# Euroopa Liidu C 431/2015

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 431 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 58. köide22. detsember 2015 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 431

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

58. köide22. detsember 2015

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2015/C 431/01 | Komisjoni teatis – ÜTK määruse artiklites 169, 170 ja 171 oliiviõli-, veise- ja vasikaliha- ning põllukultuuride sektori jaoks sätestatud erieeskirjade kohaldamise suunised | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2015/C 431/01

Komisjoni teatis – ÜTK määruse artiklites 169, 170 ja 171 oliiviõli-, veise- ja vasikaliha- ning põllukultuuride sektori jaoks sätestatud erieeskirjade kohaldamise suunised

1

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 22.12.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 431/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 431/1

---

KOMISJONI TEATIS

ÜTK määruse artiklites 169, 170 ja 171 oliiviõli-, veise- ja vasikaliha- ning põllukultuuride sektori jaoks sätestatud erieeskirjade kohaldamise suunised

(2015/C 431/01)

SISUKORD

| 1. | SISSEJUHATUS. KÄESOLEVATE SUUNISTE EESMÄRK JA KOHALDAMISALA | 3 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | OLIIVIÕLI-, VEISE- JA VASIKALIHA- NING PÕLLUKULTUURIDE SEKTORI PÕLLUMAJANDUSTOOTJATE VAHEL SÕLMITUD LEPINGUTE SUHTES KOHALDATAVAD ÜLDISED JA VALDKONDLIKUD EESKIRJAD | 4 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | Sissejuhatus | 4 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Üldine konkurentsiraamistik | 4 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 2.2.1. | ELi toimimise lepingu artiklite 101 ja 102 kohaldamine põllumajandustoodete tootmise või nendega kauplemise suhtes | 4 |
| --- | --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Konkreetsed erandid ELi toimimise artikli 101 kohaldamisest väljaspool põllumajandusalaseid õigusakte. Spetsialiseerumist käsitlev grupierandi määrus | 8 |
| --- | --- | --- |

2.2.2.

| 2.3. | ÜTK määruse üldine erand: artiklid 206 ja 209 | 9 |
| --- | --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Erand ELi toimimise artiklite 101 ja 102 kohaldamisest oliiviõli-, veise- ja vasikaliha- ning põllukultuuride sektoris, nagu on sätestatud ÜTK määruse artiklites 169, 170 ja 171 | 10 |
| --- | --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Tootjaorganisatsioon hinnang kokkuleppe kokkusobivuse kohta konkurentsieeskirjadega | 12 |
| --- | --- | --- |

2.5.

| 3. | ERANDI KOHALDAMISE TINGIMUSED | 14 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | Tootjaorganisatsiooni/tootjaorganisatsioonide liidu tunnustamine | 14 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Tootjaorganisatsiooni eesmärgid ja toodete hankimine mitteliikmetelt | 15 |
| --- | --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Märkimisväärse tõhususe kriteerium | 16 |
| --- | --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | Lihtsustatud meetod | 18 |
| --- | --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Alternatiivne meetod | 29 |
| --- | --- | --- |

3.3.2.

| 3.4. | Tootjaorganisatsiooni ja selle liikmete vahelised suhted | 29 |
| --- | --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Tootmise piirmäär | 30 |
| --- | --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Teatamiskohustus | 31 |
| --- | --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Kaitsemeetmed | 31 |
| --- | --- | --- |

3.7.

| 3.7.1. | Sissejuhatus | 31 |
| --- | --- | --- |

3.7.1.

| 3.7.2. | Konkurentsi välistamine | 32 |
| --- | --- | --- |

3.7.2.

| 3.7.3. | Väiksema asjaomase tooteturu konkurentsivastane mõju | 32 |
| --- | --- | --- |

3.7.3.

| 3.7.4. | ÜPP eesmärkide saavutamine ohustatud | 33 |
| --- | --- | --- |

3.7.4.

| 4. | ASJAOMASTE SEKTORITE ERISÄTTED | 33 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1. | Oliiviõli | 33 |
| --- | --- | --- |

4.1.

| 4.1.1. | Näited erandi kohaldamisest oliiviõlisektoris | 33 |
| --- | --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Asjaomase turu määratlemine | 35 |
| --- | --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.2.1. | Asjaomane tooteturg | 35 |
| --- | --- | --- |

4.1.2.1.

| 4.1.2.2. | Asjaomane geograafiline turg | 35 |
| --- | --- | --- |

4.1.2.2.

| 4.2. | Veise- ja vasikalihasektor | 35 |
| --- | --- | --- |

4.2.

| 4.2.1. | Näited erandi kohaldamisest veise- ja vasikalihasektoris | 35 |
| --- | --- | --- |

4.2.1.

| 4.3. | Põllukultuurid | 37 |
| --- | --- | --- |

4.3.

| 4.3.1. | Näited erandi kohaldamisest põllukultuuride sektoris | 37 |
| --- | --- | --- |

4.3.1.

| I LISA: | Tootjate vooskeem | 40 |
| --- | --- | --- |

I LISA:

| II LISA: | Tootjaorganisatsioonide/tootjaorganisatsiooni liitude vooskeem | 41 |
| --- | --- | --- |

II LISA:

1.   SISSEJUHATUS. KÄESOLEVATE SUUNISTE EESMÄRK JA KOHALDAMISALA

| 1) | Käesolevates suunistes (1) antakse oliiviõli-, veise- ja vasikaliha- ning põllukultuuride sektori tootjatele juhised ÜTK määruse (2) artiklites 169, 170 ja 171 sätestatud erieeskirjade kohaldamiseks. Kõnealustes artiklites on sätestatud erieeskirjad lepingute sõlmimiseks peetavate läbirääkimiste kohta nimetatud sektorites. Suuniste aluseks on ÜTK määruse (3) artikli 206 lõige 3. |
| --- | --- |

1)

Käesolevates suunistes (1) antakse oliiviõli-, veise- ja vasikaliha- ning põllukultuuride sektori tootjatele juhised ÜTK määruse (2) artiklites 169, 170 ja 171 sätestatud erieeskirjade kohaldamiseks. Kõnealustes artiklites on sätestatud erieeskirjad lepingute sõlmimiseks peetavate läbirääkimiste kohta nimetatud sektorites. Suuniste aluseks on ÜTK määruse (3) artikli 206 lõige 3.

| 2) | Käesolevad suunised ei ole õiguslikult siduvad. Suuniste eesmärk on anda tootjatele konkreetseid juhiseid, kuid tootjad peavad oma tootmistavasid ise hindama. Suuniste eesmärk on anda ka kohtutele ja liikmesriikide konkurentsiasutustele juhiseid ÜTK määruse artiklite 169, 170 ja 171 kohaldamise küsimuses. |
| --- | --- |

2)

Käesolevad suunised ei ole õiguslikult siduvad. Suuniste eesmärk on anda tootjatele konkreetseid juhiseid, kuid tootjad peavad oma tootmistavasid ise hindama. Suuniste eesmärk on anda ka kohtutele ja liikmesriikide konkurentsiasutustele juhiseid ÜTK määruse artiklite 169, 170 ja 171 kohaldamise küsimuses.

| 3) | Käesolevate suunistega hõlmatud üksused on määratletud järgmiselt:






  — | tootja on asjaomase toote tootja; |
| --- | --- | --- |

3)

Käesolevate suunistega hõlmatud üksused on määratletud järgmiselt:

—

tootja on asjaomase toote tootja;

| — | tootjaorganisatsioon on ÜTK määruse artiklis 152 määratletud tootjaorganisatsioon; |
| --- | --- |

—

tootjaorganisatsioon on ÜTK määruse artiklis 152 määratletud tootjaorganisatsioon;

| — | tootjaorganisatsioonide liit on tootjaorganisatsioonide liit, nagu on sätestatud ÜTK määruse artiklis 156. |
| --- | --- |

—

tootjaorganisatsioonide liit on tootjaorganisatsioonide liit, nagu on sätestatud ÜTK määruse artiklis 156.

Kui suunistes viidatakse tootjaorganisatsioonile (tootjaorganisatsioonidele), tuleks viidet käsitada nii, et see hõlmab ka tootjaorganisatsioonide liitu (tootjaorganisatsioonide liite), kui ei ole sõnaselgelt sätestatud teisiti. Tootjaorganisatsiooni võib asutada eri juriidiliste vormidena, sõltuvalt kohaldatavatest siseriiklikest eeskirjadest. Kui ühistuid on tunnustatud kui tootjaorganisatsioone, saavad nad kasu ÜTK määruse artiklites 169, 170 ja 171 sätestatust. Tunnustatud tootmisharudevahelised organisatsioonid ei ole ÜTK määruse artiklitega 169, 170 ja 171 hõlmatud. ÜTK määruse artikli 210 kohaselt on neil siiski võimalik erandit kasutada.

| 4) | ÜTK määruse artiklite 169, 170 ja 171 kohaselt võivad tootjaorganisatsioonid ja tootjaorganisatsioonide liidud pidada teatavatel tingimustel oma liikmete nimel läbirääkimisi asjaomaste toodete tarnelepingute üle (4). |
| --- | --- |

4)

ÜTK määruse artiklite 169, 170 ja 171 kohaselt võivad tootjaorganisatsioonid ja tootjaorganisatsioonide liidud pidada teatavatel tingimustel oma liikmete nimel läbirääkimisi asjaomaste toodete tarnelepingute üle (4).

| 5) | Suunistes käsitletakse järgmisi teemasid:






  — | üldiselt kohaldatavate konkurentsieeskirjade raamistik; |
| --- | --- | --- |

5)

Suunistes käsitletakse järgmisi teemasid:

—

üldiselt kohaldatavate konkurentsieeskirjade raamistik;

| — | ÜTK määruse artiklites 169, 170 ja 171 sätestatud erieeskirjad; |
| --- | --- |

—

ÜTK määruse artiklites 169, 170 ja 171 sätestatud erieeskirjad;

| — | ÜTK määruse artiklites 169, 170 ja 171 sätestatud erieeskirjade praktiline kohaldamine asjaomases põllumajandussektoris. |
| --- | --- |

—

ÜTK määruse artiklites 169, 170 ja 171 sätestatud erieeskirjade praktiline kohaldamine asjaomases põllumajandussektoris.

| 6) | Euroopa Komisjoni seisukoht ei piira Euroopa Liidu Kohtu (5) kohtupraktikat Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping”) artiklite 39, 42, 101 ja 102 ning ÜTK määruse artiklite 169, 170 ja 171 tõlgendamisel. |
| --- | --- |

6)

Euroopa Komisjoni seisukoht ei piira Euroopa Liidu Kohtu (5) kohtupraktikat Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping”) artiklite 39, 42, 101 ja 102 ning ÜTK määruse artiklite 169, 170 ja 171 tõlgendamisel.

| 7) | Komisjon jälgib ka edaspidi käesolevate suuniste toimimist sidusrühmadelt ja riiklikelt konkurentsiasutustelt saadava turuteabe alusel ning võib neid suuniseid edaspidiseid arenguid ja saadud kogemusi silmas pidades üle vaadata. Kuni suuniste läbivaatamiseni jäävad nad kehtima seni, kuni muudetakse ÜTK määruse artikleid 169, 170 ja 171. Kõigi või ühe eespool nimetatud artikli muutmise korral vaadatakse suunised vajaduse korral läbi ja ajakohastatakse vastavalt vastuvõetud muudatustele. |
| --- | --- |

7)

Komisjon jälgib ka edaspidi käesolevate suuniste toimimist sidusrühmadelt ja riiklikelt konkurentsiasutustelt saadava turuteabe alusel ning võib neid suuniseid edaspidiseid arenguid ja saadud kogemusi silmas pidades üle vaadata. Kuni suuniste läbivaatamiseni jäävad nad kehtima seni, kuni muudetakse ÜTK määruse artikleid 169, 170 ja 171. Kõigi või ühe eespool nimetatud artikli muutmise korral vaadatakse suunised vajaduse korral läbi ja ajakohastatakse vastavalt vastuvõetud muudatustele.

2.   OLIIVIÕLI-, VEISE- JA VASIKALIHA- NING PÕLLUKULTUURIDE SEKTORI PÕLLUMAJANDUSTOOTJATE VAHEL SÕLMITUD LEPINGUTE SUHTES KOHALDATAVAD ÜLDISED JA VALDKONDLIKUD EESKIRJAD

2.1.   Sissejuhatus

| 8) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 42 kohaselt on ELi seadusandjal (Euroopa Parlament ja nõukogu) õigus määrata kindlaks, millises ulatuses konkurentsieeskirju põllumajandustoodete tootmise ja nendega kauplemise suhtes kohaldatakse. |
| --- | --- |

8)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 42 kohaselt on ELi seadusandjal (Euroopa Parlament ja nõukogu) õigus määrata kindlaks, millises ulatuses konkurentsieeskirju põllumajandustoodete tootmise ja nendega kauplemise suhtes kohaldatakse.

| 9) | Täpsemalt öeldes määrab ELi seadusandja ELi toimimise lepingu artikli 42 kohaselt kindlaks konkurentsieeskirjade kohaldamise ulatuse põllumajandustoodete tootmise ja nendega kauplemise suhtes, võttes arvesse ühise põllumajanduspoliitika eesmärke (edaspidi „ÜPP eesmärgid”), mis on sätestatud ELi toimimise lepingu artiklis 39. Vastavalt Euroopa Kohtule tunnistatakse kõnealuse sätte puhul põllumajanduspoliitika eesmärkide ülimuslikkust aluslepingu kohaste konkurentsiga seotud eesmärkide ees (6). |
| --- | --- |

9)

Täpsemalt öeldes määrab ELi seadusandja ELi toimimise lepingu artikli 42 kohaselt kindlaks konkurentsieeskirjade kohaldamise ulatuse põllumajandustoodete tootmise ja nendega kauplemise suhtes, võttes arvesse ühise põllumajanduspoliitika eesmärke (edaspidi „ÜPP eesmärgid”), mis on sätestatud ELi toimimise lepingu artiklis 39. Vastavalt Euroopa Kohtule tunnistatakse kõnealuse sätte puhul põllumajanduspoliitika eesmärkide ülimuslikkust aluslepingu kohaste konkurentsiga seotud eesmärkide ees (6).

| 10) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 39 kohaselt on ÜPP eesmärgid järgmised:






  a) | tõsta põllumajanduse tootlikkust tehnilise progressi edendamise ning põllumajandusliku tootmise ratsionaalse arengu tagamise ja tootmistegurite, eelkõige tööjõu optimaalse kasutamise teel; |
| --- | --- | --- |

10)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 39 kohaselt on ÜPP eesmärgid järgmised:

a)

tõsta põllumajanduse tootlikkust tehnilise progressi edendamise ning põllumajandusliku tootmise ratsionaalse arengu tagamise ja tootmistegurite, eelkõige tööjõu optimaalse kasutamise teel;

| b) | kindlustada põllumajandusega tegeleva rahvastikuosa rahuldav elatustase, eelkõige põllumajandusega tegelevate inimeste isikutulu suurendamise teel; |
| --- | --- |

b)

kindlustada põllumajandusega tegeleva rahvastikuosa rahuldav elatustase, eelkõige põllumajandusega tegelevate inimeste isikutulu suurendamise teel;

| c) | stabiliseerida turud; |
| --- | --- |

c)

stabiliseerida turud;

| d) | tagada varude kättesaadavus ja |
| --- | --- |

d)

tagada varude kättesaadavus ja

| e) | tagada mõistlikud tarbijahinnad. |
| --- | --- |

e)

tagada mõistlikud tarbijahinnad.

2.2.   Üldine konkurentsiraamistik

2.2.1.   ELi toimimise lepingu artiklite 101 ja 102 kohaldamine põllumajandustoodete tootmise või nendega kauplemise suhtes

| 11) | ELi toimimise lepingu artikli 42 alusel on ÜTK määruse artiklis 206 sätestatud, et ELi toimimise lepingu artiklite 101–106 kohaseid konkurentsieeskirju kohaldatakse põllumajandustoodete tootmise ja nendega kauplemise suhtes:

  „Kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti ning kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 42, kohaldatakse ELi toimimise lepingu artikleid 101–106 ja nende rakendussätteid vastavalt käesoleva määruse artiklitele 207–210 kõikide ELi toimimise lepingu artikli 101 lõikes 1 ja artiklis 102 osutatud kokkulepete, otsuste ja tegevuste suhtes, mis on seotud põllumajandustoodete tootmise või nendega kauplemisega.” |
| --- | --- |

11)

ELi toimimise lepingu artikli 42 alusel on ÜTK määruse artiklis 206 sätestatud, et ELi toimimise lepingu artiklite 101–106 kohaseid konkurentsieeskirju kohaldatakse põllumajandustoodete tootmise ja nendega kauplemise suhtes:

„Kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti ning kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 42, kohaldatakse ELi toimimise lepingu artikleid 101–106 ja nende rakendussätteid vastavalt käesoleva määruse artiklitele 207–210 kõikide ELi toimimise lepingu artikli 101 lõikes 1 ja artiklis 102 osutatud kokkulepete, otsuste ja tegevuste suhtes, mis on seotud põllumajandustoodete tootmise või nendega kauplemisega.”

| 12) | ELi toimimise lepingu artikleid 101 (7) ja 102 (8) kohaldatakse ettevõtjate ja ettevõtjate ühenduste sellise käitumise suhtes, mis on seotud kokkulepete, otsuste ja tavadega või turgu valitseva seisundi kuritarvitamisega ainult niivõrd, kuivõrd need „võivad mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust”. Selle kohaldatavuskriteeriumi üksikasjad on esitatud Euroopa Komisjoni suunistes kaubandusmõju kohta (9). Kui ei mõjutata liikmesriikidevahelist kaubandust, kohaldatakse siseriiklikke konkurentsieeskirju. |
| --- | --- |

12)

ELi toimimise lepingu artikleid 101 (7) ja 102 (8) kohaldatakse ettevõtjate ja ettevõtjate ühenduste sellise käitumise suhtes, mis on seotud kokkulepete, otsuste ja tavadega või turgu valitseva seisundi kuritarvitamisega ainult niivõrd, kuivõrd need „võivad mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust”. Selle kohaldatavuskriteeriumi üksikasjad on esitatud Euroopa Komisjoni suunistes kaubandusmõju kohta (9). Kui ei mõjutata liikmesriikidevahelist kaubandust, kohaldatakse siseriiklikke konkurentsieeskirju.

| 13) | ELi toimimise lepingu artiklit 101 kohaldatakse põhimõtteliselt tootjate ja tootjaorganisatsioonide kogu majandustegevuse puhul. Tootjaorganisatsioon on üksiktootjate liit ja seega käsitatakse seda ELi konkurentsiõiguse (10) kohaldamisel nii ettevõtjate ühendusena kui ka iseseisva ettevõtjana, kui ta osaleb majandustegevuses. Järelikult peavad nii tootjaorganisatsioon kui ka selle liikmed järgima konkurentsieeskirju. Seetõttu reguleeritakse konkurentsieeskirjadega mitte üksnes üksikute tootjate vahelisi lepinguid (nt tootjaorganisatsiooni loomine ja selle asutamispõhikiri), vaid ka tootjaorganisatsiooni tehtud otsuseid ja sõlmitud lepinguid. |
| --- | --- |

13)

ELi toimimise lepingu artiklit 101 kohaldatakse põhimõtteliselt tootjate ja tootjaorganisatsioonide kogu majandustegevuse puhul. Tootjaorganisatsioon on üksiktootjate liit ja seega käsitatakse seda ELi konkurentsiõiguse (10) kohaldamisel nii ettevõtjate ühendusena kui ka iseseisva ettevõtjana, kui ta osaleb majandustegevuses. Järelikult peavad nii tootjaorganisatsioon kui ka selle liikmed järgima konkurentsieeskirju. Seetõttu reguleeritakse konkurentsieeskirjadega mitte üksnes üksikute tootjate vahelisi lepinguid (nt tootjaorganisatsiooni loomine ja selle asutamispõhikiri), vaid ka tootjaorganisatsiooni tehtud otsuseid ja sõlmitud lepinguid.

| 14) | Euroopa Kohus on teinud mitu otsust konkreetselt ühistute küsimuses. Ühistud on tõepoolest tootjaorganisatsiooni erivorm. Hinnates ELi toimimise lepingu artikli 101 lõike 1 kohaldatavust ühistute (mis on üks võimalik vorm tootjaorganisatsiooni loomiseks) suhtes, leidis Euroopa Kohus, et ettevõtjana tegutsemine ühistu vormis ei ole iseenesest konkurentsivastane tegevus. Eelnev ei tähenda siiski, et ühistud kui sellised jäävad automaatselt ELi toimimise lepingu artikli 101 lõikes 1 sätestatud keelu kohaldamisalast välja, kuna nad võivad mõjutada oma liikmete käitumist kaubanduses, ning selline tegevus piirab või moonutab konkurentsi turul, kus kõnealused ettevõtjad tegutsevad (11). |
| --- | --- |

14)

Euroopa Kohus on teinud mitu otsust konkreetselt ühistute küsimuses. Ühistud on tõepoolest tootjaorganisatsiooni erivorm. Hinnates ELi toimimise lepingu artikli 101 lõike 1 kohaldatavust ühistute (mis on üks võimalik vorm tootjaorganisatsiooni loomiseks) suhtes, leidis Euroopa Kohus, et ettevõtjana tegutsemine ühistu vormis ei ole iseenesest konkurentsivastane tegevus. Eelnev ei tähenda siiski, et ühistud kui sellised jäävad automaatselt ELi toimimise lepingu artikli 101 lõikes 1 sätestatud keelu kohaldamisalast välja, kuna nad võivad mõjutada oma liikmete käitumist kaubanduses, ning selline tegevus piirab või moonutab konkurentsi turul, kus kõnealused ettevõtjad tegutsevad (11).

| 15) | Näide ELi toimimise lepingu artikli 101 kohaldamise kohta tootjate tegevuse suhtes:













  Olukord | : | riigis on elusveiste tarnete turul sisenõudlus pidevas languses, kuna lõpptarbija nõudlus veiseliha järele väheneb. Lisaks suureneb rümpade ja tükeldatud liha ning vähemal määral ka elusveiste import. Riigi tapamajad on märkimisväärselt vähendanud elusveiste kokkuostu, mistõttu elusveiste hinnad on oluliselt langenud. Sellise olukorra lahendamiseks sõlmib mitu elusveiste tarnijat (ligikaudu 60 % elusveiste turust) omavahel kokkuleppe, millega kehtestatakse tapamajja müüdavatele elusveistele minimaalne müügihind. |
| --- | --- | --- | --- |
| Analüüs | : | kokkuleppe eesmärk on ühtse hinna kehtestamisega konkurentsi piirata. Sellise tegevusega rikutakse ELi toimimise lepingu artikli 101 lõike 1 kohast konkurentsivastaste kokkulepete, ettevõtjate ühenduste otsuste ja kooskõlastatud tegevuste suhtes sätestatud keeldu. Kokkulepe ei too mingit kasu tarbijatele ja jätab suure osa elusveisteturust konkurentsist kõrvale. Seepärast ei saa seda ELi toimimise lepingu artikli 101 lõike 3 alusel õigeks pidada. Osutatud kokkulepe kujutab endast ELi toimimise lepingu artikli 101 rikkumist ning on seega keelatud ja õigustühine. |

15)

Näide ELi toimimise lepingu artikli 101 kohaldamise kohta tootjate tegevuse suhtes:

Olukord

:

riigis on elusveiste tarnete turul sisenõudlus pidevas languses, kuna lõpptarbija nõudlus veiseliha järele väheneb. Lisaks suureneb rümpade ja tükeldatud liha ning vähemal määral ka elusveiste import. Riigi tapamajad on märkimisväärselt vähendanud elusveiste kokkuostu, mistõttu elusveiste hinnad on oluliselt langenud. Sellise olukorra lahendamiseks sõlmib mitu elusveiste tarnijat (ligikaudu 60 % elusveiste turust) omavahel kokkuleppe, millega kehtestatakse tapamajja müüdavatele elusveistele minimaalne müügihind.

Analüüs

:

kokkuleppe eesmärk on ühtse hinna kehtestamisega konkurentsi piirata. Sellise tegevusega rikutakse ELi toimimise lepingu artikli 101 lõike 1 kohast konkurentsivastaste kokkulepete, ettevõtjate ühenduste otsuste ja kooskõlastatud tegevuste suhtes sätestatud keeldu. Kokkulepe ei too mingit kasu tarbijatele ja jätab suure osa elusveisteturust konkurentsist kõrvale. Seepärast ei saa seda ELi toimimise lepingu artikli 101 lõike 3 alusel õigeks pidada. Osutatud kokkulepe kujutab endast ELi toimimise lepingu artikli 101 rikkumist ning on seega keelatud ja õigustühine.

| 16) | ELi toimimise lepingu artikkel 102 kehtib nii tootjate kui ka ettevõtjana tegutseva tootjaorganisatsiooni suhtes. ELi toimimise lepingu artikli 102 kohane turgu valitseva seisundi kuritarvitamise keeld on põllumajandussektoris täielikult kohaldatav. ELi toimimise lepingu artikli 102 rikkumisena käsitatakse olukorda, mille puhul on täidetud järgmised tingimused.






  a) | Esiteks peab tootjaorganisatsioonil või tootjal olema asjaomasel toote- ja geograafilisel turul (asjaomane turg) (12) valitsev seisund, st olukord, kus tänu oma majanduslikule võimsusele saab ta tegutseda arvestataval määral sõltumatult konkurentidest, klientidest ja lõpuks tarbijatest (13). |
| --- | --- | --- |

16)

ELi toimimise lepingu artikkel 102 kehtib nii tootjate kui ka ettevõtjana tegutseva tootjaorganisatsiooni suhtes. ELi toimimise lepingu artikli 102 kohane turgu valitseva seisundi kuritarvitamise keeld on põllumajandussektoris täielikult kohaldatav. ELi toimimise lepingu artikli 102 rikkumisena käsitatakse olukorda, mille puhul on täidetud järgmised tingimused.

a)

Esiteks peab tootjaorganisatsioonil või tootjal olema asjaomasel toote- ja geograafilisel turul (asjaomane turg) (12) valitsev seisund, st olukord, kus tänu oma majanduslikule võimsusele saab ta tegutseda arvestataval määral sõltumatult konkurentidest, klientidest ja lõpuks tarbijatest (13).

| b) | Teiseks peab tootjaorganisatsioon või tootja välistavaid praktikaid kasutades ja/või turupositsiooni kuritarvitades ära kasutama oma valitsevat seisundit konkurentide, klientide ja/või tarbijate kahjuks (14). |
| --- | --- |

b)

Teiseks peab tootjaorganisatsioon või tootja välistavaid praktikaid kasutades ja/või turupositsiooni kuritarvitades ära kasutama oma valitsevat seisundit konkurentide, klientide ja/või tarbijate kahjuks (14).

| c) | Selline tava kahjustab liikmesriikidevahelist kaubavahetust (15). |
| --- | --- |

c)

Selline tava kahjustab liikmesriikidevahelist kaubavahetust (15).

| 17) | Näiteks ELi toimimise lepingu artikli 102 kohaldamise kohta tootjaorganisatsiooni tegevuse suhtes:













  Olukord | : | üks nisutootmispiirkond asub väga kaugel muudest nisutootmispiirkondadest. Ümbruskonna veskites jahvatatakse nisust jahu või valmistatakse loomasööta piirkonnas kasvatatavate loomade jaoks. Jahvatatavale nisule kehtivad rangemad kvaliteedinõuded kui söödanisule, samuti on selle hind on kõrgem. Lisaks kohalikele tarnetele imporditakse nisu ka naaberriigist, kuid transpordikulude tõttu on selliste tarnete hinnad tavaliselt kohalikest hindadest kõrgemad. Suur tootjaorganisatsioon, mis koosneb pooltest kohalikest nisutootjatest (tootmismahu järgi), varustab enamikku ümbruskonna veskitest, samas kui teised tootjad on vähemal määral organiseeritud ja tarnivad söödakäitlejatele vastavalt nende jääknõudlusele (suure tootjaorganisatsiooni poolt teenindamata). Suure tootjaorganisatsiooni liikmed on tootjaorganisatsiooni põhikirja kohaselt kohustatud andma kogu oma toodangu tootjaorganisatsioonile ning arvukatel õiguslikel ja praktilistel kaalutlustel astuvad liikmed väga harva tootjaorganisatsioonist välja. Mõni aasta tagasi moodustas mitu põllumajandustootjat, kes ei ole suure tootjaorganisatsiooni liikmed, uue tootjaorganisatsiooni, kes parandas toodetud nisu kvaliteeti ja tulemuslikkust ning investeeris ladustamis- ja jaotussüsteemi, et nisu suuremates kogustes tarnida. See uus väiksem tootjaorganisatsioon veenis kohalikke veskeid ostma nisu pigem neilt kui suurelt tootjaorganisatsioonilt. Seistes silmitsi kasumlikuma toidunisuturu järkjärgulise kadumisega, otsustas suur tootjaorganisatsioon langetada toidunisu (terad) hinda allapoole muutuvkulusid, et saada oma kliendid tagasi; ta võitiski mõned neist oma uue konkurendi arvelt tagasi. |
| --- | --- | --- | --- |
| Analüüs | : | nisutarnete turg ei ole tõenäoliselt suurem kui kõnealune piirkond, võttes arvesse kõrgeid transpordikulusid muudest nisutootmispiirkondadest asjaomasesse piirkonda. Suurel tootjaorganisatsioonil on tõenäoliselt turgu valitsev seisund, arvestades tema turuosa, kontrolli tarnete üle tema liikmetele pandud ainuõiguslikkuse kohustuse kaudu ning asjaolu, et import ei saa kõrgete transpordikulude tõttu asendada nisu tarneid. Turgu valitsev seisund on tõenäoliselt püsiva loomuga eelkõige seetõttu, et liikmed astuvad harva tootjaorganisatsioonist välja ja suuremahulisi nisutarnete alternatiive on raske leida. Suure tootjaorganisatsiooni turuvallutusliku hinnakujunduse eesmärk oli konkurent (väiksem tootjaorganisatsioon) turult välja tõrjuda. Seega kuritarvitas tootjaorganisatsioon tõenäoliselt oma turgu valitsevat seisundit ning see on vastuolus ELi toimimise lepingu artikliga 102. |

17)

Näiteks ELi toimimise lepingu artikli 102 kohaldamise kohta tootjaorganisatsiooni tegevuse suhtes:

Olukord

:

üks nisutootmispiirkond asub väga kaugel muudest nisutootmispiirkondadest. Ümbruskonna veskites jahvatatakse nisust jahu või valmistatakse loomasööta piirkonnas kasvatatavate loomade jaoks. Jahvatatavale nisule kehtivad rangemad kvaliteedinõuded kui söödanisule, samuti on selle hind on kõrgem. Lisaks kohalikele tarnetele imporditakse nisu ka naaberriigist, kuid transpordikulude tõttu on selliste tarnete hinnad tavaliselt kohalikest hindadest kõrgemad. Suur tootjaorganisatsioon, mis koosneb pooltest kohalikest nisutootjatest (tootmismahu järgi), varustab enamikku ümbruskonna veskitest, samas kui teised tootjad on vähemal määral organiseeritud ja tarnivad söödakäitlejatele vastavalt nende jääknõudlusele (suure tootjaorganisatsiooni poolt teenindamata). Suure tootjaorganisatsiooni liikmed on tootjaorganisatsiooni põhikirja kohaselt kohustatud andma kogu oma toodangu tootjaorganisatsioonile ning arvukatel õiguslikel ja praktilistel kaalutlustel astuvad liikmed väga harva tootjaorganisatsioonist välja. Mõni aasta tagasi moodustas mitu põllumajandustootjat, kes ei ole suure tootjaorganisatsiooni liikmed, uue tootjaorganisatsiooni, kes parandas toodetud nisu kvaliteeti ja tulemuslikkust ning investeeris ladustamis- ja jaotussüsteemi, et nisu suuremates kogustes tarnida. See uus väiksem tootjaorganisatsioon veenis kohalikke veskeid ostma nisu pigem neilt kui suurelt tootjaorganisatsioonilt. Seistes silmitsi kasumlikuma toidunisuturu järkjärgulise kadumisega, otsustas suur tootjaorganisatsioon langetada toidunisu (terad) hinda allapoole muutuvkulusid, et saada oma kliendid tagasi; ta võitiski mõned neist oma uue konkurendi arvelt tagasi.

Analüüs

:

nisutarnete turg ei ole tõenäoliselt suurem kui kõnealune piirkond, võttes arvesse kõrgeid transpordikulusid muudest nisutootmispiirkondadest asjaomasesse piirkonda. Suurel tootjaorganisatsioonil on tõenäoliselt turgu valitsev seisund, arvestades tema turuosa, kontrolli tarnete üle tema liikmetele pandud ainuõiguslikkuse kohustuse kaudu ning asjaolu, et import ei saa kõrgete transpordikulude tõttu asendada nisu tarneid. Turgu valitsev seisund on tõenäoliselt püsiva loomuga eelkõige seetõttu, et liikmed astuvad harva tootjaorganisatsioonist välja ja suuremahulisi nisutarnete alternatiive on raske leida. Suure tootjaorganisatsiooni turuvallutusliku hinnakujunduse eesmärk oli konkurent (väiksem tootjaorganisatsioon) turult välja tõrjuda. Seega kuritarvitas tootjaorganisatsioon tõenäoliselt oma turgu valitsevat seisundit ning see on vastuolus ELi toimimise lepingu artikliga 102.

| 18) | ELi toimimise lepingu artiklit 101 kohaldatakse ka tootjaorganisatsiooni liikmete vaheliste lepingute ning tootjaorganisatsiooni ja selle liikmete (tegelikud või võimalikud konkurendid) vaheliste lepingute, sealhulgas organisatsioonisiseste otsuste ja põhikirja suhtes samal tooteturul. See on juhul, kui a) tootjad saavad tootjaorganisatsiooni põhikirja järgi lühikese etteteatamisajaga tootjaorganisatsioonist välja astuda; b) tootjad saavad vabalt otsustada, milliseid koguseid nad tootjaorganisatsioonile annavad, nii et ainult osa nende toodangust müüakse tootjaorganisatsiooni kaudu. Kohus on ühistute põhikirja küsimustega ja nende vastavusega ELi toimimise lepingu artikli 101 lõikele 1 tegelenud mitme otsuse puhul, kus ta on tunnistanud selliste koostöölepingute konkurentsi soodustavat mõju teatavatel tingimustel (16) ja märkinud, et liikmete tootjaorganisatsioonist väljaastumist ja tarnekohustusi reguleerivad põhikirjajärgsed eeskirjad ei kuulu teatavatel tingimustel ELi toimimise lepingu artikli 101 lõikes 1 sätestatud keelu alla, kui see piirdub sellega, mis on vajalik tootjaorganisatsioon nõuetekohaseks toimimiseks (17). |
| --- | --- |

18)

ELi toimimise lepingu artiklit 101 kohaldatakse ka tootjaorganisatsiooni liikmete vaheliste lepingute ning tootjaorganisatsiooni ja selle liikmete (tegelikud või võimalikud konkurendid) vaheliste lepingute, sealhulgas organisatsioonisiseste otsuste ja põhikirja suhtes samal tooteturul. See on juhul, kui a) tootjad saavad tootjaorganisatsiooni põhikirja järgi lühikese etteteatamisajaga tootjaorganisatsioonist välja astuda; b) tootjad saavad vabalt otsustada, milliseid koguseid nad tootjaorganisatsioonile annavad, nii et ainult osa nende toodangust müüakse tootjaorganisatsiooni kaudu. Kohus on ühistute põhikirja küsimustega ja nende vastavusega ELi toimimise lepingu artikli 101 lõikele 1 tegelenud mitme otsuse puhul, kus ta on tunnistanud selliste koostöölepingute konkurentsi soodustavat mõju teatavatel tingimustel (16) ja märkinud, et liikmete tootjaorganisatsioonist väljaastumist ja tarnekohustusi reguleerivad põhikirjajärgsed eeskirjad ei kuulu teatavatel tingimustel ELi toimimise lepingu artikli 101 lõikes 1 sätestatud keelu alla, kui see piirdub sellega, mis on vajalik tootjaorganisatsioon nõuetekohaseks toimimiseks (17).

| 19) | Näide ELi toimimise lepingu artikli 101 kohaldamise kohta tootjaorganisatsiooni liikmete vaheliste kokkulepete suhtes:













  Olukord | : | mitu väiksemat õlleodratootjat asutasid tootjaorganisatsiooni, et ühise tarnelepingu alusel müüa kohalikule viskitehasele õlleotra ühesuguse hinnaga. Selle põhjuseks oli eelkõige see, et üksikult ei oleks tootjad suutnud piiritusetehase nõutud müügimahtu täita ja tehas ei soovinud tegeleda mitme väikese tarnijaga eraldi. Tootjaorganisatsioon tegeleb õlleodra turustamisprotsessiga ja korraldab tarne logistika, sealhulgas transpordi. Tootjaorganisatsiooni osakaal õlleodra tarneturus piirkonna piiritusetehastele moodustab 8 %. |
| --- | --- | --- | --- |
| Analüüs | : | tootjatepoolne ühismüük kuulub ELi toimimise lepingu artikli 101 lõikes 1 sätestatud konkurentsivastaste kokkulepete keelu kohaldamisalasse, sest see kõrvaldab hinnakonkurentsi tegelike või võimalike konkurentide vahel. Tundub, et tootjaorganisatsiooni loodud turustamissüsteem toob olulist kasu seoses tarbijatele edastatavate kaupade jaotamisega. Esiteks tagatakse sellega, et turul on täiendav tarnija, kes suudab pakkuda ostja nõutud koguseid, mis suurendab seega kõnealuse ostja kasuks konkurentsi. Samuti võivad tänu paremini integreeritud logistikasüsteemile väheneda tarne- ja tehingukulud võrreldes sellega, kui ostja ostab iga üksiku tootja käest otse. Konkurents ei ole tõenäoliselt piiratud, kuna tootjaorganisatsiooni esindav turuosa on väike. Seega võib kõnealune leping olla ELi toimimise lepingu artikli 101 lõike 3 kohaselt põhjendatud. |

19)

Näide ELi toimimise lepingu artikli 101 kohaldamise kohta tootjaorganisatsiooni liikmete vaheliste kokkulepete suhtes:

Olukord

:

mitu väiksemat õlleodratootjat asutasid tootjaorganisatsiooni, et ühise tarnelepingu alusel müüa kohalikule viskitehasele õlleotra ühesuguse hinnaga. Selle põhjuseks oli eelkõige see, et üksikult ei oleks tootjad suutnud piiritusetehase nõutud müügimahtu täita ja tehas ei soovinud tegeleda mitme väikese tarnijaga eraldi. Tootjaorganisatsioon tegeleb õlleodra turustamisprotsessiga ja korraldab tarne logistika, sealhulgas transpordi. Tootjaorganisatsiooni osakaal õlleodra tarneturus piirkonna piiritusetehastele moodustab 8 %.

Analüüs

:

tootjatepoolne ühismüük kuulub ELi toimimise lepingu artikli 101 lõikes 1 sätestatud konkurentsivastaste kokkulepete keelu kohaldamisalasse, sest see kõrvaldab hinnakonkurentsi tegelike või võimalike konkurentide vahel. Tundub, et tootjaorganisatsiooni loodud turustamissüsteem toob olulist kasu seoses tarbijatele edastatavate kaupade jaotamisega. Esiteks tagatakse sellega, et turul on täiendav tarnija, kes suudab pakkuda ostja nõutud koguseid, mis suurendab seega kõnealuse ostja kasuks konkurentsi. Samuti võivad tänu paremini integreeritud logistikasüsteemile väheneda tarne- ja tehingukulud võrreldes sellega, kui ostja ostab iga üksiku tootja käest otse. Konkurents ei ole tõenäoliselt piiratud, kuna tootjaorganisatsiooni esindav turuosa on väike. Seega võib kõnealune leping olla ELi toimimise lepingu artikli 101 lõike 3 kohaselt põhjendatud.

2.2.2.   Konkreetsed erandid ELi toimimise artikli 101 kohaldamisest väljaspool põllumajandusalaseid õigusakte. Spetsialiseerumist käsitlev grupierandi määrus

| 20) | Vastavalt komisjoni määrusele (EL) nr 1218/2010 (18) (edaspidi „spetsialiseerumist käsitlev grupierandi määrus”) võivad spetsialiseerumiskokkulepped muu hulgas hõlmata ettevõtjatevahelisi kokkuleppeid, otsuseid või kooskõlastatud tegevust, mille kohaselt nad lepivad kokku toota ühiselt teatavaid tooteid või toota üksteisele alltöövõtu korras ühte või enamat toodet (ühest ettevõtjast saab nendest toodetest ühe ainutootja) (19). |
| --- | --- |

20)

Vastavalt komisjoni määrusele (EL) nr 1218/2010 (18) (edaspidi „spetsialiseerumist käsitlev grupierandi määrus”) võivad spetsialiseerumiskokkulepped muu hulgas hõlmata ettevõtjatevahelisi kokkuleppeid, otsuseid või kooskõlastatud tegevust, mille kohaselt nad lepivad kokku toota ühiselt teatavaid tooteid või toota üksteisele alltöövõtu korras ühte või enamat toodet (ühest ettevõtjast saab nendest toodetest ühe ainutootja) (19).

| 21) | Eelkõige põllumajandussektoris võib spetsialiseerumiskokkulepe tähendada põllumajandustoodete ühistootmist ja põllumajandustoodete töötlemist/muutmist muudeks toodeteks, nt loomade tapmine ja liha tükeldamine, teravilja jahvatamine jne. Põllumajanduslike tootjaorganisatsioonide puhul on spetsialiseerumiskokkulepe tõenäoliselt enamasti seotud põllumajanduslike toorainete töötlemise/muutmisega muudeks toodeteks, kuna põllumajanduslike toorainete tootmisega tegelevaid ühisettevõtteid on vähe. |
| --- | --- |

21)

Eelkõige põllumajandussektoris võib spetsialiseerumiskokkulepe tähendada põllumajandustoodete ühistootmist ja põllumajandustoodete töötlemist/muutmist muudeks toodeteks, nt loomade tapmine ja liha tükeldamine, teravilja jahvatamine jne. Põllumajanduslike tootjaorganisatsioonide puhul on spetsialiseerumiskokkulepe tõenäoliselt enamasti seotud põllumajanduslike toorainete töötlemise/muutmisega muudeks toodeteks, kuna põllumajanduslike toorainete tootmisega tegelevaid ühisettevõtteid on vähe.

| 22) | Spetsialiseerumist käsitleva grupierandi määruses on sätestatud, et ELi toimimise lepingu artikli 101 lõike 3 kohaselt ei kohaldata ELi toimimise lepingu artikli 101 lõiget 1 spetsialiseerumiskokkulepete suhtes, kui teatavad tingimused on täidetud (20). |
| --- | --- |

22)

Spetsialiseerumist käsitleva grupierandi määruses on sätestatud, et ELi toimimise lepingu artikli 101 lõike 3 kohaselt ei kohaldata ELi toimimise lepingu artikli 101 lõiget 1 spetsialiseerumiskokkulepete suhtes, kui teatavad tingimused on täidetud (20).

| 23) | Esiteks ei või osaliste ühised turuosad ületada 20 % asjaomasest turust. |
| --- | --- |

23)

Esiteks ei või osaliste ühised turuosad ületada 20 % asjaomasest turust.

| 24) | Teiseks ei tohi spetsialiseerumiskokkulepped sisaldada karme piiranguid, st hindade kindlaksmääramist, toodangu piiramist ja turgude või klientide jaotamist. |
| --- | --- |

24)

Teiseks ei tohi spetsialiseerumiskokkulepped sisaldada karme piiranguid, st hindade kindlaksmääramist, toodangu piiramist ja turgude või klientide jaotamist.

| 25) | Siiski on ka erandeid. Spetsialiseerumist käsitleva grupierandi määruse põhimõtet safe-harbour võib kohaldada järgmistel juhtudel (21):






  — | hindade kindlaksmääramine vahetute klientide jaoks spetsialiseerumiskokkuleppe alusel toodetud toodete ühisturustamise raames; |
| --- | --- | --- |

25)

Siiski on ka erandeid. Spetsialiseerumist käsitleva grupierandi määruse põhimõtet safe-harbour võib kohaldada järgmistel juhtudel (21):

—

hindade kindlaksmääramine vahetute klientide jaoks spetsialiseerumiskokkuleppe alusel toodetud toodete ühisturustamise raames;

| — | tootmisvõimsuse ja -mahu kindlaksmääramine ühistootmiskokkulepe raames ja |
| --- | --- |

—

tootmisvõimsuse ja -mahu kindlaksmääramine ühistootmiskokkulepe raames ja

| — | müügiplaanide koostamine spetsialiseerumiskokkuleppe alusel toodetud toodete ühisturustamise raames. |
| --- | --- |

—

müügiplaanide koostamine spetsialiseerumiskokkuleppe alusel toodetud toodete ühisturustamise raames.

| 26) | Näide spetsialiseerumist käsitleva grupierandi määruse kohaldamise kohta põllumajandussektoris:













  Olukord | : | mitu põllukultuuride kasvatajat lepivad kokku, et ühiselt hakatakse rapsiseemnetest tootma loomasööta. Varem müüdi üksnes seemneid seemnete töötlejatele. Nad sõlmivad ühistootmiskokkulepe, mis hõlmab kogu nende rapsiseemnetoodangut. Toodang turustatakse ühiselt ja ühiselt määratakse kindlaks hind, millega müüa kogu oma rapsiseemnetest valmistatud loomasööt veiselihatootjatele. Ühe aasta jooksul on põllukultuuride kasvatajad saavutanud rapsiseemnetest valmistatud loomasööda turuosast 9,3 %. |
| --- | --- | --- | --- |
| Analüüs | : | ühistootmiskokkuleppeid peetakse üheks spetsialiseerumiskokkulepete liigiks, mis kuulub spetsialiseerumist käsitleva grupierandi määruse alla. Kõige kitsam turg näib olevat rapsiseemnetest valmistatud loomasööda turg (see võib olla suurem ja hõlmab loomasööta muudest allikatest). Rapsiseemnetest valmistatud loomasööda turul ei tohi osaliste ühised turuosad ületada 20 %, nagu on nõutud spetsialiseerumist käsitleva grupierandi määruse artikliga 3. Kuigi kokkulepe hõlmab hindade kehtestamist, on hindade kindlaksmääramine vahetute klientide jaoks (käesoleval juhul veiselihatootjad) ühisturustamise raames spetsialiseerumist käsitleva grupierandi määruse artikli 4 punkti a kohaselt vastuvõetav. Asjaolu, et kokkulepe hõlmab kolme põllukultuuride kasvataja ainuõiguslikku tarnekohustust, on samuti hõlmatud spetsialiseerumist käsitleva grupierandi määrusega (artikli 2 lõike 3 punkt a). Seetõttu oleks kõnealune ühistootmiskokkulepe hõlmatud spetsialiseerumist käsitleva grupierandi määrusega ega kujutaks endast ELi toimimise lepingu artiklit 101 rikkuvat konkurentsivastast kokkulepet. |

26)

Näide spetsialiseerumist käsitleva grupierandi määruse kohaldamise kohta põllumajandussektoris:

Olukord

:

mitu põllukultuuride kasvatajat lepivad kokku, et ühiselt hakatakse rapsiseemnetest tootma loomasööta. Varem müüdi üksnes seemneid seemnete töötlejatele. Nad sõlmivad ühistootmiskokkulepe, mis hõlmab kogu nende rapsiseemnetoodangut. Toodang turustatakse ühiselt ja ühiselt määratakse kindlaks hind, millega müüa kogu oma rapsiseemnetest valmistatud loomasööt veiselihatootjatele. Ühe aasta jooksul on põllukultuuride kasvatajad saavutanud rapsiseemnetest valmistatud loomasööda turuosast 9,3 %.

Analüüs

:

ühistootmiskokkuleppeid peetakse üheks spetsialiseerumiskokkulepete liigiks, mis kuulub spetsialiseerumist käsitleva grupierandi määruse alla. Kõige kitsam turg näib olevat rapsiseemnetest valmistatud loomasööda turg (see võib olla suurem ja hõlmab loomasööta muudest allikatest). Rapsiseemnetest valmistatud loomasööda turul ei tohi osaliste ühised turuosad ületada 20 %, nagu on nõutud spetsialiseerumist käsitleva grupierandi määruse artikliga 3. Kuigi kokkulepe hõlmab hindade kehtestamist, on hindade kindlaksmääramine vahetute klientide jaoks (käesoleval juhul veiselihatootjad) ühisturustamise raames spetsialiseerumist käsitleva grupierandi määruse artikli 4 punkti a kohaselt vastuvõetav. Asjaolu, et kokkulepe hõlmab kolme põllukultuuride kasvataja ainuõiguslikku tarnekohustust, on samuti hõlmatud spetsialiseerumist käsitleva grupierandi määrusega (artikli 2 lõike 3 punkt a). Seetõttu oleks kõnealune ühistootmiskokkulepe hõlmatud spetsialiseerumist käsitleva grupierandi määrusega ega kujutaks endast ELi toimimise lepingu artiklit 101 rikkuvat konkurentsivastast kokkulepet.

2.3.   ÜTK määruse üldine erand: artiklid 206 ja 209

| 27) | ÜTK määruse artiklis 206 on sätestatud, et ELi toimimise lepingu artikleid 101–106 kohaldatakse põllumajandustooteid käsitlevate kokkulepete suhtes, kui ÜTK määruses ei ole sätestatud teisiti. Seepärast on ÜTK määruse artiklis 206 kinnitatud üldpõhimõtet, et ELi konkurentsieeskirju kohaldatakse põllumajandustoodete tootmise ja nendega kauplemise suhtes. Seda põhimõtet kohaldatakse üldreeglina ka ÜTK määruse artiklite 207–210 puhul. |
| --- | --- |

27)

ÜTK määruse artiklis 206 on sätestatud, et ELi toimimise lepingu artikleid 101–106 kohaldatakse põllumajandustooteid käsitlevate kokkulepete suhtes, kui ÜTK määruses ei ole sätestatud teisiti. Seepärast on ÜTK määruse artiklis 206 kinnitatud üldpõhimõtet, et ELi konkurentsieeskirju kohaldatakse põllumajandustoodete tootmise ja nendega kauplemise suhtes. Seda põhimõtet kohaldatakse üldreeglina ka ÜTK määruse artiklite 207–210 puhul.

| 28) | Vastavalt ÜTK määruse artiklile 209 ei kohaldata ELi toimimise lepingu artikli 101 lõiget 1 kokkulepete, otsuste ja kooskõlastatud tegevuse suhtes, mis on seotud põllumajandustoodete tootmise või nendega kauplemisega, kui on täidetud teatavad tingimused. Selline erand – vastupidiselt ÜTK määruse artiklites 169, 170 ja 171 sisalduvale erandile – kehtib kõigis ÜTK määrusega hõlmatud põllumajandussektorites. Seega on ÜTK määruse artikkel 209 eraldiseisev vahend ja sellele viidatakse edaspidi kui „üldisele erandile”. |
| --- | --- |

28)

Vastavalt ÜTK määruse artiklile 209 ei kohaldata ELi toimimise lepingu artikli 101 lõiget 1 kokkulepete, otsuste ja kooskõlastatud tegevuse suhtes, mis on seotud põllumajandustoodete tootmise või nendega kauplemisega, kui on täidetud teatavad tingimused. Selline erand – vastupidiselt ÜTK määruse artiklites 169, 170 ja 171 sisalduvale erandile – kehtib kõigis ÜTK määrusega hõlmatud põllumajandussektorites. Seega on ÜTK määruse artikkel 209 eraldiseisev vahend ja sellele viidatakse edaspidi kui „üldisele erandile”.

| 29) | Tootjad saavad kõnealusest üldisest erandist kasu kahel juhul:






  a) | ELi toimimise lepingu artikli 101 lõiget 1 ei kohaldata kokkulepete, otsuste ja tegevuse suhtes, mis on seotud põllumajandustoodete tootmise või nendega kauplemisega, kui need on vajalikud ELi toimimise lepingu artikli 39 eesmärkide saavutamiseks. Euroopa Kohus leidis sellega seoses, et isegi siis, kui kokkulepet võib pidada ÜPP eesmärkidest ühe või mitme saavutamiseks vajalikuks, kuid see ei ole vajalik muu eesmärgi täitmiseks (või isegi ohustab muud eesmärki), ei saa seda kõnealuse erandiga (22) hõlmata (ÜTK määruse artikli 209 lõike 1 esimene lõik); |
| --- | --- | --- |

29)

Tootjad saavad kõnealusest üldisest erandist kasu kahel juhul:

a)

ELi toimimise lepingu artikli 101 lõiget 1 ei kohaldata kokkulepete, otsuste ja tegevuse suhtes, mis on seotud põllumajandustoodete tootmise või nendega kauplemisega, kui need on vajalikud ELi toimimise lepingu artikli 39 eesmärkide saavutamiseks. Euroopa Kohus leidis sellega seoses, et isegi siis, kui kokkulepet võib pidada ÜPP eesmärkidest ühe või mitme saavutamiseks vajalikuks, kuid see ei ole vajalik muu eesmärgi täitmiseks (või isegi ohustab muud eesmärki), ei saa seda kõnealuse erandiga (22) hõlmata (ÜTK määruse artikli 209 lõike 1 esimene lõik);

| b) | ELi toimimise lepingu artikli 101 lõiget 1 ei kohaldata kokkulepete, otsuste ja kooskõlastatud tegevuse suhtes, mille on sõlminud või teinud:






  — | tootjad; |
| --- | --- | --- |

b)

ELi toimimise lepingu artikli 101 lõiget 1 ei kohaldata kokkulepete, otsuste ja kooskõlastatud tegevuse suhtes, mille on sõlminud või teinud:

—

tootjad;

| — | tootjate liidud; |
| --- | --- |

—

tootjate liidud;

| — | selliste liitude ühendused; |
| --- | --- |

—

selliste liitude ühendused;

| — | ÜTK määruse artikli 152 kohaselt tunnustatud tootjaorganisatsioonid; |
| --- | --- |

—

ÜTK määruse artikli 152 kohaselt tunnustatud tootjaorganisatsioonid;

| — | ÜTK määruse artikli 156 kohaselt tunnustatud tootjaorganisatsioonide liidud, |
| --- | --- |

—

ÜTK määruse artikli 156 kohaselt tunnustatud tootjaorganisatsioonide liidud,

mis on seotud põllumajandustoodete tootmise või müügiga või kõnealuste toodete ladustamiseks, töötlemiseks ja käitlemiseks ettenähtud ühiste rajatiste kasutamisega, välja arvatud juhul, kui kõnealune tegevus ohustab ÜPP eesmärke (ÜTK määruse artikli 209 lõike 1 teine lõik).

| 30) | Üldist erandit (mõlemad vormid) ei kohaldata kokkulepete, otsuste ja kooskõlastatud tegevuse suhtes, mis hõlmavad kohustust kehtestada ühesuguseid hindu või mis välistavad konkurentsi. |
| --- | --- |

30)

Üldist erandit (mõlemad vormid) ei kohaldata kokkulepete, otsuste ja kooskõlastatud tegevuse suhtes, mis hõlmavad kohustust kehtestada ühesuguseid hindu või mis välistavad konkurentsi.

| 31) | ÜTK määruse artiklis 209 sätestatud üldise erandi kohaldamiseks ei ole vaja komisjoni või liikmesriigi konkurentsiameti eelnevat otsust, st seda kohaldatakse automaatselt ja tootjad peavad ise hindama, kas nad vastavad selle tingimustele. Kõigi siseriiklike või liidu menetluste puhul lasub ELi toimimise lepingu artikli 101 lõike 1 rikkumisega seotud tõendamiskohustus neil, kes teevad avalduse väidetava rikkumise kohta. Üldisest erandist tulenevat eelist taotleval osapoolel lasub kohustus tõendada, et üldise erandi tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

31)

ÜTK määruse artiklis 209 sätestatud üldise erandi kohaldamiseks ei ole vaja komisjoni või liikmesriigi konkurentsiameti eelnevat otsust, st seda kohaldatakse automaatselt ja tootjad peavad ise hindama, kas nad vastavad selle tingimustele. Kõigi siseriiklike või liidu menetluste puhul lasub ELi toimimise lepingu artikli 101 lõike 1 rikkumisega seotud tõendamiskohustus neil, kes teevad avalduse väidetava rikkumise kohta. Üldisest erandist tulenevat eelist taotleval osapoolel lasub kohustus tõendada, et üldise erandi tingimused on täidetud.

2.4.   Erand ELi toimimise artiklite 101 ja 102 kohaldamisest oliiviõli-, veise- ja vasikaliha- ning põllukultuuride sektoris, nagu on sätestatud ÜTK määruse artiklites 169, 170 ja 171

| 32) | Vastavalt ÜTK määruse artiklile 206 kohaldatakse ELi toimimise lepingu artikleid 101 ja 102 selliste kokkulepete, otsuste ja tegevuste suhtes, mis on seotud põllumajandustoodetega kauplemisega, „kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti.” Kehtestades teatavates sektorites erieeskirjad põllumajandustootjate kokkulepete, otsuste ja tegevuste suhtes, kehtestatakse ÜTK määruse artiklitega 169, 170 ja 171 erandid ELi toimimise lepingu artiklite 101 (23) ja 102 kohaldamisest. |
| --- | --- |

32)

Vastavalt ÜTK määruse artiklile 206 kohaldatakse ELi toimimise lepingu artikleid 101 ja 102 selliste kokkulepete, otsuste ja tegevuste suhtes, mis on seotud põllumajandustoodetega kauplemisega, „kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti.” Kehtestades teatavates sektorites erieeskirjad põllumajandustootjate kokkulepete, otsuste ja tegevuste suhtes, kehtestatakse ÜTK määruse artiklitega 169, 170 ja 171 erandid ELi toimimise lepingu artiklite 101 (23) ja 102 kohaldamisest.

| 33) | Kõigile ÜTK määruse artiklitele 169, 170 ja 171 eraldi või koos osutatakse suunistes kui „erandile”. |
| --- | --- |

33)

Kõigile ÜTK määruse artiklitele 169, 170 ja 171 eraldi või koos osutatakse suunistes kui „erandile”.

| 34) | ÜTK määruse artiklite 169, 170 ja 171 kohaldamine ei päädi tootjaorganisatsioonide tingimuste, eeskirjade ja vastava käitumise väljajäämisega ELi toimimise lepingu artikli 102 kohaldamisalast. On ebatõenäoline, et ÜTK määruse artikli 169 lõike 2 punktis c, artikli 170 lõike 2 punktis c ja artikli 171 lõike 2 punktis c sätestatud künniseid arvesse võttes, kujutaks tootjaorganisatsioon (kollektiivselt) endast turgu valitseva seisundi kuritarvitamist ELi toimimise lepingu artikli 102 kohaselt. Tootjad peaksid siiski hindama, kas tootjaorganisatsiooni loomine võiks erandjuhtudel tähendada turgu valitseva seisundi kuritarvitamist. |
| --- | --- |

34)

ÜTK määruse artiklite 169, 170 ja 171 kohaldamine ei päädi tootjaorganisatsioonide tingimuste, eeskirjade ja vastava käitumise väljajäämisega ELi toimimise lepingu artikli 102 kohaldamisalast. On ebatõenäoline, et ÜTK määruse artikli 169 lõike 2 punktis c, artikli 170 lõike 2 punktis c ja artikli 171 lõike 2 punktis c sätestatud künniseid arvesse võttes, kujutaks tootjaorganisatsioon (kollektiivselt) endast turgu valitseva seisundi kuritarvitamist ELi toimimise lepingu artikli 102 kohaselt. Tootjad peaksid siiski hindama, kas tootjaorganisatsiooni loomine võiks erandjuhtudel tähendada turgu valitseva seisundi kuritarvitamist.

| 35) | ÜTK määruse artiklites 169, 170 ja 171 on käsitletud oliiviõli, veise- ja vasikalihatooteid (24) ning teatavaid põllukultuuride sektori tooteid (25). ÜTK määruse artikli 169 lõikes 1, artikli 170 lõikes 1 ja artikli 171 lõikes 1 on sätestatud, et „artikli 152 lõike 1 kohaselt tunnustatud [...] sektori tootjaorganisatsioon, mis järgib ühte või mitut tarnete koondamise, liikmete toodete turuleviimise ja tootmiskulude optimeerimise eesmärki, võib pidada läbirääkimisi oma liikmete nimel oma liikmete kogu või osa kogutoodangu ja [...] (kõnealustes artiklites sätestatud määratlusega hõlmatud sektorite toodete) tarne lepingute üle”. |
| --- | --- |

35)

ÜTK määruse artiklites 169, 170 ja 171 on käsitletud oliiviõli, veise- ja vasikalihatooteid (24) ning teatavaid põllukultuuride sektori tooteid (25). ÜTK määruse artikli 169 lõikes 1, artikli 170 lõikes 1 ja artikli 171 lõikes 1 on sätestatud, et „artikli 152 lõike 1 kohaselt tunnustatud [...] sektori tootjaorganisatsioon, mis järgib ühte või mitut tarnete koondamise, liikmete toodete turuleviimise ja tootmiskulude optimeerimise eesmärki, võib pidada läbirääkimisi oma liikmete nimel oma liikmete kogu või osa kogutoodangu ja [...] (kõnealustes artiklites sätestatud määratlusega hõlmatud sektorite toodete) tarne lepingute üle”.

| 36) | ÜTK määruse artiklid 169, 170 ja 171 hõlmavad kõiki lepinguid või otsuseid ja tegevusi, mida tootjaorganisatsioon on oma liikmete nimel tarnelepingute üle läbirääkimiste pidamisel sõlminud ja teinud. |
| --- | --- |

36)

ÜTK määruse artiklid 169, 170 ja 171 hõlmavad kõiki lepinguid või otsuseid ja tegevusi, mida tootjaorganisatsioon on oma liikmete nimel tarnelepingute üle läbirääkimiste pidamisel sõlminud ja teinud.

| 37) | Eelkõige on ÜTK määruse artikli 169 lõike 1, artikli 170 lõike 1 ja artikli 171 lõike 1 kohaselt lubatud ühine tarnetegevus, st põllumajandustoodete ühismüük ja müügitegevus oliiviõli, veise- ja vasikaliha- ning põllukultuuride sektoris kõnealuste põllumajandustoodete tootjate poolt tootjaorganisatsioonide kaudu. |
| --- | --- |

37)

Eelkõige on ÜTK määruse artikli 169 lõike 1, artikli 170 lõike 1 ja artikli 171 lõike 1 kohaselt lubatud ühine tarnetegevus, st põllumajandustoodete ühismüük ja müügitegevus oliiviõli, veise- ja vasikaliha- ning põllukultuuride sektoris kõnealuste põllumajandustoodete tootjate poolt tootjaorganisatsioonide kaudu.

| 38) | Erandi eesmärk on tugevdada asjaomaste sektorite tootjate läbirääkimispositsiooni tarneahela järgmise etapi ettevõtjatega, et tagada tootjatele õiglane elatustase ja tootmise elujõuline areng (26). See eesmärk tuleb saavutada kooskõlas ÜPP eesmärkidega, nagu on sätestatud ELi toimimise lepingu artiklis 39. Täpsemalt sõnastatuna tuleks tootjaorganisatsiooni tegevuse integreerimise kaudu suurendada märkimisväärselt tõhusust, et aidata üldiselt kaasa ÜPP eesmärkide saavutamisele (27). |
| --- | --- |

38)

Erandi eesmärk on tugevdada asjaomaste sektorite tootjate läbirääkimispositsiooni tarneahela järgmise etapi ettevõtjatega, et tagada tootjatele õiglane elatustase ja tootmise elujõuline areng (26). See eesmärk tuleb saavutada kooskõlas ÜPP eesmärkidega, nagu on sätestatud ELi toimimise lepingu artiklis 39. Täpsemalt sõnastatuna tuleks tootjaorganisatsiooni tegevuse integreerimise kaudu suurendada märkimisväärselt tõhusust, et aidata üldiselt kaasa ÜPP eesmärkide saavutamisele (27).

| 39) | Erandi eesmärk tuleks saavutada tootjaorganisatsioonide abil, mis koondavad tulemuslikult tarned ja toodete turuleviimise (28) ning peavad sellest tulenevalt oma liikmete nimel tarnelepingute üle läbirääkimisi. Selleks et tagada vastavus tarnete koondamise ja toodete turuleviimise eesmärkidele, peavad sellised tootjaorganisatsioonid turustamisstrateegiat tõhusalt ellu viima. |
| --- | --- |

39)

Erandi eesmärk tuleks saavutada tootjaorganisatsioonide abil, mis koondavad tulemuslikult tarned ja toodete turuleviimise (28) ning peavad sellest tulenevalt oma liikmete nimel tarnelepingute üle läbirääkimisi. Selleks et tagada vastavus tarnete koondamise ja toodete turuleviimise eesmärkidele, peavad sellised tootjaorganisatsioonid turustamisstrateegiat tõhusalt ellu viima.

| 40) | Oma strateegia elluviimisel peavad sellised tootjaorganisatsioonid tavaliselt läbirääkimisi lepingute üle ja sõlmivad tarnelepingud, mis hõlmavad kõiki asjakohaseid tingimusi: hinnad, kogused ja võimaluse korral ka muud lepingutingimused, näiteks viited toodete kvaliteedinõuetele, lepingu kestus, lepingu lõpetamise ja ülesütlemise sätted, (29) üksikasjad maksetähtaegade ja maksekorra kohta, toodete kogumise või tarnimise kord, samuti vääramatu jõu juhtudel kohaldatavad eeskirjad. |
| --- | --- |

40)

Oma strateegia elluviimisel peavad sellised tootjaorganisatsioonid tavaliselt läbirääkimisi lepingute üle ja sõlmivad tarnelepingud, mis hõlmavad kõiki asjakohaseid tingimusi: hinnad, kogused ja võimaluse korral ka muud lepingutingimused, näiteks viited toodete kvaliteedinõuetele, lepingu kestus, lepingu lõpetamise ja ülesütlemise sätted, (29) üksikasjad maksetähtaegade ja maksekorra kohta, toodete kogumise või tarnimise kord, samuti vääramatu jõu juhtudel kohaldatavad eeskirjad.

| 41) | Tootjaorganisatsiooni turustamisstrateegia rakendamine võib tähendada ka kokkuleppeid ja tegevusi tootjaorganisatsiooni ja selle liikmete vahel; selline tegevus on oma olemuselt seotud tootjaorganisatsiooni turustamisstrateegiaga, (30) nt tootjaorganisatsiooni poolt turustatava toodangu tootmisperioodi ja -mahu kavandamine (31) ning tundliku äriteabe vahetamine (32). |
| --- | --- |

41)

Tootjaorganisatsiooni turustamisstrateegia rakendamine võib tähendada ka kokkuleppeid ja tegevusi tootjaorganisatsiooni ja selle liikmete vahel; selline tegevus on oma olemuselt seotud tootjaorganisatsiooni turustamisstrateegiaga, (30) nt tootjaorganisatsiooni poolt turustatava toodangu tootmisperioodi ja -mahu kavandamine (31) ning tundliku äriteabe vahetamine (32).

| 42) | Suunistes tähendavad „tootjaorganisatsiooni poolt oma liikmete nimel tarnelepingute sõlmimiseks peetavad läbirääkimised”„läbirääkimisi lepingute sõlmimiseks”. |
| --- | --- |

42)

Suunistes tähendavad „tootjaorganisatsiooni poolt oma liikmete nimel tarnelepingute sõlmimiseks peetavad läbirääkimised”„läbirääkimisi lepingute sõlmimiseks”.

| 43) | Lepingute sõlmimiseks peetavad läbirääkimised võivad toimuda erinevas vormis: nt enampakkumised (traditsiooniliselt või interneti teel), telefonimüük, kauplemine hetketurul ja/või futuuribörsil. Lepingute sõlmimiseks peetavate läbirääkimiste vorm ei mõjuta erandi kohaldamist. |
| --- | --- |

43)

Lepingute sõlmimiseks peetavad läbirääkimised võivad toimuda erinevas vormis: nt enampakkumised (traditsiooniliselt või interneti teel), telefonimüük, kauplemine hetketurul ja/või futuuribörsil. Lepingute sõlmimiseks peetavate läbirääkimiste vorm ei mõjuta erandi kohaldamist.

| 44) | Sellised läbirääkimised võivad toimuda kas toodangu omandiõiguse üleandmisega tootjalt tootjaorganisatsioonile või mitte
   (33). Lisaks sellele võib ühine tarnetegevus toimuda olenemata sellest, kas tootjaorganisatsioon on tarnehinna üle pidanud läbirääkimisi kogu või osa tootjaorganisatsiooni liikmete toodangu üle (34). |
| --- | --- |

44)

Sellised läbirääkimised võivad toimuda kas toodangu omandiõiguse üleandmisega tootjalt tootjaorganisatsioonile või mitte
   (33). Lisaks sellele võib ühine tarnetegevus toimuda olenemata sellest, kas tootjaorganisatsioon on tarnehinna üle pidanud läbirääkimisi kogu või osa tootjaorganisatsiooni liikmete toodangu üle (34).

| 45) | Tootjaorganisatsioon, kes peab oma liikmete nimel tarnelepingute üle läbirääkimisi, peab erandi kohaldamiseks vastama siiski mitmele tingimusele (35).






  a) | Tootjaorganisatsioon on pädevate riiklike ametiasutuste poolt ametlikult tunnustatud kooskõlas ÜTK määruse artikli 152 lõikega 1 (või ÜTK määruse artikli 156 lõikega 1 tootjaorganisatsioonide liidu puhul). |
| --- | --- | --- |

45)

Tootjaorganisatsioon, kes peab oma liikmete nimel tarnelepingute üle läbirääkimisi, peab erandi kohaldamiseks vastama siiski mitmele tingimusele (35).

a)

Tootjaorganisatsioon on pädevate riiklike ametiasutuste poolt ametlikult tunnustatud kooskõlas ÜTK määruse artikli 152 lõikega 1 (või ÜTK määruse artikli 156 lõikega 1 tootjaorganisatsioonide liidu puhul).

| b) | Tootjaorganisatsioon järgib ühte või mitut tarnete koondamise, liikmete toodete turuleviimise ja tootmiskulude optimeerimise eesmärki. |
| --- | --- |

b)

Tootjaorganisatsioon järgib ühte või mitut tarnete koondamise, liikmete toodete turuleviimise ja tootmiskulude optimeerimise eesmärki.

| c) | Need eesmärgid saavutatakse tingimusel, et nende eesmärkide järgimine toob kaasa tegevuse integreerimise ja et selline integreerimine tõenäoliselt parandab märkimisväärselt tõhusust, nii et tootjaorganisatsiooni tegevus aitab üldiselt kaasa ÜPP eesmärkide täitmisele. |
| --- | --- |

c)

Need eesmärgid saavutatakse tingimusel, et nende eesmärkide järgimine toob kaasa tegevuse integreerimise ja et selline integreerimine tõenäoliselt parandab märkimisväärselt tõhusust, nii et tootjaorganisatsiooni tegevus aitab üldiselt kaasa ÜPP eesmärkide täitmisele.

| d) | Tootjaorganisatsiooni peetavate läbirääkimistega hõlmatud asjaomase toote kogus ei ületa 20 % asjaomasest turust (oliiviõli) / 15 % riiklikust kogutoodangust (põllukultuurid ning veise- ja vasikaliha). |
| --- | --- |

d)

Tootjaorganisatsiooni peetavate läbirääkimistega hõlmatud asjaomase toote kogus ei ületa 20 % asjaomasest turust (oliiviõli) / 15 % riiklikust kogutoodangust (põllukultuurid ning veise- ja vasikaliha).

| e) | Tootjad ei ole rohkem kui ühe nende nimel tarnelepingute üle läbirääkimisi pidava tootjaorganisatsiooni liikmed. |
| --- | --- |

e)

Tootjad ei ole rohkem kui ühe nende nimel tarnelepingute üle läbirääkimisi pidava tootjaorganisatsiooni liikmed.

| f) | Tootjaorganisatsioon teatab läbirääkimistega hõlmatud asjaomase toote koguse pädevatele riiklikele asutustele. |
| --- | --- |

f)

Tootjaorganisatsioon teatab läbirääkimistega hõlmatud asjaomase toote koguse pädevatele riiklikele asutustele.

| 46) | Selliseid eritingimusi käsitletakse üksikasjalikult allpool punktis 3. |
| --- | --- |

46)

Selliseid eritingimusi käsitletakse üksikasjalikult allpool punktis 3.

| 47) | ÜTK määruse artiklites 169, 170 ja 171 sätestatud tingimustele mittevastava (näiteks kuna läbirääkimistega hõlmatud põllukultuurid moodustavad rohkem kui 15 % toote riiklikust kogutoodangust) kokkuleppe, otsuse või kooskõlastatud tegevuse suhtes ei saa erandit kohaldada. See ei tähenda automaatselt konkurentsieeskirjade rikkumist, nagu on kirjeldatud käesolevas jaos. |
| --- | --- |

47)

ÜTK määruse artiklites 169, 170 ja 171 sätestatud tingimustele mittevastava (näiteks kuna läbirääkimistega hõlmatud põllukultuurid moodustavad rohkem kui 15 % toote riiklikust kogutoodangust) kokkuleppe, otsuse või kooskõlastatud tegevuse suhtes ei saa erandit kohaldada. See ei tähenda automaatselt konkurentsieeskirjade rikkumist, nagu on kirjeldatud käesolevas jaos.

2.5.   Tootjaorganisatsioon hinnang kokkuleppe kokkusobivuse kohta konkurentsieeskirjadega

| 48) | Kõik ettevõtjad, sealhulgas põllumajandustootjad ja tootjaorganisatsioonid peavad ise hindama oma kokkulepete, otsuste või tegevuste kokkusobivust ELi toimimise lepingu artikli 101 lõigete 1 ja 3 ning artikli 102 alusel. |
| --- | --- |

48)

Kõik ettevõtjad, sealhulgas põllumajandustootjad ja tootjaorganisatsioonid peavad ise hindama oma kokkulepete, otsuste või tegevuste kokkusobivust ELi toimimise lepingu artikli 101 lõigete 1 ja 3 ning artikli 102 alusel.

| 49) | Selleks et anda juhiseid ja hõlbustada ettevõtjatel hinnangu andmist oma kokkulepetele, otsustele ja tegevusele, on Euroopa Komisjon vastu võtnud suunised/juhised, milles käsitletakse ELi toimimise lepingu artiklite 101 ja 102 kohaldamist. Selles kontekstis on kõige olulisemad:






  — | suunised Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 kohaldatavuse kohta horisontaalkoostöö kokkulepete (36) suhtes; eelkõige seoses ühistootmiskokkulepete (37) ja ühiskauplemiskokkulepetega (38) (ühiskauplemiskokkulepete kohta vt näide eespool punktis 19); |
| --- | --- | --- |

49)

Selleks et anda juhiseid ja hõlbustada ettevõtjatel hinnangu andmist oma kokkulepetele, otsustele ja tegevusele, on Euroopa Komisjon vastu võtnud suunised/juhised, milles käsitletakse ELi toimimise lepingu artiklite 101 ja 102 kohaldamist. Selles kontekstis on kõige olulisemad:

—

suunised Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 kohaldatavuse kohta horisontaalkoostöö kokkulepete (36) suhtes; eelkõige seoses ühistootmiskokkulepete (37) ja ühiskauplemiskokkulepetega (38) (ühiskauplemiskokkulepete kohta vt näide eespool punktis 19);

| — | suunised aluslepingu artikli 81 lõike 3 kohaldamise kohta [praegu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 lõige 3] (39). |
| --- | --- |

—

suunised aluslepingu artikli 81 lõike 3 kohaldamise kohta [praegu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 lõige 3] (39).

| 50) | Oliiviõli-, veise- ja vasikaliha- ja põllukultuuride sektori tootjaorganisatsioon peaks hindama oma konkurentsieeskirjade täitmist järgmisel viisil: |
| --- | --- |

50)

Oliiviõli-, veise- ja vasikaliha- ja põllukultuuride sektori tootjaorganisatsioon peaks hindama oma konkurentsieeskirjade täitmist järgmisel viisil:

Image

3.   ERANDI KOHALDAMISE TINGIMUSED

| 51) | ÜTK määruse artiklite 169, 170 ja 171 kohase erandi kehtestamiseks peavad olema täidetud mitmed tingimused seoses järgnevaga:






  a) | tootjaorganisatsiooni / tootjaorganisatsioonide liidu tunnustamine, |
| --- | --- | --- |

51)

ÜTK määruse artiklite 169, 170 ja 171 kohase erandi kehtestamiseks peavad olema täidetud mitmed tingimused seoses järgnevaga:

a)

tootjaorganisatsiooni / tootjaorganisatsioonide liidu tunnustamine,

| b) | tootjaorganisatsiooni eesmärgid, |
| --- | --- |

b)

tootjaorganisatsiooni eesmärgid,

| c) | märkimisväärse tõhususe kriteerium, |
| --- | --- |

c)

märkimisväärse tõhususe kriteerium,

| d) | tootjaorganisatsiooni ja selle liikmete vahelised suhted, |
| --- | --- |

d)

tootjaorganisatsiooni ja selle liikmete vahelised suhted,

| e) | lepingute sõlmimiseks peetavate läbirääkimiste kohane piirang toote koguste suhtes, |
| --- | --- |

e)

lepingute sõlmimiseks peetavate läbirääkimiste kohane piirang toote koguste suhtes,

| f) | teatamiskohustused. |
| --- | --- |

f)

teatamiskohustused.

| 52) | Käesolevas jaos analüüsitakse kõiki neid tingimusi. |
| --- | --- |

52)

Käesolevas jaos analüüsitakse kõiki neid tingimusi.

3.1.   Tootjaorganisatsiooni / tootjaorganisatsioonide liidu tunnustamine

| 53) | Erandi kohaldamiseks peab tootjaorganisatsioon või tootjaorganisatsioonide liit olema pädevate riiklike ametiasutuste poolt vastavalt ÜTK määruse artikli 152 lõikele 1 ja artikli 156 lõikele 1 ametlikult tunnustatud (40). Tootjaorganisatsioon võib olla juriidiline isik või osa sellest. |
| --- | --- |

53)

Erandi kohaldamiseks peab tootjaorganisatsioon või tootjaorganisatsioonide liit olema pädevate riiklike ametiasutuste poolt vastavalt ÜTK määruse artikli 152 lõikele 1 ja artikli 156 lõikele 1 ametlikult tunnustatud (40). Tootjaorganisatsioon võib olla juriidiline isik või osa sellest.

| 54) | Kui liikmesriik ei tunnusta tootjaorganisatsiooni ja/või tootjaorganisatsioonide liitu, ei saa kõnealuse liikmesriigi tootjad erandit kasutada. Kuid nad võivad oma tegevust hinnata ÜTK määruse artiklis 209 sätestatud üldise erandi, spetsialiseerumist käsitleva grupierandi määruse ja ELi toimimise lepingu artikli 101 lõike 3 alusel. |
| --- | --- |

54)

Kui liikmesriik ei tunnusta tootjaorganisatsiooni ja/või tootjaorganisatsioonide liitu, ei saa kõnealuse liikmesriigi tootjad erandit kasutada. Kuid nad võivad oma tegevust hinnata ÜTK määruse artiklis 209 sätestatud üldise erandi, spetsialiseerumist käsitleva grupierandi määruse ja ELi toimimise lepingu artikli 101 lõike 3 alusel.

| 55) | Tootjaorganisatsioon võib olla mõne teise tootjaorganisatsiooni liige (nn „teise taseme tootjaorganisatsioon”), mis turustab tema liikmeks olevate tootjaorganisatsioonide toodangut. Asjaomane liikmesriik otsustab, kas sellised teise taseme tootjaorganisatsioonid on tunnustatud tootjaorganisatsioonid või tootjaorganisatsioonide liidud. Arvestades, et erandit kohaldatakse nii tootjaorganisatsioonide kui ka tootjaorganisatsioonide liitude suhtes, võib teise taseme tootjaorganisatsioon mõlemal juhul erandist kasu saada. |
| --- | --- |

55)

Tootjaorganisatsioon võib olla mõne teise tootjaorganisatsiooni liige (nn „teise taseme tootjaorganisatsioon”), mis turustab tema liikmeks olevate tootjaorganisatsioonide toodangut. Asjaomane liikmesriik otsustab, kas sellised teise taseme tootjaorganisatsioonid on tunnustatud tootjaorganisatsioonid või tootjaorganisatsioonide liidud. Arvestades, et erandit kohaldatakse nii tootjaorganisatsioonide kui ka tootjaorganisatsioonide liitude suhtes, võib teise taseme tootjaorganisatsioon mõlemal juhul erandist kasu saada.

| 56) | Tootjaorganisatsiooni liikmeteks võivad lisaks tootjatele olla ka üksused, kes ei ole asjaomaste põllumajandustoodete tootjad. Tootjaorganisatsioonid koos mittetootjatega peavad vastama kõikidele tootjaorganisatsioonide loomise ning nende põhikirjaga seotud tingimistele, sealhulgas otsuste tegemine ja demokraatlik kontroll, nagu on sätestatud ÜTK määruse artiklites 152, 153 ja 154. Vastavalt nendele tingimustele käsitletakse tootjaorganisatsiooni mitteliikmetelt ostetud koguseid erandi kohaldamise seisukohast samal viisil kui liikmeks oleva tootja tarnitud tooteid. Selleks et märkimisväärse tõhususe kriteerium oleks täidetud, ei ole koguste arvutamisel vaja teha vahet liikmete ja mitteliikmete tarnitud toodete vahel. |
| --- | --- |

56)

Tootjaorganisatsiooni liikmeteks võivad lisaks tootjatele olla ka üksused, kes ei ole asjaomaste põllumajandustoodete tootjad. Tootjaorganisatsioonid koos mittetootjatega peavad vastama kõikidele tootjaorganisatsioonide loomise ning nende põhikirjaga seotud tingimistele, sealhulgas otsuste tegemine ja demokraatlik kontroll, nagu on sätestatud ÜTK määruse artiklites 152, 153 ja 154. Vastavalt nendele tingimustele käsitletakse tootjaorganisatsiooni mitteliikmetelt ostetud koguseid erandi kohaldamise seisukohast samal viisil kui liikmeks oleva tootja tarnitud tooteid. Selleks et märkimisväärse tõhususe kriteerium oleks täidetud, ei ole koguste arvutamisel vaja teha vahet liikmete ja mitteliikmete tarnitud toodete vahel.

3.2.   Tootjaorganisatsiooni eesmärgid ja toodete hankimine mitteliikmetelt

| 57) | Tootjaorganisatsioon peab erandi kohaldamiseks täitma vähemalt ühte järgmistest eemärkidest:






  a) | tarnete koondamine; |
| --- | --- | --- |

57)

Tootjaorganisatsioon peab erandi kohaldamiseks täitma vähemalt ühte järgmistest eemärkidest:

a)

tarnete koondamine;

| b) | oma liikmete toodete turuleviimine (41) ja |
| --- | --- |

b)

oma liikmete toodete turuleviimine (41) ja

| c) | tootmiskulude optimeerimine (42). |
| --- | --- |

c)

tootmiskulude optimeerimine (42).

| 58) | Kuid lisaks on erandiga nõutud, et tootjaorganisatsioon koondab tõepoolest tarned ja viib oma liikmete tooted turule, lähtudes lepingute sõlmimiseks peetavate läbirääkimistega hõlmatud toodete kogustest (43). Seega on erandist kasu saamiseks vaja, et lisaks tootmiskulude optimeerimise eesmärgi (eespool punkt c) saavutamisele, on tõepoolest täidetud ka kaks ülejäänud eesmärki: koondada tarned ja viia oma liikmete tooted turule. |
| --- | --- |

58)

Kuid lisaks on erandiga nõutud, et tootjaorganisatsioon koondab tõepoolest tarned ja viib oma liikmete tooted turule, lähtudes lepingute sõlmimiseks peetavate läbirääkimistega hõlmatud toodete kogustest (43). Seega on erandist kasu saamiseks vaja, et lisaks tootmiskulude optimeerimise eesmärgi (eespool punkt c) saavutamisele, on tõepoolest täidetud ka kaks ülejäänud eesmärki: koondada tarned ja viia oma liikmete tooted turule.

| 59) | Turuleviimise eesmärk on viia oma liikmete tooted turule. See ei välista, et kõrvaltegevusena võib tootjaorganisatsioon kaasata lepingute sõlmimiseks peetavatel läbirääkimistel ka tooteid, mille tootjaorganisatsioon on ostnud eraldi. See on kooskõlas tootjaorganisatsiooni eesmärgiga koondada tarned. Võimalus osta mitteliikmetelt
   (44) eraldi tooteid, lubaks tootjaorganisatsioonil teatavates olukordades jõuda suuremate klientideni, kes vajavad suuremaid koguseid, kui liikmed saavad teataval hetkel pakkuda. Samuti võimaldaks see tootjaorganisatsioonil asendada õigel ajal liikmete toodangust näiteks ebasoodsate ilmastikutingimuste tõttu puuduolevad kogused, et tootjaorganisatsioonil ei tekiks ohtu klienti kaotada. |
| --- | --- |

59)

Turuleviimise eesmärk on viia oma liikmete tooted turule. See ei välista, et kõrvaltegevusena võib tootjaorganisatsioon kaasata lepingute sõlmimiseks peetavatel läbirääkimistel ka tooteid, mille tootjaorganisatsioon on ostnud eraldi. See on kooskõlas tootjaorganisatsiooni eesmärgiga koondada tarned. Võimalus osta mitteliikmetelt
   (44) eraldi tooteid, lubaks tootjaorganisatsioonil teatavates olukordades jõuda suuremate klientideni, kes vajavad suuremaid koguseid, kui liikmed saavad teataval hetkel pakkuda. Samuti võimaldaks see tootjaorganisatsioonil asendada õigel ajal liikmete toodangust näiteks ebasoodsate ilmastikutingimuste tõttu puuduolevad kogused, et tootjaorganisatsioonil ei tekiks ohtu klienti kaotada.

| 60) | Erand hõlmab nii tootjaorganisatsiooni liikmete kui ka mitteliikmete tooteid, nende kogutoodangut või osa sellest, kui erandi kohaldamiseks sätestatud künnistest ja tingimustest peetakse kinni. |
| --- | --- |

60)

Erand hõlmab nii tootjaorganisatsiooni liikmete kui ka mitteliikmete tooteid, nende kogutoodangut või osa sellest, kui erandi kohaldamiseks sätestatud künnistest ja tingimustest peetakse kinni.

| 61) | Erandi kohaselt ei saa toodete ostmine mitteliikmetelt (st turult) olla siiski tootjaorganisatsiooni põhitegevus: vastavalt erandile peaks tootjaorganisatsioon kõigepealt viima turule oma liikmete tooted. Selleks et kaitsta erandi eesmärke, peaks mitteliikmete toodete ostmine jääma kõrvaltegevuseks. Toodete ostmist mitteliikmetelt saab käsitada kõrvaltegevusena, kui tootjaorganisatsioon ei osta tavaolukorras aasta jooksul rohkem kui 25 % lepingute sõlmimiseks peetavate läbirääkimistega hõlmatud toodangust. Muidugi võib esineda erakorralisi olukordi (nt seoses ilmastikutingimuste või haigustega), kus selle taseme ületamine 12kuulise ajavahemiku jooksul võiks olla põhjendatud, kahjustamata seejuures sellise tegevuse kõrvaltegevuse iseloomu. |
| --- | --- |

61)

Erandi kohaselt ei saa toodete ostmine mitteliikmetelt (st turult) olla siiski tootjaorganisatsiooni põhitegevus: vastavalt erandile peaks tootjaorganisatsioon kõigepealt viima turule oma liikmete tooted. Selleks et kaitsta erandi eesmärke, peaks mitteliikmete toodete ostmine jääma kõrvaltegevuseks. Toodete ostmist mitteliikmetelt saab käsitada kõrvaltegevusena, kui tootjaorganisatsioon ei osta tavaolukorras aasta jooksul rohkem kui 25 % lepingute sõlmimiseks peetavate läbirääkimistega hõlmatud toodangust. Muidugi võib esineda erakorralisi olukordi (nt seoses ilmastikutingimuste või haigustega), kus selle taseme ületamine 12kuulise ajavahemiku jooksul võiks olla põhjendatud, kahjustamata seejuures sellise tegevuse kõrvaltegevuse iseloomu.

| 62) | Loodusõnnetustest põhjustatud olukordi või muid samalaadseid olukordi, mil tootmine on pikaks ajaks häiritud, tuleb hinnata igal üksikjuhul eraldi. Sellises olukorras ei peaks tootjaorganisatsioon, kui ta võtab viivitamata vajalikud meetmed, et taastada vääramatu jõu esinemisele eelnenud olukord, ja kui muud erandi kohaldamise tingimused on täidetud, kaotama kõnealuse aja jooksul erandist saadavat kasu; seega võib ta oma turuvajadused katta selliselt, et hangib mõistliku taastamisperioodi jooksul tooteid mitteliikmetelt. |
| --- | --- |

62)

Loodusõnnetustest põhjustatud olukordi või muid samalaadseid olukordi, mil tootmine on pikaks ajaks häiritud, tuleb hinnata igal üksikjuhul eraldi. Sellises olukorras ei peaks tootjaorganisatsioon, kui ta võtab viivitamata vajalikud meetmed, et taastada vääramatu jõu esinemisele eelnenud olukord, ja kui muud erandi kohaldamise tingimused on täidetud, kaotama kõnealuse aja jooksul erandist saadavat kasu; seega võib ta oma turuvajadused katta selliselt, et hangib mõistliku taastamisperioodi jooksul tooteid mitteliikmetelt.

| 63) | Kõiki ÜTK määruse artiklites 169, 170 ja 171 sätestatud erandi tingimusi tuleb järgida ka seoses mitteliikmetelt ostetud kogustega. Eelkõige lisatakse need kogused lepingute sõlmimiseks peetavate läbirääkimistega hõlmatud koguste hulka, et tagada vastavus künnisele, milleks on 15 % riiklikust kogutoodangust põllukultuuride ning veise- ja vasikalihasektori puhul ja 20 % asjaomasest turust oliiviõlisektoris. |
| --- | --- |

63)

Kõiki ÜTK määruse artiklites 169, 170 ja 171 sätestatud erandi tingimusi tuleb järgida ka seoses mitteliikmetelt ostetud kogustega. Eelkõige lisatakse need kogused lepingute sõlmimiseks peetavate läbirääkimistega hõlmatud koguste hulka, et tagada vastavus künnisele, milleks on 15 % riiklikust kogutoodangust põllukultuuride ning veise- ja vasikalihasektori puhul ja 20 % asjaomasest turust oliiviõlisektoris.

| 64) | Näide erandi kohaldamisest tootjaorganisatsiooni poolt oma liikmete nimel mitteliikmetest tootjate toodete üle peetavate läbirääkimiste suhtes:













  Olukord | : | 15 väikest odrakasvatajat on loonud tootjaorganisatsiooni, et saavutada piisav tootmismaht, mis on piirkonna suure tärklisetehasega tarnelepingute üle peetavate läbirääkimiste seisukohalt vajalik. Tootjad tarnivad kogu oma toodangu tootjaorganisatsioonile. Aprill ja mai olid asjaomase piirkonna ühes osas väga kuivad ning sealsete tootjate saagikus vähenes 25 %. Seega ei olnud tootjaorganisatsioonil võimalik tarnida augustis tärklisetehasele kokkulepitud koguseid. Selleks et tootjaorganisatsioon ei kaotaks tärklisetehase näol oma klienti, ostis ta puuduoleva odrakoguse mitteliikmest tootja käest. Mitteliikmelt ostetud toodete kogus moodustas 17 % kogusest, mis tuli tootjaorganisatsiooniga sõlmitud lepingu järgi tärklisetehasele tarnida. |
| --- | --- | --- | --- |
| Analüüs | : | tootjaorganisatsiooni mitteliikmetelt tarnitud tooted moodustavad vähem kui 25 % toodetest, mis on hõlmatud tootjaorganisatsiooni poolt tärklisetehasega peetavate läbirääkimistega lepingute sõlmimiseks. Kõnealuste läbirääkimistega hõlmatud kogused kokku, sealhulgas mitteliikmetelt pärit kogused, moodustavad 2,2 % riiklikust kogutoodangust, st künnisest 15 % riiklikust kogutoodangust põllukultuuride valdkonnas on kinni peetud. Kuna kõik muud ÜTK määruse artiklis 171 sätestatud tingimused on ka täidetud, võib tootjaorganisatsiooni poolt lepingute sõlmimiseks peetavate üldiste läbirääkimiste suhtes erandit kohaldada. |

64)

Näide erandi kohaldamisest tootjaorganisatsiooni poolt oma liikmete nimel mitteliikmetest tootjate toodete üle peetavate läbirääkimiste suhtes:

Olukord

:

15 väikest odrakasvatajat on loonud tootjaorganisatsiooni, et saavutada piisav tootmismaht, mis on piirkonna suure tärklisetehasega tarnelepingute üle peetavate läbirääkimiste seisukohalt vajalik. Tootjad tarnivad kogu oma toodangu tootjaorganisatsioonile. Aprill ja mai olid asjaomase piirkonna ühes osas väga kuivad ning sealsete tootjate saagikus vähenes 25 %. Seega ei olnud tootjaorganisatsioonil võimalik tarnida augustis tärklisetehasele kokkulepitud koguseid. Selleks et tootjaorganisatsioon ei kaotaks tärklisetehase näol oma klienti, ostis ta puuduoleva odrakoguse mitteliikmest tootja käest. Mitteliikmelt ostetud toodete kogus moodustas 17 % kogusest, mis tuli tootjaorganisatsiooniga sõlmitud lepingu järgi tärklisetehasele tarnida.

Analüüs

:

tootjaorganisatsiooni mitteliikmetelt tarnitud tooted moodustavad vähem kui 25 % toodetest, mis on hõlmatud tootjaorganisatsiooni poolt tärklisetehasega peetavate läbirääkimistega lepingute sõlmimiseks. Kõnealuste läbirääkimistega hõlmatud kogused kokku, sealhulgas mitteliikmetelt pärit kogused, moodustavad 2,2 % riiklikust kogutoodangust, st künnisest 15 % riiklikust kogutoodangust põllukultuuride valdkonnas on kinni peetud. Kuna kõik muud ÜTK määruse artiklis 171 sätestatud tingimused on ka täidetud, võib tootjaorganisatsiooni poolt lepingute sõlmimiseks peetavate üldiste läbirääkimiste suhtes erandit kohaldada.

3.3.   Märkimisväärse tõhususe kriteerium

| 65) | ÜTK määruse artiklites 169, 170 ja 171 on kõigi kolme sektori (oliiviõli, veise- ja vasikaliha, põllukultuurid) kohta sätestatud, et „tootjaorganisatsioon täidab käesolevas lõikes nimetatud eesmärke, kui nende eesmärkide järgimine toob kaasa tegevuse integreerimise ja kui on tõenäoline, et selline integreerimine parandab märkimisväärselt tõhusust
  , (45)
  nii et tootjaorganisatsiooni tegevus aitab üldiselt kaasa ELi toimimise lepingu artikli 39 eesmärkide täitmisele”. |
| --- | --- |

65)

ÜTK määruse artiklites 169, 170 ja 171 on kõigi kolme sektori (oliiviõli, veise- ja vasikaliha, põllukultuurid) kohta sätestatud, et „tootjaorganisatsioon täidab käesolevas lõikes nimetatud eesmärke, kui nende eesmärkide järgimine toob kaasa tegevuse integreerimise ja kui on tõenäoline, et selline integreerimine parandab märkimisväärselt tõhusust
  , (45)
  nii et tootjaorganisatsiooni tegevus aitab üldiselt kaasa ELi toimimise lepingu artikli 39 eesmärkide täitmisele”.

| 66) | Erandiga on seega nõutud, et lepingute sõlmimiseks läbirääkimisi pidav tootjaorganisatsioon: 1) integreerib tegevused ja 2) et need tegevused suurendavad tõenäoliselt märkimisväärselt tõhusust, nii et tootjaorganisatsiooni tegevus aitab üldiselt kaasa ÜPP eesmärkide täitmisele. |
| --- | --- |

66)

Erandiga on seega nõutud, et lepingute sõlmimiseks läbirääkimisi pidav tootjaorganisatsioon: 1) integreerib tegevused ja 2) et need tegevused suurendavad tõenäoliselt märkimisväärselt tõhusust, nii et tootjaorganisatsiooni tegevus aitab üldiselt kaasa ÜPP eesmärkide täitmisele.

| 67) | Lepingute sõlmimiseks peetavatel läbirääkimistel ja tootjate muul ühistegevusel võib tõesti olla ÜPP eesmärkide saavutamisele erinev mõju. |
| --- | --- |

67)

Lepingute sõlmimiseks peetavatel läbirääkimistel ja tootjate muul ühistegevusel võib tõesti olla ÜPP eesmärkide saavutamisele erinev mõju.

| 68) | Põllumajandustootjate vahelised kokkulepped, mille kohaselt teostatakse ühiselt teatavaid tegevusi, võivad olla tõhusad ja tuua seega kaasa majanduslikku kasu, eriti kui need on ühendatud tegevuste, oskuste või varadega, mille eesmärk on jagada riske, säästa kulusid, suurendada investeeringuid, koondada teadmisi, suurendada toodete kvaliteeti ja valikut ning kiiremini edendada innovatsiooni. Selline tegevus võib aidata kaasa ÜPP eesmärkide täitmisele, kui see näiteks suurendab tootlikkust (kuna nt ühiste hankemenetluste kaudu on parem juurdepääs tootmistehnoloogiatele), toob tootjatele suuremat tulu (nt parem kvaliteet on saavutatud tänu parematele ühiselt omandatud tootmis- või ladustamisrajatistele) või suurendab toodete kättesaadavust (nt tõhusam ladustamis- ja jaotussüsteem, mis on ühiselt hangitud või korraldatud). |
| --- | --- |

68)

Põllumajandustootjate vahelised kokkulepped, mille kohaselt teostatakse ühiselt teatavaid tegevusi, võivad olla tõhusad ja tuua seega kaasa majanduslikku kasu, eriti kui need on ühendatud tegevuste, oskuste või varadega, mille eesmärk on jagada riske, säästa kulusid, suurendada investeeringuid, koondada teadmisi, suurendada toodete kvaliteeti ja valikut ning kiiremini edendada innovatsiooni. Selline tegevus võib aidata kaasa ÜPP eesmärkide täitmisele, kui see näiteks suurendab tootlikkust (kuna nt ühiste hankemenetluste kaudu on parem juurdepääs tootmistehnoloogiatele), toob tootjatele suuremat tulu (nt parem kvaliteet on saavutatud tänu parematele ühiselt omandatud tootmis- või ladustamisrajatistele) või suurendab toodete kättesaadavust (nt tõhusam ladustamis- ja jaotussüsteem, mis on ühiselt hangitud või korraldatud).

| 69) | Põllumajandustootjatevahelised kokkulepped lepingute sõlmimiseks peetavate läbirääkimisi üle võivad siiski piirata konkurentsi ja seega lõpuks kahjustada ÜPP eesmärkide täitmist. See võib toimuda näiteks juhul, kui tootjad sõlmivad kokkuleppe, mille kohaselt määratakse kindlaks hinnad, vähendatakse toodangut või jagatakse turgusid. Sellised kokkulepped, mis küll suurendavad tootjate sissetulekut, võivad seada ohtu muud ÜPP eesmärgid, kui need toovad näiteks tarbija jaoks kaasa ebaõiglased hinnad (hinnatõus), tekitavad probleeme tarnete kättesaadavusega (tarnepiirangud) või vähendavad tootlikkust (konkurentsi vähenemine tootjate vahel võib vähendada stiimuleid tootlikkuse suurendamiseks). |
| --- | --- |

69)

Põllumajandustootjatevahelised kokkulepped lepingute sõlmimiseks peetavate läbirääkimisi üle võivad siiski piirata konkurentsi ja seega lõpuks kahjustada ÜPP eesmärkide täitmist. See võib toimuda näiteks juhul, kui tootjad sõlmivad kokkuleppe, mille kohaselt määratakse kindlaks hinnad, vähendatakse toodangut või jagatakse turgusid. Sellised kokkulepped, mis küll suurendavad tootjate sissetulekut, võivad seada ohtu muud ÜPP eesmärgid, kui need toovad näiteks tarbija jaoks kaasa ebaõiglased hinnad (hinnatõus), tekitavad probleeme tarnete kättesaadavusega (tarnepiirangud) või vähendavad tootlikkust (konkurentsi vähenemine tootjate vahel võib vähendada stiimuleid tootlikkuse suurendamiseks).

| 70) | Olukordades, kus oma liikmete nimel lepingute sõlmimiseks läbirääkimisi pidava tootjaorganisatsiooni müügitegevus kahjustab teatavate ÜPP eesmärke täitmist, võib märkimisväärne tõhususe suurendamine neid mõjusid kompenseerida ja tagada, et tootjaorganisatsiooni tegevus aitab üldiselt kaasa ÜPP eesmärkide täitmisele. Seepärast on ÜTK määruse artiklites 169, 170 ja 171 nõutud, et:






  a) | tootjaorganisatsioon integreerib tegevusi ja |
| --- | --- | --- |

70)

Olukordades, kus oma liikmete nimel lepingute sõlmimiseks läbirääkimisi pidava tootjaorganisatsiooni müügitegevus kahjustab teatavate ÜPP eesmärke täitmist, võib märkimisväärne tõhususe suurendamine neid mõjusid kompenseerida ja tagada, et tootjaorganisatsiooni tegevus aitab üldiselt kaasa ÜPP eesmärkide täitmisele. Seepärast on ÜTK määruse artiklites 169, 170 ja 171 nõutud, et:

a)

tootjaorganisatsioon integreerib tegevusi ja

| b) | need tegevused suurendavad tõenäoliselt märkimisväärselt tõhusust, nii et tootjaorganisatsiooni tegevus aitab üldiselt kaasa ÜPP eesmärkide täitmisele. |
| --- | --- |

b)

need tegevused suurendavad tõenäoliselt märkimisväärselt tõhusust, nii et tootjaorganisatsiooni tegevus aitab üldiselt kaasa ÜPP eesmärkide täitmisele.

| 71) | Tootjaorganisatsioon võib erandit kasutada ainult juhul, kui ta täidab selle kriteeriumi (edaspidi „märkimisväärse tõhususe kriteerium”). |
| --- | --- |

71)

Tootjaorganisatsioon võib erandit kasutada ainult juhul, kui ta täidab selle kriteeriumi (edaspidi „märkimisväärse tõhususe kriteerium”).

| 72) | Märkimisväärse tõhususe kriteeriumi kohaselt tuleb:






  a) | määrata kindlaks tegevus, mis on tootjaorganisatsiooni poolt integreeritud, st tootjaorganisatsiooni tegevus oma liikmete nimel. Tootjaorganisatsioon võib tegevuse integreerimiseks teha seda tegevust otseselt ise või tellida selle alltöövõtu korras kolmandatelt isikutelt. Tootjaorganisatsioon võib saada teatava tegevuse allhanke korras kolmandalt isikult ja võtta neid ka arvesse märkimisväärse tõhususe kriteeriumile vastavuse tagamisel (nt transporditeenused kolmandast isikust veoettevõtjalt) (46). |
| --- | --- | --- |

72)

Märkimisväärse tõhususe kriteeriumi kohaselt tuleb:

a)

määrata kindlaks tegevus, mis on tootjaorganisatsiooni poolt integreeritud, st tootjaorganisatsiooni tegevus oma liikmete nimel. Tootjaorganisatsioon võib tegevuse integreerimiseks teha seda tegevust otseselt ise või tellida selle alltöövõtu korras kolmandatelt isikutelt. Tootjaorganisatsioon võib saada teatava tegevuse allhanke korras kolmandalt isikult ja võtta neid ka arvesse märkimisväärse tõhususe kriteeriumile vastavuse tagamisel (nt transporditeenused kolmandast isikust veoettevõtjalt) (46).

| b) | teha kindlaks, kas selline tegevus tõenäoliselt suurendab tõhusust. See käib tegevuse laadi kohta (st kas tegevuse laad tõenäoliselt suurendab tõhusust). Samuti võib see hõlmata tootjaorganisatsiooni arengutaset (tootjaorganisatsioon võib võtta endale kohustuse investeerida sellisesse tegevusse, kuid investeeringu tegemiseks võib kuluda aega, samas kui tootjaorganisatsioon peab juba oma liikmete nimel läbirääkimisi lepingute sõlmimiseks), ja |
| --- | --- |

b)

teha kindlaks, kas selline tegevus tõenäoliselt suurendab tõhusust. See käib tegevuse laadi kohta (st kas tegevuse laad tõenäoliselt suurendab tõhusust). Samuti võib see hõlmata tootjaorganisatsiooni arengutaset (tootjaorganisatsioon võib võtta endale kohustuse investeerida sellisesse tegevusse, kuid investeeringu tegemiseks võib kuluda aega, samas kui tootjaorganisatsioon peab juba oma liikmete nimel läbirääkimisi lepingute sõlmimiseks), ja

| c) | teha kindlaks, et selline tõhusus on piisav selleks, et tootjaorganisatsioon aitaks (kogu oma tegevusega) kaasa ÜPP eesmärkide täitmisele (47). |
| --- | --- |

c)

teha kindlaks, et selline tõhusus on piisav selleks, et tootjaorganisatsioon aitaks (kogu oma tegevusega) kaasa ÜPP eesmärkide täitmisele (47).

| 73) | Nagu on kirjeldatud eespool punktis 55, võib tootjaorganisatsioon olla teise tootjaorganisatsiooni liige (nn teise taseme tootjaorganisatsioon), kes müüb esimese tootjaorganisatsiooni toodangut. Teise taseme tootjaorganisatsiooni poolt lepingute sõlmimiseks peetavate läbirääkimiste suhtes võib kohaldada erandit, kui need vastavad erandi kohaldamise tingimustele, mis on loetletud punktis 51. Hinnates seda, kas tootjaorganisatsioon vastab eelkõige märkimisväärse tõhususe kriteeriumile, võib teise taseme tootjaorganisatsiooni / tootjaorganisatsioonide liidu tõhususe kindlaksmääramiseks võtta erandi kohaldamisel arvesse esimese taseme tootjaorganisatsiooni tõhusust suurendavat tegevust (nt toodete kogumine ja transport). |
| --- | --- |

73)

Nagu on kirjeldatud eespool punktis 55, võib tootjaorganisatsioon olla teise tootjaorganisatsiooni liige (nn teise taseme tootjaorganisatsioon), kes müüb esimese tootjaorganisatsiooni toodangut. Teise taseme tootjaorganisatsiooni poolt lepingute sõlmimiseks peetavate läbirääkimiste suhtes võib kohaldada erandit, kui need vastavad erandi kohaldamise tingimustele, mis on loetletud punktis 51. Hinnates seda, kas tootjaorganisatsioon vastab eelkõige märkimisväärse tõhususe kriteeriumile, võib teise taseme tootjaorganisatsiooni / tootjaorganisatsioonide liidu tõhususe kindlaksmääramiseks võtta erandi kohaldamisel arvesse esimese taseme tootjaorganisatsiooni tõhusust suurendavat tegevust (nt toodete kogumine ja transport).

| 74) | Seda kas märkimisväärse tõhususe kriteerium on täidetud, saab tootjaorganisatsioon hinnata ELi seadusandja poolt ettenähtud lihtsustatud meetodi järgi. Kui tootjaorganisatsioon ei vasta lihtsustatud meetodi tingimustele, võib tootjaorganisatsioon teatavatel asjaoludel kasutada alternatiivset meetodit, et hinnata oma vastavust märkimisväärse tõhususe kriteeriumile. |
| --- | --- |

74)

Seda kas märkimisväärse tõhususe kriteerium on täidetud, saab tootjaorganisatsioon hinnata ELi seadusandja poolt ettenähtud lihtsustatud meetodi järgi. Kui tootjaorganisatsioon ei vasta lihtsustatud meetodi tingimustele, võib tootjaorganisatsioon teatavatel asjaoludel kasutada alternatiivset meetodit, et hinnata oma vastavust märkimisväärse tõhususe kriteeriumile.

3.3.1.   Lihtsustatud meetod

| 75) | ÜTK määruse artikli 169 lõike 1 kolmandas lõigus, artikli 170 lõike 1 kolmandas lõigus ja artikli 171 lõike 1 kolmandas lõigus on kehtestatud meetod, mille järgi saab hinnata vastavust märkimisväärse tõhususe kriteeriumile („lihtsustatud meetod”). Erandi kohaselt (48) on märkimisväärse tõhususe kriteerium täidetud, kui:






  a) | tootjaorganisatsioon viljeleb vähemalt ühte võimalikku tõhusust suurendavat tegevust, mis on loetletud ÜTK määruse artiklites 169, 170 ja 171, (49) ja |
| --- | --- | --- |

75)

ÜTK määruse artikli 169 lõike 1 kolmandas lõigus, artikli 170 lõike 1 kolmandas lõigus ja artikli 171 lõike 1 kolmandas lõigus on kehtestatud meetod, mille järgi saab hinnata vastavust märkimisväärse tõhususe kriteeriumile („lihtsustatud meetod”). Erandi kohaselt (48) on märkimisväärse tõhususe kriteerium täidetud, kui:

a)

tootjaorganisatsioon viljeleb vähemalt ühte võimalikku tõhusust suurendavat tegevust, mis on loetletud ÜTK määruse artiklites 169, 170 ja 171, (49) ja

| b) | Selline tegevus on oluline asjaomase toote koguse ning tootmiskulude ja toote turuleviimisega seotud kulude seisukohalt. Kui selline tegevus on märkimisväärselt piisav, võib eeldada, et tõenäoliselt suurendab see märkimisväärselt tõhusust. Kõnealune tõhusus võib kompenseerida lepingute sõlmimiseks peetavatest läbirääkimistest tulenevat võimalikku ohtu ÜPP eesmärkide täitmisele. Selle tulemusena eeldatakse, et tootjaorganisatsioonide tegevus aitab üldiselt kaasa ÜPP eesmärkide saavutamisele. |
| --- | --- |

b)

Selline tegevus on oluline asjaomase toote koguse ning tootmiskulude ja toote turuleviimisega seotud kulude seisukohalt. Kui selline tegevus on märkimisväärselt piisav, võib eeldada, et tõenäoliselt suurendab see märkimisväärselt tõhusust. Kõnealune tõhusus võib kompenseerida lepingute sõlmimiseks peetavatest läbirääkimistest tulenevat võimalikku ohtu ÜPP eesmärkide täitmisele. Selle tulemusena eeldatakse, et tootjaorganisatsioonide tegevus aitab üldiselt kaasa ÜPP eesmärkide saavutamisele.

| 76) | Paljudel juhtudel ei saa sellist lihtsustatud meetodit kohaldada. Esiteks ei ole välistatud, et ka mõni muu kui ÜTK määruse artiklites 169, 170 ja 171 loetletud tegevus suurendab tõhusust ning üksikjuhul võib selline tegevus suurendada tõhusust nii olulisel määral, et tootjaorganisatsiooni tegevus aitab üldiselt kaasa ÜPP eesmärkide täitmisele. Selline olukord ei ole lihtsustatud meetodi kasutamiseks sobilik ja seda on alternatiivse meetodi raames vaja vastavalt allpool punktidele 82–86 analüüsida igal üksikjuhul eraldi. |
| --- | --- |

76)

Paljudel juhtudel ei saa sellist lihtsustatud meetodit kohaldada. Esiteks ei ole välistatud, et ka mõni muu kui ÜTK määruse artiklites 169, 170 ja 171 loetletud tegevus suurendab tõhusust ning üksikjuhul võib selline tegevus suurendada tõhusust nii olulisel määral, et tootjaorganisatsiooni tegevus aitab üldiselt kaasa ÜPP eesmärkide täitmisele. Selline olukord ei ole lihtsustatud meetodi kasutamiseks sobilik ja seda on alternatiivse meetodi raames vaja vastavalt allpool punktidele 82–86 analüüsida igal üksikjuhul eraldi.

| 77) | Teiseks ei saa lihtsustatud meetodit kasutada olukorras, kus tootjaorganisatsioon on võtnud endale kohustuse investeerida tõhusust suurendavasse tegevusse, kuid investeeringu tegemiseks võib kuluda aega. Selline olukord ei kuulu lihtsustatud meetodi (sest see on seotud tootjaorganisatsiooni poolt juba ellu viidud tegevusega) alla ja nõuab alternatiivse meetodi raames allpool punktides 82–86 selgitatud analüüsi igal üksikjuhul eraldi. |
| --- | --- |

77)

Teiseks ei saa lihtsustatud meetodit kasutada olukorras, kus tootjaorganisatsioon on võtnud endale kohustuse investeerida tõhusust suurendavasse tegevusse, kuid investeeringu tegemiseks võib kuluda aega. Selline olukord ei kuulu lihtsustatud meetodi (sest see on seotud tootjaorganisatsiooni poolt juba ellu viidud tegevusega) alla ja nõuab alternatiivse meetodi raames allpool punktides 82–86 selgitatud analüüsi igal üksikjuhul eraldi.

| 78) | Lihtsustatud meetodi kohaselt tuleb teha kindlaks sellised tegevused, mis on loetletud ÜTK määruse artiklites 169, 170 ja 171, ning hinnata selliste tegevustega hõlmatud koguste ja kulude tähtsust. Järgmises neljas kastis on esitatud iga kolme sektori kohta olukorrad, kus selline tegevus on oluline asjaomase toote koguse ning tootmiskulude ja toote turuleviimise kulude seisukohalt, ja selliselt saab tootjaorganisatsioon erandi kohaldamisest kasu. Selleks on vaja ühte tegevust või ühendada mitu tegevust, kui mitte ükski erandiga hõlmatud tegevustest tõenäoliselt iseenesest ei suurenda märkimisväärselt tõhusust. Kõiki olukordi analüüsitakse igal üksikjuhul eraldi, olemaks kindel, et kaasnevate kulude ja kõnealuste tegevusega hõlmatud mahtudega suurendatakse märkimisväärselt tõhusust. Järgmised näited ei kajasta ammendavalt kõiki olukordi, kus kasutatakse lihtsustatud meetodit.






  OLIIVIÕLISEKTOR


  Märkimisväärse tõhususe kriteeriumi kohaldamine

  Näited olukordadest, kus ÜTK määruse artikli 169 kohane ühine tegevus tõenäoliselt suurendab lihtsustatud meetodi kontekstis märkimisväärselt tõhusust.
  i)   
  Ühine töötlemine










  1. | Ühine töötlemine tõenäoliselt suurendab teatavates olukordades märkimisväärselt tõhusust. Näiteks tootjaorganisatsioon töötleb üle poole oma liikmete koristatud oliividest, tootes nendest õliveskis oliiviõli. Õliveski rajamine nõuab märkimisväärseid investeeringuid. Oliivide töötlemine oliiviõliks tähendab tavaliselt mitut töötlemisetappi: oliivide puhastamine ja pressimine, oliiviõli filtreerimine ja muud protsessid. Kui tänu ühisele töötlemisele toodetakse tootjaorganisatsiooni turustatud oliiviõlist rohkem kui pool, siis tõenäoliselt suurendab tootjaorganisatsiooni tegevus märkimisväärselt tõhusust, võrreldes sellega, kui liikmed peaksid ise leidma võimalusi oliivide töötlemiseks; seega vastaks tootjaorganisatsioon lihtsustatud meetodi tingimustele. |
| --- | --- | --- |

78)

Lihtsustatud meetodi kohaselt tuleb teha kindlaks sellised tegevused, mis on loetletud ÜTK määruse artiklites 169, 170 ja 171, ning hinnata selliste tegevustega hõlmatud koguste ja kulude tähtsust. Järgmises neljas kastis on esitatud iga kolme sektori kohta olukorrad, kus selline tegevus on oluline asjaomase toote koguse ning tootmiskulude ja toote turuleviimise kulude seisukohalt, ja selliselt saab tootjaorganisatsioon erandi kohaldamisest kasu. Selleks on vaja ühte tegevust või ühendada mitu tegevust, kui mitte ükski erandiga hõlmatud tegevustest tõenäoliselt iseenesest ei suurenda märkimisväärselt tõhusust. Kõiki olukordi analüüsitakse igal üksikjuhul eraldi, olemaks kindel, et kaasnevate kulude ja kõnealuste tegevusega hõlmatud mahtudega suurendatakse märkimisväärselt tõhusust. Järgmised näited ei kajasta ammendavalt kõiki olukordi, kus kasutatakse lihtsustatud meetodit.

OLIIVIÕLISEKTOR

Märkimisväärse tõhususe kriteeriumi kohaldamine

Näited olukordadest, kus ÜTK määruse artikli 169 kohane ühine tegevus tõenäoliselt suurendab lihtsustatud meetodi kontekstis märkimisväärselt tõhusust.

i)   
  Ühine töötlemine

1.

Ühine töötlemine tõenäoliselt suurendab teatavates olukordades märkimisväärselt tõhusust. Näiteks tootjaorganisatsioon töötleb üle poole oma liikmete koristatud oliividest, tootes nendest õliveskis oliiviõli. Õliveski rajamine nõuab märkimisväärseid investeeringuid. Oliivide töötlemine oliiviõliks tähendab tavaliselt mitut töötlemisetappi: oliivide puhastamine ja pressimine, oliiviõli filtreerimine ja muud protsessid. Kui tänu ühisele töötlemisele toodetakse tootjaorganisatsiooni turustatud oliiviõlist rohkem kui pool, siis tõenäoliselt suurendab tootjaorganisatsiooni tegevus märkimisväärselt tõhusust, võrreldes sellega, kui liikmed peaksid ise leidma võimalusi oliivide töötlemiseks; seega vastaks tootjaorganisatsioon lihtsustatud meetodi tingimustele.

ii)   
  Ühine pakendamine, märgistamine või reklaam

| 2. | Oliiviõli ühine pakendamine/villimine ja märgistamine tõenäoliselt suurendab teatavates olukordades märkimisväärselt tõhusust. Näiteks kui tootjaorganisatsiooni sellise tegevusega on õliveskis turustatud oliiviõli kogusest hõlmatud rohkem kui pool. Ühine pakendamine/villimine ja märgistamine nõuab tavaliselt suuri investeeringuid vajaliku tehnoloogia või vajalike seadmete ostmiseks. Sellises olukorras, kus tootjaorganisatsiooni turustatud oliiviõlist rohkem kui pool on tänu tootjaorganisatsioonile ühiselt pakendatud/villitud ja märgistatud, suurendab tootjaorganisatsiooni tegevus tõenäoliselt märkimisväärselt tõhusust ja seega vastaks tootjaorganisatsioon lihtsustatud meetodi tingimustele. |
| --- | --- |

2.

Oliiviõli ühine pakendamine/villimine ja märgistamine tõenäoliselt suurendab teatavates olukordades märkimisväärselt tõhusust. Näiteks kui tootjaorganisatsiooni sellise tegevusega on õliveskis turustatud oliiviõli kogusest hõlmatud rohkem kui pool. Ühine pakendamine/villimine ja märgistamine nõuab tavaliselt suuri investeeringuid vajaliku tehnoloogia või vajalike seadmete ostmiseks. Sellises olukorras, kus tootjaorganisatsiooni turustatud oliiviõlist rohkem kui pool on tänu tootjaorganisatsioonile ühiselt pakendatud/villitud ja märgistatud, suurendab tootjaorganisatsiooni tegevus tõenäoliselt märkimisväärselt tõhusust ja seega vastaks tootjaorganisatsioon lihtsustatud meetodi tingimustele.

| 3. | Ühine reklaam tõenäoliselt suurendab teatavates olukordades märkimisväärselt tõhusust. Näiteks kui tootjaorganisatsiooni arendab ja turustab lisandväärtusega toodet. Tootel on näiteks „lisandväärtus”, kui toode eristub teistest toodetest teatavate omaduste poolest, mida kliendid konkreetselt hindavad. Nii saab tootjaorganisatsioon oma toodet vastava tootmismeetodi (nt mahepõllumajandusliku oliiviõli tootmine) või muude tegurite poolest teistest eristada. Selles kontekstis on ühine reklaam osa integreeritud turustamisstrateegiast sellise lisandväärtusega toote müümiseks ja ühine reklaam hõlmab kõiki tootjaorganisatsiooni turustatud koguseid. Tootjaorganisatsioon kehtestab tootespetsifikaatide nõuded ja tagab nendele vastavuse: see tähendab näiteks spetsifikaatide nõuete väljatöötamist, tootmisprotsessi ja kvaliteedi kontrollimise kavandamist seoses selliste spetsifikaatidega, sisendite hankimist spetsifikaatide järgmiseks jne. Sellise integreeritud lähenemisviisi kulud nii tootjaorganisatsioonile kui ka selle liikmetele seoses spetsifikaatide järgimisega on suured. Kõnealuses olukorras suurendab tootjaorganisatsiooni tegevus tõenäoliselt märkimisväärselt tõhusust ja seega vastaks ta lihtsustatud meetodi tingimustele.
  Kogu sektorit hõlmav ühine reklaamitegevus, näiteks oliiviõli tarbimise üldised müügiedendusmeetmed, ei ole erandi kohaldamise seisukohast asjakohane, kuna selline tegevus ei ole vaid ühe tootjaorganisatsiooni poolne, vaid tootjate ja/või sama sektori tootjaorganisatsioonide vaheline kooskõlastatud tegevus, mis peab edendama kogu sektorit ja mitte ainult ühte tootjaorganisatsiooni. |
| --- | --- |

3.

Ühine reklaam tõenäoliselt suurendab teatavates olukordades märkimisväärselt tõhusust. Näiteks kui tootjaorganisatsiooni arendab ja turustab lisandväärtusega toodet. Tootel on näiteks „lisandväärtus”, kui toode eristub teistest toodetest teatavate omaduste poolest, mida kliendid konkreetselt hindavad. Nii saab tootjaorganisatsioon oma toodet vastava tootmismeetodi (nt mahepõllumajandusliku oliiviõli tootmine) või muude tegurite poolest teistest eristada. Selles kontekstis on ühine reklaam osa integreeritud turustamisstrateegiast sellise lisandväärtusega toote müümiseks ja ühine reklaam hõlmab kõiki tootjaorganisatsiooni turustatud koguseid. Tootjaorganisatsioon kehtestab tootespetsifikaatide nõuded ja tagab nendele vastavuse: see tähendab näiteks spetsifikaatide nõuete väljatöötamist, tootmisprotsessi ja kvaliteedi kontrollimise kavandamist seoses selliste spetsifikaatidega, sisendite hankimist spetsifikaatide järgmiseks jne. Sellise integreeritud lähenemisviisi kulud nii tootjaorganisatsioonile kui ka selle liikmetele seoses spetsifikaatide järgimisega on suured. Kõnealuses olukorras suurendab tootjaorganisatsiooni tegevus tõenäoliselt märkimisväärselt tõhusust ja seega vastaks ta lihtsustatud meetodi tingimustele.

Kogu sektorit hõlmav ühine reklaamitegevus, näiteks oliiviõli tarbimise üldised müügiedendusmeetmed, ei ole erandi kohaldamise seisukohast asjakohane, kuna selline tegevus ei ole vaid ühe tootjaorganisatsiooni poolne, vaid tootjate ja/või sama sektori tootjaorganisatsioonide vaheline kooskõlastatud tegevus, mis peab edendama kogu sektorit ja mitte ainult ühte tootjaorganisatsiooni.

iii)   
  Kvaliteedikontrolli ühine korraldamine

| 4. | Kvaliteedikontrolli ühine korraldamine suurendab tõenäoliselt teatavates olukordades märkimisväärselt tõhusust. Näiteks kui tootjaorganisatsioon tagab oma liikmete toodetud toote püsiva kvaliteedi, kuna see on seaduse või kehtestatud standardi järgi nõutud, nt kui tootjaorganisatsioon ja selle liikmed tahavad täita ostjate nõudmisi. Tootjaorganisatsioon aitab saavutada toote kvaliteeti, andes nõu ja toetades tootmisprotsesse. Seda tehes osutab tootjaorganisatsioon tootjatele valdkondlikke teenuseid, nagu nõuanded taimekaitsevahendite, kemikaalide ja väetiste kasutamise tõhustatud meetodite kohta, paremate tootmismeetodite kohta, abi kohapealse tootmisega seonduvate probleemide korral, regulatiivsete ja kontrolliga seonduvate küsimuste lahendamine, et aidata tootjal saavutada toote kvaliteeti. Teiseks teostab tootjaorganisatsioon (ise või allhanke korras) oma liikmete toodetud ja tootjaorganisatsiooni turustatud oliiviõli kvaliteedi kontrolli (laboritestid happesuse ja pestitsiidide olemasolu kohta, organoleptiliste omaduste kontroll jne). Selline kontroll tehakse selleks, et tõendada sõltumatutele sertifitseerijatele/kontrollijatele, et tooted vastavad regulatiivsetele nõuetele või normidele ja/või annavad ostjale/ostjatele kinnitust toodete vastavuse kohta oma nõuetele. Kõigi kõnealuste tegevuste kulud on olulised, kui need tegevused on seotud tootjaorganisatsiooni turustatud oliiviõli mahust rohkem kui poolega. Sellises olukorras tõenäoliselt suurendab tootjaorganisatsiooni tegevus märkimisväärselt tõhusust, kuna üksikutel liikmetel oleks oluliselt kulukam samasugust tulemust üksinda tegutsedes saavutada. Nii suurendab tootjaorganisatsioon tõenäoliselt märkimisväärselt tõhusust ja seega vastaks ta lihtsustatud meetodi tingimustele. |
| --- | --- |

4.

Kvaliteedikontrolli ühine korraldamine suurendab tõenäoliselt teatavates olukordades märkimisväärselt tõhusust. Näiteks kui tootjaorganisatsioon tagab oma liikmete toodetud toote püsiva kvaliteedi, kuna see on seaduse või kehtestatud standardi järgi nõutud, nt kui tootjaorganisatsioon ja selle liikmed tahavad täita ostjate nõudmisi. Tootjaorganisatsioon aitab saavutada toote kvaliteeti, andes nõu ja toetades tootmisprotsesse. Seda tehes osutab tootjaorganisatsioon tootjatele valdkondlikke teenuseid, nagu nõuanded taimekaitsevahendite, kemikaalide ja väetiste kasutamise tõhustatud meetodite kohta, paremate tootmismeetodite kohta, abi kohapealse tootmisega seonduvate probleemide korral, regulatiivsete ja kontrolliga seonduvate küsimuste lahendamine, et aidata tootjal saavutada toote kvaliteeti. Teiseks teostab tootjaorganisatsioon (ise või allhanke korras) oma liikmete toodetud ja tootjaorganisatsiooni turustatud oliiviõli kvaliteedi kontrolli (laboritestid happesuse ja pestitsiidide olemasolu kohta, organoleptiliste omaduste kontroll jne). Selline kontroll tehakse selleks, et tõendada sõltumatutele sertifitseerijatele/kontrollijatele, et tooted vastavad regulatiivsetele nõuetele või normidele ja/või annavad ostjale/ostjatele kinnitust toodete vastavuse kohta oma nõuetele. Kõigi kõnealuste tegevuste kulud on olulised, kui need tegevused on seotud tootjaorganisatsiooni turustatud oliiviõli mahust rohkem kui poolega. Sellises olukorras tõenäoliselt suurendab tootjaorganisatsiooni tegevus märkimisväärselt tõhusust, kuna üksikutel liikmetel oleks oluliselt kulukam samasugust tulemust üksinda tegutsedes saavutada. Nii suurendab tootjaorganisatsioon tõenäoliselt märkimisväärselt tõhusust ja seega vastaks ta lihtsustatud meetodi tingimustele.

iv)   
  Ühine turustamine

Ühine turustamine võib hõlmata järgmisi tegevusi: ühine transport, jaotuskeskuse või müügitaristu loomine või/ja müügiplatvormi korraldamine.

| 5. | Ühine transport suurendab tõenäoliselt teatavates olukordades märkimisväärselt tõhusust. Näiteks kui tootjaorganisatsioon korraldab tema turustatud oliiviõli kogusest rohkem kui poole transpordi oliivisalust töötlemiskohta (õliveskisse) või transpordi mitmest eri õliveskist pakendamis-/villimis- ja märgistamiskohta. Transpordikulud moodustavad olulise osa tootmiskuludest ja toote turuleviimise kuludest. Sellega seoses on tootjaorganisatsioonil transpordi korraldamiseks paremad võimalused kui liikmetel omaette tegutsedes. Näiteks võib tootjaorganisatsioon saavutada mastaabisäästu, kui ta transpordib suuremaid koguseid, koondab saadetiste arvu, vähendab mahalaadimis- ja käitlemiskulusid. Sellises olukorras aitab tootjaorganisatsiooni tegevus kulusid tõenäoliselt suuresti vähendada ja tõhusust märkimisväärselt suurendada, võrreldes sellega, kui liikmed oleksid omaette tegutsenud, mis tähendab, et tootjaorganisatsiooni tegevus tõenäoliselt suurendab märkimisväärselt tõhusust ja seega vastaks tootjaorganisatsioon lihtsustatud meetodi tingimustele. |
| --- | --- |

5.

Ühine transport suurendab tõenäoliselt teatavates olukordades märkimisväärselt tõhusust. Näiteks kui tootjaorganisatsioon korraldab tema turustatud oliiviõli kogusest rohkem kui poole transpordi oliivisalust töötlemiskohta (õliveskisse) või transpordi mitmest eri õliveskist pakendamis-/villimis- ja märgistamiskohta. Transpordikulud moodustavad olulise osa tootmiskuludest ja toote turuleviimise kuludest. Sellega seoses on tootjaorganisatsioonil transpordi korraldamiseks paremad võimalused kui liikmetel omaette tegutsedes. Näiteks võib tootjaorganisatsioon saavutada mastaabisäästu, kui ta transpordib suuremaid koguseid, koondab saadetiste arvu, vähendab mahalaadimis- ja käitlemiskulusid. Sellises olukorras aitab tootjaorganisatsiooni tegevus kulusid tõenäoliselt suuresti vähendada ja tõhusust märkimisväärselt suurendada, võrreldes sellega, kui liikmed oleksid omaette tegutsenud, mis tähendab, et tootjaorganisatsiooni tegevus tõenäoliselt suurendab märkimisväärselt tõhusust ja seega vastaks tootjaorganisatsioon lihtsustatud meetodi tingimustele.

| 6. | Jaotuskeskuse või müügitaristu loomine või/ja müügiplatvormi korraldamine Komisjonile ei ole teada olukord, kus jaotuskeskus, müügiplatvorm ja/või internetimüügi platvorm iseenesest suurendaks märkimisväärselt tõhusust, et märkimisväärse tõhususe kriteerium oleks oliiviõlisektoris täidetud. Kui seda aga ühendada teiste tegevustega, näiteks transpordiga või kvaliteedikontrolliga, siis kokku on selliste tegevuste kulud olulised ja see tõenäoliselt suurendab märkimisväärselt tõhusust, kui need tegevused hõlmavad tootjaorganisatsiooni turustatud toodete mahust rohkem kui pool. Selliselt suurendab tootjaorganisatsiooni tegevus tõenäoliselt märkimisväärselt tõhusust ja seega vastaks ta lihtsustatud meetodi tingimustele. Näiteks võiks tootjaorganisatsiooni ülesanne olla ühise jaotuskeskuse, toodete transpordi ja internetimüügi platvormi ühiskorraldamine. Kui sellise tegevusega on hõlmatud tootjaorganisatsiooni turustatud toodete mahust rohkem kui pool, siis sellise tegevuse korraldamise kulud on olulised ja selline tegevus kokku tõenäoliselt suurendab märkimisväärselt tõhusust; seega vastaks tootjaorganisatsioon lihtsustatud meetodi tingimustele. |
| --- | --- |

6.

Jaotuskeskuse või müügitaristu loomine või/ja müügiplatvormi korraldamine Komisjonile ei ole teada olukord, kus jaotuskeskus, müügiplatvorm ja/või internetimüügi platvorm iseenesest suurendaks märkimisväärselt tõhusust, et märkimisväärse tõhususe kriteerium oleks oliiviõlisektoris täidetud. Kui seda aga ühendada teiste tegevustega, näiteks transpordiga või kvaliteedikontrolliga, siis kokku on selliste tegevuste kulud olulised ja see tõenäoliselt suurendab märkimisväärselt tõhusust, kui need tegevused hõlmavad tootjaorganisatsiooni turustatud toodete mahust rohkem kui pool. Selliselt suurendab tootjaorganisatsiooni tegevus tõenäoliselt märkimisväärselt tõhusust ja seega vastaks ta lihtsustatud meetodi tingimustele. Näiteks võiks tootjaorganisatsiooni ülesanne olla ühise jaotuskeskuse, toodete transpordi ja internetimüügi platvormi ühiskorraldamine. Kui sellise tegevusega on hõlmatud tootjaorganisatsiooni turustatud toodete mahust rohkem kui pool, siis sellise tegevuse korraldamise kulud on olulised ja selline tegevus kokku tõenäoliselt suurendab märkimisväärselt tõhusust; seega vastaks tootjaorganisatsioon lihtsustatud meetodi tingimustele.

v)   
  Seadmete või hoidlate ühine kasutamine

| 7. | Seadmete ühine kasutamine suurendab tõenäoliselt teatavates olukordades märkimisväärselt tõhusust. Näiteks kui tootjaorganisatsioon investeerib vajalikul määral olulistesse põllutöömasinatesse (nt koristusmasinad, seadmed taimekaitsevahendite, kemikaalide ja väetiste pritsimiseks) ning tagab nende nõuetekohase kasutamise ja hoolduse. Sellisel juhul kannab tootjaorganisatsioon algselt investeerimiskulud, ostes (uued või kasutatud) seadmed oliiviõli tootmiseks. Pärastpoole kannab tootjaorganisatsioon ka seadmete nõuetekohase kasutamise ja hooldusega (nt koolitus) seotud kulud. Algne investeering ja muud seadmetega seonduvad kulud tähendavad märkimisväärseid kulusid, kui tegemist on suurte kogustega. Sellega seoses on seadmete kasutamise kulud olulised, kui suur osa tootjaorganisatsiooni turustatud kogustest on toodetud ühiselt omandatud seadmete abil. Seega kui seadmeid kasutatakse tootjaorganisatsiooni turustatud oliiviõli mahust rohkem kui poole tootmiseks, suurendab tõenäoliselt tootjaorganisatsiooni tegevus märkimisväärselt tõhusust. Uued seadmed/masinad on sageli vajalikud tootlikkuse suurendamiseks ja samuti selleks, et tagada toote vastavus turunõuetele. Mõned tootjad ei saa suurte investeerimiskulude tõttu endale uusi seadmeid lubada ja seega võib seadmete ühine kasutamine tähendada liikmetele kulude kokkuhoidu ja tootlikkuse suurendamist. Sellises olukorras vastaks tootjaorganisatsioon lihtsustatud meetodi tingimustele. |
| --- | --- |

7.

Seadmete ühine kasutamine suurendab tõenäoliselt teatavates olukordades märkimisväärselt tõhusust. Näiteks kui tootjaorganisatsioon investeerib vajalikul määral olulistesse põllutöömasinatesse (nt koristusmasinad, seadmed taimekaitsevahendite, kemikaalide ja väetiste pritsimiseks) ning tagab nende nõuetekohase kasutamise ja hoolduse. Sellisel juhul kannab tootjaorganisatsioon algselt investeerimiskulud, ostes (uued või kasutatud) seadmed oliiviõli tootmiseks. Pärastpoole kannab tootjaorganisatsioon ka seadmete nõuetekohase kasutamise ja hooldusega (nt koolitus) seotud kulud. Algne investeering ja muud seadmetega seonduvad kulud tähendavad märkimisväärseid kulusid, kui tegemist on suurte kogustega. Sellega seoses on seadmete kasutamise kulud olulised, kui suur osa tootjaorganisatsiooni turustatud kogustest on toodetud ühiselt omandatud seadmete abil. Seega kui seadmeid kasutatakse tootjaorganisatsiooni turustatud oliiviõli mahust rohkem kui poole tootmiseks, suurendab tõenäoliselt tootjaorganisatsiooni tegevus märkimisväärselt tõhusust. Uued seadmed/masinad on sageli vajalikud tootlikkuse suurendamiseks ja samuti selleks, et tagada toote vastavus turunõuetele. Mõned tootjad ei saa suurte investeerimiskulude tõttu endale uusi seadmeid lubada ja seega võib seadmete ühine kasutamine tähendada liikmetele kulude kokkuhoidu ja tootlikkuse suurendamist. Sellises olukorras vastaks tootjaorganisatsioon lihtsustatud meetodi tingimustele.

| 8. | Hoidlate ühine kasutamine suurendab tõenäoliselt teatavates olukordades märkimisväärselt tõhusust. Näiteks kui tootjaorganisatsioon investeerib vajalikul määral ladustamisrajatistesse ja tagab nende nõuetekohase kasutamise ja hoolduse. Tootjaorganisatsioon kannab hoidlate algsed investeerimiskulud, ostes võikavandades ja ehitades ladustamisrajatised. Tootjaorganisatsioon kannab muid hoidlatega seotud investeerimiskulusid, kui ta ajakohastab ladustamisrajatisi. Ladustamisega seotud investeeringud tähendavad märkimisväärseid kulusid, kui tegemist on suurte kogustega. Hoidlate kasutamise kulud on samuti märkimisväärsed, kui oluline osa tootjaorganisatsiooni oliiviõli kogustest säilitatakse nendes rajatistes. Kui ladustamistegevus hõlmab tootjaorganisatsiooni turustatud oliiviõli mahust rohkem kui pool ja tegemist on suurte kogustega, suurendab tootjaorganisatsiooni tegevus tõenäoliselt märkimisväärselt tõhusust. Tootjaorganisatsiooni ladustamisrajatistega kaasnevad väiksemad kulud võrreldes sellega, kui liikmed peavad ise ladustamisse investeerima. Tänu sellele, et toodet saab ladustada ilma vahetu tarnimiseta kolmandale isikule, pikema aja vältel ja suurtes kogustes, saavad tootjaorganisatsioonide liikmed oma tooteid soodsamatel tingimustel müüa ja mitte tingimata saagikoristuse ajal, kui pakkumine on ülekaalus. Selliselt saab tasakaalustada ka pakkumist, sest oliivisaak võib koguseliselt aastate lõikes kõikuda. Sellises olukorras vastaks tootjaorganisatsioon lihtsustatud meetodi tingimustele. |
| --- | --- |

8.

Hoidlate ühine kasutamine suurendab tõenäoliselt teatavates olukordades märkimisväärselt tõhusust. Näiteks kui tootjaorganisatsioon investeerib vajalikul määral ladustamisrajatistesse ja tagab nende nõuetekohase kasutamise ja hoolduse. Tootjaorganisatsioon kannab hoidlate algsed investeerimiskulud, ostes võikavandades ja ehitades ladustamisrajatised. Tootjaorganisatsioon kannab muid hoidlatega seotud investeerimiskulusid, kui ta ajakohastab ladustamisrajatisi. Ladustamisega seotud investeeringud tähendavad märkimisväärseid kulusid, kui tegemist on suurte kogustega. Hoidlate kasutamise kulud on samuti märkimisväärsed, kui oluline osa tootjaorganisatsiooni oliiviõli kogustest säilitatakse nendes rajatistes. Kui ladustamistegevus hõlmab tootjaorganisatsiooni turustatud oliiviõli mahust rohkem kui pool ja tegemist on suurte kogustega, suurendab tootjaorganisatsiooni tegevus tõenäoliselt märkimisväärselt tõhusust. Tootjaorganisatsiooni ladustamisrajatistega kaasnevad väiksemad kulud võrreldes sellega, kui liikmed peavad ise ladustamisse investeerima. Tänu sellele, et toodet saab ladustada ilma vahetu tarnimiseta kolmandale isikule, pikema aja vältel ja suurtes kogustes, saavad tootjaorganisatsioonide liikmed oma tooteid soodsamatel tingimustel müüa ja mitte tingimata saagikoristuse ajal, kui pakkumine on ülekaalus. Selliselt saab tasakaalustada ka pakkumist, sest oliivisaak võib koguseliselt aastate lõikes kõikuda. Sellises olukorras vastaks tootjaorganisatsioon lihtsustatud meetodi tingimustele.

vi)   
  Oliiviõli tootmisega otseselt seotud jäätmete ühine käitlemine

Komisjoni andmetel näib, et oliiviõli tootmisega otseselt seotud jäätmete ühine käitlemine toimub tavaliselt koos ühise töötlemisega, mis iseenesest, kui see hõlmab tootjaorganisatsiooni turustatud oliiviõli kogusest rohkem kui pool, tõenäoliselt suurendab märkimisväärselt tõhusust ja seega oleks täidetud lihtsustatud meetodi tingimused (vt eespool punkt i ühise töötlemise kohta).

vii)   
  Sisendite ühishanked

| 9. | Sisendite ühishanked suurendavad tõenäoliselt teatavates olukordades märkimisväärselt tõhusust. Näiteks kui hange tehakse suurtele kogustele ja nii saab tootjaorganisatsioon suuri allahindlusi, paremaid tarnetingimusi ja/või krediiditingimusi, kui iga tootja eraldi oleks saanud. Lisaks sellele, et selliste sisendite ostmine on tema arvelt, võib tootjaorganisatsioon tagada ka kõnealuste toodete nõuetekohase ladustamise ja/või tarnimise. Kui tootjaorganisatsioon hangib oma liikmetele väetisi, taimekaitsevahendeid, pestitsiide või energiat (kütus, elekter), tähendavad need sisendid olulisi kulusid (50). Kui tootjaorganisatsioon teostab nende sisendite hanke sellises mahus, mis on vajalik selleks, et toota ühiselt turustatud oliiviõli mahust rohkem kui pool, suurendab tootjaorganisatsiooni tegevus tõenäoliselt märkimisväärselt tõhusust. Sellises olukorras vastaks tootjaorganisatsioon lihtsustatud meetodi tingimustele.
  Muud tüüpi sisendite hanked, nt IT-tugi, majanduslik või tehniline nõustamine, fütosanitaarteenused, ei ole iseenesest tootjaorganisatsiooni jaoks üldjuhul olulised kulud. Seega on ebatõenäoline, et tootjaorganisatsiooni tegevus suurendaks märkimisväärselt tõhusust, nagu on erandi kohaldamiseks nõutud. |
| --- | --- |

9.

Sisendite ühishanked suurendavad tõenäoliselt teatavates olukordades märkimisväärselt tõhusust. Näiteks kui hange tehakse suurtele kogustele ja nii saab tootjaorganisatsioon suuri allahindlusi, paremaid tarnetingimusi ja/või krediiditingimusi, kui iga tootja eraldi oleks saanud. Lisaks sellele, et selliste sisendite ostmine on tema arvelt, võib tootjaorganisatsioon tagada ka kõnealuste toodete nõuetekohase ladustamise ja/või tarnimise. Kui tootjaorganisatsioon hangib oma liikmetele väetisi, taimekaitsevahendeid, pestitsiide või energiat (kütus, elekter), tähendavad need sisendid olulisi kulusid (50). Kui tootjaorganisatsioon teostab nende sisendite hanke sellises mahus, mis on vajalik selleks, et toota ühiselt turustatud oliiviõli mahust rohkem kui pool, suurendab tootjaorganisatsiooni tegevus tõenäoliselt märkimisväärselt tõhusust. Sellises olukorras vastaks tootjaorganisatsioon lihtsustatud meetodi tingimustele.

Muud tüüpi sisendite hanked, nt IT-tugi, majanduslik või tehniline nõustamine, fütosanitaarteenused, ei ole iseenesest tootjaorganisatsiooni jaoks üldjuhul olulised kulud. Seega on ebatõenäoline, et tootjaorganisatsiooni tegevus suurendaks märkimisväärselt tõhusust, nagu on erandi kohaldamiseks nõutud.

viii)   
  Tegevuste ühendamine

| 10. | Tegevuste ühendamine juhul, kui mitte ükski tegevus üksikuna ei hõlma tootjaorganisatsiooni turustatud oliiviõli mahust rohkem kui poolt, suurendab tõenäoliselt märkimisväärselt tõhusust teatavates olukordades. Vt üksikasjad allpool tegevuste ühendamise kastis.. |
| --- | --- |

10.

Tegevuste ühendamine juhul, kui mitte ükski tegevus üksikuna ei hõlma tootjaorganisatsiooni turustatud oliiviõli mahust rohkem kui poolt, suurendab tõenäoliselt märkimisväärselt tõhusust teatavates olukordades. Vt üksikasjad allpool tegevuste ühendamise kastis..

| VEISE- JA VASIKALIHASEKTOR


  Märkimisväärse tõhususe kriteeriumi kohaldamine

  Näited olukordadest, kus ÜTK määruse artikli 170 kohane ühine tegevus tõenäoliselt suurendab lihtsustatud meetodi kontekstis märkimisväärselt tõhusust.
  i)   
  Ühine turustamine



  Ühine turustamine võib hõlmata järgmisi tegevusi: ühine transport, jaotuskeskuse või müügitaristu loomine või/ja müügiplatvormi korraldamine.








  1. | Ühine transport suurendab tõenäoliselt teatavates olukordades märkimisväärselt tõhusust. Näiteks kui tootjaorganisatsioon transpordib tootjaorganisatsiooni turustatud elusveistest rohkem kui pooled tootmiskohtadest ostjani või töötlemiskohani. Selliselt on tootjaorganisatsioonil transpordi korraldamiseks paremad võimalused kui liikmetel omaette tegutsedes. Näiteks võib tootjaorganisatsioon saavutada mastaabisäästu, kui ta transpordib suuremaid koguseid, koondab saadetiste arvu, vähendab mahalaadimis- ja käitlemiskulusid. Sellises olukorras aitab tootjaorganisatsiooni tegevus kulusid tõenäoliselt suuresti vähendada ja tõhusust märkimisväärselt suurendada, võrreldes sellega, kui liikmed oleksid omaette tegutsenud, ja seega vastaks tootjaorganisatsioon lihtsustatud meetodi tingimustele. |
| --- | --- |

VEISE- JA VASIKALIHASEKTOR

Märkimisväärse tõhususe kriteeriumi kohaldamine

Näited olukordadest, kus ÜTK määruse artikli 170 kohane ühine tegevus tõenäoliselt suurendab lihtsustatud meetodi kontekstis märkimisväärselt tõhusust.

i)   
  Ühine turustamine

Ühine turustamine võib hõlmata järgmisi tegevusi: ühine transport, jaotuskeskuse või müügitaristu loomine või/ja müügiplatvormi korraldamine.

1.

Ühine transport suurendab tõenäoliselt teatavates olukordades märkimisväärselt tõhusust. Näiteks kui tootjaorganisatsioon transpordib tootjaorganisatsiooni turustatud elusveistest rohkem kui pooled tootmiskohtadest ostjani või töötlemiskohani. Selliselt on tootjaorganisatsioonil transpordi korraldamiseks paremad võimalused kui liikmetel omaette tegutsedes. Näiteks võib tootjaorganisatsioon saavutada mastaabisäästu, kui ta transpordib suuremaid koguseid, koondab saadetiste arvu, vähendab mahalaadimis- ja käitlemiskulusid. Sellises olukorras aitab tootjaorganisatsiooni tegevus kulusid tõenäoliselt suuresti vähendada ja tõhusust märkimisväärselt suurendada, võrreldes sellega, kui liikmed oleksid omaette tegutsenud, ja seega vastaks tootjaorganisatsioon lihtsustatud meetodi tingimustele.

| 2. | Müügiplatvormi organiseerimine suurendab tõenäoliselt teatavates olukordades märkimisväärselt tõhusust. Näiteks kui tootjaorganisatsioon loob elusveiste müümiseks füüsilise turu või enampakkumisplatvormi. Nii investeerib tootjaorganisatsioon rajatistesse, kus elusloomi näidata ja müüa. See nõuab märkimisväärseid investeerimiskulusid ja sellega kaasnevad märkimisväärsed tegevuskulud. Selleks et vasta lihtsustatud meetodi tingimustele, peaks olema tegemist suurte koguste ja regulaarse kauplemisega. See tingimus oleks täidetud juhul, kui müügiplatvorm kujutab endast peamist müügikanalit oma liikmete jaoks, st tootjaorganisatsioon müüb selle kaudu üle poole oma liikmete elusveistest (koguseliselt). Tõenäoliselt tagab see elusveiste müügil mastaabisäästu, mis võimaldab tootjatel jõuda suurema hulga ostjateni ja kiiremini, kui nad oleksid omaette tegutsenud. Selliselt vähenevad ka müüjate ja ostjate tehingukulud. Sellises olukorras suurendab tootjaorganisatsiooni tegevus tõenäoliselt märkimisväärselt tõhusust, võrreldes sellega, kui liikmed oleksid omaette tegutsenud, ja seega vastaks tootjaorganisatsioon lihtsustatud meetodi tingimustele. |
| --- | --- |

2.

Müügiplatvormi organiseerimine suurendab tõenäoliselt teatavates olukordades märkimisväärselt tõhusust. Näiteks kui tootjaorganisatsioon loob elusveiste müümiseks füüsilise turu või enampakkumisplatvormi. Nii investeerib tootjaorganisatsioon rajatistesse, kus elusloomi näidata ja müüa. See nõuab märkimisväärseid investeerimiskulusid ja sellega kaasnevad märkimisväärsed tegevuskulud. Selleks et vasta lihtsustatud meetodi tingimustele, peaks olema tegemist suurte koguste ja regulaarse kauplemisega. See tingimus oleks täidetud juhul, kui müügiplatvorm kujutab endast peamist müügikanalit oma liikmete jaoks, st tootjaorganisatsioon müüb selle kaudu üle poole oma liikmete elusveistest (koguseliselt). Tõenäoliselt tagab see elusveiste müügil mastaabisäästu, mis võimaldab tootjatel jõuda suurema hulga ostjateni ja kiiremini, kui nad oleksid omaette tegutsenud. Selliselt vähenevad ka müüjate ja ostjate tehingukulud. Sellises olukorras suurendab tootjaorganisatsiooni tegevus tõenäoliselt märkimisväärselt tõhusust, võrreldes sellega, kui liikmed oleksid omaette tegutsenud, ja seega vastaks tootjaorganisatsioon lihtsustatud meetodi tingimustele.

| 3. | Jaotuskeskuse loomine suurendab tõenäoliselt teatavates olukordades märkimisväärselt tõhusust. Näiteks olukord, kus tootjaorganisatsioon investeerib vajalikul määral jaotusrajatisse (nt vasikate kogumiskeskus, kus vasikad grupeeritakse vastavalt kindlatele nõuetele) ja tagab keskuse nõuetekohase kasutamise ja hoolduse. Tootjaorganisatsioon kannab jaotuskeskuse algsed investeerimiskulud, ostes või kavandades ja ehitades jaotusrajatise. Tootjaorganisatsioon kannab muid investeerimiskulusid, kui ta ajakohastab ladustamisrajatist. Algsed ja muud investeerimiskulud tähendavad olulisi kulusid, kui tegemist on suurte kogustega. Rajatise halduskulud on samuti märkimisväärsed, kui oluline osa tootjaorganisatsiooni kogustest jaotatakse selle rajatise kaudu. Kui jaotustegevus on hõlmatud tootjaorganisatsiooni turustatud elusveistest rohkem kui pooltega ja tegemist on suurte kogustega, suurendab tootjaorganisatsiooni tegevus tõenäoliselt märkimisväärselt tõhusust. See tagab elusveiste müügi korral mastaabisäästu, mis võimaldab tootjatel jõuda suurema hulga ostjateni ja kiiremini, kui nad oleksid loomade jaotamise ise tegelenud. Selliselt vähenevad ka müüjate ja ostjate tehingukulud. Sellises olukorras tõenäoliselt suurendab tootjaorganisatsiooni tegevus märkimisväärselt tõhusust, võrreldes sellega, kui liikmed oleksid omaette tegutsenud, ja seega vastaks tootjaorganisatsioon lihtsustatud meetodi tingimustele. |
| --- | --- |

3.

Jaotuskeskuse loomine suurendab tõenäoliselt teatavates olukordades märkimisväärselt tõhusust. Näiteks olukord, kus tootjaorganisatsioon investeerib vajalikul määral jaotusrajatisse (nt vasikate kogumiskeskus, kus vasikad grupeeritakse vastavalt kindlatele nõuetele) ja tagab keskuse nõuetekohase kasutamise ja hoolduse. Tootjaorganisatsioon kannab jaotuskeskuse algsed investeerimiskulud, ostes või kavandades ja ehitades jaotusrajatise. Tootjaorganisatsioon kannab muid investeerimiskulusid, kui ta ajakohastab ladustamisrajatist. Algsed ja muud investeerimiskulud tähendavad olulisi kulusid, kui tegemist on suurte kogustega. Rajatise halduskulud on samuti märkimisväärsed, kui oluline osa tootjaorganisatsiooni kogustest jaotatakse selle rajatise kaudu. Kui jaotustegevus on hõlmatud tootjaorganisatsiooni turustatud elusveistest rohkem kui pooltega ja tegemist on suurte kogustega, suurendab tootjaorganisatsiooni tegevus tõenäoliselt märkimisväärselt tõhusust. See tagab elusveiste müügi korral mastaabisäästu, mis võimaldab tootjatel jõuda suurema hulga ostjateni ja kiiremini, kui nad oleksid loomade jaotamise ise tegelenud. Selliselt vähenevad ka müüjate ja ostjate tehingukulud. Sellises olukorras tõenäoliselt suurendab tootjaorganisatsiooni tegevus märkimisväärselt tõhusust, võrreldes sellega, kui liikmed oleksid omaette tegutsenud, ja seega vastaks tootjaorganisatsioon lihtsustatud meetodi tingimustele.

ii)   
  Ühine reklaam

| 4. | Ühine reklaam tõenäoliselt suurendab teatavates olukordades märkimisväärselt tõhusust. Näiteks kui tootjaorganisatsiooni arendab ja turustab lisandväärtusega toodet. Tootel on näiteks „lisandväärtus”, kui toode eristub teistest toodetest teatavate omaduste poolest, mida kliendid konkreetselt hindavad. Tootjaorganisatsioon saab oma toodet eristada tõu, sööda, tootmissüsteemi või päritolukoha või muude tegurite alusel. Sellega seoses on ühine reklaam osa integreeritud turustamisstrateegiast sellise lisandväärtusega toote müümiseks ja ühine reklaam on üks sellistest tegevustest kõnealuse strateegia elluviimiseks. Tootjaorganisatsioon kehtestab toote spetsifikaatide nõuded ja tagab nendele vastavuse: see tähendab näiteks spetsifikaatide nõuete väljatöötamist, tootmisprotsessi ja kvaliteedi kontrollimise kavandamist seoses selliste spetsifikaatidega, sisendite hankimist spetsifikaatide järgmiseks jne. Sellise integreeritud lähenemisviisiga seotud kulud nii tootjaorganisatsioonile kui ka selle liikmetele seoses spetsifikaatide järgimisega on olulised, kui antud tegevusega on tootjaorganisatsiooni turustatud kogusest hõlmatud rohkem kui pool. Kõnealuses olukorras vastaks tootjaorganisatsioon lihtsustatud meetodi tingimustele.
  Kogu sektorit hõlmav ühine reklaamitegevus, näiteks veiseliha tarbimise üldine müügiedendus, ei ole erandi kohaldamise seisukohast asjakohane, kuna selline tegevus ei ole vaid ühe tootjaorganisatsiooni poolne, vaid sama sektori tootjaorganisatsioonide vaheline kooskõlastatud tegevus, mis peab edendama kogu sektorit ja mitte ainult ühte tootjaorganisatsiooni. |
| --- | --- |

4.

Ühine reklaam tõenäoliselt suurendab teatavates olukordades märkimisväärselt tõhusust. Näiteks kui tootjaorganisatsiooni arendab ja turustab lisandväärtusega toodet. Tootel on näiteks „lisandväärtus”, kui toode eristub teistest toodetest teatavate omaduste poolest, mida kliendid konkreetselt hindavad. Tootjaorganisatsioon saab oma toodet eristada tõu, sööda, tootmissüsteemi või päritolukoha või muude tegurite alusel. Sellega seoses on ühine reklaam osa integreeritud turustamisstrateegiast sellise lisandväärtusega toote müümiseks ja ühine reklaam on üks sellistest tegevustest kõnealuse strateegia elluviimiseks. Tootjaorganisatsioon kehtestab toote spetsifikaatide nõuded ja tagab nendele vastavuse: see tähendab näiteks spetsifikaatide nõuete väljatöötamist, tootmisprotsessi ja kvaliteedi kontrollimise kavandamist seoses selliste spetsifikaatidega, sisendite hankimist spetsifikaatide järgmiseks jne. Sellise integreeritud lähenemisviisiga seotud kulud nii tootjaorganisatsioonile kui ka selle liikmetele seoses spetsifikaatide järgimisega on olulised, kui antud tegevusega on tootjaorganisatsiooni turustatud kogusest hõlmatud rohkem kui pool. Kõnealuses olukorras vastaks tootjaorganisatsioon lihtsustatud meetodi tingimustele.

Kogu sektorit hõlmav ühine reklaamitegevus, näiteks veiseliha tarbimise üldine müügiedendus, ei ole erandi kohaldamise seisukohast asjakohane, kuna selline tegevus ei ole vaid ühe tootjaorganisatsiooni poolne, vaid sama sektori tootjaorganisatsioonide vaheline kooskõlastatud tegevus, mis peab edendama kogu sektorit ja mitte ainult ühte tootjaorganisatsiooni.

iii)   
  Kvaliteedikontrolli ühine korraldamine

| 5. | Kvaliteedikontrolli ühine korraldamine suurendab tõenäoliselt teatavates olukordades märkimisväärselt tõhusust. Näiteks kui tootjaorganisatsioon tagab oma liikmete elusveiste püsiva kvaliteedi, kuna see on seaduse või kehtestatud standardi järgi ostjate poolt nõutud. Tootjaorganisatsioon aitab saavutada toote kvaliteeti, andes nõu ja toetades tootmisprotsesse. Seda tehes osutab tootjaorganisatsioon tootjatele valdkondlikke teenuseid: nõuanded taimekaitsevahendite, kemikaalide ja väetiste kasutamise tõhustatud meetodite kohta, paremate tootmismeetodite kohta, abi kohapealse tootmisega seonduvate probleemide korral, regulatiivsete ja kontrolliga seonduvate küsimuste lahendamine, et aidata tootjal saavutada toote kvaliteeti. Teiseks osutab tootjaorganisatsioon (ise või allhanke korras) veterinaarteenuseid (vaktsineerimine ja muu profülaktika, haiguste seire, loomade paljundamine jne), et tagada oma liikmete kasvatatud ja tootjaorganisatsiooni turustatud loomade tervis ja toodete ohutus. Lisaks viib tootjaorganisatsioon läbi kontrolle, et tõendada sõltumatutele sertifitseerijatele/kontrollijatele, et tooted vastavad regulatiivsetele ohutusnõuetele või kvaliteedistandardile, ja/või anda ostjale/ostjatele kinnitust toodete vastavuse kohta selle/nende lisanõuetele. Kõigi nende tegevuste kulud on suured, kui need tegevused hõlmavad tootjaorganisatsiooni turustatud elusveiste kogusest üle poole. Sellises olukorras tõenäoliselt suurendab tootjaorganisatsiooni tegevus märkimisväärselt tõhusust, kuna üksikutel liikmetel oleks oluliselt kulukam samasugust tulemust üksinda tegutsedes saavutada ja seega vastaks tootjaorganisatsioon lihtsustatud meetodi tingimustele. |
| --- | --- |

5.

Kvaliteedikontrolli ühine korraldamine suurendab tõenäoliselt teatavates olukordades märkimisväärselt tõhusust. Näiteks kui tootjaorganisatsioon tagab oma liikmete elusveiste püsiva kvaliteedi, kuna see on seaduse või kehtestatud standardi järgi ostjate poolt nõutud. Tootjaorganisatsioon aitab saavutada toote kvaliteeti, andes nõu ja toetades tootmisprotsesse. Seda tehes osutab tootjaorganisatsioon tootjatele valdkondlikke teenuseid: nõuanded taimekaitsevahendite, kemikaalide ja väetiste kasutamise tõhustatud meetodite kohta, paremate tootmismeetodite kohta, abi kohapealse tootmisega seonduvate probleemide korral, regulatiivsete ja kontrolliga seonduvate küsimuste lahendamine, et aidata tootjal saavutada toote kvaliteeti. Teiseks osutab tootjaorganisatsioon (ise või allhanke korras) veterinaarteenuseid (vaktsineerimine ja muu profülaktika, haiguste seire, loomade paljundamine jne), et tagada oma liikmete kasvatatud ja tootjaorganisatsiooni turustatud loomade tervis ja toodete ohutus. Lisaks viib tootjaorganisatsioon läbi kontrolle, et tõendada sõltumatutele sertifitseerijatele/kontrollijatele, et tooted vastavad regulatiivsetele ohutusnõuetele või kvaliteedistandardile, ja/või anda ostjale/ostjatele kinnitust toodete vastavuse kohta selle/nende lisanõuetele. Kõigi nende tegevuste kulud on suured, kui need tegevused hõlmavad tootjaorganisatsiooni turustatud elusveiste kogusest üle poole. Sellises olukorras tõenäoliselt suurendab tootjaorganisatsiooni tegevus märkimisväärselt tõhusust, kuna üksikutel liikmetel oleks oluliselt kulukam samasugust tulemust üksinda tegutsedes saavutada ja seega vastaks tootjaorganisatsioon lihtsustatud meetodi tingimustele.

iv)   
  Seadmete või hoidlate ühine kasutamine

| 6. | Seadmete ühine kasutamine suurendab tõenäoliselt teatavates olukordades märkimisväärselt tõhusust. Näiteks kui tootjaorganisatsioon investeerib vajalikul määral olulistesse seadmetesse (nt söödamasinad nagu koristusmasin, söödamikser) ja tagab nende nõuetekohase kasutamise ja hoolduse. Sellisel juhul kannab tootjaorganisatsioon algselt investeerimiskulud, ostes (uued või kasutatud) seadmed elusveiste kasvatamiseks. Pärastpoole kannab tootjaorganisatsioon ka seadmete nõuetekohase kasutamise ja hooldusega (nt koolitus) seotud kulud. Algne investeering ja muud seadmetega seonduvad kulud tähendavad olulisi kulusid, kui tegemist on suurte kogustega. Sellega seoses on seadmete kasutamise kulud olulised, kui suur osa tootjaorganisatsiooni turustatud kogustest on toodetud ühiselt omandatud seadmete abil. Seega kui seadmeid kasutatakse tootjaorganisatsiooni turustatud elusveiste mahust rohkem kui poole tootmiseks, suurendab tõenäoliselt tootjaorganisatsiooni tegevus märkimisväärselt tõhusust. Uued seadmed/masinad on sageli vajalikud tootlikkuse suurendamiseks ja samuti selleks, et tagada toote vastavus turunõuetele. Mõned tootjad ei saa suurte investeerimiskulude tõttu endale uusi seadmeid lubada ja seega võib seadmete ühine kasutamine tähendada liikmetele kulude kokkuhoidu ja tootlikkuse suurendamist. Kõnealuses olukorras vastaks tootjaorganisatsioon lihtsustatud meetodi tingimustele. |
| --- | --- |

6.

Seadmete ühine kasutamine suurendab tõenäoliselt teatavates olukordades märkimisväärselt tõhusust. Näiteks kui tootjaorganisatsioon investeerib vajalikul määral olulistesse seadmetesse (nt söödamasinad nagu koristusmasin, söödamikser) ja tagab nende nõuetekohase kasutamise ja hoolduse. Sellisel juhul kannab tootjaorganisatsioon algselt investeerimiskulud, ostes (uued või kasutatud) seadmed elusveiste kasvatamiseks. Pärastpoole kannab tootjaorganisatsioon ka seadmete nõuetekohase kasutamise ja hooldusega (nt koolitus) seotud kulud. Algne investeering ja muud seadmetega seonduvad kulud tähendavad olulisi kulusid, kui tegemist on suurte kogustega. Sellega seoses on seadmete kasutamise kulud olulised, kui suur osa tootjaorganisatsiooni turustatud kogustest on toodetud ühiselt omandatud seadmete abil. Seega kui seadmeid kasutatakse tootjaorganisatsiooni turustatud elusveiste mahust rohkem kui poole tootmiseks, suurendab tõenäoliselt tootjaorganisatsiooni tegevus märkimisväärselt tõhusust. Uued seadmed/masinad on sageli vajalikud tootlikkuse suurendamiseks ja samuti selleks, et tagada toote vastavus turunõuetele. Mõned tootjad ei saa suurte investeerimiskulude tõttu endale uusi seadmeid lubada ja seega võib seadmete ühine kasutamine tähendada liikmetele kulude kokkuhoidu ja tootlikkuse suurendamist. Kõnealuses olukorras vastaks tootjaorganisatsioon lihtsustatud meetodi tingimustele.

| 7. | Hoidlate ühine kasutamine suurendab tõenäoliselt teatavates olukordades märkimisväärselt tõhusust. Näiteks kui tootjaorganisatsioon investeerib vajalikul määral ladustamisrajatistesse (nt sööda jaoks) ja tagab nende nõuetekohase kasutamise ja hoolduse. Tootjaorganisatsioon kannab hoidlate algsed investeerimiskulud, ostes või kavandades ja ehitades ladustamisrajatised. Tootjaorganisatsioon kannab muid hoidlatega seotud investeerimiskulusid, kui ta ajakohastab ladustamisrajatisi. Algsed ja muud ladustamisega seotud investeerimiskulud tähendavad olulisi kulusid, kui tegemist on suurte kogustega. Hoidlate kasutamise kulud on samuti märkimisväärsed, kui oluline osa tootjaorganisatsiooni kogustest säilitatakse nendes rajatistes. Kui ladustamistegevusega on tootjaorganisatsiooni turustatud elusveistest hõlmatud rohkem kui pooled ja tegemist on suurte kogustega, suurendab tootjaorganisatsiooni tegevus tõenäoliselt märkimisväärselt tõhusust. Tootjaorganisatsiooni ladustamisrajatistega kaasnevad väiksemad kulud võrreldes sellega, kui liikmed peavad ise ladustamisse investeerima. Tänu sellele, et sööta saab ladustada ilma vahetu tarnimiseta kolmandale isikule, pikema aja vältel ja suurtes kogustes, saavad tootjaorganisatsioonide liikmed oma sööta ilma viivitusteta soodsamatel tingimustel müüa. Lisaks võib tootjaorganisatsioon osta sööta suuremates kogustes, kui hind on soodsam, ja säilitada seda, kuni liikmed seda kasutavad Kõnealuses olukorras vastaks tootjaorganisatsioon lihtsustatud meetodi tingimustele. |
| --- | --- |

7.

Hoidlate ühine kasutamine suurendab tõenäoliselt teatavates olukordades märkimisväärselt tõhusust. Näiteks kui tootjaorganisatsioon investeerib vajalikul määral ladustamisrajatistesse (nt sööda jaoks) ja tagab nende nõuetekohase kasutamise ja hoolduse. Tootjaorganisatsioon kannab hoidlate algsed investeerimiskulud, ostes või kavandades ja ehitades ladustamisrajatised. Tootjaorganisatsioon kannab muid hoidlatega seotud investeerimiskulusid, kui ta ajakohastab ladustamisrajatisi. Algsed ja muud ladustamisega seotud investeerimiskulud tähendavad olulisi kulusid, kui tegemist on suurte kogustega. Hoidlate kasutamise kulud on samuti märkimisväärsed, kui oluline osa tootjaorganisatsiooni kogustest säilitatakse nendes rajatistes. Kui ladustamistegevusega on tootjaorganisatsiooni turustatud elusveistest hõlmatud rohkem kui pooled ja tegemist on suurte kogustega, suurendab tootjaorganisatsiooni tegevus tõenäoliselt märkimisväärselt tõhusust. Tootjaorganisatsiooni ladustamisrajatistega kaasnevad väiksemad kulud võrreldes sellega, kui liikmed peavad ise ladustamisse investeerima. Tänu sellele, et sööta saab ladustada ilma vahetu tarnimiseta kolmandale isikule, pikema aja vältel ja suurtes kogustes, saavad tootjaorganisatsioonide liikmed oma sööta ilma viivitusteta soodsamatel tingimustel müüa. Lisaks võib tootjaorganisatsioon osta sööta suuremates kogustes, kui hind on soodsam, ja säilitada seda, kuni liikmed seda kasutavad Kõnealuses olukorras vastaks tootjaorganisatsioon lihtsustatud meetodi tingimustele.

v)   
  Elusveiste kasvatamisega otseselt seotud jäätmete ühine käitlemine

| 8. | Jäätmete ühine käitlemine tõenäoliselt suurendab teatavates olukordades märkimisväärselt tõhusust. Näiteks kui tootjaorganisatsioon tagab jäätmetekõrvaldamise, ladustamise ja taaskasutamise keskkonda säästval viisil (energia ja biogaasi tootmisel, väetiste kasutamisel jne), kui jäätmete tekke on põhjustanud tootjaorganisatsiooni turustatud elusveistest rohkem kui pooled. Sellega seoses on tootjaorganisatsioonil jäätmete käitlemiseks paremad võimalused, kui oleksid olnud liikmetel omaette tegutsedes. Näiteks võib tootjaorganisatsioon saavutada mastaabisäästu, kui ta transpordib suuremaid jäätmekoguseid, koondab saadetiste arvu, vähendab mahalaadimis- ja käitlemiskulusid. Sellises olukorras aitab tootjaorganisatsiooni tegevus kulusid tõenäoliselt suuresti vähendada ja tõhusust märkimisväärselt suurendada, võrreldes sellega, kui liikmed oleksid omaette tegutsenud, ja seega vastaks tootjaorganisatsioon lihtsustatud meetodi tingimustele. |
| --- | --- |

8.

Jäätmete ühine käitlemine tõenäoliselt suurendab teatavates olukordades märkimisväärselt tõhusust. Näiteks kui tootjaorganisatsioon tagab jäätmetekõrvaldamise, ladustamise ja taaskasutamise keskkonda säästval viisil (energia ja biogaasi tootmisel, väetiste kasutamisel jne), kui jäätmete tekke on põhjustanud tootjaorganisatsiooni turustatud elusveistest rohkem kui pooled. Sellega seoses on tootjaorganisatsioonil jäätmete käitlemiseks paremad võimalused, kui oleksid olnud liikmetel omaette tegutsedes. Näiteks võib tootjaorganisatsioon saavutada mastaabisäästu, kui ta transpordib suuremaid jäätmekoguseid, koondab saadetiste arvu, vähendab mahalaadimis- ja käitlemiskulusid. Sellises olukorras aitab tootjaorganisatsiooni tegevus kulusid tõenäoliselt suuresti vähendada ja tõhusust märkimisväärselt suurendada, võrreldes sellega, kui liikmed oleksid omaette tegutsenud, ja seega vastaks tootjaorganisatsioon lihtsustatud meetodi tingimustele.

vi)   
  Sisendite ühishanked

| 9. | Sisendite ühishanked suurendavad tõenäoliselt teatavates olukordades märkimisväärselt tõhusust. Näiteks kui hange tehakse suurtele kogustele ja nii saab tootjaorganisatsioon suuri allahindlusi, paremaid tarnetingimusi ja/või krediiditingimusi, kui iga tootja eraldi oleks saanud. Lisaks sellele, et selliste sisendite ostmine on tema arvelt, võib tootjaorganisatsioon tagada kõnealuste toodete nõuetekohase ladustamise ja/või tarnimise oma liikmetele. Kui tootjaorganisatsioon hangib oma liikmetele sööta, loomi või muid sisendeid, näiteks kütus, elekter), tähendavad need sisendid olulisi kulusid (51). Kui tootjaorganisatsioon teostab nende sisendite hanke sellises mahus, mis on vajalik selleks, et toota ühiselt turustatud elusveiste kogusest rohkem kui pool, suurendab tootjaorganisatsiooni tegevus tõenäoliselt märkimisväärselt tõhusust. Sellises olukorras vastaks tootjaorganisatsioon lihtsustatud meetodi tingimustele.
  Muud tüüpi sisendite hanked, nt IT-tugi, tõuaretusalane nõustamine, veterinaarteenused, seemendusteenused, ei ole iseenesest tootjaorganisatsiooni jaoks üldjuhul olulised kulud, et vastata lihtsustatud meetodi tingimustele ning seega on ebatõenäoline, et tootjaorganisatsiooni tegevus tõenäoliselt suurendaks märkimisväärselt tõhusust, nagu on erandi kohaldamiseks nõutud. |
| --- | --- |

9.

Sisendite ühishanked suurendavad tõenäoliselt teatavates olukordades märkimisväärselt tõhusust. Näiteks kui hange tehakse suurtele kogustele ja nii saab tootjaorganisatsioon suuri allahindlusi, paremaid tarnetingimusi ja/või krediiditingimusi, kui iga tootja eraldi oleks saanud. Lisaks sellele, et selliste sisendite ostmine on tema arvelt, võib tootjaorganisatsioon tagada kõnealuste toodete nõuetekohase ladustamise ja/või tarnimise oma liikmetele. Kui tootjaorganisatsioon hangib oma liikmetele sööta, loomi või muid sisendeid, näiteks kütus, elekter), tähendavad need sisendid olulisi kulusid (51). Kui tootjaorganisatsioon teostab nende sisendite hanke sellises mahus, mis on vajalik selleks, et toota ühiselt turustatud elusveiste kogusest rohkem kui pool, suurendab tootjaorganisatsiooni tegevus tõenäoliselt märkimisväärselt tõhusust. Sellises olukorras vastaks tootjaorganisatsioon lihtsustatud meetodi tingimustele.

Muud tüüpi sisendite hanked, nt IT-tugi, tõuaretusalane nõustamine, veterinaarteenused, seemendusteenused, ei ole iseenesest tootjaorganisatsiooni jaoks üldjuhul olulised kulud, et vastata lihtsustatud meetodi tingimustele ning seega on ebatõenäoline, et tootjaorganisatsiooni tegevus tõenäoliselt suurendaks märkimisväärselt tõhusust, nagu on erandi kohaldamiseks nõutud.

vii)   
  Tegevuste ühendamine

| 10. | Tegevuste ühendamine juhul, kui mitte ükski tegevus üksikuna ei hõlma tootjaorganisatsiooni turustatud elusveiste kogusest rohkem kui poolt, tõenäoliselt suurendab märkimisväärselt tõhusust teatavates olukordades. Vt üksikasjad allpool tegevuste ühendamise kastis. |
| --- | --- |

10.

Tegevuste ühendamine juhul, kui mitte ükski tegevus üksikuna ei hõlma tootjaorganisatsiooni turustatud elusveiste kogusest rohkem kui poolt, tõenäoliselt suurendab märkimisväärselt tõhusust teatavates olukordades. Vt üksikasjad allpool tegevuste ühendamise kastis.

| PÕLLUKULTUURIDE SEKTOR


  Märkimisväärse tõhususe kriteeriumi kohaldamine

  Näited olukordadest, kus ÜTK määruse artikli 171 kohane ühine tegevus tõenäoliselt suurendab lihtsustatud meetodi kontekstis märkimisväärselt tõhusust.
  i)   
  Ühine turustamine



  Ühine turustamine võib hõlmata järgmisi tegevusi: ühine transport, jaotuskeskuse või müügitaristu loomine ja/või müügiplatvormi korraldamine.








  1. | Ühine transport suurendab tõenäoliselt teatavates olukordades märkimisväärselt tõhusust. Näiteks kui tootjaorganisatsioon korraldab tootjaorganisatsiooni turustatud põllukultuuride mahust rohkem kui poole jaoks transpordi (maantee- või raudteevedu või merevedu) saagikoristuskohtadest ostja laoni või töötlemiskohani. Selliselt on tootjaorganisatsioonil transpordi korraldamiseks paremad võimalused kui liikmetel omaette tegutsedes. Näiteks võib tootjaorganisatsioon saavutada mastaabisäästu, kui ta transpordib suuremaid koguseid, koondab saadetiste arvu, vähendab mahalaadimis- ja käitlemiskulusid. Sellises olukorras aitab tootjaorganisatsiooni tegevus kulusid tõenäoliselt suuresti vähendada ja tõhusust märkimisväärselt suurendada, võrreldes sellega, kui liikmed oleksid omaette tegutsenud, ja seega vastaks tootjaorganisatsioon lihtsustatud meetodi tingimustele. |
| --- | --- |

PÕLLUKULTUURIDE SEKTOR

Märkimisväärse tõhususe kriteeriumi kohaldamine

Näited olukordadest, kus ÜTK määruse artikli 171 kohane ühine tegevus tõenäoliselt suurendab lihtsustatud meetodi kontekstis märkimisväärselt tõhusust.

i)   
  Ühine turustamine

Ühine turustamine võib hõlmata järgmisi tegevusi: ühine transport, jaotuskeskuse või müügitaristu loomine ja/või müügiplatvormi korraldamine.

1.

Ühine transport suurendab tõenäoliselt teatavates olukordades märkimisväärselt tõhusust. Näiteks kui tootjaorganisatsioon korraldab tootjaorganisatsiooni turustatud põllukultuuride mahust rohkem kui poole jaoks transpordi (maantee- või raudteevedu või merevedu) saagikoristuskohtadest ostja laoni või töötlemiskohani. Selliselt on tootjaorganisatsioonil transpordi korraldamiseks paremad võimalused kui liikmetel omaette tegutsedes. Näiteks võib tootjaorganisatsioon saavutada mastaabisäästu, kui ta transpordib suuremaid koguseid, koondab saadetiste arvu, vähendab mahalaadimis- ja käitlemiskulusid. Sellises olukorras aitab tootjaorganisatsiooni tegevus kulusid tõenäoliselt suuresti vähendada ja tõhusust märkimisväärselt suurendada, võrreldes sellega, kui liikmed oleksid omaette tegutsenud, ja seega vastaks tootjaorganisatsioon lihtsustatud meetodi tingimustele.

| 2. | Jaotuskeskuse või müügitaristu loomine või/ja müügiplatvormi korraldamine. Komisjonile ei ole teada olukord, kus jaotuskeskus, müügiplatvorm ja/või internetimüügi platvorm iseenesest suurendaks märkimisväärselt tõhusust, et märkimisväärse tõhususe kriteerium oleks põllukultuuride sektoris täidetud. Kui seda aga ühendada teiste tegevustega, näiteks transpordiga või kvaliteedikontrolliga, siis kokku on selliste tegevuste kulud olulised ja see tõenäoliselt suurendab märkimisväärselt tõhusust, kui need tegevused hõlmavad tootjaorganisatsiooni turustatud toodete mahust rohkem kui pool. Selliselt suurendab tootjaorganisatsiooni tegevus tõenäoliselt märkimisväärselt tõhusust ja seega vastaks ta lihtsustatud meetodi tingimustele. Näiteks võib tootjaorganisatsiooni ülesanne olla ühise jaotuskeskuse loomine, toodete transpordi ja internetimüügi platvormi korraldamine. Kui tootjaorganisatsiooni turustatud toodete mahust on hõlmatud rohkem kui pool, siis sellise tegevuse korraldamise kulud on olulised ja selline tegevus kokku tõenäoliselt suurendab märkimisväärselt tõhusust; seega vastaks tootjaorganisatsioon lihtsustatud meetodi tingimustele. |
| --- | --- |

2.

Jaotuskeskuse või müügitaristu loomine või/ja müügiplatvormi korraldamine. Komisjonile ei ole teada olukord, kus jaotuskeskus, müügiplatvorm ja/või internetimüügi platvorm iseenesest suurendaks märkimisväärselt tõhusust, et märkimisväärse tõhususe kriteerium oleks põllukultuuride sektoris täidetud. Kui seda aga ühendada teiste tegevustega, näiteks transpordiga või kvaliteedikontrolliga, siis kokku on selliste tegevuste kulud olulised ja see tõenäoliselt suurendab märkimisväärselt tõhusust, kui need tegevused hõlmavad tootjaorganisatsiooni turustatud toodete mahust rohkem kui pool. Selliselt suurendab tootjaorganisatsiooni tegevus tõenäoliselt märkimisväärselt tõhusust ja seega vastaks ta lihtsustatud meetodi tingimustele. Näiteks võib tootjaorganisatsiooni ülesanne olla ühise jaotuskeskuse loomine, toodete transpordi ja internetimüügi platvormi korraldamine. Kui tootjaorganisatsiooni turustatud toodete mahust on hõlmatud rohkem kui pool, siis sellise tegevuse korraldamise kulud on olulised ja selline tegevus kokku tõenäoliselt suurendab märkimisväärselt tõhusust; seega vastaks tootjaorganisatsioon lihtsustatud meetodi tingimustele.

ii)   
  Ühine reklaam

| 3. | Ühine reklaam tõenäoliselt suurendab teatavates olukordades märkimisväärselt tõhusust. Näiteks kui tootjaorganisatsiooni arendab ja turustab lisandväärtusega toodet. Tootel on näiteks „lisandväärtus”, kui toode eristub teistest toodetest teatavate omaduste poolest, mida kliendid konkreetselt hindavad. Tootjaorganisatsioon saab oma toodet eristada valgusisalduse, kasutatud seemnete, väetiste kasutuse, põllukultuuride niiskusesisalduse ja tarne suuruse või päritolukoha või muude tegurite alusel. Näiteks õliseemnete sektoris võib müügiedendus hõlmata söödaratsiooni tehnilist teavet. Sellega seoses on ühine reklaam osa integreeritud turustamisstrateegiast sellise lisandväärtusega toote müümiseks ja ühine reklaam on üks sellistest tegevustest kõnealuse strateegia elluviimiseks. Tootjaorganisatsioon kehtestab toote spetsifikaatide nõuded ja tagab nendele vastavuse: see tähendab näiteks spetsifikaatide nõuete väljatöötamist, tootmisprotsessi ja kvaliteedi kontrollimise kavandamist seoses selliste spetsifikaatidega, sisendite hankimist spetsifikaatide järgmiseks jne. Sellise integreeritud lähenemisviisiga seotud kulud nii tootjaorganisatsioonile kui ka selle liikmetele seoses spetsifikaatide järgimisega on olulised, kui antud tegevusega on tootjaorganisatsiooni turustatud kogusest hõlmatud vähemalt rohkem kui pool. Kõnealuses olukorras vastaks tootjaorganisatsioon lihtsustatud meetodi tingimustele.
  Kogu sektorit hõlmav ühine reklaamitegevus, näiteks põllukultuuride tarbimise üldine müügiedendus, ei ole erandi kohaldamise seisukohast asjakohane, kuna selline tegevus ei ole vaid ühe tootjaorganisatsiooni poolne, vaid sama sektori tootjaorganisatsioonide vaheline kooskõlastatud tegevus, mis peab edendama kogu sektorit ja mitte ainult ühte tootjaorganisatsiooni. |
| --- | --- |

3.

Ühine reklaam tõenäoliselt suurendab teatavates olukordades märkimisväärselt tõhusust. Näiteks kui tootjaorganisatsiooni arendab ja turustab lisandväärtusega toodet. Tootel on näiteks „lisandväärtus”, kui toode eristub teistest toodetest teatavate omaduste poolest, mida kliendid konkreetselt hindavad. Tootjaorganisatsioon saab oma toodet eristada valgusisalduse, kasutatud seemnete, väetiste kasutuse, põllukultuuride niiskusesisalduse ja tarne suuruse või päritolukoha või muude tegurite alusel. Näiteks õliseemnete sektoris võib müügiedendus hõlmata söödaratsiooni tehnilist teavet. Sellega seoses on ühine reklaam osa integreeritud turustamisstrateegiast sellise lisandväärtusega toote müümiseks ja ühine reklaam on üks sellistest tegevustest kõnealuse strateegia elluviimiseks. Tootjaorganisatsioon kehtestab toote spetsifikaatide nõuded ja tagab nendele vastavuse: see tähendab näiteks spetsifikaatide nõuete väljatöötamist, tootmisprotsessi ja kvaliteedi kontrollimise kavandamist seoses selliste spetsifikaatidega, sisendite hankimist spetsifikaatide järgmiseks jne. Sellise integreeritud lähenemisviisiga seotud kulud nii tootjaorganisatsioonile kui ka selle liikmetele seoses spetsifikaatide järgimisega on olulised, kui antud tegevusega on tootjaorganisatsiooni turustatud kogusest hõlmatud vähemalt rohkem kui pool. Kõnealuses olukorras vastaks tootjaorganisatsioon lihtsustatud meetodi tingimustele.

Kogu sektorit hõlmav ühine reklaamitegevus, näiteks põllukultuuride tarbimise üldine müügiedendus, ei ole erandi kohaldamise seisukohast asjakohane, kuna selline tegevus ei ole vaid ühe tootjaorganisatsiooni poolne, vaid sama sektori tootjaorganisatsioonide vaheline kooskõlastatud tegevus, mis peab edendama kogu sektorit ja mitte ainult ühte tootjaorganisatsiooni.

iii)   
  Kvaliteedikontrolli ühine korraldamine

| 4. | Kvaliteedikontrolli ühine korraldamine suurendab tõenäoliselt teatavates olukordades märkimisväärselt tõhusust. Näiteks kui tootjaorganisatsioon tagab oma liikmete toodetud toote püsiva kvaliteedi, kuna see on seaduse või kehtestatud standardi järgi ostjate poolt nõutud. See võib olla juhul, kui põllukultuure kuivatatakse ja segatakse ühiselt, et saavutada ostja nõutud kvaliteet. Tootjaorganisatsioon aitab saavutada toote kvaliteeti, andes nõu ja toetades tootmisprotsesse. Seda tehes osutab tootjaorganisatsioon tootjatele valdkondlikke teenuseid: nõuanded kemikaalide ja väetiste kasutamise tõhustatud meetodite kohta, paremate tootmismeetodite kohta, nt vagude ajamine, väetamine, ümberistutamine, kahjuritõrje jne, või/ja abi kohapealse tootmisega seonduvate probleemide korral, regulatiivsete ja kontrolliga seonduvate küsimuste lahendamine, et aidata tootjal saavutada toote kvaliteeti. Teiseks teeb tootjaorganisatsioon (ise või allhanke korras) laboriteste, et kontrollida oma liikmete toodetud ja tootjaorganisatsiooni turustatud põllukultuuride kvaliteeti (valgud, niiskus, seemne suurus, lisandid jne). Kõnealune kontroll tehakse selleks, et tõendada sõltumatutele sertifitseerijatele/kontrollijatele, et tooted vastavad regulatiivsetele nõuetele või standardile ja/või annavad ostjale/ostjatele kinnitust toote vastavuse kohta omanõuetele. Kõigi selliste tegevuste kulud on olulised, kui need tegevused hõlmavad tootjaorganisatsiooni turustatud põllukultuuride mahust rohkem kui poolt. Sellises olukorras tõenäoliselt suurendab tootjaorganisatsiooni tegevus märkimisväärselt tõhusust, kuna üksikutel liikmetel oleks oluliselt kulukam samasugust tulemust üksinda tegutsedes saavutada. Seepärast vastaks tootjaorganisatsioon lihtsustatud meetodi tingimustele. |
| --- | --- |

4.

Kvaliteedikontrolli ühine korraldamine suurendab tõenäoliselt teatavates olukordades märkimisväärselt tõhusust. Näiteks kui tootjaorganisatsioon tagab oma liikmete toodetud toote püsiva kvaliteedi, kuna see on seaduse või kehtestatud standardi järgi ostjate poolt nõutud. See võib olla juhul, kui põllukultuure kuivatatakse ja segatakse ühiselt, et saavutada ostja nõutud kvaliteet. Tootjaorganisatsioon aitab saavutada toote kvaliteeti, andes nõu ja toetades tootmisprotsesse. Seda tehes osutab tootjaorganisatsioon tootjatele valdkondlikke teenuseid: nõuanded kemikaalide ja väetiste kasutamise tõhustatud meetodite kohta, paremate tootmismeetodite kohta, nt vagude ajamine, väetamine, ümberistutamine, kahjuritõrje jne, või/ja abi kohapealse tootmisega seonduvate probleemide korral, regulatiivsete ja kontrolliga seonduvate küsimuste lahendamine, et aidata tootjal saavutada toote kvaliteeti. Teiseks teeb tootjaorganisatsioon (ise või allhanke korras) laboriteste, et kontrollida oma liikmete toodetud ja tootjaorganisatsiooni turustatud põllukultuuride kvaliteeti (valgud, niiskus, seemne suurus, lisandid jne). Kõnealune kontroll tehakse selleks, et tõendada sõltumatutele sertifitseerijatele/kontrollijatele, et tooted vastavad regulatiivsetele nõuetele või standardile ja/või annavad ostjale/ostjatele kinnitust toote vastavuse kohta omanõuetele. Kõigi selliste tegevuste kulud on olulised, kui need tegevused hõlmavad tootjaorganisatsiooni turustatud põllukultuuride mahust rohkem kui poolt. Sellises olukorras tõenäoliselt suurendab tootjaorganisatsiooni tegevus märkimisväärselt tõhusust, kuna üksikutel liikmetel oleks oluliselt kulukam samasugust tulemust üksinda tegutsedes saavutada. Seepärast vastaks tootjaorganisatsioon lihtsustatud meetodi tingimustele.

iv)   
  Seadmete või hoidlate ühine kasutamine

| 5. | Seadmete ühine kasutamine suurendab tõenäoliselt teatavates olukordades märkimisväärselt tõhusust. Näiteks kui tootjaorganisatsioon investeerib vajalikul määral olulistesse põllutöömasinatesse (nt koristusmasin, kuivati) ning tagab nende nõuetekohase kasutamise ja hoolduse. Sellisel juhul kannab tootjaorganisatsioon algselt investeerimiskulud, ostes (uued või kasutatud) seadmed põllukultuuride kasvatamiseks või/ja koristatud põllukultuuridega seonduvaks tegevuseks. Pärastpoole kannab tootjaorganisatsioon ka seadmete nõuetekohase kasutamise ja hooldusega (nt koolitus) seotud kulud. Algne investeering ja muud seadmetega seonduvad kulud tähendavad olulisi kulusid, kui tegemist on suurte kogustega. Sellega seoses on seadmete kasutamise kulud olulised, kui suur osa tootjaorganisatsiooni turustatud kogustest on toodetud ühiselt omandatud seadmete abil. Seega kui seadmeid kasutatakse tootjaorganisatsiooni turustatud põllukultuuride mahust rohkem kui poole tootmiseks, suurendab tootjaorganisatsiooni tegevus tõenäoliselt märkimisväärselt tõhusust. Uued seadmed/masinad on sageli vajalikud tootlikkuse suurendamiseks ja samuti selleks, et tagada toote vastavus turunõuetele. Mõned tootjad ei saa suurte investeerimiskulude tõttu endale uusi seadmeid lubada ja seega võib seadmete ühine kasutamine tähendada liikmetele kulude kokkuhoidu ja tootlikkuse suurendamist. Kõnealuses olukorras vastaks tootjaorganisatsioon lihtsustatud meetodi tingimustele. |
| --- | --- |

5.

Seadmete ühine kasutamine suurendab tõenäoliselt teatavates olukordades märkimisväärselt tõhusust. Näiteks kui tootjaorganisatsioon investeerib vajalikul määral olulistesse põllutöömasinatesse (nt koristusmasin, kuivati) ning tagab nende nõuetekohase kasutamise ja hoolduse. Sellisel juhul kannab tootjaorganisatsioon algselt investeerimiskulud, ostes (uued või kasutatud) seadmed põllukultuuride kasvatamiseks või/ja koristatud põllukultuuridega seonduvaks tegevuseks. Pärastpoole kannab tootjaorganisatsioon ka seadmete nõuetekohase kasutamise ja hooldusega (nt koolitus) seotud kulud. Algne investeering ja muud seadmetega seonduvad kulud tähendavad olulisi kulusid, kui tegemist on suurte kogustega. Sellega seoses on seadmete kasutamise kulud olulised, kui suur osa tootjaorganisatsiooni turustatud kogustest on toodetud ühiselt omandatud seadmete abil. Seega kui seadmeid kasutatakse tootjaorganisatsiooni turustatud põllukultuuride mahust rohkem kui poole tootmiseks, suurendab tootjaorganisatsiooni tegevus tõenäoliselt märkimisväärselt tõhusust. Uued seadmed/masinad on sageli vajalikud tootlikkuse suurendamiseks ja samuti selleks, et tagada toote vastavus turunõuetele. Mõned tootjad ei saa suurte investeerimiskulude tõttu endale uusi seadmeid lubada ja seega võib seadmete ühine kasutamine tähendada liikmetele kulude kokkuhoidu ja tootlikkuse suurendamist. Kõnealuses olukorras vastaks tootjaorganisatsioon lihtsustatud meetodi tingimustele.

| 6. | Hoidlate ühine kasutamine suurendab tõenäoliselt teatavates olukordades märkimisväärselt tõhusust. Näiteks kui tootjaorganisatsioon investeerib tervishoiunõuete järgmiseks ja tööstuse vajadustele vastamiseks vajalikul määral ladustamisrajatistesse ning tagab nende nõuetekohase kasutamise ja hoolduse. Tootjaorganisatsioon kannab hoidlate algsed investeerimiskulud, ostes või kavandades ja ehitades ladustamisrajatised. Tootjaorganisatsioon kannab muid hoidlatega seotud investeerimiskulusid, kui ta ajakohastab ladustamisrajatisi. Ladustamisega seotud investeeringud tähendavad märkimisväärseid kulusid, kui tegemist on suurte kogustega. Hoidlate kasutamise kulud on samuti märkimisväärsed, kui oluline osa tootjaorganisatsiooni kogustest säilitatakse nendes rajatistes. Kui ladustamistegevus on hõlmatud tootjaorganisatsiooni turustatud põllukultuuride mahust rohkem kui poolega ja seega tegemist on suurte kogustega, suurendab tootjaorganisatsiooni tegevus tõenäoliselt märkimisväärselt tõhusust. Tootjaorganisatsiooni ladustamisrajatistega kaasnevad väiksemad kulud võrreldes sellega, kui liikmed peavad ise ladustamisse investeerima. Tänu sellele, et toodet saab ladustada ilma vahetu tarnimiseta kolmandale isikule, pikema aja vältel ja suurtes kogustes, saavad tootjaorganisatsioonide liikmed oma tooteid soodsamatel tingimustel müüa ja mitte tingimata saagikoristuse ajal, kui pakkumine on ülekaalus. Kõnealuses olukorras vastaks tootjaorganisatsioon lihtsustatud meetodi tingimustele. |
| --- | --- |

6.

Hoidlate ühine kasutamine suurendab tõenäoliselt teatavates olukordades märkimisväärselt tõhusust. Näiteks kui tootjaorganisatsioon investeerib tervishoiunõuete järgmiseks ja tööstuse vajadustele vastamiseks vajalikul määral ladustamisrajatistesse ning tagab nende nõuetekohase kasutamise ja hoolduse. Tootjaorganisatsioon kannab hoidlate algsed investeerimiskulud, ostes või kavandades ja ehitades ladustamisrajatised. Tootjaorganisatsioon kannab muid hoidlatega seotud investeerimiskulusid, kui ta ajakohastab ladustamisrajatisi. Ladustamisega seotud investeeringud tähendavad märkimisväärseid kulusid, kui tegemist on suurte kogustega. Hoidlate kasutamise kulud on samuti märkimisväärsed, kui oluline osa tootjaorganisatsiooni kogustest säilitatakse nendes rajatistes. Kui ladustamistegevus on hõlmatud tootjaorganisatsiooni turustatud põllukultuuride mahust rohkem kui poolega ja seega tegemist on suurte kogustega, suurendab tootjaorganisatsiooni tegevus tõenäoliselt märkimisväärselt tõhusust. Tootjaorganisatsiooni ladustamisrajatistega kaasnevad väiksemad kulud võrreldes sellega, kui liikmed peavad ise ladustamisse investeerima. Tänu sellele, et toodet saab ladustada ilma vahetu tarnimiseta kolmandale isikule, pikema aja vältel ja suurtes kogustes, saavad tootjaorganisatsioonide liikmed oma tooteid soodsamatel tingimustel müüa ja mitte tingimata saagikoristuse ajal, kui pakkumine on ülekaalus. Kõnealuses olukorras vastaks tootjaorganisatsioon lihtsustatud meetodi tingimustele.

v)   
  Sisendite ühishanked

| 7. | Sisendite ühishanked suurendavad tõenäoliselt teatavates olukordades märkimisväärselt tõhusust. Näiteks kui hange tehakse suurtele kogustele ja nii saab tootjaorganisatsioon suuri allahindlusi, paremaid tarnetingimusi ja/või krediiditingimusi, kui iga tootja eraldi oleks saanud. Lisaks selliste sisendite ostmisele oma arvelt, võib tootjaorganisatsioon tagada kõnealuste toodete nõuetekohase ladustamise ja/või tarnimise. Kui tootjaorganisatsioon hangib oma liikmetele väetisi, pestitsiide või energiat (kütus, elekter), tähendavad need sisendid märkimisväärseid kulusid (52). Kui tootjaorganisatsioon teostab nende sisendite hanke sellises mahus, mis on vajalik selleks, et toota ühiselt turustatud põllukultuuride mahust rohkem kui pool, suurendab tootjaorganisatsiooni tegevus tõenäoliselt märkimisväärselt tõhusust. Kõnealuses olukorras vastaks tootjaorganisatsioon lihtsustatud meetodi tingimustele.
  Muud tüüpi sisendite hanked, nt IT-tugi, finantsteenused, majanduslik ja tehniline nõustamine, kontrollid, saagikoristus, ei ole iseenesest tootjaorganisatsiooni jaoks üldjuhul olulised kulud. Seega on ebatõenäoline, et tootjaorganisatsiooni tegevus suurendaks märkimisväärselt tõhusust, nagu on erandi kohaldamiseks nõutud. |
| --- | --- |

7.

Sisendite ühishanked suurendavad tõenäoliselt teatavates olukordades märkimisväärselt tõhusust. Näiteks kui hange tehakse suurtele kogustele ja nii saab tootjaorganisatsioon suuri allahindlusi, paremaid tarnetingimusi ja/või krediiditingimusi, kui iga tootja eraldi oleks saanud. Lisaks selliste sisendite ostmisele oma arvelt, võib tootjaorganisatsioon tagada kõnealuste toodete nõuetekohase ladustamise ja/või tarnimise. Kui tootjaorganisatsioon hangib oma liikmetele väetisi, pestitsiide või energiat (kütus, elekter), tähendavad need sisendid märkimisväärseid kulusid (52). Kui tootjaorganisatsioon teostab nende sisendite hanke sellises mahus, mis on vajalik selleks, et toota ühiselt turustatud põllukultuuride mahust rohkem kui pool, suurendab tootjaorganisatsiooni tegevus tõenäoliselt märkimisväärselt tõhusust. Kõnealuses olukorras vastaks tootjaorganisatsioon lihtsustatud meetodi tingimustele.

Muud tüüpi sisendite hanked, nt IT-tugi, finantsteenused, majanduslik ja tehniline nõustamine, kontrollid, saagikoristus, ei ole iseenesest tootjaorganisatsiooni jaoks üldjuhul olulised kulud. Seega on ebatõenäoline, et tootjaorganisatsiooni tegevus suurendaks märkimisväärselt tõhusust, nagu on erandi kohaldamiseks nõutud.

vi)   
  Tegevuste ühendamine

| 8. | Tegevuste ühendamine juhul, kui mitte ükski tegevus üksikuna ei hõlma tootjaorganisatsiooni turustatud põllukultuuride mahust rohkem kui poolt, tõenäoliselt suurendab märkimisväärselt tõhusust teatavates olukordades. Vt üksikasjad allpool tegevuste ühendamise kastis. |
| --- | --- |

8.

Tegevuste ühendamine juhul, kui mitte ükski tegevus üksikuna ei hõlma tootjaorganisatsiooni turustatud põllukultuuride mahust rohkem kui poolt, tõenäoliselt suurendab märkimisväärselt tõhusust teatavates olukordades. Vt üksikasjad allpool tegevuste ühendamise kastis.

| Tegevuste ühendamine


  Näited olukordadest, kus ÜTK määruse artiklites 169, 170 ja 171 loetletud ühendatud tegevus tõenäoliselt suurendab lihtsustatud meetodi kontekstis märkimisväärselt tõhusust.
  Eespool kirjeldatud tõhusust suurendavad tegevused on paljudel juhtudel toonud kaasa märkimisväärse tõhususe suurendamise, kui sellise tegevusega on tootjaorganisatsiooni turustatud kogusest hõlmatud rohkem kui pool. Kui tootjaorganisatsioon teostab kahte või enamat tõhusust suurendavat tegevust, millest igaüks hõlmab tootjaorganisatsiooni turustatud kogusest vähem kui pool, siis võib eri tegevuste tulemusel kokku ja/või nende ühendamisel tõhusus suureneda piisaval määral, et tootjaorganisatsioon vastaks märkimisväärse tõhususe kriteeriumile.
  Erinevad tõhusust suurendavad tegevused võivad hõlmata samu koguseid (s.o tegevuste kattuvus) või erisuguseid koguseid.
  Kui tõhusust suurendav tegevus hõlmab tootjaorganisatsiooni turustatud kogusest väga väikest osa (nt 10 % või 15 %), on ebatõenäoline, et see aitab märkimisväärselt tõhusust suurendada, kuna iseenesest on tõhusus piiratud ja on ebatõenäoline, et sellise tegevuse ühendamisel mõne teise tegevusega suureneks tootjaorganisatsiooni tegevuse tõhusus märkimisväärselt. Seega on ebatõenäoline, et tootjaorganisatsiooni suurendaks märkimisväärselt tõhusust, teostades veel mõnda tõhusust suurendavat tegevust, mis hõlmab turustatud kogusest väga väikest osa. Teisisõnu on ebatõenäoline, et tootjaorganisatsioon vastaks märkimisväärse tõhususe kriteeriumile, kui ta teostab veel mõnda tõhusust suurendavat tegevust, mis hõlmab turustatud kogusest väga väikest osa.
  Arvestades, et mastaabisääst ei ole lineaarne, on teatavaid koguseid hõlmava ühe tegevusega saavutatud tõhusus kaks korda suurem, kui pooli koguseid hõlmava kahe tegevusega saavutatud tõhusus. Kuid pooli koguseid hõlmava kahe tegevusega saavutatud tõhusus on jällegi kolm korda suurem kui kogusest ühte kolmandikku hõlmava kolme tegevusega saavutatud tõhusus. Selle tulemusena vastab tootjaorganisatsioon tõhusust suurendavate tegevuste ühendamisel märkimisväärse tõhususe kriteeriumile, kui sellise tegevuste ühendamisega hõlmatud kogumaht (eri tegevustega hõlmatud kogused kokku) on suurem kui ainult ühe tegevusega hõlmatud kogused ja kui see kogumaht suureneb iga kord, kui lisatakse uus tegevus.
  Seoses kahe tõhusust suurendava tegevusega on tõenäoline, et kahe sellise tegevuse ühendamine suurendab märkimisväärselt tõhusust, kui kahe sellise tegevusega hõlmatud koguste maht kokku on suurem kui 70 % tootjaorganisatsiooni turustatud kogustest. Sellisel juhul ei hõlma ükski tegevus väiksemat kogust kui 20 % (muidu vastaks tootjaorganisatsioon märkimisväärse tõhususe kriteeriumile ainuüksi teise tegevusega, mida hinnatakse eraldi, st puudub vajadus teise tegevusega ühendamise järele). Kui vähemalt ühe tegevusega on hõlmatud 35 % kogustest, siis on kahe tegevusega saavutatud ja/või nende koostoimes loodud tõhusus tõenäoliselt märkimisväärselt piisav selleks, et tootjaorganisatsioon vastaks märkimisväärse tõhususe kriteeriumile.
  Seoses kolme tõhusust suurendava tegevusega on tõenäoline, et kolme sellise tegevuse ühendamine suurendab märkimisväärselt tõhusust, kui kolme sellise tegevusega hõlmatud koguste maht kokku on suurem kui 100 % tootjaorganisatsiooni turustatud kogustest. Sellisel juhul ei hõlma ükski tegevus väiksemat kogust kui 20 % (muidu vastaks tootjaorganisatsioon märkimisväärse tõhususe kriteeriumile ainuüksi ühega kahest muust tegevusest või kahe muu tegevusega). Kolme tegevuse ühendamisel võib olla erisuguseid kombinatsioone (nt kaks tegevust hõlmab kumbki ligikaudu 40 % ja kolmas tegevus ligikaudu 20 % või kolm tegevust, kus iga tegevus hõlmab ligikaudu 33 %). Kolme tegevusega saavutatud tõhusus on tõenäoliselt märkimisväärselt piisav selleks, et tootjaorganisatsioon vastaks märkimisväärse tõhususe kriteeriumile.
  Kui tegevus iseenesest ei suurenda märkimisväärselt tõhusust (näiteks IT-teenuste hanked, üldised müügiedendusmeetmed), on väga ebatõenäoline, et sellise tegevuse ühendamisel teistega suureneks tõhusus märkimisväärselt ja seega on väga ebatõenäoline, et selline tegevus aitaks tegevuste ühendamisel märkimisväärselt tõhusust suurendada.
  i)   
  Kahe kattuvate mahtudega tegevuse ühendamine


  Näiteks kui tootjaorganisatsioon kasutab seadmeid, et segada vastavalt kliendi soovile eri sorti teravilju, ja ladustab teraviljad sel eesmärgil. Need kaks integreeritud tegevust võimaldavad tootjaorganisatsioonil täita klientide nõudmisi eri sorti segude järele (nt pagaritöökojad), mida üksikud põllumajandustootjad ei suudaks üldse täita või ei oleks neil võimalik vastata klientide nõudmistele kvaliteedi/koguse/aja/hinna seisukohast. Kui tootjaorganisatsiooni need kaks tegevust kokku hõlmavad rohkem kui 70 % tootjaorganisatsiooni turustatud põllukultuuride mahust, võib see tuua kaasa märkimisväärse kulude kokkuhoiu, võrreldes olukorraga, kus üksikud tootjad püüavad täita nõudlust konkreetsete teraviljasegude järele, ja luua tootjaorganisatsioonile võimaluse selliseid segusid pakkuda, kui liikmed üksikult tegutsedes seda ei suudaks. Kõnealuses olukorras suurendab tootjaorganisatsiooni tegevus tõenäoliselt märkimisväärselt tõhusust ja seega vastaks ta lihtsustatud meetodi tingimustele.
  ii)   
  Kahe kattumatute mahtudega tegevuse ühendamine


  Näiteks tootjaorganisatsioon hangib turult osa loomasööta, mida liikmed vajavad loomade kasvatamiseks, ja tootjaorganisatsiooni liikmed kasutavad ühiselt soetatud seadmed, et toota ülejäänud osa loomakasvatuseks vajalikust loomasöödast. Kui tootjaorganisatsiooni need kaks tegevust kokku hõlmavad rohkem kui 70 % tootjaorganisatsiooni poolt turustatud loomade söödast, võib see tuua kaasa märkimisväärse kulude kokkuhoiu, võrreldes olukorraga, kus loomakasvatajad hangivad ise turult loomasööta või toodavad seda individuaalselt soetatud masinate abil. Kõnealuses olukorras suurendab tootjaorganisatsiooni tegevus tõenäoliselt märkimisväärselt tõhusust ja seega vastaks ta lihtsustatud meetodi tingimustele.
  iii)   
  Kolme kattuvate mahtudega tegevuse ühendamine


  Tegevuste ühendamine juhul, kui mitte ükski tegevus üksikuna ei hõlma tootjaorganisatsiooni turustatud oliiviõli mahust rohkem kui poolt, suurendab tõenäoliselt märkimisväärselt tõhusust teatavates olukordades. Näiteks juhul, kui tootjaorganisatsioon ühendab tegevused, mis on seotud pudelisse villitud oliiviõli müügiga. Kui tootjaorganisatsioon tegeleb oliiviõli ühiselt ladustamise, pakendamise ja märgistamisega ning korraldab ühist turustusvõrku, kujutavad tootjaorganisatsiooni need kolm tegevust endast integreeritud süsteemi oliiviõli pudelisse villimiseks, mis toob kaasa suuri investeerimiskulusid. Kui sellisesse integreeritud süsteemi kaasatud oliiviõli maht hõlmab vähemalt ühte kolmandikku tootjaorganisatsiooni turustatud oliiviõlist, võib see kokkuvõttes tuua kaasa märkimisväärse kulude kokkuhoiu, võrreldes olukorraga, kus seda kõike teevad oliiviõli tootjad ise. Kõnealuses olukorras suurendab tootjaorganisatsiooni tegevus tõenäoliselt märkimisväärselt tõhusust ja seega vastaks ta lihtsustatud meetodi tingimustele. |
| --- |

Tegevuste ühendamine

Näited olukordadest, kus ÜTK määruse artiklites 169, 170 ja 171 loetletud ühendatud tegevus tõenäoliselt suurendab lihtsustatud meetodi kontekstis märkimisväärselt tõhusust.

Eespool kirjeldatud tõhusust suurendavad tegevused on paljudel juhtudel toonud kaasa märkimisväärse tõhususe suurendamise, kui sellise tegevusega on tootjaorganisatsiooni turustatud kogusest hõlmatud rohkem kui pool. Kui tootjaorganisatsioon teostab kahte või enamat tõhusust suurendavat tegevust, millest igaüks hõlmab tootjaorganisatsiooni turustatud kogusest vähem kui pool, siis võib eri tegevuste tulemusel kokku ja/või nende ühendamisel tõhusus suureneda piisaval määral, et tootjaorganisatsioon vastaks märkimisväärse tõhususe kriteeriumile.

Erinevad tõhusust suurendavad tegevused võivad hõlmata samu koguseid (s.o tegevuste kattuvus) või erisuguseid koguseid.

Kui tõhusust suurendav tegevus hõlmab tootjaorganisatsiooni turustatud kogusest väga väikest osa (nt 10 % või 15 %), on ebatõenäoline, et see aitab märkimisväärselt tõhusust suurendada, kuna iseenesest on tõhusus piiratud ja on ebatõenäoline, et sellise tegevuse ühendamisel mõne teise tegevusega suureneks tootjaorganisatsiooni tegevuse tõhusus märkimisväärselt. Seega on ebatõenäoline, et tootjaorganisatsiooni suurendaks märkimisväärselt tõhusust, teostades veel mõnda tõhusust suurendavat tegevust, mis hõlmab turustatud kogusest väga väikest osa. Teisisõnu on ebatõenäoline, et tootjaorganisatsioon vastaks märkimisväärse tõhususe kriteeriumile, kui ta teostab veel mõnda tõhusust suurendavat tegevust, mis hõlmab turustatud kogusest väga väikest osa.

Arvestades, et mastaabisääst ei ole lineaarne, on teatavaid koguseid hõlmava ühe tegevusega saavutatud tõhusus kaks korda suurem, kui pooli koguseid hõlmava kahe tegevusega saavutatud tõhusus. Kuid pooli koguseid hõlmava kahe tegevusega saavutatud tõhusus on jällegi kolm korda suurem kui kogusest ühte kolmandikku hõlmava kolme tegevusega saavutatud tõhusus. Selle tulemusena vastab tootjaorganisatsioon tõhusust suurendavate tegevuste ühendamisel märkimisväärse tõhususe kriteeriumile, kui sellise tegevuste ühendamisega hõlmatud kogumaht (eri tegevustega hõlmatud kogused kokku) on suurem kui ainult ühe tegevusega hõlmatud kogused ja kui see kogumaht suureneb iga kord, kui lisatakse uus tegevus.

Seoses kahe tõhusust suurendava tegevusega on tõenäoline, et kahe sellise tegevuse ühendamine suurendab märkimisväärselt tõhusust, kui kahe sellise tegevusega hõlmatud koguste maht kokku on suurem kui 70 % tootjaorganisatsiooni turustatud kogustest. Sellisel juhul ei hõlma ükski tegevus väiksemat kogust kui 20 % (muidu vastaks tootjaorganisatsioon märkimisväärse tõhususe kriteeriumile ainuüksi teise tegevusega, mida hinnatakse eraldi, st puudub vajadus teise tegevusega ühendamise järele). Kui vähemalt ühe tegevusega on hõlmatud 35 % kogustest, siis on kahe tegevusega saavutatud ja/või nende koostoimes loodud tõhusus tõenäoliselt märkimisväärselt piisav selleks, et tootjaorganisatsioon vastaks märkimisväärse tõhususe kriteeriumile.

Seoses kolme tõhusust suurendava tegevusega on tõenäoline, et kolme sellise tegevuse ühendamine suurendab märkimisväärselt tõhusust, kui kolme sellise tegevusega hõlmatud koguste maht kokku on suurem kui 100 % tootjaorganisatsiooni turustatud kogustest. Sellisel juhul ei hõlma ükski tegevus väiksemat kogust kui 20 % (muidu vastaks tootjaorganisatsioon märkimisväärse tõhususe kriteeriumile ainuüksi ühega kahest muust tegevusest või kahe muu tegevusega). Kolme tegevuse ühendamisel võib olla erisuguseid kombinatsioone (nt kaks tegevust hõlmab kumbki ligikaudu 40 % ja kolmas tegevus ligikaudu 20 % või kolm tegevust, kus iga tegevus hõlmab ligikaudu 33 %). Kolme tegevusega saavutatud tõhusus on tõenäoliselt märkimisväärselt piisav selleks, et tootjaorganisatsioon vastaks märkimisväärse tõhususe kriteeriumile.

Kui tegevus iseenesest ei suurenda märkimisväärselt tõhusust (näiteks IT-teenuste hanked, üldised müügiedendusmeetmed), on väga ebatõenäoline, et sellise tegevuse ühendamisel teistega suureneks tõhusus märkimisväärselt ja seega on väga ebatõenäoline, et selline tegevus aitaks tegevuste ühendamisel märkimisväärselt tõhusust suurendada.

i)   
  Kahe kattuvate mahtudega tegevuse ühendamine

Näiteks kui tootjaorganisatsioon kasutab seadmeid, et segada vastavalt kliendi soovile eri sorti teravilju, ja ladustab teraviljad sel eesmärgil. Need kaks integreeritud tegevust võimaldavad tootjaorganisatsioonil täita klientide nõudmisi eri sorti segude järele (nt pagaritöökojad), mida üksikud põllumajandustootjad ei suudaks üldse täita või ei oleks neil võimalik vastata klientide nõudmistele kvaliteedi/koguse/aja/hinna seisukohast. Kui tootjaorganisatsiooni need kaks tegevust kokku hõlmavad rohkem kui 70 % tootjaorganisatsiooni turustatud põllukultuuride mahust, võib see tuua kaasa märkimisväärse kulude kokkuhoiu, võrreldes olukorraga, kus üksikud tootjad püüavad täita nõudlust konkreetsete teraviljasegude järele, ja luua tootjaorganisatsioonile võimaluse selliseid segusid pakkuda, kui liikmed üksikult tegutsedes seda ei suudaks. Kõnealuses olukorras suurendab tootjaorganisatsiooni tegevus tõenäoliselt märkimisväärselt tõhusust ja seega vastaks ta lihtsustatud meetodi tingimustele.

ii)   
  Kahe kattumatute mahtudega tegevuse ühendamine

Näiteks tootjaorganisatsioon hangib turult osa loomasööta, mida liikmed vajavad loomade kasvatamiseks, ja tootjaorganisatsiooni liikmed kasutavad ühiselt soetatud seadmed, et toota ülejäänud osa loomakasvatuseks vajalikust loomasöödast. Kui tootjaorganisatsiooni need kaks tegevust kokku hõlmavad rohkem kui 70 % tootjaorganisatsiooni poolt turustatud loomade söödast, võib see tuua kaasa märkimisväärse kulude kokkuhoiu, võrreldes olukorraga, kus loomakasvatajad hangivad ise turult loomasööta või toodavad seda individuaalselt soetatud masinate abil. Kõnealuses olukorras suurendab tootjaorganisatsiooni tegevus tõenäoliselt märkimisväärselt tõhusust ja seega vastaks ta lihtsustatud meetodi tingimustele.

iii)   
  Kolme kattuvate mahtudega tegevuse ühendamine

Tegevuste ühendamine juhul, kui mitte ükski tegevus üksikuna ei hõlma tootjaorganisatsiooni turustatud oliiviõli mahust rohkem kui poolt, suurendab tõenäoliselt märkimisväärselt tõhusust teatavates olukordades. Näiteks juhul, kui tootjaorganisatsioon ühendab tegevused, mis on seotud pudelisse villitud oliiviõli müügiga. Kui tootjaorganisatsioon tegeleb oliiviõli ühiselt ladustamise, pakendamise ja märgistamisega ning korraldab ühist turustusvõrku, kujutavad tootjaorganisatsiooni need kolm tegevust endast integreeritud süsteemi oliiviõli pudelisse villimiseks, mis toob kaasa suuri investeerimiskulusid. Kui sellisesse integreeritud süsteemi kaasatud oliiviõli maht hõlmab vähemalt ühte kolmandikku tootjaorganisatsiooni turustatud oliiviõlist, võib see kokkuvõttes tuua kaasa märkimisväärse kulude kokkuhoiu, võrreldes olukorraga, kus seda kõike teevad oliiviõli tootjad ise. Kõnealuses olukorras suurendab tootjaorganisatsiooni tegevus tõenäoliselt märkimisväärselt tõhusust ja seega vastaks ta lihtsustatud meetodi tingimustele.

| 79) | Eespool kirjeldatud juhtudest seoses märkimisväärse tõhususe kriteeriumi lihtsustatud meetodi kohaldamisega nähtub, et üksik tõhusust suurendav tegevus peab tootjaorganisatsiooni turustatud kogusest hõlmama rohkem kui pool. Erandkorras võib nõutav maht olla väiksem, võttes arvesse tootmismahtude väikesi kõikumisi järjestikustel aastatel looduslike olude ja ilmastikuolude tõttu. Sellises olukorras loetakse märkimisväärse tõhususe kriteerium täidetuks, kui tegevus hõlmab teataval aastal tootjaorganisatsiooni turustatud kogusest rohkem kui 40 % ja seda vaid kõnealusel aastal ning kui tõhusust suurendav tegevus muudel aastatel hõlmab tootjaorganisatsiooni turustatud kogusest rohkem kui pool. |
| --- | --- |

79)

Eespool kirjeldatud juhtudest seoses märkimisväärse tõhususe kriteeriumi lihtsustatud meetodi kohaldamisega nähtub, et üksik tõhusust suurendav tegevus peab tootjaorganisatsiooni turustatud kogusest hõlmama rohkem kui pool. Erandkorras võib nõutav maht olla väiksem, võttes arvesse tootmismahtude väikesi kõikumisi järjestikustel aastatel looduslike olude ja ilmastikuolude tõttu. Sellises olukorras loetakse märkimisväärse tõhususe kriteerium täidetuks, kui tegevus hõlmab teataval aastal tootjaorganisatsiooni turustatud kogusest rohkem kui 40 % ja seda vaid kõnealusel aastal ning kui tõhusust suurendav tegevus muudel aastatel hõlmab tootjaorganisatsiooni turustatud kogusest rohkem kui pool.

| 80) | Vääramatu jõu korral (nt tulekahju on hävitanud ladustamisrajatised), isegi kui tegevus on ajutiselt peatatud, saab tootjaorganisatsioon erandit jätkuvalt kohaldada, tingimusel, et ta võtab viivitamata kõik vajalikud meetmed, et taastada vääramatu jõu esinemisele eelnenud olukord, ja kui muud erandi kohaldamise tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

80)

Vääramatu jõu korral (nt tulekahju on hävitanud ladustamisrajatised), isegi kui tegevus on ajutiselt peatatud, saab tootjaorganisatsioon erandit jätkuvalt kohaldada, tingimusel, et ta võtab viivitamata kõik vajalikud meetmed, et taastada vääramatu jõu esinemisele eelnenud olukord, ja kui muud erandi kohaldamise tingimused on täidetud.

| 81) | Kui tootjaorganisatsioon ei vasta lihtsustatud meetodi tingimustele, saab ta alternatiivse meetodi alusel tõendada, et ta siiski vastab märkimisväärse tõhususe kriteeriumile. |
| --- | --- |

81)

Kui tootjaorganisatsioon ei vasta lihtsustatud meetodi tingimustele, saab ta alternatiivse meetodi alusel tõendada, et ta siiski vastab märkimisväärse tõhususe kriteeriumile.

3.3.2.   Alternatiivne meetod

| 82) | Kui tootjaorganisatsioon ei vasta eespool kirjeldatud lihtsustatud meetodi tingimustele, võib tootjaorganisatsioon kasutada alternatiivset meetodit, et hinnata oma vastavust märkimisväärse tõhususe kriteeriumile. See võib olla juhul, kui lihtsustatud meetodit ei ole järgitud, kuid tootjaorganisatsioon leiab siiski, et tema tegevus vastab märkimisväärse tõhususe kriteeriumile. Või on tootjaorganisatsioon olukorras, mis ei ole lihtsustatud meetodiga hõlmatud: tootjaorganisatsiooni tegevus ei pruugi olla lihtsustatud meetodi tingimustes loetletud või tema tegevus ei ole veel tõhusust suurendav, eelkõige juhul kui luuakse uus tootjaorganisatsioon või kui tootjaorganisatsioonil on kavas arendada uusi integreerimistegevusi jne. |
| --- | --- |

82)

Kui tootjaorganisatsioon ei vasta eespool kirjeldatud lihtsustatud meetodi tingimustele, võib tootjaorganisatsioon kasutada alternatiivset meetodit, et hinnata oma vastavust märkimisväärse tõhususe kriteeriumile. See võib olla juhul, kui lihtsustatud meetodit ei ole järgitud, kuid tootjaorganisatsioon leiab siiski, et tema tegevus vastab märkimisväärse tõhususe kriteeriumile. Või on tootjaorganisatsioon olukorras, mis ei ole lihtsustatud meetodiga hõlmatud: tootjaorganisatsiooni tegevus ei pruugi olla lihtsustatud meetodi tingimustes loetletud või tema tegevus ei ole veel tõhusust suurendav, eelkõige juhul kui luuakse uus tootjaorganisatsioon või kui tootjaorganisatsioonil on kavas arendada uusi integreerimistegevusi jne.

| 83) | Alternatiivse meetodi puhul tuleb hinnata kõiki tootjaorganisatsiooni tegevusi ja seda, kas mõni tegevus tõenäoliselt suurendab märkimisväärselt tõhusust sellisel määral, et tootjaorganisatsiooni tegevus aitab üldiselt kaasa ÜPP eesmärkide täitmisele. Käesolevates suunistes antakse juhiseid alternatiivse meetodi kohta, ilma et see kataks kõiki võimalikke hindamisaspekte alternatiivse meetodi raames, võttes arvesse selle juhtumipõhist käsitlust. |
| --- | --- |

83)

Alternatiivse meetodi puhul tuleb hinnata kõiki tootjaorganisatsiooni tegevusi ja seda, kas mõni tegevus tõenäoliselt suurendab märkimisväärselt tõhusust sellisel määral, et tootjaorganisatsiooni tegevus aitab üldiselt kaasa ÜPP eesmärkide täitmisele. Käesolevates suunistes antakse juhiseid alternatiivse meetodi kohta, ilma et see kataks kõiki võimalikke hindamisaspekte alternatiivse meetodi raames, võttes arvesse selle juhtumipõhist käsitlust.

| 84) | Tõhusust võib suurendada mõni muu kui ÜTK määruse artikli 169 lõike 1 punktis a, artikli 170 lõike 1 punktis a ja artikli 171 lõike 1 punktis a loetletud tegevus. Sellistel juhtudel tuleb konkreetse olukorra faktidest lähtuvalt hinnata seda, kas tootjaorganisatsiooni selline tegevus tõenäoliselt suurendab märkimisväärselt tõhusust sellisel määral, et see aitab üldiselt kaasa ÜPP eesmärkide täitmisele (53). |
| --- | --- |

84)

Tõhusust võib suurendada mõni muu kui ÜTK määruse artikli 169 lõike 1 punktis a, artikli 170 lõike 1 punktis a ja artikli 171 lõike 1 punktis a loetletud tegevus. Sellistel juhtudel tuleb konkreetse olukorra faktidest lähtuvalt hinnata seda, kas tootjaorganisatsiooni selline tegevus tõenäoliselt suurendab märkimisväärselt tõhusust sellisel määral, et see aitab üldiselt kaasa ÜPP eesmärkide täitmisele (53).

| 85) | Alternatiivset meetodit võib kasutada ka juhul, kui tootjaorganisatsioon on võtnud endale kohustuse investeerida tõhusust suurendavasse tegevusse, kuid investeeringu tegemiseks võib kuluda aega, samas kui tootjaorganisatsioon tegeleb juba müügiga, et oma tegevusega turul kanda kinnitada ja tagada oma investeeringute tasuvus. Iga investeering vajab erisugust rakendusperioodi. Üldreeglina ei tohi rakendamiseks kuluv aeg kesta kauem kui üks aasta, välja arvatud väga suurte investeeringute (st töötlemis- ja logistikarajatised) korral. |
| --- | --- |

85)

Alternatiivset meetodit võib kasutada ka juhul, kui tootjaorganisatsioon on võtnud endale kohustuse investeerida tõhusust suurendavasse tegevusse, kuid investeeringu tegemiseks võib kuluda aega, samas kui tootjaorganisatsioon tegeleb juba müügiga, et oma tegevusega turul kanda kinnitada ja tagada oma investeeringute tasuvus. Iga investeering vajab erisugust rakendusperioodi. Üldreeglina ei tohi rakendamiseks kuluv aeg kesta kauem kui üks aasta, välja arvatud väga suurte investeeringute (st töötlemis- ja logistikarajatised) korral.

| 86) | Sellisel juhul peab tootjaorganisatsioon tõendama, et ta on võtnud kohustuse tegevus ellu viia ja et on üksnes aja küsimus, millal ta saab seda paratamatute viivituste tõttu (nt rajatise ehitamine) tõhusalt teha. Kui tootjaorganisatsioon suudab sellist kohustust tõendada, tuleb konkreetse olukorra faktidest lähtuvalt hinnata seda, kas tootjaorganisatsiooni uus tegevus suurendab märkimisväärselt tõhusust sellisel määral, et see aitab üldiselt kaasa ÜPP eesmärkide täitmisele (54). Kui asjaomasel juhul on tegemist ÜTK määruse artikli 169 lõike 1 punktis a, artikli 170 lõike 1 punktis a ja artikli 171 lõike 1 punktis a loetletud tegevustega, võib hinnangu teha sarnaselt lihtsustatud meetodi alusel tehtavale hindamisele, mis põhineb kavandatud tegevuse liigil ja tähtsusel (kogused ja kulud). Kui asjaomasel juhul on tegemist muude kui ÜTK määruse artikli 169 lõike 1 punktis a, artikli 170 lõike 1 punktis a ja artikli 171 lõike 1 punktis a loetletud tegevustega, hinnatakse igat üksikjuhtu eraldi. Kui tegevust ei saa tootjaorganisatsioonist sõltumatutel asjaoludel tegelikkuses teostada, võib erandit tootjaorganisatsiooni suhtes kohaldada ka pärast selliste asjaolude tekkimist seni, kuni on peatatud ÜPP eesmärkide saavutamist kahjustavad läbirääkimised lepingute sõlmimiseks (vt näide põllukultuuride kohta punktis 4.3). |
| --- | --- |

86)

Sellisel juhul peab tootjaorganisatsioon tõendama, et ta on võtnud kohustuse tegevus ellu viia ja et on üksnes aja küsimus, millal ta saab seda paratamatute viivituste tõttu (nt rajatise ehitamine) tõhusalt teha. Kui tootjaorganisatsioon suudab sellist kohustust tõendada, tuleb konkreetse olukorra faktidest lähtuvalt hinnata seda, kas tootjaorganisatsiooni uus tegevus suurendab märkimisväärselt tõhusust sellisel määral, et see aitab üldiselt kaasa ÜPP eesmärkide täitmisele (54). Kui asjaomasel juhul on tegemist ÜTK määruse artikli 169 lõike 1 punktis a, artikli 170 lõike 1 punktis a ja artikli 171 lõike 1 punktis a loetletud tegevustega, võib hinnangu teha sarnaselt lihtsustatud meetodi alusel tehtavale hindamisele, mis põhineb kavandatud tegevuse liigil ja tähtsusel (kogused ja kulud). Kui asjaomasel juhul on tegemist muude kui ÜTK määruse artikli 169 lõike 1 punktis a, artikli 170 lõike 1 punktis a ja artikli 171 lõike 1 punktis a loetletud tegevustega, hinnatakse igat üksikjuhtu eraldi. Kui tegevust ei saa tootjaorganisatsioonist sõltumatutel asjaoludel tegelikkuses teostada, võib erandit tootjaorganisatsiooni suhtes kohaldada ka pärast selliste asjaolude tekkimist seni, kuni on peatatud ÜPP eesmärkide saavutamist kahjustavad läbirääkimised lepingute sõlmimiseks (vt näide põllukultuuride kohta punktis 4.3).

3.4.   Tootjaorganisatsiooni ja selle liikmete vahelised suhted

| 87) | Erandi kohaldamine ei sõltu sellest, kas tootjad on asjaomase toote / asjaomaste toodete omandiõiguse tootjaorganisatsioonile üle andnud või mitte, sest erandit kohaldatakse tootjaorganisatsioonide suhtes mõlemas olukorras (55). Omandiõiguse üleandmine ei ole erandi kohaldamiseks vajalik. |
| --- | --- |

87)

Erandi kohaldamine ei sõltu sellest, kas tootjad on asjaomase toote / asjaomaste toodete omandiõiguse tootjaorganisatsioonile üle andnud või mitte, sest erandit kohaldatakse tootjaorganisatsioonide suhtes mõlemas olukorras (55). Omandiõiguse üleandmine ei ole erandi kohaldamiseks vajalik.

| 88) | Erandiga on siiski kehtestatud kaks nõuet seoses tootjaorganisatsiooni ja selle liikmete vaheliste suhetega (56):






  a) | Asjaomased tootjad ei tohiks olla ühegi teise sellise tootjaorganisatsiooni liikmed, kes peab samuti nende nimel sama toote kohta selliste lepingute üle läbirääkimisi. Teisisõnu ei tohi tootja kutsuda teist tootjaorganisatsiooni üles pidama asjaomast toodet käsitlevaid läbirääkimisi oma toodete üle samal ajal koos teiste tootjate toodetega. Tootja võib siiski müüa sama toodet samal ajal turul; samuti võib ta teise tootjaorganisatsiooni kaudu müüa muid tooteid. |
| --- | --- | --- |

88)

Erandiga on siiski kehtestatud kaks nõuet seoses tootjaorganisatsiooni ja selle liikmete vaheliste suhetega (56):

a)

Asjaomased tootjad ei tohiks olla ühegi teise sellise tootjaorganisatsiooni liikmed, kes peab samuti nende nimel sama toote kohta selliste lepingute üle läbirääkimisi. Teisisõnu ei tohi tootja kutsuda teist tootjaorganisatsiooni üles pidama asjaomast toodet käsitlevaid läbirääkimisi oma toodete üle samal ajal koos teiste tootjate toodetega. Tootja võib siiski müüa sama toodet samal ajal turul; samuti võib ta teise tootjaorganisatsiooni kaudu müüa muid tooteid.

| b) | Tootjaorganisatsioon võib läbirääkimisi pidada tingimusel, et kõnealuse toote suhtes ei ole tootja liikmesuse tõttu ühistus, mis ei ole ise asjaomase tootjaorganisatsiooni liige, kehtestatud tarnekohustust vastavalt ühistu põhikirjas sätestatud tingimustele või nimetatud põhikirjas sätestatud või sellest tulenevatele eeskirjadele ja otsustele. Seepärast ei saa ÜTK määruse artikleid 169, 170 ja 171 pidada aluseks sellele, et kehtivat ühistusisest tarnekohustust ei ole täidetud. |
| --- | --- |

b)

Tootjaorganisatsioon võib läbirääkimisi pidada tingimusel, et kõnealuse toote suhtes ei ole tootja liikmesuse tõttu ühistus, mis ei ole ise asjaomase tootjaorganisatsiooni liige, kehtestatud tarnekohustust vastavalt ühistu põhikirjas sätestatud tingimustele või nimetatud põhikirjas sätestatud või sellest tulenevatele eeskirjadele ja otsustele. Seepärast ei saa ÜTK määruse artikleid 169, 170 ja 171 pidada aluseks sellele, et kehtivat ühistusisest tarnekohustust ei ole täidetud.

3.5.   Tootmise piirmäär

| 89) | Erandi kehtestamine sõltub koguselistest piirnormidest (57). |
| --- | --- |

89)

Erandi kehtestamine sõltub koguselistest piirnormidest (57).

| 90) | Veise- ja vasikaliha ning põllukultuuride sektoris kohaldatakse erandit tingimusel, et toote kogus, mis on hõlmatud konkreetse tootjaorganisatsiooni läbirääkimistega lepingute sõlmimiseks ja mis on toodetud konkreetses liikmesriigis, ei ületa 15 % riiklikust kogutoodangust iga toote puhul, millele on osutatud vastavalt ÜTK määruse artiklite 170 lõike 1 punktides a ja b ning artikli 171 lõike 1 punktides a–l. |
| --- | --- |

90)

Veise- ja vasikaliha ning põllukultuuride sektoris kohaldatakse erandit tingimusel, et toote kogus, mis on hõlmatud konkreetse tootjaorganisatsiooni läbirääkimistega lepingute sõlmimiseks ja mis on toodetud konkreetses liikmesriigis, ei ületa 15 % riiklikust kogutoodangust iga toote puhul, millele on osutatud vastavalt ÜTK määruse artiklite 170 lõike 1 punktides a ja b ning artikli 171 lõike 1 punktides a–l.

| 91) | Oliiviõlisektoris kohaldatakse erandit ainult juhul, kui oliiviõlitoodangu kogus, mis on hõlmatud konkreetse tootjaorganisatsiooni läbirääkimistega lepingute sõlmimiseks ja mis on toodetud konkreetses liikmesriigis, ei ületa 20 % asjaomasest turust, tehes vahet inimtoiduks ettenähtud oliiviõli ja muuks otstarbeks ettenähtud oliiviõli vahel. Käesolevates suunistes on asjaomase turu kindlaks määramise üksikasjad esitatud oliiviõlisektorit käsitlevas jaos. |
| --- | --- |

91)

Oliiviõlisektoris kohaldatakse erandit ainult juhul, kui oliiviõlitoodangu kogus, mis on hõlmatud konkreetse tootjaorganisatsiooni läbirääkimistega lepingute sõlmimiseks ja mis on toodetud konkreetses liikmesriigis, ei ületa 20 % asjaomasest turust, tehes vahet inimtoiduks ettenähtud oliiviõli ja muuks otstarbeks ettenähtud oliiviõli vahel. Käesolevates suunistes on asjaomase turu kindlaks määramise üksikasjad esitatud oliiviõlisektorit käsitlevas jaos.

| 92) | ÜTK määruse artiklites 169, 170 ja 171 viidatakse turujõu piirangute kehtestamisel tootmisele „konkreetses liikmesriigis”. Seega kui tootjaorganisatsiooni läbirääkimised oma liikmete nimel on seotud tarnetega mitmes liikmesriigis, ei tohi tootmismahud igas liikmesriigis olla suuremad kui 15 % riiklikust kogutoodangust veise- ja vasikaliha ning põllukultuuride puhul ja 20 % asjaomasest turust oliiviõli puhul. |
| --- | --- |

92)

ÜTK määruse artiklites 169, 170 ja 171 viidatakse turujõu piirangute kehtestamisel tootmisele „konkreetses liikmesriigis”. Seega kui tootjaorganisatsiooni läbirääkimised oma liikmete nimel on seotud tarnetega mitmes liikmesriigis, ei tohi tootmismahud igas liikmesriigis olla suuremad kui 15 % riiklikust kogutoodangust veise- ja vasikaliha ning põllukultuuride puhul ja 20 % asjaomasest turust oliiviõli puhul.

| 93) | Kui algselt ei ületata osakaalu, milleks on 15 % riiklikust kogutoodangust veise- ja vasikaliha ning põllukultuuride puhul (58) või 20 % asjaomasest turust oliiviõli puhul, kui seejärel tõuseb antud osakaalu künnis, ületamata 20 % riiklikust kogutoodangust veise- ja vasikaliha ning põllukultuuride puhul või 25 % asjaomasest turust oliiviõli puhul, jätkatakse ÜTK määruse artiklitega 169, 170 ja 171 ettenähtud erandi kohaldamist ühe kalendriaasta jooksul pärast seda aastat, mil ületati turuosa künnist 15 % riiklikust kogutoodangust veise- ja vasikaliha- ning põllukultuuride sektoris või 20 % asjaomasest turust oliiviõlisektoris. |
| --- | --- |

93)

Kui algselt ei ületata osakaalu, milleks on 15 % riiklikust kogutoodangust veise- ja vasikaliha ning põllukultuuride puhul (58) või 20 % asjaomasest turust oliiviõli puhul, kui seejärel tõuseb antud osakaalu künnis, ületamata 20 % riiklikust kogutoodangust veise- ja vasikaliha ning põllukultuuride puhul või 25 % asjaomasest turust oliiviõli puhul, jätkatakse ÜTK määruse artiklitega 169, 170 ja 171 ettenähtud erandi kohaldamist ühe kalendriaasta jooksul pärast seda aastat, mil ületati turuosa künnist 15 % riiklikust kogutoodangust veise- ja vasikaliha- ning põllukultuuride sektoris või 20 % asjaomasest turust oliiviõlisektoris.

| 94) | Euroopa Komisjon avaldas 2014. aastal Euroopa Liidu Teatajas riikide asjaomased tootmisnäitajad (59). Ajakohane teave on kättesaadav Euroopa Komisjoni veebilehel (60). Riikide asjaomased tootmisnäitajad on arvutatud viie varasema aasta keskmiste (61) näitajate alusel, et tagada stabiilne kontrollväärtus, mis ei sõltu aastastest kõikumistest. |
| --- | --- |

94)

Euroopa Komisjon avaldas 2014. aastal Euroopa Liidu Teatajas riikide asjaomased tootmisnäitajad (59). Ajakohane teave on kättesaadav Euroopa Komisjoni veebilehel (60). Riikide asjaomased tootmisnäitajad on arvutatud viie varasema aasta keskmiste (61) näitajate alusel, et tagada stabiilne kontrollväärtus, mis ei sõltu aastastest kõikumistest.

| 95) | Need piirmäärad ei takista tootjaorganisatsioonidel oma liikmete nimel läbirääkimiste pidamist suuremate koguste üle. Sellisel juhul erandit ei kohaldata, kuna see on piiratud lepinguliste läbirääkimistega, mis vastavad käesolevates suunistes selgitatud tingimustele. Kui tootjaorganisatsioon peab läbirääkimisi suuremate koguste üle, peab tootjaorganisatsioon oma tegevust hindama vastavalt muudele konkurentsieeskirjadele ja eespool jaotises 2 kirjeldatud eranditele. |
| --- | --- |

95)

Need piirmäärad ei takista tootjaorganisatsioonidel oma liikmete nimel läbirääkimiste pidamist suuremate koguste üle. Sellisel juhul erandit ei kohaldata, kuna see on piiratud lepinguliste läbirääkimistega, mis vastavad käesolevates suunistes selgitatud tingimustele. Kui tootjaorganisatsioon peab läbirääkimisi suuremate koguste üle, peab tootjaorganisatsioon oma tegevust hindama vastavalt muudele konkurentsieeskirjadele ja eespool jaotises 2 kirjeldatud eranditele.

3.6.   Teatamiskohustus

| 96) | Erandi (62) kohaselt peab tootjaorganisatsioon teatama oma liikmesriigi pädevatele asutustele oma liikmete nimel peetavate läbirääkimistega hõlmatud asjaomaste toodete tootmismahud. Iga liikmesriik määrab kindlaks asjaomased pädevad asutused. |
| --- | --- |

96)

Erandi (62) kohaselt peab tootjaorganisatsioon teatama oma liikmesriigi pädevatele asutustele oma liikmete nimel peetavate läbirääkimistega hõlmatud asjaomaste toodete tootmismahud. Iga liikmesriik määrab kindlaks asjaomased pädevad asutused.

| 97) | Kohustus teatada lepingute sõlmimiseks peetavate läbirääkimistega hõlmatud kogustest asjaomase liikmesriigi pädevale asutusele ei tähenda, et asjaomane riiklik asutus annab loa läbirääkimiste pidamiseks lepingute sõlmimiseks. |
| --- | --- |

97)

Kohustus teatada lepingute sõlmimiseks peetavate läbirääkimistega hõlmatud kogustest asjaomase liikmesriigi pädevale asutusele ei tähenda, et asjaomane riiklik asutus annab loa läbirääkimiste pidamiseks lepingute sõlmimiseks.

3.7.   Kaitsemeetmed

3.7.1.   Sissejuhatus

| 98) | ÜTK määruse artikli 169 lõikes 5, artikli 170 lõikes 5 ja artikli 171 lõikes 5 on sätestatud kaitsemehhanism, mis annab liikmesriikide konkurentsiasutustele ja Euroopa Komisjonile õiguse üksikjuhtumil otsustada, kas tootjaorganisatsiooni peetavaid konkreetseid läbirääkimisi tuleks uuesti alustada või neid üldse mitte pidada. |
| --- | --- |

98)

ÜTK määruse artikli 169 lõikes 5, artikli 170 lõikes 5 ja artikli 171 lõikes 5 on sätestatud kaitsemehhanism, mis annab liikmesriikide konkurentsiasutustele ja Euroopa Komisjonile õiguse üksikjuhtumil otsustada, kas tootjaorganisatsiooni peetavaid konkreetseid läbirääkimisi tuleks uuesti alustada või neid üldse mitte pidada.

| 99) | Kui tootjaorganisatsioonide peetavad läbirääkimised hõlmavad üksnes ühte liikmesriiki, kohaldab kaitsemehhanismi kõnealuse liikmesriigi konkurentsiasutus. Kui tootjaorganisatsioonide peetavad läbirääkimised hõlmavad rohkem kui ühte liikmesriiki, kohaldab kaitsemehhanismi Euroopa Komisjon. Liikmesriikide ja Euroopa Komisjoni konkurentsiasutusi nimetatakse edaspidi „pädevateks konkurentsiasutusteks”. |
| --- | --- |

99)

Kui tootjaorganisatsioonide peetavad läbirääkimised hõlmavad üksnes ühte liikmesriiki, kohaldab kaitsemehhanismi kõnealuse liikmesriigi konkurentsiasutus. Kui tootjaorganisatsioonide peetavad läbirääkimised hõlmavad rohkem kui ühte liikmesriiki, kohaldab kaitsemehhanismi Euroopa Komisjon. Liikmesriikide ja Euroopa Komisjoni konkurentsiasutusi nimetatakse edaspidi „pädevateks konkurentsiasutusteks”.

| 100) | Vastavalt ÜTK määruse artikli 169 lõikele 5, artikli 170 lõikele 5 ja artikli 171 lõikele 5 kujutab kaitseklausel endast erandit ja seega tuleb seda tõlgendada kitsalt. |
| --- | --- |

100)

Vastavalt ÜTK määruse artikli 169 lõikele 5, artikli 170 lõikele 5 ja artikli 171 lõikele 5 kujutab kaitseklausel endast erandit ja seega tuleb seda tõlgendada kitsalt.

| 101) | Pädev konkurentsiasutus võib kaitseklauslit kasutada isegi siis, kui kvantitatiivsetest künnistest (15 % riiklikust kogutoodangust veise- ja vasikaliha- ning põllukultuuride sektoris või 20 % asjaomasest turust oliiviõlisektoris) on tootjaorganisatsioonide peetavatel läbirääkimistel täielikult kinni peetud. |
| --- | --- |

101)

Pädev konkurentsiasutus võib kaitseklauslit kasutada isegi siis, kui kvantitatiivsetest künnistest (15 % riiklikust kogutoodangust veise- ja vasikaliha- ning põllukultuuride sektoris või 20 % asjaomasest turust oliiviõlisektoris) on tootjaorganisatsioonide peetavatel läbirääkimistel täielikult kinni peetud.

| 102) | Pädev konkurentsiasutus võib kaitsemehhanismi kohaldada järgmisel kolmel piiratud juhul:






  a) | kui ta peab seda vajalikuks konkurentsi säilitamiseks või |
| --- | --- | --- |

102)

Pädev konkurentsiasutus võib kaitsemehhanismi kohaldada järgmisel kolmel piiratud juhul:

a)

kui ta peab seda vajalikuks konkurentsi säilitamiseks või

| b) | kui ta leiab, et läbirääkimistega hõlmatud toode on eraldi turu osa toote eriliste omaduste või selle kavandatud kasutuse tõttu ja et sellised kollektiivsed läbirääkimised hõlmaksid rohkem kui 15 % sellise turu siseriiklikust toodangust (63) või |
| --- | --- |

b)

kui ta leiab, et läbirääkimistega hõlmatud toode on eraldi turu osa toote eriliste omaduste või selle kavandatud kasutuse tõttu ja et sellised kollektiivsed läbirääkimised hõlmaksid rohkem kui 15 % sellise turu siseriiklikust toodangust (63) või

| c) | kui ta leiab, et ÜPP eesmärgid on ohus. |
| --- | --- |

c)

kui ta leiab, et ÜPP eesmärgid on ohus.

| 103) | Kõigi kolme olukorra puhul ei ole pädeva konkurentsiasutuse ÜTK määruse artiklite 169, 170 ja 171 kohane tegevus sellise iseloomiga, mille puhul tuleks kohaldada karistust konkurentsieeskirjade rikkumise eest; seda käsitatakse pigem ennetava meetmena. |
| --- | --- |

103)

Kõigi kolme olukorra puhul ei ole pädeva konkurentsiasutuse ÜTK määruse artiklite 169, 170 ja 171 kohane tegevus sellise iseloomiga, mille puhul tuleks kohaldada karistust konkurentsieeskirjade rikkumise eest; seda käsitatakse pigem ennetava meetmena.

| 104) | Kuni pädeva konkurentsiasutuse tehtud otsuseni selle kohta, kas läbirääkimisi tuleks uuesti alustada või neid üldse mitte pidada, käsitatakse tootjaorganisatsiooni poolt kooskõlas ÜTK määruse artiklitega 169, 170 ja 171 peetavaid läbirääkimisi seaduslikena. Seega ei saa enne sellist otsust ÜTK määruse artiklites 169, 170 ja 171 sätestatud tingimustele vastavate tootjaorganisatsioonide poolt peetavate läbirääkimiste eest karistusi üldise ELi konkurentsiõiguse alusel määrata. |
| --- | --- |

104)

Kuni pädeva konkurentsiasutuse tehtud otsuseni selle kohta, kas läbirääkimisi tuleks uuesti alustada või neid üldse mitte pidada, käsitatakse tootjaorganisatsiooni poolt kooskõlas ÜTK määruse artiklitega 169, 170 ja 171 peetavaid läbirääkimisi seaduslikena. Seega ei saa enne sellist otsust ÜTK määruse artiklites 169, 170 ja 171 sätestatud tingimustele vastavate tootjaorganisatsioonide poolt peetavate läbirääkimiste eest karistusi üldise ELi konkurentsiõiguse alusel määrata.

| 105) | Seega kui tootjaorganisatsioon järgib pädeva konkurentsiameti otsust seoses lepingute sõlmimiseks peetavate uute läbirääkimistega või läbirääkimise tühistamisega, võetakse arvesse üksnes selliseid lepingute sõlmimiseks peetavaid läbirääkimisi, mis toimuvad pärast seda kuupäeva. |
| --- | --- |

105)

Seega kui tootjaorganisatsioon järgib pädeva konkurentsiameti otsust seoses lepingute sõlmimiseks peetavate uute läbirääkimistega või läbirääkimise tühistamisega, võetakse arvesse üksnes selliseid lepingute sõlmimiseks peetavaid läbirääkimisi, mis toimuvad pärast seda kuupäeva.

| 106) | Pärast seda, kui pädev konkurentsiasutus on teinud otsuse selle kohta, et läbirääkimisi tuleks uuesti alustada või neid üldse mitte pidada, ei saa erandit enam kasutada. Sellest tulenevalt, kui tootjaorganisatsioon ei järgi pärast pädeva konkurentsiasutuse tehtud otsuse kuupäeva otsust ja jätkab läbirääkimiste pidamist või sõlmitud lepingute rakendamist, võib tootjaorganisatsiooni tegevuse suhtes algatada üldise konkurentsiõiguse kohase menetluse. |
| --- | --- |

106)

Pärast seda, kui pädev konkurentsiasutus on teinud otsuse selle kohta, et läbirääkimisi tuleks uuesti alustada või neid üldse mitte pidada, ei saa erandit enam kasutada. Sellest tulenevalt, kui tootjaorganisatsioon ei järgi pärast pädeva konkurentsiasutuse tehtud otsuse kuupäeva otsust ja jätkab läbirääkimiste pidamist või sõlmitud lepingute rakendamist, võib tootjaorganisatsiooni tegevuse suhtes algatada üldise konkurentsiõiguse kohase menetluse.

3.7.2.   Konkurentsi välistamine

| 107) | Esimeses olukorras, kus pädev konkurentsiasutus sekkub konkurentsi säilitamise eesmärgil, on tootjaorganisatsiooni poolt oma liikmete nimel peetavad läbirääkimised müügi/lepingute üle täielikult vastavuses ÜTK määruse artiklites 169, 170 ja 171 sätestatud tingimustega, kuid sisaldavad klausleid, mis piiravad konkurentsi rohkem, kui on vajalik tarnete koondamiseks, st lepingute sõlmimiseks peetavad läbirääkimised (st klauslid ei kuulu ÜTK määruse artiklites 169, 170 ja 171 esitatud tingimuste alla, näiteks ainuõiguslikkuse klausel, millel võib olla konkurentsivastane mõju turul, kus tegutseb piiratud arv ettevõtjaid, kellel kõigil on ainuõigus). |
| --- | --- |

107)

Esimeses olukorras, kus pädev konkurentsiasutus sekkub konkurentsi säilitamise eesmärgil, on tootjaorganisatsiooni poolt oma liikmete nimel peetavad läbirääkimised müügi/lepingute üle täielikult vastavuses ÜTK määruse artiklites 169, 170 ja 171 sätestatud tingimustega, kuid sisaldavad klausleid, mis piiravad konkurentsi rohkem, kui on vajalik tarnete koondamiseks, st lepingute sõlmimiseks peetavad läbirääkimised (st klauslid ei kuulu ÜTK määruse artiklites 169, 170 ja 171 esitatud tingimuste alla, näiteks ainuõiguslikkuse klausel, millel võib olla konkurentsivastane mõju turul, kus tegutseb piiratud arv ettevõtjaid, kellel kõigil on ainuõigus).

| 108) | Kui pädev konkurentsiasutus sekkub konkurentsi säilitamise nimel, on tema eesmärk kaitsta rivaliteeti tootjate vahel ja konkurentsi esinemist. Selles analüüsis arvestatakse nii tegelikku kui ka võimalikku konkurentsi (64). Konkurents on välistatud, kui üks selle kõige tähtsamatest parameetritest on asjaomasel turul täielikult kõrvaldatud; see kehtib eelkõige hinnakonkurentsi (65) või innovatsiooniga seotud konkurentsi puhul. Lisaelemendid, mis avaldavad konkurentsi kõrvaldamise analüüsile mõju on muu hulgas järgmised: turuosa laiemas kontekstis, kui analüüsitakse tegelike konkurentide võimekust konkureerida ja nende motivatsiooni seda teha; (66) konkurentsi vähenemine asjaomaste läbirääkimiste tulemusel; võimekus tõsta hindu ja nende taset säilitada; tõkked uutele tulijatele. Täiendavad üksikasjad konkurentsi välistamise kohta vt (analoogia alusel) „Suunised EÜ asutamislepingu artikli 81 punkti 3 [praegu ELi toimimise lepingu artikli 101 lõige 3] kohaldamise kohta”, punkt 2 (67). |
| --- | --- |

108)

Kui pädev konkurentsiasutus sekkub konkurentsi säilitamise nimel, on tema eesmärk kaitsta rivaliteeti tootjate vahel ja konkurentsi esinemist. Selles analüüsis arvestatakse nii tegelikku kui ka võimalikku konkurentsi (64). Konkurents on välistatud, kui üks selle kõige tähtsamatest parameetritest on asjaomasel turul täielikult kõrvaldatud; see kehtib eelkõige hinnakonkurentsi (65) või innovatsiooniga seotud konkurentsi puhul. Lisaelemendid, mis avaldavad konkurentsi kõrvaldamise analüüsile mõju on muu hulgas järgmised: turuosa laiemas kontekstis, kui analüüsitakse tegelike konkurentide võimekust konkureerida ja nende motivatsiooni seda teha; (66) konkurentsi vähenemine asjaomaste läbirääkimiste tulemusel; võimekus tõsta hindu ja nende taset säilitada; tõkked uutele tulijatele. Täiendavad üksikasjad konkurentsi välistamise kohta vt (analoogia alusel) „Suunised EÜ asutamislepingu artikli 81 punkti 3 [praegu ELi toimimise lepingu artikli 101 lõige 3] kohaldamise kohta”, punkt 2 (67).

| 109) | Kui aga tootjaorganisatsiooni poolt oma liikmete nimel sõlmitud tarnelepingud ei vasta ÜTK määruse artiklites 169, 170 ja 171 sätestatud tingimustele ega sisalda klausleid, mis piiravad konkurentsi rohkem, kui on vajalik tarnete koondamiseks, nagu on ette nähtud kõnealuste artiklitega, ei ole need ELi toimimise lepingu artikliga 101 vastuolus. |
| --- | --- |

109)

Kui aga tootjaorganisatsiooni poolt oma liikmete nimel sõlmitud tarnelepingud ei vasta ÜTK määruse artiklites 169, 170 ja 171 sätestatud tingimustele ega sisalda klausleid, mis piiravad konkurentsi rohkem, kui on vajalik tarnete koondamiseks, nagu on ette nähtud kõnealuste artiklitega, ei ole need ELi toimimise lepingu artikliga 101 vastuolus.

3.7.3.   Väiksema asjaomase tooteturu konkurentsivastane mõju

| 110) | Teise olukorra puhul võib pädev konkurentsiasutus otsustada, et läbirääkimised tuleks uuesti avada või neid ei tuleks alustada, kui ta leiab, et:






  a) | asjaomane tooteturg (mitte geograafiline turg) on veise- ja vasikaliha- või põllukultuuride sektorit käsitlevate läbirääkimiste puhul väiksem kui ÜTK määruse artiklites 170 ja 171 määratletud; |
| --- | --- | --- |

110)

Teise olukorra puhul võib pädev konkurentsiasutus otsustada, et läbirääkimised tuleks uuesti avada või neid ei tuleks alustada, kui ta leiab, et:

a)

asjaomane tooteturg (mitte geograafiline turg) on veise- ja vasikaliha- või põllukultuuride sektorit käsitlevate läbirääkimiste puhul väiksem kui ÜTK määruse artiklites 170 ja 171 määratletud;

| b) | asjaomased läbirääkimised avaldaksid kõnealustele väiksematele turgudele konkurentsivastast mõju. |
| --- | --- |

b)

asjaomased läbirääkimised avaldaksid kõnealustele väiksematele turgudele konkurentsivastast mõju.

See ei kehti oliiviõlisektoris, kus asjaomane turg ei ole ÜTK määruse artiklis 169 kindlaks määratud.

3.7.4.   ÜPP eesmärkide saavutamine ohustatud

| 111) | Kolmas olukord, kus pädev konkurentsiasutus saab sekkuda, on seotud tema järeldustega selle kohta, et tootjaorganisatsioonide täiendav integratsioonitegevus ohustab ÜPP eesmärke. Selline olukord võib tekkida juhul, kui tootjaorganisatsioon on teinud lihtsustatud meetodil põhineva enesehindamise. Osutatud meetodi puhul eeldatakse, et kui asjaomased kriteeriumid on täidetud, aitab tootjaorganisatsiooni tegevus ÜPP eesmärkide täitmisele üldiselt kaasa. Konkurentsiasutus võib leida, et tegelikkuses ei ole see nii isegi juhul, kui need kriteeriumid on täidetud. |
| --- | --- |

111)

Kolmas olukord, kus pädev konkurentsiasutus saab sekkuda, on seotud tema järeldustega selle kohta, et tootjaorganisatsioonide täiendav integratsioonitegevus ohustab ÜPP eesmärke. Selline olukord võib tekkida juhul, kui tootjaorganisatsioon on teinud lihtsustatud meetodil põhineva enesehindamise. Osutatud meetodi puhul eeldatakse, et kui asjaomased kriteeriumid on täidetud, aitab tootjaorganisatsiooni tegevus ÜPP eesmärkide täitmisele üldiselt kaasa. Konkurentsiasutus võib leida, et tegelikkuses ei ole see nii isegi juhul, kui need kriteeriumid on täidetud.

4.   ASJAOMASTE SEKTORITE ERISÄTTED

4.1.   Oliiviõli

4.1.1.   Näited erandi kohaldamisest oliiviõlisektoris

| 112) | Suuniste käesolevas jaos käsitletakse allpool esitatud näidete põhjal ÜTK määruse erieeskirjade praktilist kohaldamist oliiviõlisektoris. |
| --- | --- |

112)

Suuniste käesolevas jaos käsitletakse allpool esitatud näidete põhjal ÜTK määruse erieeskirjade praktilist kohaldamist oliiviõlisektoris.

| 113) | Näide oliiviõlisektoris tegutseva tootjaorganisatsiooni hindamisest vastavalt ÜTK määruse artiklile 169, mille tulemusel erandit kohaldatakse.













  Olukord | : | antud piirkonnas on loodud mitu oliiviõlitootmisega tegelevat tootjaorganisatsiooni, kellele toovad oliive töötlemiseks nii oma liikmed kui ka muud oliivikasvatajad. Tootjaorganisatsioonid ostavad oma liikmetele taimekaitsevahendeid, väetisi seadmeid jm, et tagada kvaliteedikontroll oliivide tootmisel.
  Tootjaorganisatsioonid on omakorda loonud teise taseme tootjaorganisatsiooni, kellele nad tarnivad kogu oma toodangu. Teise taseme tootjaorganisatsioon transpordib esimese taseme tootjaorganisatsiooni eri tootjate toodetud oliiviõlid oma segamis- ja villimiskohtadesse (kui oliiviõli ei müüda lahtiselt). Teise taseme tootjaorganisatsioon peab jaemüüjatega tarnelepingute üle oma liikmete nimel läbirääkimisi, st peab läbirääkimisi lepingute sõlmimiseks. Samuti tegeleb ta turustamise ja müügiedendusega. Lisaks annab ta esimese taseme tootjaorganisatsiooni oliivikasvatajatele/liikmetele fütosanitaarset nõu ja teeb neile kvaliteedikontrolli. Asjaomane liikmesriik on tunnustanud kooskõlas ÜTK määrusega nii esimese taseme kui ka teise taseme tootjaorganisatsiooni. Oliiviõli kogus, mis on hõlmatud teise taseme tootjaorganisatsiooni peetavate läbirääkimistega lepingute sõlmimiseks, moodustab 17,4 % asjaomasest turust. Teise taseme tootjaorganisatsioon, kes peab läbirääkimisi lepingute sõlmimiseks, on läbirääkimistega hõlmatud oliiviõlikogusest riiklikele ametiasutustele teatatud. |
| --- | --- | --- | --- |
| Analüüs | : | teise taseme tootjaorganisatsiooni on tunnustatud tootjaorganisatsioonina või tootjaorganisatsioonide liiduna, sõltuvalt asjaomases liikmesriigis kohaldatavatest eeskirjadest. Teise taseme tootjaorganisatsioon koondab tarned ja viib oliiviõli turule. Oliiviõli kogus, mis on teise taseme tootjaorganisatsiooni peetavate läbirääkimistega hõlmatud, ei ületa 20 % asjaomasest turust. Lepingute sõlmimiseks peetavate läbirääkimistega hõlmatud oliiviõlikogusest on riiklikele ametiasutustele teatatud. Esimese taseme ja teise taseme tootjaorganisatsioonide tegevus on tõenäoliselt tõhusust suurendav tegevus, mis on loetletud ÜTK määruse artiklis 169. Esimese taseme tootjaorganisatsioonide asjaomased tegevused on ühine tootmine, sisendite ühine ostmine, kvaliteedikontrolli ühine korraldamine. Teise taseme tootjaorganisatsioonide asjaomased tegevused on ühine transport, villimine, kvaliteedikontrolli ühine korraldamine, ühine turustamine ja reklaam. See tegevus hõlmab kõiki koguseid, mille suhtes peetakse läbirääkimisi lepingute sõlmimiseks. Seega võib järeldada, et märkimisväärse tõhususe kriteeriumit on lihtsustatud meetodi alusel järgitud. Seega kohaldatakse erandit teise taseme tootjaorganisatsiooni lepinguliste läbirääkimiste suhtes. |

113)

Näide oliiviõlisektoris tegutseva tootjaorganisatsiooni hindamisest vastavalt ÜTK määruse artiklile 169, mille tulemusel erandit kohaldatakse.

Olukord

:

antud piirkonnas on loodud mitu oliiviõlitootmisega tegelevat tootjaorganisatsiooni, kellele toovad oliive töötlemiseks nii oma liikmed kui ka muud oliivikasvatajad. Tootjaorganisatsioonid ostavad oma liikmetele taimekaitsevahendeid, väetisi seadmeid jm, et tagada kvaliteedikontroll oliivide tootmisel.

Tootjaorganisatsioonid on omakorda loonud teise taseme tootjaorganisatsiooni, kellele nad tarnivad kogu oma toodangu. Teise taseme tootjaorganisatsioon transpordib esimese taseme tootjaorganisatsiooni eri tootjate toodetud oliiviõlid oma segamis- ja villimiskohtadesse (kui oliiviõli ei müüda lahtiselt). Teise taseme tootjaorganisatsioon peab jaemüüjatega tarnelepingute üle oma liikmete nimel läbirääkimisi, st peab läbirääkimisi lepingute sõlmimiseks. Samuti tegeleb ta turustamise ja müügiedendusega. Lisaks annab ta esimese taseme tootjaorganisatsiooni oliivikasvatajatele/liikmetele fütosanitaarset nõu ja teeb neile kvaliteedikontrolli. Asjaomane liikmesriik on tunnustanud kooskõlas ÜTK määrusega nii esimese taseme kui ka teise taseme tootjaorganisatsiooni. Oliiviõli kogus, mis on hõlmatud teise taseme tootjaorganisatsiooni peetavate läbirääkimistega lepingute sõlmimiseks, moodustab 17,4 % asjaomasest turust. Teise taseme tootjaorganisatsioon, kes peab läbirääkimisi lepingute sõlmimiseks, on läbirääkimistega hõlmatud oliiviõlikogusest riiklikele ametiasutustele teatatud.

Analüüs

:

teise taseme tootjaorganisatsiooni on tunnustatud tootjaorganisatsioonina või tootjaorganisatsioonide liiduna, sõltuvalt asjaomases liikmesriigis kohaldatavatest eeskirjadest. Teise taseme tootjaorganisatsioon koondab tarned ja viib oliiviõli turule. Oliiviõli kogus, mis on teise taseme tootjaorganisatsiooni peetavate läbirääkimistega hõlmatud, ei ületa 20 % asjaomasest turust. Lepingute sõlmimiseks peetavate läbirääkimistega hõlmatud oliiviõlikogusest on riiklikele ametiasutustele teatatud. Esimese taseme ja teise taseme tootjaorganisatsioonide tegevus on tõenäoliselt tõhusust suurendav tegevus, mis on loetletud ÜTK määruse artiklis 169. Esimese taseme tootjaorganisatsioonide asjaomased tegevused on ühine tootmine, sisendite ühine ostmine, kvaliteedikontrolli ühine korraldamine. Teise taseme tootjaorganisatsioonide asjaomased tegevused on ühine transport, villimine, kvaliteedikontrolli ühine korraldamine, ühine turustamine ja reklaam. See tegevus hõlmab kõiki koguseid, mille suhtes peetakse läbirääkimisi lepingute sõlmimiseks. Seega võib järeldada, et märkimisväärse tõhususe kriteeriumit on lihtsustatud meetodi alusel järgitud. Seega kohaldatakse erandit teise taseme tootjaorganisatsiooni lepinguliste läbirääkimiste suhtes.

| 114) | Näide oliiviõlisektoris tegutseva tootjaorganisatsiooni hindamisest vastavalt ÜTK määruse artiklile 169, mille tulemusel erandit kohaldatakse.













  Olukord | : | piirkonnas on mitu oliiviõli tootjat loonud tootjaorganisatsiooni, et ühiselt oliiviõli töödelda. Tootjaorganisatsioon tegeleb ka otseselt oliiviõli tootmisega seotud jäätmete ühise käitlemisega. Tootjaorganisatsioon kuivatab jäätmed ja töötleb need graanuliteks, mida kasutatakse taastuvenergia allikana. Talvekuudel kasutab tootjaorganisatsioon neid graanuleid kütmiseks. Lisaks peab tootjaorganisatsioon jaemüüjatega ja toidutööstuse klientidega tarnelepingute üle oma liikmete nimel läbirääkimisi, st peab läbirääkimisi lepingute sõlmimiseks. Oliiviõli ühine töötlemine ja jäätmete ühine käitlemine hõlmavad tootjaorganisatsiooni turustatud oliiviõli mahust 80 %. Tootjaorganisatsiooni turustatud oliiviõli maht moodustab 2,4 % oliiviõli asjaomasest turust. Tootjaorganisatsioon on lepingute sõlmimiseks peetavate läbirääkimistega hõlmatud oliiviõlikogusest riiklikele ametiasutustele teatanud. |
| --- | --- | --- | --- |
| Analüüs | : | tootjaorganisatsiooni on ametlikult tunnustanud liikmesriigi asjaomane ametiasutus. Lisaks koondab tootjaorganisatsioon tarned ja viib oliiviõli turule. Tootjaorganisatsiooni peetavate läbirääkimistega hõlmatud oliiviõli kogus ei ületa 20 % asjaomasest turust. Lepingute sõlmimiseks peetavate läbirääkimistega hõlmatud oliiviõlikogusest on riiklikele ametiasutustele teatatud. Tootjaorganisatsiooni tegevus tõenäoliselt suurendab tõhusust, kuna selleks on oliiviõli tootmisega otseselt seotud jäätmete ühine käitlemine, mis on loetletud ÜTK määruse artiklis 169. Mõlemad tegevused – nimelt ühine töötlemine ja jäätmete ühine käitlemine – hõlmavad tootjaorganisatsiooni turustatud toodete mahust rohkem kui pool. Ühine töötlemine iseenesest hõlmab tootjaorganisatsiooni turustatud oliiviõli kogusest rohkem kui pool. Seega tõenäoliselt suurendab tootjaorganisatsiooni tegevus märkimisväärselt tõhusust. Seega võib järeldada, et märkimisväärse tõhususe kriteeriumit on lihtsustatud meetodi alusel järgitud. Selles olukorras ei ole oliiviõli tootmisega otseselt seotud jäätmete ühist käitlemist eraldi vaja analüüsida. Seega kohaldatakse erandit tootjaorganisatsiooni lepinguliste läbirääkimiste suhtes. |

114)

Näide oliiviõlisektoris tegutseva tootjaorganisatsiooni hindamisest vastavalt ÜTK määruse artiklile 169, mille tulemusel erandit kohaldatakse.

Olukord

:

piirkonnas on mitu oliiviõli tootjat loonud tootjaorganisatsiooni, et ühiselt oliiviõli töödelda. Tootjaorganisatsioon tegeleb ka otseselt oliiviõli tootmisega seotud jäätmete ühise käitlemisega. Tootjaorganisatsioon kuivatab jäätmed ja töötleb need graanuliteks, mida kasutatakse taastuvenergia allikana. Talvekuudel kasutab tootjaorganisatsioon neid graanuleid kütmiseks. Lisaks peab tootjaorganisatsioon jaemüüjatega ja toidutööstuse klientidega tarnelepingute üle oma liikmete nimel läbirääkimisi, st peab läbirääkimisi lepingute sõlmimiseks. Oliiviõli ühine töötlemine ja jäätmete ühine käitlemine hõlmavad tootjaorganisatsiooni turustatud oliiviõli mahust 80 %. Tootjaorganisatsiooni turustatud oliiviõli maht moodustab 2,4 % oliiviõli asjaomasest turust. Tootjaorganisatsioon on lepingute sõlmimiseks peetavate läbirääkimistega hõlmatud oliiviõlikogusest riiklikele ametiasutustele teatanud.

Analüüs

:

tootjaorganisatsiooni on ametlikult tunnustanud liikmesriigi asjaomane ametiasutus. Lisaks koondab tootjaorganisatsioon tarned ja viib oliiviõli turule. Tootjaorganisatsiooni peetavate läbirääkimistega hõlmatud oliiviõli kogus ei ületa 20 % asjaomasest turust. Lepingute sõlmimiseks peetavate läbirääkimistega hõlmatud oliiviõlikogusest on riiklikele ametiasutustele teatatud. Tootjaorganisatsiooni tegevus tõenäoliselt suurendab tõhusust, kuna selleks on oliiviõli tootmisega otseselt seotud jäätmete ühine käitlemine, mis on loetletud ÜTK määruse artiklis 169. Mõlemad tegevused – nimelt ühine töötlemine ja jäätmete ühine käitlemine – hõlmavad tootjaorganisatsiooni turustatud toodete mahust rohkem kui pool. Ühine töötlemine iseenesest hõlmab tootjaorganisatsiooni turustatud oliiviõli kogusest rohkem kui pool. Seega tõenäoliselt suurendab tootjaorganisatsiooni tegevus märkimisväärselt tõhusust. Seega võib järeldada, et märkimisväärse tõhususe kriteeriumit on lihtsustatud meetodi alusel järgitud. Selles olukorras ei ole oliiviõli tootmisega otseselt seotud jäätmete ühist käitlemist eraldi vaja analüüsida. Seega kohaldatakse erandit tootjaorganisatsiooni lepinguliste läbirääkimiste suhtes.

| 115) | Näide oliiviõlisektoris tegutseva tootjaorganisatsiooni hindamisest vastavalt ÜTK määruse artiklile 169, mille tulemusel erandit ei kohaldata.













  Olukord | : | mitu oliiviõlitootjat (õliveskid) otsustab ühiselt müüa osa oma (pakendamata) oliiviõlitoodangust mitmele erinevale villimisega tegelevale ettevõtjale; ülejäänud osa oma toodangust müüvad nad eraldi teistele klientidele. Oliiviõlitootjad on moodustanud tootjaorganisatsiooni, kes peab nende nimel läbirääkimisi lepingute sõlmimiseks mitme villimisega tegeleva ettevõtjaga. Selleks et tarnida ühele villijale (suurim klient), ostab tootjaorganisatsioon allhanke korras transporditeenuseid, mis hõlmavad 30 % tootjaorganisatsiooni poolt lepingute sõlmimiseks peetavate läbirääkimistega hõlmatud oliiviõli kogusest. Tootjaorganisatsioon ei korralda oliiviõli transporti muudele villimisega tegelevatele ettevõtjatele; kliendid (villimisega tegelevale ettevõtjad) korraldavad transpordi ise. Oliiviõli kogus, mis on hõlmatud tootjaorganisatsiooni peetavate läbirääkimistega lepingute sõlmimiseks, moodustab 15,2 % asjaomasest turust. |
| --- | --- | --- | --- |
| Analüüs | : | tootjaorganisatsiooni on ametlikult tunnustanud liikmesriigi asjaomane ametiasutus. Lisaks koondab tootjaorganisatsioon tarned ja viib oliiviõli turule. Tootjaorganisatsiooni peetavate läbirääkimistega hõlmatud oliiviõli kogus ei ületa 20 % asjaomasest turust. Siiski on tootjaorganisatsiooni ainus tõhusust suurendav tegevus ühine transport oliiviõli tarnimiseks ühele villimisega tegelevale ettevõtjale. Ühine transport on loetletud ÜTK määruse artiklis 169 tegevusena, mis tõenäoliselt suurendab märkimisväärselt tõhusust. Sellisel juhul hõlmab ühine transport tunduvalt vähem kui 50 % tootjaorganisatsiooni poolt lepingute sõlmimiseks peetavate läbirääkimistega hõlmatud oliiviõli kogusest. Lihtsustatud meetodi kohaselt ei hõlma see piisavalt suuri oliiviõlikoguseid, et vastata märkimisväärse tõhususe kriteeriumile. Selline transporditegevus tõenäoliselt ei suurenda märkimisväärselt tõhusust ja seega on ebatõenäoline, et tootjaorganisatsiooni peetavad läbirääkimised lepingute sõlmimiseks oleksid erandi kohaldamiseks sobivad. |

115)

Näide oliiviõlisektoris tegutseva tootjaorganisatsiooni hindamisest vastavalt ÜTK määruse artiklile 169, mille tulemusel erandit ei kohaldata.

Olukord

:

mitu oliiviõlitootjat (õliveskid) otsustab ühiselt müüa osa oma (pakendamata) oliiviõlitoodangust mitmele erinevale villimisega tegelevale ettevõtjale; ülejäänud osa oma toodangust müüvad nad eraldi teistele klientidele. Oliiviõlitootjad on moodustanud tootjaorganisatsiooni, kes peab nende nimel läbirääkimisi lepingute sõlmimiseks mitme villimisega tegeleva ettevõtjaga. Selleks et tarnida ühele villijale (suurim klient), ostab tootjaorganisatsioon allhanke korras transporditeenuseid, mis hõlmavad 30 % tootjaorganisatsiooni poolt lepingute sõlmimiseks peetavate läbirääkimistega hõlmatud oliiviõli kogusest. Tootjaorganisatsioon ei korralda oliiviõli transporti muudele villimisega tegelevatele ettevõtjatele; kliendid (villimisega tegelevale ettevõtjad) korraldavad transpordi ise. Oliiviõli kogus, mis on hõlmatud tootjaorganisatsiooni peetavate läbirääkimistega lepingute sõlmimiseks, moodustab 15,2 % asjaomasest turust.

Analüüs

:

tootjaorganisatsiooni on ametlikult tunnustanud liikmesriigi asjaomane ametiasutus. Lisaks koondab tootjaorganisatsioon tarned ja viib oliiviõli turule. Tootjaorganisatsiooni peetavate läbirääkimistega hõlmatud oliiviõli kogus ei ületa 20 % asjaomasest turust. Siiski on tootjaorganisatsiooni ainus tõhusust suurendav tegevus ühine transport oliiviõli tarnimiseks ühele villimisega tegelevale ettevõtjale. Ühine transport on loetletud ÜTK määruse artiklis 169 tegevusena, mis tõenäoliselt suurendab märkimisväärselt tõhusust. Sellisel juhul hõlmab ühine transport tunduvalt vähem kui 50 % tootjaorganisatsiooni poolt lepingute sõlmimiseks peetavate läbirääkimistega hõlmatud oliiviõli kogusest. Lihtsustatud meetodi kohaselt ei hõlma see piisavalt suuri oliiviõlikoguseid, et vastata märkimisväärse tõhususe kriteeriumile. Selline transporditegevus tõenäoliselt ei suurenda märkimisväärselt tõhusust ja seega on ebatõenäoline, et tootjaorganisatsiooni peetavad läbirääkimised lepingute sõlmimiseks oleksid erandi kohaldamiseks sobivad.

4.1.2.   Asjaomase turu määratlemine

| 116) | Erandi kohaselt tuleb kindlaks määrata oliiviõli hulgimüügi asjaomased toote- ja geograafilised turud, et tootjaorganisatsioonid saaksid kindlaks teha, kas nad järgivad erandi kohaselt turuosa suhtes kehtestatud ülemmäära (68). |
| --- | --- |

116)

Erandi kohaselt tuleb kindlaks määrata oliiviõli hulgimüügi asjaomased toote- ja geograafilised turud, et tootjaorganisatsioonid saaksid kindlaks teha, kas nad järgivad erandi kohaselt turuosa suhtes kehtestatud ülemmäära (68).

| 117) | Asjaomaseid turge tuleb hinnata igal üksikjuhul eraldi ja Euroopa Komisjon on andnud asjaomaste turgude kindlaksmääramise juhised oma teatises asjakohase turu mõiste kohta (69). Euroopa Komisjonil ei võimalik esitada asjaomaste turgude täpseid määratlusi oliiviõlisektoris, kuid selleks, et aidata rakendada erandit, on käesolevate suunistega ette nähtud sektorispetsiifilised suunised teabe põhjal, mis oli Euroopa Komisjonile kättesaadav käesolevate suuniste vastuvõtmise ajal (70). Asjaomased turud võivad aja jooksul muu hulgas turu arengust tulenevalt muutuda. |
| --- | --- |

117)

Asjaomaseid turge tuleb hinnata igal üksikjuhul eraldi ja Euroopa Komisjon on andnud asjaomaste turgude kindlaksmääramise juhised oma teatises asjakohase turu mõiste kohta (69). Euroopa Komisjonil ei võimalik esitada asjaomaste turgude täpseid määratlusi oliiviõlisektoris, kuid selleks, et aidata rakendada erandit, on käesolevate suunistega ette nähtud sektorispetsiifilised suunised teabe põhjal, mis oli Euroopa Komisjonile kättesaadav käesolevate suuniste vastuvõtmise ajal (70). Asjaomased turud võivad aja jooksul muu hulgas turu arengust tulenevalt muutuda.

| 118) | On vaja kindlaks määrata oliiviõli hulgimüügi asjaomased toote- ja geograafilised turud. Kõnealusel turul on müüjateks eelkõige tootjad ja turustajad, samas kui ostjateks on peamiselt ettevõtjad, tootjad, jaemüüjad, tööstuskliendid ning restorani- ja hotellisektoris tegutsevad kliendid. |
| --- | --- |

118)

On vaja kindlaks määrata oliiviõli hulgimüügi asjaomased toote- ja geograafilised turud. Kõnealusel turul on müüjateks eelkõige tootjad ja turustajad, samas kui ostjateks on peamiselt ettevõtjad, tootjad, jaemüüjad, tööstuskliendid ning restorani- ja hotellisektoris tegutsevad kliendid.

4.1.2.1.   Asjaomane tooteturg

| 119) | Esiteks tundub oliivõli asjaomane tooteturg erinevat muust toiduõlide turust, võttes muu hulgas arvesse selliste toodete erinevusi omaduste, hindade ja kasutusotstarbe poolest. Lisaks ei pruugi olla vajalik kindlaks määrata eraldi turge eri tüüpi oliiviõlide (ekstra-neitsioliiviõli, neitsioliiviõli ja muud oliiviõlil baseeruvad õlid) (71) puhul, võttes arvesse nende kategooriate vahelist suurt vastastikust asendatavust. Ka müügikanalite korraldust arvestades võib olla asjakohane määratleda kolm eraldi turgu:






  — | jaemüüjatele tarnitud oliiviõli; |
| --- | --- | --- |

119)

Esiteks tundub oliivõli asjaomane tooteturg erinevat muust toiduõlide turust, võttes muu hulgas arvesse selliste toodete erinevusi omaduste, hindade ja kasutusotstarbe poolest. Lisaks ei pruugi olla vajalik kindlaks määrata eraldi turge eri tüüpi oliiviõlide (ekstra-neitsioliiviõli, neitsioliiviõli ja muud oliiviõlil baseeruvad õlid) (71) puhul, võttes arvesse nende kategooriate vahelist suurt vastastikust asendatavust. Ka müügikanalite korraldust arvestades võib olla asjakohane määratleda kolm eraldi turgu:

—

jaemüüjatele tarnitud oliiviõli;

| — | tööstusklientidele tarnitud oliiviõli ning |
| --- | --- |

—

tööstusklientidele tarnitud oliiviõli ning

| — | restorani- ja hotellisektoris tegutsevatele klientidele tarnitud oliiviõli. |
| --- | --- |

—

restorani- ja hotellisektoris tegutsevatele klientidele tarnitud oliiviõli.

Lõpuks ei saa välistada, et jaemüüjatele tarnitava oliivõli turul moodustavad erakaubamärkidega ja kaubamärgiga tarnitavad tooted erinevad tooteturud.

| 120) | Eespool kirjeldatud ühised elemendid turu killustatuse kohta ei välista tooteturgude kitsamat kindlaksmääramist. |
| --- | --- |

120)

Eespool kirjeldatud ühised elemendid turu killustatuse kohta ei välista tooteturgude kitsamat kindlaksmääramist.

4.1.2.2.   Asjaomane geograafiline turg

| 121) | Võttes arvesse kõiki kolme kanalit, nimelt oliiviõli tarnimist jaemüüjatele, tööstusklientidele ning restorani- ja hotellisektorile, ei saaks asjaomane turg oliiviõli tarnimiseks olla geograafilisest seisukohast vaadates kitsam kui riiklik turg ja hõlmaks tõenäoliselt ka Euroopa Majanduspiirkonda. |
| --- | --- |

121)

Võttes arvesse kõiki kolme kanalit, nimelt oliiviõli tarnimist jaemüüjatele, tööstusklientidele ning restorani- ja hotellisektorile, ei saaks asjaomane turg oliiviõli tarnimiseks olla geograafilisest seisukohast vaadates kitsam kui riiklik turg ja hõlmaks tõenäoliselt ka Euroopa Majanduspiirkonda.

4.2.   Veise- ja vasikalihasektor

4.2.1.   Näited erandi kohaldamisest veise- ja vasikalihasektoris

| 122) | Suuniste käesolevas jaos käsitletakse allpool esitatud näidete põhjal ÜTK määruse erieeskirjade praktilist kohaldamist veise- ja vasikalihasektoris. |
| --- | --- |

122)

Suuniste käesolevas jaos käsitletakse allpool esitatud näidete põhjal ÜTK määruse erieeskirjade praktilist kohaldamist veise- ja vasikalihasektoris.

| 123) | Näide veise- ja vasikalihasektoris tegutseva tootjaorganisatsiooni hindamisest vastavalt ÜTK määruse artiklile 170, mille tulemusel erandit kohaldatakse.













  Olukord | : | tunnustatud tootjaorganisatsioon müüb kogu (100 %) oma liikmete toodangu (elusveised) tapamajale. Müük moodustab 1,3 % veiseliha kogutoodangu turust asjaomases liikmesriigis. Lisaks ühisele müügile korraldab tootjaorganisatsioon kõigi oma liikmete nimel müüdud veiste (100 %) kogumise ja transpordi tapamajadesse, mis moodustab 17 % tootmiskuludest ja toote turuleviimisega seotud kuludest. Tootjaorganisatsioon hangib ka oma liikmetele enamiku neile vajalikust söödakogustest ja ravimitest, mis moodustab umbes 9 % tootmiskuludest. |
| --- | --- | --- | --- |
| Analüüs | : | tootjaorganisatsiooni on ametlikult tunnustanud liikmesriigi asjaomane ametiasutus. Tootjaorganisatsioon koondab tarned ja viib elusveised turule. Tootjaorganisatsioon müüb tunduvalt vähem kui 15 % elusveiste riiklikust kogutoodangust. Lepingute sõlmimiseks peetavate läbirääkimistega hõlmatud elusveiste hulgast on riiklikele ametiasutustele teatatud. Tootjaorganisatsiooni tegevus on tõenäoliselt tõhusust suurendav tegevus, mis on loetletud ÜTK määruse artiklis 170 ning milleks on esiteks veiste ühine transport ja teiseks sisendite (sööt ja ravimid) ühishanked. Tootjaorganisatsiooni korraldatud ühine transport hõlmab tootjaorganisatsiooni turustatud kogusest rohkem kui poolt (käesoleval juhul 100 % elusveistest). Seega võib järeldada, et märkimisväärse tõhususe kriteeriumit on lihtsustatud meetodi alusel järgitud. Sisendite ühishangete korral ei ole seda tegevust sel juhul vaja eraldi analüüsida. Seega kohaldatakse erandit tootjaorganisatsiooni lepinguliste läbirääkimiste suhtes. |

123)

Näide veise- ja vasikalihasektoris tegutseva tootjaorganisatsiooni hindamisest vastavalt ÜTK määruse artiklile 170, mille tulemusel erandit kohaldatakse.

Olukord

:

tunnustatud tootjaorganisatsioon müüb kogu (100 %) oma liikmete toodangu (elusveised) tapamajale. Müük moodustab 1,3 % veiseliha kogutoodangu turust asjaomases liikmesriigis. Lisaks ühisele müügile korraldab tootjaorganisatsioon kõigi oma liikmete nimel müüdud veiste (100 %) kogumise ja transpordi tapamajadesse, mis moodustab 17 % tootmiskuludest ja toote turuleviimisega seotud kuludest. Tootjaorganisatsioon hangib ka oma liikmetele enamiku neile vajalikust söödakogustest ja ravimitest, mis moodustab umbes 9 % tootmiskuludest.

Analüüs

:

tootjaorganisatsiooni on ametlikult tunnustanud liikmesriigi asjaomane ametiasutus. Tootjaorganisatsioon koondab tarned ja viib elusveised turule. Tootjaorganisatsioon müüb tunduvalt vähem kui 15 % elusveiste riiklikust kogutoodangust. Lepingute sõlmimiseks peetavate läbirääkimistega hõlmatud elusveiste hulgast on riiklikele ametiasutustele teatatud. Tootjaorganisatsiooni tegevus on tõenäoliselt tõhusust suurendav tegevus, mis on loetletud ÜTK määruse artiklis 170 ning milleks on esiteks veiste ühine transport ja teiseks sisendite (sööt ja ravimid) ühishanked. Tootjaorganisatsiooni korraldatud ühine transport hõlmab tootjaorganisatsiooni turustatud kogusest rohkem kui poolt (käesoleval juhul 100 % elusveistest). Seega võib järeldada, et märkimisväärse tõhususe kriteeriumit on lihtsustatud meetodi alusel järgitud. Sisendite ühishangete korral ei ole seda tegevust sel juhul vaja eraldi analüüsida. Seega kohaldatakse erandit tootjaorganisatsiooni lepinguliste läbirääkimiste suhtes.

| 124) | Näide veise- ja vasikalihasektoris tegutseva tootjaorganisatsiooni hindamisest vastavalt ÜTK määruse artiklile 170, mille tulemusel erandit kohaldatakse.













  Olukord | : | mitu ühe piirkonna veise- ja vasikaliha tootjat on loonud tootjaorganisatsiooni, mille kaudu hangitakse ühiselt loomasööta. Ühiselt ehitati ka laorajatis loomasööda hoidmiseks heades tingimustes (hoidla süsteem võimaldab reguleerida temperatuuri ja niiskust, nii et loomasööt säilitab hea kvaliteedi ka pikema aja jooksul). Tootjaorganisatsioon peab arvestust ka loomasööda varude üle, et see oleks tootjatele vastavalt nende hetkevajadustele alati piisavas koguses ja tõrgeteta kättesaadav. Lisaks peab tootjaorganisatsioon klientidega tapaveiste ja -vasikatega seotud tarnelepingute üle oma liikmete nimel läbirääkimisi, st peab läbirääkimisi lepingute sõlmimiseks. Loomasööda ühishange hõlmab 80 % loomasööda kogusest, mida on vaja tootjaorganisatsiooni turustatud tapaloomade jaoks. Tootjaorganisatsiooni poolt müüdava veise- ja vasikaliha osakaal moodustab 14,5 % riiklikust kogutoodangust. Tootjaorganisatsioon on lepingute sõlmimiseks peetavate läbirääkimistega hõlmatud veise- ja vasikaliha kogustest riiklikele ametiasutustele teatanud. |
| --- | --- | --- | --- |
| Analüüs | : | tootjaorganisatsiooni on ametlikult tunnustanud liikmesriigi asjaomane ametiasutus. Tootjaorganisatsioon koondab tarned ning viib veise- ja vasikaliha turule. Tootjaorganisatsiooni peetavate läbirääkimistega hõlmatud veise- ja vasikaliha kogus ei ületa 15 % riiklikust kogutoodangust. Lepingute sõlmimiseks peetavate läbirääkimistega hõlmatud elusveiste hulgast on riiklikele ametiasutustele teatatud. Tootjaorganisatsioon tegevus suurendab tõenäoliselt ka tõhusust, kuna selleks on sisendite ühishanked (loomasööt), mis on loetletud ÜTK määruse artiklis 170. Tootjaorganisatsiooni tegevus seoses sisendite ühishangetega hõlmab sisendeid, mida on vaja tootjaorganisatsiooni turustatud tapaloomadest rohkem kui poolte jaoks. Seega võib järeldada, et märkimisväärse tõhususe kriteeriumit on lihtsustatud meetodi alusel järgitud. Järelikult kohaldatakse erandit tootjaorganisatsiooni poolt lepingute sõlmimiseks peetavate läbirääkimiste suhtes. |

124)

Näide veise- ja vasikalihasektoris tegutseva tootjaorganisatsiooni hindamisest vastavalt ÜTK määruse artiklile 170, mille tulemusel erandit kohaldatakse.

Olukord

:

mitu ühe piirkonna veise- ja vasikaliha tootjat on loonud tootjaorganisatsiooni, mille kaudu hangitakse ühiselt loomasööta. Ühiselt ehitati ka laorajatis loomasööda hoidmiseks heades tingimustes (hoidla süsteem võimaldab reguleerida temperatuuri ja niiskust, nii et loomasööt säilitab hea kvaliteedi ka pikema aja jooksul). Tootjaorganisatsioon peab arvestust ka loomasööda varude üle, et see oleks tootjatele vastavalt nende hetkevajadustele alati piisavas koguses ja tõrgeteta kättesaadav. Lisaks peab tootjaorganisatsioon klientidega tapaveiste ja -vasikatega seotud tarnelepingute üle oma liikmete nimel läbirääkimisi, st peab läbirääkimisi lepingute sõlmimiseks. Loomasööda ühishange hõlmab 80 % loomasööda kogusest, mida on vaja tootjaorganisatsiooni turustatud tapaloomade jaoks. Tootjaorganisatsiooni poolt müüdava veise- ja vasikaliha osakaal moodustab 14,5 % riiklikust kogutoodangust. Tootjaorganisatsioon on lepingute sõlmimiseks peetavate läbirääkimistega hõlmatud veise- ja vasikaliha kogustest riiklikele ametiasutustele teatanud.

Analüüs

:

tootjaorganisatsiooni on ametlikult tunnustanud liikmesriigi asjaomane ametiasutus. Tootjaorganisatsioon koondab tarned ning viib veise- ja vasikaliha turule. Tootjaorganisatsiooni peetavate läbirääkimistega hõlmatud veise- ja vasikaliha kogus ei ületa 15 % riiklikust kogutoodangust. Lepingute sõlmimiseks peetavate läbirääkimistega hõlmatud elusveiste hulgast on riiklikele ametiasutustele teatatud. Tootjaorganisatsioon tegevus suurendab tõenäoliselt ka tõhusust, kuna selleks on sisendite ühishanked (loomasööt), mis on loetletud ÜTK määruse artiklis 170. Tootjaorganisatsiooni tegevus seoses sisendite ühishangetega hõlmab sisendeid, mida on vaja tootjaorganisatsiooni turustatud tapaloomadest rohkem kui poolte jaoks. Seega võib järeldada, et märkimisväärse tõhususe kriteeriumit on lihtsustatud meetodi alusel järgitud. Järelikult kohaldatakse erandit tootjaorganisatsiooni poolt lepingute sõlmimiseks peetavate läbirääkimiste suhtes.

| 125) | Näide ÜTK määruse artikli 170 kohaselt veise- ja vasikalihasektoris tegutseva tootjaorganisatsiooni kohta tehtavast hindamisest, kui erandit ei kohaldata.













  Olukord | : | tunnustatud tootjaorganisatsioon müüb ühiselt 80 % oma liikmete toodangust (elusveised) tapamajale. Müük moodustab 6 % veiseliha kogutoodangu turust asjaomases liikmesriigis. Lisaks ühisele müügile korraldab tootjaorganisatsioon oma liikmete nimel ühiseid reklaamikampaaniaid, avaldades kohalikus ajalehes üldist reklaami oma liikmete põllumajandusloomade kohta. Ühine reklaamitegevus hõlmab kõiki tootjaorganisatsiooni poolt müüdavaid tooteid. |
| --- | --- | --- | --- |
| Analüüs | : | tootjaorganisatsiooni on ametlikult tunnustanud liikmesriigi asjaomane ametiasutus. Tootjaorganisatsioon koondab tarned ja viib elusveised turule. Tootjaorganisatsiooni peetavate läbirääkimistega hõlmatud veise- ja vasikaliha kogus ei ületa 15 % riiklikust kogutoodangust. Tootjaorganisatsiooni tegevus on tõenäoliselt tõhusust suurendav tegevus, mis on loetletud ÜTK määruse artiklis 170 ja milleks on ühine reklaam. See tegevus hõlmab kõiki ühiselt müüdud koguseid, kuid ühine tegevus ei näi lihtsustatud meetodi alusel vastavat märkimisväärse tõhususe kriteeriumile. Selle näite puhul ei arenda tootjaorganisatsioon lisandväärtusega toodet, eriti mitte toodet, mis on teistest eristatav konkreetsete näitajate poolest, vaid üksnes edendab üldise reklaami kaudu oma liikmete toote müüki. Lõppkokkuvõttes ei suurenda selline ühine reklaamitegevus tõenäoliselt märkimisväärselt tõhusust ja seega on ebatõenäoline, et tootjaorganisatsiooni peetavad läbirääkimised lepingute sõlmimiseks oleksid erandi kohaldamiseks sobivad. |

125)

Näide ÜTK määruse artikli 170 kohaselt veise- ja vasikalihasektoris tegutseva tootjaorganisatsiooni kohta tehtavast hindamisest, kui erandit ei kohaldata.

Olukord

:

tunnustatud tootjaorganisatsioon müüb ühiselt 80 % oma liikmete toodangust (elusveised) tapamajale. Müük moodustab 6 % veiseliha kogutoodangu turust asjaomases liikmesriigis. Lisaks ühisele müügile korraldab tootjaorganisatsioon oma liikmete nimel ühiseid reklaamikampaaniaid, avaldades kohalikus ajalehes üldist reklaami oma liikmete põllumajandusloomade kohta. Ühine reklaamitegevus hõlmab kõiki tootjaorganisatsiooni poolt müüdavaid tooteid.

Analüüs

:

tootjaorganisatsiooni on ametlikult tunnustanud liikmesriigi asjaomane ametiasutus. Tootjaorganisatsioon koondab tarned ja viib elusveised turule. Tootjaorganisatsiooni peetavate läbirääkimistega hõlmatud veise- ja vasikaliha kogus ei ületa 15 % riiklikust kogutoodangust. Tootjaorganisatsiooni tegevus on tõenäoliselt tõhusust suurendav tegevus, mis on loetletud ÜTK määruse artiklis 170 ja milleks on ühine reklaam. See tegevus hõlmab kõiki ühiselt müüdud koguseid, kuid ühine tegevus ei näi lihtsustatud meetodi alusel vastavat märkimisväärse tõhususe kriteeriumile. Selle näite puhul ei arenda tootjaorganisatsioon lisandväärtusega toodet, eriti mitte toodet, mis on teistest eristatav konkreetsete näitajate poolest, vaid üksnes edendab üldise reklaami kaudu oma liikmete toote müüki. Lõppkokkuvõttes ei suurenda selline ühine reklaamitegevus tõenäoliselt märkimisväärselt tõhusust ja seega on ebatõenäoline, et tootjaorganisatsiooni peetavad läbirääkimised lepingute sõlmimiseks oleksid erandi kohaldamiseks sobivad.

4.3.   Põllukultuurid

4.3.1.   Näited erandi kohaldamisest põllukultuuride sektoris

| 126) | Suuniste käesolevas jaos käsitletakse allpool esitatud näidete põhjal ÜTK määruse erieeskirjade praktilist kohaldamist põllukultuuride sektoris. |
| --- | --- |

126)

Suuniste käesolevas jaos käsitletakse allpool esitatud näidete põhjal ÜTK määruse erieeskirjade praktilist kohaldamist põllukultuuride sektoris.

| 127) | Näide põllukultuuride sektoris tegutseva tootjaorganisatsiooni hindamisest vastavalt ÜTK määruse artiklile 171, mille tulemusel erandit kohaldatakse.













  Olukord | : | teraviljatootjate tunnustatud tootjaorganisatsioon on asutatud liikmesriigis A ning tal on mõned liikmed ka liikmesriikides B ja C. Tootjaorganisatsioon loodi transporditeenuste osutamiseks oma liikmetele, kuna transpordikulud on müügipunktide kauguse tõttu suhteliselt suured. Tootjaorganisatsiooni poolt lepingute sõlmimiseks peetavate läbirääkimistega hõlmatud kogusest keskmiselt 60 % puhul kasutatakse ühiseid transporditeenuseid (ise või allhanke korras). Lisaks tegeleb tootjaorganisatsioon sisendite, eelkõige väetiste ja pestitsiidide ühishangetega. Samuti osutab ta oma liikmetele teabeteenuseid, nagu teave turul olevate uute seemnete kohta, riskide hajutamine, sealhulgas riskide maandamine jne.
  Seotud logistikateenustega kuuluvad tootjaorganisatsioonile endale mõned veoautod. Kuid need hõlmavad ainult 9 % tema liikmete transpordivajadustest. Seepärast on tootjaorganisatsioon sõlminud lepingud kahe teise ettevõtjaga, kes osutavad veoteenuseid. Tootjaorganisatsioon on esitanud allhanke taotluse asjaomasele riiklikule ametiasutusele, kes on selle heaks kiitnud. Ta esitas asjakohased selgitused, et transpordi allhange hoiab kulusid märkimisväärselt kokku, sest investeeringud veoautodesse on suured, veoautosid kasutatakse põllukultuuride sektoris hooajaliselt (st transporti on põhiliselt vaja saagikoristuse ajal, muul ajal on vajadus selle järele väga väike) ning veoautode hooldus ja spetsialiseerunud autojuhtide täistööajast lühemaks ajaks palkamine on kulukad.
  Lisaks oli tootjaorganisatsioonil 2014. aastal siseriiklikust toodangust järgmine turuosa. Liikmesriik A: pehme nisu 6,4 %, oder 4 %, kaer 13,8 %, raps 13,6 %, põldoad 2,3 % ja põldherned 1 %. Liikmesriikides B ja C on tootjaorganisatsiooni turuosa iga teravilja liigi puhul alla 1 %. Tootjaorganisatsiooni liikmed turustavad keskmiselt 80 % oma toodangust tootjaorganisatsioonide kaudu. Liikmed ostavad tootjaorganisatsiooni vahendusel keskmiselt kaks kolmandikku oma väetistest ja pestitsiididest ning need sisendid moodustavad keskmiselt 18 % tootmisega ja toote turuleviimisega seotud muutuvkuludest kokku kõikide tootjaorganisatsiooni poolt peetavate läbirääkimistega hõlmatud põllukultuuride liikide puhul. |
| --- | --- | --- | --- |
| Analüüs | : | tootjaorganisatsiooni on ametlikult tunnustanud liikmesriigi asjaomane ametiasutus. Tootjaorganisatsioon koondab tarned ja viib põllukultuurid turule. Müüdavate või tootjaorganisatsiooni poolt lepingute sõlmimiseks peetavate läbirääkimistega hõlmatud nisu, odra, kaera, rapsi, põldubade ja põldherneste koguste osakaal ei ületa liikmesriigis A 15 % riiklikust kogutoodangust. Lepingute sõlmimiseks peetavate läbirääkimistega hõlmatud põllukultuuride kogustest on riiklikele ametiasutustele teatatud. Tootjaorganisatsiooni tegevus tõenäoliselt suurendab tõhusust, kuna selleks on ühine transport ja sisendite ühishanked, mis on loetletud ÜTK määruse artiklis 171. Tootjaorganisatsiooni korraldatud ühise transpordiga on tootjaorganisatsiooni turustatud kogusest hõlmatud rohkem kui pool. Seega võib järeldada, et märkimisväärse tõhususe kriteeriumit on lihtsustatud meetodi alusel järgitud. Sisendite ühishangete ja teabeteenuste hindamist ei ole käesoleval juhul vaja, sest kriteerium on ühe ühistegevuse puhul täidetud. Järelikult kohaldatakse erandit tootjaorganisatsiooni poolt lepingute sõlmimiseks peetavate läbirääkimiste suhtes. |

127)

Näide põllukultuuride sektoris tegutseva tootjaorganisatsiooni hindamisest vastavalt ÜTK määruse artiklile 171, mille tulemusel erandit kohaldatakse.

Olukord

:

teraviljatootjate tunnustatud tootjaorganisatsioon on asutatud liikmesriigis A ning tal on mõned liikmed ka liikmesriikides B ja C. Tootjaorganisatsioon loodi transporditeenuste osutamiseks oma liikmetele, kuna transpordikulud on müügipunktide kauguse tõttu suhteliselt suured. Tootjaorganisatsiooni poolt lepingute sõlmimiseks peetavate läbirääkimistega hõlmatud kogusest keskmiselt 60 % puhul kasutatakse ühiseid transporditeenuseid (ise või allhanke korras). Lisaks tegeleb tootjaorganisatsioon sisendite, eelkõige väetiste ja pestitsiidide ühishangetega. Samuti osutab ta oma liikmetele teabeteenuseid, nagu teave turul olevate uute seemnete kohta, riskide hajutamine, sealhulgas riskide maandamine jne.

Seotud logistikateenustega kuuluvad tootjaorganisatsioonile endale mõned veoautod. Kuid need hõlmavad ainult 9 % tema liikmete transpordivajadustest. Seepärast on tootjaorganisatsioon sõlminud lepingud kahe teise ettevõtjaga, kes osutavad veoteenuseid. Tootjaorganisatsioon on esitanud allhanke taotluse asjaomasele riiklikule ametiasutusele, kes on selle heaks kiitnud. Ta esitas asjakohased selgitused, et transpordi allhange hoiab kulusid märkimisväärselt kokku, sest investeeringud veoautodesse on suured, veoautosid kasutatakse põllukultuuride sektoris hooajaliselt (st transporti on põhiliselt vaja saagikoristuse ajal, muul ajal on vajadus selle järele väga väike) ning veoautode hooldus ja spetsialiseerunud autojuhtide täistööajast lühemaks ajaks palkamine on kulukad.

Lisaks oli tootjaorganisatsioonil 2014. aastal siseriiklikust toodangust järgmine turuosa. Liikmesriik A: pehme nisu 6,4 %, oder 4 %, kaer 13,8 %, raps 13,6 %, põldoad 2,3 % ja põldherned 1 %. Liikmesriikides B ja C on tootjaorganisatsiooni turuosa iga teravilja liigi puhul alla 1 %. Tootjaorganisatsiooni liikmed turustavad keskmiselt 80 % oma toodangust tootjaorganisatsioonide kaudu. Liikmed ostavad tootjaorganisatsiooni vahendusel keskmiselt kaks kolmandikku oma väetistest ja pestitsiididest ning need sisendid moodustavad keskmiselt 18 % tootmisega ja toote turuleviimisega seotud muutuvkuludest kokku kõikide tootjaorganisatsiooni poolt peetavate läbirääkimistega hõlmatud põllukultuuride liikide puhul.

Analüüs

:

tootjaorganisatsiooni on ametlikult tunnustanud liikmesriigi asjaomane ametiasutus. Tootjaorganisatsioon koondab tarned ja viib põllukultuurid turule. Müüdavate või tootjaorganisatsiooni poolt lepingute sõlmimiseks peetavate läbirääkimistega hõlmatud nisu, odra, kaera, rapsi, põldubade ja põldherneste koguste osakaal ei ületa liikmesriigis A 15 % riiklikust kogutoodangust. Lepingute sõlmimiseks peetavate läbirääkimistega hõlmatud põllukultuuride kogustest on riiklikele ametiasutustele teatatud. Tootjaorganisatsiooni tegevus tõenäoliselt suurendab tõhusust, kuna selleks on ühine transport ja sisendite ühishanked, mis on loetletud ÜTK määruse artiklis 171. Tootjaorganisatsiooni korraldatud ühise transpordiga on tootjaorganisatsiooni turustatud kogusest hõlmatud rohkem kui pool. Seega võib järeldada, et märkimisväärse tõhususe kriteeriumit on lihtsustatud meetodi alusel järgitud. Sisendite ühishangete ja teabeteenuste hindamist ei ole käesoleval juhul vaja, sest kriteerium on ühe ühistegevuse puhul täidetud. Järelikult kohaldatakse erandit tootjaorganisatsiooni poolt lepingute sõlmimiseks peetavate läbirääkimiste suhtes.

| 128) | Näide põllukultuuride sektoris tegutseva tootjaorganisatsiooni hindamisest vastavalt ÜTK määruse artiklile 171, mille tulemusel erandit kohaldatakse.













  Olukord | : | piirkonnas, kus on palju laevatatavaid jõgesid, otsustasid mitu pehme nisu ja odra kasvatajat piirkonna geograafilisi ja looduslikke eeliseid ära kasutades moodustada tootjaorganisatsiooni, kes ehitaks sadamarajatiste juurde jaotuskeskuse. Nii saaksid ostjad tootjaorganisatsioonilt ostetud tooteid veeteid pidi transportida. Jaotuskeskuse tegevus on integreeritud ühist transporti puudutava tegevusega. Tootjaorganisatsioon korraldab põllukultuuride transpordi tootjate juurest jaotuskeskusesse. Lisaks peab tootjaorganisatsioon klientidega tarnelepingute üle oma liikmete nimel läbirääkimisi, st peab läbirääkimisi lepingute sõlmimiseks. Jaotuskeskuse loomine ja ühistranspordi korraldamine hõlmavad tootjaorganisatsiooni turustatud pehme nisu ja odra kogustest 85 %. Tootjaorganisatsiooni poolt müüdava pehme nisu ja odra osakaal moodustab vastavalt 12,5 % ja 8 % riiklikust kogutoodangust põllukultuuride puhul. Tootjaorganisatsioon on lepingute sõlmimiseks peetavate läbirääkimistega hõlmatud pehme nisu ja odra kogustest riiklikele ametiasutustele teatanud. |
| --- | --- | --- | --- |
| Analüüs | : | tootjaorganisatsiooni on ametlikult tunnustanud liikmesriigi asjaomane ametiasutus. Lisaks koondab tootjaorganisatsioon tarned ja viib põllukultuurid turule. Pehme nisu ega odra kogused, mis on tootjaorganisatsiooni peetavate läbirääkimistega hõlmatud, ei ületa 15 % riiklikust kogutoodangust. Lepingute sõlmimiseks peetavate läbirääkimistega hõlmatud pehme nisu ja odra kogustest on riiklikele ametiasutustele teatatud. Sellise jaotuskeskuse loomise korral, mis on seotud põllukultuuride ühistranspordiga tootjate juurest jaotuskeskusesse, suurendab tootjaorganisatsiooni tegevus tõenäoliselt tõhusust, kuna selleks on ühistranspordiga seotud jaotuskeskuse loomine, mis on loetletud ÜTK määruse artiklis 171. Need tegevused hõlmavad üle poole tootjaorganisatsiooni turustatud kogusest. Seega võib järeldada, et märkimisväärse tõhususe kriteeriumit on lihtsustatud meetodi alusel järgitud. Järelikult kohaldatakse erandit tootjaorganisatsiooni poolt lepingute sõlmimiseks peetavate läbirääkimiste suhtes. |

128)

Näide põllukultuuride sektoris tegutseva tootjaorganisatsiooni hindamisest vastavalt ÜTK määruse artiklile 171, mille tulemusel erandit kohaldatakse.

Olukord

:

piirkonnas, kus on palju laevatatavaid jõgesid, otsustasid mitu pehme nisu ja odra kasvatajat piirkonna geograafilisi ja looduslikke eeliseid ära kasutades moodustada tootjaorganisatsiooni, kes ehitaks sadamarajatiste juurde jaotuskeskuse. Nii saaksid ostjad tootjaorganisatsioonilt ostetud tooteid veeteid pidi transportida. Jaotuskeskuse tegevus on integreeritud ühist transporti puudutava tegevusega. Tootjaorganisatsioon korraldab põllukultuuride transpordi tootjate juurest jaotuskeskusesse. Lisaks peab tootjaorganisatsioon klientidega tarnelepingute üle oma liikmete nimel läbirääkimisi, st peab läbirääkimisi lepingute sõlmimiseks. Jaotuskeskuse loomine ja ühistranspordi korraldamine hõlmavad tootjaorganisatsiooni turustatud pehme nisu ja odra kogustest 85 %. Tootjaorganisatsiooni poolt müüdava pehme nisu ja odra osakaal moodustab vastavalt 12,5 % ja 8 % riiklikust kogutoodangust põllukultuuride puhul. Tootjaorganisatsioon on lepingute sõlmimiseks peetavate läbirääkimistega hõlmatud pehme nisu ja odra kogustest riiklikele ametiasutustele teatanud.

Analüüs

:

tootjaorganisatsiooni on ametlikult tunnustanud liikmesriigi asjaomane ametiasutus. Lisaks koondab tootjaorganisatsioon tarned ja viib põllukultuurid turule. Pehme nisu ega odra kogused, mis on tootjaorganisatsiooni peetavate läbirääkimistega hõlmatud, ei ületa 15 % riiklikust kogutoodangust. Lepingute sõlmimiseks peetavate läbirääkimistega hõlmatud pehme nisu ja odra kogustest on riiklikele ametiasutustele teatatud. Sellise jaotuskeskuse loomise korral, mis on seotud põllukultuuride ühistranspordiga tootjate juurest jaotuskeskusesse, suurendab tootjaorganisatsiooni tegevus tõenäoliselt tõhusust, kuna selleks on ühistranspordiga seotud jaotuskeskuse loomine, mis on loetletud ÜTK määruse artiklis 171. Need tegevused hõlmavad üle poole tootjaorganisatsiooni turustatud kogusest. Seega võib järeldada, et märkimisväärse tõhususe kriteeriumit on lihtsustatud meetodi alusel järgitud. Järelikult kohaldatakse erandit tootjaorganisatsiooni poolt lepingute sõlmimiseks peetavate läbirääkimiste suhtes.

| 129) | Näide põllukultuuride sektoris tegutseva tootjaorganisatsiooni hindamisest vastavalt ÜTK määruse artiklile 171, mille tulemusel erandit ei kohaldata.













  Olukord | : | tunnustatud tootjaorganisatsioon müüb oma liikmetele ja mitteliikmetele nisu ja otra. Tootjaorganisatsiooni liikmete kasvatatud nisu, mis on hõlmatud tootjaorganisatsiooni poolt lepingute sõlmimiseks peetavate läbirääkimistega, moodustab 9,8 % nisu riiklikust kogutoodangust liikmesriigis A; vastav näitaja odra puhul on 11 %. Tootjaorganisatsiooni turuosa, võttes arvesse ka mitteliikmete kasvatatud nisu ja otra, on vastavalt 12,2 % ja 14,1 %. Lisaks oma liikmete nimel lepingute sõlmimiseks peetavatele läbirääkimistele kavatseb tootjaorganisatsioon investeerida ladustamisrajatisse ja mõnesse töötlemismasinasse (nt kuivatus- ja puhastusmasinad), mis hõlmaks 10 % tema ladustamisvajadusest ja ligikaudu 1 % tootjaorganisatsiooni poolt müüdud nisukogusest (liikmete ja mitteliikmete tooted). Tootjaorganisatsioon on saanud kohalikult pangalt laenu uue rajatise rahastamiseks. Praegu kaalub tootjaorganisatsioon eri ehitusettevõtjatelt saadud pakkumisi ja masinatega seotud müügipakkumisi. Tootjaorganisatsioon kavatseb rajatise valmis saada kuue kuni kaheksa kuu jooksul. Lisaks saadab tootjaorganisatsioon iga nädal oma liikmetele teabelehti turgude arengu kohta ning annab olulist teavet nisukasvatajatele ja tootjatele. |
| --- | --- | --- | --- |
| Analüüs | : | tootjaorganisatsiooni on ametlikult tunnustanud liikmesriigi asjaomane ametiasutus. Tootjaorganisatsioon koondab tarned ja viib põllukultuurid turule. Mitteliikmetelt ostetud nisu ja odra osakaal on aastase perioodi jooksul alla 25 % tootjaorganisatsiooni poolt lepingute sõlmimiseks peetavate läbirääkimistega hõlmatud nisu ja odra üldkogusest. Ei nisu ega odra kogused (sealhulgas mitteliikmete kasvatatud teravili), mis on tootjaorganisatsiooni peetavate läbirääkimistega hõlmatud, ei ületa 15 % riiklikust kogutoodangust. Tootjaorganisatsiooni tegevus ei ole tõhusust tõenäoliselt suurendav tegevus, mis on loetletud ÜTK määruse artiklis 171. Tootjaorganisatsioon kavatseb tulevikus nisu tootmiseks osutada ainult ühte võimalikku tõhusust suurendavat tegevust, mis on loetletud ÜTK määruse artiklis 171 (ühisladustamine). Lihtsustatud meetod märkimisväärse tõhususe kriteeriumi hindamiseks ei ole seega kohaldatav. Siiski võiks selle näite puhul kasutada punktides 82–86 kirjeldatud alternatiivset meetodit. Kõnealune tootjaorganisatsioon on saanud pangalt laorajatise ehitamiseks krediidiliini ning erinevaid pakkumisi ettevõtjatelt. Projekti tähtaeg on kuus kuni kaheksa kuud. Seega tundub, et tootjaorganisatsioon kohustub investeerima tõhusust suurendavasse tegevusse ja tal kulub nisu tootmiseks vajaliku lao ehitamiseks aega. Tootjaorganisatsioon võib seega erandit kasutada, tingimusel et sellise ladustamisega suurendatav tõhusus on tõenäoliselt märkimisväärne. Siiski on see ebatõenäoline, kuna tootjaorganisatsiooni kavatseb ladustada kokku üksnes 1 % tootjaorganisatsiooni turustatud nisukogusest. Seoses muu tegevusega annab tootjaorganisatsioon oma liikmetele teavet infolehtede vormis. On võimalik, et selline teave võib olla kasulik ja isegi tõhusust suurendada. Kuid ei ole tõenäoline, et esitatud teave iseenesest suurendab tõhusust märkimisväärselt. Odra puhul puuduvad tõhusust suurendavad tegevused ja see ei ole ka kavas. Vastavalt sellele ei suurenda tootjaorganisatsiooni transporditegevus tõenäoliselt märkimisväärselt tõhusust ja seega on ebatõenäoline, et tootjaorganisatsiooni peetavad läbirääkimised lepingute sõlmimiseks oleksid erandi kohaldamiseks sobivad. |

129)

Näide põllukultuuride sektoris tegutseva tootjaorganisatsiooni hindamisest vastavalt ÜTK määruse artiklile 171, mille tulemusel erandit ei kohaldata.

Olukord

:

tunnustatud tootjaorganisatsioon müüb oma liikmetele ja mitteliikmetele nisu ja otra. Tootjaorganisatsiooni liikmete kasvatatud nisu, mis on hõlmatud tootjaorganisatsiooni poolt lepingute sõlmimiseks peetavate läbirääkimistega, moodustab 9,8 % nisu riiklikust kogutoodangust liikmesriigis A; vastav näitaja odra puhul on 11 %. Tootjaorganisatsiooni turuosa, võttes arvesse ka mitteliikmete kasvatatud nisu ja otra, on vastavalt 12,2 % ja 14,1 %. Lisaks oma liikmete nimel lepingute sõlmimiseks peetavatele läbirääkimistele kavatseb tootjaorganisatsioon investeerida ladustamisrajatisse ja mõnesse töötlemismasinasse (nt kuivatus- ja puhastusmasinad), mis hõlmaks 10 % tema ladustamisvajadusest ja ligikaudu 1 % tootjaorganisatsiooni poolt müüdud nisukogusest (liikmete ja mitteliikmete tooted). Tootjaorganisatsioon on saanud kohalikult pangalt laenu uue rajatise rahastamiseks. Praegu kaalub tootjaorganisatsioon eri ehitusettevõtjatelt saadud pakkumisi ja masinatega seotud müügipakkumisi. Tootjaorganisatsioon kavatseb rajatise valmis saada kuue kuni kaheksa kuu jooksul. Lisaks saadab tootjaorganisatsioon iga nädal oma liikmetele teabelehti turgude arengu kohta ning annab olulist teavet nisukasvatajatele ja tootjatele.

Analüüs

:

tootjaorganisatsiooni on ametlikult tunnustanud liikmesriigi asjaomane ametiasutus. Tootjaorganisatsioon koondab tarned ja viib põllukultuurid turule. Mitteliikmetelt ostetud nisu ja odra osakaal on aastase perioodi jooksul alla 25 % tootjaorganisatsiooni poolt lepingute sõlmimiseks peetavate läbirääkimistega hõlmatud nisu ja odra üldkogusest. Ei nisu ega odra kogused (sealhulgas mitteliikmete kasvatatud teravili), mis on tootjaorganisatsiooni peetavate läbirääkimistega hõlmatud, ei ületa 15 % riiklikust kogutoodangust. Tootjaorganisatsiooni tegevus ei ole tõhusust tõenäoliselt suurendav tegevus, mis on loetletud ÜTK määruse artiklis 171. Tootjaorganisatsioon kavatseb tulevikus nisu tootmiseks osutada ainult ühte võimalikku tõhusust suurendavat tegevust, mis on loetletud ÜTK määruse artiklis 171 (ühisladustamine). Lihtsustatud meetod märkimisväärse tõhususe kriteeriumi hindamiseks ei ole seega kohaldatav. Siiski võiks selle näite puhul kasutada punktides 82–86 kirjeldatud alternatiivset meetodit. Kõnealune tootjaorganisatsioon on saanud pangalt laorajatise ehitamiseks krediidiliini ning erinevaid pakkumisi ettevõtjatelt. Projekti tähtaeg on kuus kuni kaheksa kuud. Seega tundub, et tootjaorganisatsioon kohustub investeerima tõhusust suurendavasse tegevusse ja tal kulub nisu tootmiseks vajaliku lao ehitamiseks aega. Tootjaorganisatsioon võib seega erandit kasutada, tingimusel et sellise ladustamisega suurendatav tõhusus on tõenäoliselt märkimisväärne. Siiski on see ebatõenäoline, kuna tootjaorganisatsiooni kavatseb ladustada kokku üksnes 1 % tootjaorganisatsiooni turustatud nisukogusest. Seoses muu tegevusega annab tootjaorganisatsioon oma liikmetele teavet infolehtede vormis. On võimalik, et selline teave võib olla kasulik ja isegi tõhusust suurendada. Kuid ei ole tõenäoline, et esitatud teave iseenesest suurendab tõhusust märkimisväärselt. Odra puhul puuduvad tõhusust suurendavad tegevused ja see ei ole ka kavas. Vastavalt sellele ei suurenda tootjaorganisatsiooni transporditegevus tõenäoliselt märkimisväärselt tõhusust ja seega on ebatõenäoline, et tootjaorganisatsiooni peetavad läbirääkimised lepingute sõlmimiseks oleksid erandi kohaldamiseks sobivad.

---

(1)  ÜTK määruse artiklites 169, 170 ja 171 oliiviõli-, veise- ja vasikaliha- ning põllukultuuride sektori jaoks sätestatud erieeskirjade kohaldamise suunised (edaspidi „suunised”).

(2)  ÜTK määrus on Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 671).

(3)  ÜTK määruse artikli 206 lõige 3: „Komisjon avaldab vajaduse korral suunised, et abistada riiklikke konkurentsiasutusi ja ettevõtjaid”.

(4)  ÜTK määruse artikleid 169, 170 ja 171 kohaldatakse üksnes sellise tootjaorganisatsioonide ja tootjaorganisatsioonide liitude kategooria suhtes, mida liikmesriigid on ÜTK määruse artikli 152 lõike 1 ja artikli 156 lõike 1 alusel tunnustanud, st need sätted ei kehti muude tootjaorganisatsioonide ja tootjaorganisatsioonide liitude kategooriate kohta. Täpsem teave allpool punktis 53.

(5)  Euroopa Liidu Kohtu puhul peetakse silmas Euroopa Kohut ja Üldkohut.

(6)  Otsus kohtuasjas 139/79 Maizena, EU:C:1980:250, punkt 23; kohtuotsus Saksamaa vs. nõukogu, C-280/93, EU:C:1994:367, punkt 61.

(7)  ELi toimimise lepingu artikkel 101:

„1.   Siseturuga on kokkusobimatud ja keelatud kõik sellised ettevõtjatevahelised kokkulepped, ettevõtjate ühenduste otsused ja kooskõlastatud tegevus, mis võivad mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust ning mille eesmärgiks või tagajärjeks on takistada, piirata või kahjustada konkurentsi siseturu piires, iseäranis need kokkulepped, otsused ja tegevus, millega:

| a) | otseselt või kaudselt määratakse kindlaks ostu- või müügihinnad või mis tahes muud tehingutingimused; |
| --- | --- |

a)

otseselt või kaudselt määratakse kindlaks ostu- või müügihinnad või mis tahes muud tehingutingimused;

| b) | piiratakse või kontrollitakse tootmist, turge, tehnilist arengut või investeeringuid; |
| --- | --- |

b)

piiratakse või kontrollitakse tootmist, turge, tehnilist arengut või investeeringuid;

| c) | jagatakse turgu või tarneallikaid; |
| --- | --- |

c)

jagatakse turgu või tarneallikaid;

| d) | rakendatakse võrdväärsete tehingute puhul erinevaid tingimusi, pannes kaubanduspartnerid sellega ebasoodsasse konkurentsiolukorda; |
| --- | --- |

d)

rakendatakse võrdväärsete tehingute puhul erinevaid tingimusi, pannes kaubanduspartnerid sellega ebasoodsasse konkurentsiolukorda;

| e) | seatakse lepingu sõlmimise eeltingimuseks teise poole nõusolek võtta endale lisakohustusi, mis oma laadilt või kaubandustavade kohaselt ei ole seotud lepingu objektiga. |
| --- | --- |

e)

seatakse lepingu sõlmimise eeltingimuseks teise poole nõusolek võtta endale lisakohustusi, mis oma laadilt või kaubandustavade kohaselt ei ole seotud lepingu objektiga.

2.   Kõik käesoleva artikli põhjal keelatud kokkulepped või otsused on algusest peale tühised.

3.   Lõike 1 sätted võib kuulutada kohaldamatuks:

| — | ettevõtjatevaheliste kokkulepete või kokkuleppeliikide suhtes; |
| --- | --- |

—

ettevõtjatevaheliste kokkulepete või kokkuleppeliikide suhtes;

| — | ettevõtjate ühenduste otsuste või otsuseliikide suhtes; |
| --- | --- |

—

ettevõtjate ühenduste otsuste või otsuseliikide suhtes;

| — | kooskõlastatud tegevuse või kooskõlastatud tegevuse liikide suhtes, |
| --- | --- |

—

kooskõlastatud tegevuse või kooskõlastatud tegevuse liikide suhtes,

mis aitavad parandada kaupade tootmist või levitamist või edendada tehnilist või majanduslikku progressi, võimaldades samal ajal tarbijatel saada sellest tulenevast kasust õiglase osa, ilma et

| a) | kehtestaks asjassepuutuvatele ettevõtjatele piiranguid, mis ei ole nimetatud eesmärkide saavutamiseks hädavajalikud; |
| --- | --- |

a)

kehtestaks asjassepuutuvatele ettevõtjatele piiranguid, mis ei ole nimetatud eesmärkide saavutamiseks hädavajalikud;

| b) | annaks sellistele ettevõtjatele võimalust kõrvaldada konkurentsi kõnesolevate toodete olulise osa suhtes.” |
| --- | --- |

b)

annaks sellistele ettevõtjatele võimalust kõrvaldada konkurentsi kõnesolevate toodete olulise osa suhtes.”

(8)  ELi toimimise lepingu artikkel 102:

8

„Siseturus või selle olulises osas turgu valitseva seisundi kuritarvitamine ühe või mitme ettevõtja poolt on keelatud kui siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see võib mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust.

Sellised kuritarvitused võivad seisneda iseäranis:

| a) | ebaõiglaste ostu- või müügihindade või muude ebaõiglaste tehingutingimuste otseses või kaudses kehtestamises; |
| --- | --- |

a)

ebaõiglaste ostu- või müügihindade või muude ebaõiglaste tehingutingimuste otseses või kaudses kehtestamises;

| b) | toodangu, turgude või tehnilise arengu piiramises tarbijate kahjuks; |
| --- | --- |

b)

toodangu, turgude või tehnilise arengu piiramises tarbijate kahjuks;

| c) | erinevate tingimuste rakendamises võrdväärsete tehingute puhul, pannes kaubanduspartnerid sellega ebasoodsasse konkurentsiolukorda; |
| --- | --- |

c)

erinevate tingimuste rakendamises võrdväärsete tehingute puhul, pannes kaubanduspartnerid sellega ebasoodsasse konkurentsiolukorda;

| d) | selles, et lepingu sõlmimise eeltingimuseks seatakse teise poole nõusolek võtta endale lisakohustusi, mis oma laadilt või kaubandustavade kohaselt ei ole seotud lepingu objektiga.” |
| --- | --- |

d)

selles, et lepingu sõlmimise eeltingimuseks seatakse teise poole nõusolek võtta endale lisakohustusi, mis oma laadilt või kaubandustavade kohaselt ei ole seotud lepingu objektiga.”

(9)  Komisjoni teatis „Suunised EÜ asutamislepingu artiklites 81 ja 82 sätestatud kaubandusmõju mõiste kohta” (ELT C 101, 27.4.2004, lk 81).

9

(10)  Majandustegevus on ükskõik milline tegevus, mis seisneb kaupade ja teenuste pakkumises asjaomasel turul. Täpsemalt vt: nt otsus kohtuasjas 118/85: komisjon vs. Itaalia, EU:C:1987:283, punkt 7. Ettevõtja on mis tahes üksus, mis tegeleb majandustegevusega.

10

vs

(11)  Täiendavad üksikasjad ja taust, vt otsus kohtuasjas: Oude Luttikhuis, C-399/93, EU:C:1995:434, punktid 10–16. Vt selles kohtuasjas ka kohtujurist Tesauro arvamus, EU:C:1995:277, punktid 29 ja 30.

11

(12)  Täpsemalt vt: komisjoni teatis asjaomase turu mõiste kohta ühenduse konkurentsiõiguses (EÜT C 372, 9.12.1997, lk 5).

12

(13)  Otsus kohtuasjas 27/76 United Brands, EU:C:1995:277, punkt 65.

13

United Brands

(14)  Välistavad kuritarvitused on sellised tavad, mis ei põhine tavapärasel tegevusel ja mille eesmärk on kahjustada turgu valitseva ettevõtja konkurentide konkurentsipositsiooni või eemaldada nad turult täielikult, põhjustades lõpuks kahju tarbijatele (näiteks keeldumine tarnimisest, loa andmisest, ülimadalad hinnad). Turupositsiooni kuritarvitamise tähendab aga seda, et turgu valitsev ettevõtja püüab oma turuvõimust tingitud võimalusi ära kasutada nii, et kahju tekib otse tarbijatele, näiteks kehtestades ülemäära kõrged hinnad.

14

(15)  Täpsemalt vt: komisjoni teatis „Suunised EÜ asutamislepingu artiklites 81 ja 82 sätestatud kaubandusmõju mõiste kohta” (ELT C 101, 27.4.2004, lk 81).

15

(16)  Vt muu hulgas otsus kohtuasjas Oude Luttikhuis EU:C:1995:434, punkt 12; otsus kohtuasjas C-250/92: Dansk Landbrugs Grovvareselskab (DLG), EU:C:1994:413, nt punkt 32.

16

(17)  Nt otsus kohtuasjas Dansk Landbrugs Grovvareselskab (DLG), EU:C:1994:413, punkt 35; otsus kohtuasjas Oude Luttikhuis EU:C:1995:434, punkt 14.

17

(18)  Komisjoni määrus (EL) nr 1218/2010, 14. detsember 2010, Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 lõike 3 kohaldamise kohta teatud spetsialiseerumiskokkulepete liikide suhtes (ELT L 335, 18.12.2010, lk 43).

18

(19)  Määratluste kohta vt täpsemalt spetsialiseerumist käsitleva grupierandi määruse artikkel 1.

19

(20)  Spetsialiseerumist käsitleva grupierandi määruse artiklid 2, 3 ja 4.

20

(21)  Spetsialiseerumist käsitleva grupierandi määruse artikkel 4.

21

(22)  Otsus kohtuasjas Frubo, 71/74, EU:C:1975:61; 14. mai 1997. aasta otsus kohtuasjas Florimex, T-70/92 ja T-71/92, EU:T:1997:69; otsus kohtuasjas Oude Luttikhuis EU:C:1995:434; 13. detsembri 2006. aasta otsus kohtuasjades T-217/03 ja T-245/03: FNCBV vs. komisjon, EU:T:2006:391.

22

vs

(23)  Tootjaorganisatsioonid kohaldavad suuniseid oma liikmete nimel tarnelepingute üle peetavates läbirääkimistes sõltumata liikmete integreerituse tasemest, välja arvatud tegevuse suhtes, mis kujutab endast koondumist nõukogu 20. jaanuari 2004. aasta määruse (EÜ) nr 139/2004 (kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle, ühinemismäärus, ELT L 24, 29.1.2004, lk 1) artikli 3 tähenduses, nt püsivalt kõiki autonoomse majandusüksuse funktsioone täitva ühisettevõtte puhul.

23

(24)  ÜTK määruse artikliga 170 on hõlmatud järgmised tapmiseks ettenähtud elusveised:

24

| a) | alamperekonnast Bibos või Poephagus pärit veised, massiga üle 80 kg, kuid mitte üle 160 kg, tapaloomad, kuuluvad CN-koodi ex 0102 29 21 alla; |
| --- | --- |

a)

alamperekonnast Bibos või Poephagus pärit veised, massiga üle 80 kg, kuid mitte üle 160 kg, tapaloomad, kuuluvad CN-koodi ex 0102 29 21 alla;

Bibos

Poephagus

| b) | alamperekonnast Bibos või Poephagus pärit veised, massiga üle 160 kg, kuid mitte üle 300 kg, tapaloomad, kuuluvad CN-koodi ex 0102 29 41 alla; |
| --- | --- |

b)

alamperekonnast Bibos või Poephagus pärit veised, massiga üle 160 kg, kuid mitte üle 300 kg, tapaloomad, kuuluvad CN-koodi ex 0102 29 41 alla;

Bibos

Poephagus

| c) | alamperekonnast Bibos või Poephagus pärit veised, massiga üle 300 kg, tapaloomad, kuuluvad CN-koodi ex 0102 29 51 alla; |
| --- | --- |

c)

alamperekonnast Bibos või Poephagus pärit veised, massiga üle 300 kg, tapaloomad, kuuluvad CN-koodi ex 0102 29 51 alla;

Bibos

Poephagus

| d) | CN-koodi ex 0102 29 61 alla kuuluvad tapalehmad ja |
| --- | --- |

d)

CN-koodi ex 0102 29 61 alla kuuluvad tapalehmad ja

| e) | muud CN-koodi ex 0102 29 91 alla kuuluvad tapaveised. |
| --- | --- |

e)

muud CN-koodi ex 0102 29 91 alla kuuluvad tapaveised.

Nuum- ja tapaveised ei ole hõlmatud ÜTK määruse artiklis 170 loetletud CN-koodidega.

(25)  ÜTK määruse artikliga 171 on hõlmatud järgmised tooted, mida ei kasutata külvamiseks, ja oder, mida ei kasutata linnase tootmiseks:

25

| a) | pehme nisu (CN-kood ex 1001 99 00); |
| --- | --- |

a)

pehme nisu (CN-kood ex 1001 99 00);

| b) | oder (CN-kood ex 1003 90 00); |
| --- | --- |

b)

oder (CN-kood ex 1003 90 00);

| c) | mais (CN-kood 1005 90 00); |
| --- | --- |

c)

mais (CN-kood 1005 90 00);

| d) | rukis (CN-kood 1002 90 00); |
| --- | --- |

d)

rukis (CN-kood 1002 90 00);

| e) | kõva nisu (CN-kood 1001 19 00); |
| --- | --- |

e)

kõva nisu (CN-kood 1001 19 00);

| f) | kaer (CN-kood 1004 90 00); |
| --- | --- |

f)

kaer (CN-kood 1004 90 00);

| g) | tritikale (CN-kood ex 1008 60 00); |
| --- | --- |

g)

tritikale (CN-kood ex 1008 60 00);

| h) | rapsiseeme (CN-kood ex 1205); |
| --- | --- |

h)

rapsiseeme (CN-kood ex 1205);

| i) | päevalilleseeme (CN-kood ex 1206 00); |
| --- | --- |

i)

päevalilleseeme (CN-kood ex 1206 00);

| j) | sojauba (CN-kood 1201 90 00); |
| --- | --- |

j)

sojauba (CN-kood 1201 90 00);

| k) | põlduba (CN-koodid ex 0708 ja ex 0713); |
| --- | --- |

k)

põlduba (CN-koodid ex 0708 ja ex 0713);

| l) | põldhernes (CN-koodid ex 0708 ja ex 0713). |
| --- | --- |

l)

põldhernes (CN-koodid ex 0708 ja ex 0713).

(26)  Vt käesolevate suuniste punkt 2.4 ÜTK määruse artiklite 169, 170 ja 171 ning ELi toimimise lepingu artiklite 101 ja 102 vahelise seose kohta.

26

(27)  Vt ÜTK määruse põhjendus 139.

27

(28)  ÜTK määruse artikli 169 lõike 2 punkt d, artikli 170 lõike 2 punkt d ja artikli 171 lõike 2 punkti d.

28

(29)  Lepingu ülesütlemine võib olla tingitud näiteks ilmastikunähtustest või haiguste põhjustatud ikaldustest.

29

(30)  Tootjaorganisatsiooni turustamisstrateegiaga võib näha ette liikmete tootmise kavandamise, et liikmed tarniksid vastavalt turustamisstrateegiale tooteid tootjaorganisatsioonile. Tootmise kavandamine algab enne tootmistsükli käivitumist, kui see võib veel mõjutada toodangu kogust, mida tootjaorganisatsioon vajab. Erand hõlmab olukorda, kus tootmise kavandamine on osa tootjaorganisatsiooni turustamisstrateegiast. Kuid see ei kehti juhul, kui tootmise kavandamine ei kuulu sellise strateegia alla, näiteks kui tootjaorganisatsioon koordineerib ühist kavandamist koos teise tootjaorganisatsiooniga või kui tootjaorganisatsioon koordineerib ühist kavandamist oma liikmetega sellise toodangu üle, mida kõnealused liikmed müüvad väljaspool tootjaorganisatsiooni. Viimasel juhul võib tootmise kavandamine olla reguleeritud muude ÜTK määruse alusel konkurentsieeskirjadest tehtavate eranditega või üldiste konkurentsieeskirjadega.

30

(31)  Tootjaorganisatsiooni turustamisstrateegia kohaselt võib olla vajalik tootjaorganisatsiooni poolt turustatava toodangu tootmisperioodi ja -mahu kavandamine. See võib kaasa tuua selle, et tootjaorganisatsioon ladustab teatava toodangu või teeb otsuseid lükata teatavate koguste müük turutingimuste tõttu edasi. Sellised otsused, kuna nad on osa tootjaorganisatsiooni turustamisstrateegiast, on erandiga hõlmatud. Erand ei hõlma siiski kõiki tootjaorganisatsiooni ja/või selle liikmete nimel sõlmitud lepinguid toodete kohta, mida ei turustata tootjaorganisatsiooni kaudu.

31

(32)  Tootjaorganisatsiooni turustamisstrateegiaga võib näha ette tundliku äriteabe vahetamist liikmete vahel, et teha näiteks kindlaks liikmete suutlikkus suurendada tarneid tootjaorganisatsioonile. Seega hõlmaks erand olukorda, kus tundliku äriteabe vahetamine on osa tootjaorganisatsiooni turustamisstrateegiast. See olukord erineb siiski olukorrast, kus tundliku äriteabe vahetamine toimub väljaspool sellist strateegiat. See on näiteks juhul, kui teave on seotud näiteks kogustega, mida tootjad müüvad väljaspool tootjaorganisatsiooni. Viimasel juhul võib tundliku äriteabe vahetamine olla reguleeritud muude ÜTK määruse alusel konkurentsieeskirjadest tehtavate eranditega või üldiste konkurentsieeskirjadega.

32

(33)  Vt ÜTK määruse artikli 169 lõike 2 punkt a, artikli 170 lõike 2 punkt a ja artikli 171 lõike 2 punkt a.

33

(34)  Vt ÜTK määruse artikli 169 lõike 2 punkt b, artikli 170 lõike 2 punkt b ja artikli 171 lõike 2 punkt b.

34

(35)  See on vaid ülevaade kõige tähtsamatest tingimustest; konkreetseid aspekte käsitletakse üksikasjalikumalt järgnevates punktides ja täielik loetelu on esitatud vastavates õigusaktides, nimelt ÜTK määruse artiklites 169, 170 ja 171.

35

(36)  ELT C 11, 14.1.2011, lk 1.

36

(37)  Vt „Suunised Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 kohaldatavuse kohta horisontaalkoostöö kokkulepete suhtes”, punktid 150–293.

37

(38)  Üksikasjad ühiskauplemiskokkulepete kohta on esitatud teatise „Suunised Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 kohaldatavuse kohta horisontaalkoostöö kokkulepete suhtes” punktides 225–257.

38

(39)  ELT C 101, 27.4.2004, lk 97.

39

(40)  ÜTK määruse artikli 152 lõige 1:

40

„Tootjaorganisatsioonid

1.   Liikmesriigid võivad taotluse korral tunnustada tootjaorganisatsioone, mis:

| a) | koosnevad ühe artikli 1 lõikes 2 loetletud teatava sektori tootjatest ning mida kõnealused tootjad kontrollivad kooskõlas artikli 153 lõike 2 punktiga c; |
| --- | --- |

a)

koosnevad ühe artikli 1 lõikes 2 loetletud teatava sektori tootjatest ning mida kõnealused tootjad kontrollivad kooskõlas artikli 153 lõike 2 punktiga c;

| b) | on asutatud tootjate algatusel; |
| --- | --- |

b)

on asutatud tootjate algatusel;

| c) | järgivad konkreetset eesmärki, mis võib hõlmata vähemalt ühte järgmistest eesmärkidest:






  i) | selle tagamine, et tootmine kavandatakse ja kohandatakse vastavalt nõudmisele, eriti kvaliteedi ja kvantiteedi osas; |
| --- | --- | --- |

c)

järgivad konkreetset eesmärki, mis võib hõlmata vähemalt ühte järgmistest eesmärkidest:

i)

selle tagamine, et tootmine kavandatakse ja kohandatakse vastavalt nõudmisele, eriti kvaliteedi ja kvantiteedi osas;

| ii) | tarnete koondamine ja liikmete toodete turuleviimine, sealhulgas otseturunduse kaudu; |
| --- | --- |

ii)

tarnete koondamine ja liikmete toodete turuleviimine, sealhulgas otseturunduse kaudu;

| iii) | tootmiskulude ja investeeringutasuvuse optimeerimine reageerimaks keskkonnaalastele ja loomade heaolu standarditele, ning omahindade tasakaalustamine; |
| --- | --- |

iii)

tootmiskulude ja investeeringutasuvuse optimeerimine reageerimaks keskkonnaalastele ja loomade heaolu standarditele, ning omahindade tasakaalustamine;

| iv) | säästvate tootmismeetodite, uuenduslike tavade, majanduskonkurentsi ja turu arengu uuringute tegemine ja vastavate algatuste väljatöötamine; |
| --- | --- |

iv)

säästvate tootmismeetodite, uuenduslike tavade, majanduskonkurentsi ja turu arengu uuringute tegemine ja vastavate algatuste väljatöötamine;

| v) | keskkonnasäästlike viljelustavade ja tootmistehnoloogia ning usaldusväärsete loomade heaolu tagamise tavade ja tehnika kasutamise edendamine ja selleks tehnilise abi osutamine; |
| --- | --- |

v)

keskkonnasäästlike viljelustavade ja tootmistehnoloogia ning usaldusväärsete loomade heaolu tagamise tavade ja tehnika kasutamise edendamine ja selleks tehnilise abi osutamine;

| vi) | tootmisstandardite kasutamise edendamine ja selleks tehnilise abi osutamine, tootekvaliteedi parandamine ja kaitstud päritolunimetuse, geograafilise tähise või riikliku kvaliteedimärgisega toodete arendamine; |
| --- | --- |

vi)

tootmisstandardite kasutamise edendamine ja selleks tehnilise abi osutamine, tootekvaliteedi parandamine ja kaitstud päritolunimetuse, geograafilise tähise või riikliku kvaliteedimärgisega toodete arendamine;

| vii) | kõrvalsaaduste ja jäätmete käitlemine, eelkõige vee, mulla ja maastiku kaitseks ning elurikkuse säilitamiseks või arendamiseks; |
| --- | --- |

vii)

kõrvalsaaduste ja jäätmete käitlemine, eelkõige vee, mulla ja maastiku kaitseks ning elurikkuse säilitamiseks või arendamiseks;

| viii) | loodusvarade säästvasse kasutamisse ja kliimamuutuste leevendamisse panustamine; |
| --- | --- |

viii)

loodusvarade säästvasse kasutamisse ja kliimamuutuste leevendamisse panustamine;

| ix) | reklaami ja turustamise algatuste ettevalmistamine; |
| --- | --- |

ix)

reklaami ja turustamise algatuste ettevalmistamine;

| x) | käesoleva määruse artikli 31 lõikes 2 osutatud ja määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 36 kohaste puu- ja köögiviljasektori rakenduskavade kohaselt moodustatud ühisfondide juhtimine; |
| --- | --- |

x)

käesoleva määruse artikli 31 lõikes 2 osutatud ja määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 36 kohaste puu- ja köögiviljasektori rakenduskavade kohaselt moodustatud ühisfondide juhtimine;

| xi) | futuuriturgude ja kindlustussüsteemide kasutamiseks vajaliku tehnilise abi andmine.” |
| --- | --- |

xi)

futuuriturgude ja kindlustussüsteemide kasutamiseks vajaliku tehnilise abi andmine.”

(41)  Tootjaorganisatsioon teeb jõupingutusi, et müüa tooteid hästi; st ta ei rakenda vaid ühist turustamisstrateegiat, vaid teeb ka oma liikmete toodetele müügipakkumisi ja sõlmib müügilepinguid klientide/ostjatega.

41

(42)  ÜTK määruse artikli 169 lõike 1 esimene lõik, artikli 170 lõike 1 esimene lõik ja artikli 171 lõike 1 esimene lõik.

42

(43)  ÜTK määruse artikli 169 lõike 2 punkt d, artikli 170 lõike 2 punkt d ja artikli 171 lõike 2 punkt d.

43

(44)  Mitteliige võib olla kas tootja, kes ei ole tootjaorganisatsiooni liige, või ettevõtja. Mitteliikmed ei osale otseselt tootjaorganisatsiooni poolt oma liikmete nimel lepingute sõlmimiseks peetavates läbirääkimistes, st tootjaorganisatsioon peab läbirääkimisi mitteliikmetest sõltumatult. Mitteliikmete tooted ostab tootjaorganisatsioon mitteliikmetelt eraldi ja need läbirääkimised mitteliikmetega ei moodusta osa lepingute sõlmimiseks peetavatest läbirääkimistest ega ole seega erandi kohaldamiseks kõlblikud.

44

(45)  Rõhuasetus lisatud.

45

(46)  Tootjaorganisatsiooni tegevuse allhanked peavad siiski vastama ÜTK määruse artiklile 155. Need peavad olema saanud liikmesriigilt eelneva loa. Allhanke korras tootmine ei ole lubatud. Tootjaorganisatsioon peab jääma vastutavaks allhanke korras korraldatud tegevuse tagamise ning selleks sõlmitud kaubanduskokkuleppe täieliku halduskontrolli ja järelevalve eest. Üksikasjad seoses allhangetega sätestatakse komisjoni delegeeritud määruses, mis alles võetakse vastu;

46

(47)  Kuna see tõhususe kriteerium tugineb ÜPP eesmärkide täitmisele, pidades silmas ELi toimimise lepingu artiklites 39 ja 42 sätestatud konkreetset õiguslikku alust seoses põllumajandustoodete tootmise ja kaubanduse konkurentsieeskirjadega, võib see erineda sellisest tõhususe kriteeriumist, mida kohaldatakse konkurentsiõiguse muudes valdkondades.

47

(48)  ÜTK määruse artikli 169 lõike 1 kolmanda lõigu punktid a ja b, artikli 170 lõike 1 kolmanda lõigu punktid a ja b ning artikli 171 lõike 1 kolmanda lõigu punktid a ja b.

48

(49)  Need tegevused on:

49

| i) | ühine turustamine, sealhulgas ühine müügiplatvorm või ühine transport; |
| --- | --- |

i)

ühine turustamine, sealhulgas ühine müügiplatvorm või ühine transport;

| ii) | ühine pakendamine, märgistamine või reklaam; kahte esimest tegevust arvestatakse üksnes oliiviõlisektoris; |
| --- | --- |

ii)

ühine pakendamine, märgistamine või reklaam; kahte esimest tegevust arvestatakse üksnes oliiviõlisektoris;

| iii) | kvaliteedikontrolli ühine korraldamine; |
| --- | --- |

iii)

kvaliteedikontrolli ühine korraldamine;

| iv) | seadmete või hoidlate ühine kasutamine; |
| --- | --- |

iv)

seadmete või hoidlate ühine kasutamine;

| v) | ühine töötlemine; seda tegevust arvestatakse üksnes oliiviõlisektoris; |
| --- | --- |

v)

ühine töötlemine; seda tegevust arvestatakse üksnes oliiviõlisektoris;

| vi) | toote tootmisega otseselt seotud jäätmete ühine käitlemine; seda tegevust arvestatakse üksnes oliiviõlisektoris ning veise- ja vasikalihasektoris; |
| --- | --- |

vi)

toote tootmisega otseselt seotud jäätmete ühine käitlemine; seda tegevust arvestatakse üksnes oliiviõlisektoris ning veise- ja vasikalihasektoris;

| vii) | sisendite ühishanked. |
| --- | --- |

vii)

sisendite ühishanked.

(50)  2010. aastal moodustasid Kreekas, Itaalias ja Hispaanias väetiste kulud keskmiselt 18 % tegevuskuludest (oliiviõli tootmisele spetsialiseerunud ettevõtjad), pestitsiidide kulud 14 % ning kütuse- ja energiakulud 27 %. Aruanne „EU olive oil farms report based on FADN data”, http://ec.europa.eu/agriculture/rica/pdf/Olive_oil%20_report2000_2010.pdf, lk 57–76.

50

(51)  EL 27 riikides moodustasid 2011. aastal söödaga seotud kulud 41 % aretajate ja nuumajate tegevuskuludest, ostetud loomadega seotud kulud 22 % ning kütuse- ja energiakulud 7 %. Aruanne „EU beef farms report 2012 based on FADN data”.

51

(52)  http://ec.europa.eu/agriculture/rica/pdf/beef_report_2012.pdf, lk 69. EL 27 riikides moodustasid 2011. aastal väetistega seotud kulud näiteks nisu, kõva nisu, odra ja maisi puhul keskmiselt 24 % tegevuskuludest, pestitsiididega seotud kulud 11 % ning kütuse- ja energiakulud 17 %. Aruanne „EU cereal farms report 2013 based on FADN data”, http://ec.europa.eu/agriculture/rica/pdf/cereal_report_2013_final.pdf, lk 26–79.

52

(53)  Kui lihtsustatud meetodi elemendid on vastavalt eespool öeldule koguste ja kulude seisukohast täidetud, on tõenäoline, et märkimisväärse tõhususe kriteerium on sellises olukorras täidetud. Kui ei, tuleb märkimisväärse tõhususe kriteeriumi hinnata konkreetse olukorra faktidest lähtuvalt, tagamaks, et tootjaorganisatsiooni tegevus suurendab märkimisväärselt tõhusust sellisel määral, et tootjaorganisatsiooni tegevus aitab üldiselt kaasa ÜPP eesmärkide täitmisele.

53

(54)  Vt joonealune märkus 53.

54

(55)  ÜTK määruse artikli 169 lõike 2 punkt a, artikli 170 lõike 2 punkt a ja artikli 171 lõike 2 punkt a.

55

(56)  ÜTK määruse artikli 169 lõike 2 punktid e ja f, artikli 170 lõike 2 punktid e ja f ning artikli 171 lõike 2 punktid e ja f.

56

(57)  ÜTK määruse artikli 169 lõike 2 punkt c, artikli 170 lõike 2 punkt c ja artikli 171 lõike 2 punkt c.

57

(58)  ÜTK määruse artikli 170 lõike 1 punktid a ja b ning artikli 171 lõike 1 punktid a–l.

58

(59)  Oliiviõli: ELT C 256, 7.8.2014, lk 4.

59

Põllukultuurid: ELT C 256, 7.8.2014, lk 1.

Veise- ja vasikaliha: ELT C 256, 7.8.2014, lk 3.

(60)  Oliiviõli: http://ec.europa.eu/agriculture/olive-oil/legislation/index_en.htm

60

Veise- ja vasikaliha: http://ec.europa.eu/agriculture/beef-veal/policy-instruments/index_en.htm

Põllukultuurid: http://ec.europa.eu/agriculture/cereals/legislation/index_en.htm

(61)  Keskmine arvutatakse viimase viie aasta tootmisandmete põhjal, jättes välja kõige kõrgema ja kõige madalama näitajaga aastad, ning see arvutatakse ülejäänud kolme aasta põhjal.

61

(62)  ÜTK määruse artikli 169 lõike 2 punkt g, artikli 170 lõike 2 punkt g ja artikli 171 lõike 2 punkt g.

62

(63)  Seda võimalust kohaldatakse ainult veise- ja vasikaliha- ning põllukultuuride sektoris, st ei kohaldata oliiviõlisektoris, kus üksnes a või c punkti kohased tingimused on asjakohased.

63

(64)  Nt 28. veebruari 2002. aasta otsus kohtuasjas T-395/94: Atlantic Container Line vs. komisjon, EU:T:2002:49, punkt 330.

64

vs

(65)  Nt otsus kohtuasjas 26/76: Metro vs. komisjon, EU:C:1977:167, punkt 21: „... Kuigi hinnakonkurents on nii oluline, et seda ei saa kunagi välistada, ei kujuta see endast ainsat tõhusat konkurentsivormi ega ole ka selline, mis peaks kõigis olukordades olema esmatähtis. Komisjonile artikli 85 lõike 3 kohaselt antud volituste kohaselt võivad tõhusa konkurentsi säilitamise nõuded sobida kokku eri laadi kaitsemehhanismide eesmärkidega ja sellega seoses on lubatud teatavad konkurentsipiirangud tingimusel, et need on olulised kõnealuste eesmärkide saavutamiseks ega kõrvalda konkurentsi ühisturu olulises osas. ...”.

65

vs

Kuigi hinnakonkurents on nii oluline, et seda ei saa kunagi välistada, ei kujuta see endast ainsat tõhusat konkurentsivormi ega ole ka selline, mis peaks kõigis olukordades olema esmatähtis. Komisjonile artikli 85 lõike 3 kohaselt antud volituste kohaselt võivad tõhusa konkurentsi säilitamise nõuded sobida kokku eri laadi kaitsemehhanismide eesmärkidega ja sellega seoses on lubatud teatavad konkurentsipiirangud tingimusel, et need on olulised kõnealuste eesmärkide saavutamiseks ega kõrvalda konkurentsi ühisturu olulises osas. ...

(66)  Sellega seoses tuleks meelde tuletada, et erandit kohaldavad üksused peavad täitma turuosa suhtes seatud künnist 15 % riiklikust kogutoodangust veise- ja vasikaliha ning põllukultuuride puhul ja 20 % asjaomasest turust oliiviõli puhul.

66

(67)  Komisjoni teatis „Suunised EÜ asutamislepingu artikli 81 punkti 3 [praegu ELi toimimise lepingu artikli 101 lõige 3] kohaldamise kohta” (ELT C 101, 27.4.2004, lk 97).

67

praegu ELi toimimise lepingu artikli 101 lõige 3

(68)  Vt tootmise piirmäära käsitlev punkt 3.5.

68

(69)  Komisjoni teatis asjaomase turu mõiste kohta ühenduse konkurentsiõiguses (EÜT C 372, 9.12.1997, lk 5).

69

(70)  See hõlmab konkurentsiasutuste varasemaid uurimisi (Euroopa Komisjoni konkurentsi peadirektoraadi ja Hispaania konkurentsiameti juhtumiuuringud), samuti Euroopa Komisjoni teavet, mis on saadud ettevõtjatelt.

70

(71)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 29/2012, 13. jaanuar 2012, oliiviõli turustusnormide kohta (ELT L 12, 14.1.2012, lk 14) (muudetud).

71

---

I LISA

---

II LISA

---