget av mindre betydelse för havskräfta, upp till högst 7 % åren 2016 och 2017 och upp till högst 6 % år 2018 av de totala årliga fångsterna av denna art som görs med fartyg som är skyldiga att landa havskräfta i Ices-sektion VIa, grundar sig på att det är mycket svårt att uppnå ökad selektivitet, och det finns styrkande kvantitativ information om oproportionerliga kostnader för hantering av oönskade fångster. STECF drog slutsatsen att undantaget var motiverat. Därför bör undantaget i fråga ingå i denna förordning.

| (13) | Undantaget av mindre betydelse för tunga, upp till högst 3 % under perioden 2016–2018 av de totala årliga fångsterna av denna art som görs med fartyg som använder redskap med ökad selektivitet i Ices-sektionerna VIId, VIIe, VIIf och VIIg, grundar sig på att det är mycket svårt att uppnå ökad selektivitet. STECF noterade att undantagets syfte är att kompensera för användningen av ett mer selektivt redskap och att undantaget av mindre betydelse begärs för att täcka resterande utkast. Därför bör undantaget i fråga ingå i denna förordning. |
| --- | --- |

(13)

Undantaget av mindre betydelse för tunga, upp till högst 3 % under perioden 2016–2018 av de totala årliga fångsterna av denna art som görs med fartyg som använder redskap med ökad selektivitet i Ices-sektionerna VIId, VIIe, VIIf och VIIg, grundar sig på att det är mycket svårt att uppnå ökad selektivitet. STECF noterade att undantagets syfte är att kompensera för användningen av ett mer selektivt redskap och att undantaget av mindre betydelse begärs för att täcka resterande utkast. Därför bör undantaget i fråga ingå i denna förordning.

| (14) | Eftersom åtgärderna i denna förordning direkt påverkar den ekonomiska verksamhet som är knuten till unionsfartygens planering av fiskeåret, bör denna förordning träda i kraft omedelbart efter det att den har offentliggjorts. Den bör tillämpas från och med den 1 januari 2016 för att vara förenlig med den tidsram som anges i artikel 15 i förordning (EU) nr 1380/2013. I enlighet med artikel 15.6 i den förordningen bör den här förordningen gälla i högst tre år. |
| --- | --- |

(14)

Eftersom åtgärderna i denna förordning direkt påverkar den ekonomiska verksamhet som är knuten till unionsfartygens planering av fiskeåret, bör denna förordning träda i kraft omedelbart efter det att den har offentliggjorts. Den bör tillämpas från och med den 1 januari 2016 för att vara förenlig med den tidsram som anges i artikel 15 i förordning (EU) nr 1380/2013. I enlighet med artikel 15.6 i den förordningen bör den här förordningen gälla i högst tre år.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Tillämpningsområde

I denna förordning fastställs närmare bestämmelser för genomförande av den landningsskyldighet som avses i artikel 15.1 i förordning (EU) nr 1380/2013 och som ska tillämpas från och med den 1 januari 2016 i nordvästliga vatten, såsom de definieras i artikel 4.2 c i den förordningen, i de fisken som anges i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Undantag grundat på överlevnadsgrad

Undantag från landningsskyldigheten enligt artikel 15.4 b i förordning (EU) nr 1380/2013 för arter för vilka det finns vetenskapliga belägg för hög överlevnadsgrad ska tillämpas för havskräfta (Nephrops norvegicus) som fångas med burar, tinor, mjärdar eller fällor (redskapskoder (2) FPO och FIX) i Ices-sektion VIa och Ices-delområde VII.

Artikel 3

Undantag av mindre betydelse

1.   Genom undantag från artikel 15.1 i förordning (EU) nr 1380/2013 får följande kvantiteter kastas överbord:

| a) | För tunga (Solea solea), upp till högst 3 % åren 2016, 2017 och 2018 av de totala årliga fångsterna av denna art som görs med fartyg som använder grimgarn och nät för att fånga tunga i Ices-sektionerna VIId, VIIe, VIIf och VIIg. |
| --- | --- |

a)

För tunga (Solea solea), upp till högst 3 % åren 2016, 2017 och 2018 av de totala årliga fångsterna av denna art som görs med fartyg som använder grimgarn och nät för att fånga tunga i Ices-sektionerna VIId, VIIe, VIIf och VIIg.

| b) | För vitling (Merlangius merlangus), upp till högst 7 % åren 2016 och 2017 och upp till högst 6 % år 2018 av de totala årliga fångsterna av denna art som görs med fartyg som använder bottentrålar med maskstorlek under 100 mm för att fånga vitling i Ices-sektionerna VIId och VIIe. |
| --- | --- |

b)

För vitling (Merlangius merlangus), upp till högst 7 % åren 2016 och 2017 och upp till högst 6 % år 2018 av de totala årliga fångsterna av denna art som görs med fartyg som använder bottentrålar med maskstorlek under 100 mm för att fånga vitling i Ices-sektionerna VIId och VIIe.

| c) | För vitling (Merlangius merlangus), upp till högst 7 % åren 2016 och 2017 och upp till högst 6 % år 2018 av de totala årliga fångsterna av denna art som görs med fartyg som använder bottentrålar med maskstorlek på minst 100 mm för att fånga vitling i Ices-sektionerna VIIb–VIIj. |
| --- | --- |

c)

För vitling (Merlangius merlangus), upp till högst 7 % åren 2016 och 2017 och upp till högst 6 % år 2018 av de totala årliga fångsterna av denna art som görs med fartyg som använder bottentrålar med maskstorlek på minst 100 mm för att fånga vitling i Ices-sektionerna VIIb–VIIj.

| d) | För vitling (Merlangius merlangus), upp till högst 7 % åren 2016 och 2017 och upp till högst 6 % år 2018 av de totala årliga fångsterna av denna art som görs med fartyg som använder bottentrålar med maskstorlek under 100 mm för att fånga vitling i Ices-delområde VII, utom sektionerna VIIa, d och e. |
| --- | --- |

d)

För vitling (Merlangius merlangus), upp till högst 7 % åren 2016 och 2017 och upp till högst 6 % år 2018 av de totala årliga fångsterna av denna art som görs med fartyg som använder bottentrålar med maskstorlek under 100 mm för att fånga vitling i Ices-delområde VII, utom sektionerna VIIa, d och e.

| e) | För havskräfta (Nephrops norvegicus), upp till högst 7 % åren 2016 och 2017 och upp till högst 6 % år 2018 av de totala årliga fångsterna av denna art som görs med fartyg som är skyldiga att landa havskräfta i Ices-delområde VII. |
| --- | --- |

e)

För havskräfta (Nephrops norvegicus), upp till högst 7 % åren 2016 och 2017 och upp till högst 6 % år 2018 av de totala årliga fångsterna av denna art som görs med fartyg som är skyldiga att landa havskräfta i Ices-delområde VII.

| f) | För havskräfta (Nephrops norvegicus), upp till högst 7 % åren 2016 och 2017 och upp till högst 6 % år 2018 av de totala årliga fångsterna av denna art som görs med fartyg som är skyldiga att landa havskräfta i Ices-sektion VIa. |
| --- | --- |

f)

För havskräfta (Nephrops norvegicus), upp till högst 7 % åren 2016 och 2017 och upp till högst 6 % år 2018 av de totala årliga fångsterna av denna art som görs med fartyg som är skyldiga att landa havskräfta i Ices-sektion VIa.

| g) | För tunga (Solea solea), upp till högst 3 % åren 2016, 2017 och 2018 av de totala årliga fångsterna av denna art som görs med fartyg som använder redskap med ökad selektivitet (TBB-redskap med maskstorlek på 80–199 mm) i Ices-sektionerna VIId, VIIe, VIIf och VIIg. |
| --- | --- |

g)

För tunga (Solea solea), upp till högst 3 % åren 2016, 2017 och 2018 av de totala årliga fångsterna av denna art som görs med fartyg som använder redskap med ökad selektivitet (TBB-redskap med maskstorlek på 80–199 mm) i Ices-sektionerna VIId, VIIe, VIIf och VIIg.

2.   Senast den 1 maj 2016 ska medlemsstater som har ett direkt förvaltningsintresse i nordvästliga vatten för kommissionen lägga fram ytterligare utkastdata och all annan relevant vetenskaplig information till stöd för de undantag som anges i punkt 1 b, c och d. Vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerisektorn (STECF) ska utvärdera dessa data och denna information senast den 1 september 2016.

Artikel 4

Fartyg som omfattas av landningsskyldigheten

1.   Medlemsstaterna ska, i enlighet med de kriterier som anges i bilagan till den här förordningen, fastställa vilka fartyg som omfattas av landningsskyldigheten för varje enskilt fiske.

2.   Senast den 31 december 2015 ska de berörda medlemsstaterna förelägga kommissionen och övriga medlemsstater, genom unionens säkra webbplats för fiskerikontroll, förteckningarna över fartyg som fastställts i enlighet med första stycket för varje enskilt fiske som anges i bilagan. De ska hålla dessa förteckningar uppdaterade.

Artikel 5

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2016 till och med den 31 december 2018.

Artikel 4 ska tillämpas från och med dagen för denna förordnings ikraftträdande.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 12 oktober 2015.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  EUT L 354, 28.1.2013, s. 22.

1

(2)  De redskapskoder som används i denna förordning är definierade av FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation.

2

---

BILAGA

Fisken som omfattas av landningsskyldigheten

| a) | Fisken i Ices-sektion VIa och unionens vatten i Ices-sektion Vb









  Fiske | Redskapskod | Beskrivning av fiskeredskap | Maskstorlek | Landningsskyldighet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Torsk (Gadus morhua), kolja (Melanogrammus aeglefinus), vitling (Merlangius merlangus) och gråsej (Pollachius virens) | OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, TB, SX, SV, OT, PT, TX | Trålar och notar/vadar | Alla | Om de totala landningarna per fartyg av alla arter under 2013 och 2014 till mer än 10 % utgörs av torskfiskarna torsk, kolja, vitling och gråsej sammantaget, ska landningsskyldigheten gälla för kolja. |
| Havskräfta (Nephrops norvegicus) | OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, FPO, TBN, TB, TBS, SX, SV, FIX, OT, PT, TX | Trålar, notar/vadar, burar, tinor, mjärdar och fällor | Alla | Om de totala landningarna per fartyg av alla arter under 2013 och 2014 till mer än 30 % utgörs av havskräfta, ska landningsskyldigheten gälla för havskräfta. |

a)

Fisken i Ices-sektion VIa och unionens vatten i Ices-sektion Vb

Fiske

Redskapskod

Beskrivning av fiskeredskap

Maskstorlek

Landningsskyldighet

Torsk (Gadus morhua), kolja (Melanogrammus aeglefinus), vitling (Merlangius merlangus) och gråsej (Pollachius virens)

OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, TB, SX, SV, OT, PT, TX

Trålar och notar/vadar

Alla

Om de totala landningarna per fartyg av alla arter under 2013 och 2014 till mer än 10 % utgörs av torskfiskarna torsk, kolja, vitling och gråsej sammantaget, ska landningsskyldigheten gälla för kolja.

Havskräfta (Nephrops norvegicus)

OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, FPO, TBN, TB, TBS, SX, SV, FIX, OT, PT, TX

Trålar, notar/vadar, burar, tinor, mjärdar och fällor

Alla

Om de totala landningarna per fartyg av alla arter under 2013 och 2014 till mer än 30 % utgörs av havskräfta, ska landningsskyldigheten gälla för havskräfta.

| b) | Fisken med kombinerad TAC för Ices-delområdena VI och VII samt unionens vatten i Ices-sektion Vb för kummel









  Fiske | Redskapskod | Beskrivning av fiskeredskap | Maskstorlek | Landningsskyldighet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kummel
  (Merluccius merluccius) | OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, TB, SX, SV, OT, PT, TX | Trålar och notar/vadar | Alla | Om de totala landningarna per fartyg av alla arter under 2013 och 2014 till mer än 30 % utgörs av kummel, ska landningsskyldigheten gälla för kummel. |
| Kummel
  (Merluccius merluccius) | GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN | Alla nät | Alla | Alla fångster av kummel ska omfattas av landningsskyldigheten. |
| Kummel
  (Merluccius merluccius) | LL, LLS, LLD, LX, LTL, LHP, LHM | Alla långrevar | Alla | Alla fångster av kummel ska omfattas av landningsskyldigheten. |

b)

Fisken med kombinerad TAC för Ices-delområdena VI och VII samt unionens vatten i Ices-sektion Vb för kummel

Fiske

Redskapskod

Beskrivning av fiskeredskap

Maskstorlek

Landningsskyldighet

Kummel

(Merluccius merluccius)

OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, TB, SX, SV, OT, PT, TX

Trålar och notar/vadar

Alla

Om de totala landningarna per fartyg av alla arter under 2013 och 2014 till mer än 30 % utgörs av kummel, ska landningsskyldigheten gälla för kummel.

Kummel

(Merluccius merluccius)

GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN

Alla nät

Alla

Alla fångster av kummel ska omfattas av landningsskyldigheten.

Kummel

(Merluccius merluccius)

LL, LLS, LLD, LX, LTL, LHP, LHM

Alla långrevar

Alla

Alla fångster av kummel ska omfattas av landningsskyldigheten.

| c) | Fisken med TAC som omfattar Ices-delområde VII för havskräfta









  Fiske | Redskapskod | Beskrivning av fiskeredskap | Maskstorlek | Landningsskyldighet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Havskräfta (Nephrops norvegicus) | OTB SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, FPO, TBN, TB, TBS, SX, SV, FIX, OT, PT, TX | Trålar, notar/vadar, burar, tinor, mjärdar och fällor | Alla | Om de totala landningarna per fartyg av alla arter under 2013 och 2014 till mer än 30 % utgörs av havskräfta, ska landningsskyldigheten gälla för havskräfta. |

c)

Fisken med TAC som omfattar Ices-delområde VII för havskräfta

Fiske

Redskapskod

Beskrivning av fiskeredskap

Maskstorlek

Landningsskyldighet

Havskräfta (Nephrops norvegicus)

OTB SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, FPO, TBN, TB, TBS, SX, SV, FIX, OT, PT, TX

Trålar, notar/vadar, burar, tinor, mjärdar och fällor

Alla

Om de totala landningarna per fartyg av alla arter under 2013 och 2014 till mer än 30 % utgörs av havskräfta, ska landningsskyldigheten gälla för havskräfta.

| d) | Fisken i Ices-sektion VIIa









  Fiske | Redskapskod | Fiskeredskap | Maskstorlek | Landningsskyldighet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Torsk (Gadus morhua), kolja (Melanogrammus aeglefinus), vitling (Merlangius merlangus) och gråsej (Pollachius virens) | OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, TB, SX, SV, OT, PT, TX | Trålar och notar/vadar | Alla | Om de totala landningarna per fartyg av alla arter under 2013 och 2014 till mer än 10 % utgörs av torskfiskarna torsk, kolja, vitling och gråsej sammantaget, ska landningsskyldigheten gälla för kolja. |

d)

Fisken i Ices-sektion VIIa

Fiske

Redskapskod

Fiskeredskap

Maskstorlek

Landningsskyldighet

Torsk (Gadus morhua), kolja (Melanogrammus aeglefinus), vitling (Merlangius merlangus) och gråsej (Pollachius virens)

OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, TB, SX, SV, OT, PT, TX

Trålar och notar/vadar

Alla

Om de totala landningarna per fartyg av alla arter under 2013 och 2014 till mer än 10 % utgörs av torskfiskarna torsk, kolja, vitling och gråsej sammantaget, ska landningsskyldigheten gälla för kolja.

| e) | Fisken i Ices-sektion VIId









  Fiske | Redskapskod | Fiskeredskap | Maskstorlek | Landningsskyldighet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tunga (Solea solea) | TBB | Alla bomtrålar | Alla | Alla fångster av tunga omfattas av landningsskyldigheten. |
| Tunga (Solea solea) | OTT, OTB, TBS, TBN, TB, PTB, OT, PT, TX | Trålar | < 100 mm | Om de totala landningarna per fartyg av alla arter under 2013 och 2014 till mer än 5 % utgörs av tunga, ska landningsskyldigheten gälla för tunga. |
| Tunga (Solea solea) | GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN | Alla grimgarn och nät | Alla | Alla fångster av tunga ska omfattas av landningsskyldigheten. |
| Torsk (Gadus morhua), kolja (Melanogrammus aeglefinus), vitling (Merlangius merlangus) och gråsej (Pollachius virens) | OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, TB, SX, SV, OT, PT, TX | Trålar och notar/vadar | Alla | Om de totala landningarna per fartyg av alla arter under 2013 och 2014 till mer än 25 % utgörs av torskfiskarna torsk, kolja, vitling och gråsej sammantaget, ska landningsskyldigheten gälla för vitling. |

e)

Fisken i Ices-sektion VIId

Fiske

Redskapskod

Fiskeredskap

Maskstorlek

Landningsskyldighet

Tunga (Solea solea)

TBB

Alla bomtrålar

Alla

Alla fångster av tunga omfattas av landningsskyldigheten.

Tunga (Solea solea)

OTT, OTB, TBS, TBN, TB, PTB, OT, PT, TX

Trålar

< 100 mm

Om de totala landningarna per fartyg av alla arter under 2013 och 2014 till mer än 5 % utgörs av tunga, ska landningsskyldigheten gälla för tunga.

Tunga (Solea solea)

GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN

Alla grimgarn och nät

Alla

Alla fångster av tunga ska omfattas av landningsskyldigheten.

Torsk (Gadus morhua), kolja (Melanogrammus aeglefinus), vitling (Merlangius merlangus) och gråsej (Pollachius virens)

OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, TB, SX, SV, OT, PT, TX

Trålar och notar/vadar

Alla

Om de totala landningarna per fartyg av alla arter under 2013 och 2014 till mer än 25 % utgörs av torskfiskarna torsk, kolja, vitling och gråsej sammantaget, ska landningsskyldigheten gälla för vitling.

| f) | Fisken i Ices-sektion VIIe – tunga









  Fiske | Redskapskod | Fiskeredskap | Maskstorlek | Landningsskyldighet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tunga (Solea solea) | TBB | Alla bomtrålar | Alla | Om de totala landningarna per fartyg av alla arter under 2013 och 2014 till mer än 10 % utgörs av tunga, ska landningsskyldigheten gälla för tunga. |
| Tunga (Solea solea) | GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN | Alla grimgarn och nät | Alla | Alla fångster av tunga ska omfattas av landningsskyldigheten. |

f)

Fisken i Ices-sektion VIIe – tunga

Fiske

Redskapskod

Fiskeredskap

Maskstorlek

Landningsskyldighet

Tunga (Solea solea)

TBB

Alla bomtrålar

Alla

Om de totala landningarna per fartyg av alla arter under 2013 och 2014 till mer än 10 % utgörs av tunga, ska landningsskyldigheten gälla för tunga.

Tunga (Solea solea)

GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN

Alla grimgarn och nät

Alla

Alla fångster av tunga ska omfattas av landningsskyldigheten.

| g) | Fisken i Ices-sektionerna VIIb, VIIc och VIIf–VIIk









  Fiske | Redskapskod | Fiskeredskap | Maskstorlek | Landningsskyldighet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tunga (Solea solea) | TBB | Alla bomtrålar | Alla | Om de totala landningarna per fartyg av alla arter under 2013 och 2014 till mer än 5 % utgörs av tunga, ska landningsskyldigheten gälla för tunga. |
| Tunga (Solea solea) | GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN | Alla grimgarn och nät | Alla | Alla fångster av tunga ska omfattas av landningsskyldigheten. |

g)

Fisken i Ices-sektionerna VIIb, VIIc och VIIf–VIIk

Fiske

Redskapskod

Fiskeredskap

Maskstorlek

Landningsskyldighet

Tunga (Solea solea)

TBB

Alla bomtrålar

Alla

Om de totala landningarna per fartyg av alla arter under 2013 och 2014 till mer än 5 % utgörs av tunga, ska landningsskyldigheten gälla för tunga.

Tunga (Solea solea)

GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN

Alla grimgarn och nät

Alla

Alla fångster av tunga ska omfattas av landningsskyldigheten.

| h) | Fisken i Ices-sektionerna VIIb, VIIc, VIIe och VIIf–VIIk









  Fiske | Redskapskod | Fiskeredskap | Maskstorlek | Landningsskyldighet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Torsk (Gadus morhua), kolja (Melanogrammus aeglefinus), vitling (Merlangius merlangus) och gråsej (Pollachius virens) | OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, TB, SX, SV, OT, PT, TX | Trålar och notar/vadar | Alla | Om de totala landningarna per fartyg av alla arter under 2013 och 2014 till mer än 25 % utgörs av torskfiskarna torsk, kolja, vitling och gråsej sammantaget, ska landningsskyldigheten gälla för vitling. |

h)

Fisken i Ices-sektionerna VIIb, VIIc, VIIe och VIIf–VIIk

Fiske

Redskapskod

Fiskeredskap

Maskstorlek

Landningsskyldighet

Torsk (Gadus morhua), kolja (Melanogrammus aeglefinus), vitling (Merlangius merlangus) och gråsej (Pollachius virens)

OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, TB, SX, SV, OT, PT, TX

Trålar och notar/vadar

Alla

Om de totala landningarna per fartyg av alla arter under 2013 och 2014 till mer än 25 % utgörs av torskfiskarna torsk, kolja, vitling och gråsej sammantaget, ska landningsskyldigheten gälla för vitling.

---

| 23.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 336/36 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 336/36

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2015/2439

av den 12 oktober 2015

om upprättande av en utkastplan för vissa demersala fisken i sydvästliga vatten

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 av den 11 december 2013 om den gemensamma fiskeripolitiken, om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1954/2003 och (EG) nr 1224/2009 och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 2371/2002 och (EG) nr 639/2004 och rådets beslut 2004/585/EG (1), särskilt artiklarna 15.6, 18.1 och 18.3, och

av följande skäl:

| (1) | Förordning (EU) nr 1380/2013 har som mål att gradvis eliminera utkast inom alla unionens fisken genom införande av en landningsskyldighet för fångster av arter som omfattas av fångstbegränsningar. |
| --- | --- |

(1)

Förordning (EU) nr 1380/2013 har som mål att gradvis eliminera utkast inom alla unionens fisken genom införande av en landningsskyldighet för fångster av arter som omfattas av fångstbegränsningar.

| (2) | Genom artikel 15.6 i förordning (EU) nr 1380/2013 ges kommissionen befogenhet att genom delegerade akter anta utkastplaner för en period om högst tre år, på grundval av gemensamma rekommendationer som tagits fram av medlemsstaterna i samråd med de berörda rådgivande nämnderna. |
| --- | --- |

(2)

Genom artikel 15.6 i förordning (EU) nr 1380/2013 ges kommissionen befogenhet att genom delegerade akter anta utkastplaner för en period om högst tre år, på grundval av gemensamma rekommendationer som tagits fram av medlemsstaterna i samråd med de berörda rådgivande nämnderna.

| (3) | Belgien, Spanien, Frankrike, Nederländerna och Portugal har ett direkt fiskeriförvaltningsintresse i sydvästliga vatten. Dessa medlemsstater har lämnat in en gemensam rekommendation till kommissionen efter samråd med rådgivande nämnden för sydvästliga vatten. Vetenskapliga bidrag har erhållits från relevanta vetenskapliga organ och granskats av vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF). De åtgärder som ingår i den gemensamma rekommendationen är förenliga med artikel 15.6 i förordning (EU) nr 1380/2013 och därför bör de, i enlighet med artikel 18.3 i förordning (EU) nr 1380/2013, inkluderas i denna förordning. |
| --- | --- |

(3)

Belgien, Spanien, Frankrike, Nederländerna och Portugal har ett direkt fiskeriförvaltningsintresse i sydvästliga vatten. Dessa medlemsstater har lämnat in en gemensam rekommendation till kommissionen efter samråd med rådgivande nämnden för sydvästliga vatten. Vetenskapliga bidrag har erhållits från relevanta vetenskapliga organ och granskats av vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF). De åtgärder som ingår i den gemensamma rekommendationen är förenliga med artikel 15.6 i förordning (EU) nr 1380/2013 och därför bör de, i enlighet med artikel 18.3 i förordning (EU) nr 1380/2013, inkluderas i denna förordning.

| (4) | När det gäller sydvästliga vatten ska, enligt artikel 15.1 c i förordning (EU) nr 1380/2013, landningsskyldigheten gälla för arter som definierar fisket senast från och med den 1 januari 2016. I enlighet med den gemensamma rekommendationen bör utkastplanen täcka fisket efter tunga, sydkummel och havskräfta (endast inom de delar av beståndens utbredningsområden som anges som ”funktionella enheter”) i Ices-sektionerna VIIIa, b, d, e, havskräfta i Ices-sektionerna VIIIc och IXa (endast inom funktionella enheter), tunga och rödspätta i Ices-sektion IXa och kummel i Ices-sektionerna VIIIc och IXa. |
| --- | --- |

(4)

När det gäller sydvästliga vatten ska, enligt artikel 15.1 c i förordning (EU) nr 1380/2013, landningsskyldigheten gälla för arter som definierar fisket senast från och med den 1 januari 2016. I enlighet med den gemensamma rekommendationen bör utkastplanen täcka fisket efter tunga, sydkummel och havskräfta (endast inom de delar av beståndens utbredningsområden som anges som ”funktionella enheter”) i Ices-sektionerna VIIIa, b, d, e, havskräfta i Ices-sektionerna VIIIc och IXa (endast inom funktionella enheter), tunga och rödspätta i Ices-sektion IXa och kummel i Ices-sektionerna VIIIc och IXa.

| (5) | I den gemensamma rekommendationen föreslogs ett undantag från landningsskyldigheten för havskräfta som fångas av trålare i Ices-delområdena VIII och IX, eftersom befintliga vetenskapliga belägg tyder på potentiellt höga överlevnadsgrader, med beaktande av egenskaperna hos de redskap som fångar denna art samt fiskemetoderna och ekosystemet. STECF drar i sin utvärdering slutsatsen att det behövs fler studier för att bekräfta de befintliga resultaten, och noterar att sådana studier pågår och planeras. Därför bör detta undantag ingå i förordningen för år 2016, med en bestämmelse om att de berörda medlemsstaterna ska lämna ytterligare uppgifter till kommissionen för att STECF ska kunna göra en fullständig bedömning av om undantaget är motiverat. |
| --- | --- |

(5)

I den gemensamma rekommendationen föreslogs ett undantag från landningsskyldigheten för havskräfta som fångas av trålare i Ices-delområdena VIII och IX, eftersom befintliga vetenskapliga belägg tyder på potentiellt höga överlevnadsgrader, med beaktande av egenskaperna hos de redskap som fångar denna art samt fiskemetoderna och ekosystemet. STECF drar i sin utvärdering slutsatsen att det behövs fler studier för att bekräfta de befintliga resultaten, och noterar att sådana studier pågår och planeras. Därför bör detta undantag ingå i förordningen för år 2016, med en bestämmelse om att de berörda medlemsstaterna ska lämna ytterligare uppgifter till kommissionen för att STECF ska kunna göra en fullständig bedömning av om undantaget är motiverat.

| (6) | Den gemensamma rekommendationen omfattar tre undantag av mindre betydelse från landningsskyldigheten för vissa fisken och upp till vissa nivåer. De uppgifter som medlemsstaterna lämnat har granskats av STECF. STECF drar slutsatsen att den gemensamma rekommendationen innehöll motiverade argument om svårigheten att öka selektiviteten och om oproportionerliga kostnader för hantering av oönskade fångster. Mot bakgrund av ovanstående bör undantagen av mindre betydelse fastställas i enlighet med den procentsats som föreslås i den gemensamma rekommendationen och till nivåer som inte överskrider vad som är tillåtet enligt artikel 15.1 i förordning (EU) nr 1380/2013. |
| --- | --- |

(6)

Den gemensamma rekommendationen omfattar tre undantag av mindre betydelse från landningsskyldigheten för vissa fisken och upp till vissa nivåer. De uppgifter som medlemsstaterna lämnat har granskats av STECF. STECF drar slutsatsen att den gemensamma rekommendationen innehöll motiverade argument om svårigheten att öka selektiviteten och om oproportionerliga kostnader för hantering av oönskade fångster. Mot bakgrund av ovanstående bör undantagen av mindre betydelse fastställas i enlighet med den procentsats som föreslås i den gemensamma rekommendationen och till nivåer som inte överskrider vad som är tillåtet enligt artikel 15.1 i förordning (EU) nr 1380/2013.

| (7) | Undantaget av mindre betydelse för tunga upp till högst 5 % av de totala årliga fångsterna av tunga som görs med fartyg som fiskar denna art i Ices-sektionerna VIIIa och VIIIb med bomtrålar och bottentrålar grundar sig på att det är mycket svårt att uppnå ökad selektivitet. STECF drog slutsatsen att den styrkande informationen är tillräcklig för att motivera det begärda undantaget. Därför bör undantaget i fråga ingå i denna förordning. |
| --- | --- |

(7)

Undantaget av mindre betydelse för tunga upp till högst 5 % av de totala årliga fångsterna av tunga som görs med fartyg som fiskar denna art i Ices-sektionerna VIIIa och VIIIb med bomtrålar och bottentrålar grundar sig på att det är mycket svårt att uppnå ökad selektivitet. STECF drog slutsatsen att den styrkande informationen är tillräcklig för att motivera det begärda undantaget. Därför bör undantaget i fråga ingå i denna förordning.

| (8) | Undantaget av mindre betydelse för tunga upp till högst 3 % av de totala årliga fångsterna av tunga som görs med fartyg som fiskar denna art i Ices-sektionerna VIIIa och VIIIb med grimgarn och nät grundar sig på att det är mycket svårt att uppnå ökad selektivitet. STECF drog slutsatsen att den styrkande informationen är tillräcklig för att motivera det begärda undantaget. Därför bör det berörda undantaget ingå i denna förordning. |
| --- | --- |

(8)

Undantaget av mindre betydelse för tunga upp till högst 3 % av de totala årliga fångsterna av tunga som görs med fartyg som fiskar denna art i Ices-sektionerna VIIIa och VIIIb med grimgarn och nät grundar sig på att det är mycket svårt att uppnå ökad selektivitet. STECF drog slutsatsen att den styrkande informationen är tillräcklig för att motivera det begärda undantaget. Därför bör det berörda undantaget ingå i denna förordning.

| (9) | Undantaget av mindre betydelse för kummel upp till högst 7 % åren 2016 och 2017 och 6 % år 2018 av de totala årliga fångsterna av kummel som görs med fartyg som fiskar denna art i Ices-delområdena VIII och IX med trålar grundar sig på att det är mycket svårt att uppnå ökad selektivitet. Den befintliga styrkande information som lagts fram visar att ökad selektivitet i det berörda fisket skulle leda till förluster av säljbar fisk vilket skulle göra fisket potentiellt olönsamt. STECF påpekade dock att informationen bör kompletteras med ytterligare selektivitetsstudier i det berörda fisket. Därför bör detta undantag ingå i förordningen, med en bestämmelse om att de berörda medlemsstaterna ska lämna ytterligare uppgifter till kommissionen för att STECF ska kunna göra en fullständig bedömning av om undantaget är motiverat. |
| --- | --- |

(9)

Undantaget av mindre betydelse för kummel upp till högst 7 % åren 2016 och 2017 och 6 % år 2018 av de totala årliga fångsterna av kummel som görs med fartyg som fiskar denna art i Ices-delområdena VIII och IX med trålar grundar sig på att det är mycket svårt att uppnå ökad selektivitet. Den befintliga styrkande information som lagts fram visar att ökad selektivitet i det berörda fisket skulle leda till förluster av säljbar fisk vilket skulle göra fisket potentiellt olönsamt. STECF påpekade dock att informationen bör kompletteras med ytterligare selektivitetsstudier i det berörda fisket. Därför bör detta undantag ingå i förordningen, med en bestämmelse om att de berörda medlemsstaterna ska lämna ytterligare uppgifter till kommissionen för att STECF ska kunna göra en fullständig bedömning av om undantaget är motiverat.

| (10) | Eftersom åtgärderna i denna förordning direkt påverkar den ekonomiska verksamhet som är knuten till unionsfartygens planering av fiskeåret, bör denna förordning träda i kraft omedelbart efter det att den har offentliggjorts. Den bör tillämpas från och med den 1 januari 2016 för att vara förenlig med den tidsram som anges i artikel 15 i förordning (EU) nr 1380/2013. I enlighet med artikel 15.6 i den förordningen bör den här förordningen gälla i högst tre år. |
| --- | --- |

(10)

Eftersom åtgärderna i denna förordning direkt påverkar den ekonomiska verksamhet som är knuten till unionsfartygens planering av fiskeåret, bör denna förordning träda i kraft omedelbart efter det att den har offentliggjorts. Den bör tillämpas från och med den 1 januari 2016 för att vara förenlig med den tidsram som anges i artikel 15 i förordning (EU) nr 1380/2013. I enlighet med artikel 15.6 i den förordningen bör den här förordningen gälla i högst tre år.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Tillämpningsområde

I denna förordning fastställs närmare bestämmelser för genomförande av den landningsskyldighet som föreskrivs i artikel 15.1 i förordning (EU) nr 1380/2013, och som ska tillämpas i sydvästliga vatten, såsom de definieras i artikel 4.2 d i den förordningen, i de fisken som anges i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Undantag grundat på överlevnadsgrad

1.   Undantag från landningsskyldigheten enligt artikel 15.4 b i förordning (EU) nr 1380/2013 för arter för vilka det finns vetenskapliga belägg för hög överlevnadsgrad ska tillämpas 2016 för havskräfta (Nephrops norvegicus) som fångas i Ices-delområdena VIII och IX med trålar (redskapskoder (2): OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT och TX).

2.   Medlemsstater som har ett direkt förvaltningsintresse i sydvästliga vatten ska senast den 1 maj 2016 lägga fram ytterligare vetenskaplig information till stöd för det undantag som anges i punkt 1. Vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerisektorn (STECF) ska utvärdera denna vetenskapliga information senast den 1 september 2016.

Artikel 3

Undantag av mindre betydelse

1.   Genom undantag från artikel 15.1 i förordning (EU) nr 1380/2013 får följande kvantiteter kastas överbord:

| a) | För tunga (Solea solea), upp till högst 5 % av de totala årliga fångsterna av denna art som görs med fartyg som använder bomtrål (redskapskod: TBB) och bottentrålar (redskapskoder: OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT och TX) och som fiskar denna art i Ices-sektionerna VIIIa och VIIIb. |
| --- | --- |

a)

För tunga (Solea solea), upp till högst 5 % av de totala årliga fångsterna av denna art som görs med fartyg som använder bomtrål (redskapskod: TBB) och bottentrålar (redskapskoder: OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT och TX) och som fiskar denna art i Ices-sektionerna VIIIa och VIIIb.

| b) | För tunga (Solea solea), upp till högst 3 % av de totala årliga fångsterna av denna art som görs med fartyg som använder grimgarn och nät (redskapskoder: GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR och GEN) och som fiskar denna art i Ices-sektionerna VIIIa och VIIIb. |
| --- | --- |

b)

För tunga (Solea solea), upp till högst 3 % av de totala årliga fångsterna av denna art som görs med fartyg som använder grimgarn och nät (redskapskoder: GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR och GEN) och som fiskar denna art i Ices-sektionerna VIIIa och VIIIb.

| c) | För kummel (Merluccius merluccius), upp till högst 7 % under 2016 och 2017 och 6 % under 2018 av de totala årliga fångsterna av denna art som görs med fartyg som använder trålar (redskapskoder: OTT, OTB, PTB, OT, PT, TBN, TBS, TX, SSC, SPR, TB, SDN, SX och SV) och som fiskar denna art i Ices-delområdena VIII och IX. |
| --- | --- |

c)

För kummel (Merluccius merluccius), upp till högst 7 % under 2016 och 2017 och 6 % under 2018 av de totala årliga fångsterna av denna art som görs med fartyg som använder trålar (redskapskoder: OTT, OTB, PTB, OT, PT, TBN, TBS, TX, SSC, SPR, TB, SDN, SX och SV) och som fiskar denna art i Ices-delområdena VIII och IX.

2.   Senast den 1 maj 2016 ska medlemsstater som har ett direkt förvaltningsintresse i sydvästliga vatten för kommissionen lägga fram ytterligare utkastdata och all annan relevant vetenskaplig information till stöd för det undantag som anges i punkt 1 c. Vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerisektorn (STECF) ska utvärdera dessa data och denna information senast den 1 september 2016.

Artikel 4

Fartyg som omfattas av landningsskyldigheten

1.   Medlemsstaterna ska, i enlighet med de kriterier som anges i bilagan till den här förordningen, fastställa vilka fartyg som omfattas av landningsskyldigheten för varje enskilt fiske.

2.   Senast den 31 december 2015 ska de berörda medlemsstaterna förelägga kommissionen och övriga medlemsstater, genom unionens säkra webbplats för fiskerikontroll, förteckningarna över fartyg som fastställts i enlighet med första stycket för varje enskilt fiske som anges i bilagan. De ska hålla dessa förteckningar uppdaterade.

Artikel 5

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2016 till och med den 31 december 2018.

Artikel 4 ska tillämpas från och med dagen för denna förordnings ikraftträdande.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 12 oktober 2015.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  EUT L 354, 28.1.2013, s. 22.

1

(2)  De redskapskoder som används i denna förordning är definierade av FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation.

2

---

BILAGA

Fisken som omfattas av landningsskyldigheten

| a) | Fisken i Ices-sektionerna VIIIa, b, d och e









  Fiske (arter) | Redskapskod | Beskrivning av fiskeredskap | Maskstorlek | Landningsskyldighet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tunga
  (Solea solea) | OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX | Alla bottentrålar | Maskstorlek mellan 70 mm och 100 mm | Alla fångster av tunga omfattas av landningsskyldigheten. |
| TBB | Alla bomtrålar | Maskstorlek mellan 70 mm och 100 mm |
| GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN | Alla grimgarn och nät | Maskstorlek större än eller lika med 100 mm |
| Kummel
  (Merluccius merluccius) | OTT, OTB, PTB, SDN, OT, PT, TBN, TBS, TX, SSC, SPR, TB, SX, SV | Alla bottentrålar och notar/vadar | Maskstorlek större än eller lika med 100 mm | Alla fångster av kummel omfattas av landningsskyldigheten. |
| LL, LLS | Alla långrevar | Alla |
| GNS, GN, GND, GNC, GTN, GEN | Alla nät | Maskstorlek större än eller lika med 100 mm |
| Havskräfta (Nephrops norvegicus)
  endast inom funktionella enheter | OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX | Alla bottentrålar | Maskstorlek större än eller lika med 70 mm | Alla fångster av havskräfta omfattas av landningsskyldigheten. |

a)

Fisken i Ices-sektionerna VIIIa, b, d och e

Fiske (arter)

Redskapskod

Beskrivning av fiskeredskap

Maskstorlek

Landningsskyldighet

Tunga

(Solea solea)

OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX

Alla bottentrålar

Maskstorlek mellan 70 mm och 100 mm

Alla fångster av tunga omfattas av landningsskyldigheten.

TBB

Alla bomtrålar

Maskstorlek mellan 70 mm och 100 mm

GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN

Alla grimgarn och nät

Maskstorlek större än eller lika med 100 mm

Kummel

(Merluccius merluccius)

OTT, OTB, PTB, SDN, OT, PT, TBN, TBS, TX, SSC, SPR, TB, SX, SV

Alla bottentrålar och notar/vadar

Maskstorlek större än eller lika med 100 mm

Alla fångster av kummel omfattas av landningsskyldigheten.

LL, LLS

Alla långrevar

Alla

GNS, GN, GND, GNC, GTN, GEN

Alla nät

Maskstorlek större än eller lika med 100 mm

Havskräfta (Nephrops norvegicus)

endast inom funktionella enheter

OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX

Alla bottentrålar

Maskstorlek större än eller lika med 70 mm

Alla fångster av havskräfta omfattas av landningsskyldigheten.

| b) | Fisken i Ices-sektionerna VIIIc och IXa









  Fiske (arter) | Redskapskod | Beskrivning av fiskeredskap | Maskstorlek | Landningsskyldighet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Havskräfta
  (Nephrops norvegicus)
  endast inom funktionella enheter | OTB, PTB, OTT, TBN, TBS, OT, PT, TX TB | Alla bottentrålar | Maskstorlek större än eller lika med 70 mm | Alla fångster av havskräfta omfattas av landningsskyldigheten. |
| Kummel
  (Merluccius merluccius) | OTT, OTB, PTB, OT, PT, TBN, TBS, TX, SSC, SPR, TB, SDN, SX, SV | Alla bottentrålar och notar/vadar | Fartyg som uppfyller följande kumulativa kriterier:






  1. | Använder maskstorlek större än eller lika med 70 mm |

b)

Fisken i Ices-sektionerna VIIIc och IXa

Fiske (arter)

Redskapskod

Beskrivning av fiskeredskap

Maskstorlek

Landningsskyldighet

Havskräfta

(Nephrops norvegicus)

endast inom funktionella enheter

OTB, PTB, OTT, TBN, TBS, OT, PT, TX TB

Alla bottentrålar

Maskstorlek större än eller lika med 70 mm

Alla fångster av havskräfta omfattas av landningsskyldigheten.

Kummel

(Merluccius merluccius)

OTT, OTB, PTB, OT, PT, TBN, TBS, TX, SSC, SPR, TB, SDN, SX, SV

Alla bottentrålar och notar/vadar

Fartyg som uppfyller följande kumulativa kriterier:

1.

Använder maskstorlek större än eller lika med 70 mm

| 2. | De totala landningarna av kummel under perioden 2013/2014 utgör mer än 10 % av alla landade arter och mer än 10 ton. |
| --- | --- |

2.

De totala landningarna av kummel under perioden 2013/2014 utgör mer än 10 % av alla landade arter och mer än 10 ton.

Alla fångster av kummel omfattas av landningsskyldigheten.

GNS, GN, GND, GNC, GTN, GEN

Alla nät

Fartyg som uppfyller följande kumulativa kriterier:

| 1. | Använder maskstorlek mellan 80 och 99 mm |
| --- | --- |

1.

Använder maskstorlek mellan 80 och 99 mm

| 2. | De totala landningarna av kummel under perioden 2013/2014 utgör mer än 10 % av alla landade arter och mer än 10 ton. |
| --- | --- |

2.

De totala landningarna av kummel under perioden 2013/2014 utgör mer än 10 % av alla landade arter och mer än 10 ton.

LL, LLS

Alla långrevar

Fartyg som uppfyller följande kumulativa kriterier:

| 1. | Krokarnas storlek större än 3,85 ± 1,15 längd och 1,6 ± 0,4 bredd |
| --- | --- |

1.

Krokarnas storlek större än 3,85 ± 1,15 längd och 1,6 ± 0,4 bredd

| 2. | De totala landningarna av kummel under perioden 2013/2014 utgör mer än 10 % av alla landade arter och mer än 10 ton. |
| --- | --- |

2.

De totala landningarna av kummel under perioden 2013/2014 utgör mer än 10 % av alla landade arter och mer än 10 ton.

| c) | Fisken i Ices-sektion IXa









  Fiske (arter) | Redskapskod | Beskrivning av fiskeredskap | Maskstorlek | Landningsskyldighet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tunga (Solea solea) och rödspätta (Pleuronectes platessa) | GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN | Alla grimgarn och nät | Maskstorlek större än eller lika med 100 mm | Alla fångster av tunga och rödspätta omfattas av landningsskyldigheten. |

c)

Fisken i Ices-sektion IXa

Fiske (arter)

Redskapskod

Beskrivning av fiskeredskap

Maskstorlek

Landningsskyldighet

Tunga (Solea solea) och rödspätta (Pleuronectes platessa)

GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN

Alla grimgarn och nät

Maskstorlek större än eller lika med 100 mm

Alla fångster av tunga och rödspätta omfattas av landningsskyldigheten.

---

| 23.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 336/42 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 336/42

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2015/2440

av den 22 oktober 2015

om upprättande av en utkastplan för vissa demersala fisken i Nordsjön och i unionens vatten i Ices-sektion IIa

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 av den 11 december 2013 om den gemensamma fiskeripolitiken, om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1954/2003 och (EG) nr 1224/2009 och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 2371/2002 och (EG) nr 639/2004 och rådets beslut 2004/585/EG (1), särskilt artiklarna 15.6, 18.1 och 18.3, och rådets förordning (EG) nr 850/98 av den 30 mars 1998 för bevarande av fiskeresurserna genom tekniska åtgärder för skydd av unga exemplar av marina organismer (2), särskilt artiklarna 18a och 48a, och

av följande skäl:

| (1) | Förordning (EU) nr 1380/2013 har som mål att gradvis eliminera utkast inom alla unionens fisken genom införande av en landningsskyldighet för fångster av arter som omfattas av fångstbegränsningar. |
| --- | --- |

(1)

Förordning (EU) nr 1380/2013 har som mål att gradvis eliminera utkast inom alla unionens fisken genom införande av en landningsskyldighet för fångster av arter som omfattas av fångstbegränsningar.

| (2) | Genom artikel 15.6 i förordning (EU) nr 1380/2013 ges kommissionen befogenhet att genom delegerade akter anta utkastplaner för en period om högst tre år, på grundval av gemensamma rekommendationer som tagits fram av medlemsstaterna i samråd med de berörda rådgivande nämnderna. |
| --- | --- |

(2)

Genom artikel 15.6 i förordning (EU) nr 1380/2013 ges kommissionen befogenhet att genom delegerade akter anta utkastplaner för en period om högst tre år, på grundval av gemensamma rekommendationer som tagits fram av medlemsstaterna i samråd med de berörda rådgivande nämnderna.

| (3) | Belgien, Danmark, Frankrike, Förenade kungariket, Nederländerna, Sverige och Tyskland har ett direkt fiskeriförvaltningsintresse i Nordsjön. Dessa medlemsstater har lämnat in en gemensam rekommendation till kommissionen efter samråd med den rådgivande nämnden för Nordsjön och rådgivande nämnden för fjärrfiske. Vetenskapliga bidrag har erhållits från relevanta vetenskapliga organ och granskats av vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF). De åtgärder som ingår i den gemensamma rekommendationen är förenliga med artikel 18.3 i förordning (EU) nr 1380/2013. |
| --- | --- |

(3)

Belgien, Danmark, Frankrike, Förenade kungariket, Nederländerna, Sverige och Tyskland har ett direkt fiskeriförvaltningsintresse i Nordsjön. Dessa medlemsstater har lämnat in en gemensam rekommendation till kommissionen efter samråd med den rådgivande nämnden för Nordsjön och rådgivande nämnden för fjärrfiske. Vetenskapliga bidrag har erhållits från relevanta vetenskapliga organ och granskats av vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF). De åtgärder som ingår i den gemensamma rekommendationen är förenliga med artikel 18.3 i förordning (EU) nr 1380/2013.

| (4) | Vid tillämpning av förordning (EU) nr 1380/2013 omfattar Nordsjön Ices-zonerna IIIa och IV. Eftersom vissa demersala bestånd som är relevanta för den föreslagna utkastplanen även förekommer i unionens vatten i Ices-sektion IIa rekommenderar medlemsstaterna att den sektionen omfattas av utkastplanen. |
| --- | --- |

(4)

Vid tillämpning av förordning (EU) nr 1380/2013 omfattar Nordsjön Ices-zonerna IIIa och IV. Eftersom vissa demersala bestånd som är relevanta för den föreslagna utkastplanen även förekommer i unionens vatten i Ices-sektion IIa rekommenderar medlemsstaterna att den sektionen omfattas av utkastplanen.

| (5) | När det gäller Nordsjön ska, i enlighet med artikel 15.1 c i förordning (EU) nr 1380/2013, landningsskyldigheten gälla för de arter som definierar de fisken som omfattas av fångstbegränsningar senast från och med den 1 januari 2016 i blandfiske efter torsk, kolja, vitling och gråsej, i fiske efter havskräfta, i blandfiske efter tunga och rödspätta, i fiske efter kummel och i fiske efter nordhavsräka. I enlighet med artikel 15.5 i förordning (EU) nr 1380/2013 anges, i utkastplanen, de arter som måste landas från och med den 1 januari 2016. Dessa arter är gråsej, kolja, havskräfta, tunga, rödspätta, kummel och nordhavsräka. I utkastplanen fastställs också en skyldighet att landa bifångster av nordhavsräka. |
| --- | --- |

(5)

När det gäller Nordsjön ska, i enlighet med artikel 15.1 c i förordning (EU) nr 1380/2013, landningsskyldigheten gälla för de arter som definierar de fisken som omfattas av fångstbegränsningar senast från och med den 1 januari 2016 i blandfiske efter torsk, kolja, vitling och gråsej, i fiske efter havskräfta, i blandfiske efter tunga och rödspätta, i fiske efter kummel och i fiske efter nordhavsräka. I enlighet med artikel 15.5 i förordning (EU) nr 1380/2013 anges, i utkastplanen, de arter som måste landas från och med den 1 januari 2016. Dessa arter är gråsej, kolja, havskräfta, tunga, rödspätta, kummel och nordhavsräka. I utkastplanen fastställs också en skyldighet att landa bifångster av nordhavsräka.

| (6) | I den gemensamma rekommendationen föreslogs att två undantag från landningsskyldigheten skulle gälla för havskräfta som fångas med burar, tinor och mjärdar respektive med vissa bottentrålar (OTB, TBN (3)) i Ices-sektion IIIa. På grundval av de vetenskapliga belägg som presenteras i den gemensamma rekommendationen och som granskats av STECF och med beaktande av redskapens, fiskemetodernas och ekosystemets egenskaper, anser kommissionen att undantagen bör tas med i denna förordning. Medlemsstaterna bör lämna ytterligare uppgifter så att STECF ytterligare kan bedöma överlevnadsgraden för havskräfta som fångas med de aktuella tråltyperna och så att kommissionen kan se över det relevanta undantaget efter 2016. |
| --- | --- |

(6)

I den gemensamma rekommendationen föreslogs att två undantag från landningsskyldigheten skulle gälla för havskräfta som fångas med burar, tinor och mjärdar respektive med vissa bottentrålar (OTB, TBN (3)) i Ices-sektion IIIa. På grundval av de vetenskapliga belägg som presenteras i den gemensamma rekommendationen och som granskats av STECF och med beaktande av redskapens, fiskemetodernas och ekosystemets egenskaper, anser kommissionen att undantagen bör tas med i denna förordning. Medlemsstaterna bör lämna ytterligare uppgifter så att STECF ytterligare kan bedöma överlevnadsgraden för havskräfta som fångas med de aktuella tråltyperna och så att kommissionen kan se över det relevanta undantaget efter 2016.

| (7) | Den gemensamma rekommendationen innehåller fem undantag av mindre betydelse från landningsskyldigheten för vissa fisken och upp till vissa nivåer. De belägg som medlemsstaterna lagt fram granskades av STECF, som generellt slog fast att den gemensamma rekommendationen, i vissa fall understödd av en kvalitativ kostnadsbedömning, innehöll motiverade argument för att en ytterligare förbättring av selektiviteten är svår att uppnå och/eller innebär oproportionella kostnader i hantering av oönskade fångster. Eftersom det inte finns någon annan vetenskaplig information som motsäger denna slutsats, är det lämpligt att fastställa undantagen av mindre betydelse i enlighet med den procentsats som föreslås i den gemensamma rekommendationen, inom de gränser som anges i artikel 15.5 c i förordning (EU) nr 1380/2013. |
| --- | --- |

(7)

Den gemensamma rekommendationen innehåller fem undantag av mindre betydelse från landningsskyldigheten för vissa fisken och upp till vissa nivåer. De belägg som medlemsstaterna lagt fram granskades av STECF, som generellt slog fast att den gemensamma rekommendationen, i vissa fall understödd av en kvalitativ kostnadsbedömning, innehöll motiverade argument för att en ytterligare förbättring av selektiviteten är svår att uppnå och/eller innebär oproportionella kostnader i hantering av oönskade fångster. Eftersom det inte finns någon annan vetenskaplig information som motsäger denna slutsats, är det lämpligt att fastställa undantagen av mindre betydelse i enlighet med den procentsats som föreslås i den gemensamma rekommendationen, inom de gränser som anges i artikel 15.5 c i förordning (EU) nr 1380/2013.

| (8) | Det undantag av mindre betydelse som i den gemensamma rekommendationen föreslås för kombinationen tunga och kolja, för upp till högst 2 % av de totala årliga fångsterna av havskräfta, tunga och kolja i fisket efter havskräfta med fartyg som använder bottentrålar med en artsorterande rist i Ices-sektion IIIa, grundar sig på att det är mycket svårt att uppnå ytterligare ökad selektivitet. STECF drog slutsatsen att den styrkande informationen är tillräcklig för att motivera det begärda undantaget. Därför bör undantaget i fråga inbegripas i denna förordning. |
| --- | --- |

(8)

Det undantag av mindre betydelse som i den gemensamma rekommendationen föreslås för kombinationen tunga och kolja, för upp till högst 2 % av de totala årliga fångsterna av havskräfta, tunga och kolja i fisket efter havskräfta med fartyg som använder bottentrålar med en artsorterande rist i Ices-sektion IIIa, grundar sig på att det är mycket svårt att uppnå ytterligare ökad selektivitet. STECF drog slutsatsen att den styrkande informationen är tillräcklig för att motivera det begärda undantaget. Därför bör undantaget i fråga inbegripas i denna förordning.

| (9) | Det undantag av mindre betydelse som i den gemensamma rekommendationen föreslås för tunga, för upp till högst 3 % av de totala årliga fångsterna av denna art som görs med fartyg som använder grimgarn och nät för att fånga tunga i Ices-sektion IIIa, Ices-delområde IV och unionens vatten i Ices-sektion IIa, grundar sig på att det är mycket svårt att uppnå ytterligare ökad selektivitet. STECF drog slutsatsen att den styrkande informationen är tillräcklig för att motivera det begärda undantaget. Därför bör undantaget i fråga ingå i denna förordning. |
| --- | --- |

(9)

Det undantag av mindre betydelse som i den gemensamma rekommendationen föreslås för tunga, för upp till högst 3 % av de totala årliga fångsterna av denna art som görs med fartyg som använder grimgarn och nät för att fånga tunga i Ices-sektion IIIa, Ices-delområde IV och unionens vatten i Ices-sektion IIa, grundar sig på att det är mycket svårt att uppnå ytterligare ökad selektivitet. STECF drog slutsatsen att den styrkande informationen är tillräcklig för att motivera det begärda undantaget. Därför bör undantaget i fråga ingå i denna förordning.

| (10) | Det undantag av mindre betydelse som i den gemensamma rekommendationen föreslås för tunga mindre än 19 cm, för upp till högst 3,7 % av de totala årliga fångsterna av denna art som görs med fartyg som använder bomtrålar med en maskstorlek på 80–90 mm i Ices-delområde IV söder om 55/56° N, grundar sig på att en ytterligare förbättring av selektiviteten är svår att uppnå och att det finns styrkande kvantitativ information om oproportionella kostnader för hanteringen av oönskade fångster. Kommissionen anser att det undantaget bör ingå i denna förordning. Medlemsstaterna bör lämna in ytterligare uppgifter om de berörda kostnaderna, i syfte att möjliggöra för kommissionen att göra en översyn av detta undantag efter 2016. |
| --- | --- |

(10)

Det undantag av mindre betydelse som i den gemensamma rekommendationen föreslås för tunga mindre än 19 cm, för upp till högst 3,7 % av de totala årliga fångsterna av denna art som görs med fartyg som använder bomtrålar med en maskstorlek på 80–90 mm i Ices-delområde IV söder om 55/56° N, grundar sig på att en ytterligare förbättring av selektiviteten är svår att uppnå och att det finns styrkande kvantitativ information om oproportionella kostnader för hanteringen av oönskade fångster. Kommissionen anser att det undantaget bör ingå i denna förordning. Medlemsstaterna bör lämna in ytterligare uppgifter om de berörda kostnaderna, i syfte att möjliggöra för kommissionen att göra en översyn av detta undantag efter 2016.

| (11) | Det undantag av mindre betydelse som i den gemensamma rekommendationen föreslås för tunga, för upp till högst 7 % av de totala årliga fångsterna av denna art som görs med fartyg som använder bomtrålar med ökad selektivitet i Ices-delområde IV, grundar sig på att det är mycket svårt att uppnå ytterligare ökad selektivitet. STECF drog slutsatsen att den styrkande informationen är tillräcklig för att motivera det föreslagna undantaget. Därför bör undantaget i fråga ingå i denna förordning. |
| --- | --- |

(11)

Det undantag av mindre betydelse som i den gemensamma rekommendationen föreslås för tunga, för upp till högst 7 % av de totala årliga fångsterna av denna art som görs med fartyg som använder bomtrålar med ökad selektivitet i Ices-delområde IV, grundar sig på att det är mycket svårt att uppnå ytterligare ökad selektivitet. STECF drog slutsatsen att den styrkande informationen är tillräcklig för att motivera det föreslagna undantaget. Därför bör undantaget i fråga ingå i denna förordning.

| (12) | Det undantag av mindre betydelse som i den gemensamma rekommendationen föreslås för havskräfta mindre än minsta referensstorlek för bevarande, för upp till högst 6 % av de totala årliga fångsterna av denna art som görs med fartyg som använder vissa bottentrålar i Ices-delområde IV och unionens vatten i Ices-sektion IIa, grundar sig på att det finns styrkande kvantitativ information om oproportionella kostnader för hanteringen av oönskade fångster. STECF drog slutsatsen att den styrkande informationen är tillräcklig för att motivera det föreslagna undantaget. Därför bör undantaget i fråga ingå i denna förordning. |
| --- | --- |

(12)

Det undantag av mindre betydelse som i den gemensamma rekommendationen föreslås för havskräfta mindre än minsta referensstorlek för bevarande, för upp till högst 6 % av de totala årliga fångsterna av denna art som görs med fartyg som använder vissa bottentrålar i Ices-delområde IV och unionens vatten i Ices-sektion IIa, grundar sig på att det finns styrkande kvantitativ information om oproportionella kostnader för hanteringen av oönskade fångster. STECF drog slutsatsen att den styrkande informationen är tillräcklig för att motivera det föreslagna undantaget. Därför bör undantaget i fråga ingå i denna förordning.

| (13) | Genom artikel 18a i förordning (EG) nr 850/98 ges kommissionen befogenhet att, med avseende på att anta utkastplaner och för arter som omfattas av landningsskyldigheten, fastställa en minsta referensstorlek för bevarande i syfte att säkerställa skydd av unga exemplar av marina organismer. Denna minsta referensstorlek för bevarande får, när så är lämpligt, avvika från de storlekar som fastställs i bilaga XII till den förordningen. För havskräfta anges för närvarande en minsta referensstorlek för bevarande på 130 mm i nämnda bilaga XII. Vetenskapliga belägg som granskats av STECF stöder fastställandet av en minsta referensstorleken för bevarande för havskräfta på 105 mm. I synnerhet drog STECF slutsatsen att den föreslagna minsta referensstorleken för bevarande ligger över den genomsnittliga storleken vid första könsmognad och att den risk som populationen utsätts för vid en minskning av minsta referensstorlek för bevarande i Ices-sektion IIIa är liten. |
| --- | --- |

(13)

Genom artikel 18a i förordning (EG) nr 850/98 ges kommissionen befogenhet att, med avseende på att anta utkastplaner och för arter som omfattas av landningsskyldigheten, fastställa en minsta referensstorlek för bevarande i syfte att säkerställa skydd av unga exemplar av marina organismer. Denna minsta referensstorlek för bevarande får, när så är lämpligt, avvika från de storlekar som fastställs i bilaga XII till den förordningen. För havskräfta anges för närvarande en minsta referensstorlek för bevarande på 130 mm i nämnda bilaga XII. Vetenskapliga belägg som granskats av STECF stöder fastställandet av en minsta referensstorleken för bevarande för havskräfta på 105 mm. I synnerhet drog STECF slutsatsen att den föreslagna minsta referensstorleken för bevarande ligger över den genomsnittliga storleken vid första könsmognad och att den risk som populationen utsätts för vid en minskning av minsta referensstorlek för bevarande i Ices-sektion IIIa är liten.

| (14) | Utkastplanerna får också inbegripa tekniska åtgärder rörande fisken eller arter som omfattas av landningsskyldigheten. För att öka fiskeredskapens selektivitet och minska oönskade fångster i Skagerrak, är det lämpligt att föreskriva ett antal tekniska åtgärder, vilka unionen och Norge kom överens om under 2011 (4) och 2012 (5). |
| --- | --- |

(14)

Utkastplanerna får också inbegripa tekniska åtgärder rörande fisken eller arter som omfattas av landningsskyldigheten. För att öka fiskeredskapens selektivitet och minska oönskade fångster i Skagerrak, är det lämpligt att föreskriva ett antal tekniska åtgärder, vilka unionen och Norge kom överens om under 2011 (4) och 2012 (5).

| (15) | För att garantera lämplig kontroll bör det fastställas särskilda krav på att medlemsstaterna upprättar förteckningar över fartyg som omfattas av denna förordning. |
| --- | --- |

(15)

För att garantera lämplig kontroll bör det fastställas särskilda krav på att medlemsstaterna upprättar förteckningar över fartyg som omfattas av denna förordning.

| (16) | Eftersom åtgärderna i denna förordning direkt påverkar den ekonomiska verksamhet som är knuten till unionsfartygens planering av fiskeåret, bör den träda i kraft omedelbart efter det att den har offentliggjorts. Den bör tillämpas från och med den 1 januari 2016 för att vara förenlig med den tidsram som anges i artikel 15 i förordning (EU) nr 1380/2013. I enlighet med artikel 15.6 i den förordningen bör den här förordningen gälla i högst ett år. |
| --- | --- |

(16)

Eftersom åtgärderna i denna förordning direkt påverkar den ekonomiska verksamhet som är knuten till unionsfartygens planering av fiskeåret, bör den träda i kraft omedelbart efter det att den har offentliggjorts. Den bör tillämpas från och med den 1 januari 2016 för att vara förenlig med den tidsram som anges i artikel 15 i förordning (EU) nr 1380/2013. I enlighet med artikel 15.6 i den förordningen bör den här förordningen gälla i högst ett år.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Tillämpningsområde

I denna förordning fastställs de närmare bestämmelser för genomförande av den landningsskyldighet som föreskrivs i artikel 15.1 i förordning (EU) nr 1380/2013 i Nordsjön och i unionens vatten i Ices-sektion IIa, vilka ska gälla i de fisken som anges i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Undantag grundat på överlevnadsgrad

1.   Det undantag från landningsskyldigheten som anges i artikel 15.4 b i förordning (EU) nr 1380/2013 för arter för vilka det finns vetenskapliga belägg för hög överlevnadsgrad ska tillämpas på följande fångster av havskräfta:

| a) | Fångster med burar, tinor och mjärdar (FPO). |
| --- | --- |

a)

Fångster med burar, tinor och mjärdar (FPO).

| b) | Fångster i Ices-sektion IIIa med bottentrålar (OTB, TBN) med en maskstorlek på minst 70 mm och utrustade med artsorterande rist med ett spaltavstånd på högst 35 mm. |
| --- | --- |

b)

Fångster i Ices-sektion IIIa med bottentrålar (OTB, TBN) med en maskstorlek på minst 70 mm och utrustade med artsorterande rist med ett spaltavstånd på högst 35 mm.

| c) | Fångster i Ices-sektion IIIa med bottentrålar (OTB, TBN) med en maskstorlek på minst 90 mm och utrustade med en övre panel med en maskstorlek på minst 270 mm (diagonalmaska) eller en maskstorlek på minst 140 mm (fyrkantsmaska). |
| --- | --- |

c)

Fångster i Ices-sektion IIIa med bottentrålar (OTB, TBN) med en maskstorlek på minst 90 mm och utrustade med en övre panel med en maskstorlek på minst 270 mm (diagonalmaska) eller en maskstorlek på minst 140 mm (fyrkantsmaska).

2.   Havskräfta som fångas i de fall som avses i punkt 1 a, b och c ska frisläppas omedelbart och i det område där den har fångats.

3.   Senast den 30 april 2016 ska medlemsstater som har ett direkt förvaltningsintresse i Nordsjön för kommissionen lägga fram ytterligare vetenskaplig information till stöd för det undantag som anges i punkt 1 b.

Artikel 3

Undantag av mindre betydelse

1.   Genom undantag från artikel 15.1 i förordning (EU) nr 1380/2013 får följande kvantiteter kastas överbord:

| a) | För kombinationen tunga och kolja, upp till högst 2 % av de totala årliga fångsterna av havskräfta, tunga och kolja inom fisket efter havskräfta med fartyg som använder bottentrålar (OTB, TBN) med en maskstorlek på minst 70 mm och utrustade med en artsorterande rist med ett spaltavstånd på högst 35 mm, i Ices-sektion IIIa. |
| --- | --- |

a)

För kombinationen tunga och kolja, upp till högst 2 % av de totala årliga fångsterna av havskräfta, tunga och kolja inom fisket efter havskräfta med fartyg som använder bottentrålar (OTB, TBN) med en maskstorlek på minst 70 mm och utrustade med en artsorterande rist med ett spaltavstånd på högst 35 mm, i Ices-sektion IIIa.

| b) | För tunga, upp till högst 3 % av de totala årliga fångsterna av denna art med fartyg som använder grimgarn och nät (GN, GNS, GND, GNC, GTN, GTR, GEN, GNF) i Ices-sektion IIIa, Ices-delområde IV och unionens vatten i Ices-sektion IIa. |
| --- | --- |

b)

För tunga, upp till högst 3 % av de totala årliga fångsterna av denna art med fartyg som använder grimgarn och nät (GN, GNS, GND, GNC, GTN, GTR, GEN, GNF) i Ices-sektion IIIa, Ices-delområde IV och unionens vatten i Ices-sektion IIa.

| c) | För tunga mindre än 19 cm, upp till högst 3,7 % av de totala årliga fångsterna av denna art med fartyg som använder bomtrålar (TBB) med en maskstorlek på 80–90 mm, i södra delen av Nordsjön (Ices-delområde IV söder om 55/56° N). |
| --- | --- |

c)

För tunga mindre än 19 cm, upp till högst 3,7 % av de totala årliga fångsterna av denna art med fartyg som använder bomtrålar (TBB) med en maskstorlek på 80–90 mm, i södra delen av Nordsjön (Ices-delområde IV söder om 55/56° N).

| d) | För tunga under minsta referensstorlek för bevarande, upp till högst 7 % av de totala årliga fångsterna av denna art med fartyg som använder bomtrålar (TBB) med en maskstorlek på 80–119 mm och med en ökad maskstorlek i bomtrålens förlängning, i Ices-delområde IV. |
| --- | --- |

d)

För tunga under minsta referensstorlek för bevarande, upp till högst 7 % av de totala årliga fångsterna av denna art med fartyg som använder bomtrålar (TBB) med en maskstorlek på 80–119 mm och med en ökad maskstorlek i bomtrålens förlängning, i Ices-delområde IV.

| e) | För havskräfta under minsta referensstorlek för bevarande, upp till högst 6 % av de totala årliga fångsterna av denna art med fartyg som använder bomtrålar (OTB, TBN, OTT, TB) med en maskstorlek på 80–99 mm i Ices-delområde IV och unionens vatten i Ices-sektion IIa. |
| --- | --- |

e)

För havskräfta under minsta referensstorlek för bevarande, upp till högst 6 % av de totala årliga fångsterna av denna art med fartyg som använder bomtrålar (OTB, TBN, OTT, TB) med en maskstorlek på 80–99 mm i Ices-delområde IV och unionens vatten i Ices-sektion IIa.

2.   Senast den 30 april 2016 ska medlemsstater som har ett direkt förvaltningsintresse i Nordsjön för kommissionen lägga fram ytterligare vetenskaplig information till stöd för det undantag som anges i punkt 1 c.

Artikel 4

Minsta referensstorlek för bevarande

Genom undantag från den minsta referensstorlek för bevarande som fastställs i bilaga XII till förordning (EG) nr 850/98 och vid tillämpning av den här förordningen ska minsta referensstorlek för bevarande för havskräfta i Ices-sektion IIIa vara följande:

| a) | Total längd: 105 mm. |
| --- | --- |

a)

Total längd: 105 mm.

| b) | Ryggsköldslängd: 32 mm. |
| --- | --- |

b)

Ryggsköldslängd: 32 mm.

Artikel 5

Särskilda tekniska åtgärder i Skagerrak

1.   Det är förbjudet att ombord medföra eller att använda trålar, snurrevadar, bomtrålar eller liknande släpredskap med mindre maskstorlek än 120 mm.

2.   Genom undantag från punkt 1 får trålar med en maskstorlek i struten om minst 90 mm användas, förutsatt att de är utrustade med

| a) | en panel bestående av fyrkantsmaska om minst 140 mm, |
| --- | --- |

a)

en panel bestående av fyrkantsmaska om minst 140 mm,

| b) | en panel bestående av diagonalmaska om minst 270 mm placerad i en sektion med fyra paneler och monterad med tre 90 mm maskor till en 270 mm maska eller |
| --- | --- |

b)

en panel bestående av diagonalmaska om minst 270 mm placerad i en sektion med fyra paneler och monterad med tre 90 mm maskor till en 270 mm maska eller

| c) | en sorteringsrist med högst 35 mm spaltavstånd. |
| --- | --- |

c)

en sorteringsrist med högst 35 mm spaltavstånd.

De undantag som föreskrivs i första stycket leden a och b ska gälla förutsatt att trålens panel är

| — | minst 3 meter lång, |
| --- | --- |

—

minst 3 meter lång,

| — | placerad högst 4 meter från bottenstroppen, och |
| --- | --- |

—

placerad högst 4 meter från bottenstroppen, och

| — | ha samma bredd som trålens överpanel (dvs. vara fäst mellan sömmarna). |
| --- | --- |

—

ha samma bredd som trålens överpanel (dvs. vara fäst mellan sömmarna).

3.   Genom undantag från punkt 1 får även följande trålar användas:

| a) | Trålar med minst 70 mm fyrkantsmaska i struten som ska vara utrustad med en sorteringsrist med högst 35 mm spaltavstånd. |
| --- | --- |

a)

Trålar med minst 70 mm fyrkantsmaska i struten som ska vara utrustad med en sorteringsrist med högst 35 mm spaltavstånd.

| b) | Trålar med en minsta maskstorlek under 70 mm vid fiske efter pelagiska arter eller industriarter, förutsatt att fångsten innehåller mer än 80 % av en eller flera pelagiska arter eller industriarter. |
| --- | --- |

b)

Trålar med en minsta maskstorlek under 70 mm vid fiske efter pelagiska arter eller industriarter, förutsatt att fångsten innehåller mer än 80 % av en eller flera pelagiska arter eller industriarter.

| c) | Trålar med en minsta maskstorlek på 35 mm i struten vid fiske efter nordhavsräka, förutsatt att trålen är utrustad med en sorteringsrist med högst 19 mm spaltsavstånd. |
| --- | --- |

c)

Trålar med en minsta maskstorlek på 35 mm i struten vid fiske efter nordhavsräka, förutsatt att trålen är utrustad med en sorteringsrist med högst 19 mm spaltsavstånd.

4.   En fångstanordning för fisk (tunnel) får användas vid fiske efter nordhavsräka i enlighet med punkt 3 c, förutsatt att det finns tillräckliga fiskemöjligheter för att täcka bifångster och att fångstanordningen är

| — | utformad med en övre panel som består av fyrkantsmaska med minst 120 mm maskstorlek, |
| --- | --- |

—

utformad med en övre panel som består av fyrkantsmaska med minst 120 mm maskstorlek,

| — | minst 3 meter lång, och |
| --- | --- |

—

minst 3 meter lång, och

| — | minst lika bred som sorteringsristen. |
| --- | --- |

—

minst lika bred som sorteringsristen.

Artikel 6

Förteckning över fartyg

Medlemsstaterna ska, i enlighet med de kriterier som anges i bilagan till den här förordningen, fastställa vilka fartyg som omfattas av landningsskyldigheten för varje enskilt fiske.

Senast den 31 december 2015 ska de förelägga kommissionen och övriga medlemsstater, genom unionens säkra webbplats för fiskerikontroll, förteckningarna över alla fartyg som bedriver riktat fiske efter gråsej, enligt definitionen i bilagan, och som fastställts i enlighet med första stycket. De bör hålla dessa förteckningar uppdaterade.

Artikel 7

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2016 till och med den 31 december 2016.

Artikel 6 ska emellertid tillämpas från och med dagen för denna förordnings ikraftträdande.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 22 oktober 2015.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  EUT L 354, 28.12.2013, s. 22.

1

(2)  EGT L 125, 27.4.1998, s. 1.

2

(3)  De redskapskoder som används i denna förordning hänför sig till de koder som anges i bilaga XI till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 404/2011 av den 8 april 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1224/2009 om införande av ett kontrollsystem i gemenskapen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs (EUT L 112, 30.4.2011, s. 1). För fartyg vars längd överallt understiger 10 meter hänför sig de redskapskoder som används i denna tabell till koderna i FAO:s redskapsklassificering.

3

(4)  Godkänt protokoll från fiskerisamråden mellan Norge och Europeiska unionen om reglering av fisket i Skagerrak och Kattegatt för 2012.

4

(5)  Godkänt protokoll från fiskerisamråden mellan Norge och Europeiska unionen om åtgärder för genomförandet av förbudet mot utkast och kontrollåtgärder i Skagerrakområdet av den 4 juli 2012.

5

---

BILAGA

Fisken som omfattas av landningsskyldigheten

| Redskap (1)
   (2) | Maskstorlek | Berörda arter |
| --- | --- | --- |
| Trålar:
  OTB, OTT, OT, PTB, PT, TBN, TBS, OTM, PTM, TMS, TM, TX, SDN, SSC, SPR, TB, SX, SV | > 100 mm | Alla fångster av gråsej (om gjorda av fartyg inriktade på gråsej (3)), rödspätta och kolja.
  Alla bifångster av nordhavsräka. |
| Trålar:
  OTB, OTT, OT, PTB, PT, TBN, TBS, OTM, PTM, TMS, TM, TX, SDN, SSC, SPR, TB, SX, SV | I Ices-delområde IV och unionens vatten i Ices-sektion IIa:
  80–99 mm | I alla områden, alla fångster av havskräfta och tunga (4).
  Alla bifångster av nordhavsräka.
  I Ices-sektion IIIa: alla fångster av kolja. |
| I Ices-sektion IIIa: 70–99 mm |
| Trålar:
  OTB, OTT, OT, PTB, PT, TBN, TBS, OTM, PTM, TMS, TM, TX, SDN, SSC, SPR, TB, SX, SV | 32–69 mm | Alla fångster av nordhavsräka. |
| Bomtrålar:
  TBB | > 120 mm | Alla fångster av rödspätta.
  Alla bifångster av nordhavsräka. |
| Bomtrålar:
  TBB | 80–119 mm | Alla fångster av tunga.
  Alla eventuella bifångster av nordhavsräka. |
| Nät, garn, grimgarn:
  GN, GNS, GND, GNC, GTN, GTR, GEN, GNF | | Alla fångster av tunga.
  Alla bifångster av nordhavsräka. |
| Krokar och linor:
  LLS, LLD, LL, LTL, LX, LHP, LHM | | Alla fångster av kummel.
  Alla bifångster av nordhavsräka. |
| Fällor:
  FPO, FIX, FYK, FPN | | Alla fångster av havskräfta.
  Alla bifångster av nordhavsräka. |

Redskap (1)
   (2)

Maskstorlek

Berörda arter

Trålar:

OTB, OTT, OT, PTB, PT, TBN, TBS, OTM, PTM, TMS, TM, TX, SDN, SSC, SPR, TB, SX, SV

> 100 mm

Alla fångster av gråsej (om gjorda av fartyg inriktade på gråsej (3)), rödspätta och kolja.

Alla bifångster av nordhavsräka.

Trålar:

OTB, OTT, OT, PTB, PT, TBN, TBS, OTM, PTM, TMS, TM, TX, SDN, SSC, SPR, TB, SX, SV

I Ices-delområde IV och unionens vatten i Ices-sektion IIa:

80–99 mm

I alla områden, alla fångster av havskräfta och tunga (4).

Alla bifångster av nordhavsräka.

I Ices-sektion IIIa: alla fångster av kolja.

I Ices-sektion IIIa: 70–99 mm

Trålar:

OTB, OTT, OT, PTB, PT, TBN, TBS, OTM, PTM, TMS, TM, TX, SDN, SSC, SPR, TB, SX, SV

32–69 mm

Alla fångster av nordhavsräka.

Bomtrålar:

TBB

> 120 mm

Alla fångster av rödspätta.

Alla bifångster av nordhavsräka.

Bomtrålar:

TBB

80–119 mm

Alla fångster av tunga.

Alla eventuella bifångster av nordhavsräka.

Nät, garn, grimgarn:

GN, GNS, GND, GNC, GTN, GTR, GEN, GNF

Alla fångster av tunga.

Alla bifångster av nordhavsräka.

Krokar och linor:

LLS, LLD, LL, LTL, LX, LHP, LHM

Alla fångster av kummel.

Alla bifångster av nordhavsräka.

Fällor:

FPO, FIX, FYK, FPN

Alla fångster av havskräfta.

Alla bifångster av nordhavsräka.

---

(1)  De redskapskoder som används i denna tabell hänför sig till koderna i bilaga XI till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 404/2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1224/2009 om införande av ett kontrollsystem i gemenskapen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs.

(2)  För fartyg vars längd överallt understiger 10 meter hänför sig de redskapskoder som används i denna tabell till koderna i FAO:s redskapsklassificering.

(3)  Fartyg anses bedriva riktat fiske efter gråsej om de, när de använder trålar med en maskstorlek på ≥ 100 mm, har haft årliga genomsnittliga landningarna av gråsej på ≥ 50 % av fartygets alla landningar av fångster i både EU:s och tredjelands zon i Nordsjön under perioden x-4 till x-2 där x står för tillämpningsåret, dvs. 2012–2014 för 2016 och 2013–2015 för 2017.

(4)  Utom i Ices-sektion IIIa vid fiske med trål med en maskstorlek på minst 90 mm och utrustad med en överpanel med en maskstorlek på minst 270 mm (diagonalmaska) eller på minst 140 mm (fyrkantsmaska) eller panel med 120 mm fyrkantsmaska placerad 6–9 meter från bottenstroppen.

---

| 23.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 336/49 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 336/49

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) 2015/2441

av den 18 december 2015

om ändring av kommissionens förordning (EG) nr 1126/2008 om tillämpning av internationella redovisningsstandarder i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1606/2002 med avseende på internationell redovisningsstandard (IAS) 27

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1606/2002 av den 19 juli 2002 om tillämpning av internationella redovisningsstandarder (1), särskilt artikel 3.1, och

av följande skäl:

| (1) | Genom kommissionens förordning (EG) nr 1126/2008 (2) antogs vissa internationella standarder och tolkningar som förelåg per den 15 oktober 2008. |
| --- | --- |

(1)

Genom kommissionens förordning (EG) nr 1126/2008 (2) antogs vissa internationella standarder och tolkningar som förelåg per den 15 oktober 2008.

| (2) | Den 12 augusti 2014 offentliggjorde International Accounting Standards Board ändringar i internationell redovisningsstandard 27 (nedan kallad IAS 27), Separata finansiella rapporter, med titeln Kapitalandelsmetoden i separata finansiella rapporter. Syftet med ändringarna är att låta företag använda kapitalandelsmetoden, som den beskrivs i IAS 28, Innehav i intresseföretag och joint ventures, vid redovisningen av sina innehav i dotterföretag, joint ventures och intresseföretag i sina separata finansiella rapporter. |
| --- | --- |

(2)

Den 12 augusti 2014 offentliggjorde International Accounting Standards Board ändringar i internationell redovisningsstandard 27 (nedan kallad IAS 27), Separata finansiella rapporter, med titeln Kapitalandelsmetoden i separata finansiella rapporter. Syftet med ändringarna är att låta företag använda kapitalandelsmetoden, som den beskrivs i IAS 28, Innehav i intresseföretag och joint ventures, vid redovisningen av sina innehav i dotterföretag, joint ventures och intresseföretag i sina separata finansiella rapporter.

| (3) | Ändringarna i IAS 27 innebär att det av konsekvensskäl även behöver göras ändringar i International Financial Reporting Standard 1 (nedan kallad IFRS 1) och IAS 28, så att de olika internationella redovisningsstandarderna förblir förenliga inbördes. |
| --- | --- |

(3)

Ändringarna i IAS 27 innebär att det av konsekvensskäl även behöver göras ändringar i International Financial Reporting Standard 1 (nedan kallad IFRS 1) och IAS 28, så att de olika internationella redovisningsstandarderna förblir förenliga inbördes.

| (4) | Ändringarna i IAS 27 innehåller vissa hänvisningar till IFRS 9 som för närvarande inte kan tillämpas eftersom IFRS 9 ännu inte har antagits av unionen. Därför bör varje hänvisning till IFRS 9 i bilagan till denna förordning läsas som en hänvisning till International Accounting Standard (IAS) 39 Finansiella instrument: Redovisning och värdering. |
| --- | --- |

(4)

Ändringarna i IAS 27 innehåller vissa hänvisningar till IFRS 9 som för närvarande inte kan tillämpas eftersom IFRS 9 ännu inte har antagits av unionen. Därför bör varje hänvisning till IFRS 9 i bilagan till denna förordning läsas som en hänvisning till International Accounting Standard (IAS) 39 Finansiella instrument: Redovisning och värdering.

| (5) | Efrag (European Financial Reporting Advisory Group) bekräftar att ändringarna i IAS 27 uppfyller de kriterier för antagande som anges i artikel 3.2 i förordning (EG) nr 1606/2002. |
| --- | --- |

(5)

Efrag (European Financial Reporting Advisory Group) bekräftar att ändringarna i IAS 27 uppfyller de kriterier för antagande som anges i artikel 3.2 i förordning (EG) nr 1606/2002.

| (6) | Förordning (EG) nr 1126/2008 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(6)

Förordning (EG) nr 1126/2008 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (7) | Åtgärderna i denna förordning överensstämmer med yttrandet från föreskrivande kommittén för redovisningsfrågor. |
| --- | --- |

(7)

Åtgärderna i denna förordning överensstämmer med yttrandet från föreskrivande kommittén för redovisningsfrågor.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Bilagan till förordning (EG) nr 1126/2008 ska ändras på följande sätt:

| a) | IFRS 1, Första gången International Financial Reporting Standards tillämpas, ska ändras på det sätt som anges i bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

a)

IFRS 1, Första gången International Financial Reporting Standards tillämpas, ska ändras på det sätt som anges i bilagan till denna förordning.

| b) | IAS 27, Separata finansiella rapporter, ska ändras på det sätt som anges i bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

b)

IAS 27, Separata finansiella rapporter, ska ändras på det sätt som anges i bilagan till denna förordning.

| c) | IAS 28, Innehav i intresseföretag och joint ventures, ska ändras på det sätt som anges i bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

c)

IAS 28, Innehav i intresseföretag och joint ventures, ska ändras på det sätt som anges i bilagan till denna förordning.

2.   Varje hänvisning till IFRS 9 i bilagan till denna förordning ska läsas som en hänvisning till IAS 39 Finansiella instrument: Redovisning och värdering.

Artikel 2

Alla företag ska tillämpa de ändringar som avses i artikel 1 senast från och med den första dagen av det första räkenskapsår som inleds den 1 januari 2016 eller senare.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 18 december 2015.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  EGT L 243, 11.9.2002, s. 1.

1

(2)  Kommissionens förordning (EG) nr 1126/2008 av den 3 november 2008 om antagande av vissa internationella redovisningsstandarder i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1606/2002 (EUT L 320, 29.11.2008, s. 1).

2

---

BILAGA

Kapitalandelsmetoden i separata finansiella rapporter

(ändringar i IAS 27)

Ändringar i IAS 27

Separata finansiella rapporter

Punkterna 4–7, 10, 11 B och 12 ändras och punkt 18 J läggs till.

DEFINITIONER

| 4. | I denna standard används följande begrepp med de innebörder som anges nedan:
  ...


  Separata finansiella rapporter är finansiella rapporter som presenteras av företag som, i enlighet med kraven i denna standard, kan välja att redovisa sina innehav i dotterföretag, joint ventures och intresseföretag antingen till anskaffningsvärdet, i enlighet med IFRS 9 Finansiella instrument, eller enligt kapitalandelsmetoden såsom beskriven i IAS 28 Innehav i intresseföretag och joint ventures. |
| --- | --- |

4.

...

Separata finansiella rapporter är finansiella rapporter som presenteras av företag som, i enlighet med kraven i denna standard, kan välja att redovisa sina innehav i dotterföretag, joint ventures och intresseföretag antingen till anskaffningsvärdet, i enlighet med IFRS 9 Finansiella instrument, eller enligt kapitalandelsmetoden såsom beskriven i IAS 28 Innehav i intresseföretag och joint ventures.

| 5. | Följande begrepp definieras i bilaga A till IFRS 10 Koncernredovisning, bilaga A till IFRS 11 Samarbetsarrangemang och punkt 3 i IAS 28:






  — | intresseföretag |
| --- | --- | --- |

5.

Följande begrepp definieras i bilaga A till IFRS 10 Koncernredovisning, bilaga A till IFRS 11 Samarbetsarrangemang och punkt 3 i IAS 28:

—

intresseföretag

| — | kapitalandelsmetoden |
| --- | --- |

—

kapitalandelsmetoden

| — | ... |
| --- | --- |

—

...

| 6. | Separata finansiella rapporter är sådana som presenteras utöver koncernredovisningar eller utöver de finansiella rapporterna för en investerare som inte har innehav i dotterföretag men som har innehav i intresseföretag eller joint ventures vilka enligt IAS 28 ska redovisas enligt kapitalandelsmetoden, förutom under de omständigheter som anges i punkterna 8–8 A. |
| --- | --- |

6.

Separata finansiella rapporter är sådana som presenteras utöver koncernredovisningar eller utöver de finansiella rapporterna för en investerare som inte har innehav i dotterföretag men som har innehav i intresseföretag eller joint ventures vilka enligt IAS 28 ska redovisas enligt kapitalandelsmetoden, förutom under de omständigheter som anges i punkterna 8–8 A.

| 7. | Finansiella rapporter för ett företag som inte har ett dotterföretag, intresseföretag eller samägarinnehav i ett joint venture utgör inte några separata finansiella rapporter.
  ... |
| --- | --- |

7.

Finansiella rapporter för ett företag som inte har ett dotterföretag, intresseföretag eller samägarinnehav i ett joint venture utgör inte några separata finansiella rapporter.

...

UPPRÄTTANDE AV SEPARATA FINANSIELLA RAPPORTER

...

| 10. | När ett företag upprättar separata finansiella rapporter ska det redovisa sina innehav i dotterföretag, joint ventures och intresseföretag antingen







  a) | till anskaffningsvärde, |
| --- | --- | --- |

10.

a)

till anskaffningsvärde,

| b) | i enlighet med IFRS 9, eller |
| --- | --- |

b)

i enlighet med IFRS 9, eller

| c) | enligt kapitalandelsmetoden såsom beskriven i IAS 28. |
| --- | --- |

c)

enligt kapitalandelsmetoden såsom beskriven i IAS 28.

Företaget ska tillämpa samma redovisningsprincip för varje kategori av innehav. Innehav som redovisas till anskaffningsvärde eller enligt kapitalandelsmetoden ska redovisas i enlighet med IFRS 5, Anläggningstillgångar som innehas för försäljning och avvecklade verksamheter när de klassificeras som innehavda för försäljning eller värdeöverföring (eller som ingår i en avyttringsgrupp klassificerad som att den innehas för försäljning eller värdeöverföring). Värderingen av innehav som redovisas i enlighet med IFRS 9 förändras inte i sådana sammanhang.

...

| 11B | När ett moderföretag upphör att vara eller blir ett investmentföretag ska det redovisa ändringen från och med dagen för statusändringen, enligt följande:






  a) | När ett företag upphör att vara ett investmentföretag ska företaget redovisa en investering i ett dotterföretag i enlighet med punkt 10. Dagen för statusändringen ska utgöra antagen förvärvsdag. Dotterföretagets verkliga värde per den antagna förvärvsdagen ska anses vara den överförda antagna köpeskillingen vid redovisning av investeringar i enlighet med punkt 10.






  i) | [utgår] |
| --- | --- | --- | --- |

11B

När ett moderföretag upphör att vara eller blir ett investmentföretag ska det redovisa ändringen från och med dagen för statusändringen, enligt följande:

a)

När ett företag upphör att vara ett investmentföretag ska företaget redovisa en investering i ett dotterföretag i enlighet med punkt 10. Dagen för statusändringen ska utgöra antagen förvärvsdag. Dotterföretagets verkliga värde per den antagna förvärvsdagen ska anses vara den överförda antagna köpeskillingen vid redovisning av investeringar i enlighet med punkt 10.

i)

[utgår]

| ii) | [utgår] |
| --- | --- |

ii)

[utgår]

| b) | När ett företag blir ett investmentföretag ska det redovisa innehav i dotterföretag till dess verkliga värde via resultatet i enlighet med IFRS 9. Skillnaden mellan dotterföretagets tidigare redovisade värde och dess verkliga värde per investerarens dag för statusändring ska redovisas som vinst eller förlust i resultatet. Den ackumulerade summan av eventuella vinster eller förluster som tidigare redovisats i övrigt totalresultat för dotterföretagen ska behandlas som om investmentföretaget hade avyttrat dotterföretagen per dagen för statusändringen. |
| --- | --- |

b)

När ett företag blir ett investmentföretag ska det redovisa innehav i dotterföretag till dess verkliga värde via resultatet i enlighet med IFRS 9. Skillnaden mellan dotterföretagets tidigare redovisade värde och dess verkliga värde per investerarens dag för statusändring ska redovisas som vinst eller förlust i resultatet. Den ackumulerade summan av eventuella vinster eller förluster som tidigare redovisats i övrigt totalresultat för dotterföretagen ska behandlas som om investmentföretaget hade avyttrat dotterföretagen per dagen för statusändringen.

| 12. | Utdelning från ett dotterföretag, ett joint venture eller ett intresseföretag redovisas i de separata finansiella rapporterna för ett företag när företagets rätt att ta emot utdelningen är fastslagen. Utdelningen redovisas i resultatet, såvida inte enheten väljer att använda kapitalandelsmetoden, varvid utdelningen redovisas som en minskning av investeringens redovisade värde.
  ... |
| --- | --- |

12.

Utdelning från ett dotterföretag, ett joint venture eller ett intresseföretag redovisas i de separata finansiella rapporterna för ett företag när företagets rätt att ta emot utdelningen är fastslagen. Utdelningen redovisas i resultatet, såvida inte enheten väljer att använda kapitalandelsmetoden, varvid utdelningen redovisas som en minskning av investeringens redovisade värde.

...

IKRAFTTRÄDANDE OCH ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER

...

| 18J | Kapitalandelsmetoden i separata finansiella rapporter (ändringar I IAS 27), utfärdad i augusti 2014, ändrade punkterna 4–7, 10, 11 B och 12. Ett företag ska tillämpa dessa ändringar för räkenskapsår som börjar den 1 januari 2016 eller senare. Ändringarna ska tillämpas retroaktivt, i enlighet med IAS 8 Redovisningsprinciper, ändringar i uppskattningar och bedömningar samt fel. Tidigare tillämpning är tillåten. Om ett företag tillämpar ändringarna för en tidigare period ska det lämna upplysning om detta. |
| --- | --- |

18J

Följdändringar i andra standarder IFRS 1

Första gången International Financial Reporting Standards tillämpas

Punkt 39 Z läggs till.

IKRAFTTRÄDANDE

...

| 39Z | Kapitalandelsmetoden i separata finansiella rapporter (ändringar I IAS 27), utfärdad i augusti 2014, ändrades punkt D14 och lade till punkt D15A. Ett företag ska tillämpa dessa ändringar för räkenskapsår som börjar den 1 januari 2016 eller senare. Tidigare tillämpning är tillåten. Om ett företag tillämpar ändringarna för en tidigare period ska det lämna upplysning om detta. |
| --- | --- |

39Z

Kapitalandelsmetoden i separata finansiella rapporter (ändringar I IAS 27), utfärdad i augusti 2014, ändrades punkt D14 och lade till punkt D15A. Ett företag ska tillämpa dessa ändringar för räkenskapsår som börjar den 1 januari 2016 eller senare. Tidigare tillämpning är tillåten. Om ett företag tillämpar ändringarna för en tidigare period ska det lämna upplysning om detta.

I bilaga D ändras punkt D14 till och punkt D15 A läggs till.

Innehav i dotterföretag, joint ventures och intresseföretag

| D14 | När ett företag upprättar separata finansiella rapporter ska det enligt IAS 27 redovisa sina innehav i dotterföretag, joint ventures och intresseföretag antingen






  a) | till anskaffningsvärde, |
| --- | --- | --- |

D14

När ett företag upprättar separata finansiella rapporter ska det enligt IAS 27 redovisa sina innehav i dotterföretag, joint ventures och intresseföretag antingen

a)

till anskaffningsvärde,

| b) | i enlighet med IFRS 9, eller |
| --- | --- |

b)

i enlighet med IFRS 9, eller

| c) | enligt kapitalandelsmetoden såsom beskriven i IAS 28. |
| --- | --- |

c)

enligt kapitalandelsmetoden såsom beskriven i IAS 28.

...

| D15A | Om en förstagångstillämpare redovisar ett sådant innehav med tillämpning av kapitalandelsmetoden såsom beskriven i IAS 28:






  a) | tillämpar förstagångstillämparen undantaget för tidigare rörelseförvärv (bilaga C) vid förvärvet av investeringen, |
| --- | --- | --- |

D15A

Om en förstagångstillämpare redovisar ett sådant innehav med tillämpning av kapitalandelsmetoden såsom beskriven i IAS 28:

a)

tillämpar förstagångstillämparen undantaget för tidigare rörelseförvärv (bilaga C) vid förvärvet av investeringen,

| b) | om företaget blir förstagångstillämpare med avseende på sina separata finansiella rapporter tidigare än avseende på dess koncernredovisning, och






  i) | senare än dess moderföretag, ska företaget tillämpa punkt D16 i sina separata finansiella rapporter. |
| --- | --- | --- |

b)

om företaget blir förstagångstillämpare med avseende på sina separata finansiella rapporter tidigare än avseende på dess koncernredovisning, och

i)

senare än dess moderföretag, ska företaget tillämpa punkt D16 i sina separata finansiella rapporter.

| ii) | senare än dess dotterföretag, ska företaget tillämpa punkt D17 i sina separata finansiella rapporter. |
| --- | --- |

ii)

senare än dess dotterföretag, ska företaget tillämpa punkt D17 i sina separata finansiella rapporter.

IAS 28 Innehav i intresseföretag och joint ventures

Punkt 25 ändras och punkt 45 B läggs till.

Förändringar i ägarandel

| 25. | Om ett företags ägarandel i ett intresseföretag eller joint venture minskas, men innehavet fortsätter att klassificeras antingen som ett intresseföretag eller ett joint venture, ska företaget omklassificera till resultatet den andel av vinsten eller förlusten som tidigare hade tagits upp i övrigt totalresultat avseende minskningen av ägarandelen om vinsten eller förlusten skulle behöva omklassificeras till resultatet när de tillhörande tillgångarna eller skulderna avyttrades.
  ... |
| --- | --- |

25.

Om ett företags ägarandel i ett intresseföretag eller joint venture minskas, men innehavet fortsätter att klassificeras antingen som ett intresseföretag eller ett joint venture, ska företaget omklassificera till resultatet den andel av vinsten eller förlusten som tidigare hade tagits upp i övrigt totalresultat avseende minskningen av ägarandelen om vinsten eller förlusten skulle behöva omklassificeras till resultatet när de tillhörande tillgångarna eller skulderna avyttrades.

...

IKRAFTTRÄDANDE OCH ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER

...

| 45B | Kapitalandelsmetoden i separata finansiella rapporter (ändringar i IAS 27), utfärdad i augusti 2014, ändrade punkt 25. Ett företag ska tillämpa dessa ändringar för räkenskapsår som börjar den 1 januari 2016 eller senare. Ändringarna ska tillämpas retroaktivt, i enlighet med IAS 8 Redovisningsprinciper, ändringar i uppskattningar och bedömningar samt fel. Tidigare tillämpning är tillåten. Om ett företag tillämpar denna ändring för en tidigare period ska det lämna upplysning om detta. |
| --- | --- |

45B

Kapitalandelsmetoden i separata finansiella rapporter (ändringar i IAS 27), utfärdad i augusti 2014, ändrade punkt 25. Ett företag ska tillämpa dessa ändringar för räkenskapsår som börjar den 1 januari 2016 eller senare. Ändringarna ska tillämpas retroaktivt, i enlighet med IAS 8 Redovisningsprinciper, ändringar i uppskattningar och bedömningar samt fel. Tidigare tillämpning är tillåten. Om ett företag tillämpar denna ändring för en tidigare period ska det lämna upplysning om detta.

---

| 23.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 336/54 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 336/54

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2015/2442

av den 22 december 2015

om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1),

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (2), särskilt artikel 136.1, och

av följande skäl:

| (1) | I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen.

| (2) | Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(2)

Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonimportvärden som avses i artikel 136 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 22 december 2015.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Jerzy PLEWA

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  EUT L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAGA

Schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (euro/100 kg) |
| --- |
| KN-nummer | Kod för tredjeland (1) | Schablonimportvärde |
| 0702 00 00 | IL | 236,2 |
| MA | 104,4 |
| TR | 109,8 |
| ZZ | 150,1 |
| 0707 00 05 | EG | 174,9 |
| MA | 90,3 |
| TR | 143,9 |
| ZZ | 136,4 |
| 0709 93 10 | MA | 45,8 |
| TR | 145,2 |
| ZZ | 95,5 |
| 0805 10 20 | EG | 52,8 |
| MA | 65,7 |
| TR | 77,0 |
| ZA | 53,1 |
| ZZ | 62,2 |
| 0805 20 10 | MA | 74,4 |
| ZZ | 74,4 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 111,9 |
| TR | 86,8 |
| UY | 95,4 |
| ZZ | 98,0 |
| 0805 50 10 | TR | 97,8 |
| ZZ | 97,8 |
| 0808 10 80 | CA | 153,6 |
| CL | 95,8 |
| US | 172,3 |
| ZA | 141,1 |
| ZZ | 140,7 |
| 0808 30 90 | CN | 63,7 |
| TR | 121,0 |
| ZZ | 92,4 |

(euro/100 kg)

KN-nummer

Kod för tredjeland (1)

Schablonimportvärde

0702 00 00

IL

236,2

MA

104,4

TR

109,8

ZZ

150,1

0707 00 05

EG

174,9

MA

90,3

TR

143,9

ZZ

136,4

0709 93 10

MA

45,8

TR

145,2

ZZ

95,5

0805 10 20

EG

52,8

MA

65,7

TR

77,0

ZA

53,1

ZZ

62,2

0805 20 10

MA

74,4

ZZ

74,4

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

111,9

TR

86,8

UY

95,4

ZZ

98,0

0805 50 10

TR

97,8

ZZ

97,8

0808 10 80

CA

153,6

CL

95,8

US

172,3

ZA

141,1

ZZ

140,7

0808 30 90

CN

63,7

TR

121,0

ZZ

92,4

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EU) nr 1106/2012 av den 27 november 2012 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 471/2009 om gemenskapsstatistik över utrikeshandeln med icke-medlemsstater vad gäller uppdateringen av nomenklaturen avseende länder och territorier (EUT L 328, 28.11.2012, s. 7). Koden ZZ står för ”övrigt ursprung”.

---

BESLUT

| 23.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 336/56 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 336/56

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2015/2443

av den 11 december 2015

om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i det associeringsråd som inrättats genom associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Moldavien, å andra sidan, vad gäller avdelning V i det associeringsavtalet

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 207.4 första stycket jämförd med artikel 218.9,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | I artikel 464.3 och 464.4 i associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Moldavien, å andra sidan (1) (nedan kallat avtalet), föreskrivs att delar av avtalet ska tillämpas provisoriskt. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 464.3 och 464.4 i associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Moldavien, å andra sidan (1) (nedan kallat avtalet), föreskrivs att delar av avtalet ska tillämpas provisoriskt.

| (2) | I artikel 3 i rådets beslut 2014/492/EU (2) anges vilka delar av avtalet som ska tillämpas provisoriskt. |
| --- | --- |

(2)

I artikel 3 i rådets beslut 2014/492/EU (2) anges vilka delar av avtalet som ska tillämpas provisoriskt.

| (3) | I artikel 462 i avtalet föreskrivs att tillämpningen av avdelning V (Handel och handelsrelaterade frågor) i avtalet på de regioner i Republiken Moldavien över vilka Moldaviens regering inte utövar den faktiska kontrollen ska börja när Moldavien har säkerställt att avdelning V genomförs och verkställs fullt ut på hela dess territorium. |
| --- | --- |

(3)

I artikel 462 i avtalet föreskrivs att tillämpningen av avdelning V (Handel och handelsrelaterade frågor) i avtalet på de regioner i Republiken Moldavien över vilka Moldaviens regering inte utövar den faktiska kontrollen ska börja när Moldavien har säkerställt att avdelning V genomförs och verkställs fullt ut på hela dess territorium.

| (4) | I artikel 462 i avtalet föreskrivs också att associeringsrådet ska anta ett beslut om när det har säkerställts att avdelning V i avtalet genomförs och verkställs fullt ut på hela Republiken Moldaviens territorium. |
| --- | --- |

(4)

I artikel 462 i avtalet föreskrivs också att associeringsrådet ska anta ett beslut om när det har säkerställts att avdelning V i avtalet genomförs och verkställs fullt ut på hela Republiken Moldaviens territorium.

| (5) | Republiken Moldavien har informerat Europeiska kommissionen om att den kommer att kunna säkerställa att avdelning V i avtalet genomförs och verkställs fullt ut på hela dess territorium från och med den 1 januari 2016. |
| --- | --- |

(5)

Republiken Moldavien har informerat Europeiska kommissionen om att den kommer att kunna säkerställa att avdelning V i avtalet genomförs och verkställs fullt ut på hela dess territorium från och med den 1 januari 2016.

| (6) | Det är nödvändigt att övervaka och regelbundet se över tillämpningen av avdelning V i avtalet med avseende på Republiken Moldaviens hela territorium. |
| --- | --- |

(6)

Det är nödvändigt att övervaka och regelbundet se över tillämpningen av avdelning V i avtalet med avseende på Republiken Moldaviens hela territorium.

| (7) | Det är därför lämpligt att fastställa unionens ståndpunkt i fråga om tillämpningen av avdelning V i avtalet på Republiken Moldaviens hela territorium. |
| --- | --- |

(7)

Det är därför lämpligt att fastställa unionens ståndpunkt i fråga om tillämpningen av avdelning V i avtalet på Republiken Moldaviens hela territorium.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Den ståndpunkt som unionen ska inta i det associeringsråd som inrättats enligt artikel 434 i associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Moldavien, å andra sidan, i fråga om genomförande och verkställighet fullt ut, och tillämpning av, avdelning V (Handel och handelsrelaterade frågor) i avtalet på Republiken Moldaviens hela territorium ska grunda sig på associeringsrådets utkast till beslut, som åtföljer det här beslutet.

2.   Mindre tekniska justeringar av utkastet till beslut får godkännas av unionens företrädare i associeringsrådet utan något nytt beslut av rådet.

Artikel 2

Inom åtta månader efter det att detta beslut trätt i kraft och därefter en gång per år ska Europeiska kommissionen rapportera till rådet om tillämpningen av avdelning V i avtalet på Republiken Moldaviens hela territorium. Om Republiken Moldavien inte längre säkerställer att avdelning V i avtalet genomförs och verkställs fullt ut med avseende på de regioner i Republiken Moldavien över vilka den inte utövar den faktiska kontrollen, får unionens företrädare i associeringsrådet, enligt ett beslut som ska antas i enlighet med artikel 218.9 i fördraget, begära att associeringsrådet omprövar den fortsatta tillämpningen av avdelning V i avtalet inom de berörda regionerna.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 11 december 2015.

På rådets vägnar

F. BAUSCH

Ordförande

---

(1)  EUT L 260, 30.8.2014, s. 4.

1

(2)  Rådets beslut 2014/492/EU av den 16 juni 2014 om undertecknande, på Europeiska unionens vägnar, och om provisorisk tillämpning av associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Moldavien, å andra sidan (EUT L 260, 30.8.2014, s. 1).

2

---

UTKAST TILL

BESLUT nr 1/2015 AV ASSOCIERINGSRÅDET EU–REPUBLIKEN MOLDAVIEN

av den ... 2015

om tillämpningen av avdelning V i associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Moldavien, å andra sidan, på Republiken Moldaviens hela territorium

ASSOCIERINGSRÅDET HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Moldavien, å andra sidan (1), särskilt artikel 462, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 464 i associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Moldavien, å andra sidan (nedan kallat avtalet), har delar av avtalet tillämpats provisoriskt sedan den 1 september 2014. |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 464 i associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Moldavien, å andra sidan (nedan kallat avtalet), har delar av avtalet tillämpats provisoriskt sedan den 1 september 2014.

| (2) | Republiken Moldavien har informerat Europeiska kommissionen om att den kommer att kunna säkerställa att avdelning V (Handel och handelsrelaterade frågor) i avtalet genomförs och verkställs fullt ut på hela dess territorium från och med den 1 januari 2016. |
| --- | --- |

(2)

Republiken Moldavien har informerat Europeiska kommissionen om att den kommer att kunna säkerställa att avdelning V (Handel och handelsrelaterade frågor) i avtalet genomförs och verkställs fullt ut på hela dess territorium från och med den 1 januari 2016.

| (3) | Det är lämpligt att associeringsrådet regelbundet ser över tillämpningen av avdelning V (Handel och handelsrelaterade frågor) i avtalet på Republiken Moldaviens hela territorium. |
| --- | --- |

(3)

Det är lämpligt att associeringsrådet regelbundet ser över tillämpningen av avdelning V (Handel och handelsrelaterade frågor) i avtalet på Republiken Moldaviens hela territorium.

| (4) | Associeringskommittén i dess konstellation för handelsfrågor bör övervaka tillämpningen av avdelning V (Handel och handelsrelaterade frågor) i avtalet på Republiken Moldaviens hela territorium och regelbundet rapportera till associeringsrådet. |
| --- | --- |

(4)

Associeringskommittén i dess konstellation för handelsfrågor bör övervaka tillämpningen av avdelning V (Handel och handelsrelaterade frågor) i avtalet på Republiken Moldaviens hela territorium och regelbundet rapportera till associeringsrådet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Avdelning V (Handel och handelsrelaterade frågor) i associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Moldavien, å andra sidan, ska tillämpas på Republiken Moldaviens hela territorium från och med den 1 januari 2016.

2.   Associeringsrådet ska se över tillämpningen av avdelning V (Handel och handelsrelaterade frågor) i avtalet på Republiken Moldaviens hela territorium inom tio månader från antagandet av detta beslut och därefter en gång per år.

3.   Associeringskommittén i dess konstellation för handelsfrågor ska övervaka tillämpningen enligt punkt 1 av avdelning V (Handel och handelsrelaterade frågor) i avtalet. Den ska rapportera till associeringsrådet en gång per år och när omständigheterna så kräver.

4.   Avdelning VII (Institutionella och allmänna bestämmelser samt slutbestämmelser) i avtalet ska tillämpas i den utsträckning som den tillämpas i samband med avdelning V (Handel och handelsrelaterade frågor) i avtalet.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i ... den ...

På associeringsrådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT L 260, 30.8.2014, s. 4.

1

---

| 23.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 336/59 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 336/59

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2015/2444

av den 17 december 2015

om standardkrav för medlemsstaternas inlämning av nationella program för utrotning, bekämpning och övervakning av djursjukdomar och zoonoser och för vilka unionsfinansiering söks samt om upphävande av beslut 2008/425/EG

[delgivet med nr C(2015) 9192]

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 652/2014 av den 15 maj 2014 om fastställande av bestämmelser för förvaltningen av utgifter för livsmedelskedjan, djurhälsa, djurskydd, växtskydd och växtförökningsmaterial, och om ändring av rådets direktiv 98/56/EG, 2000/29/EG och 2008/90/EG, Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 178/2002, (EG) nr 882/2004 och (EG) nr 396/2005, Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/128/EG samt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009, och om upphävande av rådets beslut 66/399/EEG, 76/894/EEG och 2009/470/EG (1), särskilt artikel 36.5, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EU) nr 652/2014 fastställs bland annat bestämmelser om förvaltningen av utgifter för livsmedelskedjan och djurhälsan samt om kraven för inlämning och innehåll i de nationella programmen för utrotning, bekämpning och övervakning av djursjukdomar och zoonoser. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EU) nr 652/2014 fastställs bland annat bestämmelser om förvaltningen av utgifter för livsmedelskedjan och djurhälsan samt om kraven för inlämning och innehåll i de nationella programmen för utrotning, bekämpning och övervakning av djursjukdomar och zoonoser.

| (2) | Enligt artikel 12.1 i förordning (EU) nr 652/2014 ska medlemsstaterna senast den 31 maj varje år förelägga kommissionen de nationella program som inleds påföljande år och för vilka de avser att ansöka om stöd. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 12.1 i förordning (EU) nr 652/2014 ska medlemsstaterna senast den 31 maj varje år förelägga kommissionen de nationella program som inleds påföljande år och för vilka de avser att ansöka om stöd.

| (3) | Kommissionens beslut 2008/425/EG (2) föreskriver att medlemsstater som ansöker om finansiellt stöd från unionen för nationella program för utrotning, övervakning och bekämpning av vissa djursjukdomar ska lämna in en ansökan som innehåller minst den information som anges i bilagorna I–V till det beslutet. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionens beslut 2008/425/EG (2) föreskriver att medlemsstater som ansöker om finansiellt stöd från unionen för nationella program för utrotning, övervakning och bekämpning av vissa djursjukdomar ska lämna in en ansökan som innehåller minst den information som anges i bilagorna I–V till det beslutet.

| (4) | Efter antagandet av förordning (EU) nr 652/2014 bör standardkraven för innehåll och inlämning av medlemsstaternas nationella program enligt artikel 9 i den förordningen ses över så att de uppfyller alla kraven i artikel 12 i den förordningen. |
| --- | --- |

(4)

Efter antagandet av förordning (EU) nr 652/2014 bör standardkraven för innehåll och inlämning av medlemsstaternas nationella program enligt artikel 9 i den förordningen ses över så att de uppfyller alla kraven i artikel 12 i den förordningen.

| (5) | Dessutom bör standardkraven för innehåll och inlämning av medlemsstaternas nationella program enligt artikel 9 i förordning (EU) nr 652/2014 uppfylla de kriterier för nationella program för utrotning, bekämpning och övervakning som fastställs i kommissionens beslut 2008/341/EG (3). |
| --- | --- |

(5)

Dessutom bör standardkraven för innehåll och inlämning av medlemsstaternas nationella program enligt artikel 9 i förordning (EU) nr 652/2014 uppfylla de kriterier för nationella program för utrotning, bekämpning och övervakning som fastställs i kommissionens beslut 2008/341/EG (3).

| (6) | För att vara förenliga med utvecklingen av unionslagstiftningen bör de elektroniska standardmallarna som tillhandahålls på kommissionens webbplats användas för vissa sjukdomar för att man lättare ska kunna göra nödvändiga ändringar eller ta med ytterligare uppgifter. Inom ramen för ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder kommer kommissionen att informera medlemsstaterna och diskutera alla nödvändiga ändringar i de elektroniska standardmallarna. De reviderade elektroniska standardmallarna kommer att skickas till medlemsstaterna senast i början av mars det aktuella året. |
| --- | --- |

(6)

För att vara förenliga med utvecklingen av unionslagstiftningen bör de elektroniska standardmallarna som tillhandahålls på kommissionens webbplats användas för vissa sjukdomar för att man lättare ska kunna göra nödvändiga ändringar eller ta med ytterligare uppgifter. Inom ramen för ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder kommer kommissionen att informera medlemsstaterna och diskutera alla nödvändiga ändringar i de elektroniska standardmallarna. De reviderade elektroniska standardmallarna kommer att skickas till medlemsstaterna senast i början av mars det aktuella året.

| (7) | För andra sjukdomar som inte ingår i de elektroniska standardmallarna och för sjukdomar i vattenbruk anses användandet av icke-elektroniska standardmallar vara lämpligt för inlämning av nationella program, eftersom det låga antalet inlämningar under de senaste åren inte motiverar att särskilda elektroniska mallar utarbetas. |
| --- | --- |

(7)

För andra sjukdomar som inte ingår i de elektroniska standardmallarna och för sjukdomar i vattenbruk anses användandet av icke-elektroniska standardmallar vara lämpligt för inlämning av nationella program, eftersom det låga antalet inlämningar under de senaste åren inte motiverar att särskilda elektroniska mallar utarbetas.

| (8) | För tydlighetens skull bör därför beslut 2008/425/EG upphöra att gälla och ersättas med detta beslut. |
| --- | --- |

(8)

För tydlighetens skull bör därför beslut 2008/425/EG upphöra att gälla och ersättas med detta beslut.

| (9) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(9)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Utöver de uppgifter som anges i artikel 12.2 i förordning (EU) nr 652/2014 ska nationella program innehålla den information som anges i bilagorna till detta beslut.

Artikel 2

De nationella program som anges i artikel 9 i förordning (EU) nr 652/2014 ska lämnas in på nätet genom att använda de motsvarande elektroniska standardmallar som anges i bilagorna I–IV till detta beslut eller via e-post genom att använda de motsvarande standardmallar som anges i bilaga V till detta beslut för de sjukdomar som inte ingår i de elektroniska mallarna och i bilaga VI till detta beslut för sjukdomar i vattenbruk.

Artikel 3

Beslut 2008/425/EG ska upphöra att gälla.

Artikel 4

Detta beslut ska gälla för inlämningar av nationella program för utrotning, bekämpning och övervakning för 2017 och påföljande år.

Artikel 5

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 17 december 2015.

På kommissionens vägnar

Vytenis ANDRIUKAITIS

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 189, 27.6.2014, s. 1.

1

(2)  Kommissionens beslut 2008/425/EG av den 25 april 2008 om standardkrav för medlemsstaternas inlämning av nationella program för utrotning, bekämpning och övervakning av vissa djursjukdomar och zoonoser och för vilka gemenskapsbidrag söks (EUT L 159, 18.6.2008, s. 1).

2

(3)  Kommissionens beslut 2008/341/EG av den 25 april 2008 om fastställande av gemenskapskriterier för nationella program för utrotning, bekämpning och övervakning av vissa djursjukdomar och zoonoser (EUT L 115, 29.4.2008, s. 44).

3

---

BILAGA I

Den särskilda pdf-mall som ska användas för att lämna in de nationella program för djursjukdomar som förtecknas nedan finns tillgänglig på GD Hälsa och livsmedelssäkerhets webbplats:

http://ec.europa.eu/dgs/health_food-safety/funding/cff/animal_health/vet_progs_en.htm

Bilaga I.a: när det rör sig om rabies

Bilaga I.b: när det rör sig om bovin tuberkulos, bovin brucellos samt ovin och kaprin brucellos (B. melitensis)

Bilaga I.c: när det rör sig om klassisk svinpest, afrikansk svinpest och vesikulär svinsjuka

Bilaga I.d: när det rör sig om blåtunga

---

BILAGA II

Den särskilda pdf-mall som ska användas för att lämna in program för bekämpning av salmonella finns tillgänglig på GD Hälsa och livsmedelssäkerhets webbplats:

http://ec.europa.eu/dgs/health_food-safety/funding/cff/animal_health/vet_progs_en.htm

---

BILAGA III

Den särskilda pdf-mall som ska användas för att lämna in program för bekämpning av transmissibel spongiform encefalopati (BSE och skrapie) finns tillgänglig på GD Hälsa och livsmedelssäkerhets webbplats:

http://ec.europa.eu/dgs/health_food-safety/funding/cff/animal_health/vet_progs_en.htm

---

BILAGA IV

Den särskilda pdf-mall som ska användas för att lämna in program för övervakning av aviär influensa finns tillgänglig på GD Hälsa och livsmedelssäkerhets webbplats:

http://ec.europa.eu/dgs/health_food-safety/funding/cff/animal_health/vet_progs_en.htm

---

BILAGA V

Standardkrav för inlämning av nationella program för utrotning, bekämpning och övervakning av de djursjukdomar som förtecknas nedan:

| — | Mjältbrand |
| --- | --- |

—

Mjältbrand

| — | Elakartad lungsjuka hos nötkreatur |
| --- | --- |

—

Elakartad lungsjuka hos nötkreatur

| — | Eckinokockos |
| --- | --- |

—

Eckinokockos

| — | Campylobacterios |
| --- | --- |

—

Campylobacterios

| — | Listerios |
| --- | --- |

—

Listerios

| — | Trikinos |
| --- | --- |

—

Trikinos

| — | Verotoxinproducerande E. coli |
| --- | --- |

—

Verotoxinproducerande E. coli

1.   Identifiering av programmet

Medlemsstat:

Sjukdom(ar) (1):

Programmets längd: årligt/flerårigt

Ansökan om medfinansiering från unionen för (2):

Dokumentets referens:

Kontaktperson (namn, telefon, fax, e-post):

Datum för inlämning till kommissionen:

2.   Beskrivning av sjukdomarnas/zoonosernas epidemiologiska situation före starten för genomförandet av programmet och uppgifter om sjukdomens/sjukdomarnas epidemiologiska utveckling
   (3)

3.   Beskrivning av det inlämnade programmet
   (4)

4.   Åtgärder i programmet som ska genomföras

4.1   Översikt över programmets åtgärder

4.2   Organisation, tillsyn och uppgifter för alla deltagare
   (5)
  i programmet

4.3   Beskrivning och avgränsning av de geografiska och administrativa områden där programmet ska genomföras
   (6)

4.4   De mål som ska vara uppnådda när programmet har genomförts och det förväntade resultatet

4.5   Lämpliga indikatorer för att mäta hur väl programmets mål har uppnåtts

4.6   Beskrivning av åtgärderna i programmet
   (7)

| 4.6.1 | Anmälan av sjukdomen |
| --- | --- |

4.6.1

Anmälan av sjukdomen

| 4.6.2 | Måldjur och målpopulation |
| --- | --- |

4.6.2

Måldjur och målpopulation

| 4.6.3 | Identifiering av djur och registrering av anläggningar |
| --- | --- |

4.6.3

Identifiering av djur och registrering av anläggningar

| 4.6.4 | Djurs och besättningars statusklassificering (8) |
| --- | --- |

4.6.4

Djurs och besättningars statusklassificering (8)

| 4.6.5 | Regler för förflyttning av djur |
| --- | --- |

4.6.5

Regler för förflyttning av djur

| 4.6.6 | Tester som använts och provtagningssystem |
| --- | --- |

4.6.6

Tester som använts och provtagningssystem

| 4.6.7 | Vaccin som använts och vaccinationsprogram |
| --- | --- |

4.6.7

Vaccin som använts och vaccinationsprogram

| 4.6.8 | Information om och bedömning av förvaltning och infrastruktur avseende biosäkerhetsåtgärderna på de berörda anläggningarna |
| --- | --- |

4.6.8

Information om och bedömning av förvaltning och infrastruktur avseende biosäkerhetsåtgärderna på de berörda anläggningarna

| 4.6.9 | Åtgärder vid positivt resultat (9) |
| --- | --- |

4.6.9

Åtgärder vid positivt resultat (9)

| 4.6.10 | Kompensationssystem för ägare av djur som slaktats eller avlivats (10) |
| --- | --- |

4.6.10

Kompensationssystem för ägare av djur som slaktats eller avlivats (10)

| 4.6.11 | Kontroll av programmets genomförande och rapportering (11) |
| --- | --- |

4.6.11

Kontroll av programmets genomförande och rapportering (11)

5.   Finansiella medel för genomförandet av programmet

Beräknad budget och typ av medel: offentliga/privata eller både och.

6.   Uppgifter om den epidemiologiska utvecklingen under de senaste fem åren
   (12)

6.1   Sjukdomens utveckling

6.1.1   Uppgifter om besättningar (13) (en tabell per år)

| År: |
| --- |
| Region (14) | Djurart | Totalt antal besättningar (15) | Totalt antal besättningar som omfattas av programmet | Antal besättningar som kontrollerats (16) | Antal positiva besättningar (17) | Antal nya positiva besättningar (18) | Antal utslaktade besättningar | Positiva utslaktade besättningar (%) | INDIKATORER |
| Täckning på besättningsnivå (%) | Positiva besättningar (%)
  Periodprevalens | Nya positiva besättningar (%)
  Incidens |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 = (/) × 100 | 10 = (5/4) × 100 | 11 = (6/5) × 100 | 12 = (7/5) × 100 |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| Totalt | | | | | | | | | | |

År:

Region (14)

Djurart

Totalt antal besättningar (15)

Totalt antal besättningar som omfattas av programmet

Antal besättningar som kontrollerats (16)

Antal positiva besättningar (17)

Antal nya positiva besättningar (18)

Antal utslaktade besättningar

Positiva utslaktade besättningar (%)

INDIKATORER

Täckning på besättningsnivå (%)

Positiva besättningar (%)

Periodprevalens

Nya positiva besättningar (%)

Incidens

1

2

3

4

5

6

7

8

9 = (/) × 100

10 = (5/4) × 100

11 = (6/5) × 100

12 = (7/5) × 100

Totalt

6.1.2   Uppgifter om djuren (en tabell per år)

| År: |
| --- |
| Region (19) | Djurart | Totalt antal djur (20) | Antal djur (22) som ska testas i programmet | Antal testade djur (21) | Antal individuellt testade djur (22) | Antal positiva djur | Slakt | INDIKATORER |
| Antal positiva djur som slaktats eller avlivats | Totalt antal slaktade djur (23) | Täckning på djurnivå (%) | Positiva djur (%)
  Prevalens |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 = (5/4) × 100 | 11 = (7/5) × 100 |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| Totalt | | | | | | | | | |

År:

Region (19)

Djurart

Totalt antal djur (20)

Antal djur (22) som ska testas i programmet

Antal testade djur (21)

Antal individuellt testade djur (22)

Antal positiva djur

Slakt

INDIKATORER

Antal positiva djur som slaktats eller avlivats

Totalt antal slaktade djur (23)

Täckning på djurnivå (%)

Positiva djur (%)

Prevalens

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10 = (5/4) × 100

11 = (7/5) × 100

Totalt

6.2   Stratifierade uppgifter om övervakning och laboratorietester

6.2.1   Stratifierade uppgifter om övervakning och laboratorietester

| År: |
| --- |
| Region (24) | Djurart/djurkategori | Typ av test (25) | Beskrivning av test | Antal prover som testats | Antal positiva prover |
| | | | | | |
| | | | | | |
| | | | | | |
| | | | | | |
| | | | | | |
| Totalt | | | | | |

År:

Region (24)

Djurart/djurkategori

Typ av test (25)

Beskrivning av test

Antal prover som testats

Antal positiva prover

Totalt

6.3   Uppgifter om infektion (en tabell per år)

| År: |
| --- |
| Region (26) | Djurart | Antal infekterade besättningar (27) | Antal infekterade djur |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| Totalt | | | |

År:

Region (26)

Djurart

Antal infekterade besättningar (27)

Antal infekterade djur

Totalt

6.4   Uppgifter om besättningens status i slutet av varje år (om tillämpligt)

| År: |
| --- |
| Region (28) | Djurart | Status för besättningar och djur som omfattas av programmet (29) |
| Totalt antal besättningar och djur som omfattas av programmet | Okänd (30) | Inte sjukdomsfri eller inte officiellt sjukdomsfri | Status som sjukdomsfri eller officiellt sjukdomsfri upphävd (33) | Sjukdomsfri (34) | Officiellt sjukdomsfri (35) |
| Senaste kontrollen positiv (31) | Senaste kontrollen negativ (32) |
| Besättningar | Djur (36) | Besättningar | Djur (36) | Besättningar | Djur (36) | Besättningar | Djur (36) | Besättningar | Djur (36) | Besättningar | Djur (36) | Besättningar | Djur (36) |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| Totalt | | | | | | | | | | | | | | |

År:

Region (28)

Djurart

Status för besättningar och djur som omfattas av programmet (29)

Totalt antal besättningar och djur som omfattas av programmet

Okänd (30)

Inte sjukdomsfri eller inte officiellt sjukdomsfri

Status som sjukdomsfri eller officiellt sjukdomsfri upphävd (33)

Sjukdomsfri (34)

Officiellt sjukdomsfri (35)

Senaste kontrollen positiv (31)

Senaste kontrollen negativ (32)

Besättningar

Djur (36)

Besättningar

Djur (36)

Besättningar

Djur (36)

Besättningar

Djur (36)

Besättningar

Djur (36)

Besättningar

Djur (36)

Besättningar

Djur (36)

Totalt

6.5   Uppgifter om vaccinations- eller behandlingsprogram
   (37)

| År: |
| --- |
| Region (38) | Djurart | Totalt antal besättningar (39) | Totalt antal djur | Information om vaccinations- eller behandlingsprogram |
| Antal besättningar i vaccinations- eller behandlingsprogram | Antal vaccinerade eller behandlade besättningar | Antal vaccinerade eller behandlade djur | Antal administrerade vaccindoser eller behandlingar | Antal vaccinerade vuxna djur | Antal vaccinerade ungdjur |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| Totalt | | | | | | | | |

År:

Region (38)

Djurart

Totalt antal besättningar (39)

Totalt antal djur

Information om vaccinations- eller behandlingsprogram

Antal besättningar i vaccinations- eller behandlingsprogram

Antal vaccinerade eller behandlade besättningar

Antal vaccinerade eller behandlade djur

Antal administrerade vaccindoser eller behandlingar

Antal vaccinerade vuxna djur

Antal vaccinerade ungdjur

Totalt

6.6   Uppgifter om vilda djur
   (40)

6.6.1   Uppskattning av populationen av vilda djur

| År: |
| --- |
| Regioner (41) | Djurart | Uppskattningsmetod | Uppskattad population |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| Totalt | | | |

År:

Regioner (41)

Djurart

Uppskattningsmetod

Uppskattad population

Totalt

6.6.2   Sjukdomsövervakning av och andra tester på vilda djur (en tabell per år)

| År: |
| --- |
| Region (42) | Djurart | Typ av test (43) | Beskrivning av test | Antal prover som testats | Antal positiva prover |
| | | | | | |
| | | | | | |
| | | | | | |
| | | | | | |
| | | | | | |
| | | | | | |
| Totalt | | | | |

År:

Region (42)

Djurart

Typ av test (43)

Beskrivning av test

Antal prover som testats

Antal positiva prover

Totalt

6.6.3   Uppgifter om vaccination eller behandling av vilda djur

| År: |
| --- |
| Region (44) | Km2 | Vaccinations- eller behandlingsprogram |
| Antal vaccindoser eller behandlingar som ska administreras | Antal kampanjer | Totalt antal administrerade vaccindoser eller behandlingar |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| Totalt | | | | |

År:

Region (44)

Km2

Vaccinations- eller behandlingsprogram

Antal vaccindoser eller behandlingar som ska administreras

Antal kampanjer

Totalt antal administrerade vaccindoser eller behandlingar

Totalt

7.   Mål

7.1   Mål för testning (en tabell för varje år av genomförandet
   (45)
  )

7.1.1   Mål för diagnostiska tester

| Region (46) | Typ av test (47) | Målpopulation (48) | Typ av prov (49) | Mål (50) | Antal planerade tester |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | |
| | | | | | |
| | | | | | |
| | | | | | |
| | | | | | |
| | | | | | |
| Totalt | |

Region (46)

Typ av test (47)

Målpopulation (48)

Typ av prov (49)

Mål (50)

Antal planerade tester

Totalt

7.1.2   Mål för testning av besättningar och djur

7.1.2.1   Mål för testning av besättningar (51)

| Region (52) | Djurart | Totalt antal besättningar (53) | Totalt antal besättningar som omfattas av programmet | Antal besättningar som förväntas bli kontrollerade (54) | Antal besättningar (55) som förväntas vara positiva | Antal nya besättningar (56) som förväntas vara positiva | Antal besättningar som förväntas bli utslaktade | Positiva besättningar som förväntas bli utslaktade (%) | MÅLINDIKATORER |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Förväntad besättningstäckning (%) | Positiva besättningar (%)
  Förväntad periodprevalens | Nya positiva besättningar (%)
  Förväntad incidens |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 = (8/6) × 100 | 10 = (5/4) × 100 | 11 = (6/5) × 100 | 12 = (7/5) × 100 |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| Totalt | | | | | | | | | | |

Region (52)

Djurart

Totalt antal besättningar (53)

Totalt antal besättningar som omfattas av programmet

Antal besättningar som förväntas bli kontrollerade (54)

Antal besättningar (55) som förväntas vara positiva

Antal nya besättningar (56) som förväntas vara positiva

Antal besättningar som förväntas bli utslaktade

Positiva besättningar som förväntas bli utslaktade (%)

MÅLINDIKATORER

Förväntad besättningstäckning (%)

Positiva besättningar (%)

Förväntad periodprevalens

Nya positiva besättningar (%)

Förväntad incidens

1

2

3

4

5

6

7

8

9 = (8/6) × 100

10 = (5/4) × 100

11 = (6/5) × 100

12 = (7/5) × 100

Totalt

7.1.2.2   Mål för testning av djur

| Region (57) | Djurart | Totalt antal djur (58) | Antal djur (59) som omfattas av programmet | Antal djur (59) som förväntas bli testade | Antal djur som ska testas individuellt (60) | Antal djur som förväntas vara positiva | Slakt | MÅLINDIKATORER |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal positiva djur som förväntas bli slaktade eller avlivade | Totalt antal djur som förväntas bli slaktade (61) | Förväntad täckning på djurnivå (%) | Positiva djur (%) (förväntad prevalens) |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 = (5/4) × 100 | 11 = (7/5) × 100 |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |

Region (57)

Djurart

Totalt antal djur (58)

Antal djur (59) som omfattas av programmet

Antal djur (59) som förväntas bli testade

Antal djur som ska testas individuellt (60)

Antal djur som förväntas vara positiva

Slakt

MÅLINDIKATORER

Antal positiva djur som förväntas bli slaktade eller avlivade

Totalt antal djur som förväntas bli slaktade (61)

Förväntad täckning på djurnivå (%)

Positiva djur (%) (förväntad prevalens)

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10 = (5/4) × 100

11 = (7/5) × 100

7.2   Mål för statusklassificering av besättningar och djur (en tabell för varje år av genomförandet) om tillämpligt.

| Region (62) | Djurart | Totalt antal besättningar och djur som omfattas av programmet | Mål avseende status för besättningar och djur som omfattas av programmet (63) |
| --- | --- | --- | --- |
| Okänd (64) – förväntat antal | Inte sjukdomsfri eller inte officiellt sjukdomsfri – förväntat antal | Status som sjukdomsfri eller officiellt sjukdomsfri upphävd (67) – förväntat antal | Sjukdomsfri (68) – förväntat antal | Officiellt sjukdomsfri (69) – förväntat antal |
| Senaste kontrollen positiv (65) | Senaste kontrollen negativ (66) |
| Besättningar | Djur (70) | Besättningar | Djur (70) | Besättningar | Djur (70) | Besättningar | Djur (70) | Besättningar | Djur (70) | Besättningar | Djur (70) | Besättningar | Djur (70) |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| Totalt | | | | | | | | | | | | | | | |

Region (62)

Djurart

Totalt antal besättningar och djur som omfattas av programmet

Mål avseende status för besättningar och djur som omfattas av programmet (63)

Okänd (64) – förväntat antal

Inte sjukdomsfri eller inte officiellt sjukdomsfri – förväntat antal

Status som sjukdomsfri eller officiellt sjukdomsfri upphävd (67) – förväntat antal

Sjukdomsfri (68) – förväntat antal

Officiellt sjukdomsfri (69) – förväntat antal

Senaste kontrollen positiv (65)

Senaste kontrollen negativ (66)

Besättningar

Djur (70)

Besättningar

Djur (70)

Besättningar

Djur (70)

Besättningar

Djur (70)

Besättningar

Djur (70)

Besättningar

Djur (70)

Besättningar

Djur (70)

Totalt

7.3   Mål för vaccination eller behandling (en tabell för varje år av genomförandet)

7.3.1   Mål för vaccination eller behandling (71)

| Region (72) | Djurart | Totalt antal besättningar (73) i vaccinations- eller behandlingsprogram | Totalt antal djur i vaccinations- eller behandlingsprogram | Mål för vaccinations- eller behandlingsprogram |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal besättningar (73) i vaccinations- eller behandlingsprogram | Antal besättningar (73) som förväntas bli vaccinerade eller behandlade | Antal djur som förväntas bli vaccinerade eller behandlade | Antal vaccindoser eller behandlingar som förväntas bli administrerade | Antal vuxna djur som förväntas bli vaccinerade | Antal ungdjur som förväntas bli vaccinerade |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| Totalt | | | | | | | | |

Region (72)

Djurart

Totalt antal besättningar (73) i vaccinations- eller behandlingsprogram

Totalt antal djur i vaccinations- eller behandlingsprogram

Mål för vaccinations- eller behandlingsprogram

Antal besättningar (73) i vaccinations- eller behandlingsprogram

Antal besättningar (73) som förväntas bli vaccinerade eller behandlade

Antal djur som förväntas bli vaccinerade eller behandlade

Antal vaccindoser eller behandlingar som förväntas bli administrerade

Antal vuxna djur som förväntas bli vaccinerade

Antal ungdjur som förväntas bli vaccinerade

Totalt

7.3.2   Mål för vaccination eller behandling (74) av vilda djur

| Region (75) | Djurart | Km2 | Mål för vaccinations- eller behandlingsprogram |
| --- | --- | --- | --- |
| Antal vaccindoser eller behandlingar som förväntas bli administrerade under kampanjen | Förväntat antal kampanjer | Totalt antal vaccindoser eller behandlingar som förväntas bli administrerade |
| | | | | | |
| | | | | | |
| | | | | | |
| | | | | | |
| | | | | | |
| | | | | | |
| | | | | | |
| Totalt | | | | |

Region (75)

Djurart

Km2

Mål för vaccinations- eller behandlingsprogram

Antal vaccindoser eller behandlingar som förväntas bli administrerade under kampanjen

Förväntat antal kampanjer

Totalt antal vaccindoser eller behandlingar som förväntas bli administrerade

Totalt

8.   Detaljerad analys av kostnaderna för programmet (en tabell för varje år av genomförandet)

| Kostnader | Specifikation | Antal enheter | Enhetskostnad i euro | Totalt belopp i euro | Ansökt om unionsfinansiering (ja/nej) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.   Testning |
| 1.1 | Kostnad för provtagning |

Kostnader

Specifikation

Antal enheter

Enhetskostnad i euro

Totalt belopp i euro

Ansökt om unionsfinansiering (ja/nej)

1.   Testning

1.1

Kostnad för provtagning

Tamdjur

| 1.2 | Kostnad för analys |
| --- | --- |

1.2

Kostnad för analys

Bakteriologiska tester (odling) inom ramen för den officiella provtagningen

Serotypning av relevanta isolat

Bakteriologiskt tester för att kontrollera hur effektivt anläggningen har desinficerats efter utslaktning av en salmonellapositiv flock

Tester för påvisande av antimikrobiella medel eller bakterietillväxthämmande effekt i vävnader från djur i flockar/besättningar som testats för förekomst av salmonella

Annat (precisera)

| 2. | Vaccination |
| --- | --- |

2.

(Om medfinansiering för inköp av vaccin begärs, ska även avsnitten 6.4 och 7.2 fyllas i om vaccination ingår i programmet)

| 2.1 | Inköp av vaccindoser |
| --- | --- |

2.1

Inköp av vaccindoser

Antal vaccindoser

3.   Slakt och destruktion

| 3.1 | Ersättning för djur |
| --- | --- |

3.1

Ersättning för djur

Ersättning för djur

| 3.2 | Transportkostnader |
| --- | --- |

3.2

Transportkostnader

| 3.3 | Destruktionskostnader |
| --- | --- |

3.3

Destruktionskostnader

| 3.4 | Förluster i samband med slakt |
| --- | --- |

3.4

Förluster i samband med slakt

| 3.5 | Kostnader i samband med behandling av animaliska produkter (ägg, kläckägg etc.) |
| --- | --- |

3.5

Kostnader i samband med behandling av animaliska produkter (ägg, kläckägg etc.)

Kostnader i samband med behandling av animaliska produkter (ägg, kläckägg etc.)

4.   Rengöring och desinfektion

| 5. | Löner (endast personal som anställts för programmet) |
| --- | --- |

5.

Löner

Annat (precisera)

6.   Förbrukningsmaterial och särskild utrustning

7.   Övriga kostnader

Totalt

---

(1)  Ett dokument per sjukdom ska användas om inte programmets samtliga åtgärder mot målpopulationen vidtas för övervakning, bekämpning och utrotning av olika sjukdomar.

(2)  Ange för vilket eller vilka år medfinansiering söks.

(3)  Kortfattad beskrivning som omfattar målpopulation (art, totala antalet besättningar och djur samt antal besättningar och djur som omfattas av programmet), de viktigaste åtgärderna (provtagnings- och testförfaranden, utrotningsåtgärder som vidtagits, besättningars och djurs statusklassificering, vaccinationsprogram) och de viktigaste resultaten (incidens, prevalens, besättningars och djurs statusklassificering). Om åtgärderna har ändrats på viktiga punkter ska information ges för avgränsade tidsperioder. Informationen ska styrkas med sammanfattande tabeller med epidemiologiska uppgifter (enligt avsnitt 6) som kompletteras med diagram eller kartor (bifogas).

(4)  Kortfattad beskrivning av programmet med det/de viktigaste målet/n (övervakning, bekämpning, utrotning, besättningars och/eller regioners statusklassificering, reducering av prevalens och incidens), de viktigaste åtgärderna (provtagnings- och testförfaranden, utrotningsåtgärder som ska tillämpas, besättningars och djurs statusklassificering, vaccinationsprogram), målpopulation, område(n) där det ska tillämpas samt definitionen av ett positivt fall.

(5)  Ange vilka myndigheter som ska ansvara för tillsyn och samordning av de avdelningar som ska genomföra programmet och de olika aktörer som berörs. Ange samtligas ansvarsområden.

(6)  Ange namn och beteckning, administrativa gränser för och storleken på de administrativa och geografiska områden där programmet ska genomföras. Illustrera med hjälp av kartor.

(7)  Alla åtgärder måste beskrivas noggrant om man inte kan hänvisa till unionslagstiftning. Den nationella lagstiftning där åtgärderna föreskrivs ska också anges.

(8)  Endast om det är tillämpligt.

(9)  En beskrivning av åtgärderna avseende positiva djur (beskrivning av slaktstrategi, slaktkropparnas destination, användning eller behandling av animaliska produkter, destruktion av samtliga produkter som skulle kunna överföra sjukdomen eller behandling av sådana produkter för att undvika eventuell smitta, ett förfarande för desinfektion av infekterade anläggningar, den valda terapeutiska eller förebyggande behandlingen, ett förfarande för att sätta in friska djur i besättningen på de anläggningar där djuren slaktats och upprättande av en övervakningszon runt den infekterade anläggningen).

(10)  Inte för BT.

(11)  Beskriv de förfaranden och kontroller som kommer att utföras för att säkerställa att genomförandet av programmet övervakas korrekt.

(12)  Uppgifterna om sjukdomens utveckling anges enligt tabellerna nedan där det är relevant.

(13)  Besättningar, flockar eller anläggningar, beroende på vad som är relevant.

(14)  Region enligt definition i medlemsstatens program.

(15)  Totalt antal besättningar i regionen, omfattar både stödberättigande och icke stödberättigande besättningar enligt programmet.

(16)  Kontroll innebär att man inom ramen för programmet genomför ett test på besättningsnivå för respektive sjukdom för att bibehålla eller uppdatera besättningens hälsostatus. I denna kolumn ska en besättning inte räknas två gånger även om den har kontrollerats mer än en gång.

(17)  Besättningar med minst ett positivt djur under perioden, oberoende av hur många gånger besättningen har kontrollerats.

(18)  Besättningar vilkas status under den föregående perioden var ”okänd”, ”inte fri-negativ”, ”fri”, ”officiellt fri” eller ”upphävd” och som haft minst ett djur vars testresultat varit positivt under perioden.

(19)  Region enligt definition i medlemsstatens program.

(20)  Totalt antal djur i regionen, omfattar både stödberättigande och icke stödberättigande besättningar enligt programmet.

(21)  Omfattar djur som testats individuellt eller i grupp.

(22)  Omfattar endast djur som testats individuellt, inte djur som testats genom grupprovtagning.

(23)  Omfattar alla positiva djur som slaktats och även negativa djur som slaktats inom programmets ram.

(24)  Region enligt definition i medlemsstatens program.

(25)  Ange om testet är serologiskt, virologiskt etc.

(26)  Region enligt definition i medlemsstatens program.

(27)  Besättningar, flockar eller anläggningar, beroende på vad som är relevant.

(28)  Region enligt definition i medlemsstatens program.

(29)  I slutet av året.

(30)  Okänd: inga tidigare kontrollresultat tillgängliga.

(31)  Inte fri och senaste kontrollen positiv: besättningen kontrollerad med minst ett positivt resultat vid den senaste kontrollen.

(32)  Inte fri och senaste kontrollen negativ: besättningen kontrollerad med negativt resultat vid senaste kontrollen men inte ”fri” eller ”officiellt fri”.

(33)  Statusen upphävd för respektive sjukdom i slutet av rapporteringsperioden enligt unionslagstiftning eller nationell lagstiftning.

(34)  Besättningen fri från respektive sjukdom enligt unionslagstiftning eller nationell lagstiftning.

(35)  Besättningen officiellt fri från respektive sjukdom enligt unionslagstiftning eller nationell lagstiftning.

(36)  Djur som omfattas av programmet i besättningarna med denna status (vänster spalt).

(37)  Uppgifter ska bara anges om vaccination har genomförts.

(38)  Region enligt definition i medlemsstatens program.

(39)  Besättningar, flockar eller anläggningar, beroende på vad som är relevant.

(40)  Uppgifter ska bara anges om programmet innehåller åtgärder för vilda djur eller om uppgifterna har epidemiologisk relevans för sjukdomen.

(41)  Region enligt definition i medlemsstatens program.

(42)  Region enligt definition i medlemsstatens program.

(43)  Ange om testet är serologiskt eller virologiskt, påvisar biomarkör etc.

(44)  Region enligt definition i medlemsstatens program.

(45)  För godkända fleråriga program bör endast en tabell för det berörda året fyllas i.

(46)  Region enligt definition i medlemsstatens program.

(47)  Beskrivning av testet.

(48)  Ange målart och kategorierna av måldjur.

(49)  Beskrivning av provet.

(50)  Beskrivning av målet (t.ex. statusklassificering, övervakning, bekräftelse av misstänkta fall, övervakning av kampanjer, serokonversion, kontroll av deleterat vaccin, testning av vaccin, vaccinationskontroll etc.).

(51)  Besättningar, flockar eller anläggningar, beroende på vad som är relevant.

(52)  Region enligt definition i medlemsstatens program.

(53)  Totalt antal besättningar i regionen, omfattar både stödberättigande och icke stödberättigande besättningar enligt programmet.

(54)  Kontroll innebär att man inom ramen för programmet genomför tester på besättningsnivå för att fastställa förekomst av respektive sjukdom och för att bibehålla, uppgradera etc. besättningens hälsostatus. I denna spalt ska en besättning inte räknas två gånger även om den har kontrollerats mer än en gång.

(55)  Besättningar med minst ett positivt djur under perioden, oberoende av hur många gånger besättningen har kontrollerats.

(56)  Besättningar vilkas status under den föregående perioden var ”okänd”, ”inte fri-negativ”, ”fri”, ”officiellt fri” eller ”upphävd” och som haft minst ett positivt djur under perioden.

(57)  Region enligt definition i medlemsstatens program.

(58)  Totalt antal djur i regionen, omfattar både stödberättigande och icke stödberättigande besättningar enligt programmet.

(59)  Omfattar djur som testats individuellt eller i grupp.

(60)  Omfattar endast djur som testats individuellt, inte djur som testats genom grupprovtagning.

(61)  Omfattar alla positiva djur som slaktats och även negativa djur som slaktats inom programmets ram.

(62)  Region enligt definition i medlemsstatens program.

(63)  I slutet av året.

(64)  Okänd: inga tidigare kontrollresultat tillgängliga.

(65)  Inte fri och senaste kontrollen positiv: besättningen kontrollerad med minst ett positivt resultat vid den senaste kontrollen.

(66)  Inte fri och senaste kontrollen negativ: besättningen kontrollerad med negativt resultat vid senaste kontrollen men inte ”fri” eller ”officiellt fri”.

(67)  Statusen upphävd för respektive sjukdom enligt unionslagstiftning eller nationell lagstiftning.

(68)  Besättningen fri från respektive sjukdom enligt unionslagstiftning eller nationell lagstiftning.

(69)  Besättningen officiellt fri från respektive sjukdom enligt unionslagstiftning eller nationell lagstiftning.

(70)  Djur som omfattas av programmet i besättningarna med denna status (vänster spalt).

(71)  Uppgifter ska bara anges om det är relevant.

(72)  Region enligt definition i medlemsstatens program.

(73)  Besättningar, flockar eller anläggningar, beroende på vad som är relevant.

(74)  Uppgifter ska bara anges om det är relevant.

(75)  Region enligt definition i medlemsstatens program.

---

BILAGA VI

Standardkrav för inlämning av nationella program för utrotning, av de sjukdomar hos vattenbruksdjur som förtecknas nedan:

| — | Viral hemorragisk septikemi (VHS) |
| --- | --- |

—

Viral hemorragisk septikemi (VHS)

| — | Infektiös hematopoietisk nekros (IHN) |
| --- | --- |

—

Infektiös hematopoietisk nekros (IHN)

| — | Infektion orsakad av koiherpesvirus (KHV) |
| --- | --- |

—

Infektion orsakad av koiherpesvirus (KHV)

| — | Infektiös laxanemi (ILA/ISA) |
| --- | --- |

—

Infektiös laxanemi (ILA/ISA)

| — | Infektion orsakad av Marteilia refringens |
| --- | --- |

—

Infektion orsakad av Marteilia refringens

| — | Infektion orsakad av Bonamia ostreae |
| --- | --- |

—

Infektion orsakad av Bonamia ostreae

| — | White spot disease hos kräftdjur |
| --- | --- |

—

White spot disease hos kräftdjur

| Krav/nödvändiga uppgifter | Uppgifter/närmare förklaring och motivering |
| --- | --- |
| 1. | Identifiering av programmet | |
| 1.1 | Förklarande medlemsstat | |
| 1.2 | Behörig myndighet (adress, fax, e-post) | |
| 1.3 | Dokumentets referens | |
| 1.4 | Datum för inlämning till kommissionen | |
| 2. | Typ av meddelande | |
| 2.1 | ☐ | Ansökan avseende utrotningsprogram |

Krav/nödvändiga uppgifter

Uppgifter/närmare förklaring och motivering

1.

Identifiering av programmet

1.1

Förklarande medlemsstat

1.2

Behörig myndighet (adress, fax, e-post)

1.3

Dokumentets referens

1.4

Datum för inlämning till kommissionen

2.

Typ av meddelande

2.1

☐

Ansökan avseende utrotningsprogram

3.

Nationell lagstiftning
   (1)

4.

Ansökan om medfinansiering

4.1

Ange för vilket eller vilka år medfinansiering söks.

4.2

Förvaltningsmyndighetens samtycke till det operativa programmet (underskrift och stämpel)

5.

Sjukdomar

5.1

Fiskar

☐

VHS

☐

IHN

☐

ISAV

☐

KHV

5.2

Blötdjur

☐

Marteilia refringens

☐

Bonamia ostrae

5.3

Kräftdjur

☐

White spot disease

6.

Allmän information om programmet

6.1

Behörig myndighet (2)

6.2

Organisation och tillsyn för alla deltagare i programmet (3)

6.3

En översikt över vattenbruksnäringens struktur i området, bl.a. produktionstyper, djurarter etc.

6.4

Sedan när är det obligatoriskt att anmäla misstanke om och bekräftad förekomst av sjukdomen/sjukdomarna till den behöriga myndigheten?

6.5

Sedan när finns det ett system för tidig upptäckt i hela medlemsstaten, så att den behöriga myndigheten effektivt kan göra undersökningar och rapportera om sjukdomar (4)?

6.6

Ursprunget för sådana arter av vattenbruksdjur som är mottagliga för sjukdomen och som förs in i medlemsstaten, zonen eller delområden för odling

6.7

Riktlinjer för god hygienpraxis (5)

6.8

Sjukdomens epidemiologiska situation under åtminstone de fyra sista åren innan programmet inleddes (6)

6.9

Uppskattade kostnader och de förväntade fördelarna med programmet (7)

6.10

Beskrivning av det inlämnade programmet (8)

6.11

Programmets längd

7.

Område som omfattas
   (9)

7.1

| ☐ | Medlemsstat |
| --- | --- |

☐

Medlemsstat

7.2

| ☐ | Zon (helt avrinningsområde) (10) |
| --- | --- |

☐

Zon (helt avrinningsområde) (10)

7.3

| ☐ | Zon (del av ett avrinningsområde) (11)

  Identifiera och beskriv den konstgjorda eller naturliga barriär som avgränsar zonen och förklara varför den hindrar vattenlevande djur från att ta sig uppströms från de nedre delarna av avrinningsområdet. |
| --- | --- |

☐

Zon (del av ett avrinningsområde) (11)

Identifiera och beskriv den konstgjorda eller naturliga barriär som avgränsar zonen och förklara varför den hindrar vattenlevande djur från att ta sig uppströms från de nedre delarna av avrinningsområdet.

7.4

| ☐ | Zon (fler än ett avrinningsområde) (12) |
| --- | --- |

☐

Zon (fler än ett avrinningsområde) (12)

7.5

| ☐ | Delområde som är oberoende av hälsostatusen i omgivningen (13) |
| --- | --- |

☐

Delområde som är oberoende av hälsostatusen i omgivningen (13)

Identifiera och beskriv vattenförsörjningen för varje anläggning (14).

☐

Brunn, borrhål eller naturlig källa

☐

Vattenreningsverk där relevanta patogener inaktiveras (15)

Identifiera och beskriv naturliga eller konstgjorda barriärer för varje anläggning och förklara varför de hindrar vattenlevande djur från att ta sig in från de omgivande vattendragen till de enskilda anläggningarna i ett delområde.

Identifiera och beskriv för varje anläggning skyddet mot översvämning och vatten som tränger in från omgivande områden.

7.6

| ☐ | Delområde som är beroende av hälsostatusen i omgivningen (16) |
| --- | --- |

☐

Delområde som är beroende av hälsostatusen i omgivningen (16)

| ☐ | En epidemiologisk enhet på grund av det geografiska läget och avståndet till andra anläggningar eller odlingsområden (17) |
| --- | --- |

☐

En epidemiologisk enhet på grund av det geografiska läget och avståndet till andra anläggningar eller odlingsområden (17)

| ☐ | Alla anläggningar som ingår i delområdet har ett gemensamt system för biosäkerhet (18) |
| --- | --- |

☐

Alla anläggningar som ingår i delområdet har ett gemensamt system för biosäkerhet (18)

| ☐ | Eventuella ytterligare krav (19) |
| --- | --- |

☐

Eventuella ytterligare krav (19)

7.7

Anläggningar eller områden för blötdjursodling som omfattas av programmet (registreringsnummer och geografiskt läge)

8.

Åtgärder i programmet

8.1

Översikt över programmets åtgärder

Första året

| ☐ | Testning |
| --- | --- |

☐

Testning

| ☐ | Upptagning för att användas som livsmedel eller för vidarebearbetning






  ☐ | Omedelbart |
| --- | --- | --- |

☐

Upptagning för att användas som livsmedel eller för vidarebearbetning

☐

Omedelbart

| ☐ | Fördröjd |
| --- | --- |

☐

Fördröjd

| ☐ | Avlägsnande och bortskaffande






  ☐ | Omedelbart |
| --- | --- | --- |

☐

Avlägsnande och bortskaffande

☐

Omedelbart

| ☐ | Fördröjd |
| --- | --- |

☐

Fördröjd

| ☐ | Vaccination |
| --- | --- |

☐

Vaccination

| ☐ | Andra åtgärder (specificeras) |
| --- | --- |

☐

Andra åtgärder (specificeras)

Sista året

| ☐ | Testning |
| --- | --- |

☐

Testning

| ☐ | Upptagning för att användas som livsmedel eller för vidarebearbetning






  ☐ | Omedelbart |
| --- | --- | --- |

☐

Upptagning för att användas som livsmedel eller för vidarebearbetning

☐

Omedelbart

| ☐ | Fördröjd |
| --- | --- |

☐

Fördröjd

| ☐ | Avlägsnande och bortskaffande






  ☐ | Omedelbart |
| --- | --- | --- |

☐

Avlägsnande och bortskaffande

☐

Omedelbart

| ☐ | Fördröjd |
| --- | --- |

☐

Fördröjd

| ☐ | Andra åtgärder (specificeras) |
| --- | --- |

☐

Andra åtgärder (specificeras)

8.2

Beskrivning av programmets åtgärder (20)

Målpopulation/målart

Tester och provtagningsplaner. Laboratorier som deltar i programmet (21)

Regler för förflyttning av djur

Vaccin som använts och vaccinationsprogram

Åtgärder vid positivt resultat (22)

Ersättningssystem för ägare

Kontroll och tillsyn av programmets genomförande och rapportering

9.   Uppgifter om den epidemiologiska situationen/utvecklingen avseende sjukdomen under de senaste fyra åren (en tabell för varje år av genomförandet)

9.1   Uppgifter om testning av djur

Medlemsstat, zon eller delområde (23)

| Sjukdom | År | |
| --- | --- | --- |
| Anläggning eller område för blötdjursodling | Antal provtagningar | Antal kliniska inspektioner | Vattentemperatur vid provtagning/ inspektion | Arter vid provtagning | Arter som provtagits | Antal djur som provtagits (totalt och per art) | Antal tester | Positiva resultat vid laboratorieundersökning | Positiva resultat vid kliniska inspektioner |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| Totalt | | | | |

Sjukdom

År

Anläggning eller område för blötdjursodling

Antal provtagningar

Antal kliniska inspektioner

Vattentemperatur vid provtagning/ inspektion

Arter vid provtagning

Arter som provtagits

Antal djur som provtagits (totalt och per art)

Antal tester

Positiva resultat vid laboratorieundersökning

Positiva resultat vid kliniska inspektioner

Totalt

9.2   Uppgifter om testning av anläggningar eller odlingsområden

| Sjukdom | År | |
| --- | --- | --- |
| Medlemsstat, zon eller delområde (24) | Totalt antal anläggningar eller områden för blötdjursodling (25) | Totalt antal anläggningar eller områden för blötdjursodling som omfattas av programmet | Antal kontrollerade anläggningar eller områden för blötdjursodling (26) | Antal positiva anläggningar eller områden för blötdjursodling (27) | Antal nya positiva anläggningar eller områden för blötdjursodling (28) | Antal utslaktade anläggningar eller områden för blötdjursodling | Positiva utslaktade anläggningar eller områden för blötdjursodling (%) | Djur som avlägsnats och bortskaffats (29) | Målindikatorer |
| Täckning av anläggningarna eller områdena för blötdjursodling (%) | Positiva anläggningar eller områden för blötdjursodling (%)
  Periodprevalens för anläggningar eller områden för blötdjursodling | Nya positiva anläggningar eller områden för blötdjursodling (%)
  Incidens för anläggningar eller områden för blötdjursodling |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 = | 9 | 10 = | 11 = (5/4) × 100 | 12 = (6/4) × 100 |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| Totalt | | | | | | | | | | | |

Sjukdom

År

Medlemsstat, zon eller delområde (24)

Totalt antal anläggningar eller områden för blötdjursodling (25)

Totalt antal anläggningar eller områden för blötdjursodling som omfattas av programmet

Antal kontrollerade anläggningar eller områden för blötdjursodling (26)

Antal positiva anläggningar eller områden för blötdjursodling (27)

Antal nya positiva anläggningar eller områden för blötdjursodling (28)

Antal utslaktade anläggningar eller områden för blötdjursodling

Positiva utslaktade anläggningar eller områden för blötdjursodling (%)

Djur som avlägsnats och bortskaffats (29)

Målindikatorer

Täckning av anläggningarna eller områdena för blötdjursodling (%)

Positiva anläggningar eller områden för blötdjursodling (%)

Periodprevalens för anläggningar eller områden för blötdjursodling

Nya positiva anläggningar eller områden för blötdjursodling (%)

Incidens för anläggningar eller områden för blötdjursodling

1

2

3

4

5

6

7

8 =

9

10 =

11 = (5/4) × 100

12 = (6/4) × 100

Totalt

10.   Mål (en tabell för varje år av genomförandet)

10.1   Mål avseende testade djur

Medlemsstat, zon eller delområde (30)

| Sjukdom | År | |
| --- | --- | --- |
| Anläggning eller område för blötdjursodling | Antal provtagningar | Antal kliniska inspektioner | Vattentemperatur vid provtagning/inspektion | Arter vid provtagning | Arter som provtagits | Antal djur som provtagits (totalt och per art) | Antal tester |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |
| Totalt | |

Sjukdom

År

Anläggning eller område för blötdjursodling

Antal provtagningar

Antal kliniska inspektioner

Vattentemperatur vid provtagning/inspektion

Arter vid provtagning

Arter som provtagits

Antal djur som provtagits (totalt och per art)

Antal tester

Totalt

10.2   Mål för testning av anläggningar eller odlingsområden

| Sjukdom | År | |
| --- | --- | --- |
| Medlemsstat, zon eller delområde (31) | Totalt antal anläggningar eller områden för blötdjursodling (32) | Totalt antal anläggningar eller områden för blötdjursodling som omfattas av programmet | Antal anläggningar eller områden för blötdjursodling (33) som förväntas bli kontrollerade | Förväntat antal positiva anläggningar eller områden för blötdjursodling (34) | Förväntat antal nya positiva anläggningar eller områden för blötdjursodling (35) | Antal anläggningar eller områden för blötdjursodling som förväntas bli utslaktade | Positiva anläggningar eller områden för blötdjursodling som förväntas bli utslaktade (%) | Målindikatorer |
| Förväntad täckning av anläggningarna eller områdena för blötdjursodling (%) | Positiva anläggningar eller områden för blötdjursodling (%)
  Förväntad periodprevalens för anläggningar eller områden för blötdjursodling | Nya positiva anläggningar eller områden för blötdjursodling (%)
  Förväntad incidens för anläggningar eller områden för blötdjursodling |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 = (7/5) × 100 | 9 = (4/3) × 100 | 10 = (5/4) × 100 | 11 = (6/4) × 100 |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| Totalt | | | | | | | | | | |

Sjukdom

År

Medlemsstat, zon eller delområde (31)

Totalt antal anläggningar eller områden för blötdjursodling (32)

Totalt antal anläggningar eller områden för blötdjursodling som omfattas av programmet

Antal anläggningar eller områden för blötdjursodling (33) som förväntas bli kontrollerade

Förväntat antal positiva anläggningar eller områden för blötdjursodling (34)

Förväntat antal nya positiva anläggningar eller områden för blötdjursodling (35)

Antal anläggningar eller områden för blötdjursodling som förväntas bli utslaktade

Positiva anläggningar eller områden för blötdjursodling som förväntas bli utslaktade (%)

Målindikatorer

Förväntad täckning av anläggningarna eller områdena för blötdjursodling (%)

Positiva anläggningar eller områden för blötdjursodling (%)

Förväntad periodprevalens för anläggningar eller områden för blötdjursodling

Nya positiva anläggningar eller områden för blötdjursodling (%)

Förväntad incidens för anläggningar eller områden för blötdjursodling

1

2

3

4

5

6

7

8 = (7/5) × 100

9 = (4/3) × 100

10 = (5/4) × 100

11 = (6/4) × 100

Totalt

11.   Detaljerad analys av kostnaderna för programmet (en tabell för varje år av genomförandet)

| Kostnader | Specifikation | Antal enheter | Enhetskostnad i euro | Totalt belopp i euro | Ansökt om unionsfinansiering (ja/nej) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Testning | | | | | |
| 1.1 | Kostnad för analys | Test: | | | | |
| | | Test: | | | | |
| | | Test: | | | | |
| 1.2 | Kostnad för provtagning | | | | | |
| 1.3 | Övriga kostnader | | | | | |
| 2. | Vaccination eller behandling | | | | | |
| 2.1 | Inköp av vaccin/behandling | | | | | |
| 2.2 | Distributionskostnader | | | | | |
| 2.3 | Kostnader för administrering | | | | | |
| 2.4 | Kostnader för bekämpning | | | | | |
| 3. | Avlägsnande och bortskaffande av vattenbruksdjur | | | | | |
| 3.1 | Ersättning för djur | | | | | |
| 3.2 | Transportkostnader | | | | | |
| 3.3 | Kostnader för bortskaffande | | | | | |
| 3.4 | Förluster i samband med avlägsnande | | | | | |
| 3.5 | Kostnader för behandling av produkter | | | | | |
| 4. | Rengöring och desinfektion | | | | | |
| | | | | | | |
| | | | | | | |
| 5. | Löner (endast personal som anställts för programmet) | | | | | |
| | | | | | | |
| | | | | | | |
| 6. | Förbrukningsmaterial och särskild utrustning | | | | | |
| | | | | | | |
| | | | | | | |
| 7. | Övriga kostnader | | | | | |
| | | | | | | |
| | | | | | | |
| | | | | | | |
| | | | | | | |
| Totalt | | |

Kostnader

Specifikation

Antal enheter

Enhetskostnad i euro

Totalt belopp i euro

Ansökt om unionsfinansiering (ja/nej)

1.

Testning

1.1

Kostnad för analys

Test:

Test:

Test:

1.2

Kostnad för provtagning

1.3

Övriga kostnader

2.

Vaccination eller behandling

2.1

Inköp av vaccin/behandling

2.2

Distributionskostnader

2.3

Kostnader för administrering

2.4

Kostnader för bekämpning

3.

Avlägsnande och bortskaffande av vattenbruksdjur

3.1

Ersättning för djur

3.2

Transportkostnader

3.3

Kostnader för bortskaffande

3.4

Förluster i samband med avlägsnande

3.5

Kostnader för behandling av produkter

4.

Rengöring och desinfektion

5.

Löner (endast personal som anställts för programmet)

6.

Förbrukningsmaterial och särskild utrustning

7.

Övriga kostnader

Totalt

---

(1)  Gällande nationell lagstiftning för ansökan om utrotningsprogram.

(2)  De deltagande behöriga myndigheternas struktur, behörighet, uppgifter och befogenheter ska beskrivas.

(3)  De myndigheter som ansvarar för tillsyn och samordning av programmet och de olika aktörerna ska beskrivas.

(4)  System för tidig upptäckt ska i synnerhet säkerställa att det går att snabbt känna igen sådana kliniska tecken som stöder misstanken om en sjukdom, ny sjukdom eller oförklarlig dödlighet på anläggningar eller i områden för blötdjursodling samt i naturen, och snabbt meddela den behöriga myndigheten om upptäckten så att en diagnostisk undersökning kan inledas så fort som möjligt. Systemet för tidig upptäckt ska inbegripa åtminstone följande:

| a) | Anställda på vattenbruksföretag och personer som arbetar med bearbetning av vattenbruksdjur ska ha goda kunskaper om tecken som kan tyda på förekomst av en sjukdom, och veterinärer eller specialister på vattenlevande djurs hälsa ska ges utbildning i att upptäcka och rapportera ovanliga sjukdomsfall. |
| --- | --- |

a)

Anställda på vattenbruksföretag och personer som arbetar med bearbetning av vattenbruksdjur ska ha goda kunskaper om tecken som kan tyda på förekomst av en sjukdom, och veterinärer eller specialister på vattenlevande djurs hälsa ska ges utbildning i att upptäcka och rapportera ovanliga sjukdomsfall.

| b) | Veterinärer eller specialister på vattenlevande djurs hälsa ska ha utbildning i att känna igen och rapportera misstänkta sjukdomsfall. |
| --- | --- |

b)

Veterinärer eller specialister på vattenlevande djurs hälsa ska ha utbildning i att känna igen och rapportera misstänkta sjukdomsfall.

| c) | Den behöriga myndigheten ska ha tillgång till laboratorier där man kan identifiera och skilja mellan förtecknade och nya sjukdomar. |
| --- | --- |

c)

Den behöriga myndigheten ska ha tillgång till laboratorier där man kan identifiera och skilja mellan förtecknade och nya sjukdomar.

(5)  En beskrivning ska ges i enlighet med artikel 9 i rådets direktiv 2006/88/EG av den 24 oktober 2006 om djurhälsokrav för djur och produkter från vattenbruk och om förebyggande och bekämpning av vissa sjukdomar hos vattenlevande djur (EUT L 328, 24.11.2006, s. 14).

(6)  Uppgifterna ska lämnas i tabellen i del 9 i bilaga VI till detta beslut.

(7)  En beskrivning av fördelarna för jordbrukarna och samhället som helhet ska lämnas in.

(8)  En kortfattad beskrivning av programmet med de viktigaste målen, de viktigaste åtgärderna, målpopulationen och de områden där det ska tillämpas samt definitionen av ett positivt fall ska lämnas in.

(9)  Det område som omfattas ska vara klart avgränsat och beskrivas på en karta som ska bifogas som bilaga till ansökan.

(10)  Ett helt avrinningsområde från källan till mynningen.

(11)  Del av ett avrinningsområde från källan/källorna till en naturlig eller konstgjord barriär som hindrar vattenlevande djur från att ta sig uppströms från de nedre delarna av avrinningsområdet.

(12)  Fler än ett avrinningsområde, inklusive mynningar, på grund av den epidemiologiska kontakten mellan avrinningsområdena genom mynningen.

(13)  Delområden som inbegriper en eller fler anläggningar eller ett eller fler områden för blötdjursodling där hälsostatusen beträffande en viss sjukdom är oberoende av hälsostatusen beträffande den sjukdomen i omgivande naturliga vatten.

(14)  Vattenförsörjningen till ett delområde som är oberoende av hälsostatusen i omgivande vatten ska ske

| a) | genom ett vattenreningsverk där relevanta patogener inaktiveras, i syfte att minska risken för att sjukdomen introduceras till en godtagbar nivå, eller |
| --- | --- |

a)

genom ett vattenreningsverk där relevanta patogener inaktiveras, i syfte att minska risken för att sjukdomen introduceras till en godtagbar nivå, eller

| b) | direkt från en brunn, ett borrhål eller en naturlig källa. Om vattentäkten befinner sig utanför anläggningen ska vattnet ledas direkt dit genom en vattenledning. |
| --- | --- |

b)

direkt från en brunn, ett borrhål eller en naturlig källa. Om vattentäkten befinner sig utanför anläggningen ska vattnet ledas direkt dit genom en vattenledning.

(15)  Tekniska uppgifter som visar att den relevanta patogenen inaktiverats, i syfte att minska risken för att sjukdomen introduceras till en godtagbar nivå, ska tillhandahållas.

(16)  Delområden som inbegriper en eller fler anläggningar eller ett eller fler områden för blötdjursodling där hälsostatusen beträffande en viss sjukdom är beroende av hälsostatusen beträffande den sjukdomen i omgivande naturliga vatten.

(17)  En beskrivning av det geografiska läget och avståndet till andra anläggningar/odlingsområden som gör det möjligt att betrakta delområdet som en epidemiologisk enhet ska tillhandahållas.

(18)  En beskrivning av det gemensamma systemet för biosäkerhet ska tillhandahållas.

(19)  Varje anläggning eller område för blötdjursodling i ett delområde som är beroende av hälsostatusen i omgivande vatten ska vara föremål för ytterligare åtgärder som fastställts av den behöriga myndigheten, när detta anses nödvändigt för att förhindra att sjukdomar introduceras. Dessa åtgärder kan omfatta inrättandet av en buffertzon runt det delområde där ett övervakningsprogram genomförs, och upprättandet av ytterligare skydd mot eventuella bärare av patogener.

(20)  En omfattande beskrivning ska ges om man inte kan hänvisa till unionslagstiftning. Den nationella lagstiftning där åtgärderna föreskrivs ska anges.

(21)  Beskriv diagnostiska metoder och provtagningsplaner. Hänvisa till OIE:s eller EU:s standarder om de används. Om så inte är fallet, beskriv dem. Ange vilka laboratorier som deltar i programmet (nationellt referenslaboratorium eller utsedda laboratorier).

(22)  En beskrivning av åtgärderna avseende positiva djur (omedelbar eller senare upptagning för att användas som livsmedel, omedelbart eller senare avlägsnande och bortskaffande, åtgärder för att undvika att patogenerna sprids vid upptagning, vidarebearbetning eller avlägsnande och bortskaffande, ett förfarande för desinfektion av infekterade anläggningar eller områden för blötdjursodling, ett förfarande för att sätta in friska djur i anläggningar eller områden för blötdjursodling där djuren har avlivats och upprättandet av en övervakningszon omkring den anläggning eller det område för blötdjursodling som förklarats infekterade etc.).

(23)  Medlemsstat, zon eller delområde enligt punkt 7 i bilaga VI.

(24)  Medlemsstat, zon eller delområde enligt punkt 7 i bilaga VI.

(25)  Totalt antal anläggningar eller områden för blötdjursodling i medlemsstaten, zonen eller delområdet enligt punkt 7 i bilaga VI.

(26)  Kontroll innebär att man inom ramen för programmet genomför ett test i anläggningen/området för blötdjursodling för respektive sjukdom för att uppdatera hälsostatusen för anläggningen/området för blötdjursodling. I denna spalt ska en anläggning/ett område för blötdjursodling inte räknas två gånger även om den/det har kontrollerats mer än en gång.

(27)  Anläggningar eller områden för blötdjursodling med minst ett positivt djur under perioden, oberoende av hur många gånger anläggningen eller området för blötdjursodling har kontrollerats.

(28)  Anläggningar eller områden för blötdjursodling vars hälsostatus under föregående period motsvarade kategori I, kategori II, kategori III eller kategori IV enligt del A i bilaga III till direktiv 2006/88/EG och hade minst ett positivt djur under denna period.

(29)  Djur × 1 000 eller den sammanlagda vikten för djur som avlägsnats och bortskaffats.

(30)  Medlemsstat, zon eller delområde enligt punkt 7 i bilaga VI.

(31)  Medlemsstat, zon eller delområde enligt punkt 7 i bilaga VI.

(32)  Totalt antal anläggningar eller områden för blötdjursodling i medlemsstaten, zonen eller delområdet enligt punkt 7 i bilaga VI.

(33)  Kontroll innebär att man inom ramen för programmet genomför ett test i anläggningen/området för blötdjursodling för respektive sjukdom för att uppdatera hälsostatusen för anläggningen/området för blötdjursodling. I denna spalt ska en anläggning/ett område för blötdjursodling inte räknas två gånger även om den/det har kontrollerats mer än en gång.

(34)  Anläggningar eller områden för blötdjursodling med minst ett positivt djur under perioden, oberoende av hur många gånger anläggningen eller området för blötdjursodling har kontrollerats.

(35)  Anläggningar eller områden för blötdjursodling vars hälsostatus under föregående period motsvarade kategori I, kategori II, kategori III eller kategori IV enligt del A i bilaga III till direktiv 2006/88/EG och hade minst ett positivt djur under denna period.

---

AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL

| 23.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 336/93 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 336/93

---

BESLUT nr 1/2015 AV ASSOCIERINGSRÅDET EU–REPUBLIKEN MOLDAVIEN

av den 18 december 2015

om tillämpningen av avdelning V i associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Moldavien, å andra sidan, på Republiken Moldaviens hela territorium [2015/2445]

ASSOCIERINGSRÅDET HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Moldavien, å andra sidan (1), särskilt artikel 462, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 464 i associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Moldavien, å andra sidan (nedan kallat avtalet), har delar av avtalet tillämpats provisoriskt sedan den 1 september 2014. |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 464 i associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Moldavien, å andra sidan (nedan kallat avtalet), har delar av avtalet tillämpats provisoriskt sedan den 1 september 2014.

| (2) | Republiken Moldavien har informerat Europeiska kommissionen om att den kommer att kunna säkerställa att avdelning V (Handel och handelsrelaterade frågor) i avtalet genomförs och verkställs fullt ut på hela dess territorium från och med den 1 januari 2016. |
| --- | --- |

(2)

Republiken Moldavien har informerat Europeiska kommissionen om att den kommer att kunna säkerställa att avdelning V (Handel och handelsrelaterade frågor) i avtalet genomförs och verkställs fullt ut på hela dess territorium från och med den 1 januari 2016.

| (3) | Det är lämpligt att associeringsrådet regelbundet ser över tillämpningen av avdelning V (Handel och handelsrelaterade frågor) i avtalet på Republiken Moldaviens hela territorium. |
| --- | --- |

(3)

Det är lämpligt att associeringsrådet regelbundet ser över tillämpningen av avdelning V (Handel och handelsrelaterade frågor) i avtalet på Republiken Moldaviens hela territorium.

| (4) | Associeringskommittén i dess konstellation för handelsfrågor bör övervaka tillämpningen av avdelning V (Handel och handelsrelaterade frågor) i avtalet på Republiken Moldaviens hela territorium och regelbundet rapportera till associeringsrådet. |
| --- | --- |

(4)

Associeringskommittén i dess konstellation för handelsfrågor bör övervaka tillämpningen av avdelning V (Handel och handelsrelaterade frågor) i avtalet på Republiken Moldaviens hela territorium och regelbundet rapportera till associeringsrådet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Avdelning V (Handel och handelsrelaterade frågor) i associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Moldavien, å andra sidan, ska tillämpas på Republiken Moldaviens hela territorium från och med den 1 januari 2016.

2.   Associeringsrådet ska se över tillämpningen av avdelning V (Handel och handelsrelaterade frågor) i avtalet på Republiken Moldaviens hela territorium inom tio månader från antagandet av detta beslut och därefter en gång per år.

3.   Associeringskommittén i dess konstellation för handelsfrågor ska övervaka tillämpningen enligt punkt 1 av avdelning V (Handel och handelsrelaterade frågor) i avtalet. Den ska rapportera till associeringsrådet en gång per år och när omständigheterna så kräver.

4.   Avdelning VII (Institutionella och allmänna bestämmelser samt slutbestämmelser) i avtalet ska tillämpas i den utsträckning som den tillämpas i samband med avdelning V (Handel och handelsrelaterade frågor) i avtalet.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Chișinău den 18 december 2015.

På associeringsrådets vägnar

G. BREGA

Ordförande

---

(1)  EUT L 260, 30.8.2014, s. 4.

1

---