# Euroopan unionin C 423/17.

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 423 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 58. vuosikerta17. joulukuuta 2015 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 423

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

58. vuosikerta17. joulukuuta 2015

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| | LAUSUNNOT |
| | Alueiden komitea |
| | 114. täysistunto, 12.–14. lokakuuta 2015 |
| 2015/C 423/01 | Euroopan alueiden komitean lausunto – Eurooppalainen kansalaisaloite | 1 |
| 2015/C 423/02 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Rajat ylittävän yhteistyön tiivistäminen: tarvitaanko parempi sääntelykehys? | 7 |
| 2015/C 423/03 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) yksinkertaistaminen | 13 |
| 2015/C 423/04 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Eurooppalaisen vesiviljelyn tulevaisuus | 20 |
| 2015/C 423/05 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Digitaaliset sisämarkkinat | 24 |
| 2015/C 423/06 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Audiovisuaalisia mediapalveluja koskevan direktiivin tarkistus | 30 |
| 2015/C 423/07 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Paikallis- ja aluekehitystä tukevat rahoitusvälineet | 35 |
| 2015/C 423/08 | Euroopan alueiden komitean lausunto – Parempaa sääntelyä koskeva EU-agenda | 41 |
| 2015/C 423/09 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta EU:n talousarvioesitys vuodeksi 2016 | 48 |
| 2015/C 423/10 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Kohti Pariisin maailmanlaajuista ilmastosopimusta | 53 |
| 2015/C 423/11 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Valtamerienergian mahdollisuuksien kehittäminen | 58 |
| 2015/C 423/12 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Energiaunionia koskeva paketti | 64 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

LAUSUNNOT

Alueiden komitea

114. täysistunto, 12.–14. lokakuuta 2015

2015/C 423/01

Euroopan alueiden komitean lausunto – Eurooppalainen kansalaisaloite

1

2015/C 423/02

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Rajat ylittävän yhteistyön tiivistäminen: tarvitaanko parempi sääntelykehys?

7

2015/C 423/03

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) yksinkertaistaminen

13

2015/C 423/04

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Eurooppalaisen vesiviljelyn tulevaisuus

20

2015/C 423/05

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Digitaaliset sisämarkkinat

24

2015/C 423/06

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Audiovisuaalisia mediapalveluja koskevan direktiivin tarkistus

30

2015/C 423/07

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Paikallis- ja aluekehitystä tukevat rahoitusvälineet

35

2015/C 423/08

Euroopan alueiden komitean lausunto – Parempaa sääntelyä koskeva EU-agenda

41

2015/C 423/09

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta EU:n talousarvioesitys vuodeksi 2016

48

2015/C 423/10

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Kohti Pariisin maailmanlaajuista ilmastosopimusta

53

2015/C 423/11

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Valtamerienergian mahdollisuuksien kehittäminen

58

2015/C 423/12

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Energiaunionia koskeva paketti

64

---

| | III   Valmistelevat säädökset |
| --- | --- |
| | ALUEIDEN KOMITEA |
| | 114. täysistunto, 12.–14. lokakuuta 2015 |
| 2015/C 423/13 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Muuntogeenisiä elintarvikkeita ja rehuja koskeva päätöksentekomenettely | 72 |
| 2015/C 423/14 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Verotuksen avoimuutta koskeva paketti | 76 |

III   Valmistelevat säädökset

ALUEIDEN KOMITEA

114. täysistunto, 12.–14. lokakuuta 2015

2015/C 423/13

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Muuntogeenisiä elintarvikkeita ja rehuja koskeva päätöksentekomenettely

72

2015/C 423/14

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Verotuksen avoimuutta koskeva paketti

76

---

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

LAUSUNNOT

Alueiden komitea

114. täysistunto, 12.–14. lokakuuta 2015

| 17.12.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 423/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 423/1

---

Euroopan alueiden komitean lausunto – Eurooppalainen kansalaisaloite

(2015/C 423/01)

| Esittelijä: | Luc VAN DEN BRANDE (BE/EPP), Flanderi–Eurooppa-yhteystoimiston puheenjohtaja |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja: | Kertomus kansalaisaloitetta koskevan asetuksen (EU) N:o 211/2011 soveltamisesta
  COM(2015) 145 final |

Esittelijä:

Luc VAN DEN BRANDE (BE/EPP), Flanderi–Eurooppa-yhteystoimiston puheenjohtaja

Viiteasiakirja:

Kertomus kansalaisaloitetta koskevan asetuksen (EU) N:o 211/2011 soveltamisesta

COM(2015) 145 final

I   POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

Eurooppalainen kansalaisaloite eurooppalaisen osallistavan demokratian yhteydessä

| 1. | muistuttaa, että kansalaiset ovat Euroopan yhdentymishankkeen keskiössä. Eurooppalainen osallistava demokratia tulee nähdä Euroopan kansalaisten oikeutena osallistua unionin politiikkaan ja vaikuttaa Euroopan tulevaisuuteen. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (10 artiklan 3 kohdan) nojalla kaikilla kansalaisilla on oikeus osallistua demokratian toteuttamiseen unionissa. |
| --- | --- |

1.

muistuttaa, että kansalaiset ovat Euroopan yhdentymishankkeen keskiössä. Eurooppalainen osallistava demokratia tulee nähdä Euroopan kansalaisten oikeutena osallistua unionin politiikkaan ja vaikuttaa Euroopan tulevaisuuteen. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (10 artiklan 3 kohdan) nojalla kaikilla kansalaisilla on oikeus osallistua demokratian toteuttamiseen unionissa.

| 2. | panee merkille, että Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 11 artiklassa määrätään EU:n toimielinten velvollisuuksista antaa tietoa kansalaisille ja etujärjestöille sekä antaa näille mahdollisuus esittää ja vaihtaa julkisesti mielipiteitä kaikilla unionin toiminta-aloilla. Samassa artiklassa määrätään nimenomaisesti, että Euroopan komission on kuultava asianomaisia osapuolia varmistaakseen unionin toimien johdonmukaisuuden ja avoimuuden. |
| --- | --- |

2.

panee merkille, että Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 11 artiklassa määrätään EU:n toimielinten velvollisuuksista antaa tietoa kansalaisille ja etujärjestöille sekä antaa näille mahdollisuus esittää ja vaihtaa julkisesti mielipiteitä kaikilla unionin toiminta-aloilla. Samassa artiklassa määrätään nimenomaisesti, että Euroopan komission on kuultava asianomaisia osapuolia varmistaakseen unionin toimien johdonmukaisuuden ja avoimuuden.

| 3. | panee merkille, että eurooppalaista kansalaisaloitetta koskevat säännökset ovat yksityiskohtaisempia kuin 11 artiklan 1–3 kohdan määräykset. Eurooppalaista kansalaisaloitetta käsittelevässä 11 artiklan 4 kohdassa ei ole kyse asialistaan vaikuttamisesta vaan näkymistä saada aikaan unionin säädös. Pitää tunnustaa, että eurooppalaisen kansalaisaloitteen täytyy tarjota kansalaisille muiden eri tasojen suorien demokraattisten välineiden tapaan myös mahdollisuus vaikuttaa EU:n poliittisen päätöksenteon asialistaan. |
| --- | --- |

3.

panee merkille, että eurooppalaista kansalaisaloitetta koskevat säännökset ovat yksityiskohtaisempia kuin 11 artiklan 1–3 kohdan määräykset. Eurooppalaista kansalaisaloitetta käsittelevässä 11 artiklan 4 kohdassa ei ole kyse asialistaan vaikuttamisesta vaan näkymistä saada aikaan unionin säädös. Pitää tunnustaa, että eurooppalaisen kansalaisaloitteen täytyy tarjota kansalaisille muiden eri tasojen suorien demokraattisten välineiden tapaan myös mahdollisuus vaikuttaa EU:n poliittisen päätöksenteon asialistaan.

| 4. | muistuttaa, että eurooppalainen kansalaisaloite on EU:n kansalaisten oikeus ja sitä tulisi käyttää Euroopan demokratiavajeeseen vastaamiseen ja kansalaisten ja unionin politiikan välisen kuilun umpeen kuromiseen. Kriisin jatkuessa EU:ssa sekä talouden että luottamuksen osalta on ehdottoman tärkeää hyödyntää kaikkia mahdollisuuksia avoimen vuoropuhelun käymiseksi kansalaisten kanssa sekä estää Eurooppa-hankkeen suosion hupeneminen. Tämä on myös tilaisuus palauttaa ja vahvistaa uudelleen kaikkien niiden nuorten eurooppalaisten luottamus, jotka ovat saattaneet menettää uskonsa Euroopan yhdentymisen ajatukseen. Osallistavan demokratian vahvistaminen on ainoa keino säilyttää EU:n tarkoitus ja päästä eroon demokratiavajeesta. Komitea panee merkille, että eurooppalaisella kansalaisaloitteella pyritään saamaan kansalaiset osallistumaan entistä suoremmin EU:n poliittisen asialistan muotoiluun ja antamaan heille näin oikeus tehdä lainsäädäntöaloitteita. Ylikansallisena välineenä eurooppalaisen kansalaisaloitteen tarkoituksena on myös virittää Euroopan laajuista keskustelua Euroopan kansalaisia huolettavista kysymyksistä. |
| --- | --- |

4.

muistuttaa, että eurooppalainen kansalaisaloite on EU:n kansalaisten oikeus ja sitä tulisi käyttää Euroopan demokratiavajeeseen vastaamiseen ja kansalaisten ja unionin politiikan välisen kuilun umpeen kuromiseen. Kriisin jatkuessa EU:ssa sekä talouden että luottamuksen osalta on ehdottoman tärkeää hyödyntää kaikkia mahdollisuuksia avoimen vuoropuhelun käymiseksi kansalaisten kanssa sekä estää Eurooppa-hankkeen suosion hupeneminen. Tämä on myös tilaisuus palauttaa ja vahvistaa uudelleen kaikkien niiden nuorten eurooppalaisten luottamus, jotka ovat saattaneet menettää uskonsa Euroopan yhdentymisen ajatukseen. Osallistavan demokratian vahvistaminen on ainoa keino säilyttää EU:n tarkoitus ja päästä eroon demokratiavajeesta. Komitea panee merkille, että eurooppalaisella kansalaisaloitteella pyritään saamaan kansalaiset osallistumaan entistä suoremmin EU:n poliittisen asialistan muotoiluun ja antamaan heille näin oikeus tehdä lainsäädäntöaloitteita. Ylikansallisena välineenä eurooppalaisen kansalaisaloitteen tarkoituksena on myös virittää Euroopan laajuista keskustelua Euroopan kansalaisia huolettavista kysymyksistä.

| 5. | korostaa, että eurooppalaista kansalaisaloitetta on tarkasteltava realistisessa kontekstissa asettaen selkeät ja kohdennetut tavoitteet sekä tarjoten johdonmukaista ohjausta tavoitteisiin johtavista toimenpiteistä: se ei korvaa Euroopan komission aloiteoikeutta, joka on johtanut unionin syvenemiseen ja jonka on säilyttävä. Eurooppalainen kansalaisaloite täydentää lainsäädäntävallan eriyttämistä ja antaa lainsäädännälle ylikansallisen ulottuvuuden. Se on lisäväylä vastavuoroiseen ymmärrykseen, joka on eduksi myös Euroopan komissiolle – se saattaa tarjota erittäin hyvän esimerkin demokratiasta käytännössä. |
| --- | --- |

5.

korostaa, että eurooppalaista kansalaisaloitetta on tarkasteltava realistisessa kontekstissa asettaen selkeät ja kohdennetut tavoitteet sekä tarjoten johdonmukaista ohjausta tavoitteisiin johtavista toimenpiteistä: se ei korvaa Euroopan komission aloiteoikeutta, joka on johtanut unionin syvenemiseen ja jonka on säilyttävä. Eurooppalainen kansalaisaloite täydentää lainsäädäntävallan eriyttämistä ja antaa lainsäädännälle ylikansallisen ulottuvuuden. Se on lisäväylä vastavuoroiseen ymmärrykseen, joka on eduksi myös Euroopan komissiolle – se saattaa tarjota erittäin hyvän esimerkin demokratiasta käytännössä.

| 6. | korostaa eurooppalaisen kansalaisaloitteen merkitystä väheksymättä, että on tärkeää edistää paikallis- ja aluetasolla kaikkia niitä aloitteita, jotka mahdollistavat avoimuuden sekä kansalaisten yhteistyön ja osallistumisen julkisen vallan politiikkoihin osallistavan demokratian periaatteen mukaisesti. Lisäksi alue- ja paikallisyhteisöjen osallistuminen on välttämätöntä siksi, että eurooppalainen kansalaisaloite liittyy usein politiikanaloihin, joista ne ovat kokonaan tai osittain vastuussa. |
| --- | --- |

6.

korostaa eurooppalaisen kansalaisaloitteen merkitystä väheksymättä, että on tärkeää edistää paikallis- ja aluetasolla kaikkia niitä aloitteita, jotka mahdollistavat avoimuuden sekä kansalaisten yhteistyön ja osallistumisen julkisen vallan politiikkoihin osallistavan demokratian periaatteen mukaisesti. Lisäksi alue- ja paikallisyhteisöjen osallistuminen on välttämätöntä siksi, että eurooppalainen kansalaisaloite liittyy usein politiikanaloihin, joista ne ovat kokonaan tai osittain vastuussa.

| 7. | katsoo, että oikeudellisen ja poliittisen osallistumisen välineitä olisi vahvistettava sellaisen uudenlaisen hallintorakenteen käyttöön ottamiseksi, joka perustuu monitasoisen hallinnon periaatteeseen. Monitasoinen hallinto perustuu olennaisilta osin moniin kanaviin ja mahdollistaa näin ollen ”aktiivisemman” Euroopan kansalaisuuden. Haasteena on luoda innovatiivinen edunvalvontajärjestelmä, jossa ihmiset tuntevat erilaisten identiteettiensä pohjalta olevansa tasavertaisesti edustettuina. |
| --- | --- |

7.

katsoo, että oikeudellisen ja poliittisen osallistumisen välineitä olisi vahvistettava sellaisen uudenlaisen hallintorakenteen käyttöön ottamiseksi, joka perustuu monitasoisen hallinnon periaatteeseen. Monitasoinen hallinto perustuu olennaisilta osin moniin kanaviin ja mahdollistaa näin ollen ”aktiivisemman” Euroopan kansalaisuuden. Haasteena on luoda innovatiivinen edunvalvontajärjestelmä, jossa ihmiset tuntevat erilaisten identiteettiensä pohjalta olevansa tasavertaisesti edustettuina.

| 8. | painottaa, että kansalaisten keskinäiseen ja poliittisten päättäjien kanssa käytävään keskusteluun tarkoitettu eurooppalainen julkinen tila on EU:n legitiimiyden ja vastuuvelvollisuuden kannalta tärkeä asia. Demokratiavaje voidaan poistaa vain, jos saadaan aikaan eurooppalainen julkinen tila, johon demokraattinen prosessi sisältyy. |
| --- | --- |

8.

painottaa, että kansalaisten keskinäiseen ja poliittisten päättäjien kanssa käytävään keskusteluun tarkoitettu eurooppalainen julkinen tila on EU:n legitiimiyden ja vastuuvelvollisuuden kannalta tärkeä asia. Demokratiavaje voidaan poistaa vain, jos saadaan aikaan eurooppalainen julkinen tila, johon demokraattinen prosessi sisältyy.

| 9. | painottaa, että alue- ja paikallisviranomaiset pitävät osallistavaa demokratiaa erityisen tärkeänä, sillä näin kansalaisyhteiskunnan organisaatiot voivat osallistua EU:n päätöksentekoon ja toteuttaa roolinsa. |
| --- | --- |

9.

painottaa, että alue- ja paikallisviranomaiset pitävät osallistavaa demokratiaa erityisen tärkeänä, sillä näin kansalaisyhteiskunnan organisaatiot voivat osallistua EU:n päätöksentekoon ja toteuttaa roolinsa.

| 10. | on sitä mieltä, että eurooppalaista kansalaisaloitetta olisi pidettävä yhtenä osallistavan demokratian tavoitteiden saavuttamiseen tarvittavista välineistä, mutta ei tulisi odottaa, että tämän aloitteen myötä kansalaiset osallistuvat automaattisesti EU:n päätöksentekoon. |
| --- | --- |

10.

on sitä mieltä, että eurooppalaista kansalaisaloitetta olisi pidettävä yhtenä osallistavan demokratian tavoitteiden saavuttamiseen tarvittavista välineistä, mutta ei tulisi odottaa, että tämän aloitteen myötä kansalaiset osallistuvat automaattisesti EU:n päätöksentekoon.

| 11. | panee merkille, että eurooppalainen kansalaisaloite ilmentää osallistavaa demokratiaa, joka täydentää edustuksellisen demokratian käsitettä. Eurooppalainen kansalaisaloite vahvistaa joukkoa unionin kansalaisuuteen liittyviä oikeuksia ja EU:n politiikoista käytävää julkista keskustelua. Sen tulisi vahvistaa kansalaisten sitoutumista ja samaistumista unioniin. |
| --- | --- |

11.

panee merkille, että eurooppalainen kansalaisaloite ilmentää osallistavaa demokratiaa, joka täydentää edustuksellisen demokratian käsitettä. Eurooppalainen kansalaisaloite vahvistaa joukkoa unionin kansalaisuuteen liittyviä oikeuksia ja EU:n politiikoista käytävää julkista keskustelua. Sen tulisi vahvistaa kansalaisten sitoutumista ja samaistumista unioniin.

| 12. | toteaa, ettei muita osallistavan demokratian väyliä, kuten muita kansalaiskeskustelun muotoja tai kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden osallistumista, tulisi laiminlyödä, sillä eurooppalainen kansalaisaloite keskittyy vain yhteen tiettyyn toimintapoliittiseen kysymykseen ja edellyttää mittavaa koordinoitua panosta ja taloudellisia resursseja. |
| --- | --- |

12.

toteaa, ettei muita osallistavan demokratian väyliä, kuten muita kansalaiskeskustelun muotoja tai kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden osallistumista, tulisi laiminlyödä, sillä eurooppalainen kansalaisaloite keskittyy vain yhteen tiettyyn toimintapoliittiseen kysymykseen ja edellyttää mittavaa koordinoitua panosta ja taloudellisia resursseja.

| 13. | kehottaa tässä yhteydessä Euroopan komissiota laatimaan kertomuksen siitä, miten Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 11 artiklan 1 ja 2 kohdan määräyksiä pannaan täytäntöön, sekä selvittämään näin sitä, miten komissio toteuttaa osallistavaa demokratiaa käytännössä. |
| --- | --- |

13.

kehottaa tässä yhteydessä Euroopan komissiota laatimaan kertomuksen siitä, miten Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 11 artiklan 1 ja 2 kohdan määräyksiä pannaan täytäntöön, sekä selvittämään näin sitä, miten komissio toteuttaa osallistavaa demokratiaa käytännössä.

| 14. | pohtii menestyneiden aloitteiden rajallinen määrä huomioon ottaen, onko asetuksessa alun perin asetetut tavoitteet saavutettu. Tavoitteina oli antaa kaikille kansalaisille oikeus osallistua eurooppalaiseen demokratiaan, antaa kansalaisille mahdollisuus kääntyä suoraan komission puoleen sekä laatia selkeät, yksinkertaiset ja käyttäjäystävälliset menetelmät. |
| --- | --- |

14.

pohtii menestyneiden aloitteiden rajallinen määrä huomioon ottaen, onko asetuksessa alun perin asetetut tavoitteet saavutettu. Tavoitteina oli antaa kaikille kansalaisille oikeus osallistua eurooppalaiseen demokratiaan, antaa kansalaisille mahdollisuus kääntyä suoraan komission puoleen sekä laatia selkeät, yksinkertaiset ja käyttäjäystävälliset menetelmät.

| 15. | toteaa, että komissio on tehnyt parhaansa hallinnoidakseen eurooppalaista kansalaisaloitetta mutta että on pikaisesti tarkistettava tiettyjä sen soveltaman lähestymistavan näkökohtia sekä ryhdyttävä toimiin liian legalististen ja rajoittavien toimenpiteiden havaitsemiseksi ja korjaamiseksi. |
| --- | --- |

15.

toteaa, että komissio on tehnyt parhaansa hallinnoidakseen eurooppalaista kansalaisaloitetta mutta että on pikaisesti tarkistettava tiettyjä sen soveltaman lähestymistavan näkökohtia sekä ryhdyttävä toimiin liian legalististen ja rajoittavien toimenpiteiden havaitsemiseksi ja korjaamiseksi.

Euroopan komission kertomus

| 16. | panee merkille komission kertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle kansalaisaloitteesta annetun asetuksen (EU) N:o 211/2011 täytäntöönpanosta. Kertomuksesta säädetään asetuksen 22 artiklassa, jossa komissio velvoitetaan laatimaan kertomus kolmen vuoden välein. |
| --- | --- |

16.

panee merkille komission kertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle kansalaisaloitteesta annetun asetuksen (EU) N:o 211/2011 täytäntöönpanosta. Kertomuksesta säädetään asetuksen 22 artiklassa, jossa komissio velvoitetaan laatimaan kertomus kolmen vuoden välein.

| 17. | toteaa, että kertomuksessa tuodaan esiin tiettyjä ongelmia ja puutteita mutta että kyseessä on pääasiassa kirjallinen tekninen kertomus, jossa arvioidaan tilannetta kolme vuotta sen jälkeen, kun asetusta on alettu soveltaa. Kertomuksessa ei anneta vastauksia puutteisiin, jotka saattavat merkitä tämän aloitteen loppua: ”demokraattinen vallankumous, jota ei koskaan tapahtunut”. |
| --- | --- |

17.

toteaa, että kertomuksessa tuodaan esiin tiettyjä ongelmia ja puutteita mutta että kyseessä on pääasiassa kirjallinen tekninen kertomus, jossa arvioidaan tilannetta kolme vuotta sen jälkeen, kun asetusta on alettu soveltaa. Kertomuksessa ei anneta vastauksia puutteisiin, jotka saattavat merkitä tämän aloitteen loppua: ”demokraattinen vallankumous, jota ei koskaan tapahtunut”.

| 18. | panee merkille yleisen käsityksen, että komissio on lähestymistavassaan ja arvioinnissaan varsin varovainen ja rajoittava ja että asiaa tulisi seurata ja kritisoida säännöllisesti näiden puutteiden korjaamiseksi. |
| --- | --- |

18.

panee merkille yleisen käsityksen, että komissio on lähestymistavassaan ja arvioinnissaan varsin varovainen ja rajoittava ja että asiaa tulisi seurata ja kritisoida säännöllisesti näiden puutteiden korjaamiseksi.

| 19. | toteaa komission kertomuksen pohjalta, että eurooppalaisella kansalaisaloitteella on merkittävä potentiaali – komissiolle esitettiin kolmen vuoden aikana 51 aloitetta. Aloitteet koskivat useita eri politiikanaloja, kuten sosiaalipolitiikkaa, ympäristöä, eläinten hyvinvointia ja koulutusta. |
| --- | --- |

19.

toteaa komission kertomuksen pohjalta, että eurooppalaisella kansalaisaloitteella on merkittävä potentiaali – komissiolle esitettiin kolmen vuoden aikana 51 aloitetta. Aloitteet koskivat useita eri politiikanaloja, kuten sosiaalipolitiikkaa, ympäristöä, eläinten hyvinvointia ja koulutusta.

| 20. | panee toisaalta merkille, että näistä 51 kansalaisaloitteesta komissio kieltäytyi rekisteröimästä 20 aloitetta (39 prosenttia) ja että ne eivät läpäisseet käsittelykelpoisuustestiä pääasiassa siksi, että kyseiset aloitteet ”eivät selvästikään kuulu toimivaltaan, joka komissiolla on unionin lainsäädännön esittämisessä perussopimusten täytäntöön panemiseksi”. Kuusi eurooppalaisen kansalaisaloitteen järjestäjää päätti valittaa näistä kieltäytymisistä Euroopan unionin tuomioistuimelle. |
| --- | --- |

20.

panee toisaalta merkille, että näistä 51 kansalaisaloitteesta komissio kieltäytyi rekisteröimästä 20 aloitetta (39 prosenttia) ja että ne eivät läpäisseet käsittelykelpoisuustestiä pääasiassa siksi, että kyseiset aloitteet ”eivät selvästikään kuulu toimivaltaan, joka komissiolla on unionin lainsäädännön esittämisessä perussopimusten täytäntöön panemiseksi”. Kuusi eurooppalaisen kansalaisaloitteen järjestäjää päätti valittaa näistä kieltäytymisistä Euroopan unionin tuomioistuimelle.

| 21. | toteaa, että vain kolme aloitetta on tähän mennessä saavuttanut miljoonan allekirjoituksen tavoitteen. Tapa, jolla komissio käsittelee jatkossa näitä menestyneitä aloitteita, määrittää pitkälti sen, pitävätkö Euroopan kansalaiset kansalaisaloitetta edelleen tärkeänä osallistumisen mallina. |
| --- | --- |

21.

toteaa, että vain kolme aloitetta on tähän mennessä saavuttanut miljoonan allekirjoituksen tavoitteen. Tapa, jolla komissio käsittelee jatkossa näitä menestyneitä aloitteita, määrittää pitkälti sen, pitävätkö Euroopan kansalaiset kansalaisaloitetta edelleen tärkeänä osallistumisen mallina.

| 22. | on huolissaan siitä, että esitettyjen aloitteiden määrä vähenee jatkuvasti (23 vuonna 2012, 17 vuonna 2013 ja 10 vuonna 2014) ja että hylättyjen aloitteiden määrä on nousussa (30 prosenttia vuonna 2012 ja 50 prosenttia vuonna 2014). Komitea suositteleekin, että Euroopan komissio yksinkertaistaa kansalaisaloitteen ehtoja. |
| --- | --- |

22.

on huolissaan siitä, että esitettyjen aloitteiden määrä vähenee jatkuvasti (23 vuonna 2012, 17 vuonna 2013 ja 10 vuonna 2014) ja että hylättyjen aloitteiden määrä on nousussa (30 prosenttia vuonna 2012 ja 50 prosenttia vuonna 2014). Komitea suositteleekin, että Euroopan komissio yksinkertaistaa kansalaisaloitteen ehtoja.

| 23. | on komission kanssa samaa mieltä siitä, että eurooppalaista kansalaisaloitetta on parannettava perusteellisesti ja että on etsittävä ratkaisuja tämän välineen tehokkaampaa käyttöä varten. |
| --- | --- |

23.

on komission kanssa samaa mieltä siitä, että eurooppalaista kansalaisaloitetta on parannettava perusteellisesti ja että on etsittävä ratkaisuja tämän välineen tehokkaampaa käyttöä varten.

| 24. | kehottaa komissiota suhtautumaan eurooppalaiseen kansalaisaloitteeseen nykyistä poliittisemmin ja antamaan enemmän tilaa keskustelulle sekä olemaan entistä avoimempi sen sijaan, että kysymys rajataan oikeudellisiin näkökohtiin. Demokratia edellyttää etenkin monitasoisessa institutionaalisessa toimintaympäristössä aktiivista osallistumista ja valvontaa kansalaisten taholta. Instituutioiden vastuulla on edistää tällaista osallistumista. |
| --- | --- |

24.

kehottaa komissiota suhtautumaan eurooppalaiseen kansalaisaloitteeseen nykyistä poliittisemmin ja antamaan enemmän tilaa keskustelulle sekä olemaan entistä avoimempi sen sijaan, että kysymys rajataan oikeudellisiin näkökohtiin. Demokratia edellyttää etenkin monitasoisessa institutionaalisessa toimintaympäristössä aktiivista osallistumista ja valvontaa kansalaisten taholta. Instituutioiden vastuulla on edistää tällaista osallistumista.

Suosituksia tulevaisuudessa menestyksekästä eurooppalaista kansalaisaloitetta varten

a)   Yleistä

| 25. | toteaa, että kelpoisuusperusteissa olisi ollut asianmukaista viitata kansalaisten oikeuksiin ja velvollisuuksiin sekä toissijaisuusperiaatteeseen. |
| --- | --- |

25.

toteaa, että kelpoisuusperusteissa olisi ollut asianmukaista viitata kansalaisten oikeuksiin ja velvollisuuksiin sekä toissijaisuusperiaatteeseen.

| 26. | katsoo, että nykyinen eturistiriita, joka johtuu siitä, että komission on toimittava keskeisenä tietolähteenä ja kansalaisaloitteiden tukirakenteena ja samalla se on kansalaisaloitteiden ensisijainen ”kohde” ja toimii myös ”tuomarina” aloitteiden rekisteröintiä ja käsiteltäväksi ottamista koskevissa päätöksissä, vahingoittaa vakavasti eurooppalaisen kansalaisaloitteen toimivuutta kansalaisten osallisuuden ja luottamuksen edistäjänä. |
| --- | --- |

26.

katsoo, että nykyinen eturistiriita, joka johtuu siitä, että komission on toimittava keskeisenä tietolähteenä ja kansalaisaloitteiden tukirakenteena ja samalla se on kansalaisaloitteiden ensisijainen ”kohde” ja toimii myös ”tuomarina” aloitteiden rekisteröintiä ja käsiteltäväksi ottamista koskevissa päätöksissä, vahingoittaa vakavasti eurooppalaisen kansalaisaloitteen toimivuutta kansalaisten osallisuuden ja luottamuksen edistäjänä.

| 27. | korostaa, että tämän komission eturistiriidan on kannustettava muita toimielimiä huolehtimaan roolistaan eurooppalaista kansalaisaloitetta koskevassa menettelyssä (neuvosto, parlamentti, alueiden komitea ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitea). |
| --- | --- |

27.

korostaa, että tämän komission eturistiriidan on kannustettava muita toimielimiä huolehtimaan roolistaan eurooppalaista kansalaisaloitetta koskevassa menettelyssä (neuvosto, parlamentti, alueiden komitea ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitea).

| 28. | katsoo, että saattaisi olla asianmukaisempaa nimetä tilapäinen puolueeton ”viisasten komitea”, johon kuuluisi asiantuntijoita, tutkijoita ja/tai oikeusoppineita ja jonka tehtävänä olisi tutkia, onko aloite perusteltua ottaa käsiteltäväksi, jotta vältetään komission toimiminen niin tuomarina kuin valamiehistönä. |
| --- | --- |

28.

katsoo, että saattaisi olla asianmukaisempaa nimetä tilapäinen puolueeton ”viisasten komitea”, johon kuuluisi asiantuntijoita, tutkijoita ja/tai oikeusoppineita ja jonka tehtävänä olisi tutkia, onko aloite perusteltua ottaa käsiteltäväksi, jotta vältetään komission toimiminen niin tuomarina kuin valamiehistönä.

| 29. | on sitä mieltä, että etenkin Euroopan parlamentilla on keskeinen rooli eurooppalaisen kansalaisaloitteen menettelyiden avoimuuden ja vastuuvelvollisuuden vahvistamisessa ja poliittisessa seurantaprosessissa: sen tulisi esimerkiksi lisätä järjestettyjen kuulemisten osallistavuutta ja kohdistaa tarvittaessa poliittista painetta Euroopan komissioon, jotta se reagoi hyvissä ajoin ja rakentavalla tavalla menestyksekkäisiin kansalaisaloitteisiin. |
| --- | --- |

29.

on sitä mieltä, että etenkin Euroopan parlamentilla on keskeinen rooli eurooppalaisen kansalaisaloitteen menettelyiden avoimuuden ja vastuuvelvollisuuden vahvistamisessa ja poliittisessa seurantaprosessissa: sen tulisi esimerkiksi lisätä järjestettyjen kuulemisten osallistavuutta ja kohdistaa tarvittaessa poliittista painetta Euroopan komissioon, jotta se reagoi hyvissä ajoin ja rakentavalla tavalla menestyksekkäisiin kansalaisaloitteisiin.

| 30. | korostaa, että komission on noudatettava eurooppalaisia oikeusvaltioperiaatteita, joiden mukaan käsittelykelpoisuuden arvioinnissa olisi vältettävä kaikenlaista mielivaltaisuutta. Kyse on myös ”hyvästä hallintotavasta” eikä vain ”sääntelyn parantamisesta”. Komission olisi otettava huomioon ”vastuullisuus” perussopimusten mukaisesti ja niitä noudattaen. |
| --- | --- |

30.

korostaa, että komission on noudatettava eurooppalaisia oikeusvaltioperiaatteita, joiden mukaan käsittelykelpoisuuden arvioinnissa olisi vältettävä kaikenlaista mielivaltaisuutta. Kyse on myös ”hyvästä hallintotavasta” eikä vain ”sääntelyn parantamisesta”. Komission olisi otettava huomioon ”vastuullisuus” perussopimusten mukaisesti ja niitä noudattaen.

| 31. | kannattaa parempaa ennakkoarviointia pettymysten välttämiseksi lopussa. Tällä hetkellä arviointia toteutetaan vain rekisteröinnin jälkeen sekä allekirjoitusten keräämisen jälkeen. |
| --- | --- |

31.

kannattaa parempaa ennakkoarviointia pettymysten välttämiseksi lopussa. Tällä hetkellä arviointia toteutetaan vain rekisteröinnin jälkeen sekä allekirjoitusten keräämisen jälkeen.

| 32. | ehdottaa, että tuenilmausten keräämisen määräaikaa pidennetään 18 kuukauteen. |
| --- | --- |

32.

ehdottaa, että tuenilmausten keräämisen määräaikaa pidennetään 18 kuukauteen.

| 33. | kannattaa sidosryhmien ja eurooppalaisen kansalaisaloitteen järjestäjien yhteistä vaatimusta antaa viimeksi mainittujen valita vapaasti ajankohta allekirjoitusten keräämisen käynnistämiseksi selvästi asetetussa määräajassa rekisteröinnin jälkeen. Komitea ehdottaa, että eurooppalaisen kansalaisaloitteen järjestäjille annetaan kahden kuukauden lisäaika rekisteröinnin ja allekirjoitusten keräämisen käynnistämisen välillä, jotta he saavat tilaisuuden kertoa kansalaisille tarkemmin aloitteesta ja organisoida allekirjoitusten keräys. |
| --- | --- |

33.

kannattaa sidosryhmien ja eurooppalaisen kansalaisaloitteen järjestäjien yhteistä vaatimusta antaa viimeksi mainittujen valita vapaasti ajankohta allekirjoitusten keräämisen käynnistämiseksi selvästi asetetussa määräajassa rekisteröinnin jälkeen. Komitea ehdottaa, että eurooppalaisen kansalaisaloitteen järjestäjille annetaan kahden kuukauden lisäaika rekisteröinnin ja allekirjoitusten keräämisen käynnistämisen välillä, jotta he saavat tilaisuuden kertoa kansalaisille tarkemmin aloitteesta ja organisoida allekirjoitusten keräys.

| 34. | kannattaa oikeudellisen aseman perustamista kansalaiskomiteoita varten, jotta vähennetään niiden yksittäisten jäsenien henkilökohtaisen vastuun riskiä ja helpotetaan kampanjointia. |
| --- | --- |

34.

kannattaa oikeudellisen aseman perustamista kansalaiskomiteoita varten, jotta vähennetään niiden yksittäisten jäsenien henkilökohtaisen vastuun riskiä ja helpotetaan kampanjointia.

| 35. | korostaa, että komissio ei saa päättää mielivaltaisesti eurooppalaisten kansalaisaloitteiden hylkäämisestä, ja jos se hyväksyy menestyksekkään eurooppalaisen kansalaisaloitteen, sen on esitettävä lainsäädäntöehdotus yhden vuoden kuluessa, kuten tehdään parlamentin aloitteiden kohdalla. Tämän yhden vuoden aikana komissio voisi asteittain panna täytäntöön eurooppalaisen kansalaisaloitteen tuloksen, mikä lopulta johtaa lainsäädäntöehdotukseen. Muutoin eurooppalainen kansalaisaloite vanhentuu. |
| --- | --- |

35.

korostaa, että komissio ei saa päättää mielivaltaisesti eurooppalaisten kansalaisaloitteiden hylkäämisestä, ja jos se hyväksyy menestyksekkään eurooppalaisen kansalaisaloitteen, sen on esitettävä lainsäädäntöehdotus yhden vuoden kuluessa, kuten tehdään parlamentin aloitteiden kohdalla. Tämän yhden vuoden aikana komissio voisi asteittain panna täytäntöön eurooppalaisen kansalaisaloitteen tuloksen, mikä lopulta johtaa lainsäädäntöehdotukseen. Muutoin eurooppalainen kansalaisaloite vanhentuu.

| 36. | katsoo, että asetusta on välttämättä tarkistettava, jotta havaitut esteet voidaan poistaa. Tarkistaminen ei ole liian aikaista, sillä kyseessä on ainutlaatuinen ”kokeilu”, jonka tuloksia on vaikea ennakoida. Tarvitaan oikea-aikaisia ja ennakoivia toimia, jotta vältetään eurooppalaisen kansalaisaloitteen mahdollisten järjestäjien vetäytyminen. |
| --- | --- |

36.

katsoo, että asetusta on välttämättä tarkistettava, jotta havaitut esteet voidaan poistaa. Tarkistaminen ei ole liian aikaista, sillä kyseessä on ainutlaatuinen ”kokeilu”, jonka tuloksia on vaikea ennakoida. Tarvitaan oikea-aikaisia ja ennakoivia toimia, jotta vältetään eurooppalaisen kansalaisaloitteen mahdollisten järjestäjien vetäytyminen.

| 37. | on valmis jatkamaan EU:n toimielinten sekä asianomaisten kumppanien kanssa asetuksen tähänastisen toiminnan arviointityötä sekä antamaan panoksensa asetuksen tarkistukseen, jotta voidaan hyödyntää kyseisen välineen koko potentiaalia. |
| --- | --- |

37.

on valmis jatkamaan EU:n toimielinten sekä asianomaisten kumppanien kanssa asetuksen tähänastisen toiminnan arviointityötä sekä antamaan panoksensa asetuksen tarkistukseen, jotta voidaan hyödyntää kyseisen välineen koko potentiaalia.

| 38. | ehdottaa, että tarkastellaan mahdollisuutta muuttaa eurooppalaista kansalaisaloitetta koskevaa asetusta siten, että siinä sallittaisiin myös sellaisten kansalaisaloitteiden esittäminen, joilla pyritään konkreettisiin EU-sopimusten muutoksiin EU:sta tehdyn sopimuksen 48 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

38.

ehdottaa, että tarkastellaan mahdollisuutta muuttaa eurooppalaista kansalaisaloitetta koskevaa asetusta siten, että siinä sallittaisiin myös sellaisten kansalaisaloitteiden esittäminen, joilla pyritään konkreettisiin EU-sopimusten muutoksiin EU:sta tehdyn sopimuksen 48 artiklan mukaisesti.

| 39. | toteaa, että ongelmat, jotka eivät edellytä muutoksia eurooppalaisesta kansalaisaloitteesta annettuun asetukseen, olisi ratkaistava mahdollisimman nopeasti. Eurooppalaisen kansalaisaloitteen menestys tulevaisuudessa riippuu lopulta yksinkertaisista ja avoimista menettelyistä. |
| --- | --- |

39.

toteaa, että ongelmat, jotka eivät edellytä muutoksia eurooppalaisesta kansalaisaloitteesta annettuun asetukseen, olisi ratkaistava mahdollisimman nopeasti. Eurooppalaisen kansalaisaloitteen menestys tulevaisuudessa riippuu lopulta yksinkertaisista ja avoimista menettelyistä.

b)   Viipymättä täytäntöön pantavia muutoksia ja parannuksia eurooppalaiseen kansalaisaloitteeseen

| 40. | toteaa, että eri sidosryhmien ja kansalaisaloitteiden järjestäjien esittämät huomiot nykyisistä menetelmistä ja parannusehdotukset ovat hyvin samanlaisia ja että mukautuksia ja parannuksia olisi tämän vuoksi voitava tehdä viipymättä. |
| --- | --- |

40.

toteaa, että eri sidosryhmien ja kansalaisaloitteiden järjestäjien esittämät huomiot nykyisistä menetelmistä ja parannusehdotukset ovat hyvin samanlaisia ja että mukautuksia ja parannuksia olisi tämän vuoksi voitava tehdä viipymättä.

| 41. | toteaa, että hyvin harvat kansalaiset ovat tietoisia eurooppalaisesta kansalaisaloitteesta. Tästä löytyy viitteitä kuudessa jäsenvaltiossa (Italia, Saksa, Tanska, Portugali, Suomi ja Puola) äskettäin toteutetussa Eurobarometri-tutkimuksessa (1), jossa kysyttiin kansalaisten näkemyksiä EU:sta ja jonka mukaan tietoisuutta eurooppalaisesta kansalaisaloitteesta esiintyy edes jossain määrin ainoastaan saksalaisten vastaajien keskuudessa. Komitea painottaa siksi, että tarvitaan EU:n toimielinten ja muiden hallintotasojen yhteisiä toimia, joilla lisätään ihmisten tietoisuutta oikeudestaan ehdottaa ja kannattaa eurooppalaista kansalaisaloitetta. Jotta parannettaisiin kansalaisten tietoisuutta oikeudestaan, tulisi kaikissa jäsenvaltioissa käynnistää tiedotuskampanjoita, joissa paikallis- ja alueviranomaiset olisivat mukana ja joissa nuoret olisivat yksi keskeisistä kohderyhmistä. |
| --- | --- |

41.

toteaa, että hyvin harvat kansalaiset ovat tietoisia eurooppalaisesta kansalaisaloitteesta. Tästä löytyy viitteitä kuudessa jäsenvaltiossa (Italia, Saksa, Tanska, Portugali, Suomi ja Puola) äskettäin toteutetussa Eurobarometri-tutkimuksessa (1), jossa kysyttiin kansalaisten näkemyksiä EU:sta ja jonka mukaan tietoisuutta eurooppalaisesta kansalaisaloitteesta esiintyy edes jossain määrin ainoastaan saksalaisten vastaajien keskuudessa. Komitea painottaa siksi, että tarvitaan EU:n toimielinten ja muiden hallintotasojen yhteisiä toimia, joilla lisätään ihmisten tietoisuutta oikeudestaan ehdottaa ja kannattaa eurooppalaista kansalaisaloitetta. Jotta parannettaisiin kansalaisten tietoisuutta oikeudestaan, tulisi kaikissa jäsenvaltioissa käynnistää tiedotuskampanjoita, joissa paikallis- ja alueviranomaiset olisivat mukana ja joissa nuoret olisivat yksi keskeisistä kohderyhmistä.

| 42. | kehottaa tehostamaan eurooppalaista kansalaisaloitetta koskevia viestintätoimia ja painottaa hajautetun viestinnän merkitystä tässä yhteydessä. Alue- ja paikallisviranomaisilla on keskeinen rooli luotaessa yhteyttä suuren yleisön ja kaikilla tasoilla toimivien instituutioiden välille EU:ssa sekä pyrittäessä säilyttämään tämä yhteys. Lisäksi niillä voi olla ratkaiseva rooli, kun kansalaisille osoitetaan EU-tason poliittisten kysymysten merkityksellisyys ja selitetään, miten kansalaisaloite voi toimia EU:n politiikkaan vaikuttavana välineenä. Komitea kannattaa ajatusta hyödyntää Euroopan komission maakohtaisia edustustoja eurooppalaista kansalaisaloitetta koskevien, entistä vahvempien tietoverkkojen rakentamisessa ja kehottaa komissiota ottamaan paikallis- ja alueviranomaiset mukaan tähän toimintaan. Jos eurooppalaisen kansalaisaloitteen yhteydessä hyödynnetään paljon uusia teknologioita allekirjoitusten keräämiseksi asetetussa määräajassa, alue- ja paikallisviranomaisilla on keskeinen rooli informaation levittämisessä ja tiedon välittämisessä ruohonjuuritasolle ja ruohonjuuritasolta. |
| --- | --- |

42.

kehottaa tehostamaan eurooppalaista kansalaisaloitetta koskevia viestintätoimia ja painottaa hajautetun viestinnän merkitystä tässä yhteydessä. Alue- ja paikallisviranomaisilla on keskeinen rooli luotaessa yhteyttä suuren yleisön ja kaikilla tasoilla toimivien instituutioiden välille EU:ssa sekä pyrittäessä säilyttämään tämä yhteys. Lisäksi niillä voi olla ratkaiseva rooli, kun kansalaisille osoitetaan EU-tason poliittisten kysymysten merkityksellisyys ja selitetään, miten kansalaisaloite voi toimia EU:n politiikkaan vaikuttavana välineenä. Komitea kannattaa ajatusta hyödyntää Euroopan komission maakohtaisia edustustoja eurooppalaista kansalaisaloitetta koskevien, entistä vahvempien tietoverkkojen rakentamisessa ja kehottaa komissiota ottamaan paikallis- ja alueviranomaiset mukaan tähän toimintaan. Jos eurooppalaisen kansalaisaloitteen yhteydessä hyödynnetään paljon uusia teknologioita allekirjoitusten keräämiseksi asetetussa määräajassa, alue- ja paikallisviranomaisilla on keskeinen rooli informaation levittämisessä ja tiedon välittämisessä ruohonjuuritasolle ja ruohonjuuritasolta.

| 43. | toistaa ehdotuksensa perustaa toimielinten välinen tiedotuspiste, jonka tavoitteena olisi parantaa yleistä valveutuneisuutta eurooppalaisesta kansalaisaloitteesta välineenä, edistää sen käyttöä, varmistaa, että käynnissä olevat ja tuloksekkaat kansalaisaloitteet saavat ainakin vähimmäismäärän näkyvyyttä, sekä vastata eräisiin kansalaisaloitetta koskeviin kysymyksiin. |
| --- | --- |

43.

toistaa ehdotuksensa perustaa toimielinten välinen tiedotuspiste, jonka tavoitteena olisi parantaa yleistä valveutuneisuutta eurooppalaisesta kansalaisaloitteesta välineenä, edistää sen käyttöä, varmistaa, että käynnissä olevat ja tuloksekkaat kansalaisaloitteet saavat ainakin vähimmäismäärän näkyvyyttä, sekä vastata eräisiin kansalaisaloitetta koskeviin kysymyksiin.

| 44. | kannattaa sellaisen eurooppalaista kansalaisaloitetta koskevan yhteyspisteen perustamista, joka tarjoaisi teknistä taitotietoa ja neuvoa siitä, miten järjestetään ja toteutetaan kansalaisaloitetta koskeva kampanja. Tätä varten tulisi osoittaa tukea EU:n talousarviosta. Tällaisen yhteyspisteen olisi oltava erillään kaikista EU:n toimielimistä, sillä puolueettomuus on kansalaisaloitteen onnistumisen avaintekijä ja voi auttaa edistämään luottamusta niissä, jotka harkitsevat kansalaisaloitteen käynnistämistä. |
| --- | --- |

44.

kannattaa sellaisen eurooppalaista kansalaisaloitetta koskevan yhteyspisteen perustamista, joka tarjoaisi teknistä taitotietoa ja neuvoa siitä, miten järjestetään ja toteutetaan kansalaisaloitetta koskeva kampanja. Tätä varten tulisi osoittaa tukea EU:n talousarviosta. Tällaisen yhteyspisteen olisi oltava erillään kaikista EU:n toimielimistä, sillä puolueettomuus on kansalaisaloitteen onnistumisen avaintekijä ja voi auttaa edistämään luottamusta niissä, jotka harkitsevat kansalaisaloitteen käynnistämistä.

| 45. | on sitoutunut jatkamaan yhteistyötä Euroopan talous- ja sosiaalikomitean kanssa säännöllisesti pidettävän eurooppalaisen kansalaisaloitepäivän järjestämisessä. Kansalaisaloitepäivän aikana tutkitaan edistymistä asetuksen soveltamisessa ja täytäntöönpanossa, edistetään EU:n toimielinten ja kansalaisaloitteen järjestäjien välistä keskustelua järjestäjien kohtaamista haasteista sekä edistetään kansalaisten ja toimielinten edustajien vuoropuhelua kehitteillä olevista aloitteista. |
| --- | --- |

45.

on sitoutunut jatkamaan yhteistyötä Euroopan talous- ja sosiaalikomitean kanssa säännöllisesti pidettävän eurooppalaisen kansalaisaloitepäivän järjestämisessä. Kansalaisaloitepäivän aikana tutkitaan edistymistä asetuksen soveltamisessa ja täytäntöönpanossa, edistetään EU:n toimielinten ja kansalaisaloitteen järjestäjien välistä keskustelua järjestäjien kohtaamista haasteista sekä edistetään kansalaisten ja toimielinten edustajien vuoropuhelua kehitteillä olevista aloitteista.

| 46. | toteaa, että käytännössä eurooppalaiseen kansalaisaloitteeseen liittyvä valmennus on ehkä yhtä tärkeää kuin eurooppalainen kansalaisaloite sinällään. On selvää, että eurooppalainen kansalaisaloite tarvitsee onnistuakseen kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden tukea (henkilöstö, rahoitus). Yksittäisten henkilöiden on erittäin vaikea toteuttaa eurooppalainen kansalaisaloite ilman ulkopuolista ammatillista ja taloudellista tukea. |
| --- | --- |

46.

toteaa, että käytännössä eurooppalaiseen kansalaisaloitteeseen liittyvä valmennus on ehkä yhtä tärkeää kuin eurooppalainen kansalaisaloite sinällään. On selvää, että eurooppalainen kansalaisaloite tarvitsee onnistuakseen kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden tukea (henkilöstö, rahoitus). Yksittäisten henkilöiden on erittäin vaikea toteuttaa eurooppalainen kansalaisaloite ilman ulkopuolista ammatillista ja taloudellista tukea.

| 47. | korostaa, että liialliset vaatimukset ja rasitteet saattavat haitata EU:n tavoitteita lähentää kansalaisia EU:hun sekä kansalaisten halukkuutta osallistua EU:n päätöksentekoprosessiin. Eurooppalaisen kansalaisaloitteen tulee olla liikkeellepaneva tekijä, jotta kannustetaan mahdollisimman monia osallistumaan aktiivisesti EU:n politiikkaan ja päästään eroon perusteettomasta skeptisyydestä. |
| --- | --- |

47.

korostaa, että liialliset vaatimukset ja rasitteet saattavat haitata EU:n tavoitteita lähentää kansalaisia EU:hun sekä kansalaisten halukkuutta osallistua EU:n päätöksentekoprosessiin. Eurooppalaisen kansalaisaloitteen tulee olla liikkeellepaneva tekijä, jotta kannustetaan mahdollisimman monia osallistumaan aktiivisesti EU:n politiikkaan ja päästään eroon perusteettomasta skeptisyydestä.

| 48. | kehottaa komissiota kehittämään myös asianmukaisia reagointimuotoja niihin eurooppalaisiin kansalaisaloitteisiin, jotka saavat merkittävää kannatusta, mutteivät täytä kaikkia muodollisia kriteereitä tai eivät aivan saavuta vaadittua miljoonaa allekirjoitusta, jotta tällaisen kansalaisaloitteen mahdollista oleellista poliittista viestiä ja sen luomaa aktivoitumista ei jätettäisi täysin huomiotta. |
| --- | --- |

48.

kehottaa komissiota kehittämään myös asianmukaisia reagointimuotoja niihin eurooppalaisiin kansalaisaloitteisiin, jotka saavat merkittävää kannatusta, mutteivät täytä kaikkia muodollisia kriteereitä tai eivät aivan saavuta vaadittua miljoonaa allekirjoitusta, jotta tällaisen kansalaisaloitteen mahdollista oleellista poliittista viestiä ja sen luomaa aktivoitumista ei jätettäisi täysin huomiotta.

| 49. | panee merkille, että kansalaiset haluavat osallistua poliittisiin toimiin mutta että he tekevät niin vain, jos se on yksinkertaista ja jos näin todella saadaan aikaan muutoksia. Kansalaiset haluavat tietää, mitä heidän tukemilleen aloitteille tapahtuu. Eurooppalaisen kansalaisaloitteen onnistumiseksi on keskeisen tärkeää edistää EU:n toimielinten ja kansalaisaloitteen kannattajien kahdensuuntaista vuoropuhelua. |
| --- | --- |

49.

panee merkille, että kansalaiset haluavat osallistua poliittisiin toimiin mutta että he tekevät niin vain, jos se on yksinkertaista ja jos näin todella saadaan aikaan muutoksia. Kansalaiset haluavat tietää, mitä heidän tukemilleen aloitteille tapahtuu. Eurooppalaisen kansalaisaloitteen onnistumiseksi on keskeisen tärkeää edistää EU:n toimielinten ja kansalaisaloitteen kannattajien kahdensuuntaista vuoropuhelua.

| 50. | kehottaa komissiota tutkimaan mahdollisuutta tarjota taloudellista tukea (asianomaisen kansalaistoimikunnan toteuttamalle) sellaisten eurooppalaisten kansalaisaloitteiden kalliille ylikansalliselle organisatoriselle kehittämisprosessille, jotka sekä koskevat komission toimivaltaan kuuluvaa politiikan alaa että saavat riittävää yleistä kannatusta (esimerkiksi saavuttavat määritellyn välitavoitteen tietyssä aikataulussa ennen säädösehdotuksen laatimiseen johtavan miljoonan allekirjoituksen rajaa). Tämä edistäisi osaltaan toiminnalta edellytettävän kansalaislähtöisyyden säilyttämistä ja varmistaisi tavoitteiden taustalla olevan rahoituksen avoimuuden. |
| --- | --- |

50.

kehottaa komissiota tutkimaan mahdollisuutta tarjota taloudellista tukea (asianomaisen kansalaistoimikunnan toteuttamalle) sellaisten eurooppalaisten kansalaisaloitteiden kalliille ylikansalliselle organisatoriselle kehittämisprosessille, jotka sekä koskevat komission toimivaltaan kuuluvaa politiikan alaa että saavat riittävää yleistä kannatusta (esimerkiksi saavuttavat määritellyn välitavoitteen tietyssä aikataulussa ennen säädösehdotuksen laatimiseen johtavan miljoonan allekirjoituksen rajaa). Tämä edistäisi osaltaan toiminnalta edellytettävän kansalaislähtöisyyden säilyttämistä ja varmistaisi tavoitteiden taustalla olevan rahoituksen avoimuuden.

| 51. | ehdottaa, että tapauksissa, joissa tällaiset kansalaisaloitteet koskevat ehdotuksia, joilla on sellainen osoitettavissa oleva myönteinen vaikutus paikallis- ja aluehallintoon, alueelliseen ulottuvuuteen tai toissijaisuusperiaatteen toteutumiseen, että ne saavat jo etukäteen AK:n työvaliokunnan tuen, AK:n tehtäväksi tulisi antaa edellä mainitun rahoitusmekanismin toiminnan valvonta sekä lisätuen tarjoaminen kansalaisaloitteen tunnetuksi tekemisessä. |
| --- | --- |

51.

ehdottaa, että tapauksissa, joissa tällaiset kansalaisaloitteet koskevat ehdotuksia, joilla on sellainen osoitettavissa oleva myönteinen vaikutus paikallis- ja aluehallintoon, alueelliseen ulottuvuuteen tai toissijaisuusperiaatteen toteutumiseen, että ne saavat jo etukäteen AK:n työvaliokunnan tuen, AK:n tehtäväksi tulisi antaa edellä mainitun rahoitusmekanismin toiminnan valvonta sekä lisätuen tarjoaminen kansalaisaloitteen tunnetuksi tekemisessä.

| 52. | korostaa, että nykyiset kansallisesti määritellyt tietojenkeruun vaatimukset muodostavat vakavan esteen allekirjoitusten onnistuneelle keräämiselle, ja kehottaa siksi painokkaasti jäsenvaltioita toteuttamaan kaikki tarvittavat toimet henkilötietoihin liittyvien vaatimusten mahdollisimman pikaiseksi yhdenmukaistamiseksi koko EU:ssa. |
| --- | --- |

52.

korostaa, että nykyiset kansallisesti määritellyt tietojenkeruun vaatimukset muodostavat vakavan esteen allekirjoitusten onnistuneelle keräämiselle, ja kehottaa siksi painokkaasti jäsenvaltioita toteuttamaan kaikki tarvittavat toimet henkilötietoihin liittyvien vaatimusten mahdollisimman pikaiseksi yhdenmukaistamiseksi koko EU:ssa.

| 53. | kehottaa Euroopan komissiota varmistamaan päätöksentekoprosessin täyden avoimuuden. Tähän liittyen komitea pyytää komissiota selittämään yksityiskohtaisesti perusteet eurooppalaisen kansalaisaloitteen hylkäämiselle, jos katsotaan ettei se ”selvästikään kuulu komission toimivaltaan” ja samalla tiedottamaan järjestäjille asianomaisista juridisista näkökohdista, jotta he voivat päättää, haluavatko he tarkistaa aloitteensa ja esittää sen uudelleen muutetussa muodossa. |
| --- | --- |

53.

kehottaa Euroopan komissiota varmistamaan päätöksentekoprosessin täyden avoimuuden. Tähän liittyen komitea pyytää komissiota selittämään yksityiskohtaisesti perusteet eurooppalaisen kansalaisaloitteen hylkäämiselle, jos katsotaan ettei se ”selvästikään kuulu komission toimivaltaan” ja samalla tiedottamaan järjestäjille asianomaisista juridisista näkökohdista, jotta he voivat päättää, haluavatko he tarkistaa aloitteensa ja esittää sen uudelleen muutetussa muodossa.

| 54. | kehottaa komissiota selostamaan ihmisille poliittisia valintojaan yksityiskohtaisesti ja avoimesti virallisessa vastauksessaan, jonka se antaa yli miljoona allekirjoitusta saaneelle eurooppalaiselle kansalaisaloitteelle. Olisi varmistettava poliittisesti vahvat jatkotoimet. |
| --- | --- |

54.

kehottaa komissiota selostamaan ihmisille poliittisia valintojaan yksityiskohtaisesti ja avoimesti virallisessa vastauksessaan, jonka se antaa yli miljoona allekirjoitusta saaneelle eurooppalaiselle kansalaisaloitteelle. Olisi varmistettava poliittisesti vahvat jatkotoimet.

c)   Alueiden komitean sekä alue- ja paikallisviranomaisten panos

| 55. | toistaa tarjouksensa avustaa komissiota arvioitaessa sitä, ovatko aloitteet toissijaisuusperiaatteen mukaisia tai miten ne edistävät osaltaan alueellista koheesiota ja rajatylittävää yhteistyötä. |
| --- | --- |

55.

toistaa tarjouksensa avustaa komissiota arvioitaessa sitä, ovatko aloitteet toissijaisuusperiaatteen mukaisia tai miten ne edistävät osaltaan alueellista koheesiota ja rajatylittävää yhteistyötä.

| 56. | painottaa, että eurooppalainen kansalaisaloite tarjoaa kansalaisille välineen, joka mahdollistaa aktiivisen osallistumisen EU:n poliittiseen päätöksentekoon. Tämän vuoksi EU:n toimielinten ei tulisikaan olla aloitteen tekijöinä. Komitea tunnistaa kuitenkin oman roolinsa ja vastuunsa ja muistuttaa tässä yhteydessä työvaliokuntansa päätöksestä (2), joka koskee AK:n osallistumista eurooppalaisiin kansalaisaloitteisiin. Komitea toistaa valmiutensa tukea toimivaltaansa kuuluvia ja poliittisesti merkittäviksi arvioituja eurooppalaisia kansalaisaloitteita esimerkiksi avustamalla Euroopan komissiota ehdotettujen kansalaisaloitteiden seulonnassa niiden paikallisen/alueellisen merkityksen ja toissijaisuusperiaatteen toteutumisen kannalta, isännöimällä eurooppalaiseen kansalaisaloitteeseen liittyviä tapahtumia, tukemalla eurooppalaista kansalaisaloitetta koskevia hajautettuja viestintätoimia, antamalla tarvittaessa oma-aloitteisen lausunnon kansalaisaloitteen aiheena olevasta asiasta, osallistumalla aktiivisesti Euroopan parlamentin kuulemismenettelyihin ja poliittisiin seurantatoimiin sekä tukemalla onnistuneiden kansalaisaloitteiden toimeenpanoa ja tarvittaessa niiden johdosta laadittavaa lainsäädäntöä. |
| --- | --- |

56.

painottaa, että eurooppalainen kansalaisaloite tarjoaa kansalaisille välineen, joka mahdollistaa aktiivisen osallistumisen EU:n poliittiseen päätöksentekoon. Tämän vuoksi EU:n toimielinten ei tulisikaan olla aloitteen tekijöinä. Komitea tunnistaa kuitenkin oman roolinsa ja vastuunsa ja muistuttaa tässä yhteydessä työvaliokuntansa päätöksestä (2), joka koskee AK:n osallistumista eurooppalaisiin kansalaisaloitteisiin. Komitea toistaa valmiutensa tukea toimivaltaansa kuuluvia ja poliittisesti merkittäviksi arvioituja eurooppalaisia kansalaisaloitteita esimerkiksi avustamalla Euroopan komissiota ehdotettujen kansalaisaloitteiden seulonnassa niiden paikallisen/alueellisen merkityksen ja toissijaisuusperiaatteen toteutumisen kannalta, isännöimällä eurooppalaiseen kansalaisaloitteeseen liittyviä tapahtumia, tukemalla eurooppalaista kansalaisaloitetta koskevia hajautettuja viestintätoimia, antamalla tarvittaessa oma-aloitteisen lausunnon kansalaisaloitteen aiheena olevasta asiasta, osallistumalla aktiivisesti Euroopan parlamentin kuulemismenettelyihin ja poliittisiin seurantatoimiin sekä tukemalla onnistuneiden kansalaisaloitteiden toimeenpanoa ja tarvittaessa niiden johdosta laadittavaa lainsäädäntöä.

Bryssel 13. lokakuuta 2015.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Markku MARKKULA

---

(1)  Eurobarometri, syyskuu 2014.

1

(2)  Alueiden komitean työvaliokunnan 144. kokous, 10. huhtikuuta 2013, esityslistan kohta 8 – CDR1335-2013_11_00_TRA_NB-item 8.

2

---

| 17.12.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 423/7 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 423/7

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Rajat ylittävän yhteistyön tiivistäminen: tarvitaanko parempi sääntelykehys?”

(2015/C 423/02)

| Yleisesittelijä: | Nikola DOBROSLAVIĆ (HR, EPP), Dubrovnik-Neretvan maakunnan maakuntajohtaja |
| --- | --- |

Yleisesittelijä:

Nikola DOBROSLAVIĆ (HR, EPP), Dubrovnik-Neretvan maakunnan maakuntajohtaja

I   YLEISTÄ

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | on tyytyväinen siihen, että Luxemburgin hallitus on päättänyt ottaa rajat ylittävän yhteistyön tiivistämisen yhdeksi EU-puheenjohtajakautensa painopisteeksi, ja kannattaa sen pyrkimyksiä poistaa yhteistyön esteitä Euroopan taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden parantamiseksi ja valtioiden rajojen molemmin puolin sijaitsevien alueiden koko potentiaalin kehittämiseksi. Rajat ylittävän yhteistyön nostaminen etusijalle on sitäkin tärkeämpää nykytilanteessa, kun rajat ylittävän vapaan liikkuvuuden käsite on kyseenalaistettu, vaikka se on yksi Euroopan yhdentymisen tärkeimmistä saavutuksista. |
| --- | --- |

1.

on tyytyväinen siihen, että Luxemburgin hallitus on päättänyt ottaa rajat ylittävän yhteistyön tiivistämisen yhdeksi EU-puheenjohtajakautensa painopisteeksi, ja kannattaa sen pyrkimyksiä poistaa yhteistyön esteitä Euroopan taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden parantamiseksi ja valtioiden rajojen molemmin puolin sijaitsevien alueiden koko potentiaalin kehittämiseksi. Rajat ylittävän yhteistyön nostaminen etusijalle on sitäkin tärkeämpää nykytilanteessa, kun rajat ylittävän vapaan liikkuvuuden käsite on kyseenalaistettu, vaikka se on yksi Euroopan yhdentymisen tärkeimmistä saavutuksista.

| 2. | suhtautuu myönteisesti myös kehotukseen parantaa rajat ylittävään yhteistyöhön sovellettavaa sääntelykehystä: olisi ensinnäkin pantava täytäntöön yhteistyön eri näkökohtia koskevat jo olemassa olevat oikeudelliset säännökset sekä toiseksi parannettava tai täydennettävä olemassa olevaa oikeudellista kehystä, jotta alakohtaisen tai tiettyä aluetta koskevan sääntelyn käyttöönotto olisi helpompaa. |
| --- | --- |

2.

suhtautuu myönteisesti myös kehotukseen parantaa rajat ylittävään yhteistyöhön sovellettavaa sääntelykehystä: olisi ensinnäkin pantava täytäntöön yhteistyön eri näkökohtia koskevat jo olemassa olevat oikeudelliset säännökset sekä toiseksi parannettava tai täydennettävä olemassa olevaa oikeudellista kehystä, jotta alakohtaisen tai tiettyä aluetta koskevan sääntelyn käyttöönotto olisi helpompaa.

| 3. | korostaa rajat ylittävän yhteistyön tärkeyttä kaupunkien ja maaseudun alueellisessa kehittämisessä ja toteaa, että Euroopan paikallis- ja alueyhteisöjen yhteistoiminta auttaa niitä hoitamaan tehtäviään tehokkaammin ja tukee erityisesti raja-alueiden edistystä ja kehitystä. |
| --- | --- |

3.

korostaa rajat ylittävän yhteistyön tärkeyttä kaupunkien ja maaseudun alueellisessa kehittämisessä ja toteaa, että Euroopan paikallis- ja alueyhteisöjen yhteistoiminta auttaa niitä hoitamaan tehtäviään tehokkaammin ja tukee erityisesti raja-alueiden edistystä ja kehitystä.

| 4. | korostaa, että rajavyöhykkeet ovat Euroopan yhdentymisprosessin erityisiä koekenttiä, joilla sisämarkkinoiden ja EU:n muiden toimintapolitiikkojen toteutumisen tulisi näkyä selvemmin kuin missään muualla. Rajavyöhykkeet ovat jo lähes luonnostaan ainutlaatuisen monitahoisia risteyspaikkoja, missä näkemysten moninaisuus sekä kulttuurinen ja kielellinen yhteisvaikutus ovat vahvimmillaan. |
| --- | --- |

4.

korostaa, että rajavyöhykkeet ovat Euroopan yhdentymisprosessin erityisiä koekenttiä, joilla sisämarkkinoiden ja EU:n muiden toimintapolitiikkojen toteutumisen tulisi näkyä selvemmin kuin missään muualla. Rajavyöhykkeet ovat jo lähes luonnostaan ainutlaatuisen monitahoisia risteyspaikkoja, missä näkemysten moninaisuus sekä kulttuurinen ja kielellinen yhteisvaikutus ovat vahvimmillaan.

| 5. | katsoo, että rajat ylittävässä yhteistyössä on saavutettu viimeisten 25 vuoden aikana suurta edistystä EU:n tasolla Interreg-ohjelman, liittymistä valmistelevan tukivälineen ja Euroopan naapuruusvälineen sekä muiden Euroopan alueiden väliseen yhteistyöhön liittyvien välineiden ansiosta, mutta tähänastisia tuloksia ei vieläkään voi pitää tyydyttävinä, sillä yhteistyön kaikkia mahdollisuuksia ei ole hyödynnetty. Tämän vuoksi tulisi kiinnittää enemmän huomiota rajatylittävän yhteistyön tiivistämiseen entisestään ja sen kytkemiseen olemassa oleviin välineisiin (koheesiopolitiikka, Horisontti 2020 -puiteohjelma, valtiontuki yms.), jotta epäsuotuisassa asemassa olevat alueet saavat erityiskohtelun. |
| --- | --- |

5.

katsoo, että rajat ylittävässä yhteistyössä on saavutettu viimeisten 25 vuoden aikana suurta edistystä EU:n tasolla Interreg-ohjelman, liittymistä valmistelevan tukivälineen ja Euroopan naapuruusvälineen sekä muiden Euroopan alueiden väliseen yhteistyöhön liittyvien välineiden ansiosta, mutta tähänastisia tuloksia ei vieläkään voi pitää tyydyttävinä, sillä yhteistyön kaikkia mahdollisuuksia ei ole hyödynnetty. Tämän vuoksi tulisi kiinnittää enemmän huomiota rajatylittävän yhteistyön tiivistämiseen entisestään ja sen kytkemiseen olemassa oleviin välineisiin (koheesiopolitiikka, Horisontti 2020 -puiteohjelma, valtiontuki yms.), jotta epäsuotuisassa asemassa olevat alueet saavat erityiskohtelun.

| 6. | on tyytyväinen erilaisten alueellisen yhteistyön muotojen – jotka toimivat toiminnallisten alueiden, makroalueiden (Itämeri-strategia, Tonava-strategia, Adrian- ja Joonianmeren aluetta koskeva strategia ja Alppien aluetta koskeva strategia) tai alue- ja paikallisyhteisöjen tasolla – rooliin ja tähänastisiin ponnisteluihin rajat ylittävän yhteistyön tehostamiseksi. |
| --- | --- |

6.

on tyytyväinen erilaisten alueellisen yhteistyön muotojen – jotka toimivat toiminnallisten alueiden, makroalueiden (Itämeri-strategia, Tonava-strategia, Adrian- ja Joonianmeren aluetta koskeva strategia ja Alppien aluetta koskeva strategia) tai alue- ja paikallisyhteisöjen tasolla – rooliin ja tähänastisiin ponnisteluihin rajat ylittävän yhteistyön tehostamiseksi.

| 7. | painottaa rajat ylittävän yhteistyön tiivistämiseksi käyttöön otettujen oikeudellisten välineiden merkitystä; niistä mainittakoon erityisesti Euroopan neuvoston eurooppalainen puiteyleissopimus paikallisten ja alueellisten viranomaisten yhteistyöstä yli valtakunnan rajojen (1), jonka nojalla jäsenvaltiot ovat sitoutuneet helpottamaan ja tukemaan omalla alueellaan sijaitsevien ja muiden sopimuspuolten toimivallan alaisten paikallisten ja alueellisten viranomaisten yhteistyötä, sekä asetus eurooppalaisesta alueellisen yhteistyön yhtymästä (EAYY) (2) ja eurooppalaisesta taloudellisesta etuyhtymästä (ETEY), jotka ovat laadukkaita työkaluja toimivalle rajat ylittävälle yhteistyölle välttämättömien oikeudellisten välineiden luomiseen. |
| --- | --- |

7.

painottaa rajat ylittävän yhteistyön tiivistämiseksi käyttöön otettujen oikeudellisten välineiden merkitystä; niistä mainittakoon erityisesti Euroopan neuvoston eurooppalainen puiteyleissopimus paikallisten ja alueellisten viranomaisten yhteistyöstä yli valtakunnan rajojen (1), jonka nojalla jäsenvaltiot ovat sitoutuneet helpottamaan ja tukemaan omalla alueellaan sijaitsevien ja muiden sopimuspuolten toimivallan alaisten paikallisten ja alueellisten viranomaisten yhteistyötä, sekä asetus eurooppalaisesta alueellisen yhteistyön yhtymästä (EAYY) (2) ja eurooppalaisesta taloudellisesta etuyhtymästä (ETEY), jotka ovat laadukkaita työkaluja toimivalle rajat ylittävälle yhteistyölle välttämättömien oikeudellisten välineiden luomiseen.

| 8. | muistuttaa EAYY:n roolista jäsenvaltioiden tai paikallis- ja alueyhteisöjen välisen rajat ylittävän, ylikansallisen ja alueiden välisen yhteistyön tukemisessa ja edistämisessä. |
| --- | --- |

8.

muistuttaa EAYY:n roolista jäsenvaltioiden tai paikallis- ja alueyhteisöjen välisen rajat ylittävän, ylikansallisen ja alueiden välisen yhteistyön tukemisessa ja edistämisessä.

| 9. | korostaa EAYY:n rakenteen tarjoamaa joustavuutta, sillä se on monitasoisen hallinnon foorumi, joka mahdollistaa eri tasojen ja erilaisia toimivaltuuksia käyttävien hallintotahojen yhteisen toiminnan kunkin alueyhteisön tarpeet huomioon ottavalla tavalla. |
| --- | --- |

9.

korostaa EAYY:n rakenteen tarjoamaa joustavuutta, sillä se on monitasoisen hallinnon foorumi, joka mahdollistaa eri tasojen ja erilaisia toimivaltuuksia käyttävien hallintotahojen yhteisen toiminnan kunkin alueyhteisön tarpeet huomioon ottavalla tavalla.

II   RAJAT YLITTÄVÄN YHTEISTYÖN TIIVISTÄMISEN ESTEET

| 10. | toteaa, että rajat ylittävän yhteistyön kehitystä jarruttavat monet esteet, jotka hidastavat raja-alueiden taloudellista nousua ja Euroopan taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden tavoitteiden toteutumista. Komitea huomauttaa lisäksi, että rajat ylittävässä yhteistyössä törmätään myös ennakoimattomiin esteisiin, jotka usein johtuvat jäsenvaltioiden ja alueellisten ja paikallisten tahojen toiminnasta. |
| --- | --- |

10.

toteaa, että rajat ylittävän yhteistyön kehitystä jarruttavat monet esteet, jotka hidastavat raja-alueiden taloudellista nousua ja Euroopan taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden tavoitteiden toteutumista. Komitea huomauttaa lisäksi, että rajat ylittävässä yhteistyössä törmätään myös ennakoimattomiin esteisiin, jotka usein johtuvat jäsenvaltioiden ja alueellisten ja paikallisten tahojen toiminnasta.

| 11. | toteaa, että puheenjohtajavaltio Luxemburgin järjestämä seminaari ja toteuttama tutkimus ovat tuoneet esiin merkittäviä esteitä, jotka hankaloittavat rajat ylittävän yhteistyön tiivistämistä edelleen: niitä ovat esimerkiksi mahdottomuus toteuttaa rajat ylittäviä hankkeita lainsäädäntökehysten erojen vuoksi mm. liikenne-, terveys-, ympäristö- ja pelastuspalvelualalla, alueellisessa hallintojaossa ilmenevistä eroista johtuva institutionaalinen epäsymmetria jäsenvaltioiden välillä, oikeusvarmuuden puuttuminen rajat ylittäviltä organisaatioilta ja yhteispalveluilta sekä taloudellisen kehityksen epätasaisuus rajan eri puolilla muun muassa kansallisissa työoikeus-, verotus- ja sosiaaliturvajärjestelmissä olevien erojen vuoksi. |
| --- | --- |

11.

toteaa, että puheenjohtajavaltio Luxemburgin järjestämä seminaari ja toteuttama tutkimus ovat tuoneet esiin merkittäviä esteitä, jotka hankaloittavat rajat ylittävän yhteistyön tiivistämistä edelleen: niitä ovat esimerkiksi mahdottomuus toteuttaa rajat ylittäviä hankkeita lainsäädäntökehysten erojen vuoksi mm. liikenne-, terveys-, ympäristö- ja pelastuspalvelualalla, alueellisessa hallintojaossa ilmenevistä eroista johtuva institutionaalinen epäsymmetria jäsenvaltioiden välillä, oikeusvarmuuden puuttuminen rajat ylittäviltä organisaatioilta ja yhteispalveluilta sekä taloudellisen kehityksen epätasaisuus rajan eri puolilla muun muassa kansallisissa työoikeus-, verotus- ja sosiaaliturvajärjestelmissä olevien erojen vuoksi.

| 12. | toteaa lisäksi, että kansallisia terveydenhuoltojärjestelmiä ei pystytä sovittamaan yhteen raja-alueilla edes siltä osin kuin on kyse pelastusyksiköiden antamaan hoitoon sovellettavista säännöistä. Eri lainkäyttövallan alaisilla alueilla työskentelevien henkilöiden tapauksessa herää kysymys, minkä alaisuuteen he kuuluvat. Rajan eri puolilla toimivien terveydenhuoltopalvelujen tarjoajien ja julkishallinnon välillä on epäsymmetriaongelmia, ja esimerkiksi kulukorvauksiin tarvitaan ennakkosuostumus, minkä vuoksi paikallisilla asukkailla on vaikeuksia saada terveydenhuoltopalveluja nopeasti lähietäisyydeltä. |
| --- | --- |

12.

toteaa lisäksi, että kansallisia terveydenhuoltojärjestelmiä ei pystytä sovittamaan yhteen raja-alueilla edes siltä osin kuin on kyse pelastusyksiköiden antamaan hoitoon sovellettavista säännöistä. Eri lainkäyttövallan alaisilla alueilla työskentelevien henkilöiden tapauksessa herää kysymys, minkä alaisuuteen he kuuluvat. Rajan eri puolilla toimivien terveydenhuoltopalvelujen tarjoajien ja julkishallinnon välillä on epäsymmetriaongelmia, ja esimerkiksi kulukorvauksiin tarvitaan ennakkosuostumus, minkä vuoksi paikallisilla asukkailla on vaikeuksia saada terveydenhuoltopalveluja nopeasti lähietäisyydeltä.

| 13. | katsoo lisäksi, että puheenjohtajavaltio Luxemburgin tutkimuksessaan havaitsemat rajat ylittävän yhteistyön esteet ovat vain suuntaa-antavia esimerkkejä ja että olisi tarpeen laatia järjestelmällisempi ja kattavampi tutkimus kaikista esteistä. |
| --- | --- |

13.

katsoo lisäksi, että puheenjohtajavaltio Luxemburgin tutkimuksessaan havaitsemat rajat ylittävän yhteistyön esteet ovat vain suuntaa-antavia esimerkkejä ja että olisi tarpeen laatia järjestelmällisempi ja kattavampi tutkimus kaikista esteistä.

| 14. | on tyytyväinen Euroopan komission aikomukseen laatia vuoden 2016 loppuun mennessä analyysi esteistä, ratkaisuista ja hyvistä käytänteistä rajat ylittävän yhteistyön alalla ja pyytää, että komissio antaa Euroopan alueiden komitealle aktiivisen roolin analyysin laadinnassa ja tulosten yhteisessä arvioinnissa. |
| --- | --- |

14.

on tyytyväinen Euroopan komission aikomukseen laatia vuoden 2016 loppuun mennessä analyysi esteistä, ratkaisuista ja hyvistä käytänteistä rajat ylittävän yhteistyön alalla ja pyytää, että komissio antaa Euroopan alueiden komitealle aktiivisen roolin analyysin laadinnassa ja tulosten yhteisessä arvioinnissa.

| 15. | korostaa, että laadukkaan analyysin laatiminen rajat ylittävän yhteistyön esteistä ja soveltuvien ratkaisujen löytäminen niiden poistamiseksi edellyttävät raja-alueen käsitteen täsmällistä määrittelyä sekä tarkoituksenmukaisen tiedon keräämistä yhteistyöstä. Komitea pitääkin valitettavana, ettei ole olemassa yhteistyötä koskevia tyydyttäviä tilastotietoja, joita kukin raja-alue toimittaisi, ja että jäsenvaltiot suhtautuvat tilastolliseen seurantaan eri tavoin. |
| --- | --- |

15.

korostaa, että laadukkaan analyysin laatiminen rajat ylittävän yhteistyön esteistä ja soveltuvien ratkaisujen löytäminen niiden poistamiseksi edellyttävät raja-alueen käsitteen täsmällistä määrittelyä sekä tarkoituksenmukaisen tiedon keräämistä yhteistyöstä. Komitea pitääkin valitettavana, ettei ole olemassa yhteistyötä koskevia tyydyttäviä tilastotietoja, joita kukin raja-alue toimittaisi, ja että jäsenvaltiot suhtautuvat tilastolliseen seurantaan eri tavoin.

| 16. | kehottaa komissiota ottamaan huomioon ne rajat ylittäviä esteitä koskevat analyysit, joita on jo laadittu raja-alueiden pyynnöstä ja rajatylittävien ohjelmien puitteissa. |
| --- | --- |

16.

kehottaa komissiota ottamaan huomioon ne rajat ylittäviä esteitä koskevat analyysit, joita on jo laadittu raja-alueiden pyynnöstä ja rajatylittävien ohjelmien puitteissa.

III   POLIITTISET SUOSITUKSET

| 17. | korostaa, että on tärkeää edistää ja helpottaa rajat ylittävää yhteistyötä, jotta voidaan kehittää kaikkia unionin alueita tasapainoisesti ja jotta voidaan tasoittaa alueiden välisiä kehityseroja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 174 artiklan mukaisesti. Komitea huomauttaa, että eräät raja-alueet ovat taloudellisen kehittämisen näkökulmasta erityisen heikossa asemassa, erityisesti kun niiden taloudessa esiintyy suuria vaurauseroja verrattuna muihin, sijaintieduista nauttiviin raja-alueisiin. Tämä koskee myös EU:n ulkopuolisten maiden naapurialueina olevia ja syrjäisimpiä EU:n alueita. Komitea kehottaa nimenomaan tiettyjen alueiden heikon aseman vuoksi huolehtimaan siitä, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 174 artiklaan sisältyviä määräyksiä alueellisesta yhteenkuuluvuudesta noudatetaan nykyistä tiukemmin. |
| --- | --- |

17.

korostaa, että on tärkeää edistää ja helpottaa rajat ylittävää yhteistyötä, jotta voidaan kehittää kaikkia unionin alueita tasapainoisesti ja jotta voidaan tasoittaa alueiden välisiä kehityseroja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 174 artiklan mukaisesti. Komitea huomauttaa, että eräät raja-alueet ovat taloudellisen kehittämisen näkökulmasta erityisen heikossa asemassa, erityisesti kun niiden taloudessa esiintyy suuria vaurauseroja verrattuna muihin, sijaintieduista nauttiviin raja-alueisiin. Tämä koskee myös EU:n ulkopuolisten maiden naapurialueina olevia ja syrjäisimpiä EU:n alueita. Komitea kehottaa nimenomaan tiettyjen alueiden heikon aseman vuoksi huolehtimaan siitä, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 174 artiklaan sisältyviä määräyksiä alueellisesta yhteenkuuluvuudesta noudatetaan nykyistä tiukemmin.

| 18. | painottaa, että on erittäin tärkeää toteuttaa määrätietoisia toimia rajatylittävän yhteistyön esteiden purkamiseksi, sillä ne ovat jatkuvana haasteena, ja syventää samalla Euroopan yhdentymistä. Komitea toivookin lainsäädäntöaloitteita ja pyytää varmistamaan, että rajatylittävän työn merkitys kuvastuu asianmukaisella tavalla tämän yhteistyön jatkokehittämiseen osoitettavissa määrärahoissa. |
| --- | --- |

18.

painottaa, että on erittäin tärkeää toteuttaa määrätietoisia toimia rajatylittävän yhteistyön esteiden purkamiseksi, sillä ne ovat jatkuvana haasteena, ja syventää samalla Euroopan yhdentymistä. Komitea toivookin lainsäädäntöaloitteita ja pyytää varmistamaan, että rajatylittävän työn merkitys kuvastuu asianmukaisella tavalla tämän yhteistyön jatkokehittämiseen osoitettavissa määrärahoissa.

Olemassa oleva oikeudellinen kehys ja EU:n puheenjohtajavaltion Luxemburgin uusi ehdotus

| 19. | korostaa, että etsittäessä ratkaisuja havaittujen rajat ylittävän yhteistyön esteiden poistamiseksi ja kun otetaan huomioon hallinnollisen rasituksen keventämiseen tähtäävä Euroopan unionin toimintaohjelma (REFIT) (3), on otettava lähtökohdaksi yhteistyöhön nykyisin sovellettavat säännökset ja pyrittävä varmistamaan niiden täysimääräinen täytäntöönpano. |
| --- | --- |

19.

korostaa, että etsittäessä ratkaisuja havaittujen rajat ylittävän yhteistyön esteiden poistamiseksi ja kun otetaan huomioon hallinnollisen rasituksen keventämiseen tähtäävä Euroopan unionin toimintaohjelma (REFIT) (3), on otettava lähtökohdaksi yhteistyöhön nykyisin sovellettavat säännökset ja pyrittävä varmistamaan niiden täysimääräinen täytäntöönpano.

| 20. | muistuttaa, että paikallisten ja alueellisten viranomaisten yhteistyöstä yli valtakunnan rajojen tehdyn Euroopan neuvoston eurooppalaisen puiteyleissopimuksen 4 artiklan mukaan kukin sopimuspuoli pyrkii selvittämään oikeudelliset, hallinnolliset ja tekniset vaikeudet, jotka saattaisivat estää yli valtakunnan rajojen ulottuvan yhteistyön kehitystä ja vaivatonta sujumista, sekä neuvottelevat keskenään vaikeuksien voittamiseksi. |
| --- | --- |

20.

muistuttaa, että paikallisten ja alueellisten viranomaisten yhteistyöstä yli valtakunnan rajojen tehdyn Euroopan neuvoston eurooppalaisen puiteyleissopimuksen 4 artiklan mukaan kukin sopimuspuoli pyrkii selvittämään oikeudelliset, hallinnolliset ja tekniset vaikeudet, jotka saattaisivat estää yli valtakunnan rajojen ulottuvan yhteistyön kehitystä ja vaivatonta sujumista, sekä neuvottelevat keskenään vaikeuksien voittamiseksi.

| 21. | suhtautuu myönteisesti puheenjohtajavaltio Luxemburgin äskettäin esittämään luonnokseen ehdotukseksi uudesta oikeudellisesta välineestä, jonka tarkoituksena olisi sallia, että tiettyyn rajat ylittävään hankkeeseen osallistuvat jäsenvaltiot sopivat vain kyseiseen rajat ylittävään hankkeeseen sovellettavasta oikeuskehyksestä, joka muodostuu kyseisissä jäsenvaltioissa olemassa olevan oikeuden osista. Tämä edistäisi yhteenkuuluvuutta raja-alueilla. Vaikka kyse on hankkeista, joihin ei välttämättä liity EU-rahoitusta, väline on arvokas lisä käynnistyvään keskusteluun rajat ylittävän yhteistyön tulevaisuudesta ja taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden tavoitteista koko EU:ssa. |
| --- | --- |

21.

suhtautuu myönteisesti puheenjohtajavaltio Luxemburgin äskettäin esittämään luonnokseen ehdotukseksi uudesta oikeudellisesta välineestä, jonka tarkoituksena olisi sallia, että tiettyyn rajat ylittävään hankkeeseen osallistuvat jäsenvaltiot sopivat vain kyseiseen rajat ylittävään hankkeeseen sovellettavasta oikeuskehyksestä, joka muodostuu kyseisissä jäsenvaltioissa olemassa olevan oikeuden osista. Tämä edistäisi yhteenkuuluvuutta raja-alueilla. Vaikka kyse on hankkeista, joihin ei välttämättä liity EU-rahoitusta, väline on arvokas lisä käynnistyvään keskusteluun rajat ylittävän yhteistyön tulevaisuudesta ja taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden tavoitteista koko EU:ssa.

| 22. | toteaa, että eurooppalaisesta alueellisen yhteistyön yhtymästä (EAYY) 5. heinäkuuta 2006 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1082/2006, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EU) N:o 1302/2013, käsitellään rajat ylittävien yhteistyöhankkeiden toteuttamista ja hallinnointia tilanteessa, jossa sovelletaan erilaisia kansallisia sääntöjä ja oikeudellisia menettelyjä, ja siinä luodaan jo yksi väline rajat ylittävän yhteistyön parantamiseksi EU:n tasolla. Komitea toteaa, että nämä kaksi välinettä ovat oikeudelliselta luonteeltaan erilaisia: EAYY:n oikeudelliset järjestelyt koskevat vain siihen kuuluvia jäseniä, kun taas Luxemburgin ehdottama järjestely koskisi tiettyä rajat ylittävää hanketta, jolla on tarkasti määritelty maantieteellinen soveltamisala. |
| --- | --- |

22.

toteaa, että eurooppalaisesta alueellisen yhteistyön yhtymästä (EAYY) 5. heinäkuuta 2006 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1082/2006, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EU) N:o 1302/2013, käsitellään rajat ylittävien yhteistyöhankkeiden toteuttamista ja hallinnointia tilanteessa, jossa sovelletaan erilaisia kansallisia sääntöjä ja oikeudellisia menettelyjä, ja siinä luodaan jo yksi väline rajat ylittävän yhteistyön parantamiseksi EU:n tasolla. Komitea toteaa, että nämä kaksi välinettä ovat oikeudelliselta luonteeltaan erilaisia: EAYY:n oikeudelliset järjestelyt koskevat vain siihen kuuluvia jäseniä, kun taas Luxemburgin ehdottama järjestely koskisi tiettyä rajat ylittävää hanketta, jolla on tarkasti määritelty maantieteellinen soveltamisala.

| 23. | kannattaa kaikkia yksinkertaistamistoimia, jotka on otettu käyttöön 22. kesäkuuta 2014 voimaan tulleessa muutetussa EAYY-asetuksessa ja joista osa perustuu AK:n ehdotuksiin, mutta pitää valitettavana, että muutetun EAYY-asetuksen täytäntöönpano on osoittautunut eräissä jäsenvaltioissa kovin hitaaksi. Komitea kehottaakin jäsenvaltioita ponnistelemaan kaksin verroin asetuksen täytäntöönpanemiseksi ja EAYY:iden perustamisen helpottamiseksi niiden alueella ottaen huomioon, että asetuksen ansiosta EAYY:iden perustaminen ja rekisteröinti on joustavampaa ja niiden tehtävät voidaan määrittää nykyistä paremmin. Komitea katsoo kuitenkin, ettei asetuksen voimaantulosta ole vielä kulunut riittävästi aikaa, jotta voitaisiin arvioida sen merkittävyyttä ja sen soveltamisen käytännön vaikutuksia täysimittaisesti. |
| --- | --- |

23.

kannattaa kaikkia yksinkertaistamistoimia, jotka on otettu käyttöön 22. kesäkuuta 2014 voimaan tulleessa muutetussa EAYY-asetuksessa ja joista osa perustuu AK:n ehdotuksiin, mutta pitää valitettavana, että muutetun EAYY-asetuksen täytäntöönpano on osoittautunut eräissä jäsenvaltioissa kovin hitaaksi. Komitea kehottaakin jäsenvaltioita ponnistelemaan kaksin verroin asetuksen täytäntöönpanemiseksi ja EAYY:iden perustamisen helpottamiseksi niiden alueella ottaen huomioon, että asetuksen ansiosta EAYY:iden perustaminen ja rekisteröinti on joustavampaa ja niiden tehtävät voidaan määrittää nykyistä paremmin. Komitea katsoo kuitenkin, ettei asetuksen voimaantulosta ole vielä kulunut riittävästi aikaa, jotta voitaisiin arvioida sen merkittävyyttä ja sen soveltamisen käytännön vaikutuksia täysimittaisesti.

| 24. | katsoo, että koska EAYY-asetus on jo olemassa ja jotta voidaan hyödyntää täysimääräisesti rajat ylittävän yhteistyön tehostamisen mahdollisuudet, joita sen saattaminen osaksi kaikkien jäsenvaltioiden oikeudellisia järjestelmiä tarjoaa, on otettava suhteellisuusperiaate huomioon harkittaessa uusien oikeudellisten välineiden lisäämistä. Komitea katsoo lisäksi, että on tilanteita, joissa eriluonteinen oikeudellinen väline kuin EAYY olisi ollut hyödyllinen tietyn rajatylittävän yhteistyöhankkeen konkreettisten esteiden poistamiseksi. |
| --- | --- |

24.

katsoo, että koska EAYY-asetus on jo olemassa ja jotta voidaan hyödyntää täysimääräisesti rajat ylittävän yhteistyön tehostamisen mahdollisuudet, joita sen saattaminen osaksi kaikkien jäsenvaltioiden oikeudellisia järjestelmiä tarjoaa, on otettava suhteellisuusperiaate huomioon harkittaessa uusien oikeudellisten välineiden lisäämistä. Komitea katsoo lisäksi, että on tilanteita, joissa eriluonteinen oikeudellinen väline kuin EAYY olisi ollut hyödyllinen tietyn rajatylittävän yhteistyöhankkeen konkreettisten esteiden poistamiseksi.

| 25. | suhtautuu myönteisesti ehdotuksessa valittuun lähestymistapaan eli rajat ylittävän yhteistyön työkalujen laadulliseen kehittämiseen: kyseessä on yleisluonteinen väline, joka ei luo uutta oikeussubjektia vaan toteuttaa osaltaan tavoitetta hyödyntää olemassa olevia sääntöjä kahden tai useamman jäsenvaltion yhteisten hankkeiden toteuttamiseksi. Lähestymistapaa voidaan pitää vahvistuksena EAYY:n toiminta-ajatuksen menestyksestä. |
| --- | --- |

25.

suhtautuu myönteisesti ehdotuksessa valittuun lähestymistapaan eli rajat ylittävän yhteistyön työkalujen laadulliseen kehittämiseen: kyseessä on yleisluonteinen väline, joka ei luo uutta oikeussubjektia vaan toteuttaa osaltaan tavoitetta hyödyntää olemassa olevia sääntöjä kahden tai useamman jäsenvaltion yhteisten hankkeiden toteuttamiseksi. Lähestymistapaa voidaan pitää vahvistuksena EAYY:n toiminta-ajatuksen menestyksestä.

| 26. | toteaa, että ehdotus uudesta välineestä herättää tässä vaiheessa kysymyksiä, joita olisi tarkasteltava asianmukaisesti tulevassa keskustelussa:






  — | Voimassa olevasta lainsäädännöstä poikkeavan erityisjärjestelyn käyttöönotto rajat ylittävän yhteistyön helpottamiseksi voi vaikuttaa sisämarkkinoihin ja jäädä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 175 artiklan kolmannen kohdan soveltamisalan ulkopuolelle. Tämän vuoksi on syytä analysoida perinpohjaisesti kyseisen oikeudellisen välineen oikeusperusta. |
| --- | --- | --- |

26.

toteaa, että ehdotus uudesta välineestä herättää tässä vaiheessa kysymyksiä, joita olisi tarkasteltava asianmukaisesti tulevassa keskustelussa:

—

Voimassa olevasta lainsäädännöstä poikkeavan erityisjärjestelyn käyttöönotto rajat ylittävän yhteistyön helpottamiseksi voi vaikuttaa sisämarkkinoihin ja jäädä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 175 artiklan kolmannen kohdan soveltamisalan ulkopuolelle. Tämän vuoksi on syytä analysoida perinpohjaisesti kyseisen oikeudellisen välineen oikeusperusta.

| — | AK pyytää, että uuden asetuksen kohdealat määritellään tarkemmin siten, että erotetaan toisistaan unionin toimivallan, jäsenvaltioiden toimivallan ja jaetun toimivallan piiriin kuuluvat alat. Tässä yhteydessä ei riitä, että viitataan taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta käsitteleviin määräyksiin (SEUTin 174–178 artikla). |
| --- | --- |

—

AK pyytää, että uuden asetuksen kohdealat määritellään tarkemmin siten, että erotetaan toisistaan unionin toimivallan, jäsenvaltioiden toimivallan ja jaetun toimivallan piiriin kuuluvat alat. Tässä yhteydessä ei riitä, että viitataan taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta käsitteleviin määräyksiin (SEUTin 174–178 artikla).

| — | Ehdotettuun oikeudelliseen välineeseen saattaa liittyä kysymys perustuslaillisuudesta, sillä sen nojalla jäsenvaltio soveltaisi omalla alueellaan toisen valtion lainsäädäntöä. Vapautus- ja poikkeusjärjestely koskisi vain raja-alueita, ja se edellyttää perusteellisempaa tarkastelua. Onkin aiheellista tehdä tällaisesta uudesta asetuksesta laaja oikeudellinen analyysi siinä tapauksessa, että Euroopan komissio havaitsee puutteita ja katsoo, että tämänkaltainen uusi oikeudellinen järjestely on tarpeen. |
| --- | --- |

—

Ehdotettuun oikeudelliseen välineeseen saattaa liittyä kysymys perustuslaillisuudesta, sillä sen nojalla jäsenvaltio soveltaisi omalla alueellaan toisen valtion lainsäädäntöä. Vapautus- ja poikkeusjärjestely koskisi vain raja-alueita, ja se edellyttää perusteellisempaa tarkastelua. Onkin aiheellista tehdä tällaisesta uudesta asetuksesta laaja oikeudellinen analyysi siinä tapauksessa, että Euroopan komissio havaitsee puutteita ja katsoo, että tämänkaltainen uusi oikeudellinen järjestely on tarpeen.

| 27. | toteaa, että vaikka EAYY-sopimuksessa vahvistettu päämäärä ja tehtävät koskevat vain kyseistä yhtymää ja sen jäseniä eikä sillä ole oikeutta hyväksyä tai panna täytäntöön lainsäädäntöä taikka valvoa sen noudattamista eikä se siten voi tarjota perustaa tällaisten toimien toteuttamiselle rajat ylittävällä tasolla, EAYY:lla on sen sijaan valtuudet hallinnoida julkista infrastruktuuria, vastata julkisista palveluista, tarjota yleistä taloudellista etua koskevia palveluja sekä sitoa ja hallinnoida julkisia varoja yhteisen edun mukaisten tavoitteiden toteuttamiseksi. Nämä kaikki toimet ovat perussopimuksissa vahvistettujen perusperiaatteiden ja jäsenvaltioiden yleisen edun mukaisia tehtäviä. Komitea katsoo, että nykyinen EAYY-asetus tarjoaa hyvän oikeudellisen kehyksen tällaiselle toiminnalle, vaikkakin voisi tulla kyseeseen tarkastella muita vaihtoehtoja, jotka saattaisivat helpottaa yleistä rajat ylittävää yhteistyötä tietyllä alueella. |
| --- | --- |

27.

toteaa, että vaikka EAYY-sopimuksessa vahvistettu päämäärä ja tehtävät koskevat vain kyseistä yhtymää ja sen jäseniä eikä sillä ole oikeutta hyväksyä tai panna täytäntöön lainsäädäntöä taikka valvoa sen noudattamista eikä se siten voi tarjota perustaa tällaisten toimien toteuttamiselle rajat ylittävällä tasolla, EAYY:lla on sen sijaan valtuudet hallinnoida julkista infrastruktuuria, vastata julkisista palveluista, tarjota yleistä taloudellista etua koskevia palveluja sekä sitoa ja hallinnoida julkisia varoja yhteisen edun mukaisten tavoitteiden toteuttamiseksi. Nämä kaikki toimet ovat perussopimuksissa vahvistettujen perusperiaatteiden ja jäsenvaltioiden yleisen edun mukaisia tehtäviä. Komitea katsoo, että nykyinen EAYY-asetus tarjoaa hyvän oikeudellisen kehyksen tällaiselle toiminnalle, vaikkakin voisi tulla kyseeseen tarkastella muita vaihtoehtoja, jotka saattaisivat helpottaa yleistä rajat ylittävää yhteistyötä tietyllä alueella.

Tarve valistaa sidosryhmiä ja tiedottaa niille mahdollisuuksista kehittää rajat ylittävää yhteistyötä olemassa olevan oikeudellisen kehyksen ja erityisesti EAYY-asetuksen puitteissa

| 28. | korostaa, että suurimmat ongelmat, jotka liittyvät EAYY:n hyödyntämiseen rajatylittävän yhteistyön mekanismina, johtuvat riittämättömästä valistuksesta ja tiedotuksesta, luottamuksen puutteesta sekä tarvittavan poliittisen tahdon vähyydestä, ja että rajatylittävän yhteistyön lisäämiseksi olisi tarpeen valistaa asiaankuuluvia tahoja aktiivisemmin ja tiedottaa niille mahdollisuuksista kehittää yhteistyötä olemassa olevan oikeudellisen kehyksen ja erityisesti EAYY-asetuksen puitteissa. |
| --- | --- |

28.

korostaa, että suurimmat ongelmat, jotka liittyvät EAYY:n hyödyntämiseen rajatylittävän yhteistyön mekanismina, johtuvat riittämättömästä valistuksesta ja tiedotuksesta, luottamuksen puutteesta sekä tarvittavan poliittisen tahdon vähyydestä, ja että rajatylittävän yhteistyön lisäämiseksi olisi tarpeen valistaa asiaankuuluvia tahoja aktiivisemmin ja tiedottaa niille mahdollisuuksista kehittää yhteistyötä olemassa olevan oikeudellisen kehyksen ja erityisesti EAYY-asetuksen puitteissa.

| 29. | kehottaa Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita toteuttamaan yhteistyössä Euroopan alueiden komitean kanssa lisätoimia, joilla selkiytetään ja tuodaan paremmin esiin EAYY:n roolia paikallistason tarpeisiin vastaamisessa raja-alueilla. |
| --- | --- |

29.

kehottaa Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita toteuttamaan yhteistyössä Euroopan alueiden komitean kanssa lisätoimia, joilla selkiytetään ja tuodaan paremmin esiin EAYY:n roolia paikallistason tarpeisiin vastaamisessa raja-alueilla.

Yksinkertaisuuden painottaminen oikeudellisessa kehyksessä ja täytäntöönpanotavoissa

| 30. | kehottaa huolehtimaan siitä, että oikeudellinen kehys on mahdollisimman yksinkertainen; tämän vuoksi kaikkien uusien säädöstekstien tai voimassa oleviin säädöksiin tehtävien muutosten tulee yksinkertaistaa rajat ylittävien hankkeiden toteutusmenettelyitä riippumatta siitä, rahoitetaanko ne EU:n talousarviosta vai ei. Komitea katsoo tässä yhteydessä, että puheenjohtajavaltio Luxemburgin ehdotus on hyödyllinen panos pian käynnistyvään keskusteluun lainsäädäntötoimenpiteiden kehittämisestä seuraavalla ohjelmakaudella. |
| --- | --- |

30.

kehottaa huolehtimaan siitä, että oikeudellinen kehys on mahdollisimman yksinkertainen; tämän vuoksi kaikkien uusien säädöstekstien tai voimassa oleviin säädöksiin tehtävien muutosten tulee yksinkertaistaa rajat ylittävien hankkeiden toteutusmenettelyitä riippumatta siitä, rahoitetaanko ne EU:n talousarviosta vai ei. Komitea katsoo tässä yhteydessä, että puheenjohtajavaltio Luxemburgin ehdotus on hyödyllinen panos pian käynnistyvään keskusteluun lainsäädäntötoimenpiteiden kehittämisestä seuraavalla ohjelmakaudella.

| 31. | on tyytyväinen siihen, että Luxemburgin ehdotuksessa annetaan toissijaisuusperiaatteen ja paikallisdemokratian periaatteen mukaisesti paikallis- ja alueyhteisöille johtava rooli: sen mukaan on raja-alueiden ja -kaupunkien vastuulla tehdä aloite eurooppalaisten rajatylittävien sopimusten tekemiseksi, yksilöidä mukauttamista edellyttävät säännökset, laatia sopimusluonnos ja esittää se asianomaisten jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille lopullista hyväksyntää varten. |
| --- | --- |

31.

on tyytyväinen siihen, että Luxemburgin ehdotuksessa annetaan toissijaisuusperiaatteen ja paikallisdemokratian periaatteen mukaisesti paikallis- ja alueyhteisöille johtava rooli: sen mukaan on raja-alueiden ja -kaupunkien vastuulla tehdä aloite eurooppalaisten rajatylittävien sopimusten tekemiseksi, yksilöidä mukauttamista edellyttävät säännökset, laatia sopimusluonnos ja esittää se asianomaisten jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille lopullista hyväksyntää varten.

| 32. | ehdottaa yksinkertaistetun hyväksymismenettelyn soveltamista EAYY:ihin siinä tapauksessa, että on jo olemassa aiemmin käyttöön otettu rakenne, kuten Euroregio-alue tai työyhteisö, joka perustuu paikallisten ja alueellisten viranomaisten yhteistyöstä yli valtakunnan rajojen tehtyyn Euroopan neuvoston eurooppalaiseen puiteyleissopimukseen vuodelta 1980 ja sen pöytäkirjoihin ja myöhemmin tehtyihin kahdenvälisiin sopimuksiin. |
| --- | --- |

32.

ehdottaa yksinkertaistetun hyväksymismenettelyn soveltamista EAYY:ihin siinä tapauksessa, että on jo olemassa aiemmin käyttöön otettu rakenne, kuten Euroregio-alue tai työyhteisö, joka perustuu paikallisten ja alueellisten viranomaisten yhteistyöstä yli valtakunnan rajojen tehtyyn Euroopan neuvoston eurooppalaiseen puiteyleissopimukseen vuodelta 1980 ja sen pöytäkirjoihin ja myöhemmin tehtyihin kahdenvälisiin sopimuksiin.

| 33. | muistuttaa ehdotettaessa ajatusta uudesta oikeudellisesta välineestä, jolla kannustetaan yhteistyöhön raja-alueilla, että Euroopan unionista tehdyn sopimuksen mukaan EU:n tulee kunnioittaa jäsenvaltioiden keskeisiä tehtäviä ja myös alueellisen koskemattomuuden turvaamista (4 artikla). |
| --- | --- |

33.

muistuttaa ehdotettaessa ajatusta uudesta oikeudellisesta välineestä, jolla kannustetaan yhteistyöhön raja-alueilla, että Euroopan unionista tehdyn sopimuksen mukaan EU:n tulee kunnioittaa jäsenvaltioiden keskeisiä tehtäviä ja myös alueellisen koskemattomuuden turvaamista (4 artikla).

EU-rahastoista osoitettavien varojen käyttötapojen mukauttaminen

| 34. | toteaa, että sellaisten rajat ylittävien yhteistyöhankkeiden täytäntöönpanoon ja toteutuksen valvontaan, joihin osallistuu kumppaneita useista jäsenvaltioista sekä muita EU:n ulkopuolisia kumppaneita, sovelletaan erilaisia menettelyjä ja että tällaisia ohjelmia ja aloitteita on vaikea toteuttaa osallistujien monilukuisuuden ja erilaisuuden vuoksi. Komitea korostaa, että olisi jatkettava EU:n rahoittamien rajat ylittävien ohjelmien ja hankkeiden suunnitteluun ja hallinnointiin sovellettavien menettelyjen yksinkertaistamista etenkin kun on kyse pienistä, kertaluonteisista rajat ylittävistä hankkeista, jotka toteutetaan yhdenmukaisesti kaikissa osallistujatahoissa. Komitea toivookin, että löydetään yksinkertainen ja nopea työskentelytapa, jotta niiden täytäntöönpano-ongelmaan saadaan hallinnollinen ja oikeudellinen ratkaisu. |
| --- | --- |

34.

toteaa, että sellaisten rajat ylittävien yhteistyöhankkeiden täytäntöönpanoon ja toteutuksen valvontaan, joihin osallistuu kumppaneita useista jäsenvaltioista sekä muita EU:n ulkopuolisia kumppaneita, sovelletaan erilaisia menettelyjä ja että tällaisia ohjelmia ja aloitteita on vaikea toteuttaa osallistujien monilukuisuuden ja erilaisuuden vuoksi. Komitea korostaa, että olisi jatkettava EU:n rahoittamien rajat ylittävien ohjelmien ja hankkeiden suunnitteluun ja hallinnointiin sovellettavien menettelyjen yksinkertaistamista etenkin kun on kyse pienistä, kertaluonteisista rajat ylittävistä hankkeista, jotka toteutetaan yhdenmukaisesti kaikissa osallistujatahoissa. Komitea toivookin, että löydetään yksinkertainen ja nopea työskentelytapa, jotta niiden täytäntöönpano-ongelmaan saadaan hallinnollinen ja oikeudellinen ratkaisu.

| 35. | kehottaa jäsenvaltioita helpottamaan yksityisten toimijoiden mukaan ottamista kasvuponnistusten, pysyvien työpaikkojen luomisen sekä hankkeista saatujen tulosten kauaskantoisen, tehokkaan vakiinnuttamisen tukemiseksi. |
| --- | --- |

35.

kehottaa jäsenvaltioita helpottamaan yksityisten toimijoiden mukaan ottamista kasvuponnistusten, pysyvien työpaikkojen luomisen sekä hankkeista saatujen tulosten kauaskantoisen, tehokkaan vakiinnuttamisen tukemiseksi.

| 36. | kehottaa jäsenvaltioita sisällyttämään toiminnassa olevat ja potentiaaliset EAYY:t tuleviin toimenpideohjelmiinsa. |
| --- | --- |

36.

kehottaa jäsenvaltioita sisällyttämään toiminnassa olevat ja potentiaaliset EAYY:t tuleviin toimenpideohjelmiinsa.

| 37. | toteaa, että menettelyt alueiden välisen yhteistyön ohjelmien laatimiseksi ja hyväksymiseksi rahoituskaudella 2014–2020 ovat niin hitaita, että tämä vaikuttaa jatkossa ohjelmien täytäntöönpanon onnistumiseen. Komitea kehottaakin Euroopan komissiota tehostamaan toimiaan ja antamaan apua niihin osallistuville maille ohjelmien laatimis- ja hyväksymisvaiheissa. |
| --- | --- |

37.

toteaa, että menettelyt alueiden välisen yhteistyön ohjelmien laatimiseksi ja hyväksymiseksi rahoituskaudella 2014–2020 ovat niin hitaita, että tämä vaikuttaa jatkossa ohjelmien täytäntöönpanon onnistumiseen. Komitea kehottaakin Euroopan komissiota tehostamaan toimiaan ja antamaan apua niihin osallistuville maille ohjelmien laatimis- ja hyväksymisvaiheissa.

| 38. | kehottaa EU:ta kiinnittämään erityistä huomiota EU:n varojen osoittamiseen raja-alueille, jotka ovat kolmansien maiden naapurialueita, tai syrjäisimmille EU:n alueille, jotta voidaan parantaa kyseisillä varoilla rahoitettavien rajat ylittävien hankkeiden toteutusta. |
| --- | --- |

38.

kehottaa EU:ta kiinnittämään erityistä huomiota EU:n varojen osoittamiseen raja-alueille, jotka ovat kolmansien maiden naapurialueita, tai syrjäisimmille EU:n alueille, jotta voidaan parantaa kyseisillä varoilla rahoitettavien rajat ylittävien hankkeiden toteutusta.

| 39. | kehottaa painokkaasti Euroopan komissiota jatkamaan menettelyjen yksinkertaistamista rajat ylittävien hankkeiden täytäntöönpanon helpottamiseksi ja käynnistämään kansallisella tasolla täytäntöönpantavien rahastotoimien mukauttamisprosessin sekä harkitsemaan tässä yhteydessä mahdollisuutta sitoa EU-varoja automaattisesti rajat ylittäviin hankkeisiin. |
| --- | --- |

39.

kehottaa painokkaasti Euroopan komissiota jatkamaan menettelyjen yksinkertaistamista rajat ylittävien hankkeiden täytäntöönpanon helpottamiseksi ja käynnistämään kansallisella tasolla täytäntöönpantavien rahastotoimien mukauttamisprosessin sekä harkitsemaan tässä yhteydessä mahdollisuutta sitoa EU-varoja automaattisesti rajat ylittäviin hankkeisiin.

| 40. | kehottaa Euroopan komissiota laatimaan yhdessä Euroopan alueiden komitean kanssa rajat ylittävään yhteistyöhön liittyvistä esteistä, ratkaisuista ja hyvistä käytänteistä tehdyn analyysin tulosten pohjalta pitkän aikavälin strategian rajat ylittävän yhteistyön edistämiseksi sekä siihen liittyvän toimintasuunnitelman, joka ulottuisi useiden tulevien Euroopan unionin puheenjohtajakausien ajalle ja jolla taattaisiin jo Luxemburgin puheenjohtajuuskauden päättyessä sen tekemän työn säilyminen ja jatkuminen. |
| --- | --- |

40.

kehottaa Euroopan komissiota laatimaan yhdessä Euroopan alueiden komitean kanssa rajat ylittävään yhteistyöhön liittyvistä esteistä, ratkaisuista ja hyvistä käytänteistä tehdyn analyysin tulosten pohjalta pitkän aikavälin strategian rajat ylittävän yhteistyön edistämiseksi sekä siihen liittyvän toimintasuunnitelman, joka ulottuisi useiden tulevien Euroopan unionin puheenjohtajakausien ajalle ja jolla taattaisiin jo Luxemburgin puheenjohtajuuskauden päättyessä sen tekemän työn säilyminen ja jatkuminen.

| 41. | ehdottaa, että näistä uusista sääntelytavoista keskusteltaisiin osana koheesiopolitiikan tulevaisuutta käsittelevää yleistä keskustelua. Keskipitkän aikavälin tavoitteena voisi olla, sen lisäksi että kaikki jäsenvaltiot velvoitetaan soveltamaan kokonaisuudessaan ja käytännössä EAYY-asetusta, että sen täytäntöönpanosta tiedotetaan kampanjan avulla ja että sitä korjataan tarvittaessa puutteiden paikkaamiseksi. Komitea kehottaa komissiota harkitsemaan Luxemburgin ehdotusta ja kehittelemään sitä edelleen komission parhaillaan toteuttaman rajatylittävän analyysin tulosten valossa. |
| --- | --- |

41.

ehdottaa, että näistä uusista sääntelytavoista keskusteltaisiin osana koheesiopolitiikan tulevaisuutta käsittelevää yleistä keskustelua. Keskipitkän aikavälin tavoitteena voisi olla, sen lisäksi että kaikki jäsenvaltiot velvoitetaan soveltamaan kokonaisuudessaan ja käytännössä EAYY-asetusta, että sen täytäntöönpanosta tiedotetaan kampanjan avulla ja että sitä korjataan tarvittaessa puutteiden paikkaamiseksi. Komitea kehottaa komissiota harkitsemaan Luxemburgin ehdotusta ja kehittelemään sitä edelleen komission parhaillaan toteuttaman rajatylittävän analyysin tulosten valossa.

| 42. | painottaa toissijaisuusperiaatteen noudattamisen tärkeyttä ja keskushallinnon ja paikallis- ja alueyhteisöjen välistä luottamusta, keskinäistä vilpittömyyttä ja yhteistyöhenkisyyttä, joita ilman ei voida kehittää todellista ja täysimittaisesti toimivaa rajat ylittävää yhteistyötä. |
| --- | --- |

42.

painottaa toissijaisuusperiaatteen noudattamisen tärkeyttä ja keskushallinnon ja paikallis- ja alueyhteisöjen välistä luottamusta, keskinäistä vilpittömyyttä ja yhteistyöhenkisyyttä, joita ilman ei voida kehittää todellista ja täysimittaisesti toimivaa rajat ylittävää yhteistyötä.

Bryssel 13. lokakuuta 2015.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Markku MARKKULA

---

(1)  Eurooppalainen puiteyleissopimus paikallisten ja alueellisten viranomaisten yhteistyöstä yli valtakunnan rajojen, Madrid, 1980, Euroopan neuvosto, Euroopan sopimussarja nro 106. Ks. myös: M. Perkmann (2003), ”Cross-Border Regions in Europe: Significance and Drivers of Regional Cross-Border Cooperation”, European Urban and Regional Studies, vol. 10, n 2, s. 153–171.

1

(2)  Asetus (EY) N:o 1082/2006, joka perustuu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 175 artiklaan; Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1302/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, eurooppalaisesta alueellisen yhteistyön yhtymästä (EAYY) annetun asetuksen (EY) N:o 1082/2006 muuttamisesta tällaisten yhtymien perustamisen ja toiminnan selkeyttämiseksi, yksinkertaistamiseksi ja parantamiseksi.

2

(3)  Hallinnollisen rasituksen keventämiseen tähtäävän Euroopan unionin toimintaohjelman loppuraportti (englanniksi): http://ec.europa.eu/smart-regulation/refit/admin_burden/docs/com2012_746_swd_ap_en.pdf. Lisätietoja REFIT-ohjelmasta: http://ec.europa.eu/smart-regulation/refit/index_en.htm

3

---

| 17.12.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 423/13 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 423/13

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) yksinkertaistaminen”

(2015/C 423/03)

| Esittelijä: | Anthony Gerard BUCHANAN (UK, EA), East Renfrewshiren piirihallintoaluevaltuuston jäsen |
| --- | --- |

Esittelijä:

Anthony Gerard BUCHANAN (UK, EA), East Renfrewshiren piirihallintoaluevaltuuston jäsen

I   TAUSTAA

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | on tyytyväinen maataloudesta ja maaseudun kehittämisestä vastaavan komission jäsenen alueiden komitealle osoittamaan pyyntöön osallistua tähän hankkeeseen, jonka hän on ilmoittanut ensisijaiseksi prioriteetikseen vuonna 2015. |
| --- | --- |

1.

on tyytyväinen maataloudesta ja maaseudun kehittämisestä vastaavan komission jäsenen alueiden komitealle osoittamaan pyyntöön osallistua tähän hankkeeseen, jonka hän on ilmoittanut ensisijaiseksi prioriteetikseen vuonna 2015.

| 2. | yhtyy ilmaistuun tavoitteeseen, jonka mukaan yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) puitteiden yksinkertaistaminen lisäisi maatalousalan kilpailukykyä ja säästäisi aikaa ja vähentäisi kuluja kaikilta YMP:n toimijoilta, muun muassa maataloustuottajilta, talouden toimijoilta ja viranomaisilta. |
| --- | --- |

2.

yhtyy ilmaistuun tavoitteeseen, jonka mukaan yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) puitteiden yksinkertaistaminen lisäisi maatalousalan kilpailukykyä ja säästäisi aikaa ja vähentäisi kuluja kaikilta YMP:n toimijoilta, muun muassa maataloustuottajilta, talouden toimijoilta ja viranomaisilta.

| 3. | katsoo, että AK tuo panoksellaan lisäarvoa kiinnittämällä huomiota YMP:n paikallis- ja aluenäkökohtiin ja edistämällä toissijaisuusperiaatetta ja monitasoista hallintoa, sillä merkittävä osa YMP:stä toteutetaan paikallis- ja alueviranomaisten hallinnoimin toimin. |
| --- | --- |

3.

katsoo, että AK tuo panoksellaan lisäarvoa kiinnittämällä huomiota YMP:n paikallis- ja aluenäkökohtiin ja edistämällä toissijaisuusperiaatetta ja monitasoista hallintoa, sillä merkittävä osa YMP:stä toteutetaan paikallis- ja alueviranomaisten hallinnoimin toimin.

| 4. | aikoo muotoilla lähitulevaisuuteen tähtääviä ehdotuksia, joilla nykyjärjestelmää pystytään parantamaan pitäen samalla kiinni YMP:n tavoitteiden saavuttamisesta ja pitäen huolta edunsaajien oikeusvarmuudesta. Komitea aikoo samalla kuitenkin myös hyödyntää käsillä olevaa lausuntoa pontimena virittääkseen AK:n piirissä keskustelua YMP:n tulevaisuudesta vuoden 2020 jälkeisenä aikana. |
| --- | --- |

4.

aikoo muotoilla lähitulevaisuuteen tähtääviä ehdotuksia, joilla nykyjärjestelmää pystytään parantamaan pitäen samalla kiinni YMP:n tavoitteiden saavuttamisesta ja pitäen huolta edunsaajien oikeusvarmuudesta. Komitea aikoo samalla kuitenkin myös hyödyntää käsillä olevaa lausuntoa pontimena virittääkseen AK:n piirissä keskustelua YMP:n tulevaisuudesta vuoden 2020 jälkeisenä aikana.

| 5. | kannattaa YMP:n vapauttamisen ja yksinkertaistamisen jatkamista ja vastustaa paluuta menneeseen epäonnistuneeseen politiikkaan, jolla viljelijät eristettiin markkinoista, mutta korostaa, ettei tämä saa heikentää elintarviketurvaa tai maataloustuottajien mahdollisuuksia saada kunnollista toimeentuloa siitä, että he toimittavat tuotteita markkinoille. |
| --- | --- |

5.

kannattaa YMP:n vapauttamisen ja yksinkertaistamisen jatkamista ja vastustaa paluuta menneeseen epäonnistuneeseen politiikkaan, jolla viljelijät eristettiin markkinoista, mutta korostaa, ettei tämä saa heikentää elintarviketurvaa tai maataloustuottajien mahdollisuuksia saada kunnollista toimeentuloa siitä, että he toimittavat tuotteita markkinoille.

II   POLIITTISET SUOSITUKSET

Toissijaisuusperiaate vs. yhteinen EU:n politiikka

| 6. | muistuttaa, että yksi uuden YMP:n ominaispiirteistä on merkittävästi laajeneva desentralisaatio eli se, että lukuisat toimenpiteet jätetään jäsenvaltioiden ja useissa tapauksissa alueviranomaisten harkintaan. Jäsenvaltioilla ja alueilla on valta päättää sen kaltaisista asioista kuin määrärahasiirrot ensimmäisen pilarin (suorat tuet) ja toisen pilarin (maaseudun kehittäminen) välillä, ”aktiiviviljelijän” määritelmä, suorien tukien saamisen vähimmäisedellytykset, vapaaehtoinen tuotantosidonnainen tuki, tukikaton asettaminen sekä alueellistaminen. |
| --- | --- |

6.

muistuttaa, että yksi uuden YMP:n ominaispiirteistä on merkittävästi laajeneva desentralisaatio eli se, että lukuisat toimenpiteet jätetään jäsenvaltioiden ja useissa tapauksissa alueviranomaisten harkintaan. Jäsenvaltioilla ja alueilla on valta päättää sen kaltaisista asioista kuin määrärahasiirrot ensimmäisen pilarin (suorat tuet) ja toisen pilarin (maaseudun kehittäminen) välillä, ”aktiiviviljelijän” määritelmä, suorien tukien saamisen vähimmäisedellytykset, vapaaehtoinen tuotantosidonnainen tuki, tukikaton asettaminen sekä alueellistaminen.

| 7. | toteaa, että jäsenvaltioiden pyytämät erioikeudet ja vapautukset ovat merkittävästi kasvattaneet nykyään tunnettavaa huolta YMP:n enenevästä mutkikkuudesta. |
| --- | --- |

7.

toteaa, että jäsenvaltioiden pyytämät erioikeudet ja vapautukset ovat merkittävästi kasvattaneet nykyään tunnettavaa huolta YMP:n enenevästä mutkikkuudesta.

| 8. | palauttaa mieliin, että AK suositti jo lausunnossaan CDR 65/2012, että uudistuksen yhteydessä sovelletaan entistä enemmän toissijaisuusperiaatetta, jotta jäsenvaltioille ja alueille suodaan lisää joustavuutta. Subsidiariteetin, monitasoisen hallinnon ja alueellisen koheesion kasvattaminen ei saisi kuitenkaan johtaa sellaiseen skenaarioon, jonka myötä YMP pilkkoutuu entisestään ja käy toimintakyvyttömäksi itsenäisenä EU:n politiikkana. |
| --- | --- |

8.

palauttaa mieliin, että AK suositti jo lausunnossaan CDR 65/2012, että uudistuksen yhteydessä sovelletaan entistä enemmän toissijaisuusperiaatetta, jotta jäsenvaltioille ja alueille suodaan lisää joustavuutta. Subsidiariteetin, monitasoisen hallinnon ja alueellisen koheesion kasvattaminen ei saisi kuitenkaan johtaa sellaiseen skenaarioon, jonka myötä YMP pilkkoutuu entisestään ja käy toimintakyvyttömäksi itsenäisenä EU:n politiikkana.

Yksinkertaistamisen keskeiset kriteerit

| 9. | katsoo, että kaikkien tulevien YMP:n yksinkertaistamishankkeiden koetinkivi on se, saavatko jäsenvaltiot ja alue- ja paikallisviranomaiset valtuudet harjoittaa suurempaa joustavuutta täytäntöönpanossa ja valvonnan varmistamisessa, kunhan tämä ei vääristä yhdenvertaisia toimintamahdollisuuksia, jotka yhteisen maatalouspolitiikan täytyy EU:n laajuisia tavoitteita toteuttavana EU:n politiikkana pystyä takaamaan. |
| --- | --- |

9.

katsoo, että kaikkien tulevien YMP:n yksinkertaistamishankkeiden koetinkivi on se, saavatko jäsenvaltiot ja alue- ja paikallisviranomaiset valtuudet harjoittaa suurempaa joustavuutta täytäntöönpanossa ja valvonnan varmistamisessa, kunhan tämä ei vääristä yhdenvertaisia toimintamahdollisuuksia, jotka yhteisen maatalouspolitiikan täytyy EU:n laajuisia tavoitteita toteuttavana EU:n politiikkana pystyä takaamaan.

| 10. | varoittaa, ettei YMP:n yksinkertaistamista saa tällä kertaa käyttää hyväksi pyrkimyksissä romuttaa laaja valikoima sellaisia julkishyödykkeitä, etenkään ympäristöön liittyviä, joita YMP:ltä odotetaan. |
| --- | --- |

10.

varoittaa, ettei YMP:n yksinkertaistamista saa tällä kertaa käyttää hyväksi pyrkimyksissä romuttaa laaja valikoima sellaisia julkishyödykkeitä, etenkään ympäristöön liittyviä, joita YMP:ltä odotetaan.

| 11. | tähdentää, että aina YMP:n sääntöjä yksinkertaistettaessa täytyy pitää huoli siitä, että ruuantuotannon kilpailukyky säilyy, että maataloustuottajat saavat markkinoilta oikeudenmukaisen tuloksen ja että maataloustuottajille ja paikallisyhteisöille annetaan kannustimia tarjota sellaisia julkishyödykkeitä kuin ympäristönsuojelu, sosiaalinen osallistaminen ja maaseutupalvelut yhteisöjen voimavarojen parantamiseksi tuomalla niille keinot monipuolistaa taloudellista toimeliaisuutta ja siten vähentää väestökatoa. |
| --- | --- |

11.

tähdentää, että aina YMP:n sääntöjä yksinkertaistettaessa täytyy pitää huoli siitä, että ruuantuotannon kilpailukyky säilyy, että maataloustuottajat saavat markkinoilta oikeudenmukaisen tuloksen ja että maataloustuottajille ja paikallisyhteisöille annetaan kannustimia tarjota sellaisia julkishyödykkeitä kuin ympäristönsuojelu, sosiaalinen osallistaminen ja maaseutupalvelut yhteisöjen voimavarojen parantamiseksi tuomalla niille keinot monipuolistaa taloudellista toimeliaisuutta ja siten vähentää väestökatoa.

| 12. | painottaa tarvetta kasvattaa YMP:n ja ympäristöpolitiikan (ja rahastojen) kaltaisten EU:n muiden toimintapolitiikkojen välistä johdonmukaisuutta ja täydentävyyttä. Lisää johdonmukaisuutta tarvitaan eniten maaseuturahaston ja Euroopan muiden rakenne- ja investointirahastojen (ERI) välillä, koska niiden kaikkien avulla toteutetaan yhteistä strategiakehystä, joka perustuu Eurooppa 2020 -strategian laajoihin politiikkatavoitteisiin. |
| --- | --- |

12.

painottaa tarvetta kasvattaa YMP:n ja ympäristöpolitiikan (ja rahastojen) kaltaisten EU:n muiden toimintapolitiikkojen välistä johdonmukaisuutta ja täydentävyyttä. Lisää johdonmukaisuutta tarvitaan eniten maaseuturahaston ja Euroopan muiden rakenne- ja investointirahastojen (ERI) välillä, koska niiden kaikkien avulla toteutetaan yhteistä strategiakehystä, joka perustuu Eurooppa 2020 -strategian laajoihin politiikkatavoitteisiin.

| 13. | katsoo, että maataloustuottajien neuvotteluvoimaa suhteessa muihin elintarvikeketjun toimijoihin (etupäässä tuotantopanosten toimittajat, vähittäismyyjät ja jalostusteollisuus) on vahvistettava ja että markkinoiden avoimuutta on lisättävä, jotta alkutuottajat saavat oikeudenmukaisemman osuuden markkinahinnasta. Kilpailun oikeudenmukaisuus on varmistettava. Komitea kehottaakin komissiota tutkimaan kaikkia potentiaalisia ostajavoiman väärinkäyttötapauksia elintarvikeketjussa. |
| --- | --- |

13.

katsoo, että maataloustuottajien neuvotteluvoimaa suhteessa muihin elintarvikeketjun toimijoihin (etupäässä tuotantopanosten toimittajat, vähittäismyyjät ja jalostusteollisuus) on vahvistettava ja että markkinoiden avoimuutta on lisättävä, jotta alkutuottajat saavat oikeudenmukaisemman osuuden markkinahinnasta. Kilpailun oikeudenmukaisuus on varmistettava. Komitea kehottaakin komissiota tutkimaan kaikkia potentiaalisia ostajavoiman väärinkäyttötapauksia elintarvikeketjussa.

| 14. | pitää olennaisen tärkeänä, että edunsaajille taataan oikeusvarmuus ja oikeudellinen ennustettavuus, kun toteutetaan meneillään olevaa YMP-sääntöjen uudelleentarkastelua, joka käsittää yli 200 säädöstä, jotka koskevat esim. luonnonhoitoalueita (environmental focus areas, EFA), maataloustuottajien ja yhteisten markkinajärjestelyjen perustukijärjestelmää sekä maantieteellisiä alkuperämerkintöjä koskevia sääntöjä. |
| --- | --- |

14.

pitää olennaisen tärkeänä, että edunsaajille taataan oikeusvarmuus ja oikeudellinen ennustettavuus, kun toteutetaan meneillään olevaa YMP-sääntöjen uudelleentarkastelua, joka käsittää yli 200 säädöstä, jotka koskevat esim. luonnonhoitoalueita (environmental focus areas, EFA), maataloustuottajien ja yhteisten markkinajärjestelyjen perustukijärjestelmää sekä maantieteellisiä alkuperämerkintöjä koskevia sääntöjä.

| 15. | katsoo, että YMP:n yksinkertaistamisesta saadaan eniten lisäarvoa, jos maataloustuottajien sekä maaseutuyhteisöjen kaltaisten edunsaajien hallinnollista rasitetta supistetaan, selkeytetään säädöspuitteita ja lisätään YMP:n kahden pilarin välistä johdonmukaisuutta huolehtien samalla YMP-varojen moitteettomasta hoidosta. |
| --- | --- |

15.

katsoo, että YMP:n yksinkertaistamisesta saadaan eniten lisäarvoa, jos maataloustuottajien sekä maaseutuyhteisöjen kaltaisten edunsaajien hallinnollista rasitetta supistetaan, selkeytetään säädöspuitteita ja lisätään YMP:n kahden pilarin välistä johdonmukaisuutta huolehtien samalla YMP-varojen moitteettomasta hoidosta.

| 16. | suosittaa, että lisätään tehokkuutta tietojen yhteiskäytössä ja omaksutaan yhdennettyjä tietotekniikkasovelluksia, kuten sähköisiä lomakkeita ja tietokantoja, yhden palvelupisteen ratkaisuna, joka supistaa lomakkeiden täyttämisestä maataloustuottajille, maankäyttäjille ja hallintoviranomaisille aiheutuvaa taakkaa. Tämä edellyttää ennalta käsin suoritettavaa riskinarviointia, jossa punnitaan sitä, mitä ja minkä tyyppisiä tietoja voidaan luovuttaa yhteiskäyttöön. Myös komission sekä Euroopan tilintarkastustuomioistuimen kaltaisten tarkastuselinten tulee olla siinä osallisina, jotta vältytään tarkastukseen liittyviltä ongelmilta myöhemmissä vaiheissa. |
| --- | --- |

16.

suosittaa, että lisätään tehokkuutta tietojen yhteiskäytössä ja omaksutaan yhdennettyjä tietotekniikkasovelluksia, kuten sähköisiä lomakkeita ja tietokantoja, yhden palvelupisteen ratkaisuna, joka supistaa lomakkeiden täyttämisestä maataloustuottajille, maankäyttäjille ja hallintoviranomaisille aiheutuvaa taakkaa. Tämä edellyttää ennalta käsin suoritettavaa riskinarviointia, jossa punnitaan sitä, mitä ja minkä tyyppisiä tietoja voidaan luovuttaa yhteiskäyttöön. Myös komission sekä Euroopan tilintarkastustuomioistuimen kaltaisten tarkastuselinten tulee olla siinä osallisina, jotta vältytään tarkastukseen liittyviltä ongelmilta myöhemmissä vaiheissa.

| 17. | on tyytyväinen siihen, että ERI-rahastoja varten on perustettu yksinkertaistamista käsittelevä korkean tason ryhmä, ja siihen, että on tarkoitus kiinnittää erityistä huomiota vaikutuksiin edunsaajien näkökulmasta. Komitea ehdottaa, että yksi työryhmän jäsenistä on alueiden komitean edustaja. Mainittu edustaja kerää NAT-valiokunnan, AK:ssa olevien maakohtaisten valtuuskuntien ja nimeävien elinten sekä AK:n subsidiariteettiverkoston ja Eurooppa 2020 -verkoston näkemyksiä ja raportoi puolestaan niille. |
| --- | --- |

17.

on tyytyväinen siihen, että ERI-rahastoja varten on perustettu yksinkertaistamista käsittelevä korkean tason ryhmä, ja siihen, että on tarkoitus kiinnittää erityistä huomiota vaikutuksiin edunsaajien näkökulmasta. Komitea ehdottaa, että yksi työryhmän jäsenistä on alueiden komitean edustaja. Mainittu edustaja kerää NAT-valiokunnan, AK:ssa olevien maakohtaisten valtuuskuntien ja nimeävien elinten sekä AK:n subsidiariteettiverkoston ja Eurooppa 2020 -verkoston näkemyksiä ja raportoi puolestaan niille.

Pilari 1 ja pilari 2

| 18. | huomauttaa, että vuosien 2014–2020 YMP jakautuu edelleen kahteen pilariin, joista ensimmäinen ja suurempi käsittää suoran tuen ja toisessa (pienemmässä) keskitytään maaseudun kehittämiseen. Se, että pilarienvälisistä siirroista päätetään jäsenvaltio- tai aluekohtaisesti, on toissijaisuusperiaatetta ajatellen myönteistä, mutta EU:n laajuisesta kokonaiskuvasta on sen myötä muotoutunut kovin monisyinen. Lausunnossaan CDR 65/2012 AK kannattaa mahdollisuutta siirtää enintään 10 prosenttia varoista ensimmäisestä pilarista toiseen pilariin pikemmin kuin päinvastoin. |
| --- | --- |

18.

huomauttaa, että vuosien 2014–2020 YMP jakautuu edelleen kahteen pilariin, joista ensimmäinen ja suurempi käsittää suoran tuen ja toisessa (pienemmässä) keskitytään maaseudun kehittämiseen. Se, että pilarienvälisistä siirroista päätetään jäsenvaltio- tai aluekohtaisesti, on toissijaisuusperiaatetta ajatellen myönteistä, mutta EU:n laajuisesta kokonaiskuvasta on sen myötä muotoutunut kovin monisyinen. Lausunnossaan CDR 65/2012 AK kannattaa mahdollisuutta siirtää enintään 10 prosenttia varoista ensimmäisestä pilarista toiseen pilariin pikemmin kuin päinvastoin.

| 19. | toteaa, että pilarien eriyttämisessä toisistaan on edistytty, mutta selkeää päällekkäisyyttä esiintyy kuitenkin edelleen sellaisissa kysymyksissä kuin luonnonhaitta-alueet, ympäristönsuojelu ja nuorille viljelijöille myönnettävä tulotuki sekä toisen pilarin ja muiden ERI-rahastojen suhteissa. |
| --- | --- |

19.

toteaa, että pilarien eriyttämisessä toisistaan on edistytty, mutta selkeää päällekkäisyyttä esiintyy kuitenkin edelleen sellaisissa kysymyksissä kuin luonnonhaitta-alueet, ympäristönsuojelu ja nuorille viljelijöille myönnettävä tulotuki sekä toisen pilarin ja muiden ERI-rahastojen suhteissa.

| 20. | katsoo, että ihanteellinen skenaario olisi sellainen, jossa ei olisi tällaisia päällekkäisyyksiä, ja ehkä vuoden 2020 jälkeen käytettävissä voisi olla ruuantuotannon tukemiseen tarkoitettu EU:n politiikkaväline, toinen kestävää kehitystä varten ja kolmas antamaan maaseutuyhteisöille voimavaroja monipuolistua maatilatuotannon ulkopuolelle. Välineet olisivat johdonmukaisia ja vailla päällekkäisyyksiä. Tätä nykyä tulisi yksinkertaistamisessa kuitenkin keskittyä supistamaan mainittuja päällekkäisyyksiä ja varmistamaan, että voimassa olevin säännöin pystytään tuloksekkaasti estämään se, että edunsaajille kertyy ”kaksinkertaista rahoitusta” näistä kahdesta pilarista yhden ja saman toiminnon toteuttamiseen. |
| --- | --- |

20.

katsoo, että ihanteellinen skenaario olisi sellainen, jossa ei olisi tällaisia päällekkäisyyksiä, ja ehkä vuoden 2020 jälkeen käytettävissä voisi olla ruuantuotannon tukemiseen tarkoitettu EU:n politiikkaväline, toinen kestävää kehitystä varten ja kolmas antamaan maaseutuyhteisöille voimavaroja monipuolistua maatilatuotannon ulkopuolelle. Välineet olisivat johdonmukaisia ja vailla päällekkäisyyksiä. Tätä nykyä tulisi yksinkertaistamisessa kuitenkin keskittyä supistamaan mainittuja päällekkäisyyksiä ja varmistamaan, että voimassa olevin säännöin pystytään tuloksekkaasti estämään se, että edunsaajille kertyy ”kaksinkertaista rahoitusta” näistä kahdesta pilarista yhden ja saman toiminnon toteuttamiseen.

| 21. | uskoo vakaasti, että komissio voi näytellä aktiivista tukiroolia koko jakson ajan arvioimalla kriittisesti jäsenvaltioiden ja hallintoviranomaisten alun perin tekemiä valintoja helpottaakseen näiden prioriteettien vaihtamista ajan mittaan, mikäli ne eivät ole tuottaneet todellista lisäarvoa. Samalla se voi pitää huolta siitä, että kyseiset vaihdokset eivät muuta edunsaajien oikeusvarmuutta ohjelmakokonaisuuden mittaan. |
| --- | --- |

21.

uskoo vakaasti, että komissio voi näytellä aktiivista tukiroolia koko jakson ajan arvioimalla kriittisesti jäsenvaltioiden ja hallintoviranomaisten alun perin tekemiä valintoja helpottaakseen näiden prioriteettien vaihtamista ajan mittaan, mikäli ne eivät ole tuottaneet todellista lisäarvoa. Samalla se voi pitää huolta siitä, että kyseiset vaihdokset eivät muuta edunsaajien oikeusvarmuutta ohjelmakokonaisuuden mittaan.

Viherryttäminen

| 22. | katsoo, että vaikka YMP:n viherryttäminen on yksi uuden ohjelmakauden keskeisistä innovaatioista, niiden toteuttaminen mielletään monissa tapauksissa ylenmääräisen mutkikkaaksi ja komission tulkinta käsitetään turhan joustamattomaksi, erityisesti viherryttämiseen vertautuvien käytänteiden osalta, ja komission delegoitujen säädösten ja täytäntöönpanosäädösten nähdään menevän paljon asetustekstejä pidemmälle. |
| --- | --- |

22.

katsoo, että vaikka YMP:n viherryttäminen on yksi uuden ohjelmakauden keskeisistä innovaatioista, niiden toteuttaminen mielletään monissa tapauksissa ylenmääräisen mutkikkaaksi ja komission tulkinta käsitetään turhan joustamattomaksi, erityisesti viherryttämiseen vertautuvien käytänteiden osalta, ja komission delegoitujen säädösten ja täytäntöönpanosäädösten nähdään menevän paljon asetustekstejä pidemmälle.

| 23. | kiinnittää huomiota huoleen siitä, että edunsaajien on liian työlästä toimittaa näyttöä viljelyn monipuolistamisesta, tarkastusten tiheydestä, vähimmäisalasta tai pysyvän nurmen säilyttämistä koskevien määräysten noudattamisesta. |
| --- | --- |

23.

kiinnittää huomiota huoleen siitä, että edunsaajien on liian työlästä toimittaa näyttöä viljelyn monipuolistamisesta, tarkastusten tiheydestä, vähimmäisalasta tai pysyvän nurmen säilyttämistä koskevien määräysten noudattamisesta.

| 24. | korostaa, että YMP:n tulee kohdella kaikkia maataloustuottajia oikeudenmukaisesti. Luonnonolosuhteet, tuotantokustannukset ja yleinen elintaso eivät kuitenkaan ole samat kaikkialla Euroopassa, ja ne tulee ottaa huomioon jaettaessa tukea uudelleen. Komitea katsoo, että tuessa tulee ottaa huomioon EU:n maatalouden monimuotoisuus. |
| --- | --- |

24.

korostaa, että YMP:n tulee kohdella kaikkia maataloustuottajia oikeudenmukaisesti. Luonnonolosuhteet, tuotantokustannukset ja yleinen elintaso eivät kuitenkaan ole samat kaikkialla Euroopassa, ja ne tulee ottaa huomioon jaettaessa tukea uudelleen. Komitea katsoo, että tuessa tulee ottaa huomioon EU:n maatalouden monimuotoisuus.

| 25. | huomauttaa, että lausunnossaan CdR 65/2012 AK kehotti lisäämään toissijaisuusperiaatteen soveltamista siten, että paikallis- ja alueviranomaiset saavat valtuudet käynnistää ja hallinnoida kohdennettuja ympäristötoimenpiteitä mm. paikallisen maataloustuotannon, ympäristöalan ja sosioekonomisten sidosryhmien kanssa solmittavien paikallisten ja alueellisten kumppanuussopimusten avulla ja kaikille maatalousyrityksille avointen toimenpidetyyppien keinoin. |
| --- | --- |

25.

huomauttaa, että lausunnossaan CdR 65/2012 AK kehotti lisäämään toissijaisuusperiaatteen soveltamista siten, että paikallis- ja alueviranomaiset saavat valtuudet käynnistää ja hallinnoida kohdennettuja ympäristötoimenpiteitä mm. paikallisen maataloustuotannon, ympäristöalan ja sosioekonomisten sidosryhmien kanssa solmittavien paikallisten ja alueellisten kumppanuussopimusten avulla ja kaikille maatalousyrityksille avointen toimenpidetyyppien keinoin.

| 26. | tähdentää, että YMP:n uskottavuus pystytään takaamaan ainoastaan siten, että sen avulla paitsi edistetään ruuantuotantoa, maataloustuottajien tulotukea ja maaseudun kehitystä mutta toteutetaan myös biologista monimuotoisuutta ja ilmastoa koskevia tavoitteita. |
| --- | --- |

26.

tähdentää, että YMP:n uskottavuus pystytään takaamaan ainoastaan siten, että sen avulla paitsi edistetään ruuantuotantoa, maataloustuottajien tulotukea ja maaseudun kehitystä mutta toteutetaan myös biologista monimuotoisuutta ja ilmastoa koskevia tavoitteita.

| 27. | toteaa, että YMP:llä on toiseksi suurin osuus EU:n talousarviosta ja että sillä on voimakas alueellinen ja paikallinen ulottuvuus. Yhdessä aluepolitiikan kanssa se on tärkein väline, jolla pyritään lunastamaan EU:n ympäristösitoumukset. |
| --- | --- |

27.

toteaa, että YMP:llä on toiseksi suurin osuus EU:n talousarviosta ja että sillä on voimakas alueellinen ja paikallinen ulottuvuus. Yhdessä aluepolitiikan kanssa se on tärkein väline, jolla pyritään lunastamaan EU:n ympäristösitoumukset.

| 28. | toteaa huolestuneena, että kun otetaan huomioon, miten viherryttäminen on suunniteltu, se ei saavuta täyttä potentiaaliaan esimerkiksi siksi, että valtava enemmistö maatiloista EU:ssa on sellaisia, joiden ei edellytetä noudattavan luonnonhoitoaluestatusta. |
| --- | --- |

28.

toteaa huolestuneena, että kun otetaan huomioon, miten viherryttäminen on suunniteltu, se ei saavuta täyttä potentiaaliaan esimerkiksi siksi, että valtava enemmistö maatiloista EU:ssa on sellaisia, joiden ei edellytetä noudattavan luonnonhoitoaluestatusta.

| 29. | palauttaa mieliin, että samanaikaisesti edunsaajien keskuudessa esiintyy laajalti huolta siitä, että viherryttämissäännöt ovat äärimmäisen mutkikkaita, mikä useissa tapauksissa johtaa lannistumiseen, sen sijaan että se kannustaisi noudattamaan kestävyysajattelun mukaisia maatilatuotannon käytänteitä. |
| --- | --- |

29.

palauttaa mieliin, että samanaikaisesti edunsaajien keskuudessa esiintyy laajalti huolta siitä, että viherryttämissäännöt ovat äärimmäisen mutkikkaita, mikä useissa tapauksissa johtaa lannistumiseen, sen sijaan että se kannustaisi noudattamaan kestävyysajattelun mukaisia maatilatuotannon käytänteitä.

| 30. | katsoo kuitenkin, ettei YMP:n viherryttämissääntöjen yksinkertaistamista saa käyttää tekosyynä vesittää sen ympäristötavoitteita. Sääntömuutosten tulisi perustua tieteelliseen näyttöön, mikä takaa, että muutokset ovat ekologisesti terveellä pohjalla. Näytön tulisi määrittää se, missä mitassa tehdään uusia muutoksia edunsaajia koskeviin hallinnollisiin menettelyihin näiden sääntelytaakan keventämiseksi. |
| --- | --- |

30.

katsoo kuitenkin, ettei YMP:n viherryttämissääntöjen yksinkertaistamista saa käyttää tekosyynä vesittää sen ympäristötavoitteita. Sääntömuutosten tulisi perustua tieteelliseen näyttöön, mikä takaa, että muutokset ovat ekologisesti terveellä pohjalla. Näytön tulisi määrittää se, missä mitassa tehdään uusia muutoksia edunsaajia koskeviin hallinnollisiin menettelyihin näiden sääntelytaakan keventämiseksi.

| 31. | muistuttaa, että voimassa olevat YMP-säännöt sallivat omaksua viherryttämiseen verrannollisia toimenpiteitä. Komitea katsoo, että tällaiset verrannolliset toimenpiteet voivat olla tietyissä olosuhteissa järkevä vaihtoehto, kunhan ne edistävät tai eivät ainakaan heikennä YMP:n ympäristötuloksia. |
| --- | --- |

31.

muistuttaa, että voimassa olevat YMP-säännöt sallivat omaksua viherryttämiseen verrannollisia toimenpiteitä. Komitea katsoo, että tällaiset verrannolliset toimenpiteet voivat olla tietyissä olosuhteissa järkevä vaihtoehto, kunhan ne edistävät tai eivät ainakaan heikennä YMP:n ympäristötuloksia.

| 32. | katsoo, että viherryttämiseen liittyviin, tarkastuksia ja sääntöjen noudattamista koskeviin sääntöihin tulisi lisätä suhteellisuusperiaate mahdollistamalla suurempi suvaitsevaisuus vähämerkityksisiin rikkomuksiin, epäsuotuisiin ilmasto-oloihin ja edunsaajien hallitsemattomissa oleviin yllätyksellisiin tapahtumiin nähden. Tämä on erityisen tärkeää ensimmäisinä YMP:n uusien sääntöjen voimaantulon jälkeisinä vuosina, jolloin virheriski on todennäköisesti suuri, mikä johtuu myös siitä, että hallintoviranomaisten ja komission oma ohjeisto valmistui myöhässä. |
| --- | --- |

32.

katsoo, että viherryttämiseen liittyviin, tarkastuksia ja sääntöjen noudattamista koskeviin sääntöihin tulisi lisätä suhteellisuusperiaate mahdollistamalla suurempi suvaitsevaisuus vähämerkityksisiin rikkomuksiin, epäsuotuisiin ilmasto-oloihin ja edunsaajien hallitsemattomissa oleviin yllätyksellisiin tapahtumiin nähden. Tämä on erityisen tärkeää ensimmäisinä YMP:n uusien sääntöjen voimaantulon jälkeisinä vuosina, jolloin virheriski on todennäköisesti suuri, mikä johtuu myös siitä, että hallintoviranomaisten ja komission oma ohjeisto valmistui myöhässä.

| 33. | ehdottaa lisää joustavuutta kartoitukseen, jottei edunsaajan tarvitse ilmoittaa tietyn alueen kaikkia tekijöitä välttyen siten ylisuurten ilmoitusten riskiltä. |
| --- | --- |

33.

ehdottaa lisää joustavuutta kartoitukseen, jottei edunsaajan tarvitse ilmoittaa tietyn alueen kaikkia tekijöitä välttyen siten ylisuurten ilmoitusten riskiltä.

Aktiiviviljelijät

| 34. | palauttaa mieliin, että yksi uusien YMP-sääntöjen keskeisistä muutoksista oli se, että sillä pyritään takaamaan, että YMP hyödyttää ainoastaan niitä maataloustuottajia, jotka tosiasiallisesti viljelevät maitaan, eikä niitä, joihin englanniksi yleisesti viitataan nimityksellä slipper farmers (”tohveliviljelijät”). Komitea peräsi tätä jo aiemmassa lausunnossaan CdR 65/2012. |
| --- | --- |

34.

palauttaa mieliin, että yksi uusien YMP-sääntöjen keskeisistä muutoksista oli se, että sillä pyritään takaamaan, että YMP hyödyttää ainoastaan niitä maataloustuottajia, jotka tosiasiallisesti viljelevät maitaan, eikä niitä, joihin englanniksi yleisesti viitataan nimityksellä slipper farmers (”tohveliviljelijät”). Komitea peräsi tätä jo aiemmassa lausunnossaan CdR 65/2012.

| 35. | toteaa, että tämä halutaan toteuttaa asettamalla vaatimus siitä, että vain aktiivinen maataloustuotanto oikeuttaa tukeen, ja velvoittamalla tuensaaja esittämään näyttö vähimmäiseläintiheydestä. Siitä huolimatta esiintyy huolta, että säännöt nykymuodossaan jättävät yhä mahdollisuuden siihen, että muut kuin aktiiviset maataloustuottajat edelleenkin hyötyvät YMP:n mukaisista maksuista. |
| --- | --- |

35.

toteaa, että tämä halutaan toteuttaa asettamalla vaatimus siitä, että vain aktiivinen maataloustuotanto oikeuttaa tukeen, ja velvoittamalla tuensaaja esittämään näyttö vähimmäiseläintiheydestä. Siitä huolimatta esiintyy huolta, että säännöt nykymuodossaan jättävät yhä mahdollisuuden siihen, että muut kuin aktiiviset maataloustuottajat edelleenkin hyötyvät YMP:n mukaisista maksuista.

| 36. | on kuitenkin huolissaan siitä, että nykyiset ”aktiiviviljelijöitä” koskevat säännöt ja määritelmät ovat tavattoman mutkikkaita, ja katsoo, että niitä olisi selkiytettävä. Jäsenvaltioille on annettava mahdollisuus asettaa omat kriteerit aktiiviviljelijöitä varten edellyttäen, että unionin lainsäädännön yleisiä periaatteita noudatetaan. |
| --- | --- |

36.

on kuitenkin huolissaan siitä, että nykyiset ”aktiiviviljelijöitä” koskevat säännöt ja määritelmät ovat tavattoman mutkikkaita, ja katsoo, että niitä olisi selkiytettävä. Jäsenvaltioille on annettava mahdollisuus asettaa omat kriteerit aktiiviviljelijöitä varten edellyttäen, että unionin lainsäädännön yleisiä periaatteita noudatetaan.

Nuoret viljelijät ja pienviljelijät

| 37. | kannattaa sitä, että YMP:ssä otetaan erityisesti huomioon pienimuotoisen maataloustuotannon harjoittajat, koska kyseessä on merkittävä osa maaseudun työpaikoista monissa EU:n jäsenvaltioissa. Komitea on jo aiemmin ehdottanut yksinkertaistamistoimena, että tuen vähimmäisraja nostettaisiin 1  000 euroon. |
| --- | --- |

37.

kannattaa sitä, että YMP:ssä otetaan erityisesti huomioon pienimuotoisen maataloustuotannon harjoittajat, koska kyseessä on merkittävä osa maaseudun työpaikoista monissa EU:n jäsenvaltioissa. Komitea on jo aiemmin ehdottanut yksinkertaistamistoimena, että tuen vähimmäisraja nostettaisiin 1  000 euroon.

| 38. | katsoo, että nuoret viljelijät ovat monipuolisten talous- ja ympäristötulosten voimatekijöitä sekä maatilataloudessa että koko maaseutuyhteisöä ajatellen. |
| --- | --- |

38.

katsoo, että nuoret viljelijät ovat monipuolisten talous- ja ympäristötulosten voimatekijöitä sekä maatilataloudessa että koko maaseutuyhteisöä ajatellen.

| 39. | suosittaa, että uusia YMP:tä koskevia taloudellisia ja oikeudellisia säännöksiä arvioidaan uudelleen sen takaamiseksi, että ne tosiasiallisesti kannustavat nuoria viljelijöitä tulemaan alalle. Niiden täytyy olla joustavampia, jotta pystytään tunnustamaan nuorten viljelijöiden rooli nykyisessä konkreettisessa oikeudellisessa ja taloudellisessa ympäristössä (tukioikeuksien siirto, vasta äskettäin maataloustuotannon käynnistäneet vanhemmat viljelijät, yms.), kun nuoret viljelijät aloittavat uransa vanhempien perheenjäsenten tai muiden maaseutuyrittäjien rinnalla. |
| --- | --- |

39.

suosittaa, että uusia YMP:tä koskevia taloudellisia ja oikeudellisia säännöksiä arvioidaan uudelleen sen takaamiseksi, että ne tosiasiallisesti kannustavat nuoria viljelijöitä tulemaan alalle. Niiden täytyy olla joustavampia, jotta pystytään tunnustamaan nuorten viljelijöiden rooli nykyisessä konkreettisessa oikeudellisessa ja taloudellisessa ympäristössä (tukioikeuksien siirto, vasta äskettäin maataloustuotannon käynnistäneet vanhemmat viljelijät, yms.), kun nuoret viljelijät aloittavat uransa vanhempien perheenjäsenten tai muiden maaseutuyrittäjien rinnalla.

Täydentävät ehdot

| 40. | toteaa, että seuraamusten määräämisen määrittämiseksi sovelletaan raja-arvoina erilaisia prosenttilukuja asetuksessa (5 prosenttia) ja delegoidussa asetuksessa (3 prosenttia). Yleisesti ollaan sitä miestä, että 3 prosentin arvo ei ole oikeasuhteinen. |
| --- | --- |

40.

toteaa, että seuraamusten määräämisen määrittämiseksi sovelletaan raja-arvoina erilaisia prosenttilukuja asetuksessa (5 prosenttia) ja delegoidussa asetuksessa (3 prosenttia). Yleisesti ollaan sitä miestä, että 3 prosentin arvo ei ole oikeasuhteinen.

Komission suuntaviivat

| 41. | on huolissaan siitä, että vaikka uuden YMP:n tavoitteeksi on ilmoitettu EU-tason lainsäädännön vähentäminen, komission sääntelytuotanto delegoitujen säädösten muodossa on lisääntynyt, ja monissa tapauksissa komissio pitää suuntaviivoja samanvertaisina säädösten kanssa. |
| --- | --- |

41.

on huolissaan siitä, että vaikka uuden YMP:n tavoitteeksi on ilmoitettu EU-tason lainsäädännön vähentäminen, komission sääntelytuotanto delegoitujen säädösten muodossa on lisääntynyt, ja monissa tapauksissa komissio pitää suuntaviivoja samanvertaisina säädösten kanssa.

| 42. | korostaa, että tulisi välttää tarpeetonta ylisääntelyä (valtakunnallisia tai aluekohtaisia lisäohjeita) EU-säädösten kansallisen täytäntöönpanon yhteydessä. Tässä mielessä komission ohjeiden valmistuminen myöhässä on osaltaan lisännyt YMP:n mutkikkuutta, mikä kasvattaa tarkastusriskien todennäköisyyttä myöhemmissä vaiheissa. |
| --- | --- |

42.

korostaa, että tulisi välttää tarpeetonta ylisääntelyä (valtakunnallisia tai aluekohtaisia lisäohjeita) EU-säädösten kansallisen täytäntöönpanon yhteydessä. Tässä mielessä komission ohjeiden valmistuminen myöhässä on osaltaan lisännyt YMP:n mutkikkuutta, mikä kasvattaa tarkastusriskien todennäköisyyttä myöhemmissä vaiheissa.

| 43. | katsoo, että silloin kun EU:n suuntaviivat tai säädökset sallivat tietyn määrän joustavuutta, jäsenvaltioiden ja hallintoviranomaisten tulisi välttää lisäämästä liiallisen normatiivisia ja vaikeasti todennettavissa olevia säännöksiä. |
| --- | --- |

43.

katsoo, että silloin kun EU:n suuntaviivat tai säädökset sallivat tietyn määrän joustavuutta, jäsenvaltioiden ja hallintoviranomaisten tulisi välttää lisäämästä liiallisen normatiivisia ja vaikeasti todennettavissa olevia säännöksiä.

| 44. | kehottaa soveltamaan meneillään olevassa YMP-välineiden uudelleentarkasteluprosessissa uusia lainsäädännön yksinkertaistamiseen ja sääntelyn toimivuutta ja tuloksellisuutta koskevaan ohjelmaan (REFIT) liittyviä arviointiperusteita, jotka komissio on äskettäin määrittänyt. |
| --- | --- |

44.

kehottaa soveltamaan meneillään olevassa YMP-välineiden uudelleentarkasteluprosessissa uusia lainsäädännön yksinkertaistamiseen ja sääntelyn toimivuutta ja tuloksellisuutta koskevaan ohjelmaan (REFIT) liittyviä arviointiperusteita, jotka komissio on äskettäin määrittänyt.

Tarkastuksista aiheutuva rasite

| 45. | on sitä mieltä, että samoin kuin muiden EU-määrärahojen suhteen, YMP:hen kohdistetaan edelleen tasoltaan monikerroksisia tarkastuksia, joihin liittyy monissa tapauksissa toisistaan poikkeavia tulkintoja. Tästä aiheutuu oikeudellista epävarmuutta valtiollisille, alueellisille ja paikallisille viranomaisille mutta mikä tärkeintä myös edunsaajille. |
| --- | --- |

45.

on sitä mieltä, että samoin kuin muiden EU-määrärahojen suhteen, YMP:hen kohdistetaan edelleen tasoltaan monikerroksisia tarkastuksia, joihin liittyy monissa tapauksissa toisistaan poikkeavia tulkintoja. Tästä aiheutuu oikeudellista epävarmuutta valtiollisille, alueellisille ja paikallisille viranomaisille mutta mikä tärkeintä myös edunsaajille.

| 46. | katsoo, että YMP:ssä tulisi siirtyä enemmän suhteellisuutta ja tuloksia painottavaan toimintamalliin tarkistusten ja tilitarkastuksen osalta ja kohdentaa vähemmän huomiota seuraamuksiin ja enemmän parannuksiin sekä toimiin YMP:n laaja-alaisempien tavoitteiden saavuttamiseksi. Keskeinen kriteeri edunsaajien, kuten paikallis- ja alueyhteisöjen, näkökulmasta on vaadittujen tarkastusten lukumäärän supistaminen, sillä nykyistä itse paikalla tehtyjen tarkistusten viiden prosentin velvoitetta pidetään monesti liian työläänä. |
| --- | --- |

46.

katsoo, että YMP:ssä tulisi siirtyä enemmän suhteellisuutta ja tuloksia painottavaan toimintamalliin tarkistusten ja tilitarkastuksen osalta ja kohdentaa vähemmän huomiota seuraamuksiin ja enemmän parannuksiin sekä toimiin YMP:n laaja-alaisempien tavoitteiden saavuttamiseksi. Keskeinen kriteeri edunsaajien, kuten paikallis- ja alueyhteisöjen, näkökulmasta on vaadittujen tarkastusten lukumäärän supistaminen, sillä nykyistä itse paikalla tehtyjen tarkistusten viiden prosentin velvoitetta pidetään monesti liian työläänä.

| 47. | ajaa riskilähtöistä, joustavampaa ja suhteellisempaa toimintamallia tarkistuksia varten, jotta yhdellä ja samalla käynnillä voidaan tehdä useantyyppisiä tarkistuksia. Perustelluissa tapauksissa voitaisiin tarkistuksista ilmoittaa hyvissä ajoin etukäteen, jotta ne pystytään suorittamaan tehokkaasti ja jotta maataloustuottajien ja muiden edunsaajien päivittäisen työn katkokset rajataan vähiin. Silloin kun virhemahdollisuus on suuri, voitaisiin tehdä esitarkistuksia tavoitteena tukea sääntöjen noudattamista ja lisätä edunsaajan sitoutumista siihen. |
| --- | --- |

47.

ajaa riskilähtöistä, joustavampaa ja suhteellisempaa toimintamallia tarkistuksia varten, jotta yhdellä ja samalla käynnillä voidaan tehdä useantyyppisiä tarkistuksia. Perustelluissa tapauksissa voitaisiin tarkistuksista ilmoittaa hyvissä ajoin etukäteen, jotta ne pystytään suorittamaan tehokkaasti ja jotta maataloustuottajien ja muiden edunsaajien päivittäisen työn katkokset rajataan vähiin. Silloin kun virhemahdollisuus on suuri, voitaisiin tehdä esitarkistuksia tavoitteena tukea sääntöjen noudattamista ja lisätä edunsaajan sitoutumista siihen.

| 48. | on huolissaan siitä, että YMP:tä koskevan horisontaalisen asetuksen 9 artikla lisää tarkistuksista aiheutuvaa vuotuista rasitetta, ja painottaa, että jäsenvaltiokohtaisesti lisätyt tarkastussäännökset tulee rajoittaa vähimpään mahdolliseen. Niistä tulisi suorittaa riskinarviointi tarkastellen niiden johdonmukaisuutta EU:n tarkastussääntöihin ja -käytänteisiin nähden ja ne pitää laatia EU:n tarkastustahojen ennakkolausuntoja hyödyntäen. |
| --- | --- |

48.

on huolissaan siitä, että YMP:tä koskevan horisontaalisen asetuksen 9 artikla lisää tarkistuksista aiheutuvaa vuotuista rasitetta, ja painottaa, että jäsenvaltiokohtaisesti lisätyt tarkastussäännökset tulee rajoittaa vähimpään mahdolliseen. Niistä tulisi suorittaa riskinarviointi tarkastellen niiden johdonmukaisuutta EU:n tarkastussääntöihin ja -käytänteisiin nähden ja ne pitää laatia EU:n tarkastustahojen ennakkolausuntoja hyödyntäen.

| 49. | tähdentää, että tulevaisuutta silmällä pitäen tulisi riskilähtöistä tarkastusmallia kehittää edelleen tavoitteena asetelma, jossa valtiollinen tai alueellinen viranomainen voi pystyä osoittamaan, että maakohtainen tarkastusjärjestelmä on olemassa, jolloin komissio tai Euroopan tilintarkastustuomioistuin ei edellytä EU:n lisätarkastuksia, lukuun ottamatta hyvin poikkeuksellisia satunnaistarkistuksia, joilla varmistetaan, että kansallinen tarkastusjärjestelmä on pysynyt vakaana. |
| --- | --- |

49.

tähdentää, että tulevaisuutta silmällä pitäen tulisi riskilähtöistä tarkastusmallia kehittää edelleen tavoitteena asetelma, jossa valtiollinen tai alueellinen viranomainen voi pystyä osoittamaan, että maakohtainen tarkastusjärjestelmä on olemassa, jolloin komissio tai Euroopan tilintarkastustuomioistuin ei edellytä EU:n lisätarkastuksia, lukuun ottamatta hyvin poikkeuksellisia satunnaistarkistuksia, joilla varmistetaan, että kansallinen tarkastusjärjestelmä on pysynyt vakaana.

| 50. | on huolissaan siitä, että tällä kertaa tarkastusjärjestelystä muodostuu käytännössä entistä työläämpi, ja katsoo, että tämän estämiseksi hallinto- ja tarkastusviranomaisten on tarpeen pyrkiä yhteistyöhön heti järjestelyjen suunnittelua käynnistettäessä, jotta vältetään myöhemmät ristiriitaisuudet sekä tarve useiden eri elinten tekemiin moninkertaisiin tarkistuksiin yhden ja saman toiminnon osalta. Kun otetaan huomioon, miten hitaasti YMP-järjestelyjä otetaan käyttöön, useissa maissa ja useilla alueilla on edelleen mahdollista menetellä mainitulla tavalla. |
| --- | --- |

50.

on huolissaan siitä, että tällä kertaa tarkastusjärjestelystä muodostuu käytännössä entistä työläämpi, ja katsoo, että tämän estämiseksi hallinto- ja tarkastusviranomaisten on tarpeen pyrkiä yhteistyöhön heti järjestelyjen suunnittelua käynnistettäessä, jotta vältetään myöhemmät ristiriitaisuudet sekä tarve useiden eri elinten tekemiin moninkertaisiin tarkistuksiin yhden ja saman toiminnon osalta. Kun otetaan huomioon, miten hitaasti YMP-järjestelyjä otetaan käyttöön, useissa maissa ja useilla alueilla on edelleen mahdollista menetellä mainitulla tavalla.

| 51. | katsoo, että sääntöjen noudattamista on mahdollista parantaa lisäämällä tarkastusmenettelyn avoimuutta siten, että komissio julkistaa tarkastustuloksensa varhaisessa vaiheessa, ja julkistamalla sovittelun ja valitusten tulokset heti, kun ne on viety loppuun. |
| --- | --- |

51.

katsoo, että sääntöjen noudattamista on mahdollista parantaa lisäämällä tarkastusmenettelyn avoimuutta siten, että komissio julkistaa tarkastustuloksensa varhaisessa vaiheessa, ja julkistamalla sovittelun ja valitusten tulokset heti, kun ne on viety loppuun.

| 52. | katsoo, että vaikka uusi yhteinen markkinajärjestely (Common Market Organisation, CMO) on jo sinällään ollut merkittävä yksinkertaistamistoimenpide, jolla on korvattu aikaisemmat 21 yhteistä markkinajärjestelyä ja eliminoitu 81 säädöstä, parannettavaa riittää edelleen raportointivelvoitteen vähentämiseksi komission suuntaan määrältään ja laajuudeltaan. |
| --- | --- |

52.

katsoo, että vaikka uusi yhteinen markkinajärjestely (Common Market Organisation, CMO) on jo sinällään ollut merkittävä yksinkertaistamistoimenpide, jolla on korvattu aikaisemmat 21 yhteistä markkinajärjestelyä ja eliminoitu 81 säädöstä, parannettavaa riittää edelleen raportointivelvoitteen vähentämiseksi komission suuntaan määrältään ja laajuudeltaan.

Maaseudun kehittäminen

| 53. | toteaa, että monissa jäsenvaltiossa maaseutualueet vertautuvat maatalouteen, mutta sen lisäksi ne ovat ruuantuotannon ulkopuolisen pienyritystoiminnan tyyssijoja ja ihmisten asuinseutuja. |
| --- | --- |

53.

toteaa, että monissa jäsenvaltiossa maaseutualueet vertautuvat maatalouteen, mutta sen lisäksi ne ovat ruuantuotannon ulkopuolisen pienyritystoiminnan tyyssijoja ja ihmisten asuinseutuja.

| 54. | palauttaa mieliin aiemmat lausunnot, joissa AK pitää ratkaisevan tärkeänä, EU:n asettaman alueellisen yhteenkuuluvuuden tavoitteen mukaisesti, että Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa (maaseuturahastoa) vahvistetaan ja osoitetaan maaseutualueille riittävä osuus varoista sellaiseen kehittämistoimintaan, jolla taataan näiden alueiden sopusointuinen ja yhdennetty kehitys, paikallisen infrastruktuurin järjestäminen, pk-yritysten tukeminen, kyläyhdyskuntien elinvoiman palauttaminen ja talouden laaja monipuolistaminen mukaan luettuina. |
| --- | --- |

54.

palauttaa mieliin aiemmat lausunnot, joissa AK pitää ratkaisevan tärkeänä, EU:n asettaman alueellisen yhteenkuuluvuuden tavoitteen mukaisesti, että Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa (maaseuturahastoa) vahvistetaan ja osoitetaan maaseutualueille riittävä osuus varoista sellaiseen kehittämistoimintaan, jolla taataan näiden alueiden sopusointuinen ja yhdennetty kehitys, paikallisen infrastruktuurin järjestäminen, pk-yritysten tukeminen, kyläyhdyskuntien elinvoiman palauttaminen ja talouden laaja monipuolistaminen mukaan luettuina.

| 55. | tähdentää, että on tarpeen laatia kokonaisvaltainen maaseudun kehittämispolitiikka, jonka avulla on myös mahdollista hyödyntää muita ERI-rahastoja, jotta siten pystytään yhteisesti toteuttamaan Eurooppa 2020 -strategian yhteisten strategiapuitteiden ensisijaistavoitteet. |
| --- | --- |

55.

tähdentää, että on tarpeen laatia kokonaisvaltainen maaseudun kehittämispolitiikka, jonka avulla on myös mahdollista hyödyntää muita ERI-rahastoja, jotta siten pystytään yhteisesti toteuttamaan Eurooppa 2020 -strategian yhteisten strategiapuitteiden ensisijaistavoitteet.

| 56. | on tältä osin pahoillaan siitä, että maaseudun kehittämiseen tarkoitetut investoinnit edelleenkin kohdennetaan samankaltaiseen maataloustoimintaan, jota jo tuetaan ensimmäisestä pilarista. Komitea kehottaa komissiota hyödyntämään maaseudun kehittämisohjelmien todennäköistä uudelleentarkastelua koko nykykauden ajan mahdollisuutena suostutella hallintoviranomaiset luopumaan kyseisistä toimenpiteistä, jos ne eivät ole tuottaneet riittävästi lisäarvoa Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamista ja maaseutuyhteisöjen monipuolistamista ja voimauttamista ajatellen. |
| --- | --- |

56.

on tältä osin pahoillaan siitä, että maaseudun kehittämiseen tarkoitetut investoinnit edelleenkin kohdennetaan samankaltaiseen maataloustoimintaan, jota jo tuetaan ensimmäisestä pilarista. Komitea kehottaa komissiota hyödyntämään maaseudun kehittämisohjelmien todennäköistä uudelleentarkastelua koko nykykauden ajan mahdollisuutena suostutella hallintoviranomaiset luopumaan kyseisistä toimenpiteistä, jos ne eivät ole tuottaneet riittävästi lisäarvoa Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamista ja maaseutuyhteisöjen monipuolistamista ja voimauttamista ajatellen.

| 57. | on huolissaan siitä, että maaseudun kehittämisohjelmien hyväksyminen on viivästynyt merkittävästi, mistä on jopa seurannut se, että vuoden 2014 budjettia on ollut pakko siirtää tuleviin vuosiin. |
| --- | --- |

57.

on huolissaan siitä, että maaseudun kehittämisohjelmien hyväksyminen on viivästynyt merkittävästi, mistä on jopa seurannut se, että vuoden 2014 budjettia on ollut pakko siirtää tuleviin vuosiin.

| 58. | toteaa, että yksi tärkeä syy näihin viipeisiin liittyy pääosastojen väliseen sisäiseen koordinointiin, ja hyväksymisen nopeuden määrittää useissa tapauksissa yksiköiden välisen konsultointitarkistuksen hitain virkamies. Vastaisen varalta voitaisiin ehdottaa, että muista pääosastoista siirretään tilapäisesti virkamiehiä maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosastoon maaseudun kehittämisohjelmien hyväksymismenettelyn ajaksi. |
| --- | --- |

58.

toteaa, että yksi tärkeä syy näihin viipeisiin liittyy pääosastojen väliseen sisäiseen koordinointiin, ja hyväksymisen nopeuden määrittää useissa tapauksissa yksiköiden välisen konsultointitarkistuksen hitain virkamies. Vastaisen varalta voitaisiin ehdottaa, että muista pääosastoista siirretään tilapäisesti virkamiehiä maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosastoon maaseudun kehittämisohjelmien hyväksymismenettelyn ajaksi.

| 59. | katsoo, että kun otetaan huomioon, miten hitaasti komissio esittää ohjeita ja delegoituja säädöksiä, maaseudun kehittämisohjelmista käytävissä neuvotteluissa on järkevää menetellä siten, että komissio ei edellytä maaseudun kehittämisohjelmien esittämistä ennen kuin EU:n ohjeet ovat käsillä. Se ei vähentäisi viipeitä ohjelmien hyväksymisessä mutta yksinkertaistaisi niistä käytäviä neuvotteluja. |
| --- | --- |

59.

katsoo, että kun otetaan huomioon, miten hitaasti komissio esittää ohjeita ja delegoituja säädöksiä, maaseudun kehittämisohjelmista käytävissä neuvotteluissa on järkevää menetellä siten, että komissio ei edellytä maaseudun kehittämisohjelmien esittämistä ennen kuin EU:n ohjeet ovat käsillä. Se ei vähentäisi viipeitä ohjelmien hyväksymisessä mutta yksinkertaistaisi niistä käytäviä neuvotteluja.

Yhteisölähtöinen paikallinen kehittäminen – Leader

| 60. | toteaa, että yhteisölähtöinen paikallinen kehittäminen on väline, joka on mennyt aikaisempaa Leader-aloitetta pidemmälle voimauttaessaan paikallisyhteisöjä paitsi Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston myös muiden ERI-rahastojen kautta. Lausunnossaan CdR 1684/2012 AK yksilöi yhteisölähtöisen paikallisen kehittämisen yhdeksi nykyisen ohjelmakauden läpimurroista. |
| --- | --- |

60.

toteaa, että yhteisölähtöinen paikallinen kehittäminen on väline, joka on mennyt aikaisempaa Leader-aloitetta pidemmälle voimauttaessaan paikallisyhteisöjä paitsi Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston myös muiden ERI-rahastojen kautta. Lausunnossaan CdR 1684/2012 AK yksilöi yhteisölähtöisen paikallisen kehittämisen yhdeksi nykyisen ohjelmakauden läpimurroista.

| 61. | pahoittelee kuitenkin, että vaikka eräissä jäsenvaltioissa ja tietyillä alueilla ja tietyissä paikallisyhteisöissä yhteisölähtöistä paikallista kehittämistä tullaan hyödyntämään laajamittaisesti, useissa muissa tapauksissa yhteisölähtöinen paikallinen kehittäminen tarkoittaa asiallisesti samaa kuin aikaisempi Leader-aloite, nyt vain Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoon suuntautuneena. |
| --- | --- |

61.

pahoittelee kuitenkin, että vaikka eräissä jäsenvaltioissa ja tietyillä alueilla ja tietyissä paikallisyhteisöissä yhteisölähtöistä paikallista kehittämistä tullaan hyödyntämään laajamittaisesti, useissa muissa tapauksissa yhteisölähtöinen paikallinen kehittäminen tarkoittaa asiallisesti samaa kuin aikaisempi Leader-aloite, nyt vain Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoon suuntautuneena.

| 62. | katsoo, että maaseutuyhteisöjen näkökulmasta tässä on kyse menetetystä mahdollisuudesta, ja toteaa, että se johtuu puutteellisesta koordinoinnista ERI-rahastojen välillä ja siitä, että kuhunkin rahastoon sovelletaan yhä erilaisia raportointi- ja tarkastussääntöjä, monissa tapauksissa erillisten hallintolinjojen ja ministeriöiden toimialajakojen puitteissa. AK on lisäksi huolissaan siitä, että uudet yhteisölähtöisen paikallisen kehittämisen tarkastussäännöt ovat entistä työläämmät tilivelvollisille elimille ja paikallisille toimintaryhmille. |
| --- | --- |

62.

katsoo, että maaseutuyhteisöjen näkökulmasta tässä on kyse menetetystä mahdollisuudesta, ja toteaa, että se johtuu puutteellisesta koordinoinnista ERI-rahastojen välillä ja siitä, että kuhunkin rahastoon sovelletaan yhä erilaisia raportointi- ja tarkastussääntöjä, monissa tapauksissa erillisten hallintolinjojen ja ministeriöiden toimialajakojen puitteissa. AK on lisäksi huolissaan siitä, että uudet yhteisölähtöisen paikallisen kehittämisen tarkastussäännöt ovat entistä työläämmät tilivelvollisille elimille ja paikallisille toimintaryhmille.

| 63. | kehottaa painokkaasti myöntämään, että useimmissa tapauksissa nimenomaan paikallisyhteisö luo edellytykset sille, että paikalliset toimintaryhmät pystyvät toteuttamaan yhteisölähtöistä paikallista kehittämistä. |
| --- | --- |

63.

kehottaa painokkaasti myöntämään, että useimmissa tapauksissa nimenomaan paikallisyhteisö luo edellytykset sille, että paikalliset toimintaryhmät pystyvät toteuttamaan yhteisölähtöistä paikallista kehittämistä.

| 64. | onkin huolissaan siitä, että tiukasti sovellettuna vaatimus 51 prosentin äänten enemmistöstä muiden kuin julkisia tahoja edustavien jäsenten osalta paikallisten toimintaryhmien päätöksenteossa jäisi toisinaan käytännössä toteutumatta, ja niin ollen kuntia ja tilivelvollisia elimiä rangaistaisiin asiasta. Niinpä komitea vetoaa painokkaasti sen puolesta, että kyseiset seuraamukset ovat oikeasuhteisia niissä tapauksissa, joissa tilivelvolliset elimet pystyvät osoittamaan ottaneensa yksityiset ja kansalaisaktiivien ryhmät mukaan paikallisen toimintaryhmän päätöksentekoon. |
| --- | --- |

64.

onkin huolissaan siitä, että tiukasti sovellettuna vaatimus 51 prosentin äänten enemmistöstä muiden kuin julkisia tahoja edustavien jäsenten osalta paikallisten toimintaryhmien päätöksenteossa jäisi toisinaan käytännössä toteutumatta, ja niin ollen kuntia ja tilivelvollisia elimiä rangaistaisiin asiasta. Niinpä komitea vetoaa painokkaasti sen puolesta, että kyseiset seuraamukset ovat oikeasuhteisia niissä tapauksissa, joissa tilivelvolliset elimet pystyvät osoittamaan ottaneensa yksityiset ja kansalaisaktiivien ryhmät mukaan paikallisen toimintaryhmän päätöksentekoon.

| 65. | huomauttaa, että säännöt paikallisen toimintaryhmän väestöpohjan enimmäiskoosta ja paikallisen toimintaryhmän budjetin vähimmäismäärästä suovat jäsenvaltioille tietyn vapauden poiketa harkintansa mukaan komission ohjeista perustelluissa tapauksissa. Komitea pahoittelee kuitenkin sitä, että kyseistä harkintamahdollisuutta on käytetty liian vähän, minkä johdosta eräitä paikallisten toimintaryhmien alueita ei ole määritelty tavalla, joka kuvastaisi nykyistä maantieteellistä todellisuutta paremmin. |
| --- | --- |

65.

huomauttaa, että säännöt paikallisen toimintaryhmän väestöpohjan enimmäiskoosta ja paikallisen toimintaryhmän budjetin vähimmäismäärästä suovat jäsenvaltioille tietyn vapauden poiketa harkintansa mukaan komission ohjeista perustelluissa tapauksissa. Komitea pahoittelee kuitenkin sitä, että kyseistä harkintamahdollisuutta on käytetty liian vähän, minkä johdosta eräitä paikallisten toimintaryhmien alueita ei ole määritelty tavalla, joka kuvastaisi nykyistä maantieteellistä todellisuutta paremmin.

Bryssel 13. lokakuuta 2015.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Markku MARKKULA

---

| 17.12.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 423/20 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 423/20

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Eurooppalaisen vesiviljelyn tulevaisuus”

(2015/C 423/04)

| Esittelijä: | Jesús GAMALLO ALLER, Galician aluehallituksessa ulkosuhteista ja suhteista Euroopan unioniin vastaava pääjohtaja (ES, EPP) |
| --- | --- |

Esittelijä:

Jesús GAMALLO ALLER, Galician aluehallituksessa ulkosuhteista ja suhteista Euroopan unioniin vastaava pääjohtaja (ES, EPP)

I   TAUSTAA

Vesiviljelyn kehitys

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | muistuttaa, että komitea on jo aiempina vuosina antanut useita lausuntoja vesiviljelystä ja että yhteisessä kalastuspolitiikassa (jäljempänä YKP) vuosiksi 2014–2020 vesiviljelyä käsitellään ensimmäistä kertaa omana asiakohtanaan tasavertaisesti pyyntitoiminnan kanssa siitä huolimatta, että ala ei ole päässyt vielä vauhtiin EU:ssa. |
| --- | --- |

1.

muistuttaa, että komitea on jo aiempina vuosina antanut useita lausuntoja vesiviljelystä ja että yhteisessä kalastuspolitiikassa (jäljempänä YKP) vuosiksi 2014–2020 vesiviljelyä käsitellään ensimmäistä kertaa omana asiakohtanaan tasavertaisesti pyyntitoiminnan kanssa siitä huolimatta, että ala ei ole päässyt vielä vauhtiin EU:ssa.

| 2. | suhtautuu myönteisesti yhteisvaikutuksiin, joita meri- ja kalastusasioiden pääosaston sulautuminen ympäristöasioiden pääosaston kanssa Euroopan komissiossa tarjoaa, ja katsoo, että tämä yhdistyminen voi vaikuttaa myönteisesti eurooppalaisen vesiviljelyn kehittymiseen. |
| --- | --- |

2.

suhtautuu myönteisesti yhteisvaikutuksiin, joita meri- ja kalastusasioiden pääosaston sulautuminen ympäristöasioiden pääosaston kanssa Euroopan komissiossa tarjoaa, ja katsoo, että tämä yhdistyminen voi vaikuttaa myönteisesti eurooppalaisen vesiviljelyn kehittymiseen.

| 3. | on tyytyväinen siihen, että uusi Euroopan meri- ja kalatalousrahasto (EMKR) on sisällyttänyt kestävän ja kilpailukykyisen vesiviljelyn edistämisen yhdeksi ensisijaisista tavoitteistaan ja että se antaa näin todellisen sysäyksen uusille vesiviljelymuodoille, joilla on merkittäviä innovointi- ja kasvumahdollisuuksia ja joista esimerkkeinä mainittakoon avomerellä tai avoimilla vesillä harjoitettava vesiviljely, vesiviljely, jossa ei tähdätä ihmisravinnon tuottamiseen, sekä vesiviljelyn monipuolistaminen. Viimeksi mainittu tulee ymmärtää täydentäväksi toiminnaksi, jonka tarkoituksena on vesiviljelylaitoksiin liittyvien luonnonvarojen hyödyntäminen, alan taloudellisen toiminnan monipuolistaminen ja alan tuotteiden menekin edistäminen. |
| --- | --- |

3.

on tyytyväinen siihen, että uusi Euroopan meri- ja kalatalousrahasto (EMKR) on sisällyttänyt kestävän ja kilpailukykyisen vesiviljelyn edistämisen yhdeksi ensisijaisista tavoitteistaan ja että se antaa näin todellisen sysäyksen uusille vesiviljelymuodoille, joilla on merkittäviä innovointi- ja kasvumahdollisuuksia ja joista esimerkkeinä mainittakoon avomerellä tai avoimilla vesillä harjoitettava vesiviljely, vesiviljely, jossa ei tähdätä ihmisravinnon tuottamiseen, sekä vesiviljelyn monipuolistaminen. Viimeksi mainittu tulee ymmärtää täydentäväksi toiminnaksi, jonka tarkoituksena on vesiviljelylaitoksiin liittyvien luonnonvarojen hyödyntäminen, alan taloudellisen toiminnan monipuolistaminen ja alan tuotteiden menekin edistäminen.

| 4. | muistuttaa, että vuoden 2013 strategisissa suuntaviivoissa EU:n vesiviljelyalan kestäväksi kehittämiseksi korostetaan vesiviljelytuotannon strategista luonnetta pyrittäessä vastaamaan ruokaan, luonnonvarojen suojeluun ja aluesuunnitteluun liittyviin haasteisiin. |
| --- | --- |

4.

muistuttaa, että vuoden 2013 strategisissa suuntaviivoissa EU:n vesiviljelyalan kestäväksi kehittämiseksi korostetaan vesiviljelytuotannon strategista luonnetta pyrittäessä vastaamaan ruokaan, luonnonvarojen suojeluun ja aluesuunnitteluun liittyviin haasteisiin.

| 5. | toteaa, että vesiviljely luo työpaikkoja erityisesti rakenteellisesti epäedullisessa asemassa olevilla alueilla ja edistää näin osaltaan alueellista yhteenkuuluvuutta ja maaseudun kehittymistä Eurooppa 2020 -strategiaan sisältyvien kasvutavoitteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

5.

toteaa, että vesiviljely luo työpaikkoja erityisesti rakenteellisesti epäedullisessa asemassa olevilla alueilla ja edistää näin osaltaan alueellista yhteenkuuluvuutta ja maaseudun kehittymistä Eurooppa 2020 -strategiaan sisältyvien kasvutavoitteiden mukaisesti.

| 6. | korostaa eurooppalaisten paikallis- ja alueviranomaisten keskeistä roolia vesiviljelyn kehittämisessä sekä erityisesti jäsenvaltioiden vuosiksi 2014–2020 laatimien monivuotisten strategiasuunnitelmien toteuttamisessa. |
| --- | --- |

6.

korostaa eurooppalaisten paikallis- ja alueviranomaisten keskeistä roolia vesiviljelyn kehittämisessä sekä erityisesti jäsenvaltioiden vuosiksi 2014–2020 laatimien monivuotisten strategiasuunnitelmien toteuttamisessa.

| 7. | korostaa, että eurooppalaista vesiviljelyalaa hallitsevat laajalti pk-yritykset, joista 75 prosentissa työskentelee enintään viisi henkilöä. |
| --- | --- |

7.

korostaa, että eurooppalaista vesiviljelyalaa hallitsevat laajalti pk-yritykset, joista 75 prosentissa työskentelee enintään viisi henkilöä.

| 8. | suhtautuu myönteisesti uuden vesiviljelyalan neuvoa-antavan toimikunnan perustamiseen. Toimikunnan kautta asianomaiset osapuolet voivat neuvoa EU:ta kaikissa alan kehittämiseen liittyvissä kysymyksissä. Komitea toivoo voivansa tehdä yhteistyötä toimikunnan kanssa tulevaisuudessa. |
| --- | --- |

8.

suhtautuu myönteisesti uuden vesiviljelyalan neuvoa-antavan toimikunnan perustamiseen. Toimikunnan kautta asianomaiset osapuolet voivat neuvoa EU:ta kaikissa alan kehittämiseen liittyvissä kysymyksissä. Komitea toivoo voivansa tehdä yhteistyötä toimikunnan kanssa tulevaisuudessa.

| 9. | painottaa, että on tärkeää yhdistellä eri toimenpiteitä, jotka liittyvät hallinnon yksinkertaistamiseen, maankäytön suunnitteluun ja kilpailukykyyn, jotta autetaan vapauttamaan vesiviljelyalan kestävän kehittämisen potentiaali soveltamalla lähestymistapaa, jonka mukaan vesiviljely täydentää pyyntitoimintaa sen sijaan, että se olisi sille vaihtoehto. |
| --- | --- |

9.

painottaa, että on tärkeää yhdistellä eri toimenpiteitä, jotka liittyvät hallinnon yksinkertaistamiseen, maankäytön suunnitteluun ja kilpailukykyyn, jotta autetaan vapauttamaan vesiviljelyalan kestävän kehittämisen potentiaali soveltamalla lähestymistapaa, jonka mukaan vesiviljely täydentää pyyntitoimintaa sen sijaan, että se olisi sille vaihtoehto.

| 10. | huomauttaa, että vaikka maailmanlaajuisesti vesiviljelytuotanto kasvaa kaiken aikaa ja sen osuus kalastusalan kokonaistuotannosta on jo noin 40 prosenttia, EU:ssa vesiviljelytuotanto supistuu (11 prosenttia vuosina 2000–2012) ja sen osuus kalastustuotannosta on alle 20 prosenttia siitä huolimatta, että alalla toimii 14  000 yritystä ja että ala luo suoraan 85  000 työpaikkaa. Yleisellä tasolla vesiviljelyn odotetaan pian ohittavan kalastuksen samalla tavoin kuin maatalous aikoinaan korvasi metsästyksen. |
| --- | --- |

10.

huomauttaa, että vaikka maailmanlaajuisesti vesiviljelytuotanto kasvaa kaiken aikaa ja sen osuus kalastusalan kokonaistuotannosta on jo noin 40 prosenttia, EU:ssa vesiviljelytuotanto supistuu (11 prosenttia vuosina 2000–2012) ja sen osuus kalastustuotannosta on alle 20 prosenttia siitä huolimatta, että alalla toimii 14  000 yritystä ja että ala luo suoraan 85  000 työpaikkaa. Yleisellä tasolla vesiviljelyn odotetaan pian ohittavan kalastuksen samalla tavoin kuin maatalous aikoinaan korvasi metsästyksen.

| 11. | pitää valitettavana, että EU:ssa keskimäärin henkeä kohti vuodessa kulutetuista 23 kilosta kaloja ja äyriäisiä vain 24 prosenttia on peräisin vesiviljelystä ja että yli puolet tuodaan EU:n ulkopuolelta, mikä merkitsee, että 70 prosenttia EU:ssa kulutettujen kalojen ja äyriäisten kokonaismäärästä tuodaan unioniin. Vesiviljelyn odotetaankin olevan vastaus kalojen ja äyriäisten kasvavaan maailmanlaajuiseen kysyntään. |
| --- | --- |

11.

pitää valitettavana, että EU:ssa keskimäärin henkeä kohti vuodessa kulutetuista 23 kilosta kaloja ja äyriäisiä vain 24 prosenttia on peräisin vesiviljelystä ja että yli puolet tuodaan EU:n ulkopuolelta, mikä merkitsee, että 70 prosenttia EU:ssa kulutettujen kalojen ja äyriäisten kokonaismäärästä tuodaan unioniin. Vesiviljelyn odotetaankin olevan vastaus kalojen ja äyriäisten kasvavaan maailmanlaajuiseen kysyntään.

| 12. | on syvästi huolissaan aasialaisen ja eurooppalaisen vesiviljelytuotannon välillä vallitsevasta epätasapainosta. Aasian osuus maailmanlaajuisesta tuotannosta on noin 88 prosenttia, ja vaikka suuri osa Aasiasta tuotavasta kalasta vastaa unionin vaatimuksia, eurooppalaiset tuottajat ovat yhä suuremman paineen alla hinnan ja tuotantomäärien osalta. Siksi eurooppalaiset vesiviljelyalan tuottajat erikoistuvat yhä enemmän korkealaatuisiin tuotteisiin, ja alemman hintaluokan segmentti katetaan Aasiasta tuotavilla huokeammilla tuotteilla. |
| --- | --- |

12.

on syvästi huolissaan aasialaisen ja eurooppalaisen vesiviljelytuotannon välillä vallitsevasta epätasapainosta. Aasian osuus maailmanlaajuisesta tuotannosta on noin 88 prosenttia, ja vaikka suuri osa Aasiasta tuotavasta kalasta vastaa unionin vaatimuksia, eurooppalaiset tuottajat ovat yhä suuremman paineen alla hinnan ja tuotantomäärien osalta. Siksi eurooppalaiset vesiviljelyalan tuottajat erikoistuvat yhä enemmän korkealaatuisiin tuotteisiin, ja alemman hintaluokan segmentti katetaan Aasiasta tuotavilla huokeammilla tuotteilla.

| 13. | korostaa, että EU:n vesiviljelyala on viljeltyjen lajien, tuotantomenetelmien ja maantieteellisen sijainnin kannalta varsin monimuotoinen ja että näin ollen EU:n säännöt olisi pantava täytäntöön joustavasti ennen kaikkea syrjäisimmillä alueilla niiden erityistilanne huomioon ottaen. |
| --- | --- |

13.

korostaa, että EU:n vesiviljelyala on viljeltyjen lajien, tuotantomenetelmien ja maantieteellisen sijainnin kannalta varsin monimuotoinen ja että näin ollen EU:n säännöt olisi pantava täytäntöön joustavasti ennen kaikkea syrjäisimmillä alueilla niiden erityistilanne huomioon ottaen.

II   POLIITTISET SUOSITUKSET

Hallinnollisten menettelyjen yksinkertaistaminen ja vesialueille pääsy

| 14. | pitää valitettavana, että tällaiseen toimintaan soveltuvan käytettävissä olevan tilan puute ja menettelyjen monimutkaisuus sekä viivästykset toiminnan harjoittamisen edellyttämien toimilupien ja lupien saamiseksi ovat näiden toimenpiteiden kustannusten ohella vesiviljelyn kehittämisen suurimpia esteitä. |
| --- | --- |

14.

pitää valitettavana, että tällaiseen toimintaan soveltuvan käytettävissä olevan tilan puute ja menettelyjen monimutkaisuus sekä viivästykset toiminnan harjoittamisen edellyttämien toimilupien ja lupien saamiseksi ovat näiden toimenpiteiden kustannusten ohella vesiviljelyn kehittämisen suurimpia esteitä.

| 15. | muistuttaa, että Euroopassa toimilupien myöntäminen sekä alueella toimivien pienten ja keskisuurten vesiviljely-yritysten tukeminen kuuluvat yleensä paikallis- ja alueviranomaisten toimivaltaan. Virkamiehille annettava laadukas koulutus olisi näin ollen suositeltavaa toimilupien myöntämisprosessin tehokkuuden ja tuloksellisuuden parantamiseksi. |
| --- | --- |

15.

muistuttaa, että Euroopassa toimilupien myöntäminen sekä alueella toimivien pienten ja keskisuurten vesiviljely-yritysten tukeminen kuuluvat yleensä paikallis- ja alueviranomaisten toimivaltaan. Virkamiehille annettava laadukas koulutus olisi näin ollen suositeltavaa toimilupien myöntämisprosessin tehokkuuden ja tuloksellisuuden parantamiseksi.

| 16. | ehdottaa, että otetaan käyttöön ”keskitetyn yhteyspisteen” hallinnollinen järjestelmä, johon keskitetään kaikki toimivaltuudet niin, että asiaankuuluvat asiakirjat voidaan esittää yhdelle ainoalle hallintoelimelle. Tämä yksinkertaistaisi huomattavasti yhteydenpitoa peruskäyttäjän ja julkisen hallinnon eri tasojen välillä. |
| --- | --- |

16.

ehdottaa, että otetaan käyttöön ”keskitetyn yhteyspisteen” hallinnollinen järjestelmä, johon keskitetään kaikki toimivaltuudet niin, että asiaankuuluvat asiakirjat voidaan esittää yhdelle ainoalle hallintoelimelle. Tämä yksinkertaistaisi huomattavasti yhteydenpitoa peruskäyttäjän ja julkisen hallinnon eri tasojen välillä.

| 17. | ehdottaa sellaista yksinkertaistettua tai nopeutettua järjestelmää toimilupien saamiseksi, jossa toimivaltainen viranomainen myöntää väliaikaisen luvan, jonka ansiosta toimijat, jotka täyttävät tietyt ennalta määritellyt kriteerit, voivat aloittaa toimintansa. Kyseiset kriteerit voisivat perustua hakijan aiempaan toimintaan tai siihen, että esitettävä vesiviljelytuotantosuunnitelma on todella uraauurtava innovatiivisuudessaan ja kestävyysajattelun mukaisuudessaan, taikka sellaisten vesiviljelyyn tarkoitettujen rasitealueiden luomiseen, joiden osalta määritellään ennalta vesiviljelyn kanssa yhteen sopimaton toiminta. |
| --- | --- |

17.

ehdottaa sellaista yksinkertaistettua tai nopeutettua järjestelmää toimilupien saamiseksi, jossa toimivaltainen viranomainen myöntää väliaikaisen luvan, jonka ansiosta toimijat, jotka täyttävät tietyt ennalta määritellyt kriteerit, voivat aloittaa toimintansa. Kyseiset kriteerit voisivat perustua hakijan aiempaan toimintaan tai siihen, että esitettävä vesiviljelytuotantosuunnitelma on todella uraauurtava innovatiivisuudessaan ja kestävyysajattelun mukaisuudessaan, taikka sellaisten vesiviljelyyn tarkoitettujen rasitealueiden luomiseen, joiden osalta määritellään ennalta vesiviljelyn kanssa yhteen sopimaton toiminta.

| 18. | pitää tarkoituksenmukaisena siltä osin kuin se on alueen erityispiirteiden kannalta mahdollista, että otetaan käyttöön ”liikennevalotyyppinen” järjestelmä vesiviljelytoiminnan luokittelemiseksi eri tasoihin ottamalla huomioon muun muassa ympäristövaikutus, tuotanto ja eläinten terveystilanne. Tämän järjestelmän tulisi olla mikroyritysten kannalta käyttäjäystävällinen ja helposti saatavilla, jotta sekä suurille että pienille yrityksille luotaisiin tasavertaiset toimintaedellytykset. |
| --- | --- |

18.

pitää tarkoituksenmukaisena siltä osin kuin se on alueen erityispiirteiden kannalta mahdollista, että otetaan käyttöön ”liikennevalotyyppinen” järjestelmä vesiviljelytoiminnan luokittelemiseksi eri tasoihin ottamalla huomioon muun muassa ympäristövaikutus, tuotanto ja eläinten terveystilanne. Tämän järjestelmän tulisi olla mikroyritysten kannalta käyttäjäystävällinen ja helposti saatavilla, jotta sekä suurille että pienille yrityksille luotaisiin tasavertaiset toimintaedellytykset.

| 19. | korostaa, että vesiviljelyä koskevassa päätöksentekoprosessissa on kaikilta osin asetettava etusijalle avoimuus, jonka tulee näin ollen olla niin julkisten elinten kuin kansalaisyhteiskunnan ja tiedeyhteisön toimintaa ohjaava periaate. |
| --- | --- |

19.

korostaa, että vesiviljelyä koskevassa päätöksentekoprosessissa on kaikilta osin asetettava etusijalle avoimuus, jonka tulee näin ollen olla niin julkisten elinten kuin kansalaisyhteiskunnan ja tiedeyhteisön toimintaa ohjaava periaate.

Kilpailukyky ja laadunhallinta

| 20. | tähdentää, että suurelle yleisölle suunnattua tiedotusta on tarpeen parantaa pelkkää tuotteiden tunnetuksi tekemistä pidemmälle ja että siinä olisi keskityttävä kestävän ja ympäristön kannalta yhdennetyn alan tarjoamiin hyötyihin keskeisenä vesiviljelyn kilpailukykyä parantavana seikkana. |
| --- | --- |

20.

tähdentää, että suurelle yleisölle suunnattua tiedotusta on tarpeen parantaa pelkkää tuotteiden tunnetuksi tekemistä pidemmälle ja että siinä olisi keskityttävä kestävän ja ympäristön kannalta yhdennetyn alan tarjoamiin hyötyihin keskeisenä vesiviljelyn kilpailukykyä parantavana seikkana.

| 21. | painottaa tutkimuksen, kehityksen ja innovoinnin merkitystä, jotta vesiviljelyn kasvupotentiaalia voidaan hyödyntää täysimääräisesti, kuten todetaan Euroopan vesiviljelyalan teknologia- ja innovaatiofoorumin (EATiP) strategisessa tutkimus- ja innovointiohjelmassa, jossa esitellään ensisijaiset toiminta-alat, jotka on jaettu kahdeksaan aihealueeseen. |
| --- | --- |

21.

painottaa tutkimuksen, kehityksen ja innovoinnin merkitystä, jotta vesiviljelyn kasvupotentiaalia voidaan hyödyntää täysimääräisesti, kuten todetaan Euroopan vesiviljelyalan teknologia- ja innovaatiofoorumin (EATiP) strategisessa tutkimus- ja innovointiohjelmassa, jossa esitellään ensisijaiset toiminta-alat, jotka on jaettu kahdeksaan aihealueeseen.

| 22. | on tyytyväinen siihen, että elollisten vesiluonnonvarojen hyödyntäminen sisältyy yhteen EU:n tutkimus- ja innovointipuiteohjelman ”Horisontti 2020” temaattisista painopisteistä, ja kehottaa sekä toimialaa että viranomaisia hyödyntämään rahoitettujen hankkeiden tuloksia kestävän kehityksen tukemiseksi vesiviljelyalalla. |
| --- | --- |

22.

on tyytyväinen siihen, että elollisten vesiluonnonvarojen hyödyntäminen sisältyy yhteen EU:n tutkimus- ja innovointipuiteohjelman ”Horisontti 2020” temaattisista painopisteistä, ja kehottaa sekä toimialaa että viranomaisia hyödyntämään rahoitettujen hankkeiden tuloksia kestävän kehityksen tukemiseksi vesiviljelyalalla.

| 23. | kehottaa komissiota ottamaan vesiviljelytuotteille käyttöön merkin, joka ilmentää tuotteiden eurooppalaisuutta, auttaa lisäämään luottamusta kuluttajien keskuudessa, vahvistaa tuotteiden laadullista imagoa ja erottaa tuotteet kilpailijoiden tuotteista. Asianmukainen tiedottaminen parantaa ilman muuta alan kilpailukykyä. |
| --- | --- |

23.

kehottaa komissiota ottamaan vesiviljelytuotteille käyttöön merkin, joka ilmentää tuotteiden eurooppalaisuutta, auttaa lisäämään luottamusta kuluttajien keskuudessa, vahvistaa tuotteiden laadullista imagoa ja erottaa tuotteet kilpailijoiden tuotteista. Asianmukainen tiedottaminen parantaa ilman muuta alan kilpailukykyä.

| 24. | suhtautuu erittäin myönteisesti siihen, että EU:ssa laaditaan vesiviljelyalan markkinoiden tarpeisiin mukautettuja ammatti- ja jatkokoulutusohjelmia, joiden avulla myös edistetään nuorten siirtymistä alalle, ja kehottaa helpottamaan virallisten tutkintojen hyväksymistä vesiviljelyalan ammattilaisten liikkuvuuden edistämiseksi EU:ssa. |
| --- | --- |

24.

suhtautuu erittäin myönteisesti siihen, että EU:ssa laaditaan vesiviljelyalan markkinoiden tarpeisiin mukautettuja ammatti- ja jatkokoulutusohjelmia, joiden avulla myös edistetään nuorten siirtymistä alalle, ja kehottaa helpottamaan virallisten tutkintojen hyväksymistä vesiviljelyalan ammattilaisten liikkuvuuden edistämiseksi EU:ssa.

Vesiviljely ja kestävyysajattelu

| 25. | korostaa jälleen, että kestävyys on eurooppalaisen vesiviljelyn kehityksen ehdoton edellytys. |
| --- | --- |

25.

korostaa jälleen, että kestävyys on eurooppalaisen vesiviljelyn kehityksen ehdoton edellytys.

| 26. | muistuttaa, että kestävyys on ensimmäinen YKP:ssä eurooppalaiselle vesiviljelylle asetettu edellytys. Kaikki asianomaiset osapuolet ja toimijat pyrkivät lisäksi laatimaan ”kestävästä vesiviljelystä” asianmukaisen määritelmän, jossa otetaan huomioon sekä ympäristöön liittyvät että sosiaaliset ja taloudelliset näkökohdat ja joka voidaan mukauttaa kunkin alueen erityispiirteisiin. Komitea katsoo, että uudella vesiviljelyalan neuvoa-antavalla toimikunnalla tulee olla tässä määrittelyssä keskeinen rooli. |
| --- | --- |

26.

muistuttaa, että kestävyys on ensimmäinen YKP:ssä eurooppalaiselle vesiviljelylle asetettu edellytys. Kaikki asianomaiset osapuolet ja toimijat pyrkivät lisäksi laatimaan ”kestävästä vesiviljelystä” asianmukaisen määritelmän, jossa otetaan huomioon sekä ympäristöön liittyvät että sosiaaliset ja taloudelliset näkökohdat ja joka voidaan mukauttaa kunkin alueen erityispiirteisiin. Komitea katsoo, että uudella vesiviljelyalan neuvoa-antavalla toimikunnalla tulee olla tässä määrittelyssä keskeinen rooli.

| 27. | toteaa, että vesiviljelyala edellyttää koordinoitua aluesuunnittelua, jonka avulla minimoidaan ristiriidat, jotka johtuvat kilpailevien käyttötarkoitusten välisestä kilpailusta tilankäytössä, sekä lisätään kestävyyttä, vähennetään epävarmuutta ja helpotetaan investointeja. Komitea painottaa meristrategiapuitedirektiivin ansiosta tällä alalla jo toteutettua työtä. Direktiivin tavoitteena on eurooppalaisten meriekosysteemien suojelu ja ennallistaminen sekä sen varmistaminen, että meriympäristöön liittyvä taloudellinen toiminta on ekologisesti kestävää. |
| --- | --- |

27.

toteaa, että vesiviljelyala edellyttää koordinoitua aluesuunnittelua, jonka avulla minimoidaan ristiriidat, jotka johtuvat kilpailevien käyttötarkoitusten välisestä kilpailusta tilankäytössä, sekä lisätään kestävyyttä, vähennetään epävarmuutta ja helpotetaan investointeja. Komitea painottaa meristrategiapuitedirektiivin ansiosta tällä alalla jo toteutettua työtä. Direktiivin tavoitteena on eurooppalaisten meriekosysteemien suojelu ja ennallistaminen sekä sen varmistaminen, että meriympäristöön liittyvä taloudellinen toiminta on ekologisesti kestävää.

| 28. | pitää suositeltavana edistää innovatiivisia tuotantoprosesseja, jotka vaikuttavat ympäröiviin ekosysteemeihin mahdollisimman vähän: sellaisia kuin kiertovesijärjestelmä, yhdennetyt multitroofiset vesiviljelyjärjestelmät tai vesiviljelyn ja kalankasvatuksen yhdistäminen. Nämä kaikki ovat esimerkkejä siitä, kuinka tilan hyödyntäminen on täysin sopusoinnussa tehokkuuteen pyrkimisen sekä vaurauden ja lisäarvon luomisen kanssa. |
| --- | --- |

28.

pitää suositeltavana edistää innovatiivisia tuotantoprosesseja, jotka vaikuttavat ympäröiviin ekosysteemeihin mahdollisimman vähän: sellaisia kuin kiertovesijärjestelmä, yhdennetyt multitroofiset vesiviljelyjärjestelmät tai vesiviljelyn ja kalankasvatuksen yhdistäminen. Nämä kaikki ovat esimerkkejä siitä, kuinka tilan hyödyntäminen on täysin sopusoinnussa tehokkuuteen pyrkimisen sekä vaurauden ja lisäarvon luomisen kanssa.

| 29. | toteaa, että tutkimus- ja innovointityötä on jatkettava, jotta voidaan edetä viljeltyjen kalojen rehuna käytettävien kalajauhojen ja -öljyjen korvaamisessa. Komitea muistuttaa tässä yhteydessä, että 60 prosenttia vesiviljelytuotannossa käytettävästä rehusta on kasviperäistä ja 80 prosenttia on peräisin kestävistä lähteistä, mikä vahvistaa kestävyysperiaatteiden mukaisuutta alalla, joka kehittyy jatkuvasti täydentääkseen luonnonvaraisten kalojen pyyntiä yhä enemmän ja paremmin. Samaan aikaan kun on tutkittava vaihtoehtoja kalajauhojen ja -öljyjen tilalle, on tärkeää jatkaa näiden tuotteiden teknologista kehittämistä niiden optimoimiseksi ja tuotoksen lisäämiseksi. |
| --- | --- |

29.

toteaa, että tutkimus- ja innovointityötä on jatkettava, jotta voidaan edetä viljeltyjen kalojen rehuna käytettävien kalajauhojen ja -öljyjen korvaamisessa. Komitea muistuttaa tässä yhteydessä, että 60 prosenttia vesiviljelytuotannossa käytettävästä rehusta on kasviperäistä ja 80 prosenttia on peräisin kestävistä lähteistä, mikä vahvistaa kestävyysperiaatteiden mukaisuutta alalla, joka kehittyy jatkuvasti täydentääkseen luonnonvaraisten kalojen pyyntiä yhä enemmän ja paremmin. Samaan aikaan kun on tutkittava vaihtoehtoja kalajauhojen ja -öljyjen tilalle, on tärkeää jatkaa näiden tuotteiden teknologista kehittämistä niiden optimoimiseksi ja tuotoksen lisäämiseksi.

| 30. | korostaa vesiviljelyn merkitystä ympäristöpalvelujen tuottamisessa ja erityisesti luonnon monimuotoisuuden säilyttämisessä. |
| --- | --- |

30.

korostaa vesiviljelyn merkitystä ympäristöpalvelujen tuottamisessa ja erityisesti luonnon monimuotoisuuden säilyttämisessä.

| 31. | panee merkille suojeltujen lajien nopeasta elpymisestä kestävälle vesiviljelylle aiheutuvat haittavaikutukset ja suosittelee tämän vuoksi, että lajikantojen hoitosuunnitelmien laatimisessa otetaan tieteellisten kriteerien ohella huomioon myös mahdolliset ristiriidat vesiviljelyalan tuottajien kanssa. Komitea kehottaa näin ollen Euroopan komissiota ottamaan tulevissa (lintuja ja elinympäristöjä koskevien) luonnonsuojeludirektiivien tarkistuksissa huomioon olemassa olevat ristiriidat meri-, sisävesi- ja maa-alueiden eri käyttötarkoitusten kanssa. |
| --- | --- |

31.

panee merkille suojeltujen lajien nopeasta elpymisestä kestävälle vesiviljelylle aiheutuvat haittavaikutukset ja suosittelee tämän vuoksi, että lajikantojen hoitosuunnitelmien laatimisessa otetaan tieteellisten kriteerien ohella huomioon myös mahdolliset ristiriidat vesiviljelyalan tuottajien kanssa. Komitea kehottaa näin ollen Euroopan komissiota ottamaan tulevissa (lintuja ja elinympäristöjä koskevien) luonnonsuojeludirektiivien tarkistuksissa huomioon olemassa olevat ristiriidat meri-, sisävesi- ja maa-alueiden eri käyttötarkoitusten kanssa.

| 32. | suosittaa monipuolistamista eliöiden kasvatuksessa ja kiinnittää erityistä huomiota levien tuotantoon. Sen lisäksi, että leviä on käytetty viime vuosina yhä enemmän ihmisten ja eläinten ravinnoksi, ne ovat osoittautuneet hyvin soveltuviksi tiettyihin teollisiin prosesseihin ja energian tuotantoon. Levien huomattavaa potentiaalia ei kuitenkaan hyödynnetä EU:ssa siitä huolimatta, että kyse on viljelymuodosta, joka tarjoaa merkittäviä mahdollisuuksia ekologista kestävyyttä ajatellen, sillä se ei edellytä ravinteita eikä synnytä jätteitä. |
| --- | --- |

32.

suosittaa monipuolistamista eliöiden kasvatuksessa ja kiinnittää erityistä huomiota levien tuotantoon. Sen lisäksi, että leviä on käytetty viime vuosina yhä enemmän ihmisten ja eläinten ravinnoksi, ne ovat osoittautuneet hyvin soveltuviksi tiettyihin teollisiin prosesseihin ja energian tuotantoon. Levien huomattavaa potentiaalia ei kuitenkaan hyödynnetä EU:ssa siitä huolimatta, että kyse on viljelymuodosta, joka tarjoaa merkittäviä mahdollisuuksia ekologista kestävyyttä ajatellen, sillä se ei edellytä ravinteita eikä synnytä jätteitä.

Markkinat ja jakeluketju

| 33. | toteaa, että pyyntitoiminnan ja vesiviljelyn välisessä vastakkainasettelussa ei ole järkeä nykyisen kaltaisessa tilanteessa, jossa vesiympäristössä tuotettujen tuotteiden kokonaiskysyntä kasvaa samalla kun luonnonvaraisiin kalakantoihin kohdistuva paine EU:ssa vähenee vähitellen. Onkin syytä puhua vain välttämättömästä täydentävyydestä. |
| --- | --- |

33.

toteaa, että pyyntitoiminnan ja vesiviljelyn välisessä vastakkainasettelussa ei ole järkeä nykyisen kaltaisessa tilanteessa, jossa vesiympäristössä tuotettujen tuotteiden kokonaiskysyntä kasvaa samalla kun luonnonvaraisiin kalakantoihin kohdistuva paine EU:ssa vähenee vähitellen. Onkin syytä puhua vain välttämättömästä täydentävyydestä.

| 34. | korostaa, että vesiviljelyn ja jalostustoiminnan välisellä yhteistyöllä voidaan parantaa vesiviljelytuotteiden lisäarvoa edellyttäen, että tämä yhteistyö johtaa yhteisvaikutuksiin, jotka edistävät kumpaakin toimintaa vähemmän kehittyneillä alueilla. |
| --- | --- |

34.

korostaa, että vesiviljelyn ja jalostustoiminnan välisellä yhteistyöllä voidaan parantaa vesiviljelytuotteiden lisäarvoa edellyttäen, että tämä yhteistyö johtaa yhteisvaikutuksiin, jotka edistävät kumpaakin toimintaa vähemmän kehittyneillä alueilla.

| 35. | suosittaa, että edistetään eurooppalaisten vesiviljelytuotteiden paikallisia markkinoita ja lyhyitä jakelukanavia, mikä auttaa näin vaimentamaan tilanteen vaihtelua maailmanmarkkinoilla. |
| --- | --- |

35.

suosittaa, että edistetään eurooppalaisten vesiviljelytuotteiden paikallisia markkinoita ja lyhyitä jakelukanavia, mikä auttaa näin vaimentamaan tilanteen vaihtelua maailmanmarkkinoilla.

| 36. | muistuttaa, että jäljitettävyys on varmistettu vesiviljelyssä kauttaaltaan koko prosessissa, mikä lisää kuluttajien turvallisuutta ja minimoi muutokset näiden tuotteiden kuluttamisessa. |
| --- | --- |

36.

muistuttaa, että jäljitettävyys on varmistettu vesiviljelyssä kauttaaltaan koko prosessissa, mikä lisää kuluttajien turvallisuutta ja minimoi muutokset näiden tuotteiden kuluttamisessa.

| 37. | suosittaa, että hyödynnetään tiedotuskampanjoita, joilla tuotteet tuodaan lähemmäs kuluttajia, jotta he tiedostavat alan panoksen elintarvikehuoltoon, elintarviketurvallisuuteen ja työllisyyden luomiseen sekä vesiviljelyyn pitkällä aikavälillä liittyvät ympäristöhyödyt ja antavat niille arvoa. |
| --- | --- |

37.

suosittaa, että hyödynnetään tiedotuskampanjoita, joilla tuotteet tuodaan lähemmäs kuluttajia, jotta he tiedostavat alan panoksen elintarvikehuoltoon, elintarviketurvallisuuteen ja työllisyyden luomiseen sekä vesiviljelyyn pitkällä aikavälillä liittyvät ympäristöhyödyt ja antavat niille arvoa.

| 38. | suhtautuu myönteisesti Euroopan komission antamaan tukeen hyvien käytäntöjen ja teknisen osaamisen vaihtamiseksi, jotta osaltaan parannetaan vesiviljelytuotannon imagoa yhteiskunnassa, mikä samalla mahdollistaa mallien kartoittamisen ja havainnollistamisen. Tässä yhteydessä komitea ilmaisee tyytyväisyytensä Euroopan komission ”Viljelty EU:ssa” -aloitteeseen – kampanja, joka epäilemättä lisää tietoisuutta kestävyysajattelun mukaisen vesiviljelyn tuotteista EU:ssa. |
| --- | --- |

38.

suhtautuu myönteisesti Euroopan komission antamaan tukeen hyvien käytäntöjen ja teknisen osaamisen vaihtamiseksi, jotta osaltaan parannetaan vesiviljelytuotannon imagoa yhteiskunnassa, mikä samalla mahdollistaa mallien kartoittamisen ja havainnollistamisen. Tässä yhteydessä komitea ilmaisee tyytyväisyytensä Euroopan komission ”Viljelty EU:ssa” -aloitteeseen – kampanja, joka epäilemättä lisää tietoisuutta kestävyysajattelun mukaisen vesiviljelyn tuotteista EU:ssa.

Bryssel 13. lokakuuta 2015.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Markku MARKKULA

---

| 17.12.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 423/24 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 423/24

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Digitaaliset sisämarkkinat”

(2015/C 423/05)

| Esittelijä: | Helma KUHN-THEIS (DE/EPP), Weiskirchenin kunnanvaltuuston jäsen |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja: | Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: Digitaalisten sisämarkkinoiden strategia Euroopalle
  COM(2015) 192 final |

Esittelijä:

Helma KUHN-THEIS (DE/EPP), Weiskirchenin kunnanvaltuuston jäsen

Viiteasiakirja:

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: Digitaalisten sisämarkkinoiden strategia Euroopalle

COM(2015) 192 final

I   POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | pitää tervetulleena komission tiedonannon yleistä pyrkimystä Euroopan kansainvälisen kilpailukyvyn edistämiseksi ja turvaamiseksi pitkällä aikavälillä toteuttamalla verkottuneet digitaaliset sisämarkkinat. Tässä yhteydessä on saavutettava entistä huomattavasti suuremmat verkostovaikutukset ja mittakaavaedut, jotta kestävä kasvu ja työllisyys Euroopassa voidaan taata. |
| --- | --- |

1.

pitää tervetulleena komission tiedonannon yleistä pyrkimystä Euroopan kansainvälisen kilpailukyvyn edistämiseksi ja turvaamiseksi pitkällä aikavälillä toteuttamalla verkottuneet digitaaliset sisämarkkinat. Tässä yhteydessä on saavutettava entistä huomattavasti suuremmat verkostovaikutukset ja mittakaavaedut, jotta kestävä kasvu ja työllisyys Euroopassa voidaan taata.

| 2. | katsoo, että digitaalisten sisämarkkinoiden toteuttaminen on strateginen panos Euroopan ”digitaalisen suvereniteetin” varmistamiseksi, sillä kukoistava eurooppalainen digitaalitalous antaa rakenteellista tukea Euroopan poliittisten haasteiden kohtaamiseen. |
| --- | --- |

2.

katsoo, että digitaalisten sisämarkkinoiden toteuttaminen on strateginen panos Euroopan ”digitaalisen suvereniteetin” varmistamiseksi, sillä kukoistava eurooppalainen digitaalitalous antaa rakenteellista tukea Euroopan poliittisten haasteiden kohtaamiseen.

| 3. | pitää tärkeänä, että kaikissa tulevissa digitaalisiin sisämarkkinoihin puuttuvissa säädöksissä otetaan huomioon paikallis- ja alueviranomaisten avainrooli ja mahdollisuudet. |
| --- | --- |

3.

pitää tärkeänä, että kaikissa tulevissa digitaalisiin sisämarkkinoihin puuttuvissa säädöksissä otetaan huomioon paikallis- ja alueviranomaisten avainrooli ja mahdollisuudet.

| 4. | korostaa, että internetin avoimuus on keskeinen kilpailukykyä, talouskasvua, sosiaalista kehitystä ja innovointia edistävä tekijä. Sen ansiosta Euroopassa on kehitetty ja kehitetään edelleen valtavasti verkkosovelluksia, -sisältöä ja -palveluita sekä uusia verkkotuotteita. |
| --- | --- |

4.

korostaa, että internetin avoimuus on keskeinen kilpailukykyä, talouskasvua, sosiaalista kehitystä ja innovointia edistävä tekijä. Sen ansiosta Euroopassa on kehitetty ja kehitetään edelleen valtavasti verkkosovelluksia, -sisältöä ja -palveluita sekä uusia verkkotuotteita.

| 5. | toteaa, että paikallis- ja alueviranomaiset tarttuvat innokkaasti digitalisoinnin mahdollisuuksiin myös digitaalisten sisämarkkinoiden kontekstissa. Ensisijaisesti ne keskittyvät tässä omalta kannaltaan tärkeisiin aloihin, joihin kuuluvat






  — | uudenaikaiset sähköisen hallinnon palvelut talouselämälle ja yhteiskunnalle, jotka ovat keskeinen osa kansalaisille kohdistettujen julkisten palveluiden parantamisessa |
| --- | --- | --- |

5.

toteaa, että paikallis- ja alueviranomaiset tarttuvat innokkaasti digitalisoinnin mahdollisuuksiin myös digitaalisten sisämarkkinoiden kontekstissa. Ensisijaisesti ne keskittyvät tässä omalta kannaltaan tärkeisiin aloihin, joihin kuuluvat

—

uudenaikaiset sähköisen hallinnon palvelut talouselämälle ja yhteiskunnalle, jotka ovat keskeinen osa kansalaisille kohdistettujen julkisten palveluiden parantamisessa

| — | tasavertaisten elinolosuhteiden edistäminen taajamissa ja maaseudulla minimoimalla digitaalista kuilua rakentamalla kattava laajakaistaverkko myös maaseutualueilla |
| --- | --- |

—

tasavertaisten elinolosuhteiden edistäminen taajamissa ja maaseudulla minimoimalla digitaalista kuilua rakentamalla kattava laajakaistaverkko myös maaseutualueilla

| — | kaikilla yhteiskunnan ja hallinnon aloilla kestävän ja kaikki sukupolvet kattavan digitaalisen lukutaidon kehittäminen, joka alkaa jo varhaiskasvatuksessa ja luo kouluissa ja muissa oppilaitoksissa perustan elinikäiselle oppimiselle |
| --- | --- |

—

kaikilla yhteiskunnan ja hallinnon aloilla kestävän ja kaikki sukupolvet kattavan digitaalisen lukutaidon kehittäminen, joka alkaa jo varhaiskasvatuksessa ja luo kouluissa ja muissa oppilaitoksissa perustan elinikäiselle oppimiselle

| — | sellaisen toimintaympäristön edistäminen, joka tarjoaa digitaalipohjaisille pk-yrityksille ja aloitteleville yrityksille parempia kehitysmahdollisuuksia nimenomaan myös paikallis- ja aluetasolla. |
| --- | --- |

—

sellaisen toimintaympäristön edistäminen, joka tarjoaa digitaalipohjaisille pk-yrityksille ja aloitteleville yrityksille parempia kehitysmahdollisuuksia nimenomaan myös paikallis- ja aluetasolla.

Miksi digitaaliset sisämarkkinat ovat tarpeen?

| 6. | yhtyy komission kantaan, jonka mukaan digitaaliteknologiat ja internetpohjaiset palvelut muuttavat perusteellisesti taloutta ja yhteiskuntaa. |
| --- | --- |

6.

yhtyy komission kantaan, jonka mukaan digitaaliteknologiat ja internetpohjaiset palvelut muuttavat perusteellisesti taloutta ja yhteiskuntaa.

| 7. | korostaa nimenomaisesti, että kyseinen prosessi asettaa paikallis- ja alueviranomaisille suuria haasteita, sillä tietyt muutokset koskevat niitä erityisesti, kun niiden ohjausmahdollisuudet ovat samalla vain rajallisia. |
| --- | --- |

7.

korostaa nimenomaisesti, että kyseinen prosessi asettaa paikallis- ja alueviranomaisille suuria haasteita, sillä tietyt muutokset koskevat niitä erityisesti, kun niiden ohjausmahdollisuudet ovat samalla vain rajallisia.

| 8. | pitää siksi erityisen tarpeellisena, että kaikilla eurooppalaisen ja kansallisen tason toimenpiteillä digitaalisten sisämarkkinoiden toteuttamiseksi pyritään määrätietoisesti kehittämään edelleen alueiden vetovoimaa. |
| --- | --- |

8.

pitää siksi erityisen tarpeellisena, että kaikilla eurooppalaisen ja kansallisen tason toimenpiteillä digitaalisten sisämarkkinoiden toteuttamiseksi pyritään määrätietoisesti kehittämään edelleen alueiden vetovoimaa.

| 9. | kannattaa komission tavoitetta kehittää digitaaliset sisämarkkinat perustaksi kansainvälisen kilpailukyvyn parantamiselle, sillä tietyillä valtioilla on suuremmat mittakaavaedut, millä on erityisen suuri merkitys digitaalitaloudessa. |
| --- | --- |

9.

kannattaa komission tavoitetta kehittää digitaaliset sisämarkkinat perustaksi kansainvälisen kilpailukyvyn parantamiselle, sillä tietyillä valtioilla on suuremmat mittakaavaedut, millä on erityisen suuri merkitys digitaalitaloudessa.

| 10. | viittaa täydentävästi siihen, että keskittyminen pelkästään eurooppalaisen ulottuvuuden verkostovaikutuksiin ei olisi riittävää, vaan samalla on kehitettävä edelleen pk-yrityksiä ja aloittelevia yrityksiä sisältäviä menestyviä paikallis- ja aluetason digitaalipohjaisia ekosysteemejä, jotka luovat paikan päällä lisäarvoa ja työpaikkoja. |
| --- | --- |

10.

viittaa täydentävästi siihen, että keskittyminen pelkästään eurooppalaisen ulottuvuuden verkostovaikutuksiin ei olisi riittävää, vaan samalla on kehitettävä edelleen pk-yrityksiä ja aloittelevia yrityksiä sisältäviä menestyviä paikallis- ja aluetason digitaalipohjaisia ekosysteemejä, jotka luovat paikan päällä lisäarvoa ja työpaikkoja.

| 11. | korostaa komission tiedonannossa esitettyyn, kolmeen ”pilariin” perustuvaan strategiseen lähestymistapaan liittyen, että paikallis- ja alueviranomaisten kannalta on oleellista, että digitalisoinnin vaikutukset otetaan huomioon luotaessa yhteyksiä talouden ja yhteiskunnan verkko- ja reaalimaailman välille, koska myös näillä aloilla on ”sovellustaloudessa” jo havaittuja verkostovaikutuksia paikallis- ja aluetasoon uudenlaisten alustapalvelujen kautta. |
| --- | --- |

11.

korostaa komission tiedonannossa esitettyyn, kolmeen ”pilariin” perustuvaan strategiseen lähestymistapaan liittyen, että paikallis- ja alueviranomaisten kannalta on oleellista, että digitalisoinnin vaikutukset otetaan huomioon luotaessa yhteyksiä talouden ja yhteiskunnan verkko- ja reaalimaailman välille, koska myös näillä aloilla on ”sovellustaloudessa” jo havaittuja verkostovaikutuksia paikallis- ja aluetasoon uudenlaisten alustapalvelujen kautta.

| 12. | pitää tässä yhteydessä tärkeänä kysymystä siitä, siirretäänkö tuotteita, palveluita ja sovelluksia reaalimaailmasta verkkomaailmaan, mutta katsoo kuitenkin lisäksi tarpeelliseksi tarkastella, miten digitaalisilla sisämarkkinoilla






  a) | digitaalisointia voidaan täydentää ja tehdä entistä kilpailukykyisemmäksi alueellisella ja paikallisella arvonlisäyksellä älykkäiden palveluiden avulla. |
| --- | --- | --- |

12.

pitää tässä yhteydessä tärkeänä kysymystä siitä, siirretäänkö tuotteita, palveluita ja sovelluksia reaalimaailmasta verkkomaailmaan, mutta katsoo kuitenkin lisäksi tarpeelliseksi tarkastella, miten digitaalisilla sisämarkkinoilla

a)

digitaalisointia voidaan täydentää ja tehdä entistä kilpailukykyisemmäksi alueellisella ja paikallisella arvonlisäyksellä älykkäiden palveluiden avulla.

| b) | erityisesti kivijalkakauppojen monikanavaisessa markkinoinnissa käytettävillä uudenlaisilla sovelluksilla voidaan säilyttää elin- ja työympäristön vetovoima alueilla, taajamissa ja kunnissa, jotta voidaan esimerkiksi välttää erikoisliikkeiden lopettaminen. |
| --- | --- |

b)

erityisesti kivijalkakauppojen monikanavaisessa markkinoinnissa käytettävillä uudenlaisilla sovelluksilla voidaan säilyttää elin- ja työympäristön vetovoima alueilla, taajamissa ja kunnissa, jotta voidaan esimerkiksi välttää erikoisliikkeiden lopettaminen.

| c) | verkko- ja reaalimaailman uudenlaisilla yhteyksillä, kuten esinetulostuksella (esimerkiksi 3D-tulostuksella) voidaan nimenomaan myös paikallis- ja aluetasolla varmistaa arvonlisän ja työpaikkojen syntyminen. |
| --- | --- |

c)

verkko- ja reaalimaailman uudenlaisilla yhteyksillä, kuten esinetulostuksella (esimerkiksi 3D-tulostuksella) voidaan nimenomaan myös paikallis- ja aluetasolla varmistaa arvonlisän ja työpaikkojen syntyminen.

| d) | tavaroiden internet voi myös alueilla johtaa paikallisiin palveluihin ja uuteen arvonlisäykseen, esimerkiksi sähköalan käsiteollisuudessa. |
| --- | --- |

d)

tavaroiden internet voi myös alueilla johtaa paikallisiin palveluihin ja uuteen arvonlisäykseen, esimerkiksi sähköalan käsiteollisuudessa.

Kuluttajien ja yritysten verkkoon pääsyn parantaminen koko Euroopassa

| 13. | yhtyy komission käsitykseen siitä, että rajat ylittävää digitaalista ja verkkokauppaa koskevien sääntöjen nykyaikaistaminen kannustaa useampia yrityksiä käymään tuotteiden ja palveluiden verkkokauppaa Euroopan laajuisesti ja lisää kuluttajien luottamusta rajat ylittävään sähköiseen kauppaan. |
| --- | --- |

13.

yhtyy komission käsitykseen siitä, että rajat ylittävää digitaalista ja verkkokauppaa koskevien sääntöjen nykyaikaistaminen kannustaa useampia yrityksiä käymään tuotteiden ja palveluiden verkkokauppaa Euroopan laajuisesti ja lisää kuluttajien luottamusta rajat ylittävään sähköiseen kauppaan.

| 14. | pitää komission vuoden 2015 lopuksi lupaamaa yhdenmukaistamisehdotusta perustana, jonka avulla voidaan jonkin verran jarruttaa sisämarkkinakaupassa nykyisin vallitsevaa keskittymistä alustoihin ja välikäsiin tarjoamalla pk-yrityksille paremmat lähtökohdat suoramyyntinsä kehittämiselle koko Euroopassa. |
| --- | --- |

14.

pitää komission vuoden 2015 lopuksi lupaamaa yhdenmukaistamisehdotusta perustana, jonka avulla voidaan jonkin verran jarruttaa sisämarkkinakaupassa nykyisin vallitsevaa keskittymistä alustoihin ja välikäsiin tarjoamalla pk-yrityksille paremmat lähtökohdat suoramyyntinsä kehittämiselle koko Euroopassa.

| 15. | yhtyy komission käsitykseen, jonka mukaan tässä yhteydessä sisämarkkinoiden menestyksekästä kehitystä voidaan vahvistaa vain, jos kuluttajansuojasääntöjen kehittämistä jatketaan korkealla tasolla, ja korostaa paikallis- ja alueviranomaisten tärkeää roolia esimerkiksi identiteettien hallinnan turvaamisessa, jota tulisi kehittää edelleen rajat ylittävien standardien pohjalta. |
| --- | --- |

15.

yhtyy komission käsitykseen, jonka mukaan tässä yhteydessä sisämarkkinoiden menestyksekästä kehitystä voidaan vahvistaa vain, jos kuluttajansuojasääntöjen kehittämistä jatketaan korkealla tasolla, ja korostaa paikallis- ja alueviranomaisten tärkeää roolia esimerkiksi identiteettien hallinnan turvaamisessa, jota tulisi kehittää edelleen rajat ylittävien standardien pohjalta.

| 16. | korostaa nopeiden ja edullisten rajat ylittävien pakettipalveluiden tärkeyttä ja pitää tähän liittyen tervetulleena itsesääntelypyrkimyksiä, joilla kuluttajien eduksi pyritään parantamaan esimerkiksi lähetysten jäljitystekniikan laatua, hinnoittelun avoimuutta sekä toimitusvaihtoehtoja. |
| --- | --- |

16.

korostaa nopeiden ja edullisten rajat ylittävien pakettipalveluiden tärkeyttä ja pitää tähän liittyen tervetulleena itsesääntelypyrkimyksiä, joilla kuluttajien eduksi pyritään parantamaan esimerkiksi lähetysten jäljitystekniikan laatua, hinnoittelun avoimuutta sekä toimitusvaihtoehtoja.

| 17. | yhtyy komission arvioon, jonka mukaan kuluttajien on useimmiten vaikea ymmärtää perusteettomia maarajoituksia erityisesti, kun palvelujen osto tietylle alueelle evätään tai kun kuluttajat ohjataan paikalliselle verkkosivustolle, jolla sovelletaan erilaisia kaupallisia ehtoja, mistä ilmenevät digitaalisten sisämarkkinoiden nykyiset rajoitteet. Komitea muistuttaa kuitenkin, että maarajoitukset johtuvat muun muassa nykyisestä audiovisuaalisen tuotannon rahoitusjärjestelmästä ja alueellisesti rajattujen esitysoikeuksien ostamisesta. Komitea korostaa myös niiden 50 miljoonan eurooppalaisen kansalaisen oikeuksien suojelemiseksi, jotka puhuvat jotakin alueellista vähemmistökieltä tai unionin vähemmän käytettyjä kieliä, että tarvitaan digitaalisten mediapalvelujen rajat ylittäviä ratkaisuja. Monien vähemmistöjen on voitava hyödyntää mediapalveluja äidinkielellään, sillä kielellisen monimuotoisuuden turvaamisen on oltava keskeisellä sijalla Euroopassa. Näin ollen komitea toistaa kehotuksensa (1) laatia ehdotus maakohtaisten estojen kieltämiseksi digitaalisilla sisämarkkinoilla, audiovisuaalisen sisällön erityiset kulttuuriset piirteet huomioon ottaen. |
| --- | --- |

17.

yhtyy komission arvioon, jonka mukaan kuluttajien on useimmiten vaikea ymmärtää perusteettomia maarajoituksia erityisesti, kun palvelujen osto tietylle alueelle evätään tai kun kuluttajat ohjataan paikalliselle verkkosivustolle, jolla sovelletaan erilaisia kaupallisia ehtoja, mistä ilmenevät digitaalisten sisämarkkinoiden nykyiset rajoitteet. Komitea muistuttaa kuitenkin, että maarajoitukset johtuvat muun muassa nykyisestä audiovisuaalisen tuotannon rahoitusjärjestelmästä ja alueellisesti rajattujen esitysoikeuksien ostamisesta. Komitea korostaa myös niiden 50 miljoonan eurooppalaisen kansalaisen oikeuksien suojelemiseksi, jotka puhuvat jotakin alueellista vähemmistökieltä tai unionin vähemmän käytettyjä kieliä, että tarvitaan digitaalisten mediapalvelujen rajat ylittäviä ratkaisuja. Monien vähemmistöjen on voitava hyödyntää mediapalveluja äidinkielellään, sillä kielellisen monimuotoisuuden turvaamisen on oltava keskeisellä sijalla Euroopassa. Näin ollen komitea toistaa kehotuksensa (1) laatia ehdotus maakohtaisten estojen kieltämiseksi digitaalisilla sisämarkkinoilla, audiovisuaalisen sisällön erityiset kulttuuriset piirteet huomioon ottaen.

| 18. | yhtyy komission toteamukseen, jonka mukaan EU:n kilpailukyky maailmalla on voimakkaasti riippuvainen luovuudesta, erityisesti EU:n alueilla. Luovuudella on oleellinen merkitys digitaalisten sisämarkkinoiden kehittämisen kannalta. |
| --- | --- |

18.

yhtyy komission toteamukseen, jonka mukaan EU:n kilpailukyky maailmalla on voimakkaasti riippuvainen luovuudesta, erityisesti EU:n alueilla. Luovuudella on oleellinen merkitys digitaalisten sisämarkkinoiden kehittämisen kannalta.

| 19. | toivoo siksi, että komission suunnittelemissa säädösehdotuksissa otetaan asianmukaisesti huomioon voimassa oleva audiovisuaalisia töitä koskeva alueellisten lisenssien järjestelmä. |
| --- | --- |

19.

toivoo siksi, että komission suunnittelemissa säädösehdotuksissa otetaan asianmukaisesti huomioon voimassa oleva audiovisuaalisia töitä koskeva alueellisten lisenssien järjestelmä.

| 20. | toteaa, että digitalisointikehitys, kuten pilvipalvelut tai suoratoisto, tuo mukanaan valtavia haasteita erityisesti tekijänoikeuksien kannalta. |
| --- | --- |

20.

toteaa, että digitalisointikehitys, kuten pilvipalvelut tai suoratoisto, tuo mukanaan valtavia haasteita erityisesti tekijänoikeuksien kannalta.

| 21. | pitää tervetulleena komission aikomusta luoda yhtäältä entistä yhdenmukaisempi tekijänoikeusjärjestelmä jäsenvaltioiden erilaisten oikeusjärjestelmien pirstoutuneisuuden vähentämiseksi ja toisaalta uudenaikaistaa tekijänoikeuksia ja mukauttaa ne viime vuosien kehitykseen. |
| --- | --- |

21.

pitää tervetulleena komission aikomusta luoda yhtäältä entistä yhdenmukaisempi tekijänoikeusjärjestelmä jäsenvaltioiden erilaisten oikeusjärjestelmien pirstoutuneisuuden vähentämiseksi ja toisaalta uudenaikaistaa tekijänoikeuksia ja mukauttaa ne viime vuosien kehitykseen.

| 22. | kannattaa komission lähestymistapaa, jonka mukaan uudenaikaisilla tekijänoikeuksilla on tarkoitus mahdollistaa sisältöjen siirtäminen ja kuluttaminen rajojen yli, mutta jossa samalla nostetaan esiin myös luovan toiminnan ja investoinnin kannusteet, eli tekijän oikeudet. |
| --- | --- |

22.

kannattaa komission lähestymistapaa, jonka mukaan uudenaikaisilla tekijänoikeuksilla on tarkoitus mahdollistaa sisältöjen siirtäminen ja kuluttaminen rajojen yli, mutta jossa samalla nostetaan esiin myös luovan toiminnan ja investoinnin kannusteet, eli tekijän oikeudet.

| 23. | yhtyy komission kantaan, jonka mukaan jäsenvaltioiden välisten arvonlisäverosääntöjen nykyinen yhdenmukaistamistilanne tuotteiden ja palveluiden tarjoamisessa EU:n sisällä ei tarjoa vielä riittävää perustaa digitaalisten sisämarkkinoiden kehittämiselle. Komitea kehottaakin komissiota sisällyttämään tulevaan arvonlisäverodirektiivin 2006/112/EY tarkistusehdotukseen säännöksiä, jotka helpottavat digitaalisten sisämarkkinoiden kehittämistä muun muassa poistamalla digitaalista mediaa syrjivät säännökset. |
| --- | --- |

23.

yhtyy komission kantaan, jonka mukaan jäsenvaltioiden välisten arvonlisäverosääntöjen nykyinen yhdenmukaistamistilanne tuotteiden ja palveluiden tarjoamisessa EU:n sisällä ei tarjoa vielä riittävää perustaa digitaalisten sisämarkkinoiden kehittämiselle. Komitea kehottaakin komissiota sisällyttämään tulevaan arvonlisäverodirektiivin 2006/112/EY tarkistusehdotukseen säännöksiä, jotka helpottavat digitaalisten sisämarkkinoiden kehittämistä muun muassa poistamalla digitaalista mediaa syrjivät säännökset.

| 24. | toteaa, että on havaittavissa, että EU:n ulkopuolelta tulevien pienten lähetysten arvonlisäverovapautus eräissä jäsenvaltioissa lisää erityisesti pk-yrityksiin kohdistuvia kilpailupaineita, koska alustojen kautta voidaan kohtalaisen helposti tilata pieniä lähetyksiä kolmansista maista. Järjestelmän uudistaminen ei saisi aiheuttaa suhteettomia hallinnollisia rasitteita, ja sen yhteydessä olisi otettava huomioon tällaisten lähetysten vähäinen arvo. |
| --- | --- |

24.

toteaa, että on havaittavissa, että EU:n ulkopuolelta tulevien pienten lähetysten arvonlisäverovapautus eräissä jäsenvaltioissa lisää erityisesti pk-yrityksiin kohdistuvia kilpailupaineita, koska alustojen kautta voidaan kohtalaisen helposti tilata pieniä lähetyksiä kolmansista maista. Järjestelmän uudistaminen ei saisi aiheuttaa suhteettomia hallinnollisia rasitteita, ja sen yhteydessä olisi otettava huomioon tällaisten lähetysten vähäinen arvo.

| 25. | pitää näin ollen tervetulleena, että komissio aikoo esittää vuonna 2016 useampia säädösehdotuksia monitahoisen arvonlisäverojärjestelmän määrätietoiseksi edelleenkehittämiseksi. |
| --- | --- |

25.

pitää näin ollen tervetulleena, että komissio aikoo esittää vuonna 2016 useampia säädösehdotuksia monitahoisen arvonlisäverojärjestelmän määrätietoiseksi edelleenkehittämiseksi.

| 26. | kannattaa komission aikomusta tukea digitaalisten innovaatiokeskusten luomista, ja pyytää komissiota kiinnittämään varojen jakelussa huomiota maantieteelliseen tasapainoon. |
| --- | --- |

26.

kannattaa komission aikomusta tukea digitaalisten innovaatiokeskusten luomista, ja pyytää komissiota kiinnittämään varojen jakelussa huomiota maantieteelliseen tasapainoon.

Suotuisten ja tasapuolisten olosuhteiden luominen edistyneille digitaaliverkoille ja innovatiivisille palveluille

| 27. | yhtyy komission arvioon, jonka mukaan digitaalisten sisämarkkinoiden edelleenkehittäminen edellyttää varmoja, luotettavia, nopeita ja kohtuuhintaisia verkkoja ja palveluja, ja että tässä yhteydessä kilpailukykyinen ja dynaaminen televiestintäala antaa tarvittavaa pontta innovoinnille ja investoinneille. Komissio korostaa toimivan kilpailun merkitystä täydellä syyllä. |
| --- | --- |

27.

yhtyy komission arvioon, jonka mukaan digitaalisten sisämarkkinoiden edelleenkehittäminen edellyttää varmoja, luotettavia, nopeita ja kohtuuhintaisia verkkoja ja palveluja, ja että tässä yhteydessä kilpailukykyinen ja dynaaminen televiestintäala antaa tarvittavaa pontta innovoinnille ja investoinneille. Komissio korostaa toimivan kilpailun merkitystä täydellä syyllä.

| 28. | kannattaa sellaisten edellytysten luomista, jotka mahdollistavat kaikkien alueiden liittämisen pitkällä aikavälillä suorituskykyiseen laajakaistatarjontaan kilpailullisessa ympäristössä, ja kehottaa Euroopan komissiota raportoimaan digitaalisten sisämarkkinoiden toteuttamisen yhteydessä säännöllisesti myös edistymisestä digitaalikuilun kuromisessa umpeen etenkin alue- ja paikallistasolla. Erityisesti maaseutualueilla liian suurten kannattavuusvajausten vuoksi huippunopeiden laajakaistaverkkojen markkinavetoinen rakentaminen jää usein toteutumatta, joten tukimahdollisuuksien kehittämistä eurooppalaisella ja kansallisella tasolla on jatkettava johdonmukaisesti. Yksityishenkilöillä ja yrittäjillä on asuinpaikasta riippumatta oikeus sellaisia siirtonopeuksia tarjoavaan nopeaan laajakaistaan, joita tarvitaan toimeentulosta huolehtimiseen, kouluttautumiseen tai yritystoiminnan harjoittamiseen. |
| --- | --- |

28.

kannattaa sellaisten edellytysten luomista, jotka mahdollistavat kaikkien alueiden liittämisen pitkällä aikavälillä suorituskykyiseen laajakaistatarjontaan kilpailullisessa ympäristössä, ja kehottaa Euroopan komissiota raportoimaan digitaalisten sisämarkkinoiden toteuttamisen yhteydessä säännöllisesti myös edistymisestä digitaalikuilun kuromisessa umpeen etenkin alue- ja paikallistasolla. Erityisesti maaseutualueilla liian suurten kannattavuusvajausten vuoksi huippunopeiden laajakaistaverkkojen markkinavetoinen rakentaminen jää usein toteutumatta, joten tukimahdollisuuksien kehittämistä eurooppalaisella ja kansallisella tasolla on jatkettava johdonmukaisesti. Yksityishenkilöillä ja yrittäjillä on asuinpaikasta riippumatta oikeus sellaisia siirtonopeuksia tarjoavaan nopeaan laajakaistaan, joita tarvitaan toimeentulosta huolehtimiseen, kouluttautumiseen tai yritystoiminnan harjoittamiseen.

| 29. | toistaa tässä yhteydessä vaatimuksensa, että laajakaistan kehittämishankkeet maaseudulla ja harvaan asutuilla alueilla tunnustettaisiin yleishyödyllisiin taloudellisiin palveluihin liittyviksi tehtäviksi (2). Komitea korostaa tässä yhteydessä, että etenkin aluetasolla on määriteltävä tulevat laajakaistainvestointitarpeet, ja ehdottaa, että yhdessä Euroopan komission ja Euroopan investointipankin kanssa kehitetään uusia tieto- ja viestintätekniikan infrastruktuurin rahoitus- ja tukimahdollisuuksia esimerkiksi maaseutualueilla. |
| --- | --- |

29.

toistaa tässä yhteydessä vaatimuksensa, että laajakaistan kehittämishankkeet maaseudulla ja harvaan asutuilla alueilla tunnustettaisiin yleishyödyllisiin taloudellisiin palveluihin liittyviksi tehtäviksi (2). Komitea korostaa tässä yhteydessä, että etenkin aluetasolla on määriteltävä tulevat laajakaistainvestointitarpeet, ja ehdottaa, että yhdessä Euroopan komission ja Euroopan investointipankin kanssa kehitetään uusia tieto- ja viestintätekniikan infrastruktuurin rahoitus- ja tukimahdollisuuksia esimerkiksi maaseutualueilla.

| 30. | vahvistaa, että neuvoston, komission ja Euroopan parlamentin välillä televiestinnän sisämarkkinoista 30. kesäkuuta 2015 tehty sopimus huomioon ottaen kaikkien Euroopan alueiden ja erityisesti raja-alueiden kannalta suuri merkitys on avoimella ja syrjinnästä vapaalla internetillä, verkkoneutraliteetin asianmukaisella kehityksellä sekä verkkovierailumaksujen kaavaillulla loppumisella 15. kesäkuuta 2017 matkaviestinverkoissa. |
| --- | --- |

30.

vahvistaa, että neuvoston, komission ja Euroopan parlamentin välillä televiestinnän sisämarkkinoista 30. kesäkuuta 2015 tehty sopimus huomioon ottaen kaikkien Euroopan alueiden ja erityisesti raja-alueiden kannalta suuri merkitys on avoimella ja syrjinnästä vapaalla internetillä, verkkoneutraliteetin asianmukaisella kehityksellä sekä verkkovierailumaksujen kaavaillulla loppumisella 15. kesäkuuta 2017 matkaviestinverkoissa.

| 31. | painottaa tässä yhteydessä etenkin komissiolle ja Euroopan sähköisen viestinnän sääntelyviranomaisten yhteistyöelimelle, että on erityisen tärkeää toteuttaa kaikki tarvittavat toimet, jotta digitaaliset sisämarkkinat hyväksytään laajalti ja jotta niistä tulee näkyvät eurooppalaisten loppukäyttäjien keskuudessa. Nämä toimet ovat tarpeen, jotta asetettuja määräaikoja voidaan noudattaa. Erityisesti on pyrittävä muotoilemaan sellainen kohtuullisen käytön politiikka, joka vastaa loppukäyttäjien tarpeita säänneltyjen verkkovierailupalvelujen kulutuksessa. |
| --- | --- |

31.

painottaa tässä yhteydessä etenkin komissiolle ja Euroopan sähköisen viestinnän sääntelyviranomaisten yhteistyöelimelle, että on erityisen tärkeää toteuttaa kaikki tarvittavat toimet, jotta digitaaliset sisämarkkinat hyväksytään laajalti ja jotta niistä tulee näkyvät eurooppalaisten loppukäyttäjien keskuudessa. Nämä toimet ovat tarpeen, jotta asetettuja määräaikoja voidaan noudattaa. Erityisesti on pyrittävä muotoilemaan sellainen kohtuullisen käytön politiikka, joka vastaa loppukäyttäjien tarpeita säänneltyjen verkkovierailupalvelujen kulutuksessa.

| 32. | korostaa viime vuosien kehitysvauhdin huomioon ottaen, että tieto- ja viestintätekniikan säädöskehyksen asianmukaisella kehittämisellä tulisi tähdätä tasapuoliseen toimintaympäristöön, jossa rakenteellisia haittoja vähennetään televiestintäoperaattoreiden yksipuolisilla velvoitteilla yhdistyneessä toimintaympäristössä. |
| --- | --- |

32.

korostaa viime vuosien kehitysvauhdin huomioon ottaen, että tieto- ja viestintätekniikan säädöskehyksen asianmukaisella kehittämisellä tulisi tähdätä tasapuoliseen toimintaympäristöön, jossa rakenteellisia haittoja vähennetään televiestintäoperaattoreiden yksipuolisilla velvoitteilla yhdistyneessä toimintaympäristössä.

| 33. | toteaa, ettei se ymmärrä täysin, miksi komissio pitää EU:n sääntelyn yhdenmukaisuutta ja ennakoivuutta puutteellisena, kun nimenomaan televiestintäalan viime uudelleenarviointiprosessilla ja siihen sisältyvällä ”7 artiklan ilmoittamismenettelyllä” on päästy askelta lähemmäs sääntelyn yhdenmukaisuutta. |
| --- | --- |

33.

toteaa, ettei se ymmärrä täysin, miksi komissio pitää EU:n sääntelyn yhdenmukaisuutta ja ennakoivuutta puutteellisena, kun nimenomaan televiestintäalan viime uudelleenarviointiprosessilla ja siihen sisältyvällä ”7 artiklan ilmoittamismenettelyllä” on päästy askelta lähemmäs sääntelyn yhdenmukaisuutta.

| 34. | pitää siksi tervetulleena, että vuodesta 2016 alkaen on tarkoitus käynnistää perusteellinen tarkistusprosessi televiestintäalan sääntöjen mukauttamistarpeesta. |
| --- | --- |

34.

pitää siksi tervetulleena, että vuodesta 2016 alkaen on tarkoitus käynnistää perusteellinen tarkistusprosessi televiestintäalan sääntöjen mukauttamistarpeesta.

| 35. | kannattaa komission aikomusta esittää ehdotuksia 700 MHz:n taajuusalueiden käytön yhdenmukaistamisesta, sillä tämä on olennaista laajakaistapalvelujen tarjonnan varmistamiseksi maaseutualueilla. Komitea pyytää komissiota valmistelemaan pikaisesti 800 MHz:n taajuusalueiden käyttöönottoa uusimman 4G-teknologian leviämisen nopeuttamiseksi. Tietyistä kansalliseen toimivaltaan kuuluvien radiotaajuuksien osoittamista ja käyttöä koskevista parametreista radiotaajuuspolitiikkaa käsittelevän ryhmän puitteissa käytävällä keskustelulla voitaisiin luoda hyödyllisiä sisämarkkinavaikutuksia. Radiotaajuudet heijastavat usein paikallisia sovelluksia ja mediakulttuurisia identiteettejä ja edistävät niitä. Tämä huomioon ottaen on jatkokehityksessä varmistettava eri intressien tasapaino. |
| --- | --- |

35.

kannattaa komission aikomusta esittää ehdotuksia 700 MHz:n taajuusalueiden käytön yhdenmukaistamisesta, sillä tämä on olennaista laajakaistapalvelujen tarjonnan varmistamiseksi maaseutualueilla. Komitea pyytää komissiota valmistelemaan pikaisesti 800 MHz:n taajuusalueiden käyttöönottoa uusimman 4G-teknologian leviämisen nopeuttamiseksi. Tietyistä kansalliseen toimivaltaan kuuluvien radiotaajuuksien osoittamista ja käyttöä koskevista parametreista radiotaajuuspolitiikkaa käsittelevän ryhmän puitteissa käytävällä keskustelulla voitaisiin luoda hyödyllisiä sisämarkkinavaikutuksia. Radiotaajuudet heijastavat usein paikallisia sovelluksia ja mediakulttuurisia identiteettejä ja edistävät niitä. Tämä huomioon ottaen on jatkokehityksessä varmistettava eri intressien tasapaino.

| 36. | katsoo, että audiovisuaalisia mediapalveluja koskevan direktiivin ilmoitetun tarkistuksen tulee antaa tärkeä sysäys yhtäältä digitaalisten sisämarkkinoiden ajanmukaisten kehitystarpeiden tunnistamiseksi ja toisaalta kulttuurisesti moninaisen ja laadukkaan eurooppalaisen audiovisuaalisen mediakentän edistämiseksi. Medioiden yhdentymistä tulisi seurata sääntelyn yhdenmukaistaminen ja reilut kilpailumahdollisuudet kaikille mediapalvelujen tarjoajille. |
| --- | --- |

36.

katsoo, että audiovisuaalisia mediapalveluja koskevan direktiivin ilmoitetun tarkistuksen tulee antaa tärkeä sysäys yhtäältä digitaalisten sisämarkkinoiden ajanmukaisten kehitystarpeiden tunnistamiseksi ja toisaalta kulttuurisesti moninaisen ja laadukkaan eurooppalaisen audiovisuaalisen mediakentän edistämiseksi. Medioiden yhdentymistä tulisi seurata sääntelyn yhdenmukaistaminen ja reilut kilpailumahdollisuudet kaikille mediapalvelujen tarjoajille.

| 37. | painottaa, että alustat täyttävät usein markkinatoimijoiden roolin ja että ne tarjoavat uusia liiketoimintavaihtoehtoja sekä ovat usein osa paikallisia ja alueellisia talous- ja yhteiskuntarakenteita. Siksi alustoilla ja välittäjillä on strateginen rooli, jonka kehitystä on seurattava aktiivisesti mahdollisesti syntyviä sääntelytarpeita ajatellen. Tässä on otettava huomioon, että verkkovaikutukset vahvistavat ja vakinaistavat alustojen markkinavaltaa ja voivat näin ollen lisätä kyseisen valta-aseman väärinkäytön riskiä. |
| --- | --- |

37.

painottaa, että alustat täyttävät usein markkinatoimijoiden roolin ja että ne tarjoavat uusia liiketoimintavaihtoehtoja sekä ovat usein osa paikallisia ja alueellisia talous- ja yhteiskuntarakenteita. Siksi alustoilla ja välittäjillä on strateginen rooli, jonka kehitystä on seurattava aktiivisesti mahdollisesti syntyviä sääntelytarpeita ajatellen. Tässä on otettava huomioon, että verkkovaikutukset vahvistavat ja vakinaistavat alustojen markkinavaltaa ja voivat näin ollen lisätä kyseisen valta-aseman väärinkäytön riskiä.

| 38. | pitää valitettavana, että komission tiedonannossa viitataan vain ohimennen ns. jakamistalouteen eikä esitetä ehdotuksia siihen sovellettavia sääntöjä – esimerkiksi vaihtopörssien tuottaman tulon verotusta – koskevien lähestymistapojen yhteensovittamisesta, jotta varmistettaisiin vapaa ja oikeudenmukainen kilpailu eli samanlaiset sääntelypuitteet, kuluttajien turvallisuuteen liittyvät säännöt ja työehdot kuin perinteisillä yrityksillä. Komitea toteaa lisäksi hieman huolestuneena, että jakamistalouden kaupallisessa toiminnassa tapahtuu rakenteellisia muutoksia, joissa yrittämisen riskit säilyvät pitkälti paikallisten ja alueellisten toimijoiden tasolla, mutta alustojen tai välittäjien valtavien verkkovaikutusten seurauksena arvonlisäys siirtyy alueiden ulkopuolelle. Tässä mielessä on seurattava tarkkaan monitahoista vuorovaikutusta uusien asiakkaiden digitaalisilla sisämarkkinoilla tuomien kasvumahdollisuuksien ja kielteisten alueellisten rakennevaikutusten välillä. |
| --- | --- |

38.

pitää valitettavana, että komission tiedonannossa viitataan vain ohimennen ns. jakamistalouteen eikä esitetä ehdotuksia siihen sovellettavia sääntöjä – esimerkiksi vaihtopörssien tuottaman tulon verotusta – koskevien lähestymistapojen yhteensovittamisesta, jotta varmistettaisiin vapaa ja oikeudenmukainen kilpailu eli samanlaiset sääntelypuitteet, kuluttajien turvallisuuteen liittyvät säännöt ja työehdot kuin perinteisillä yrityksillä. Komitea toteaa lisäksi hieman huolestuneena, että jakamistalouden kaupallisessa toiminnassa tapahtuu rakenteellisia muutoksia, joissa yrittämisen riskit säilyvät pitkälti paikallisten ja alueellisten toimijoiden tasolla, mutta alustojen tai välittäjien valtavien verkkovaikutusten seurauksena arvonlisäys siirtyy alueiden ulkopuolelle. Tässä mielessä on seurattava tarkkaan monitahoista vuorovaikutusta uusien asiakkaiden digitaalisilla sisämarkkinoilla tuomien kasvumahdollisuuksien ja kielteisten alueellisten rakennevaikutusten välillä.

| 39. | on vakuuttunut siitä, että koulutuksen uudenaikaistaminen tukee digitaalisten sisämarkkinoiden kehitystä, sillä yhteiskunnassa tärkeä rooli on koulutuksella, jonka avulla välitetään myös digitaalialan perustaitoja. Jotta voidaan hyödyntää suuria mahdollisuuksia uusien lähestymistapojen ja menetelmien kokeiluun koulutusjärjestelmissä, on edistettävä innovatiivisten ja digitaalisten menetelmien kehittämistä koulutuksessa auttamalla ja kannustamalla asianmukaisesti kouluttajia ja kaikkia tähän prosessiin osallistujia. |
| --- | --- |

39.

on vakuuttunut siitä, että koulutuksen uudenaikaistaminen tukee digitaalisten sisämarkkinoiden kehitystä, sillä yhteiskunnassa tärkeä rooli on koulutuksella, jonka avulla välitetään myös digitaalialan perustaitoja. Jotta voidaan hyödyntää suuria mahdollisuuksia uusien lähestymistapojen ja menetelmien kokeiluun koulutusjärjestelmissä, on edistettävä innovatiivisten ja digitaalisten menetelmien kehittämistä koulutuksessa auttamalla ja kannustamalla asianmukaisesti kouluttajia ja kaikkia tähän prosessiin osallistujia.

| 40. | pitää näin ollen tervetulleena painotuksia, jotka komissio on asettanut vielä vuoden 2015 aikana aloitettavissa alustojen roolia koskevissa tutkimuksissa. |
| --- | --- |

40.

pitää näin ollen tervetulleena painotuksia, jotka komissio on asettanut vielä vuoden 2015 aikana aloitettavissa alustojen roolia koskevissa tutkimuksissa.

| 41. | pitää erityisen tervetulleena komission selkeää strategista keskittymistä verkkoturvallisuuden merkitykseen sekä henkilötietojen luottamukselliseen käsittelyyn digitaalisten sisämarkkinoiden kehittämisen oleellisena edellytyksenä. |
| --- | --- |

41.

pitää erityisen tervetulleena komission selkeää strategista keskittymistä verkkoturvallisuuden merkitykseen sekä henkilötietojen luottamukselliseen käsittelyyn digitaalisten sisämarkkinoiden kehittämisen oleellisena edellytyksenä.

| 42. | korostaa tässä yhteydessä tulevan yleisen tietosuoja-asetuksen erityistä merkitystä, joka on perusta sekä luotettaville palvelukehityksille digitaalisilla sisämarkkinoilla että myös tasapuolisten toimintaedellytysten edistämiselle, jotta myös alueellisilla yrityksillä on paremmat kehitysmahdollisuudet. |
| --- | --- |

42.

korostaa tässä yhteydessä tulevan yleisen tietosuoja-asetuksen erityistä merkitystä, joka on perusta sekä luotettaville palvelukehityksille digitaalisilla sisämarkkinoilla että myös tasapuolisten toimintaedellytysten edistämiselle, jotta myös alueellisilla yrityksillä on paremmat kehitysmahdollisuudet.

Digitaalitalouden kasvupotentiaalin maksimointi

| 43. | pitää tervetulleena komission selkeää toteamusta, jonka mukaan digitalisointi on toteutettava talouden kaikilla aloilla ja tulevaisuudessa useimmat talousalat ovat yhä tiiviimmin sidoksissa digitaalisiin ekosysteemeihin. |
| --- | --- |

43.

pitää tervetulleena komission selkeää toteamusta, jonka mukaan digitalisointi on toteutettava talouden kaikilla aloilla ja tulevaisuudessa useimmat talousalat ovat yhä tiiviimmin sidoksissa digitaalisiin ekosysteemeihin.

| 44. | toteaa tässä yhteydessä, että tavalla, jolla Euroopassa onnistutaan pitkällä aikavälillä toteuttamaan digitalisoinnin lähes äärettömät arvonlisäyspotentiaalit, on keskeinen merkitys Euroopan alueiden ja maaseudun pitkän aikavälin hyvinvoinnin kannalta. |
| --- | --- |

44.

toteaa tässä yhteydessä, että tavalla, jolla Euroopassa onnistutaan pitkällä aikavälillä toteuttamaan digitalisoinnin lähes äärettömät arvonlisäyspotentiaalit, on keskeinen merkitys Euroopan alueiden ja maaseudun pitkän aikavälin hyvinvoinnin kannalta.

| 45. | yhtyy komission näkemykseen, jonka mukaan yksi digitaalisten sisämarkkinoiden keskeisimmistä haasteista on kestäväpohjaisen tietotalouden luominen myös teollisessa kontekstissa (teollisuus 4.0). Viime vuosien teknologiset kehityssuuntaukset luovat moninaisia mahdollisuuksia uusille arvonlisäyksille. On kuitenkin todettava tähän liittyvät valtavat tekniset, rakenteelliset ja oikeudelliset haasteet, jotka kohdistuvat myös paikallis- ja alueviranomaisiin. |
| --- | --- |

45.

yhtyy komission näkemykseen, jonka mukaan yksi digitaalisten sisämarkkinoiden keskeisimmistä haasteista on kestäväpohjaisen tietotalouden luominen myös teollisessa kontekstissa (teollisuus 4.0). Viime vuosien teknologiset kehityssuuntaukset luovat moninaisia mahdollisuuksia uusille arvonlisäyksille. On kuitenkin todettava tähän liittyvät valtavat tekniset, rakenteelliset ja oikeudelliset haasteet, jotka kohdistuvat myös paikallis- ja alueviranomaisiin.

| 46. | pitää yhteentoimivuutta horisontaalisena avaintekijänä digitaalisten sisämarkkinoiden kehityksessä. Normien ja standardien perusteella voidaan kehittää uudenlaisia digitaalisia arvonlisäysverkostoja, joissa merkittävä osuus voi olla nimenomaan myös paikallis- ja alueviranomaisten sähköisen hallinnon palveluilla. |
| --- | --- |

46.

pitää yhteentoimivuutta horisontaalisena avaintekijänä digitaalisten sisämarkkinoiden kehityksessä. Normien ja standardien perusteella voidaan kehittää uudenlaisia digitaalisia arvonlisäysverkostoja, joissa merkittävä osuus voi olla nimenomaan myös paikallis- ja alueviranomaisten sähköisen hallinnon palveluilla.

| 47. | korostaa työntekijöiden, työnhakijoiden ja kaikkien kansalaisten digitaalisen lukutaidon ja osaamisen merkitystä digitaalisoinnin taloudessa ja yhteiskunnassa laajalle ulottuvan täytäntöönpanon kannalta. Tässä yhteydessä jäsenvaltioilla sekä paikallis- ja alueviranomaisilla, joiden toimivaltaan koulut ja koulutuslaitokset usein kuuluvat, on pitkän aikavälin avainrooli digitaalisen osaamisen kehittämisessä. |
| --- | --- |

47.

korostaa työntekijöiden, työnhakijoiden ja kaikkien kansalaisten digitaalisen lukutaidon ja osaamisen merkitystä digitaalisoinnin taloudessa ja yhteiskunnassa laajalle ulottuvan täytäntöönpanon kannalta. Tässä yhteydessä jäsenvaltioilla sekä paikallis- ja alueviranomaisilla, joiden toimivaltaan koulut ja koulutuslaitokset usein kuuluvat, on pitkän aikavälin avainrooli digitaalisen osaamisen kehittämisessä.

| 48. | kannattaa yhteiskuntamme kaikilla aloilla nopeasti leviävän digitaalisoinnin huomioon ottaen digitaalista osallisuutta, jotta digitalisoidun yhteiskunnan edut ovat kaikkien hyödynnettävissä. |
| --- | --- |

48.

kannattaa yhteiskuntamme kaikilla aloilla nopeasti leviävän digitaalisoinnin huomioon ottaen digitaalista osallisuutta, jotta digitalisoidun yhteiskunnan edut ovat kaikkien hyödynnettävissä.

| 49. | suosittaa myös tietojen jakamista yhteistä hyötyä tuottavia tarkoituksia ja prosesseja varten, ottaen kuitenkin huomioon yksittäisten maiden henkilötietosuojasäännöt. Tämä johtaisi todelliseen yksinkertaistamiseen ja yhdenmukaistamiseen varmasti kansallisella tasolla (eräissä maissa on käynnistetty prosesseja jo jonkin aikaa sitten), mutta myös maiden välillä. |
| --- | --- |

49.

suosittaa myös tietojen jakamista yhteistä hyötyä tuottavia tarkoituksia ja prosesseja varten, ottaen kuitenkin huomioon yksittäisten maiden henkilötietosuojasäännöt. Tämä johtaisi todelliseen yksinkertaistamiseen ja yhdenmukaistamiseen varmasti kansallisella tasolla (eräissä maissa on käynnistetty prosesseja jo jonkin aikaa sitten), mutta myös maiden välillä.

| 50. | kehottaa suunnittelemaan uudelleen erilaisia julkishallinnon ja yritysten prosesseja todellisten digitaalisten sisämarkkinoiden kehittämiseksi. Digitaalinen ajattelu ja uusien teknologisten ratkaisujen luominen ei tarkoita manuaalisten toimintojen ja papereihin perustuvien menettelyiden kopioimista digitaaliseen muotoon. Tarkoituksena on yksinkertaistaa talouselämän sisäisiä ja ulkoisia prosesseja ja menettelyjä hyödyntämällä nykypäivän innovatiivisia digitaalisia välineitä, jotta sujuvoitetaan ja nopeutetaan eri toimijoiden välistä kommunikointia ja luodaan räätälöityjä palveluja, joilla on suurempi lisäarvo. |
| --- | --- |

50.

kehottaa suunnittelemaan uudelleen erilaisia julkishallinnon ja yritysten prosesseja todellisten digitaalisten sisämarkkinoiden kehittämiseksi. Digitaalinen ajattelu ja uusien teknologisten ratkaisujen luominen ei tarkoita manuaalisten toimintojen ja papereihin perustuvien menettelyiden kopioimista digitaaliseen muotoon. Tarkoituksena on yksinkertaistaa talouselämän sisäisiä ja ulkoisia prosesseja ja menettelyjä hyödyntämällä nykypäivän innovatiivisia digitaalisia välineitä, jotta sujuvoitetaan ja nopeutetaan eri toimijoiden välistä kommunikointia ja luodaan räätälöityjä palveluja, joilla on suurempi lisäarvo.

| 51. | yhtyy komission arvioon, jonka mukaan sähköisen hallinnon palvelut ovat keskeinen väline yrityksille ja kansalaisille tarjottujen julkisen alan ja nimenomaan myös paikallis- ja alueviranomaisten palveluiden kustannustehokkuuden ja laadun parantamiseksi. |
| --- | --- |

51.

yhtyy komission arvioon, jonka mukaan sähköisen hallinnon palvelut ovat keskeinen väline yrityksille ja kansalaisille tarjottujen julkisen alan ja nimenomaan myös paikallis- ja alueviranomaisten palveluiden kustannustehokkuuden ja laadun parantamiseksi.

| 52. | korostaa suunnitellun sähköisen hallinnon toimintasuunnitelman 2016–2020 kontekstissa, että parantamalla olemassa olevien julkisen sektorin portaalien ja palveluiden rakenteita voidaan saada aikaan myönteisiä vaikutuksia, joihin paikallis- ja alueviranomaiset ja erityisesti rajanylittävien suurkaupunkialueiden viranomaiset voivat antaa merkittävän panoksen. |
| --- | --- |

52.

korostaa suunnitellun sähköisen hallinnon toimintasuunnitelman 2016–2020 kontekstissa, että parantamalla olemassa olevien julkisen sektorin portaalien ja palveluiden rakenteita voidaan saada aikaan myönteisiä vaikutuksia, joihin paikallis- ja alueviranomaiset ja erityisesti rajanylittävien suurkaupunkialueiden viranomaiset voivat antaa merkittävän panoksen.

| 53. | suhtautuu kuitenkin komissiota varautuneemmin tehokkuusetujen avulla lähiaikoina syntyviin alan vipuvaikutuksiin ja säästömahdollisuuksiin ja vaatii, että suunnitellun sähköisen hallinnon toimintasuunnitelman laatimisessa ja täytäntöönpanossa otetaan paikallis- ja alueviranomaiset erityisen tiiviisti mukaan, jotta ne voivat hyödyntää paremmin potentiaaliaan sähköisen hallinnon alalla. Olisi kiinnitettävä nykyistä enemmän huomiota pieniin paikallisyhteisöihin, joilla ei ole taloudellisten eikä henkilöresurssien kannalta valmiuksia selviytyä optimaalisesti digitalisoinnin haasteista. Olisi niin ikään kokeiltava uudenlaisia yhteistyön organisatorisia muotoja, joiden avulla voidaan parantaa näiden palvelujen tarjontaa ja jotka voisivat olla erilaisia kuin fyysisten tavaroiden tai palvelujen tuotannossa sovellettavat yhteistyömuodot. |
| --- | --- |

53.

suhtautuu kuitenkin komissiota varautuneemmin tehokkuusetujen avulla lähiaikoina syntyviin alan vipuvaikutuksiin ja säästömahdollisuuksiin ja vaatii, että suunnitellun sähköisen hallinnon toimintasuunnitelman laatimisessa ja täytäntöönpanossa otetaan paikallis- ja alueviranomaiset erityisen tiiviisti mukaan, jotta ne voivat hyödyntää paremmin potentiaaliaan sähköisen hallinnon alalla. Olisi kiinnitettävä nykyistä enemmän huomiota pieniin paikallisyhteisöihin, joilla ei ole taloudellisten eikä henkilöresurssien kannalta valmiuksia selviytyä optimaalisesti digitalisoinnin haasteista. Olisi niin ikään kokeiltava uudenlaisia yhteistyön organisatorisia muotoja, joiden avulla voidaan parantaa näiden palvelujen tarjontaa ja jotka voisivat olla erilaisia kuin fyysisten tavaroiden tai palvelujen tuotannossa sovellettavat yhteistyömuodot.

Digitaalisten sisämarkkinoiden toteuttaminen

| 54. | korostaa tässä yhteydessä, että syntyvissä hallintorakenteiden mukauttamistarpeissa vastuu ja kantava rooli on paikallis- ja alueviranomaisilla, jotka ovat julkisen sektorin ensisijainen ”rajapinta” kansalaisiin ja yrityksiin nähden. |
| --- | --- |

54.

korostaa tässä yhteydessä, että syntyvissä hallintorakenteiden mukauttamistarpeissa vastuu ja kantava rooli on paikallis- ja alueviranomaisilla, jotka ovat julkisen sektorin ensisijainen ”rajapinta” kansalaisiin ja yrityksiin nähden.

| 55. | pitää tervetulleena, että komissio aikoo keskittyä suotuisten olosuhteiden luomiseen investoimiselle digitaalisiin verkkoihin, tutkimukseen ja innovatiiviseen liiketoimintaan, mikä auttaa myös sulkemaan taajama- ja maaseutualueiden välisen digitaalisen kuilun. |
| --- | --- |

55.

pitää tervetulleena, että komissio aikoo keskittyä suotuisten olosuhteiden luomiseen investoimiselle digitaalisiin verkkoihin, tutkimukseen ja innovatiiviseen liiketoimintaan, mikä auttaa myös sulkemaan taajama- ja maaseutualueiden välisen digitaalisen kuilun.

Bryssel 13. lokakuuta 2015.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Markku MARKKULA

---

(1)  AK:n päätöslauselma 9. heinäkuuta 2015 aiheesta ”Euroopan komission vuoden 2016 työohjelman painopisteet”, kohta 27.

1

(2)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/?uri=CELEX:52013AR5960

2

---

| 17.12.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 423/30 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 423/30

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Audiovisuaalisia mediapalveluja koskevan direktiivin tarkistus”

(2015/C 423/06)

| Esittelijä: | Jean-François ISTASSE (BE, PES), Verviers'n kunnanvaltuutettu |
| --- | --- |

Esittelijä:

Jean-François ISTASSE (BE, PES), Verviers'n kunnanvaltuutettu

I   YLEISTÄ

ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | katsoo, että on aiheellista tarkistaa audiovisuaalisista mediapalveluista annettua direktiiviä, kun otetaan huomioon jatkuva teknologinen kehitys sekä geopoliittinen tilanne ja niiden vaikutukset audiovisuaalisten tiedotusvälineiden tuotanto-, jakelu- ja kulutustapoihin. |
| --- | --- |

1.

katsoo, että on aiheellista tarkistaa audiovisuaalisista mediapalveluista annettua direktiiviä, kun otetaan huomioon jatkuva teknologinen kehitys sekä geopoliittinen tilanne ja niiden vaikutukset audiovisuaalisten tiedotusvälineiden tuotanto-, jakelu- ja kulutustapoihin.

| 2. | muistuttaa, että on tärkeää säilyttää nimenomainen viittaus kulttuuriseen monimuotoisuuteen audiovisuaalisia mediapalveluja koskevan direktiivin peruspilarina erityisesti, kun otetaan huomioon Euroopan unionin liittyminen Unescon yleissopimukseen kulttuuri-ilmaisujen moninaisuuden suojelemisesta ja edistämisestä. AK toteaa tähän liittyen, että alueelliset julkisen palvelun tiedotusvälineet, joita Euroopassa edustaa Circom, tuottavat tällaisia palveluja. Ne lähettävät uutisia ja ohjelmia, joissa käsitellään alueille ja myös vähemmistökieliyhteisöille erittäin läheisiä aiheita. |
| --- | --- |

2.

muistuttaa, että on tärkeää säilyttää nimenomainen viittaus kulttuuriseen monimuotoisuuteen audiovisuaalisia mediapalveluja koskevan direktiivin peruspilarina erityisesti, kun otetaan huomioon Euroopan unionin liittyminen Unescon yleissopimukseen kulttuuri-ilmaisujen moninaisuuden suojelemisesta ja edistämisestä. AK toteaa tähän liittyen, että alueelliset julkisen palvelun tiedotusvälineet, joita Euroopassa edustaa Circom, tuottavat tällaisia palveluja. Ne lähettävät uutisia ja ohjelmia, joissa käsitellään alueille ja myös vähemmistökieliyhteisöille erittäin läheisiä aiheita.

| 3. | painottaa, että on jatkettava politiikkoja tiedotusvälineiden moniarvoisuuden edistämiseksi, yksilönvapauksien suojelemiseksi ja kansainvälisten normien noudattamiseksi, sillä ne ovat demokratian takeita. On kehitettävä uusia aloitteita, jotta taataan julkisen sanan riippumattomuus ja monipuolisuus, koska ne ovat alue- ja paikallisdemokratian tukipilarit. |
| --- | --- |

3.

painottaa, että on jatkettava politiikkoja tiedotusvälineiden moniarvoisuuden edistämiseksi, yksilönvapauksien suojelemiseksi ja kansainvälisten normien noudattamiseksi, sillä ne ovat demokratian takeita. On kehitettävä uusia aloitteita, jotta taataan julkisen sanan riippumattomuus ja monipuolisuus, koska ne ovat alue- ja paikallisdemokratian tukipilarit.

| 4. | toteaa, että audiovisuaalisia mediapalveluja koskevassa direktiivissä on aiheellista ottaa huomioon alueellinen ulottuvuus erityisesti, jotta tuodaan esille eurooppalaiset kulttuuri-identiteetit, rajat ylittävät yhteistuotannot Euroopan unionissa sekä paikalliset luovat innovaatiot. |
| --- | --- |

4.

toteaa, että audiovisuaalisia mediapalveluja koskevassa direktiivissä on aiheellista ottaa huomioon alueellinen ulottuvuus erityisesti, jotta tuodaan esille eurooppalaiset kulttuuri-identiteetit, rajat ylittävät yhteistuotannot Euroopan unionissa sekä paikalliset luovat innovaatiot.

| 5. | panee merkille kulttuuriteollisuuden taloudellisen vahvuuden, sen merkittävän arvonluontikyvyn ja sen potentiaalin, kun ajatellaan laadukkaita työpaikkoja tulevaisuuden taloudenaloilla. |
| --- | --- |

5.

panee merkille kulttuuriteollisuuden taloudellisen vahvuuden, sen merkittävän arvonluontikyvyn ja sen potentiaalin, kun ajatellaan laadukkaita työpaikkoja tulevaisuuden taloudenaloilla.

| 6. | kannattaa Euroopan komission vihreässä kirjassaan ”Valmistautuminen täysin konvergoituneeseen audiovisuaaliseen maailmaan: kasvu, luominen ja arvot” esiin tuomaa pyrkimystä ”taata mahdollisimman laaja pääsy eurooppalaiseen monimuotoiseen sisältöön [– –] ja mahdollisimman laajat valintamahdollisuudet korkealaatuisesta tarjonnasta”. Komitea korostaa tähän liittyen, että tarvitaan alueellisten julkisten audiovisuaalipalvelujen saatavuutta koskevaa sääntelyä, jotta voidaan saada tietoa etenkin tarjottavien palvelujen tavoitteesta ja laajuudesta. |
| --- | --- |

6.

kannattaa Euroopan komission vihreässä kirjassaan ”Valmistautuminen täysin konvergoituneeseen audiovisuaaliseen maailmaan: kasvu, luominen ja arvot” esiin tuomaa pyrkimystä ”taata mahdollisimman laaja pääsy eurooppalaiseen monimuotoiseen sisältöön [– –] ja mahdollisimman laajat valintamahdollisuudet korkealaatuisesta tarjonnasta”. Komitea korostaa tähän liittyen, että tarvitaan alueellisten julkisten audiovisuaalipalvelujen saatavuutta koskevaa sääntelyä, jotta voidaan saada tietoa etenkin tarjottavien palvelujen tavoitteesta ja laajuudesta.

| 7. | panee tyytyväisenä merkille Euroopan komission digitaalisia sisämarkkinoita koskevan strategian puitteissa ilmaiseman pyrkimyksen nykyaikaistaa tekijänoikeuslainsäädäntöä ja varmistaa oikeudenmukainen tasapaino luovan työn tekijöiden ja käyttäjien intressien välillä kulttuurin saatavuuden ja kulttuurisen moninaisuuden edistämiseksi. |
| --- | --- |

7.

panee tyytyväisenä merkille Euroopan komission digitaalisia sisämarkkinoita koskevan strategian puitteissa ilmaiseman pyrkimyksen nykyaikaistaa tekijänoikeuslainsäädäntöä ja varmistaa oikeudenmukainen tasapaino luovan työn tekijöiden ja käyttäjien intressien välillä kulttuurin saatavuuden ja kulttuurisen moninaisuuden edistämiseksi.

| 8. | painottaa eurooppalaiselle audiovisuaaliselle toimintaympäristölle tunnusomaisen kaksijakoisen järjestelmän hyödyllisyyttä, sillä se mahdollistaa julkisten ja yksityisten toimijoiden hedelmällisen rinnakkaiselon. Komitea tähdentää, että on tärkeää edistää sitä, että jäsenvaltiot tarjoavat audiovisuaalialan julkisille toimijoille pitkäaikaista ja riittävää julkista rahoitusta, jotta ne voivat täyttää julkisoikeudelliset tehtävänsä sekä lineaaristen että ei-lineaaristen palveluiden osalta noudattaen kaikilta osin julkisen palvelun yleisradiotoiminnan rahoitukseen sovellettavia EU:n sääntöjä. |
| --- | --- |

8.

painottaa eurooppalaiselle audiovisuaaliselle toimintaympäristölle tunnusomaisen kaksijakoisen järjestelmän hyödyllisyyttä, sillä se mahdollistaa julkisten ja yksityisten toimijoiden hedelmällisen rinnakkaiselon. Komitea tähdentää, että on tärkeää edistää sitä, että jäsenvaltiot tarjoavat audiovisuaalialan julkisille toimijoille pitkäaikaista ja riittävää julkista rahoitusta, jotta ne voivat täyttää julkisoikeudelliset tehtävänsä sekä lineaaristen että ei-lineaaristen palveluiden osalta noudattaen kaikilta osin julkisen palvelun yleisradiotoiminnan rahoitukseen sovellettavia EU:n sääntöjä.

| 9. | korostaa jälleen audiovisuaalisten mediapalvelujen tehokkaan sääntelyn tärkeyttä, mikä edellyttää muun muassa todellista yhteistyötä sääntelyviranomaisten välillä ja sääntelyviranomaisten riippumattomuutta julkishallinnosta, audiovisuaalialan toimijoista ja poliittisista puolueista. |
| --- | --- |

9.

korostaa jälleen audiovisuaalisten mediapalvelujen tehokkaan sääntelyn tärkeyttä, mikä edellyttää muun muassa todellista yhteistyötä sääntelyviranomaisten välillä ja sääntelyviranomaisten riippumattomuutta julkishallinnosta, audiovisuaalialan toimijoista ja poliittisista puolueista.

| 10. | painottaa, että eurooppalaiset audiovisuaaliset tiedotusvälineet edistävät unionin kansalaisuuden kannalta olennaista sosiaalista yhteenkuuluvuutta. |
| --- | --- |

10.

painottaa, että eurooppalaiset audiovisuaaliset tiedotusvälineet edistävät unionin kansalaisuuden kannalta olennaista sosiaalista yhteenkuuluvuutta.

| 11. | katsoo tarpeelliseksi laajentaa audiovisuaalisia mediapalveluja koskevan direktiivin soveltamisalaa siten, että se kattaisi myös sellaisen audiovisuaalisen sisällön, jota ei voida luokitella televisio-ohjelmien kaltaiseksi. |
| --- | --- |

11.

katsoo tarpeelliseksi laajentaa audiovisuaalisia mediapalveluja koskevan direktiivin soveltamisalaa siten, että se kattaisi myös sellaisen audiovisuaalisen sisällön, jota ei voida luokitella televisio-ohjelmien kaltaiseksi.

II   POLIITTISET SUOSITUKSET

Direktiivin soveltamisala

| 12. | katsoo, että audiovisuaalisia mediapalveluja koskevan direktiivin soveltamisalan tulee kattaa kaikentyyppiset audiovisuaalisen sisällön tarjoajat mukaan lukien käyttäjien luomaa sisältöä tarjoavat palvelut. |
| --- | --- |

12.

katsoo, että audiovisuaalisia mediapalveluja koskevan direktiivin soveltamisalan tulee kattaa kaikentyyppiset audiovisuaalisen sisällön tarjoajat mukaan lukien käyttäjien luomaa sisältöä tarjoavat palvelut.

| 13. | suosittaa, että tutkitaan, onko aiheellista luoda uusia palveluntarjoajien kategorioita niin, että palveluntarjoajat ymmärretään palveluiden jakelijoiksi direktiivin määritelmän mukaisesti levitysalustasta riippumatta. |
| --- | --- |

13.

suosittaa, että tutkitaan, onko aiheellista luoda uusia palveluntarjoajien kategorioita niin, että palveluntarjoajat ymmärretään palveluiden jakelijoiksi direktiivin määritelmän mukaisesti levitysalustasta riippumatta.

| 14. | korostaa olevan tärkeää, että mikäli uusia palveluntarjoajien kategorioita luodaan, näihin uusiin kategorioihin sovelletaan direktiivin tiettyjä säännöksiä palveluntarjoajien toiminnan luonteesta riippuen. |
| --- | --- |

14.

korostaa olevan tärkeää, että mikäli uusia palveluntarjoajien kategorioita luodaan, näihin uusiin kategorioihin sovelletaan direktiivin tiettyjä säännöksiä palveluntarjoajien toiminnan luonteesta riippuen.

| 15. | panee merkille, että ohjelman valintavaiheen jälkeen kuluttaja on samanlaisessa katselutilanteessa siitä riippumatta, onko palvelu lineaarinen vai ei-lineaarinen, ja että näin ollen lineaaristen ja ei-lineaaristen palvelujen erilaista kohtelua audiovisuaalisia mediapalveluja koskevassa direktiivissä on mukautettava alaikäisten suojelun ja kaupallisen viestinnän osalta. |
| --- | --- |

15.

panee merkille, että ohjelman valintavaiheen jälkeen kuluttaja on samanlaisessa katselutilanteessa siitä riippumatta, onko palvelu lineaarinen vai ei-lineaarinen, ja että näin ollen lineaaristen ja ei-lineaaristen palvelujen erilaista kohtelua audiovisuaalisia mediapalveluja koskevassa direktiivissä on mukautettava alaikäisten suojelun ja kaupallisen viestinnän osalta.

| 16. | kehottaa Euroopan komissiota täsmentämään käsitettä ”toimituksellinen vastuu”, joka mainitaan nykyisessä direktiivissä ja jolla luonnehditaan audiovisuaalisten mediapalvelujen tarjoajan toimintaa, jotta se käsittää sekä palvelun tuotantoa koskevan vastuun että siihen liittyvän oikeudellisen vastuun. |
| --- | --- |

16.

kehottaa Euroopan komissiota täsmentämään käsitettä ”toimituksellinen vastuu”, joka mainitaan nykyisessä direktiivissä ja jolla luonnehditaan audiovisuaalisten mediapalvelujen tarjoajan toimintaa, jotta se käsittää sekä palvelun tuotantoa koskevan vastuun että siihen liittyvän oikeudellisen vastuun.

| 17. | kannattaa sitä, että direktiivin säädösosan sovellettavissa säännöissä erotetaan selkeästi toisistaan audiovisuaalisten mediapalvelujen tarjoajat, jotka harjoittavat tarjoamiensa palvelujen ja ohjelmien toimituksellista valvontaa, ja palvelujentarjoajat, jotka eivät harjoita tällaista toimituksellista valvontaa, kuten palvelujen jakelijat ja avoimen internetin kautta tapahtuvaan jakeluun perustuvat palvelut, mukaan lukien hakukoneet, verkkoyhteisöpalvelut, sisällön välittäjät, sähköisen kaupankäynnin palvelut, portaalit ja verkkojakelupalvelut. |
| --- | --- |

17.

kannattaa sitä, että direktiivin säädösosan sovellettavissa säännöissä erotetaan selkeästi toisistaan audiovisuaalisten mediapalvelujen tarjoajat, jotka harjoittavat tarjoamiensa palvelujen ja ohjelmien toimituksellista valvontaa, ja palvelujentarjoajat, jotka eivät harjoita tällaista toimituksellista valvontaa, kuten palvelujen jakelijat ja avoimen internetin kautta tapahtuvaan jakeluun perustuvat palvelut, mukaan lukien hakukoneet, verkkoyhteisöpalvelut, sisällön välittäjät, sähköisen kaupankäynnin palvelut, portaalit ja verkkojakelupalvelut.

| 18. | toteaa, että paikallisiin ja alueellisiin tiedotusvälineisiin kohdistuu yhä kovempia paineita. Omasta ympäristöstä peräisin oleva uutistarjonta uhkaa hävitä. Paikallisen ja alueellisen uutistarjonnan ja monipuolisen julkisen sanan kehittymisen edistämiseksi on luotava oikeudellinen kehys, joka mahdollistaa julkisten ja yksityisten tahojen yhteistoiminnan. |
| --- | --- |

18.

toteaa, että paikallisiin ja alueellisiin tiedotusvälineisiin kohdistuu yhä kovempia paineita. Omasta ympäristöstä peräisin oleva uutistarjonta uhkaa hävitä. Paikallisen ja alueellisen uutistarjonnan ja monipuolisen julkisen sanan kehittymisen edistämiseksi on luotava oikeudellinen kehys, joka mahdollistaa julkisten ja yksityisten tahojen yhteistoiminnan.

Alkuperämaaperiaatteen arvioiminen

| 19. | kehottaa arvioimaan audiovisuaalisia mediapalveluja koskevaan direktiiviin sisältyvää alkuperämaaperiaatetta, kuten se on todennut jo lausunnossaan aiheesta ”Eurooppalainen elokuva digitaaliajalla” (1), ja ottamaan erityisesti huomioon kysymykset, jotka liittyvät oikeusvarmuuteen, joka on eurooppalaisten audiovisuaalialan toimijoiden kehittymisen kannalta välttämätön. Tässä yhteydessä täytyy lisäksi tarkastella, onko aiheellista ottaa huomioon eräissä jäsenvaltioissa sovellettava ns. määrämaaperiaate, siltä osin kuin se ei tee alkuperämaaperiaatetta merkityksettömäksi. |
| --- | --- |

19.

kehottaa arvioimaan audiovisuaalisia mediapalveluja koskevaan direktiiviin sisältyvää alkuperämaaperiaatetta, kuten se on todennut jo lausunnossaan aiheesta ”Eurooppalainen elokuva digitaaliajalla” (1), ja ottamaan erityisesti huomioon kysymykset, jotka liittyvät oikeusvarmuuteen, joka on eurooppalaisten audiovisuaalialan toimijoiden kehittymisen kannalta välttämätön. Tässä yhteydessä täytyy lisäksi tarkastella, onko aiheellista ottaa huomioon eräissä jäsenvaltioissa sovellettava ns. määrämaaperiaate, siltä osin kuin se ei tee alkuperämaaperiaatetta merkityksettömäksi.

| 20. | katsoo, kuten Euroopan parlamentti 12. maaliskuuta 2014 antamassaan päätöslauselmassa valmistautumisesta täysin konvergoituneeseen audiovisuaaliseen maailmaan, että on tarpeen mukauttaa EU:n säännöksiä internetin ja digitaalisen toimintaympäristön olosuhteisiin erityisesti, kun kyse on audiovisuaalista sisältöä verkossa tarjoavista yrityksistä, jotka yrittävät vältellä verotusta tietyissä jäsenvaltioissa sijoittautumalla maihin, joissa verotustaso on hyvin alhainen. |
| --- | --- |

20.

katsoo, kuten Euroopan parlamentti 12. maaliskuuta 2014 antamassaan päätöslauselmassa valmistautumisesta täysin konvergoituneeseen audiovisuaaliseen maailmaan, että on tarpeen mukauttaa EU:n säännöksiä internetin ja digitaalisen toimintaympäristön olosuhteisiin erityisesti, kun kyse on audiovisuaalista sisältöä verkossa tarjoavista yrityksistä, jotka yrittävät vältellä verotusta tietyissä jäsenvaltioissa sijoittautumalla maihin, joissa verotustaso on hyvin alhainen.

| 21. | kehottaa vahvistamaan ja laajentamaan (erityisesti ei-lineaarisiin palveluihin) nykyistä järjestelyä, josta säädetään audiovisuaalisista mediapalveluista annetun direktiivin 4 artiklassa ja jolla pyritään estämään eurooppalaisten ja kansallisten toimenpiteiden kiertäminen. |
| --- | --- |

21.

kehottaa vahvistamaan ja laajentamaan (erityisesti ei-lineaarisiin palveluihin) nykyistä järjestelyä, josta säädetään audiovisuaalisista mediapalveluista annetun direktiivin 4 artiklassa ja jolla pyritään estämään eurooppalaisten ja kansallisten toimenpiteiden kiertäminen.

| 22. | katsoo, että on aiheellista vaatia EU:n ulkopuolelle sijoittautuneilta audiovisuaalisten mediapalvelujen tarjoajilta, jotka kohdentavat palvelujaan EU:ssa sijaitsevalle yleisölle, että ne rekisteröityvät tai nimeävät edustajansa jossakin jäsenvaltiossa (esimerkiksi tärkeimmässä kohdemaassa). |
| --- | --- |

22.

katsoo, että on aiheellista vaatia EU:n ulkopuolelle sijoittautuneilta audiovisuaalisten mediapalvelujen tarjoajilta, jotka kohdentavat palvelujaan EU:ssa sijaitsevalle yleisölle, että ne rekisteröityvät tai nimeävät edustajansa jossakin jäsenvaltiossa (esimerkiksi tärkeimmässä kohdemaassa).

| 23. | katsoo, että ensisijaisena liittymäperusteena, jonka pohjalta audiovisuaalisten mediapalvelujen tarjoajan ja tietyn jäsenvaltion välillä katsotaan olevan yhteys, tulee olla liiketoimipaikkaa koskeva peruste, toisin sanoen paikka, jossa merkittävin osa henkilöstöstä työskentelee audiovisuaalisiin mediapalveluihin liittyvissä toimissa. |
| --- | --- |

23.

katsoo, että ensisijaisena liittymäperusteena, jonka pohjalta audiovisuaalisten mediapalvelujen tarjoajan ja tietyn jäsenvaltion välillä katsotaan olevan yhteys, tulee olla liiketoimipaikkaa koskeva peruste, toisin sanoen paikka, jossa merkittävin osa henkilöstöstä työskentelee audiovisuaalisiin mediapalveluihin liittyvissä toimissa.

Saavutettavuus

| 24. | panee merkille avoimen internetin kautta tapahtuvaan jakeluun perustuvien palveluiden – määritelmän mukaan menetelmä sisällön jakamiseksi internetin kautta, mihin ei liity internetpalveluntarjoajien välitystoimintaa tietojen siirtoa lukuun ottamatta – kasvavan merkityksen ja kyseisten palvelujen kasvavan merkityksen kansalaisten ja audiovisuaalisen sisällön välisenä rajapintana. Komitea tähdentää näihin palveluihin sovellettavan tehokkaan sääntelyn hyödyllisyyttä, jotta varmistetaan mahdollisuus hyödyntää moniarvoista tietotarjontaa ja audiovisuaalisten sisältöjen monimuotoisuutta. |
| --- | --- |

24.

panee merkille avoimen internetin kautta tapahtuvaan jakeluun perustuvien palveluiden – määritelmän mukaan menetelmä sisällön jakamiseksi internetin kautta, mihin ei liity internetpalveluntarjoajien välitystoimintaa tietojen siirtoa lukuun ottamatta – kasvavan merkityksen ja kyseisten palvelujen kasvavan merkityksen kansalaisten ja audiovisuaalisen sisällön välisenä rajapintana. Komitea tähdentää näihin palveluihin sovellettavan tehokkaan sääntelyn hyödyllisyyttä, jotta varmistetaan mahdollisuus hyödyntää moniarvoista tietotarjontaa ja audiovisuaalisten sisältöjen monimuotoisuutta.

| 25. | katsoo, että on välttämätöntä varmistaa, että paikallisilla ja alueellisilla audiovisuaalisen sisällön tuottajilla on yhtäläiset mahdollisuudet saavuttaa kansalaiset, myös silloin kun kyseinen sisältö levitetään välittäjien kautta. |
| --- | --- |

25.

katsoo, että on välttämätöntä varmistaa, että paikallisilla ja alueellisilla audiovisuaalisen sisällön tuottajilla on yhtäläiset mahdollisuudet saavuttaa kansalaiset, myös silloin kun kyseinen sisältö levitetään välittäjien kautta.

| 26. | katsoo, että tämän periaatteen, joka koskee paikallisten ja alueellisten audiovisuaalisen sisällön tuottajien yhtäläisiä mahdollisuuksia saavuttaa kansalaiset, tulee ohjata keskustelua EU:n toimielimissä. |
| --- | --- |

26.

katsoo, että tämän periaatteen, joka koskee paikallisten ja alueellisten audiovisuaalisen sisällön tuottajien yhtäläisiä mahdollisuuksia saavuttaa kansalaiset, tulee ohjata keskustelua EU:n toimielimissä.

| 27. | kehottaa erityisesti kulttuurisen monimuotoisuuden edistämiseksi hyväksymään säännöksiä, joilla varmistetaan, etteivät avoimen internetin kautta tapahtuvaan jakeluun perustuvat palvelut ja internet- ja televiestintäpalvelujen tarjoajat millään tavoin pysty suosimaan omia sisältöjään tai valitsemiaan sisältöjä toimiessaan audiovisuaalisten mediapalvelujen jakelijoina. Olennaisinta asiassa on se, että yleisradiopalvelujen harjoittajan hoitaman ohjelmakanavan signaalin eheyttä ja laatua tulee kunnioittaa tinkimättä ja ne tulee turvata. |
| --- | --- |

27.

kehottaa erityisesti kulttuurisen monimuotoisuuden edistämiseksi hyväksymään säännöksiä, joilla varmistetaan, etteivät avoimen internetin kautta tapahtuvaan jakeluun perustuvat palvelut ja internet- ja televiestintäpalvelujen tarjoajat millään tavoin pysty suosimaan omia sisältöjään tai valitsemiaan sisältöjä toimiessaan audiovisuaalisten mediapalvelujen jakelijoina. Olennaisinta asiassa on se, että yleisradiopalvelujen harjoittajan hoitaman ohjelmakanavan signaalin eheyttä ja laatua tulee kunnioittaa tinkimättä ja ne tulee turvata.

| 28. | toteaa, että kulttuurista monimuotoisuutta ja tiedotusvälineiden moniarvoisuutta koskevien periaatteiden toteutumisen varmistamiseksi audiovisuaalisen sisällön hakemista ja löytämistä ei voida missään tapauksessa tehdä riippuvaiseksi taloudellisista intresseistä. |
| --- | --- |

28.

toteaa, että kulttuurista monimuotoisuutta ja tiedotusvälineiden moniarvoisuutta koskevien periaatteiden toteutumisen varmistamiseksi audiovisuaalisen sisällön hakemista ja löytämistä ei voida missään tapauksessa tehdä riippuvaiseksi taloudellisista intresseistä.

| 29. | kehottaa huolehtimaan siitä, että direktiivin tarkistuksen yhteydessä ryhdytään tarvittaviin toimenpiteisiin, joilla varmistetaan sisältöjen eheys – kunnioituksesta sekä sisältöjen luojia että kuluttajia kohtaan. |
| --- | --- |

29.

kehottaa huolehtimaan siitä, että direktiivin tarkistuksen yhteydessä ryhdytään tarvittaviin toimenpiteisiin, joilla varmistetaan sisältöjen eheys – kunnioituksesta sekä sisältöjen luojia että kuluttajia kohtaan.

Geoblokkaus

| 30. | katsoo, että oikeudenmukainen korvaus audiovisuaalisen sisällön luojille on ennakkoedellytys, jota ei voida kyseenalaistaa. |
| --- | --- |

30.

katsoo, että oikeudenmukainen korvaus audiovisuaalisen sisällön luojille on ennakkoedellytys, jota ei voida kyseenalaistaa.

| 31. | katsoo, että konvergoituneessa digitaalisessa maailmassa on aiheellista huolehtia arvoketjusta, joka kannustaa eurooppalaiseen audiovisuaaliseen luomistyöhön. |
| --- | --- |

31.

katsoo, että konvergoituneessa digitaalisessa maailmassa on aiheellista huolehtia arvoketjusta, joka kannustaa eurooppalaiseen audiovisuaaliseen luomistyöhön.

| 32. | katsoo, että julkisin varoin kehitetyn alueellisen ja paikallisen audiovisuaalisen sisällön täytyy olla käytettävissä kaikkialla EU:ssa. Asian digitaaliset esteet täytyy purkaa. |
| --- | --- |

32.

katsoo, että julkisin varoin kehitetyn alueellisen ja paikallisen audiovisuaalisen sisällön täytyy olla käytettävissä kaikkialla EU:ssa. Asian digitaaliset esteet täytyy purkaa.

| 33. | kehottaa, että pohdittaessa audiovisuaalisen sisällön geoblokkausta Euroopan komissio ottaa huomioon tällaisen sisällön kulttuurisen erityisyyden. |
| --- | --- |

33.

kehottaa, että pohdittaessa audiovisuaalisen sisällön geoblokkausta Euroopan komissio ottaa huomioon tällaisen sisällön kulttuurisen erityisyyden.

| 34. | niin ikään kehottaa Euroopan komissiota ryhtymään tarvittaviin toimenpiteisiin eurooppalaisten audiovisuaalisen sisällön tuottajien sekä eurooppalaisten ja kansallisten jakelijoiden tukemiseksi. |
| --- | --- |

34.

niin ikään kehottaa Euroopan komissiota ryhtymään tarvittaviin toimenpiteisiin eurooppalaisten audiovisuaalisen sisällön tuottajien sekä eurooppalaisten ja kansallisten jakelijoiden tukemiseksi.

| 35. | katsoo, että tekijänoikeuksien alueperiaate tulee säilyttää, sillä kyseinen järjestelmä on osoittanut tehokkuutensa, jotta varmistetaan tekijöille maksettavat korvaukset ja edistetään laadukasta eurooppalaista audiovisuaalialan luomistyötä. |
| --- | --- |

35.

katsoo, että tekijänoikeuksien alueperiaate tulee säilyttää, sillä kyseinen järjestelmä on osoittanut tehokkuutensa, jotta varmistetaan tekijöille maksettavat korvaukset ja edistetään laadukasta eurooppalaista audiovisuaalialan luomistyötä.

| 36. | kannattaa sitä, että mahdollistetaan oikeuksien siirrettävyys audiovisuaalisten mediapalvelujen käyttäjille sekä erityisesti audiovisuaalisiin tilauksiin liittyvien oikeuksien siirrettävyys, mikä mahdollistaa sen, että kotimaassa saatavilla olevat palvelut ovat käyttäjien ulottuvilla, kun he matkustavat muualla Euroopan unionissa. |
| --- | --- |

36.

kannattaa sitä, että mahdollistetaan oikeuksien siirrettävyys audiovisuaalisten mediapalvelujen käyttäjille sekä erityisesti audiovisuaalisiin tilauksiin liittyvien oikeuksien siirrettävyys, mikä mahdollistaa sen, että kotimaassa saatavilla olevat palvelut ovat käyttäjien ulottuvilla, kun he matkustavat muualla Euroopan unionissa.

| 37. | kehottaa lisäksi kiinnittämään erityistä huomiota Euroopan unionin kielellisiin ja kulttuurisiin vähemmistöihin, joihin geoblokkaustoimet vaikuttavat estämällä kyseisiä väestöryhmiä saamasta audiovisuaalisia mediapalveluja käyttöönsä omalla kielellään. |
| --- | --- |

37.

kehottaa lisäksi kiinnittämään erityistä huomiota Euroopan unionin kielellisiin ja kulttuurisiin vähemmistöihin, joihin geoblokkaustoimet vaikuttavat estämällä kyseisiä väestöryhmiä saamasta audiovisuaalisia mediapalveluja käyttöönsä omalla kielellään.

Eurooppalaiset ja riippumattomat teokset

| 38. | kannustaa eurooppalaisen audiovisuaalialan kaikkia toimijoita asettamaan etusijalle laadullisesti korkealuokkaisten sisältöjen kehittämisen, jotta vahvistetaan lineaaristen ja ei-lineaaristen palvelujen eurooppalaisen tarjonnan houkuttelevuutta. |
| --- | --- |

38.

kannustaa eurooppalaisen audiovisuaalialan kaikkia toimijoita asettamaan etusijalle laadullisesti korkealuokkaisten sisältöjen kehittämisen, jotta vahvistetaan lineaaristen ja ei-lineaaristen palvelujen eurooppalaisen tarjonnan houkuttelevuutta.

| 39. | korostaa, että on tärkeää saattaa voimaan myös aluetasolla audiovisuaalisia mediapalveluja koskeva direktiivi, jossa suositellaan, että on päätettävä ”toimenpiteistä eurooppalaisten audiovisuaalisten teosten tuotanto- ja jakelutoiminnan ja kehityksen edistämiseksi erityisesti maissa, joissa on alhainen tuotantokapasiteetti tai suppea kielialue”. |
| --- | --- |

39.

korostaa, että on tärkeää saattaa voimaan myös aluetasolla audiovisuaalisia mediapalveluja koskeva direktiivi, jossa suositellaan, että on päätettävä ”toimenpiteistä eurooppalaisten audiovisuaalisten teosten tuotanto- ja jakelutoiminnan ja kehityksen edistämiseksi erityisesti maissa, joissa on alhainen tuotantokapasiteetti tai suppea kielialue”.

| 40. | suosittaa, että jäsenvaltioita kannustetaan ottamaan käyttöön lineaarisia ja ei-lineaarisia palveluja varten rahoitustukijärjestelmiä koko audiovisuaalialan nykyisen toimitusketjun – eurooppalaisten teosten tuotanto mukaan luettuna – tukemiseksi valinnaiselta pohjalta, kuten tähän asti direktiivin 13 artiklan mukaisesti on ei-lineaaristen palvelujen osalta ollut mahdollista. Tämän tulisi kattaa myös teoksia koskevien oikeuksien hankkiminen ja niiden esille tuominen. |
| --- | --- |

40.

suosittaa, että jäsenvaltioita kannustetaan ottamaan käyttöön lineaarisia ja ei-lineaarisia palveluja varten rahoitustukijärjestelmiä koko audiovisuaalialan nykyisen toimitusketjun – eurooppalaisten teosten tuotanto mukaan luettuna – tukemiseksi valinnaiselta pohjalta, kuten tähän asti direktiivin 13 artiklan mukaisesti on ei-lineaaristen palvelujen osalta ollut mahdollista. Tämän tulisi kattaa myös teoksia koskevien oikeuksien hankkiminen ja niiden esille tuominen.

| 41. | katsoo, että laadukkaiden eurooppalaisten teosten ja ohjelmien tukemista koskevan tavoitteen noudattamiseksi tarvitaan lisätoimia sekä lineaaristen että ei-lineaaristen palvelujen edistämiseksi yhdenmukaisella tavalla. |
| --- | --- |

41.

katsoo, että laadukkaiden eurooppalaisten teosten ja ohjelmien tukemista koskevan tavoitteen noudattamiseksi tarvitaan lisätoimia sekä lineaaristen että ei-lineaaristen palvelujen edistämiseksi yhdenmukaisella tavalla.

Kuluttajansuoja

| 42. | suosittaa, että kaupallisessa viestinnässä säilytetään keskeiset kuluttajansuojaa koskevat periaatteet ja että konvergoitumisen puitteissa annettavissa uusissa säännöksissä keskitytään ohjelmien katselua koskevaan aihealueeseen. |
| --- | --- |

42.

suosittaa, että kaupallisessa viestinnässä säilytetään keskeiset kuluttajansuojaa koskevat periaatteet ja että konvergoitumisen puitteissa annettavissa uusissa säännöksissä keskitytään ohjelmien katselua koskevaan aihealueeseen.

| 43. | kiinnittää Euroopan komission huomion uusiin mainontastrategioihin ja -käytäntöihin, joita on kehitetty ei-lineaarisia palveluja varten ja joilla pyritään lisäämään viestien tehokkuutta, sekä niihin liittyviin mahdollisiin vaaroihin, kun ajatellaan kuluttajien, heidän yksityiselämänsä ja heidän henkilötietojensa suojelua. |
| --- | --- |

43.

kiinnittää Euroopan komission huomion uusiin mainontastrategioihin ja -käytäntöihin, joita on kehitetty ei-lineaarisia palveluja varten ja joilla pyritään lisäämään viestien tehokkuutta, sekä niihin liittyviin mahdollisiin vaaroihin, kun ajatellaan kuluttajien, heidän yksityiselämänsä ja heidän henkilötietojensa suojelua.

| 44. | kehottaa näin ollen panemaan toimeen yhtenäisen ja eheän joukon toimenpiteitä, jotta varmistetaan lineaaristen ja ei-lineaaristen audiovisuaalisten mediapalvelujen kuluttajien suojelu. |
| --- | --- |

44.

kehottaa näin ollen panemaan toimeen yhtenäisen ja eheän joukon toimenpiteitä, jotta varmistetaan lineaaristen ja ei-lineaaristen audiovisuaalisten mediapalvelujen kuluttajien suojelu.

| 45. | toteaa, että on syytä kiinnittää erityistä huomiota yhteyteen, joka vallitsee sisältöjen näennäiseen ilmaisuuteen, saatavuuteen ja laatuun liittyvien kysymysten välillä, sekä riskeihin, jotka kohdistuvat kansalaisten yksilönvapauksiin, henkilötietojen käyttö mukaan luettuna. |
| --- | --- |

45.

toteaa, että on syytä kiinnittää erityistä huomiota yhteyteen, joka vallitsee sisältöjen näennäiseen ilmaisuuteen, saatavuuteen ja laatuun liittyvien kysymysten välillä, sekä riskeihin, jotka kohdistuvat kansalaisten yksilönvapauksiin, henkilötietojen käyttö mukaan luettuna.

| 46. | korostaa, että digitaalisen lukutaidon yhä laajempi ja tietoinen edistäminen parantaa kansalaisten ja heitä edustavien tahojen valmiuksia valvoa ja ennaltaehkäistä sitä vaaraa, että alueelliset erityispiirteet ja rakenteet häipyvät taloudellis-kaupallisella ja kulttuurisella tasolla ja audiovisuaalisten mediapalvelujen tarjonta yhdenmukaistuu, kun verkkoa hallitseva taho pääsee sanelemaan sen. |
| --- | --- |

46.

korostaa, että digitaalisen lukutaidon yhä laajempi ja tietoinen edistäminen parantaa kansalaisten ja heitä edustavien tahojen valmiuksia valvoa ja ennaltaehkäistä sitä vaaraa, että alueelliset erityispiirteet ja rakenteet häipyvät taloudellis-kaupallisella ja kulttuurisella tasolla ja audiovisuaalisten mediapalvelujen tarjonta yhdenmukaistuu, kun verkkoa hallitseva taho pääsee sanelemaan sen.

Alaikäisten suojelu

| 47. | ehdottaa, että ohjelmia, jotka saattavat vahingoittaa alaikäisiä, säännellään samalla tavoin riippumatta siitä, miten nämä ohjelmat ovat saatavissa, ja riippumatta siirtokanavasta, sekä lineaarisen että ei-lineaarisen palvelun osalta. Komitea huomauttaa, että useimpien eurooppalaisten – sekä valtakunnallisten että alueellisten – julkisen palvelun tiedotusvälineiden kohdalla alaikäisille suunnatuista ohjelmista ja tällaisten ohjelmien esittämisajoista määrätään sopimuksella tai lainsäädännöllä. |
| --- | --- |

47.

ehdottaa, että ohjelmia, jotka saattavat vahingoittaa alaikäisiä, säännellään samalla tavoin riippumatta siitä, miten nämä ohjelmat ovat saatavissa, ja riippumatta siirtokanavasta, sekä lineaarisen että ei-lineaarisen palvelun osalta. Komitea huomauttaa, että useimpien eurooppalaisten – sekä valtakunnallisten että alueellisten – julkisen palvelun tiedotusvälineiden kohdalla alaikäisille suunnatuista ohjelmista ja tällaisten ohjelmien esittämisajoista määrätään sopimuksella tai lainsäädännöllä.

| 48. | kehottaa ryhtymään kannustaviin toimenpiteisiin erityisesti lapsille suunniteltujen ja mukautettujen sisältöjen edistämiseksi sekä kannustamaan audiovisuaalialan toimijoiden ja koulutusalan välisiin kumppanuuksiin digitaalisessa toimintaympäristössä. Pitäisi laatia opetusohjelmia, joilla nuoria koulitaan varhaisesta vaiheesta lähtien käsittelemään mm. kaikkia sosiaalisen median muotoja, digitaalista sisältöä ja tiedonvälitystä. |
| --- | --- |

48.

kehottaa ryhtymään kannustaviin toimenpiteisiin erityisesti lapsille suunniteltujen ja mukautettujen sisältöjen edistämiseksi sekä kannustamaan audiovisuaalialan toimijoiden ja koulutusalan välisiin kumppanuuksiin digitaalisessa toimintaympäristössä. Pitäisi laatia opetusohjelmia, joilla nuoria koulitaan varhaisesta vaiheesta lähtien käsittelemään mm. kaikkia sosiaalisen median muotoja, digitaalista sisältöä ja tiedonvälitystä.

Medialukutaito

| 49. | kehottaa edistämään entisestään medialukutaitoon liittyviä sisältöjä erityisesti, kun on kyse uusista tiedotusvälineistä. AK kehottaa hyödyntämään järkevästi kaikkia käytettävissä olevia – digitaalisia ja analogisia – viestimiä kunkin oman elämänlaadun parantamiseksi ja siitä huolehtimiseksi, että kansalaisilla on optimaaliset mahdollisuudet osallistua mediayhteiskuntaan. |
| --- | --- |

49.

kehottaa edistämään entisestään medialukutaitoon liittyviä sisältöjä erityisesti, kun on kyse uusista tiedotusvälineistä. AK kehottaa hyödyntämään järkevästi kaikkia käytettävissä olevia – digitaalisia ja analogisia – viestimiä kunkin oman elämänlaadun parantamiseksi ja siitä huolehtimiseksi, että kansalaisilla on optimaaliset mahdollisuudet osallistua mediayhteiskuntaan.

Verkkoviestimet

| 50. | katsoo, että on aiheellista laatia perusteellinen arvio mahdollisuudesta sisällyttää direktiivin soveltamisalaan tiettyjä verkkoviestinten osa-alueita (video) ja latauspalveluita (vuokraaminen – download-to-rent – ja ostaminen – download-to-own) erityisesti tarkistamalla ”audiovisuaalisen mediapalvelun” määritelmää. |
| --- | --- |

50.

katsoo, että on aiheellista laatia perusteellinen arvio mahdollisuudesta sisällyttää direktiivin soveltamisalaan tiettyjä verkkoviestinten osa-alueita (video) ja latauspalveluita (vuokraaminen – download-to-rent – ja ostaminen – download-to-own) erityisesti tarkistamalla ”audiovisuaalisen mediapalvelun” määritelmää.

| 51. | toteaa, että transatlanttista kauppa- ja investointikumppanuutta koskevassa neuvotteluvaltuutuksessa nimenomaan määrätään, että ”sopimus ei saa sisältää määräyksiä, jotka voisivat heikentää unionin tai sen jäsenvaltioiden kulttuurista ja kielellistä monimuotoisuutta esimerkiksi kulttuurialalla, eikä sillä saa estää unionia ja sen jäsenvaltioita säilyttämästä olemassa olevia kulttuurialaa tukevia toimintatapoja ja toimenpiteitä ottaen huomioon alan erityisasema EU:ssa ja sen jäsenvaltioissa”. |
| --- | --- |

51.

toteaa, että transatlanttista kauppa- ja investointikumppanuutta koskevassa neuvotteluvaltuutuksessa nimenomaan määrätään, että ”sopimus ei saa sisältää määräyksiä, jotka voisivat heikentää unionin tai sen jäsenvaltioiden kulttuurista ja kielellistä monimuotoisuutta esimerkiksi kulttuurialalla, eikä sillä saa estää unionia ja sen jäsenvaltioita säilyttämästä olemassa olevia kulttuurialaa tukevia toimintatapoja ja toimenpiteitä ottaen huomioon alan erityisasema EU:ssa ja sen jäsenvaltioissa”.

Sääntely

| 52. | kannattaa sitä, että audiovisuaalisista mediapalveluista annettuun direktiiviin sisällytetään periaatteet, jotka audiovisuaalisten mediapalvelujen eurooppalaisten sääntelyviranomaisten ryhmä esittää perustamisjulistuksessaan. Julistuksen mukaan EU:n tasolla on määritettävä yhteiset piirteet, jotka kaikilla riippumattomilla sääntelyviranomaisilla tulisi olla ja jotka koskevat riippumattomuutta, avoimia päätöksenteko- ja nimitysprosesseja, pätevyyttä ja asiantuntemusta, tehokasta toimeenpanovaltaa, riitojenratkaisumekanismeja sekä oikeusviranomaisen suorittamaa sääntelyviranomaisten päätösten tarkistusta. |
| --- | --- |

52.

kannattaa sitä, että audiovisuaalisista mediapalveluista annettuun direktiiviin sisällytetään periaatteet, jotka audiovisuaalisten mediapalvelujen eurooppalaisten sääntelyviranomaisten ryhmä esittää perustamisjulistuksessaan. Julistuksen mukaan EU:n tasolla on määritettävä yhteiset piirteet, jotka kaikilla riippumattomilla sääntelyviranomaisilla tulisi olla ja jotka koskevat riippumattomuutta, avoimia päätöksenteko- ja nimitysprosesseja, pätevyyttä ja asiantuntemusta, tehokasta toimeenpanovaltaa, riitojenratkaisumekanismeja sekä oikeusviranomaisen suorittamaa sääntelyviranomaisten päätösten tarkistusta.

Bryssel 13. lokakuuta 2015.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Markku MARKKULA

---

(1)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/HTML/?uri=CELEX:52014IR3660&from=FI

1

---

| 17.12.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 423/35 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 423/35

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Paikallis- ja aluekehitystä tukevat rahoitusvälineet”

(2015/C 423/07)

| Esittelijä: | Adam STRUZIK (PL, EPP), Masovian voivodikunnan aluejohtaja |
| --- | --- |

Esittelijä:

Adam STRUZIK (PL, EPP), Masovian voivodikunnan aluejohtaja

I   POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | esittää rahoitusvälineiden käytöstä aluekehityksen alalla suosituksia, jotka perustuvat sääntely-ympäristön analyysiin, aluekehityspolitiikan hyötynäkökohtiin, tehokkuuden varmistamiseen ja rahoitusvälineiden institutionaaliseen hyödyntämiseen. |
| --- | --- |

1.

esittää rahoitusvälineiden käytöstä aluekehityksen alalla suosituksia, jotka perustuvat sääntely-ympäristön analyysiin, aluekehityspolitiikan hyötynäkökohtiin, tehokkuuden varmistamiseen ja rahoitusvälineiden institutionaaliseen hyödyntämiseen.

| 2. | korostaa, että ottaen huomioon rahoitusvälineiden käytön merkityksen aluekehitykselle lausunnon valmisteluprosessissa kerättiin COTER-valiokunnan ja BUDG-ryhmän jäsenten kokemuksia ja kuultiin Euroopan komissiota, Euroopan investointipankkia (EIP) ja muita sidosryhmiä, joilla on tietoa ja kokemuksia rahoitusvälineiden käytöstä. |
| --- | --- |

2.

korostaa, että ottaen huomioon rahoitusvälineiden käytön merkityksen aluekehitykselle lausunnon valmisteluprosessissa kerättiin COTER-valiokunnan ja BUDG-ryhmän jäsenten kokemuksia ja kuultiin Euroopan komissiota, Euroopan investointipankkia (EIP) ja muita sidosryhmiä, joilla on tietoa ja kokemuksia rahoitusvälineiden käytöstä.

| 3. | toteaa, että rahoitusvälineet voivat olla tärkeitä aluekehityksen tukikeinoja. Takaisinmaksettava rahoitus voi taata suuremman vipuvaikutuksen investoitujen pääomien johdosta tietyillä aloilla, joilla julkista rahoitusta voidaan täydentää yksityisellä rahoituksella ja tuottotaso on riittävän houkutteleva. |
| --- | --- |

3.

toteaa, että rahoitusvälineet voivat olla tärkeitä aluekehityksen tukikeinoja. Takaisinmaksettava rahoitus voi taata suuremman vipuvaikutuksen investoitujen pääomien johdosta tietyillä aloilla, joilla julkista rahoitusta voidaan täydentää yksityisellä rahoituksella ja tuottotaso on riittävän houkutteleva.

| 4. | korostaa, että tukijärjestelmällä on keskeinen rooli aluekehityksen edistämisessä etenkin sellaisilla alueilla, missä markkinat eivät toimi ja alueellisen yhteenkuuluvuuden haasteet ovat todellinen ongelma. Komitea tähdentää tukien ja rahoitusvälineiden keskinäistä täydentävyyttä, sillä niitä pitäisi soveltaa eri tilanteissa. Rahoitusvälineiden käytön tukeminen ei saa johtaa siihen, että tukijärjestelmää supistetaan liikaa, tai syrjäyttämisvaikutukseen koheesiopolitiikkaan osoitettujen EU:n talousarviomäärärahojen osalta. |
| --- | --- |

4.

korostaa, että tukijärjestelmällä on keskeinen rooli aluekehityksen edistämisessä etenkin sellaisilla alueilla, missä markkinat eivät toimi ja alueellisen yhteenkuuluvuuden haasteet ovat todellinen ongelma. Komitea tähdentää tukien ja rahoitusvälineiden keskinäistä täydentävyyttä, sillä niitä pitäisi soveltaa eri tilanteissa. Rahoitusvälineiden käytön tukeminen ei saa johtaa siihen, että tukijärjestelmää supistetaan liikaa, tai syrjäyttämisvaikutukseen koheesiopolitiikkaan osoitettujen EU:n talousarviomäärärahojen osalta.

| 5. | on samaa mieltä kuin neuvosto 9. kesäkuuta 2015 Riiassa hyväksymissään päätelmissä koheesiopolitiikan täytäntöönpanon haasteista vuosina 2014–2020. Neuvosto kehottaa komissiota ”antamaan ohjausta rahoitusvälineiden käytöstä ja eri välineiden välisestä synergiasta ripeästi, johdonmukaisesti, yhdenmukaisesti ja selkeästi sekä selvittämään kaikkia mahdollisuuksia selkeyden lisäämiseksi, kuitenkin niin, että lainsäädäntövallan käyttäjien hyväksymien oikeudellisten säännösten soveltamisalaa ei missään tapauksessa ylitetä luomalla lisävelvoitteita”. |
| --- | --- |

5.

on samaa mieltä kuin neuvosto 9. kesäkuuta 2015 Riiassa hyväksymissään päätelmissä koheesiopolitiikan täytäntöönpanon haasteista vuosina 2014–2020. Neuvosto kehottaa komissiota ”antamaan ohjausta rahoitusvälineiden käytöstä ja eri välineiden välisestä synergiasta ripeästi, johdonmukaisesti, yhdenmukaisesti ja selkeästi sekä selvittämään kaikkia mahdollisuuksia selkeyden lisäämiseksi, kuitenkin niin, että lainsäädäntövallan käyttäjien hyväksymien oikeudellisten säännösten soveltamisalaa ei missään tapauksessa ylitetä luomalla lisävelvoitteita”.

| 6. | ottaa huomioon rahoitusvälineiden käyttöä maaseudulla käsittelevän tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen 05/2015 (1) johtopäätökset, joissa korostetaan vaaraa takuurahastojen pääoman ylimitoittamisesta suhteessa yksityisten investoijien kysyntään, mutta myös seurauksia, jotka liittyvät vipuvaikutuksen puuttumiseen silloin, kun pitää turvautua yksityiseen rahoitukseen julkisen rahoituksen täydentämiseksi. Komitea kehottaakin Euroopan komissiota ottamaan huomioon tämän kertomuksen. |
| --- | --- |

6.

ottaa huomioon rahoitusvälineiden käyttöä maaseudulla käsittelevän tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen 05/2015 (1) johtopäätökset, joissa korostetaan vaaraa takuurahastojen pääoman ylimitoittamisesta suhteessa yksityisten investoijien kysyntään, mutta myös seurauksia, jotka liittyvät vipuvaikutuksen puuttumiseen silloin, kun pitää turvautua yksityiseen rahoitukseen julkisen rahoituksen täydentämiseksi. Komitea kehottaakin Euroopan komissiota ottamaan huomioon tämän kertomuksen.

Euroopan alueiden komitea korostaa seuraavaa:

Sääntely-ympäristö

| 7. | Rakennerahastoista maksettavan julkisen tuen tavoitteena on varmistaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 174 artiklan toteutuminen. EU:n ja jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten tuleekin rahoitusvälineisiin liittyviä kannanottoja esittäessään tai päätöksiä tehdessään aina tarkastella niiden vaikutuksia kyseisen tavoitteen saavuttamiseen. |
| --- | --- |

7.

Rakennerahastoista maksettavan julkisen tuen tavoitteena on varmistaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 174 artiklan toteutuminen. EU:n ja jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten tuleekin rahoitusvälineisiin liittyviä kannanottoja esittäessään tai päätöksiä tehdessään aina tarkastella niiden vaikutuksia kyseisen tavoitteen saavuttamiseen.

| 8. | Rahoitusvälineiden käytön alisääntely on yhtä haitallista kuin sen ylisääntely. Varsinkin rahoituskehyksen 2014–2020 soveltamisen alkuvaiheessa on tärkeää ottaa viipymättä käyttöön kaikki tarvittavat oikeudelliset ratkaisut, jotta ei toisteta vasta päättyneen, vuodet 2007–2013 kattaneen rahoituskehyskauden alussa tehtyjä virheitä. |
| --- | --- |

8.

Rahoitusvälineiden käytön alisääntely on yhtä haitallista kuin sen ylisääntely. Varsinkin rahoituskehyksen 2014–2020 soveltamisen alkuvaiheessa on tärkeää ottaa viipymättä käyttöön kaikki tarvittavat oikeudelliset ratkaisut, jotta ei toisteta vasta päättyneen, vuodet 2007–2013 kattaneen rahoituskehyskauden alussa tehtyjä virheitä.

| 9. | Sääntöjen asettamisen unionin tasolla tulee olla poikkeuksellista sen jälkeen, kun jäsenvaltiot ovat alkaneet käyttää Euroopan rakenne- ja investointirahastojen (ERI) mukaisia rahoitusvälineitä. On tarpeen varmistaa, että Euroopan unionin viranomaiset ja toimielimet ja erityisesti Euroopan komissio kuulevat aluetason edustajia kaikista sääntelymuutoksista, jotka vaikuttavat aluekehityksen kannalta merkittävien rahoitusvälineiden ohjelmasuunnitteluun, toteutukseen ja tarkastamiseen. |
| --- | --- |

9.

Sääntöjen asettamisen unionin tasolla tulee olla poikkeuksellista sen jälkeen, kun jäsenvaltiot ovat alkaneet käyttää Euroopan rakenne- ja investointirahastojen (ERI) mukaisia rahoitusvälineitä. On tarpeen varmistaa, että Euroopan unionin viranomaiset ja toimielimet ja erityisesti Euroopan komissio kuulevat aluetason edustajia kaikista sääntelymuutoksista, jotka vaikuttavat aluekehityksen kannalta merkittävien rahoitusvälineiden ohjelmasuunnitteluun, toteutukseen ja tarkastamiseen.

| 10. | Aluetason edustajien, Euroopan komission, EIP:n ja yrityksiä edustavien järjestöjen kesken on käytävä jatkuvaa vuoropuhelua voimassa olevien oikeudellisten sääntöjen tulkinnasta, täytäntöönpanon vaikutuksista ja esille nousevista ongelmista, jotta pystytään maksimoimaan ERI-rahastojen mukaisten rahoitusvälineiden täytäntöönpanosta saatavat hyödyt. Alueiden komitea kehottaa Euroopan komissiota virallistamaan tämän yhteistyön viipymättä. |
| --- | --- |

10.

Aluetason edustajien, Euroopan komission, EIP:n ja yrityksiä edustavien järjestöjen kesken on käytävä jatkuvaa vuoropuhelua voimassa olevien oikeudellisten sääntöjen tulkinnasta, täytäntöönpanon vaikutuksista ja esille nousevista ongelmista, jotta pystytään maksimoimaan ERI-rahastojen mukaisten rahoitusvälineiden täytäntöönpanosta saatavat hyödyt. Alueiden komitea kehottaa Euroopan komissiota virallistamaan tämän yhteistyön viipymättä.

| 11. | huomauttaa myös, että kaikkien asiaankuuluvien tietojen on oltava avoimia ja mahdollisimman yksityiskohtaisia ja että niistä on tiedotettava yksinkertaistetussa muodossa, jotta kaikilla mahdollisesti kiinnostuneilla tahoilla, niin luonnollisilla kuin oikeushenkilöillä, voi olla käytettävissään kaikki tarvittavat taustatiedot investointia tai kehittämistä koskevan päätöksen tekemiseksi. Näin voidaan vähentää piileviä riskejä, arvioida ja suunnitella hallinnollisia menettelyjä sekä ylipäätään lisätä investointihalukkuutta. |
| --- | --- |

11.

huomauttaa myös, että kaikkien asiaankuuluvien tietojen on oltava avoimia ja mahdollisimman yksityiskohtaisia ja että niistä on tiedotettava yksinkertaistetussa muodossa, jotta kaikilla mahdollisesti kiinnostuneilla tahoilla, niin luonnollisilla kuin oikeushenkilöillä, voi olla käytettävissään kaikki tarvittavat taustatiedot investointia tai kehittämistä koskevan päätöksen tekemiseksi. Näin voidaan vähentää piileviä riskejä, arvioida ja suunnitella hallinnollisia menettelyjä sekä ylipäätään lisätä investointihalukkuutta.

| 12. | On varmistettava, etteivät alue- ja paikallisviranomaisten, jotka päättivät panna täytäntöön ja käyttää takaisinmaksettavia välineitä rahoituskehyskaudella 2007–2013, tällä hetkellä kohtaamat ongelmat lannista niitä valitsemasta tätä rahoitusmuotoa ohjelmakaudella 2014–2020. Lisäksi on toteutettava toimenpiteitä, joilla varmistetaan, että kaudella 2007–2013 käytettyjen rahoitusvälineiden riittämättömästä sääntelystä aiheutunut riski ei muodostu rasitteeksi hallintoviranomaisille, rahoituksen välittäjille ja ennen kaikkea lopullisille edunsaajille. |
| --- | --- |

12.

On varmistettava, etteivät alue- ja paikallisviranomaisten, jotka päättivät panna täytäntöön ja käyttää takaisinmaksettavia välineitä rahoituskehyskaudella 2007–2013, tällä hetkellä kohtaamat ongelmat lannista niitä valitsemasta tätä rahoitusmuotoa ohjelmakaudella 2014–2020. Lisäksi on toteutettava toimenpiteitä, joilla varmistetaan, että kaudella 2007–2013 käytettyjen rahoitusvälineiden riittämättömästä sääntelystä aiheutunut riski ei muodostu rasitteeksi hallintoviranomaisille, rahoituksen välittäjille ja ennen kaikkea lopullisille edunsaajille.

| 13. | Tehtäessä mahdollisia vuosien 2007–2013 rahoituskehykseen liittyviä oikaisuja tulee huolehtia siitä, että sääntöjenvastaisuuksien luonne ja vakavuus sekä niistä rahastolle aiheutunut taloudellinen tappio otetaan huomioon 11. heinäkuuta 2006 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 98 artiklan mukaisesti. Euroopan komission tulee ryhtyä toimiin sen varmistamiseksi, että kyseistä säännöstä noudatetaan sekä EU:n tasolla että yksittäisissä jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

13.

Tehtäessä mahdollisia vuosien 2007–2013 rahoituskehykseen liittyviä oikaisuja tulee huolehtia siitä, että sääntöjenvastaisuuksien luonne ja vakavuus sekä niistä rahastolle aiheutunut taloudellinen tappio otetaan huomioon 11. heinäkuuta 2006 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 98 artiklan mukaisesti. Euroopan komission tulee ryhtyä toimiin sen varmistamiseksi, että kyseistä säännöstä noudatetaan sekä EU:n tasolla että yksittäisissä jäsenvaltioissa.

| 14. | Alueiden komitea huomauttaa, että valtiontuesta riskirahoitussijoitusten edistämiseksi annettujen suuntaviivojen (2) kohdassa 20 todetaan, että ”riskirahoitustukitoimenpiteet on aina toteutettava rahoituksen välittäjien tai vaihtoehtoisten kauppapaikkojen kautta. Ainoa poikkeus ovat verokannustimet, joita sovelletaan suoriin sijoituksiin tukikelpoisiin yrityksiin. Tämän vuoksi toimenpide, jossa jäsenvaltio tai julkisoikeudellinen yhteisö tekee suoran sijoituksen yrityksiin ilman rahoituksen välittäjänä toimivien tahojen osallistumista, ei kuulu yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen mukaisten riskirahoitustuen valtiontukisääntöjen ja näiden suuntaviivojen soveltamisalaan.” Näin ollen kun hallintoviranomainen suorittaa rahoitusjärjestelyjen yhteydessä suoran tukimaksun pk-yritykselle, kyseinen tuki voi olla perussopimuksen mukainen valtiontuki vain, jos se on määrältään vähämerkityksistä tukea pienempi tai jos kyseinen tuki myönnetään muiden horisontaalisten tukisääntöjen (kuten pk-yrityksiä, alueellista koheesiota tai tutkimus- ja kehittämistoimintaa koskevien sääntöjen) puitteissa. Komitea kehottaakin komissiota varmistamaan, ettei tämä järjestely aiheuta hajanaisuutta rahoitusvälineillä tuettavissa hankkeissa ja etteivät suuntaviivat ole ristiriidassa rakennerahastoja koskevista yhteisistä säännöksistä annetun asetuksen (EU) N:o 1303/2013 38 artiklan kanssa. |
| --- | --- |

14.

Alueiden komitea huomauttaa, että valtiontuesta riskirahoitussijoitusten edistämiseksi annettujen suuntaviivojen (2) kohdassa 20 todetaan, että ”riskirahoitustukitoimenpiteet on aina toteutettava rahoituksen välittäjien tai vaihtoehtoisten kauppapaikkojen kautta. Ainoa poikkeus ovat verokannustimet, joita sovelletaan suoriin sijoituksiin tukikelpoisiin yrityksiin. Tämän vuoksi toimenpide, jossa jäsenvaltio tai julkisoikeudellinen yhteisö tekee suoran sijoituksen yrityksiin ilman rahoituksen välittäjänä toimivien tahojen osallistumista, ei kuulu yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen mukaisten riskirahoitustuen valtiontukisääntöjen ja näiden suuntaviivojen soveltamisalaan.” Näin ollen kun hallintoviranomainen suorittaa rahoitusjärjestelyjen yhteydessä suoran tukimaksun pk-yritykselle, kyseinen tuki voi olla perussopimuksen mukainen valtiontuki vain, jos se on määrältään vähämerkityksistä tukea pienempi tai jos kyseinen tuki myönnetään muiden horisontaalisten tukisääntöjen (kuten pk-yrityksiä, alueellista koheesiota tai tutkimus- ja kehittämistoimintaa koskevien sääntöjen) puitteissa. Komitea kehottaakin komissiota varmistamaan, ettei tämä järjestely aiheuta hajanaisuutta rahoitusvälineillä tuettavissa hankkeissa ja etteivät suuntaviivat ole ristiriidassa rakennerahastoja koskevista yhteisistä säännöksistä annetun asetuksen (EU) N:o 1303/2013 38 artiklan kanssa.

| 15. | Kaikilla täytäntöönpanotasoilla on ryhdyttävä toimiin tarpeettomien sääntelyrajoitusten poistamiseksi, sillä ne nostavat kustannuksia ja vähentävät rahoitusvälineiden kysyntää. |
| --- | --- |

15.

Kaikilla täytäntöönpanotasoilla on ryhdyttävä toimiin tarpeettomien sääntelyrajoitusten poistamiseksi, sillä ne nostavat kustannuksia ja vähentävät rahoitusvälineiden kysyntää.

| 16. | Jos rakennerahastoista peräisin olevien varojen käytössä rahoituskehyskaudella 2007–2013 ilmenee sääntöjenvastaisuuksia, on varmistettava, ettei kyseisiä menoja esitetä komission tilinpitoon. On kuitenkin korostettava, että varojen poistaminen välitetyistä tai rahoitetuista määrärahoista havaituissa sääntöjenvastaisuustapauksissa saa tapahtua ainoastaan tilanteissa, joissa ei pystytä enää takamaan niiden tehokkaan käytön jatkumista. Komitea kehottaa kiinnittämään huomiota muun muassa 11. heinäkuuta 2006 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 78 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan tarkoitukseen: siinä todetaan, että menoja pidetään tukikelpoisina toimenpideohjelmaa osittain tai lopullisesti suljettaessa. Alueiden komitea kehottaa Euroopan komissiota varmistamaan tämän ja tarvittaessa tekemään kaikki asian vaatimat tähän liittyvät sääntelymuutokset. |
| --- | --- |

16.

Jos rakennerahastoista peräisin olevien varojen käytössä rahoituskehyskaudella 2007–2013 ilmenee sääntöjenvastaisuuksia, on varmistettava, ettei kyseisiä menoja esitetä komission tilinpitoon. On kuitenkin korostettava, että varojen poistaminen välitetyistä tai rahoitetuista määrärahoista havaituissa sääntöjenvastaisuustapauksissa saa tapahtua ainoastaan tilanteissa, joissa ei pystytä enää takamaan niiden tehokkaan käytön jatkumista. Komitea kehottaa kiinnittämään huomiota muun muassa 11. heinäkuuta 2006 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 78 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan tarkoitukseen: siinä todetaan, että menoja pidetään tukikelpoisina toimenpideohjelmaa osittain tai lopullisesti suljettaessa. Alueiden komitea kehottaa Euroopan komissiota varmistamaan tämän ja tarvittaessa tekemään kaikki asian vaatimat tähän liittyvät sääntelymuutokset.

| 17. | On varmistettava, että edunsaajat toimittavat menojen tarkastamis- ja hyväksymisprosessissa luotettavia asiakirjoja. Alueiden komitea korostaa kuitenkin, että suurin osa käytetyistä rahoitusvälineistä on laadittu kaupallisilla markkinoilla, joten tarkastamis- ja hyväksymisprosessissa on otettava huomioon niiden luonne ja täytäntöönpanorakenne. |
| --- | --- |

17.

On varmistettava, että edunsaajat toimittavat menojen tarkastamis- ja hyväksymisprosessissa luotettavia asiakirjoja. Alueiden komitea korostaa kuitenkin, että suurin osa käytetyistä rahoitusvälineistä on laadittu kaupallisilla markkinoilla, joten tarkastamis- ja hyväksymisprosessissa on otettava huomioon niiden luonne ja täytäntöönpanorakenne.

| 18. | Menojen tukikelpoisuuden osoittamiseksi vaadittavan näytön on oltava oikeasuhtaista asetetun tavoitteen saavuttamiseksi. Aina kun se on mahdollista, olisi hyväksyttävä todisteet, jotka vähiten rasittavat tuensaajia ja lopullisia edunsaajia; tällaisia ovat esimerkiksi lausumat. Tämä ei vaikuta millään tavoin tarpeeseen tehdä tarkastuksia, joilla voidaan varmentaa toimitettu näyttö. On laadittava ehdotus jäsenvaltioiden julkisten rekisterien käytöstä. Komitea ehdottaa myös, että tämä näyttöä ja tarkastuksia koskeva järjestelmä on suunniteltava jo ohjelmasuunnitteluvaiheessa sellaiseksi, ettei se vaikuta kielteisesti tuensaajien tai lopullisten käyttäjien rahoituspyyntöä koskevaan päätökseen. |
| --- | --- |

18.

Menojen tukikelpoisuuden osoittamiseksi vaadittavan näytön on oltava oikeasuhtaista asetetun tavoitteen saavuttamiseksi. Aina kun se on mahdollista, olisi hyväksyttävä todisteet, jotka vähiten rasittavat tuensaajia ja lopullisia edunsaajia; tällaisia ovat esimerkiksi lausumat. Tämä ei vaikuta millään tavoin tarpeeseen tehdä tarkastuksia, joilla voidaan varmentaa toimitettu näyttö. On laadittava ehdotus jäsenvaltioiden julkisten rekisterien käytöstä. Komitea ehdottaa myös, että tämä näyttöä ja tarkastuksia koskeva järjestelmä on suunniteltava jo ohjelmasuunnitteluvaiheessa sellaiseksi, ettei se vaikuta kielteisesti tuensaajien tai lopullisten käyttäjien rahoituspyyntöä koskevaan päätökseen.

| 19. | Kuten kaikilla muillakin markkinoilla, myös rahoitusvälineiden tapauksessa tasapaino määräytyy tarjonnan ja kysynnän perusteella. Kysynnän ja tarjonnan tasoon vaikuttava tekijä on hinta. Alueiden komitea korostaa, että julkisten rahoitusvälineiden tapauksessa tulee myös voida hyödyntää mahdollisimman paljon luonnollisia markkinamekanismeja. |
| --- | --- |

19.

Kuten kaikilla muillakin markkinoilla, myös rahoitusvälineiden tapauksessa tasapaino määräytyy tarjonnan ja kysynnän perusteella. Kysynnän ja tarjonnan tasoon vaikuttava tekijä on hinta. Alueiden komitea korostaa, että julkisten rahoitusvälineiden tapauksessa tulee myös voida hyödyntää mahdollisimman paljon luonnollisia markkinamekanismeja.

| 20. | Tässä yhteydessä on syytä korostaa, että rahoituskehyskaudella 2007–2013 rahoitettujen tukikelpoisten menojen supistuminen välittäjien pk-yrityksiltä keräämien maksujen ja palkkioiden takia saattaa vähentää intoa julkisten varojen moitteettoman hallinnoinnin varmistamiseen tai häiritä luonnollisia markkinamekanismeja liiallisesti. Alueiden komitea kehottaa komissiota ryhtymään yhdessä alueiden kanssa toimiin tehottomien alojen määrittämiseksi ja tarkoituksenmukaisten korjaavien ratkaisujen valmistelemiseksi viipymättä. |
| --- | --- |

20.

Tässä yhteydessä on syytä korostaa, että rahoituskehyskaudella 2007–2013 rahoitettujen tukikelpoisten menojen supistuminen välittäjien pk-yrityksiltä keräämien maksujen ja palkkioiden takia saattaa vähentää intoa julkisten varojen moitteettoman hallinnoinnin varmistamiseen tai häiritä luonnollisia markkinamekanismeja liiallisesti. Alueiden komitea kehottaa komissiota ryhtymään yhdessä alueiden kanssa toimiin tehottomien alojen määrittämiseksi ja tarkoituksenmukaisten korjaavien ratkaisujen valmistelemiseksi viipymättä.

Rahoitusvälineet aluepolitiikan välineinä

| 21. | On syytä korostaa, että päätös rahoitusvälineiden käyttämisestä edellyttää aina perusteellista analyysia ja mahdollisimman suurta saavutettavaa yleistä etua. Alueiden komitea korostaakin, että rahoitusvälineiden tulee ratkaista konkreettisia sosiaalisia, taloudellisia tai ympäristöön liittyviä ongelmia. Tavoitteena tulisi olla älykkään, osallistavan ja kestävän kasvun edistäminen. |
| --- | --- |

21.

On syytä korostaa, että päätös rahoitusvälineiden käyttämisestä edellyttää aina perusteellista analyysia ja mahdollisimman suurta saavutettavaa yleistä etua. Alueiden komitea korostaakin, että rahoitusvälineiden tulee ratkaista konkreettisia sosiaalisia, taloudellisia tai ympäristöön liittyviä ongelmia. Tavoitteena tulisi olla älykkään, osallistavan ja kestävän kasvun edistäminen.

| 22. | Päätettäessä rahoitusvälineiden käyttöönotosta on aina otettava huomioon analyysi kyseisen välineen vaikutuksista muihin tukimuotoihin ja mahdollisuudesta saada aikaan synergiavaikutuksia yhdistämällä eri tukimuotoja sekä ottamalla huomioon mahdolliset päällekkäisyydet. Toimivaltaisten viranomaisten tulisi varmistaa EU:n tasolla täytäntöönpantavien välineiden (esim. COSME tai Horisontti 2020) ja muiden tuen lähteiden, erityisesti EIP:n ja rakenne- ja investointirahastojen, sekä kansallisten/paikallisten kehityspankkien ja julkisten tukipankkien rahoittamien välineiden yhtenevyys. Kun otetaan huomioon synergiaedut, alueiden komitea kehottaa Euroopan komissiota ja Euroopan investointipankkia käymään jatkuvaa vuoropuhelua paikallisten ja alueellisten kumppaneiden kanssa tällä alalla. |
| --- | --- |

22.

Päätettäessä rahoitusvälineiden käyttöönotosta on aina otettava huomioon analyysi kyseisen välineen vaikutuksista muihin tukimuotoihin ja mahdollisuudesta saada aikaan synergiavaikutuksia yhdistämällä eri tukimuotoja sekä ottamalla huomioon mahdolliset päällekkäisyydet. Toimivaltaisten viranomaisten tulisi varmistaa EU:n tasolla täytäntöönpantavien välineiden (esim. COSME tai Horisontti 2020) ja muiden tuen lähteiden, erityisesti EIP:n ja rakenne- ja investointirahastojen, sekä kansallisten/paikallisten kehityspankkien ja julkisten tukipankkien rahoittamien välineiden yhtenevyys. Kun otetaan huomioon synergiaedut, alueiden komitea kehottaa Euroopan komissiota ja Euroopan investointipankkia käymään jatkuvaa vuoropuhelua paikallisten ja alueellisten kumppaneiden kanssa tällä alalla.

| 23. | On syytä korostaa tarvetta ottaa käyttöön ratkaisuja, jotka mahdollistavat eri rahoitusmuotojen ja eri lähteistä saatavan rahoituksen yhdistämisen joustavasti. Euroopan rakenne- ja investointirahastojen yhteydessä täytyy sallia tukikelpoisten kustannusten päällekkäisyys, jotta voidaan yhdistää tukia ja rahoitusvälineitä. Tämä on erityisen tärkeää tahoille, joilla ei ole pääsyä pankkisektorille. Alueiden komitea kehottaakin Euroopan komissiota yhdessä aluetason edustajien kanssa laatimaan ehdotuksia sääntelyyn tehtäviksi muutoksiksi, joissa otetaan huomioon taloudellisesti muita heikommassa asemassa olevien tahojen edut. |
| --- | --- |

23.

On syytä korostaa tarvetta ottaa käyttöön ratkaisuja, jotka mahdollistavat eri rahoitusmuotojen ja eri lähteistä saatavan rahoituksen yhdistämisen joustavasti. Euroopan rakenne- ja investointirahastojen yhteydessä täytyy sallia tukikelpoisten kustannusten päällekkäisyys, jotta voidaan yhdistää tukia ja rahoitusvälineitä. Tämä on erityisen tärkeää tahoille, joilla ei ole pääsyä pankkisektorille. Alueiden komitea kehottaakin Euroopan komissiota yhdessä aluetason edustajien kanssa laatimaan ehdotuksia sääntelyyn tehtäviksi muutoksiksi, joissa otetaan huomioon taloudellisesti muita heikommassa asemassa olevien tahojen edut.

| 24. | Kun on kyse aluekehitysvälineistä, on vältettävä niiden käyttämistä rahoitusjärjestelmän vakauttamiseen tai suhdanteiden tasoittamiseen. Tällainen toiminta tulee rahoittaa muista lähteistä. Alueiden komitea kehottaa EU:n viranomaisia ja toimielimiä varmistamaan, että kehittämisresursseja käytetään tämän tavoitteen mukaisesti. |
| --- | --- |

24.

Kun on kyse aluekehitysvälineistä, on vältettävä niiden käyttämistä rahoitusjärjestelmän vakauttamiseen tai suhdanteiden tasoittamiseen. Tällainen toiminta tulee rahoittaa muista lähteistä. Alueiden komitea kehottaa EU:n viranomaisia ja toimielimiä varmistamaan, että kehittämisresursseja käytetään tämän tavoitteen mukaisesti.

| 25. | Euroopan komission ja Euroopan investointipankin tulee varmistaa alue- ja paikallistason asianmukainen osallistuminen käytettäessä rahoitusvälineitä Euroopan investointiohjelman puitteissa. Komitea on tähän liittyen tyytyväinen siihen, että Euroopan strategisten investointien rahastosta (ESIR) annetun asetuksen johdanto-osan 56 kappaleen mukaan alue- ja paikallisviranomaisten olisi voitava osallistua Euroopan investointihankeportaalin luomiseen ja ylläpitoon. |
| --- | --- |

25.

Euroopan komission ja Euroopan investointipankin tulee varmistaa alue- ja paikallistason asianmukainen osallistuminen käytettäessä rahoitusvälineitä Euroopan investointiohjelman puitteissa. Komitea on tähän liittyen tyytyväinen siihen, että Euroopan strategisten investointien rahastosta (ESIR) annetun asetuksen johdanto-osan 56 kappaleen mukaan alue- ja paikallisviranomaisten olisi voitava osallistua Euroopan investointihankeportaalin luomiseen ja ylläpitoon.

| 26. | On myönteistä, jos rahoitusvälineet houkuttelevat yksityistä pääomaa. Euroopan komission tulee varmistaa, että EU-varoihin perustuvien rahoitusvälineiden vipuvaikutus on optimaalinen ja yhtenevä asetetun sosiaalisen tavoitteen kanssa. |
| --- | --- |

26.

On myönteistä, jos rahoitusvälineet houkuttelevat yksityistä pääomaa. Euroopan komission tulee varmistaa, että EU-varoihin perustuvien rahoitusvälineiden vipuvaikutus on optimaalinen ja yhtenevä asetetun sosiaalisen tavoitteen kanssa.

| 27. | Alueiden komitea kannattaa EU:n rahoitusvälineiden yksinkertaistamista ja korostaa, että niiden on oltava yksinkertaisia ja helppokäyttöisiä riittävine valvontajärjestelyineen. |
| --- | --- |

27.

Alueiden komitea kannattaa EU:n rahoitusvälineiden yksinkertaistamista ja korostaa, että niiden on oltava yksinkertaisia ja helppokäyttöisiä riittävine valvontajärjestelyineen.

| 28. | Alueiden komitea korostaa tarvetta tehdä rahoitusvälineitä paremmin tunnetuksi mahdollisten käyttäjien keskuudessa, jotta voidaan lisätä tietoutta niiden erityisestä lisäarvosta ja parhaista käyttötavoista. |
| --- | --- |

28.

Alueiden komitea korostaa tarvetta tehdä rahoitusvälineitä paremmin tunnetuksi mahdollisten käyttäjien keskuudessa, jotta voidaan lisätä tietoutta niiden erityisestä lisäarvosta ja parhaista käyttötavoista.

| 29. | On varmistettava, että rahoitusvälineitä myönnetään sosiaalisten ja taloudellisten tarpeiden perusteella ymmärtäen selvästi alueelliset tarpeet ja ottaen jo lähtökohtaisesti huomioon kaupunkien ja maaseutualueiden usein erilaiset edellytykset sekä tukien esimerkiksi pieniä hankkeita ja pienten alueiden mahdollisuuksia hyötyä näistä rahoitusmahdollisuuksista. On tärkeää kiinnittää huomiota mahdollisiin haittavaikutuksiin, jotka saattavat häiritä rahoitusvälineiden optimaalista osoittamista. |
| --- | --- |

29.

On varmistettava, että rahoitusvälineitä myönnetään sosiaalisten ja taloudellisten tarpeiden perusteella ymmärtäen selvästi alueelliset tarpeet ja ottaen jo lähtökohtaisesti huomioon kaupunkien ja maaseutualueiden usein erilaiset edellytykset sekä tukien esimerkiksi pieniä hankkeita ja pienten alueiden mahdollisuuksia hyötyä näistä rahoitusmahdollisuuksista. On tärkeää kiinnittää huomiota mahdollisiin haittavaikutuksiin, jotka saattavat häiritä rahoitusvälineiden optimaalista osoittamista.

| 30. | AK huomauttaa, että monet paikallis- ja alueviranomaiset pitävät EU:n rahastojen käyttöä hankalana, koska ne eivät itse pysty osallistumaan niiden rahoitukseen. Komitea korostaa, että rahoitusvälineitä tulee kehittää, jotta tämä ongelma voitaisiin ratkaista. |
| --- | --- |

30.

AK huomauttaa, että monet paikallis- ja alueviranomaiset pitävät EU:n rahastojen käyttöä hankalana, koska ne eivät itse pysty osallistumaan niiden rahoitukseen. Komitea korostaa, että rahoitusvälineitä tulee kehittää, jotta tämä ongelma voitaisiin ratkaista.

| 31. | Kun otetaan huomioon ulkopuolisen rahoituksen rajoitukset erityisesti Euroopan unionin mikro- ja pienyrityksissä, on välttämätöntä joustavoittaa käyttöpääoman rahoitusmahdollisuuksia. Likviditeettiongelmien tai tuotannon kausiluonteisuuden vuoksi käyttöpääoma on voitava rahoittaa ilman turhia rajoituksia. Euroopan komission tulee siksi toteuttaa yhdessä aluetason edustajien kanssa tarkoituksenmukaisia toimia tällaisten ratkaisujen tarjoamiseksi. |
| --- | --- |

31.

Kun otetaan huomioon ulkopuolisen rahoituksen rajoitukset erityisesti Euroopan unionin mikro- ja pienyrityksissä, on välttämätöntä joustavoittaa käyttöpääoman rahoitusmahdollisuuksia. Likviditeettiongelmien tai tuotannon kausiluonteisuuden vuoksi käyttöpääoma on voitava rahoittaa ilman turhia rajoituksia. Euroopan komission tulee siksi toteuttaa yhdessä aluetason edustajien kanssa tarkoituksenmukaisia toimia tällaisten ratkaisujen tarjoamiseksi.

| 32. | Käyttöpääoman rahoittamisen sallimista vuosien 2007–2013 rahoituskehyksestä talouskriisin ratkaisemiseksi on pidettävä asianmukaisena EU:n taloudellisten etujen kannalta. |
| --- | --- |

32.

Käyttöpääoman rahoittamisen sallimista vuosien 2007–2013 rahoituskehyksestä talouskriisin ratkaisemiseksi on pidettävä asianmukaisena EU:n taloudellisten etujen kannalta.

Rahoitusvälineiden tehokkuus

| 33. | On syytä korostaa, että Euroopan komission, EIP:n ja paikallis- ja alueviranomaisten hyvä yhteistyö on keskeinen tekijä paikallis- ja aluekehitystä tukevien rahoitusvälineiden käytön ja koko koheesiopolitiikan onnistumisen kannalta. |
| --- | --- |

33.

On syytä korostaa, että Euroopan komission, EIP:n ja paikallis- ja alueviranomaisten hyvä yhteistyö on keskeinen tekijä paikallis- ja aluekehitystä tukevien rahoitusvälineiden käytön ja koko koheesiopolitiikan onnistumisen kannalta.

| 34. | Kun otetaan huomioon kriisistä saadut kokemukset, on muistettava, että julkiset rahoitusvälineet eivät saa aiheuttaa liiallista riskin kasvua rahoitusjärjestelmässä tai etenkään pankkijärjestelmässä. |
| --- | --- |

34.

Kun otetaan huomioon kriisistä saadut kokemukset, on muistettava, että julkiset rahoitusvälineet eivät saa aiheuttaa liiallista riskin kasvua rahoitusjärjestelmässä tai etenkään pankkijärjestelmässä.

| 35. | Ennen kuin päätetään välineiden käyttöönotosta, on tarkasteltava, aiheuttaako investointien rahoittaminen esimerkiksi lainavälineellä liiallisen rasitteen kuluttajille lainan kustannusten takia. Lisäksi on muistettava, että rahoituksen välittäjien ei tule omia itselleen tai rajoittaa julkisin varoin rahoitettujen rahoitusvälineiden käytöstä saatavia hyötyjä (esim. takausvälineen tulee alentaa pääoman hankkimisen kustannuksia). On myös varmistettava, että rahoitusvälineet eivät tuo rahoituksen välittäjille perusteettomia voittoja esimerkiksi pankkivakuuttamisen tai ristiinmyynnin seurauksena. Euroopan komission ja jäsenvaltioiden viranomaisten tulee ryhtyä tarkoituksenmukaisin sääntelytoimiin tällä alalla. |
| --- | --- |

35.

Ennen kuin päätetään välineiden käyttöönotosta, on tarkasteltava, aiheuttaako investointien rahoittaminen esimerkiksi lainavälineellä liiallisen rasitteen kuluttajille lainan kustannusten takia. Lisäksi on muistettava, että rahoituksen välittäjien ei tule omia itselleen tai rajoittaa julkisin varoin rahoitettujen rahoitusvälineiden käytöstä saatavia hyötyjä (esim. takausvälineen tulee alentaa pääoman hankkimisen kustannuksia). On myös varmistettava, että rahoitusvälineet eivät tuo rahoituksen välittäjille perusteettomia voittoja esimerkiksi pankkivakuuttamisen tai ristiinmyynnin seurauksena. Euroopan komission ja jäsenvaltioiden viranomaisten tulee ryhtyä tarkoituksenmukaisin sääntelytoimiin tällä alalla.

| 36. | Kokemusten ja tietojen vaihtoa komission, EIP:n ja paikallis- ja alueviranomaisten välillä tulee lisätä. Lisäksi tarvitaan paikallis- ja alueyhteisöjen ja vastuutahojen yhdessä tekemää analyysiä jo käyttöön otetuista rahoitusvälineistä, jotta niistä saadaan mahdollisimman tehokkaita. Alueiden komitea panee merkille Euroopan komission ja Euroopan investointipankin sitoutumisen tähän asiaan, mutta korostaa, että täytäntöönpanokauden alkuvaiheen keskeisen merkityksen vuoksi on välttämätöntä tehostaa toimia muun muassa fi-compass-foorumin kaltaisten ratkaisujen ottamiseksi täysimääräisesti käyttöön. |
| --- | --- |

36.

Kokemusten ja tietojen vaihtoa komission, EIP:n ja paikallis- ja alueviranomaisten välillä tulee lisätä. Lisäksi tarvitaan paikallis- ja alueyhteisöjen ja vastuutahojen yhdessä tekemää analyysiä jo käyttöön otetuista rahoitusvälineistä, jotta niistä saadaan mahdollisimman tehokkaita. Alueiden komitea panee merkille Euroopan komission ja Euroopan investointipankin sitoutumisen tähän asiaan, mutta korostaa, että täytäntöönpanokauden alkuvaiheen keskeisen merkityksen vuoksi on välttämätöntä tehostaa toimia muun muassa fi-compass-foorumin kaltaisten ratkaisujen ottamiseksi täysimääräisesti käyttöön.

| 37. | Rahoitusvälineiden käytön edistämiseksi – muutenkin kuin ERI-rahastojen täytäntöönpanon yhteydessä – Euroopan komission ja Euroopan investointipankin tulee taata alueille mahdollisuus tarkoituksenmukaiseen sisällölliseen tukeen. Tuen on mahdollistettava yksilöllinen lähestymistapa kaikkiin alueisiin nähden, mutta yhtä lailla tarvitaan asianmukaista kattavaa ohjeistusta siitä, miten paikallis- ja alueviranomaiset voivat hakea rahoitusvälineitä, Euroopan investointipankin luottoja ja ESIR-lainoja. Näin voidaan varmistaa, että ne voivat tehdä valistuneita päätöksiä siitä, mikä rahoitusväline on niiden kannalta kooltaan, investointityypiltään ja riskitasoltaan tarkoituksenmukaisin. |
| --- | --- |

37.

Rahoitusvälineiden käytön edistämiseksi – muutenkin kuin ERI-rahastojen täytäntöönpanon yhteydessä – Euroopan komission ja Euroopan investointipankin tulee taata alueille mahdollisuus tarkoituksenmukaiseen sisällölliseen tukeen. Tuen on mahdollistettava yksilöllinen lähestymistapa kaikkiin alueisiin nähden, mutta yhtä lailla tarvitaan asianmukaista kattavaa ohjeistusta siitä, miten paikallis- ja alueviranomaiset voivat hakea rahoitusvälineitä, Euroopan investointipankin luottoja ja ESIR-lainoja. Näin voidaan varmistaa, että ne voivat tehdä valistuneita päätöksiä siitä, mikä rahoitusväline on niiden kannalta kooltaan, investointityypiltään ja riskitasoltaan tarkoituksenmukaisin.

| 38. | Alueiden komitea toteaa, että rahoitusvälineiden on oltava mahdollisten käyttäjien saatavilla tavanomaisia kaupallisia lainoja edullisemmin ehdoin. |
| --- | --- |

38.

Alueiden komitea toteaa, että rahoitusvälineiden on oltava mahdollisten käyttäjien saatavilla tavanomaisia kaupallisia lainoja edullisemmin ehdoin.

| 39. | Alueiden komitea panee merkille jo toteutetut toimet ja kehottaa Euroopan komissiota ja Euroopan investointipankkia panemaan ripeästi täytäntöön rahoitusvälineiden ohjelmasuunnittelusta, käytöstä ja tarkastamisesta vastaaville hallintotahoille suunnattuja tiedotusohjelmia, kuten kursseja ja koulutusta (eri tasoilla ja alueellisilla kielillä). Niitä olisi järjestettävä myös alueellisille rahoituslaitoksille ja erityisesti voittoa tavoittelemattomille tahoille, joilla on rajalliset mahdollisuudet saada tällaista tietoa. Koska eräät alueet ja kuntaryhmittymät ovat jo hyödyntäneet EU-rahoitteisia lainoitusvälineitä tuloksekkaasti, olisi myös tuettava niiden soveltamien toimintamallien ja saamien opettavien kokemusten levittämistä muihin maihin ja muille alueilla. Komitea korostaa, että tässä tarkoituksessa on hyödynnettävä verkko-oppimista. |
| --- | --- |

39.

Alueiden komitea panee merkille jo toteutetut toimet ja kehottaa Euroopan komissiota ja Euroopan investointipankkia panemaan ripeästi täytäntöön rahoitusvälineiden ohjelmasuunnittelusta, käytöstä ja tarkastamisesta vastaaville hallintotahoille suunnattuja tiedotusohjelmia, kuten kursseja ja koulutusta (eri tasoilla ja alueellisilla kielillä). Niitä olisi järjestettävä myös alueellisille rahoituslaitoksille ja erityisesti voittoa tavoittelemattomille tahoille, joilla on rajalliset mahdollisuudet saada tällaista tietoa. Koska eräät alueet ja kuntaryhmittymät ovat jo hyödyntäneet EU-rahoitteisia lainoitusvälineitä tuloksekkaasti, olisi myös tuettava niiden soveltamien toimintamallien ja saamien opettavien kokemusten levittämistä muihin maihin ja muille alueilla. Komitea korostaa, että tässä tarkoituksessa on hyödynnettävä verkko-oppimista.

| 40. | Rahoitusvälineitä täytäntöönpanevien tahojen rahoituksessa on kannustettava myönnettyjen varojen tehokkaaseen hallinnointiin. |
| --- | --- |

40.

Rahoitusvälineitä täytäntöönpanevien tahojen rahoituksessa on kannustettava myönnettyjen varojen tehokkaaseen hallinnointiin.

| 41. | Tarkasteltaessa rahoitusvälineiden standardointitarvetta (alueiden, jäsenvaltioiden ja unionin tasolla) on keskityttävä ennen kaikkea tehokkuuteen asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa sekä alueiden erilaisuuteen. On vältettävä standardointia, jossa pyritään pelkästään alentamaan välittäjille aiheutuvia hallintokustannuksia. |
| --- | --- |

41.

Tarkasteltaessa rahoitusvälineiden standardointitarvetta (alueiden, jäsenvaltioiden ja unionin tasolla) on keskityttävä ennen kaikkea tehokkuuteen asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa sekä alueiden erilaisuuteen. On vältettävä standardointia, jossa pyritään pelkästään alentamaan välittäjille aiheutuvia hallintokustannuksia.

| 42. | Vaikka välineiden ohjelmasuunnitteluprosessi voi osoittautua pidemmäksi kuin tukien yhteydessä, rahoitusvälineiden (lainat ja takaukset) myöntämisen nopeus ohjelmakauden alussa tulee säilyttää niiden tärkeimpänä valttina tukiin nähden. Rahoitusvälineiden käytön tehokkuuden ja vaikuttavuuden lisäämiseksi – kuitenkin niin, ettei vaikuteta ohjelmasuunnitteluprosessin edellyttämien ennakkoanalyysien tarkkuuteen ja laatuun – on tärkeää, että hallintoprosesseihin tarvittava aika on mahdollisimman lyhyt. |
| --- | --- |

42.

Vaikka välineiden ohjelmasuunnitteluprosessi voi osoittautua pidemmäksi kuin tukien yhteydessä, rahoitusvälineiden (lainat ja takaukset) myöntämisen nopeus ohjelmakauden alussa tulee säilyttää niiden tärkeimpänä valttina tukiin nähden. Rahoitusvälineiden käytön tehokkuuden ja vaikuttavuuden lisäämiseksi – kuitenkin niin, ettei vaikuteta ohjelmasuunnitteluprosessin edellyttämien ennakkoanalyysien tarkkuuteen ja laatuun – on tärkeää, että hallintoprosesseihin tarvittava aika on mahdollisimman lyhyt.

| 43. | Asiasta vastaavien tahojen tulee ottaa huomioon haittavaikutusten ilmaantumisen mahdollisuus rahoitusvälineiden täytäntöönpanossa ja erityisesti yksityisen rahoituksen syrjäytymisvaikutus julkisten tukitoimien seurauksena. Onkin välttämätöntä ryhtyä tarvittaviin toimenpiteisiin tällaisten ilmiöiden torjumiseksi. Tällä alalla tarvitaan ehdottomasti yhteistyötä Euroopan komission, Euroopan investointipankin ja alueiden välillä. Tähän kuuluu myös kattava virallinen ohjeistus erilaisista paikallis- ja alueviranomaisille tarjolla olevista rahoitusvälineistä. |
| --- | --- |

43.

Asiasta vastaavien tahojen tulee ottaa huomioon haittavaikutusten ilmaantumisen mahdollisuus rahoitusvälineiden täytäntöönpanossa ja erityisesti yksityisen rahoituksen syrjäytymisvaikutus julkisten tukitoimien seurauksena. Onkin välttämätöntä ryhtyä tarvittaviin toimenpiteisiin tällaisten ilmiöiden torjumiseksi. Tällä alalla tarvitaan ehdottomasti yhteistyötä Euroopan komission, Euroopan investointipankin ja alueiden välillä. Tähän kuuluu myös kattava virallinen ohjeistus erilaisista paikallis- ja alueviranomaisille tarjolla olevista rahoitusvälineistä.

| 44. | On syytä korostaa, että rahoitusvälineiden käytön tulee – erityisesti kun on kyse pankkijärjestelmän ulkopuolelle joutuneista tahoista – viime kädessä johtaa niiden siirtymiseen pankkijärjestelmän piiriin ja pitkäaikaisen rahoituksen saamiseen kaupallisilta markkinoilta. |
| --- | --- |

44.

On syytä korostaa, että rahoitusvälineiden käytön tulee – erityisesti kun on kyse pankkijärjestelmän ulkopuolelle joutuneista tahoista – viime kädessä johtaa niiden siirtymiseen pankkijärjestelmän piiriin ja pitkäaikaisen rahoituksen saamiseen kaupallisilta markkinoilta.

Institutionaalinen järjestelmä

| 45. | ERI-rahastojen rahoitusvälineiden täytäntöönpanossa ei pidä keskittyä myönnettyjen tukien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyyn vaan pitkäkestoisten myönteisten vaikutusten saamiseen aikaan Euroopan taloudelle. |
| --- | --- |

45.

ERI-rahastojen rahoitusvälineiden täytäntöönpanossa ei pidä keskittyä myönnettyjen tukien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyyn vaan pitkäkestoisten myönteisten vaikutusten saamiseen aikaan Euroopan taloudelle.

| 46. | Rahoitusvälineet tulisi osoittaa toisaalta suurten rahoituslaitosten käyttöön (erityisesti kun on kyse suurista ja monitahoisista tuotteista), mutta toisaalta pienempien välittäjien tulisi voida käyttää yksinkertaisempia välineitä eli käyttää mikrorahoitustuotteita. |
| --- | --- |

46.

Rahoitusvälineet tulisi osoittaa toisaalta suurten rahoituslaitosten käyttöön (erityisesti kun on kyse suurista ja monitahoisista tuotteista), mutta toisaalta pienempien välittäjien tulisi voida käyttää yksinkertaisempia välineitä eli käyttää mikrorahoitustuotteita.

| 47. | Kun otetaan huomioon tarve varmistaa julkisen tuen päättymisen jälkeen tehokkaat ulkoisen rahoituksen rakenteet, Euroopan komission tulee yhdessä alueiden edustajien kanssa löytää soveltuvia ratkaisuja, joiden avulla taataan, että tuen tuloksena kaudella 2014–2020 vahvistetaan liiketoimintaympäristön instituutioita. |
| --- | --- |

47.

Kun otetaan huomioon tarve varmistaa julkisen tuen päättymisen jälkeen tehokkaat ulkoisen rahoituksen rakenteet, Euroopan komission tulee yhdessä alueiden edustajien kanssa löytää soveltuvia ratkaisuja, joiden avulla taataan, että tuen tuloksena kaudella 2014–2020 vahvistetaan liiketoimintaympäristön instituutioita.

| 48. | Alueiden komitea korostaa, että eri tasoilla tehtävät tarkastukset on koordinoitava nykyistä paremmin paikallis- ja alueviranomaisiin kohdistuvien tarpeettomien rasitteiden poistamiseksi. Sitä vastoin on tärkeää, että eri jäsenvaltioiden hallitukset velvoitetaan tekemään yhteistyötä paikallis- ja alueyhteisöjen kanssa. |
| --- | --- |

48.

Alueiden komitea korostaa, että eri tasoilla tehtävät tarkastukset on koordinoitava nykyistä paremmin paikallis- ja alueviranomaisiin kohdistuvien tarpeettomien rasitteiden poistamiseksi. Sitä vastoin on tärkeää, että eri jäsenvaltioiden hallitukset velvoitetaan tekemään yhteistyötä paikallis- ja alueyhteisöjen kanssa.

| 49. | Rahoitusvälineitä tulee lisäksi käyttää rahoitustuotteiden kehittämiseen eli käyttää niitä esimerkiksi julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuusjärjestelyjen ja energiapalveluyritysten edistämiseen, sikäli kuin tämä ei ole ristiriidassa muiden tavoitteiden kanssa. Tätä varten Euroopan komission ja Euroopan investointipankin tulee taata alueille tukimahdollisuus. |
| --- | --- |

49.

Rahoitusvälineitä tulee lisäksi käyttää rahoitustuotteiden kehittämiseen eli käyttää niitä esimerkiksi julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuusjärjestelyjen ja energiapalveluyritysten edistämiseen, sikäli kuin tämä ei ole ristiriidassa muiden tavoitteiden kanssa. Tätä varten Euroopan komission ja Euroopan investointipankin tulee taata alueille tukimahdollisuus.

| 50. | On syytä muistaa, että säännöstön muutokset, lisärasitukset ja riskit, jotka liittyvät välineiden myöntämiseen, eivät saa heikentää rahoituksen välittäjien asemaa aiheuttamalla näille taloudellisia vaikeuksia tai heikentämällä näiden nauttimaa luottamusta markkinoilla. |
| --- | --- |

50.

On syytä muistaa, että säännöstön muutokset, lisärasitukset ja riskit, jotka liittyvät välineiden myöntämiseen, eivät saa heikentää rahoituksen välittäjien asemaa aiheuttamalla näille taloudellisia vaikeuksia tai heikentämällä näiden nauttimaa luottamusta markkinoilla.

| 51. | On tuettava ponnisteluja rahoitusvälineiden kansainvälistämiseksi (instituutioiden toiminta, yksityisten varojen virta jne.). Tämä lisää niiden tehokkuutta ja vaikuttavuutta ja auttaa siten parantamaan Euroopan talouden kilpailukykyä. |
| --- | --- |

51.

On tuettava ponnisteluja rahoitusvälineiden kansainvälistämiseksi (instituutioiden toiminta, yksityisten varojen virta jne.). Tämä lisää niiden tehokkuutta ja vaikuttavuutta ja auttaa siten parantamaan Euroopan talouden kilpailukykyä.

Bryssel 14. lokakuuta 2015.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Markku MARKKULA

---

(1)  http://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR15_05/SR15_05_FI.pdf

1

(2)  EUVL C 19, 22.1.2014

2

---

| 17.12.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 423/41 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 423/41

---

Euroopan alueiden komitean lausunto – Parempaa sääntelyä koskeva EU-agenda

(2015/C 423/08)

| Yleisesittelijä | Spyros SPYRIDON (EL, EPP), Porosin kunnanvaltuuston jäsen |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja | Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – EU-agenda: paremmalla sääntelyllä parempiin tuloksiin
  COM(2015) 215 final |

Yleisesittelijä

Spyros SPYRIDON (EL, EPP), Porosin kunnanvaltuuston jäsen

Viiteasiakirja

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – EU-agenda: paremmalla sääntelyllä parempiin tuloksiin

COM(2015) 215 final

I.   POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | pitää tärkeänä, että komissio asettaa toimintapoliittiseksi painopisteeksi paremman sääntelyn kehittämisen siten, että sillä saavutetaan kansalaisten kannalta parempia tuloksia. Innovatiiviset konsultaatiomenetelmät toimielinten välillä voivat edistää sellaisen selkeän ja tuloksellisen EU-lainsäädännön syntymistä, joka puolestaan palvelee EU:n perusperiaatteiden toteutumista. |
| --- | --- |

1.

pitää tärkeänä, että komissio asettaa toimintapoliittiseksi painopisteeksi paremman sääntelyn kehittämisen siten, että sillä saavutetaan kansalaisten kannalta parempia tuloksia. Innovatiiviset konsultaatiomenetelmät toimielinten välillä voivat edistää sellaisen selkeän ja tuloksellisen EU-lainsäädännön syntymistä, joka puolestaan palvelee EU:n perusperiaatteiden toteutumista.

| 2. | uskoo, että hyvä lainsäädäntätapa, eli yksinkertaiset, laadukkaat lainsäädäntäkäytännöt, jotka ovat selkeitä, jotka on mahdollista sisällyttää jäsenvaltioiden lainsäädäntöön asianmukaisesti ja joita tarvittaessa tarkistetaan, edistävät sisämarkkinoiden kehitystä, vähentävät byrokratiaa ja tuottavat lisäarvoa kansalaisille ja yrityksille. |
| --- | --- |

2.

uskoo, että hyvä lainsäädäntätapa, eli yksinkertaiset, laadukkaat lainsäädäntäkäytännöt, jotka ovat selkeitä, jotka on mahdollista sisällyttää jäsenvaltioiden lainsäädäntöön asianmukaisesti ja joita tarvittaessa tarkistetaan, edistävät sisämarkkinoiden kehitystä, vähentävät byrokratiaa ja tuottavat lisäarvoa kansalaisille ja yrityksille.

| 3. | on vakuuttunut, että enemmistö EU-kansalaisista pitää Euroopan unionia instituutiona, jonka tehtävä on turvata ja varmistaa elämänlaatuun, ympäristön turvallisuuteen sekä taloudelliseen, yhteiskunnalliseen ja alueelliseen yhtenäisyyteen liittyviä oikeuksia. |
| --- | --- |

3.

on vakuuttunut, että enemmistö EU-kansalaisista pitää Euroopan unionia instituutiona, jonka tehtävä on turvata ja varmistaa elämänlaatuun, ympäristön turvallisuuteen sekä taloudelliseen, yhteiskunnalliseen ja alueelliseen yhtenäisyyteen liittyviä oikeuksia.

| 4. | on tyytyväinen komission tehostettuihin pyrkimyksiin edistää sääntelyn parantamista alkaen sääntelyn toimivuutta ja tuloksellisuutta koskevasta ohjelmasta sekä tavoitteeseen vähentää byrokratiaa ja sääntelyä investointimyönteisen toimintaympäristön luomiseksi. Komitea kannattaa hallinnollisten rasitteiden yksinkertaistamista ja keventämistä yksityisten toimijoiden kannalta, mutta tässä yhteydessä on myös varmistettava, että yksinkertaistaminen sovitetaan yhteen ympäristön laadun säilyttämisen sekä yksityisten ihmisten, työntekijöiden, kuluttajien ja käyttäjien oikeuksien ja intressien suojelun kanssa. Komitea painottaa, että hyvä lainsäädäntätapa ja tarpeettoman hallinnollisen taakan välttäminen eivät saa palvella tekosyinä sääntelyn purkamiseen tai edellä mainittuihin kansalaisten oikeutettuihin odotuksiin johtavia aihe-aloja koskevan sääntelyn puuttumiseen eikä niiden verukkeella saa jättää toteuttamatta toimenpiteitä aloilla, missä EU:n toimielimet ovat EU:n perussopimusten nojalla selkeästi velvoitettuja toimimaan. |
| --- | --- |

4.

on tyytyväinen komission tehostettuihin pyrkimyksiin edistää sääntelyn parantamista alkaen sääntelyn toimivuutta ja tuloksellisuutta koskevasta ohjelmasta sekä tavoitteeseen vähentää byrokratiaa ja sääntelyä investointimyönteisen toimintaympäristön luomiseksi. Komitea kannattaa hallinnollisten rasitteiden yksinkertaistamista ja keventämistä yksityisten toimijoiden kannalta, mutta tässä yhteydessä on myös varmistettava, että yksinkertaistaminen sovitetaan yhteen ympäristön laadun säilyttämisen sekä yksityisten ihmisten, työntekijöiden, kuluttajien ja käyttäjien oikeuksien ja intressien suojelun kanssa. Komitea painottaa, että hyvä lainsäädäntätapa ja tarpeettoman hallinnollisen taakan välttäminen eivät saa palvella tekosyinä sääntelyn purkamiseen tai edellä mainittuihin kansalaisten oikeutettuihin odotuksiin johtavia aihe-aloja koskevan sääntelyn puuttumiseen eikä niiden verukkeella saa jättää toteuttamatta toimenpiteitä aloilla, missä EU:n toimielimet ovat EU:n perussopimusten nojalla selkeästi velvoitettuja toimimaan.

| 5. | ilmaisee uudelleen näkemyksensä, että sääntelyn parantamisen tulisi tapahtua monitasoisen hallinnon hengessä koordinoimalla EU:n, valtioiden, alueiden ja kuntien toimintaa. |
| --- | --- |

5.

ilmaisee uudelleen näkemyksensä, että sääntelyn parantamisen tulisi tapahtua monitasoisen hallinnon hengessä koordinoimalla EU:n, valtioiden, alueiden ja kuntien toimintaa.

| 6. | pitää tervetulleena parempaan lainsäädäntätapaan tähtäävän menettelytavan poliittista uudistusta komission ensimmäisen varapuheenjohtajan johdolla ja odottaa laadullisia parannuksia sellaisen sääntelyn avulla, joka täyttää EU:n kansalaisten odotukset unionin perusperiaatteita ja sen toimintapolitiikkaa koskevia korkeita laatuvaatimuksia ajatellen asetetun kunnianhimoisen tavoitteen saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

6.

pitää tervetulleena parempaan lainsäädäntätapaan tähtäävän menettelytavan poliittista uudistusta komission ensimmäisen varapuheenjohtajan johdolla ja odottaa laadullisia parannuksia sellaisen sääntelyn avulla, joka täyttää EU:n kansalaisten odotukset unionin perusperiaatteita ja sen toimintapolitiikkaa koskevia korkeita laatuvaatimuksia ajatellen asetetun kunnianhimoisen tavoitteen saavuttamiseksi.

| 7. | pitää myönteisenä sitä, että komissio on johtanut pyrkimyksiä hyvän lainsäädäntätavan periaatteiden noudattamiseen koko lainsäädäntöprosessin ajan, mikä suurelta osin käsittää myös johdetun oikeuden, noudattamalla nykyään kansainvälisesti hyväksi käytänteeksi todettuja innovatiivisia menetelmiä ja menettelyjä ja olemalla siten esimerkkinä jäsenvaltioille. |
| --- | --- |

7.

pitää myönteisenä sitä, että komissio on johtanut pyrkimyksiä hyvän lainsäädäntätavan periaatteiden noudattamiseen koko lainsäädäntöprosessin ajan, mikä suurelta osin käsittää myös johdetun oikeuden, noudattamalla nykyään kansainvälisesti hyväksi käytänteeksi todettuja innovatiivisia menetelmiä ja menettelyjä ja olemalla siten esimerkkinä jäsenvaltioille.

| 8. | toivoo, että alue- ja paikallisviranomaiset otetaan AK:n kautta nykyistä enemmän mukaan nimenomaisiin kuulemismenettelyihin lainsäädäntöaloitevaiheessa, jotta voidaan ottaa huomioon alueellinen ja paikallinen ulottuvuus. Näin voidaan vastata konkreettisella tavalla talouden taantumaan ja asettaa valtiotasoa alemmille tasoille tavoitteita erilaisten paikallisten ja alueellisten tilanteiden mukaisesti. Komitea toivoo, että alue- ja paikallisviranomaiset otetaan AK:n kautta mukaan määrittelemään näitä tavoitteita ja toteuttamaan strategioita, sillä niiden tehtävänä on panna täytäntöön ja soveltaa unionin säännöksiä ja suojella samalla paikallisia erityispiirteitä toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. |
| --- | --- |

8.

toivoo, että alue- ja paikallisviranomaiset otetaan AK:n kautta nykyistä enemmän mukaan nimenomaisiin kuulemismenettelyihin lainsäädäntöaloitevaiheessa, jotta voidaan ottaa huomioon alueellinen ja paikallinen ulottuvuus. Näin voidaan vastata konkreettisella tavalla talouden taantumaan ja asettaa valtiotasoa alemmille tasoille tavoitteita erilaisten paikallisten ja alueellisten tilanteiden mukaisesti. Komitea toivoo, että alue- ja paikallisviranomaiset otetaan AK:n kautta mukaan määrittelemään näitä tavoitteita ja toteuttamaan strategioita, sillä niiden tehtävänä on panna täytäntöön ja soveltaa unionin säännöksiä ja suojella samalla paikallisia erityispiirteitä toissijaisuusperiaatteen mukaisesti.

Laaja-alaiset kuulemismenettelyt

| 9. | pitää tervetulleena sidosryhmien, paikallisviranomaisten ja kansalaisten mielipiteiden kuulemisen ulottamista lainsäädännön eri esivalmisteluasteille ja täytäntöönpanoon. Näiden tahojen osallistuminen lainsäädäntöaloitteiden varhaisvaiheisiin voi johtaa siihen, että valtiolliset, alueelliset ja paikalliset viranomaiset hyväksyvät lopulliset säädökset varauksettomammin ja saattavat ne helpommin osaksi kansallista lainsäädäntöä ja soveltavat niitä vaivattomammin. |
| --- | --- |

9.

pitää tervetulleena sidosryhmien, paikallisviranomaisten ja kansalaisten mielipiteiden kuulemisen ulottamista lainsäädännön eri esivalmisteluasteille ja täytäntöönpanoon. Näiden tahojen osallistuminen lainsäädäntöaloitteiden varhaisvaiheisiin voi johtaa siihen, että valtiolliset, alueelliset ja paikalliset viranomaiset hyväksyvät lopulliset säädökset varauksettomammin ja saattavat ne helpommin osaksi kansallista lainsäädäntöä ja soveltavat niitä vaivattomammin.

| 10. | toivoo, että komissio erottaa toisistaan alue- ja paikallisyhteisöjä edustavat alueelliset ja paikalliset instituutiot (institutionaaliset sidosryhmät) ja yksityisten intressien edustajat (yksityiset sidosryhmät), sillä vain ensiksi mainitut on valittu demokraattisilla vaaleilla ja toimivat siten kansalaisten – myös niiden, jotka eivät yksinään kykene saamaan ääntään kuuluville – todellisten tarpeiden demokraattisina edustajina. Tämän vuoksi vaikuttaa tarpeelliselta vahvistaa komission järjestelmällistä vuoropuhelua alueiden komitean sekä alue- ja paikallisyhteisöjen edustajien kanssa, jotta varmistetaan osallistavan prosessin demokraattisuus unionin lainsäädännässä. EU:n toimielinten tulee kiinnittää alue- ja paikallisviranomaisiin, jotka edustavat kaikkien sosioekonomisten ryhmien intressejä, ensisijaista huomiota suuryrityksiin nähden myös kuulemismenettelyjen yhteydessä. |
| --- | --- |

10.

toivoo, että komissio erottaa toisistaan alue- ja paikallisyhteisöjä edustavat alueelliset ja paikalliset instituutiot (institutionaaliset sidosryhmät) ja yksityisten intressien edustajat (yksityiset sidosryhmät), sillä vain ensiksi mainitut on valittu demokraattisilla vaaleilla ja toimivat siten kansalaisten – myös niiden, jotka eivät yksinään kykene saamaan ääntään kuuluville – todellisten tarpeiden demokraattisina edustajina. Tämän vuoksi vaikuttaa tarpeelliselta vahvistaa komission järjestelmällistä vuoropuhelua alueiden komitean sekä alue- ja paikallisyhteisöjen edustajien kanssa, jotta varmistetaan osallistavan prosessin demokraattisuus unionin lainsäädännässä. EU:n toimielinten tulee kiinnittää alue- ja paikallisviranomaisiin, jotka edustavat kaikkien sosioekonomisten ryhmien intressejä, ensisijaista huomiota suuryrityksiin nähden myös kuulemismenettelyjen yhteydessä.

| 11. | pitää erityisen myönteisenä uutta ”Lighten the Load – Have your Say” -foorumia ja komission sitoutumista toimintojensa ja palveluidensa laajentamiseen. Komitea painottaa, että avoimet sähköiset kuulemismenettelyt helpottavat jatkossa järjestäytyneitä ryhmiä ja sellaisia jäseniä, joilla on keskimääräistä paremmat tietotekniset taidot, mutta asettavat usein rajoituksia sisällön muodolle ja laajuudelle, ja siksi perinteisesti tarjolla olevia, uuden foorumin ohella harjoitettavia viestintätapoja komission kanssa ei saa lakkauttaa. |
| --- | --- |

11.

pitää erityisen myönteisenä uutta ”Lighten the Load – Have your Say” -foorumia ja komission sitoutumista toimintojensa ja palveluidensa laajentamiseen. Komitea painottaa, että avoimet sähköiset kuulemismenettelyt helpottavat jatkossa järjestäytyneitä ryhmiä ja sellaisia jäseniä, joilla on keskimääräistä paremmat tietotekniset taidot, mutta asettavat usein rajoituksia sisällön muodolle ja laajuudelle, ja siksi perinteisesti tarjolla olevia, uuden foorumin ohella harjoitettavia viestintätapoja komission kanssa ei saa lakkauttaa.

| 12. | ehdottaa, että vaihtoehtoisia kohdennetun kuulemisen työvälineitä (kokouksia, asiantuntijapaneeleita, työpajoja, sidosryhmien tapaamisia) hyödynnetään tehokkaasti, sillä siten taataan niiden tahojen suora osallistuminen, joita asia koskee, ja rohkaisee komissiota laajentamaan välineiden formaattia ja käyttämistä (esimerkiksi kohde- ja käyttäjäryhmien sekä testaajapaneelien muodossa). |
| --- | --- |

12.

ehdottaa, että vaihtoehtoisia kohdennetun kuulemisen työvälineitä (kokouksia, asiantuntijapaneeleita, työpajoja, sidosryhmien tapaamisia) hyödynnetään tehokkaasti, sillä siten taataan niiden tahojen suora osallistuminen, joita asia koskee, ja rohkaisee komissiota laajentamaan välineiden formaattia ja käyttämistä (esimerkiksi kohde- ja käyttäjäryhmien sekä testaajapaneelien muodossa).

| 13. | kiinnittää huomiota siihen, etteivät julkiset kuulemismenettelyt suinkaan korvaa vaan niiden tulee täydentää Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 154 artiklan 2 kohtaan kirjattua työmarkkinaosapuolten kuulemista. |
| --- | --- |

13.

kiinnittää huomiota siihen, etteivät julkiset kuulemismenettelyt suinkaan korvaa vaan niiden tulee täydentää Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 154 artiklan 2 kohtaan kirjattua työmarkkinaosapuolten kuulemista.

| 14. | Toteaa, että koska kuulemismenettely on välittömästi riippuvainen osanottajien edustavuudesta ja heidän panoksensa laadusta, kuulemisjärjestelyiden on käytännössä helpotettava niiden tahojen osallistumista, joita asia suoraan koskee, ja edistettävä päätöksentekoon liittyvää tiedonkulkua etenkin sellaisten lainsäädäntöhankkeiden kohdalla, jotka ovat luonteeltaan hyvin teknisiä ja asiantuntemusta edellyttäviä. |
| --- | --- |

14.

Toteaa, että koska kuulemismenettely on välittömästi riippuvainen osanottajien edustavuudesta ja heidän panoksensa laadusta, kuulemisjärjestelyiden on käytännössä helpotettava niiden tahojen osallistumista, joita asia suoraan koskee, ja edistettävä päätöksentekoon liittyvää tiedonkulkua etenkin sellaisten lainsäädäntöhankkeiden kohdalla, jotka ovat luonteeltaan hyvin teknisiä ja asiantuntemusta edellyttäviä.

| 15. | painottaa, että vähintään kaikkien kuulemismenettelyyn liittyvien vaiheiden perusasiakirjat on käännettävä kaikille unionin virallisille kielille, jotta entistä useammat sidosryhmät ja kansalaiset voivat helpommin osallistua menettelyyn. |
| --- | --- |

15.

painottaa, että vähintään kaikkien kuulemismenettelyyn liittyvien vaiheiden perusasiakirjat on käännettävä kaikille unionin virallisille kielille, jotta entistä useammat sidosryhmät ja kansalaiset voivat helpommin osallistua menettelyyn.

| 16. | kehottaa komissiota lisäämään asiantuntijaryhmien käyttöä koskevaa avoimuutta: milloin niitä perustetaan, millä politiikan aloilla, ketkä ovat edustettuina asiantuntijaryhmissä ja etenkin minkälaista valintamenettelyä komissio soveltaa asiantuntijaryhmiä perustettaessa. |
| --- | --- |

16.

kehottaa komissiota lisäämään asiantuntijaryhmien käyttöä koskevaa avoimuutta: milloin niitä perustetaan, millä politiikan aloilla, ketkä ovat edustettuina asiantuntijaryhmissä ja etenkin minkälaista valintamenettelyä komissio soveltaa asiantuntijaryhmiä perustettaessa.

| 17. | painottaa, että myös sääntelyn tilaa käsittelevän AK:n tuoreen lausunnon (asiakokonaisuus CIVEX-V-040) mukaan kuulemismenettelyä on mahdollista kehittää siten, että annetaan riittävästi palautetta, pidetään kuulemisprosessia paremmin esillä ja lisätään ponnisteluja tulosten kvantifioimiseksi. Komitea pyytää komissiota ottamaan huomioon AK:n ehdotukset uuden menettelyn yhteydessä. |
| --- | --- |

17.

painottaa, että myös sääntelyn tilaa käsittelevän AK:n tuoreen lausunnon (asiakokonaisuus CIVEX-V-040) mukaan kuulemismenettelyä on mahdollista kehittää siten, että annetaan riittävästi palautetta, pidetään kuulemisprosessia paremmin esillä ja lisätään ponnisteluja tulosten kvantifioimiseksi. Komitea pyytää komissiota ottamaan huomioon AK:n ehdotukset uuden menettelyn yhteydessä.

| 18. | painottaa, että paikallis- ja alueviranomaisten, sidosryhmien tai kansalaisten osallistuminen kuulemismenettelyihin edustajiensa, kuten AK:n tai ETSK:n – jotka on erotettava selkeästi muista sidosryhmistä –, välityksellä, edistää tavoitetta parantaa sääntelyä etenkin siksi, että tällöin käsittelyaika on usein rajallinen ja vastausten saaminen on helpompaa näiltä elimiltä, joilla on käytettävissään mittavat verkostot. Niiden aktiivinen ja konkreettinen osallistuminen hyvän lainsäädäntötavan kehittämiseen on välttämätön edellytys laadukkaan lopputuloksen saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

18.

painottaa, että paikallis- ja alueviranomaisten, sidosryhmien tai kansalaisten osallistuminen kuulemismenettelyihin edustajiensa, kuten AK:n tai ETSK:n – jotka on erotettava selkeästi muista sidosryhmistä –, välityksellä, edistää tavoitetta parantaa sääntelyä etenkin siksi, että tällöin käsittelyaika on usein rajallinen ja vastausten saaminen on helpompaa näiltä elimiltä, joilla on käytettävissään mittavat verkostot. Niiden aktiivinen ja konkreettinen osallistuminen hyvän lainsäädäntötavan kehittämiseen on välttämätön edellytys laadukkaan lopputuloksen saavuttamiseksi.

| 19. | Kumppanuutta ja lainsäädännön parantamista ja tehostamista koskevan tavoitteen saavuttamiseksi on tärkeää, että laaditaan joukko toimintaohjeita, joita sovelletaan, kun arvioidaan toissijaisuusperiaatteen toteutumista uutta lainsäädäntöä annettaessa. |
| --- | --- |

19.

Kumppanuutta ja lainsäädännön parantamista ja tehostamista koskevan tavoitteen saavuttamiseksi on tärkeää, että laaditaan joukko toimintaohjeita, joita sovelletaan, kun arvioidaan toissijaisuusperiaatteen toteutumista uutta lainsäädäntöä annettaessa.

Vaikutustenarviointi koko lainsäädäntäprosessin aikana

| 20. | pitää tervetulleena komission sitoutumista laajennettuun valvontaan, joka perustuu koko lainsäädäntäprosessin ajan jatkuviin vaikutustenarviointeihin. |
| --- | --- |

20.

pitää tervetulleena komission sitoutumista laajennettuun valvontaan, joka perustuu koko lainsäädäntäprosessin ajan jatkuviin vaikutustenarviointeihin.

| 21. | ehdottaa, että komissio julkaisisi avoimuuden ja vastuuvelvollisuuden lisäämiseksi kaikki ennakoivat vaikutustenarvioinnit, myös niistä ehdotuksista, jotka eivät etene lakialoitteiksi. Alustavien vaikutustenarviointien julkaiseminen toimintapoliittisen syklin alussa on hyvä ensimmäinen tilaisuus palautteen antamiseen ja toissijaisuusperiaatteen noudattamiseen liittyvän huolen esittämiseen. |
| --- | --- |

21.

ehdottaa, että komissio julkaisisi avoimuuden ja vastuuvelvollisuuden lisäämiseksi kaikki ennakoivat vaikutustenarvioinnit, myös niistä ehdotuksista, jotka eivät etene lakialoitteiksi. Alustavien vaikutustenarviointien julkaiseminen toimintapoliittisen syklin alussa on hyvä ensimmäinen tilaisuus palautteen antamiseen ja toissijaisuusperiaatteen noudattamiseen liittyvän huolen esittämiseen.

| 22. | pitää monipuolista vaikutustenarviointia hyödyllisenä, sillä se ei rajoitu ainoastaan taloudellisiin näkökohtiin vaan käsittää yhtä lailla ympäristön-, luonnon-, kuluttajan-, terveyden- ja työsuojelun sekä sosiaalisen suojelun ja työlainsäädännön. Siinä myös tarkastellaan sääntelemättä jättämisen mahdollisuutta sekä, kun on kyse sääntelystä, seurauksia EU:n perusperiaatteiden turvaamisen kannalta ja vaikutuksia sosiaaliseen ja alueelliseen yhteenkuuluvuuteen. |
| --- | --- |

22.

pitää monipuolista vaikutustenarviointia hyödyllisenä, sillä se ei rajoitu ainoastaan taloudellisiin näkökohtiin vaan käsittää yhtä lailla ympäristön-, luonnon-, kuluttajan-, terveyden- ja työsuojelun sekä sosiaalisen suojelun ja työlainsäädännön. Siinä myös tarkastellaan sääntelemättä jättämisen mahdollisuutta sekä, kun on kyse sääntelystä, seurauksia EU:n perusperiaatteiden turvaamisen kannalta ja vaikutuksia sosiaaliseen ja alueelliseen yhteenkuuluvuuteen.

| 23. | pitää tarpeellisena erityisesti uutta tai sekundaarilainsäädäntöä käsiteltäessä tutkia ja arvioida alueelliset ja paikalliset vaikutukset. Alueiden komitea voi taito-tietonsa ansiosta edistää tätä muun muassa foorumeillaan ja verkostoissaan, jotka tarjoavat alue- ja paikallisviranomaisille hyvän osallistumismahdollisuuden. Komitea pyytää lisäksi kilpailukykyyn ja kestävyysperiaatteisiin liittyvän vaikutustenarvioinnin toteuttamista, koska komissio on antanut sitoumuksen ”varmistaa EU:n kilpailukyky ja kestävä kehitys” (1). |
| --- | --- |

23.

pitää tarpeellisena erityisesti uutta tai sekundaarilainsäädäntöä käsiteltäessä tutkia ja arvioida alueelliset ja paikalliset vaikutukset. Alueiden komitea voi taito-tietonsa ansiosta edistää tätä muun muassa foorumeillaan ja verkostoissaan, jotka tarjoavat alue- ja paikallisviranomaisille hyvän osallistumismahdollisuuden. Komitea pyytää lisäksi kilpailukykyyn ja kestävyysperiaatteisiin liittyvän vaikutustenarvioinnin toteuttamista, koska komissio on antanut sitoumuksen ”varmistaa EU:n kilpailukyky ja kestävä kehitys” (1).

| 24. | tiedostaa pk-yritysten roolin kasvun vauhdittajina EU:ssa mutta pitää valitettavana lainsäädännön vaikutusten arvioinnin puutteellisuutta, erityisesti kun ajatellaan paikallis- ja alueviranomaisten hallintotaakan keventämistä. Niiden näet edellytetään panevan täytäntöön suurimman osan EU:n lainsäädännöstä. |
| --- | --- |

24.

tiedostaa pk-yritysten roolin kasvun vauhdittajina EU:ssa mutta pitää valitettavana lainsäädännön vaikutusten arvioinnin puutteellisuutta, erityisesti kun ajatellaan paikallis- ja alueviranomaisten hallintotaakan keventämistä. Niiden näet edellytetään panevan täytäntöön suurimman osan EU:n lainsäädännöstä.

| 25. | katsoo, että lainsäädännän nykyaikaistamisen on oltava linjassa EU:n arvojen turvaamiseen tähtäävän EU:n säännöstön kanssa. Komitea kiinnittääkin toimivuutta ja tuloksellisuutta koskevaa ohjelmaa (REFIT) täytäntöön pantaessa huomiota velvoitteeseen noudattaa unionin vaativia normeja sosiaali- ja ympäristöaloilla sekä sisämarkkinoiden syventämistä koskevan tavoitteen suhteen. Komitea korostaa, että REFIT-ohjelman päämääränä ei ole sääntelyn purkaminen vaan parempi ja tuloksellisempi sääntely tarpeetonta hallinnollista taakkaa poistamalla, toimenpiteitä ja tavoitteita paremmin yhteen liittämällä sekä ottamalla asianomaiset osapuolet mukaan päätöksentekoprosessiin aina, kun se on mahdollista. |
| --- | --- |

25.

katsoo, että lainsäädännän nykyaikaistamisen on oltava linjassa EU:n arvojen turvaamiseen tähtäävän EU:n säännöstön kanssa. Komitea kiinnittääkin toimivuutta ja tuloksellisuutta koskevaa ohjelmaa (REFIT) täytäntöön pantaessa huomiota velvoitteeseen noudattaa unionin vaativia normeja sosiaali- ja ympäristöaloilla sekä sisämarkkinoiden syventämistä koskevan tavoitteen suhteen. Komitea korostaa, että REFIT-ohjelman päämääränä ei ole sääntelyn purkaminen vaan parempi ja tuloksellisempi sääntely tarpeetonta hallinnollista taakkaa poistamalla, toimenpiteitä ja tavoitteita paremmin yhteen liittämällä sekä ottamalla asianomaiset osapuolet mukaan päätöksentekoprosessiin aina, kun se on mahdollista.

| 26. | korostaa, että vaikutustenarviointeja ei pitäisi nykyisessä määrin uskoa ulkopuolisten konsulttitahojen vastuulle, etenkään kun on kyse paikallisesti ja alueellisesti askarruttavista aiheista. AK ja paikallis- ja aluehallintoa edustavat elimet pystyvät niiden sijasta paremmin hankkimaan näyttöä siitä, mikä on tilanne kentällä. |
| --- | --- |

26.

korostaa, että vaikutustenarviointeja ei pitäisi nykyisessä määrin uskoa ulkopuolisten konsulttitahojen vastuulle, etenkään kun on kyse paikallisesti ja alueellisesti askarruttavista aiheista. AK ja paikallis- ja aluehallintoa edustavat elimet pystyvät niiden sijasta paremmin hankkimaan näyttöä siitä, mikä on tilanne kentällä.

| 27. | painottaa erityisesti pk-yritysten osalta sitä, että yleiseen sääntöön tehtävistä poikkeuksista edunsaajille kertyvä hyöty on arvioitava huolellisesti suhteessa unionin yleiseen etuun ja etteivät poikkeukset saa heikentää suojelun korkeaa tasoa (työntekijöiden tai ympäristön suojelu). |
| --- | --- |

27.

painottaa erityisesti pk-yritysten osalta sitä, että yleiseen sääntöön tehtävistä poikkeuksista edunsaajille kertyvä hyöty on arvioitava huolellisesti suhteessa unionin yleiseen etuun ja etteivät poikkeukset saa heikentää suojelun korkeaa tasoa (työntekijöiden tai ympäristön suojelu).

| 28. | vaatii kuulemaan paikallis- ja aluetason edustajia järjestelmällisemmin lainsäädännän valmisteluvaiheessa käyttäen mallina esimerkiksi Euroopan työmarkkinaosapuolten vuoropuhelussa sovellettavia menetelmiä: vuoropuheluun osallistuvat komissio ja työmarkkinajärjestöt valmisteltaessa suoraan niihin vaikuttavaa EU-lainsäädäntöä. |
| --- | --- |

28.

vaatii kuulemaan paikallis- ja aluetason edustajia järjestelmällisemmin lainsäädännän valmisteluvaiheessa käyttäen mallina esimerkiksi Euroopan työmarkkinaosapuolten vuoropuhelussa sovellettavia menetelmiä: vuoropuheluun osallistuvat komissio ja työmarkkinajärjestöt valmisteltaessa suoraan niihin vaikuttavaa EU-lainsäädäntöä.

| 29. | pitää myönteisenä komission ilmoitusta siitä, että se aikoo tutkia yhteisen maatalouspolitiikan ja Euroopan rakenne- ja investointirahastojen toimialoja koskevien säännösten yksinkertaistamista, ja ilmaisee uudelleen ehdotuksensa paikallis- ja alueviranomaisten suorittamasta keskeisten toimialojen, kuten kaupunkipolitiikan, ympäristölainsäädännön ja julkisen liikenteen alojen sääntelyn toimivuustarkastuksesta sekä toimista, joilla tiettyihin seikkoihin, kuten luvanmyöntämis- ja hyväksyntämenettelyihin, liittyvää hallinnollista rasitetta kevennettäisiin. |
| --- | --- |

29.

pitää myönteisenä komission ilmoitusta siitä, että se aikoo tutkia yhteisen maatalouspolitiikan ja Euroopan rakenne- ja investointirahastojen toimialoja koskevien säännösten yksinkertaistamista, ja ilmaisee uudelleen ehdotuksensa paikallis- ja alueviranomaisten suorittamasta keskeisten toimialojen, kuten kaupunkipolitiikan, ympäristölainsäädännön ja julkisen liikenteen alojen sääntelyn toimivuustarkastuksesta sekä toimista, joilla tiettyihin seikkoihin, kuten luvanmyöntämis- ja hyväksyntämenettelyihin, liittyvää hallinnollista rasitetta kevennettäisiin.

| 30. | toteaa, että REFIT-ohjelma voi osaltaan edistää myös hinta-laatusuhteen kehitystä sekä paikallis- ja alueviranomaisten että yritysten kannalta vapauttamalla henkilöstöresursseja ja varoja sekä edistämällä Euroopan unionin kilpailukykyä. |
| --- | --- |

30.

toteaa, että REFIT-ohjelma voi osaltaan edistää myös hinta-laatusuhteen kehitystä sekä paikallis- ja alueviranomaisten että yritysten kannalta vapauttamalla henkilöstöresursseja ja varoja sekä edistämällä Euroopan unionin kilpailukykyä.

AK:n rooli

| 31. | katsoo, että uuden, laajemmin valtuuksin toimivan sääntelyntarkastelulautakunnan pysyvä luonne ja rakenne vastaavat osittain AK:n huolenilmauksiin lautakunnan työskentelyn tuloksellisuudesta, ja korostaa, että ihannetilanteessa sääntelyntarkastelulautakunta muodostuisi riippumattomista ulkopuolisista asiantuntijoista tietyissä jäsenvaltioissa toimivien vastaavien elinten tapaan, kun samalla kunnioitetaan yleistä etua edustavan Euroopan komission riippumattomuutta. |
| --- | --- |

31.

katsoo, että uuden, laajemmin valtuuksin toimivan sääntelyntarkastelulautakunnan pysyvä luonne ja rakenne vastaavat osittain AK:n huolenilmauksiin lautakunnan työskentelyn tuloksellisuudesta, ja korostaa, että ihannetilanteessa sääntelyntarkastelulautakunta muodostuisi riippumattomista ulkopuolisista asiantuntijoista tietyissä jäsenvaltioissa toimivien vastaavien elinten tapaan, kun samalla kunnioitetaan yleistä etua edustavan Euroopan komission riippumattomuutta.

| 32. | korostaa, että vähintään yhdeltä sääntelyntarkastelulautakunnan ulkopuolisella asiantuntijalla on oltava kokemusta paikallis- tai aluehallinnosta. |
| --- | --- |

32.

korostaa, että vähintään yhdeltä sääntelyntarkastelulautakunnan ulkopuolisella asiantuntijalla on oltava kokemusta paikallis- tai aluehallinnosta.

| 33. | pitää myönteisenä komission päätöstä nimetä AK:n edustaja uuteen REFIT-foorumiin ja täyttää siten AK:n aikaisemmin esittämä pyyntö. Komitea ilmaisee uudelleen myös sen, että AK:n institutionaalista roolia ei pidä sekoittaa muiden, foorumiin osallistuvien sidosryhmien rooliin. |
| --- | --- |

33.

pitää myönteisenä komission päätöstä nimetä AK:n edustaja uuteen REFIT-foorumiin ja täyttää siten AK:n aikaisemmin esittämä pyyntö. Komitea ilmaisee uudelleen myös sen, että AK:n institutionaalista roolia ei pidä sekoittaa muiden, foorumiin osallistuvien sidosryhmien rooliin.

| 34. | muistuttaa siitä, että perussopimuksissa todetaan toissijaisuusperiaatteen paikallinen ja alueellinen ulottuvuus ja AK:n rooli, ja vaatii alueiden komitean sisällyttämistä uuteen toimielinten sopimukseen paremmasta sääntelystä. Komitea ilmaisee uudelleen huolensa siitä, missä mitassa paikallis- ja alueviranomaisia kuullaan muotoiltaessa EU:n politiikkoja, ja sitä, saavatko nämä ajoissa ja kattavasti tietoa pystyäkseen ilmaisemaan näkemyksensä. Eräät Euroopan parlamentin jäsenistä ovat ajaneet AK:n aktiivisempaa osallistumista ja sen kokemuksen ja osaamisen hyödyntämistä säädösehdotusten valmistelun varhaisessa vaiheessa. |
| --- | --- |

34.

muistuttaa siitä, että perussopimuksissa todetaan toissijaisuusperiaatteen paikallinen ja alueellinen ulottuvuus ja AK:n rooli, ja vaatii alueiden komitean sisällyttämistä uuteen toimielinten sopimukseen paremmasta sääntelystä. Komitea ilmaisee uudelleen huolensa siitä, missä mitassa paikallis- ja alueviranomaisia kuullaan muotoiltaessa EU:n politiikkoja, ja sitä, saavatko nämä ajoissa ja kattavasti tietoa pystyäkseen ilmaisemaan näkemyksensä. Eräät Euroopan parlamentin jäsenistä ovat ajaneet AK:n aktiivisempaa osallistumista ja sen kokemuksen ja osaamisen hyödyntämistä säädösehdotusten valmistelun varhaisessa vaiheessa.

| 35. | on tyytyväinen siihen, että REFIT-foorumi perustetaan avoimen ehdotuspyyntöprosessin kautta. Alueiden komitea pyytää kuitenkin, että avointa ehdotuspyyntöä laajennetaan siten, että erityisesti paikallis- ja alueviranomaisten eurooppalaisten ja kansallisten organisaatioiden edustajat voivat hakea siihen suoraan ja olla siinä edustettuina. |
| --- | --- |

35.

on tyytyväinen siihen, että REFIT-foorumi perustetaan avoimen ehdotuspyyntöprosessin kautta. Alueiden komitea pyytää kuitenkin, että avointa ehdotuspyyntöä laajennetaan siten, että erityisesti paikallis- ja alueviranomaisten eurooppalaisten ja kansallisten organisaatioiden edustajat voivat hakea siihen suoraan ja olla siinä edustettuina.

| 36. | vaatii komission pääosastoja ja lainsäädäntövallan käyttäjiä tunnustamaan AK:n ja sen jäsenten roolin institutionaalisena osapuolena ja kuulemaan AK:ta ja paikallis- ja alueviranomaisia seikkaperäisemmin aina vaikutustenarviointeja toteutettaessa. |
| --- | --- |

36.

vaatii komission pääosastoja ja lainsäädäntövallan käyttäjiä tunnustamaan AK:n ja sen jäsenten roolin institutionaalisena osapuolena ja kuulemaan AK:ta ja paikallis- ja alueviranomaisia seikkaperäisemmin aina vaikutustenarviointeja toteutettaessa.

Sääntelyn parantaminen edellyttää, että kaikki hallinnon tasot osallistuvat prosessiin aktiivisesti.

| 37. | toteaa, että jäsenvaltioissa esiintyy eroja sääntelyn parantamisen toimeenpanon osalta. Tämän seurauksena on vaikea arvioida tarkkaan, mitkä unionin lainsäädännön vaikutukset johtuvat toimeenpanotavasta ja mitkä johtuvat itse unionin lainsäädännöstä. Lainsäädännön koko elinkaaren seuraaminen alusta loppuun on siis hankalaa. |
| --- | --- |

37.

toteaa, että jäsenvaltioissa esiintyy eroja sääntelyn parantamisen toimeenpanon osalta. Tämän seurauksena on vaikea arvioida tarkkaan, mitkä unionin lainsäädännön vaikutukset johtuvat toimeenpanotavasta ja mitkä johtuvat itse unionin lainsäädännöstä. Lainsäädännön koko elinkaaren seuraaminen alusta loppuun on siis hankalaa.

| 38. | kehottaa jäsenvaltioita noudattamaan komission vaatimuksia sääntelyn parantamiseen tähtäävien menettelytapojen huolellisemmasta noudattamisesta sekä Euroopan unionin neuvoston että kansallisten hallinnon tahojen puitteissa. |
| --- | --- |

38.

kehottaa jäsenvaltioita noudattamaan komission vaatimuksia sääntelyn parantamiseen tähtäävien menettelytapojen huolellisemmasta noudattamisesta sekä Euroopan unionin neuvoston että kansallisten hallinnon tahojen puitteissa.

| 39. | kehottaa tässä yhteydessä asianomaisia jäsenvaltioita varmistamaan, että kansallisella tasolla toteutetaan EU-kuulemismenettely, jossa paikallis- ja alueviranomaiset pääsevät hyvissä ajoin ja kaikissa vaiheissa osallistumaan toimintaan mm. kansallisten organisaatioidensa välityksellä. Näillä viranomaistahoilla on huomattavasti teknistä tietämystä, asiantuntemusta ja kokemusta lainsäädännön täytäntöönpanosta. |
| --- | --- |

39.

kehottaa tässä yhteydessä asianomaisia jäsenvaltioita varmistamaan, että kansallisella tasolla toteutetaan EU-kuulemismenettely, jossa paikallis- ja alueviranomaiset pääsevät hyvissä ajoin ja kaikissa vaiheissa osallistumaan toimintaan mm. kansallisten organisaatioidensa välityksellä. Näillä viranomaistahoilla on huomattavasti teknistä tietämystä, asiantuntemusta ja kokemusta lainsäädännön täytäntöönpanosta.

| 40. | kehottaa painokkaasti komissiota tutkimaan syitä jäsenvaltioiden myöhästyneeseen tai puutteelliseen unionin lainsäädännön täytäntöönpanoon, ja etsimään ratkaisuja tähän merkittävään ongelmaan. Tämä tarkoittaa myös sitä, että komissio perustelee direktiivin tai asetuksen valinnan säädösmuodoksi ja tehostaa toimintaansa tuki-, valvonta- ja täytäntöönpanomekanismeja vahvistamalla. |
| --- | --- |

40.

kehottaa painokkaasti komissiota tutkimaan syitä jäsenvaltioiden myöhästyneeseen tai puutteelliseen unionin lainsäädännön täytäntöönpanoon, ja etsimään ratkaisuja tähän merkittävään ongelmaan. Tämä tarkoittaa myös sitä, että komissio perustelee direktiivin tai asetuksen valinnan säädösmuodoksi ja tehostaa toimintaansa tuki-, valvonta- ja täytäntöönpanomekanismeja vahvistamalla.

| 41. | korostaa, että direktiivien saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä on kansallinen prosessi, jossa hallintojärjestelyjä on mukautettava sekä valtio- että alue- ja paikallistasolla. Tähän tarvitaan riittävästi aikaa ja liikkumavaraa. AK uskoo, että komission aikomus julkaista lainsäädännön täytäntöönpanosuunnitelmia ja ohjeita sekä valvoa, että säännökset saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä sekä muodollisesti että myös käytännön tasolla, ovat oikeansuuntaisia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

41.

korostaa, että direktiivien saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä on kansallinen prosessi, jossa hallintojärjestelyjä on mukautettava sekä valtio- että alue- ja paikallistasolla. Tähän tarvitaan riittävästi aikaa ja liikkumavaraa. AK uskoo, että komission aikomus julkaista lainsäädännön täytäntöönpanosuunnitelmia ja ohjeita sekä valvoa, että säännökset saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä sekä muodollisesti että myös käytännön tasolla, ovat oikeansuuntaisia toimenpiteitä.

| 42. | huomauttaa, että yksinkertaista, ymmärrettävää ja helposti noudatettavaa lainsäädäntöä seikkaperäisen vaikutustenarvioinnin ja täytäntöönpanoon liittyvän etenemissuunnitelman keralla pystytään siirtämään nopeammin ja tehokkaammin osaksi kansallista oikeusjärjestelmää, mikä myös edistää sen noudattamista. |
| --- | --- |

42.

huomauttaa, että yksinkertaista, ymmärrettävää ja helposti noudatettavaa lainsäädäntöä seikkaperäisen vaikutustenarvioinnin ja täytäntöönpanoon liittyvän etenemissuunnitelman keralla pystytään siirtämään nopeammin ja tehokkaammin osaksi kansallista oikeusjärjestelmää, mikä myös edistää sen noudattamista.

| 43. | tunnustaa valtioiden oikeuden varmistaa kulloisissakin unionin säädöksissä asetettavia korkeampien vaatimusten toteutuminen. Tätä ei kuitenkaan tule sekoittaa niin kutsuttuun ylisääntelyyn, johon turvautuvat jäsenvaltiot lisäävät ylimääräisiä oikeudellisia tai hallinnollisia vaatimuksia saattaessaan EU:n lainsäädäntöä osaksi kansallista lainsäädäntöä. On tärkeää, että suuri yleisö ymmärtää selkeästi, mitkä velvoitteet ovat peräisin EU:sta ja mitkä ovat seurausta jäsenvaltion harjoittamasta ylisääntelystä. Alueiden komitea pyytääkin jäsenvaltioita yksilöimään ja perustelemaan selkeästi kaikki ylimääräiset säännökset, joita ne lisäävät saattaessaan EU:n lainsäädäntöä osaksi kansallista lainsäädäntöä. |
| --- | --- |

43.

tunnustaa valtioiden oikeuden varmistaa kulloisissakin unionin säädöksissä asetettavia korkeampien vaatimusten toteutuminen. Tätä ei kuitenkaan tule sekoittaa niin kutsuttuun ylisääntelyyn, johon turvautuvat jäsenvaltiot lisäävät ylimääräisiä oikeudellisia tai hallinnollisia vaatimuksia saattaessaan EU:n lainsäädäntöä osaksi kansallista lainsäädäntöä. On tärkeää, että suuri yleisö ymmärtää selkeästi, mitkä velvoitteet ovat peräisin EU:sta ja mitkä ovat seurausta jäsenvaltion harjoittamasta ylisääntelystä. Alueiden komitea pyytääkin jäsenvaltioita yksilöimään ja perustelemaan selkeästi kaikki ylimääräiset säännökset, joita ne lisäävät saattaessaan EU:n lainsäädäntöä osaksi kansallista lainsäädäntöä.

| 44. | toteaa, että EU:n elimet (esimerkiksi AK (2), Euroopan komissio) ja muut organisaatiot ovat laatineet sanamuodoiltaan erilaiset määritelmät ylisääntelylle. Komitea ilmaisee uudelleen ehdotuksensa yhtenäisestä määritelmästä, jonka tavoitteena on varmistaa oikeudellinen selkeys unionin oikeuden saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä ja sen täytäntöönpanossa sekä mahdollisuus vertaillen arvioida jäsenvaltioiden välisiä eroja. |
| --- | --- |

44.

toteaa, että EU:n elimet (esimerkiksi AK (2), Euroopan komissio) ja muut organisaatiot ovat laatineet sanamuodoiltaan erilaiset määritelmät ylisääntelylle. Komitea ilmaisee uudelleen ehdotuksensa yhtenäisestä määritelmästä, jonka tavoitteena on varmistaa oikeudellinen selkeys unionin oikeuden saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä ja sen täytäntöönpanossa sekä mahdollisuus vertaillen arvioida jäsenvaltioiden välisiä eroja.

| 45. | painottaa tarvetta saattaa unionin oikeus ajantasaisesti, oikein ja perusteellisesti osaksi kansallista oikeutta. |
| --- | --- |

45.

painottaa tarvetta saattaa unionin oikeus ajantasaisesti, oikein ja perusteellisesti osaksi kansallista oikeutta.

| 46. | ilmaisee tyytyväisyytensä sen johdosta, että komissio on sitoutunut kattavasti valvomaan lakiehdotusten suhteellisuus- ja toissijaisuusperiaatteiden mukaisuutta, ja muistuttaa, että AK:n ja kansallisten parlamenttien rooli on vahvistettu sitovasti. |
| --- | --- |

46.

ilmaisee tyytyväisyytensä sen johdosta, että komissio on sitoutunut kattavasti valvomaan lakiehdotusten suhteellisuus- ja toissijaisuusperiaatteiden mukaisuutta, ja muistuttaa, että AK:n ja kansallisten parlamenttien rooli on vahvistettu sitovasti.

| 47. | muistuttaa, että valtiolliset, alueelliset ja paikalliset hallintotahot valvovat useita määräyksiä ja lakeja, jotka perustuvat EU-tason sääntelyyn, ja sen vuoksi on tärkeää pitää huoli siitä, että uusia EU-säädöksiä täytäntöön pantaessa arvioidaan, miten täytäntöönpano voidaan toteuttaa mahdollisimman helposti ja hallinnon kannalta yksinkertaisesti, jottei hallinnon eri tasoille aiheudu siitä turhaa resurssien käyttöä ja tarpeettomia kustannuksia. |
| --- | --- |

47.

muistuttaa, että valtiolliset, alueelliset ja paikalliset hallintotahot valvovat useita määräyksiä ja lakeja, jotka perustuvat EU-tason sääntelyyn, ja sen vuoksi on tärkeää pitää huoli siitä, että uusia EU-säädöksiä täytäntöön pantaessa arvioidaan, miten täytäntöönpano voidaan toteuttaa mahdollisimman helposti ja hallinnon kannalta yksinkertaisesti, jottei hallinnon eri tasoille aiheudu siitä turhaa resurssien käyttöä ja tarpeettomia kustannuksia.

| 48. | pitää valitettavana, ettei parempaa sääntelyä koskevassa paketissa nähtävästi kehitetä toissijaisuusperiaatteen toteutumisen arviointia, jossa varmistettaisiin toissijaisuusperiaatteen toteutumisen seurantaan tarkoitetun alueiden komitean välineistön avulla, että päätös tehdään alimmalla mahdollisella hallintotasolla. |
| --- | --- |

48.

pitää valitettavana, ettei parempaa sääntelyä koskevassa paketissa nähtävästi kehitetä toissijaisuusperiaatteen toteutumisen arviointia, jossa varmistettaisiin toissijaisuusperiaatteen toteutumisen seurantaan tarkoitetun alueiden komitean välineistön avulla, että päätös tehdään alimmalla mahdollisella hallintotasolla.

Laadukas lainsäädäntö edellyttää yhteistyön lujittamista toimielinten välillä.

| 49. | huomauttaa, että monissa jäsenvaltioissa osallistuminen EU:n päätöksentekoprosessiin on vähäistä. Komitea painottaakin, että paikallis- ja aluehallinto on kansalaisia lähinnä olevina tasoina otettava mukaan lainsäädäntäprosessiin ja että on tärkeää, että EU:n toimielimissä vallitsee avoimuuden ja vastuullisuuden henki ja myötämielinen suhtautuminen kansalais- ja yritystoimintaa kohtaan. |
| --- | --- |

49.

huomauttaa, että monissa jäsenvaltioissa osallistuminen EU:n päätöksentekoprosessiin on vähäistä. Komitea painottaakin, että paikallis- ja aluehallinto on kansalaisia lähinnä olevina tasoina otettava mukaan lainsäädäntäprosessiin ja että on tärkeää, että EU:n toimielimissä vallitsee avoimuuden ja vastuullisuuden henki ja myötämielinen suhtautuminen kansalais- ja yritystoimintaa kohtaan.

| 50. | ehdottaa, että kaikissa komission pääosastoissa sekä Euroopan parlamentissa ja neuvostossa annetaan ja sovelletaan yhdenmukaistettuja vaikutustenarviointisääntöjä mikäli mahdollista kaikissa lainsäädäntäprosessin vaiheissa, sillä se lisää keskinäistä ymmärrystä ja parantaa laatua. |
| --- | --- |

50.

ehdottaa, että kaikissa komission pääosastoissa sekä Euroopan parlamentissa ja neuvostossa annetaan ja sovelletaan yhdenmukaistettuja vaikutustenarviointisääntöjä mikäli mahdollista kaikissa lainsäädäntäprosessin vaiheissa, sillä se lisää keskinäistä ymmärrystä ja parantaa laatua.

| 51. | kehottaa lainsäätäjiä noudattamaan komission pyyntöä uuden toimielinten välisen sopimuksen pikaisesta hyväksymisestä ja siitä seuraavien sitoumusten täytäntöönpanosta, jotta kaikkien unionin toimielinten on mahdollista noudattaa uudistunutta sääntelyn parantamiseen tähtäävää menettelyä ja edistää sitä, että myös kansalaiset toteuttavat EU:n lainsäädäntöä. |
| --- | --- |

51.

kehottaa lainsäätäjiä noudattamaan komission pyyntöä uuden toimielinten välisen sopimuksen pikaisesta hyväksymisestä ja siitä seuraavien sitoumusten täytäntöönpanosta, jotta kaikkien unionin toimielinten on mahdollista noudattaa uudistunutta sääntelyn parantamiseen tähtäävää menettelyä ja edistää sitä, että myös kansalaiset toteuttavat EU:n lainsäädäntöä.

| 52. | painottaa, että tiivis yhteistyö ETSK:n kanssa paremman sääntelyn alakomiteassa olisi hyödyllistä kansalaisyhteiskunnan sekä paikallis- ja alueviranomaisten edustajien näkökantojen tehokkaamman koordinoinnin kannalta. |
| --- | --- |

52.

painottaa, että tiivis yhteistyö ETSK:n kanssa paremman sääntelyn alakomiteassa olisi hyödyllistä kansalaisyhteiskunnan sekä paikallis- ja alueviranomaisten edustajien näkökantojen tehokkaamman koordinoinnin kannalta.

| 53. | uskoo, että sellaisten lainsäädäntöehdotusten peruuttaminen, jotka ovat olleet jo kauan käsiteltävänä, voisi edistää unionin hallinnon toimivuutta, mutta se ei saa muodostua painostuskeinoksi lainsäädäntövallan käyttäjiä kohtaan. On selvää, että lainsäädäntövallan käyttäjillä tulisi toimivaltaisina tahoina olla yleinen mahdollisuus ilmaista kohtuullisen ajan kuluessa näkemyksensä peruutettavista esityksistä. |
| --- | --- |

53.

uskoo, että sellaisten lainsäädäntöehdotusten peruuttaminen, jotka ovat olleet jo kauan käsiteltävänä, voisi edistää unionin hallinnon toimivuutta, mutta se ei saa muodostua painostuskeinoksi lainsäädäntövallan käyttäjiä kohtaan. On selvää, että lainsäädäntövallan käyttäjillä tulisi toimivaltaisina tahoina olla yleinen mahdollisuus ilmaista kohtuullisen ajan kuluessa näkemyksensä peruutettavista esityksistä.

| 54. | on yhtä mieltä Euroopan parlamentin komissiolle tekemästä ehdotuksesta selvittää voimassaoloajan suhteen rajoitettujen lakialoitteiden ”raukeamislausekkeiden” käyttöönottoa sillä ehdolla, että oikeudellisia aukkoja ei muodostu, ja jo voimassaolevia toimenpiteitä koskevien ”tarkistuslausekkeiden” käyttöönottoa siten, että toimenpiteiden tultua voimaan arviointi suoritetaan kohtuullisessa ajassa. Komission on rohkaistava jäsenvaltioita ottamaan ”raukeamislausekkeet” käyttöön myös kansallisen sääntelyn arvioinnissa erityisesti tapauksissa, joissa se viivyttää unionin lainsäädännön täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

54.

on yhtä mieltä Euroopan parlamentin komissiolle tekemästä ehdotuksesta selvittää voimassaoloajan suhteen rajoitettujen lakialoitteiden ”raukeamislausekkeiden” käyttöönottoa sillä ehdolla, että oikeudellisia aukkoja ei muodostu, ja jo voimassaolevia toimenpiteitä koskevien ”tarkistuslausekkeiden” käyttöönottoa siten, että toimenpiteiden tultua voimaan arviointi suoritetaan kohtuullisessa ajassa. Komission on rohkaistava jäsenvaltioita ottamaan ”raukeamislausekkeet” käyttöön myös kansallisen sääntelyn arvioinnissa erityisesti tapauksissa, joissa se viivyttää unionin lainsäädännön täytäntöönpanoa.

| 55. | huomauttaa, että sääntelyn vaikutukset on selvitettävä sekä komission ehdotuksessa että lainsäätövallan käyttäjien tehtyä merkittäviä muutoksia. Komitea huomauttaa kuitenkin, että lainsäädäntäprosessin demokraattista laillisuutta ei tule epäillä ja että vaikutustenarvioinnit eivät saa rajoittaa lainsäädäntävallan käyttäjien toimintamahdollisuuksia. Komitea ei siksi kannata ajatusta tehdä muita vaikutustenarviointeja neuvottelujen päättymisen ja lopullisen äänestyksen välisenä aikana. |
| --- | --- |

55.

huomauttaa, että sääntelyn vaikutukset on selvitettävä sekä komission ehdotuksessa että lainsäätövallan käyttäjien tehtyä merkittäviä muutoksia. Komitea huomauttaa kuitenkin, että lainsäädäntäprosessin demokraattista laillisuutta ei tule epäillä ja että vaikutustenarvioinnit eivät saa rajoittaa lainsäädäntävallan käyttäjien toimintamahdollisuuksia. Komitea ei siksi kannata ajatusta tehdä muita vaikutustenarviointeja neuvottelujen päättymisen ja lopullisen äänestyksen välisenä aikana.

| 56. | toteaa, että huomiota ei ole kiinnitetty itse- ja yhteissääntelyyn, jotka ovat joustavampia yhteistyömenettelyjä julkisen ja yksityisen sektorin välillä alati muuttuvassa maailmassa, jossa lainsäädäntä saattaa laahata sääntelytarpeiden jäljessä. |
| --- | --- |

56.

toteaa, että huomiota ei ole kiinnitetty itse- ja yhteissääntelyyn, jotka ovat joustavampia yhteistyömenettelyjä julkisen ja yksityisen sektorin välillä alati muuttuvassa maailmassa, jossa lainsäädäntä saattaa laahata sääntelytarpeiden jäljessä.

| 57. | pitää tärkeänä kuulemismenettelyjen monipuolistamista ja pysyvien kuulemis- ja seurantaverkostojen perustamista tarkastelemaan erityisosaamista vaativia esiin tulleita kysymyksiä sekä kuulemismenettelyihin osallistuneiden tehokasta hyödyntämistä myös lainsääsäädännön antamisen jälkeen, erityisesti täytäntöönpanon valvontaa seurantaa ajatellen. |
| --- | --- |

57.

pitää tärkeänä kuulemismenettelyjen monipuolistamista ja pysyvien kuulemis- ja seurantaverkostojen perustamista tarkastelemaan erityisosaamista vaativia esiin tulleita kysymyksiä sekä kuulemismenettelyihin osallistuneiden tehokasta hyödyntämistä myös lainsääsäädännön antamisen jälkeen, erityisesti täytäntöönpanon valvontaa seurantaa ajatellen.

| 58. | pitää myönteisenä, että komissio haluaa selkeyttää kriteereitä, joiden mukaan määritellään, milloin komission tulee käyttää delegoituja säädöksiä ja milloin sen tulee käyttää täytäntöönpanosäädöksiä. Myönteistä on myös se, että komissiolla on mahdollisuus kuulla sidosryhmiä, ennen kuin se esittää ehdotuksia delegoiduiksi säädöksiksi. Komitea kehottaa sen vuoksi komissiota soveltamaan tätä käytäntöä kaikilla aloilla eikä pelkästään silloin, kun komissio katsoo sen tuottavan lisäarvoa. |
| --- | --- |

58.

pitää myönteisenä, että komissio haluaa selkeyttää kriteereitä, joiden mukaan määritellään, milloin komission tulee käyttää delegoituja säädöksiä ja milloin sen tulee käyttää täytäntöönpanosäädöksiä. Myönteistä on myös se, että komissiolla on mahdollisuus kuulla sidosryhmiä, ennen kuin se esittää ehdotuksia delegoiduiksi säädöksiksi. Komitea kehottaa sen vuoksi komissiota soveltamaan tätä käytäntöä kaikilla aloilla eikä pelkästään silloin, kun komissio katsoo sen tuottavan lisäarvoa.

Lainsäädännön laatu tulee riippumaan kaikkien osapuolten tosiasiallisesta sitoutumisesta EU-agendan toteuttamiseen.

| 59. | on vakuuttunut siitä, että komissio ryhtyy kaikkiin mahdollisiin toimiin pannakseen tiedonannon ehdotukset täytäntöön huolimatta hallintotaakan kasvusta ja henkilöresurssien mahdollisesta lisätarpeesta. |
| --- | --- |

59.

on vakuuttunut siitä, että komissio ryhtyy kaikkiin mahdollisiin toimiin pannakseen tiedonannon ehdotukset täytäntöön huolimatta hallintotaakan kasvusta ja henkilöresurssien mahdollisesta lisätarpeesta.

| 60. | kiinnittää huomiota siihen, ettei lainsäädännön laadintavaihe saa pidentyä paremman sääntelyn edellyttämien uusien menettelytapojen vuoksi. |
| --- | --- |

60.

kiinnittää huomiota siihen, ettei lainsäädännön laadintavaihe saa pidentyä paremman sääntelyn edellyttämien uusien menettelytapojen vuoksi.

| 61. | painottaa velvoitetta informoida jäsenvaltioiden suurta yleisöä ja sitä, että kuulemismenettely on tehtävä tunnetuksi paikallis- ja aluehallinnon avustuksella, jotta kansalaisten ja sidosryhmien tietoisuus ja osallistuminen lisääntyvät, samalla kun edistetään demokraattista päätöksentekoa. |
| --- | --- |

61.

painottaa velvoitetta informoida jäsenvaltioiden suurta yleisöä ja sitä, että kuulemismenettely on tehtävä tunnetuksi paikallis- ja aluehallinnon avustuksella, jotta kansalaisten ja sidosryhmien tietoisuus ja osallistuminen lisääntyvät, samalla kun edistetään demokraattista päätöksentekoa.

| 62. | sitoutuu tiedottamaan paikallis- ja alueviranomaisille uudesta parempaan sääntelyyn tähtäävästä menettelystä parempien tulosten saavuttamiseksi ja edistämään lainsäädännön täytäntöönpanon kehittämistä unioni-, valtio- ja aluetasolla. |
| --- | --- |

62.

sitoutuu tiedottamaan paikallis- ja alueviranomaisille uudesta parempaan sääntelyyn tähtäävästä menettelystä parempien tulosten saavuttamiseksi ja edistämään lainsäädännön täytäntöönpanon kehittämistä unioni-, valtio- ja aluetasolla.

Bryssel 14. lokakuuta 2015

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Markku MARKKULA

---

(1)  COM(2015) 215 final, kohta 3.1.

1

(2)  Asiakokonaisuus CIVEX-V-040, 30. toukokuuta 2013.

2

---

| 17.12.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 423/48 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 423/48

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”EU:n talousarvioesitys vuodeksi 2016”

(2015/C 423/09)

| Esittelijä: | Uno SILBERG (EE, EA), Kosen kunnanvaltuuston jäsen |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja: | Esitys Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2016 – Yleinen johdanto – Yleinen tulotaulukko – Yleinen tulo- ja menotaulukko pääluokittain
  COM(2015) 300 final |

Esittelijä:

Uno SILBERG (EE, EA), Kosen kunnanvaltuuston jäsen

Viiteasiakirja:

Esitys Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2016 – Yleinen johdanto – Yleinen tulotaulukko – Yleinen tulo- ja menotaulukko pääluokittain

COM(2015) 300 final

I   YLEISTÄ

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | muistuttaa siitä, että alueiden komitea laatii nyt jo kolmannen kerran oma-aloitteisen lausunnon EU:n jokavuotisesta talousarviomenettelystä ja tarkastelee tässä erityisesti EU:n talousarvion kolmatta pääluokkaa otsakkeen V hallintokulut pois lukien. |
| --- | --- |

1.

muistuttaa siitä, että alueiden komitea laatii nyt jo kolmannen kerran oma-aloitteisen lausunnon EU:n jokavuotisesta talousarviomenettelystä ja tarkastelee tässä erityisesti EU:n talousarvion kolmatta pääluokkaa otsakkeen V hallintokulut pois lukien.

| 2. | korostaa uudelleen, että EU:n vuotuisen talousarvion laatiminen toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita noudattaen vaikuttaa sekä suoraan että välillisesti paikallis- ja alueviranomaisten talousarvioihin. Talousarvio antaa merkittävän ja vahvistavan panoksen paikallis- ja alueviranomaisten tehtävien toteuttamiseen ja niiden mahdollisuuksiin vastata paikallisella tasolla uusiin haasteisiin. |
| --- | --- |

2.

korostaa uudelleen, että EU:n vuotuisen talousarvion laatiminen toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita noudattaen vaikuttaa sekä suoraan että välillisesti paikallis- ja alueviranomaisten talousarvioihin. Talousarvio antaa merkittävän ja vahvistavan panoksen paikallis- ja alueviranomaisten tehtävien toteuttamiseen ja niiden mahdollisuuksiin vastata paikallisella tasolla uusiin haasteisiin.

| 3. | painottaa EU:n talousarvion ratkaisevaa merkitystä investointien edistämisessä, sillä sen vipuvaikutus täydentää kansallista ja alueellista yksityistä ja julkista rahoitusta sekä auttaa kilpailukyvyn parantamisessa ja taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden takaamisessa EU:ssa. |
| --- | --- |

3.

painottaa EU:n talousarvion ratkaisevaa merkitystä investointien edistämisessä, sillä sen vipuvaikutus täydentää kansallista ja alueellista yksityistä ja julkista rahoitusta sekä auttaa kilpailukyvyn parantamisessa ja taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden takaamisessa EU:ssa.

| 4. | toteaa, että vaikeiden taloudellisten olosuhteiden ja niukkojen rahoitusvarojen aikana on painotettava EU:n talousarvion parempaa käyttöä ja tuloksellisuutta määrärahojen käytön ja vaatimusten noudattamisen sijaan. Komitea suhtautuu myönteisesti Euroopan komission pyrkimyksiin keskittyä konkreettisiin tuloksiin, joita saavutetaan EU:n suuremman lisäarvon ansiosta, mikä perustuu EU:n varojen parempaan vipuvaikutukseen ja yksinkertaistamistoimien lisäämiseen. |
| --- | --- |

4.

toteaa, että vaikeiden taloudellisten olosuhteiden ja niukkojen rahoitusvarojen aikana on painotettava EU:n talousarvion parempaa käyttöä ja tuloksellisuutta määrärahojen käytön ja vaatimusten noudattamisen sijaan. Komitea suhtautuu myönteisesti Euroopan komission pyrkimyksiin keskittyä konkreettisiin tuloksiin, joita saavutetaan EU:n suuremman lisäarvon ansiosta, mikä perustuu EU:n varojen parempaan vipuvaikutukseen ja yksinkertaistamistoimien lisäämiseen.

| 5. | pitää myönteisinä vuoden 2016 talousarvioesitystä ja sen painopistealueita. Komitea katsoo, että ne vastaavat Euroopan komission uutta talouden elpymistä tukevaa ohjelmaa, jossa investoidaan työpaikkoihin, kasvuun ja osaamiseen, ja että niissä pyritään samalla vastaamaan viimeaikaisiin kehityssuuntiin, kuten muuttoliikekriisiin ja EU:n naapurialueiden epävakaaseen tilanteeseen. |
| --- | --- |

5.

pitää myönteisinä vuoden 2016 talousarvioesitystä ja sen painopistealueita. Komitea katsoo, että ne vastaavat Euroopan komission uutta talouden elpymistä tukevaa ohjelmaa, jossa investoidaan työpaikkoihin, kasvuun ja osaamiseen, ja että niissä pyritään samalla vastaamaan viimeaikaisiin kehityssuuntiin, kuten muuttoliikekriisiin ja EU:n naapurialueiden epävakaaseen tilanteeseen.

| 6. | arvostelee sitä, että toimenpideohjelmien myöhäisestä hyväksymisestä johtuva huomattava viive vuosien 2014–2020 monivuotisen rahoituskehyksen alaisten uusien ohjelmien aloittamisessa vaikuttaa kielteisesti paikallis- ja alueviranomaisten alaan. Komitea kehottaa ryhtymään Euroopan unionin ja kansallisten instituutioiden tasolla kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin yhdessä alue- ja paikallisviranomaisten kanssa uuden EU-rahoituksen täytäntöönpanon viivästysten hyvittämiseksi. |
| --- | --- |

6.

arvostelee sitä, että toimenpideohjelmien myöhäisestä hyväksymisestä johtuva huomattava viive vuosien 2014–2020 monivuotisen rahoituskehyksen alaisten uusien ohjelmien aloittamisessa vaikuttaa kielteisesti paikallis- ja alueviranomaisten alaan. Komitea kehottaa ryhtymään Euroopan unionin ja kansallisten instituutioiden tasolla kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin yhdessä alue- ja paikallisviranomaisten kanssa uuden EU-rahoituksen täytäntöönpanon viivästysten hyvittämiseksi.

| 7. | toteaa, että EU:n vuoden 2016 talousarvioesitykseen sisältyy 153,5 miljardia euroa maksusitoumusmäärärahoja (5,3 prosenttia vähemmän kuin vuonna 2015) ja 143,5 miljardia euroa maksumäärärahoja (1,6 prosenttia enemmän kuin vuoden 2015 talousarviossa). |
| --- | --- |

7.

toteaa, että EU:n vuoden 2016 talousarvioesitykseen sisältyy 153,5 miljardia euroa maksusitoumusmäärärahoja (5,3 prosenttia vähemmän kuin vuonna 2015) ja 143,5 miljardia euroa maksumäärärahoja (1,6 prosenttia enemmän kuin vuoden 2015 talousarviossa).

| 8. | korostaa, että sitoumusten määrän laskusta huolimatta maksujen määrä pysyy tosiasiallisesti melko vakaana vuoteen 2015 verrattuna ja että maksumäärärahoihin sisältyvät määrärahat, joilla asteittain vähennetään viime talousarviokaudelta maksamatta jääneitä maksuja, joiden määrä oli 24,7 miljardia euroa vuoden 2014 lopussa. |
| --- | --- |

8.

korostaa, että sitoumusten määrän laskusta huolimatta maksujen määrä pysyy tosiasiallisesti melko vakaana vuoteen 2015 verrattuna ja että maksumäärärahoihin sisältyvät määrärahat, joilla asteittain vähennetään viime talousarviokaudelta maksamatta jääneitä maksuja, joiden määrä oli 24,7 miljardia euroa vuoden 2014 lopussa.

| 9. | pitää tervetulleena erityisen maksusuunnitelman luomista yhteisen sopimuksen perusteella, mutta on huolissaan siitä, että maksumäärärahavajeet vaikuttavat haitallisesti tuensaajiin, erityisesti paikallis- ja alueviranomaisiin, joilla on tällä hetkellä paljon taloudellisia ja sosiaalisia haasteita. Lisäksi AK muistuttaa siitä, että maksusitoumus- ja maksumäärärahojen välinen 10 miljardin euron ero ei auta ratkaisemaan ohjelmakauden lopussa odotettavissa olevaa maksamatta jääneiden maksujen aiheuttamaa rakenteellista ongelmaa, ja on pahoillaan komitean vähäisestä roolista analyyttisessä prosessissa. |
| --- | --- |

9.

pitää tervetulleena erityisen maksusuunnitelman luomista yhteisen sopimuksen perusteella, mutta on huolissaan siitä, että maksumäärärahavajeet vaikuttavat haitallisesti tuensaajiin, erityisesti paikallis- ja alueviranomaisiin, joilla on tällä hetkellä paljon taloudellisia ja sosiaalisia haasteita. Lisäksi AK muistuttaa siitä, että maksusitoumus- ja maksumäärärahojen välinen 10 miljardin euron ero ei auta ratkaisemaan ohjelmakauden lopussa odotettavissa olevaa maksamatta jääneiden maksujen aiheuttamaa rakenteellista ongelmaa, ja on pahoillaan komitean vähäisestä roolista analyyttisessä prosessissa.

| 10. | pohtii, olisiko komission viivästyneistä maksuista hankkeiden johtajille jätettävä perimättä korot. |
| --- | --- |

10.

pohtii, olisiko komission viivästyneistä maksuista hankkeiden johtajille jätettävä perimättä korot.

| 11. | painottaa, että alueiden komitea on valmis osallistumaan keskusteluun EU:n omien varojen järjestelmää koskevasta uudistuksesta: järjestelmän perusteellinen uudistaminen on väistämätöntä, koska sen tämänhetkiset puutteet lukkiuttavat talousarvioneuvotteluja ja ovat keskeinen tekijä maksamatta olevia maksuja koskevassa asiassa. Ainoa uskottava ratkaisu olisi todellisen EU:n omien varojen mekanismin käyttöönotto. |
| --- | --- |

11.

painottaa, että alueiden komitea on valmis osallistumaan keskusteluun EU:n omien varojen järjestelmää koskevasta uudistuksesta: järjestelmän perusteellinen uudistaminen on väistämätöntä, koska sen tämänhetkiset puutteet lukkiuttavat talousarvioneuvotteluja ja ovat keskeinen tekijä maksamatta olevia maksuja koskevassa asiassa. Ainoa uskottava ratkaisu olisi todellisen EU:n omien varojen mekanismin käyttöönotto.

II   POLIITTISET SUOSITUKSET

Talousarviomenettely

| 12. | painottaa, että EU:n talousarvio vaikuttaa suoraan paikallis- ja alueviranomaisiin, koska nämä ovat edunsaajia ja samaan aikaan joidenkin ohjelmien hallintoviranomaisia. |
| --- | --- |

12.

painottaa, että EU:n talousarvio vaikuttaa suoraan paikallis- ja alueviranomaisiin, koska nämä ovat edunsaajia ja samaan aikaan joidenkin ohjelmien hallintoviranomaisia.

| 13. | korostaa, että talous- ja rahoituskriisin ja tiukan budjettikurin myötä EU:n talousarvion merkitys on kasvanut entisestään, koska sillä tuetaan myös sellaisten ohjelmien ja julkisten ja yksityisten investointihankkeiden täytäntöönpanoa, joita olisi mainitun kaltaisten kriisien aikana vaikeaa tai mahdotonta rahoittaa, ja samanaikaisesti avustetaan näiden kriisien torjunnassa. |
| --- | --- |

13.

korostaa, että talous- ja rahoituskriisin ja tiukan budjettikurin myötä EU:n talousarvion merkitys on kasvanut entisestään, koska sillä tuetaan myös sellaisten ohjelmien ja julkisten ja yksityisten investointihankkeiden täytäntöönpanoa, joita olisi mainitun kaltaisten kriisien aikana vaikeaa tai mahdotonta rahoittaa, ja samanaikaisesti avustetaan näiden kriisien torjunnassa.

| 14. | pyytää ottamaan alueiden komitean kuluvana vuonna ja tulevina vuosina mukaan monivuotisesta rahoituskehyksestä tehdyn toimielinten välisen sopimuksen liitteen kohdan 36 mukaisesti pidettäviin toimielinten välisiin kokouksiin, joissa käsitellään talousarvion toteuttamisen tilannetta ja näkymiä. |
| --- | --- |

14.

pyytää ottamaan alueiden komitean kuluvana vuonna ja tulevina vuosina mukaan monivuotisesta rahoituskehyksestä tehdyn toimielinten välisen sopimuksen liitteen kohdan 36 mukaisesti pidettäviin toimielinten välisiin kokouksiin, joissa käsitellään talousarvion toteuttamisen tilannetta ja näkymiä.

| 15. | korostaa, että maksusitoumusmäärärahojen ja monivuotisessa rahoituskehyksessä asetetun rajan välillä on edelleen liian suuri ero säästötoimenpiteiden ja merkittävien julkisten ja yksityisten investointileikkausten yhteydessä sellaisten toimien rahoittamiseksi, joiden tarkoituksena on luoda työpaikkoja, torjua työttömyyttä, käsitellä muuttoliikekysymyksiä ja kaventaa alueellisia eroja. |
| --- | --- |

15.

korostaa, että maksusitoumusmäärärahojen ja monivuotisessa rahoituskehyksessä asetetun rajan välillä on edelleen liian suuri ero säästötoimenpiteiden ja merkittävien julkisten ja yksityisten investointileikkausten yhteydessä sellaisten toimien rahoittamiseksi, joiden tarkoituksena on luoda työpaikkoja, torjua työttömyyttä, käsitellä muuttoliikekysymyksiä ja kaventaa alueellisia eroja.

| 16. | on erityisen huolestunut vuoden 2016 talousarviossa ennakoimattomia menoja varten tehdyn varauksen riittämättömyydestä erityisesti, kun otetaan huomioon Euroopan muuttoliikekriisin hoitamisen kustannukset, koska komission suunnitelman mukaan 1 60  000 turvapaikanhakijaa on siirrettävä eri puolille unionia ja heille on annettava 6  000 euron tuki henkeä kohti, mistä syntyy vähintään miljardin euron menot. |
| --- | --- |

16.

on erityisen huolestunut vuoden 2016 talousarviossa ennakoimattomia menoja varten tehdyn varauksen riittämättömyydestä erityisesti, kun otetaan huomioon Euroopan muuttoliikekriisin hoitamisen kustannukset, koska komission suunnitelman mukaan 1 60  000 turvapaikanhakijaa on siirrettävä eri puolille unionia ja heille on annettava 6  000 euron tuki henkeä kohti, mistä syntyy vähintään miljardin euron menot.

Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky

| 17. | korostaa, että EU:n globaalia taloudellista kilpailukykyä on lisättävä talouden älykkäällä ja osallistavalla kehittämisellä. Tämän vuoksi komitea pitää tervetulleena, että talousarvioesityksen otsakkeessa I a on varattu vuoteen 2015 verrattuna 7,8 prosenttia enemmän maksusitoumusmäärärahoja Euroopan kilpailukyvyn parantamiseen ja työpaikkojen luomiseen. |
| --- | --- |

17.

korostaa, että EU:n globaalia taloudellista kilpailukykyä on lisättävä talouden älykkäällä ja osallistavalla kehittämisellä. Tämän vuoksi komitea pitää tervetulleena, että talousarvioesityksen otsakkeessa I a on varattu vuoteen 2015 verrattuna 7,8 prosenttia enemmän maksusitoumusmäärärahoja Euroopan kilpailukyvyn parantamiseen ja työpaikkojen luomiseen.

| 18. | toistaa EU:n vuoden 2015 talousarvioesityksestä antamassaan lausunnossa (1) esitetyn kehotuksen perustaa oma budjettikohta Adrian- ja Joonianmeren makroalueelle sekä Alppien makroalueelle tarjottavaa teknistä tukea varten, kuten Itämeren ja Tonavan makroalueiden kohdalla tehtiin vuonna 2014, kun kummallekin niistä varattiin 2,5 miljoonaa euroa maksusitoumus- ja maksumäärärahoja. |
| --- | --- |

18.

toistaa EU:n vuoden 2015 talousarvioesityksestä antamassaan lausunnossa (1) esitetyn kehotuksen perustaa oma budjettikohta Adrian- ja Joonianmeren makroalueelle sekä Alppien makroalueelle tarjottavaa teknistä tukea varten, kuten Itämeren ja Tonavan makroalueiden kohdalla tehtiin vuonna 2014, kun kummallekin niistä varattiin 2,5 miljoonaa euroa maksusitoumus- ja maksumäärärahoja.

Investointiohjelma ja joustavuus

| 19. | toteaa, että talousarvioesitykseen sisältyy aikaisempiin talousarvioihin verrattuna uusia kohtia, kuten Euroopan strategisten investointien rahasto (ESIR), monivuotista rahoituskehitystä koskevan asetuksen 14 artiklan mukainen sitoumusten kokonaisliikkumavara, joka on otettu käyttöön ensimmäistä kertaa, sekä määräykset joustomahdollisuuden hyödyntämisestä uusien aloitteiden rahoituksessa otsakkeen III mukaisesti. |
| --- | --- |

19.

toteaa, että talousarvioesitykseen sisältyy aikaisempiin talousarvioihin verrattuna uusia kohtia, kuten Euroopan strategisten investointien rahasto (ESIR), monivuotista rahoituskehitystä koskevan asetuksen 14 artiklan mukainen sitoumusten kokonaisliikkumavara, joka on otettu käyttöön ensimmäistä kertaa, sekä määräykset joustomahdollisuuden hyödyntämisestä uusien aloitteiden rahoituksessa otsakkeen III mukaisesti.

COSME, Horisontti 2020 -ohjelma ja Eurooppa 2020 -strategia

| 20. | muistuttaa siitä, että COSME on edelleen ainoa EU-ohjelma, joka on erikoistunut kilpailukyvyn lisäämiseen ja pk-yrityksiin. Komitea on huolissaan ohjelman maksusitoumusten leikkaamisesta talousarvioesityksessä vuoteen 2015 verrattuna. |
| --- | --- |

20.

muistuttaa siitä, että COSME on edelleen ainoa EU-ohjelma, joka on erikoistunut kilpailukyvyn lisäämiseen ja pk-yrityksiin. Komitea on huolissaan ohjelman maksusitoumusten leikkaamisesta talousarvioesityksessä vuoteen 2015 verrattuna.

| 21. | on tyytyväinen siihen, että osa sitoumusten kokonaisliikkumavarasta ja käyttämättömistä määrärahoista käytetään ESIRin rahoittamiseen ja että Horisontti 2020 -ohjelman ja Verkkojen Eurooppa -välineen leikkauksia on vähennetty alueiden komitean suositusten mukaisesti. |
| --- | --- |

21.

on tyytyväinen siihen, että osa sitoumusten kokonaisliikkumavarasta ja käyttämättömistä määrärahoista käytetään ESIRin rahoittamiseen ja että Horisontti 2020 -ohjelman ja Verkkojen Eurooppa -välineen leikkauksia on vähennetty alueiden komitean suositusten mukaisesti.

| 22. | katsoo, että strategisesti tärkeän tutkimustyön vähentämisellä voi pitemmällä aikavälillä olla huomattavan kielteisiä vaikutuksia, ja vastustaa siksi ehdotusta Horisontti 2020 -ohjelman maksusitoumusmäärärahojen leikkaamisesta. Samalla on myönteistä huomata, että Horisontti 2020 -ohjelman maksumäärärahojen on tarkoitus kasvaa 10,45 prosentilla. |
| --- | --- |

22.

katsoo, että strategisesti tärkeän tutkimustyön vähentämisellä voi pitemmällä aikavälillä olla huomattavan kielteisiä vaikutuksia, ja vastustaa siksi ehdotusta Horisontti 2020 -ohjelman maksusitoumusmäärärahojen leikkaamisesta. Samalla on myönteistä huomata, että Horisontti 2020 -ohjelman maksumäärärahojen on tarkoitus kasvaa 10,45 prosentilla.

| 23. | pitää myönteisenä, että talousarviossa osoitetaan lisää määrärahoja elintarviketurvan, kestävän maatalouden ja biotalouden korkeatason tutkimukseen. Komitea pitää tervetulleena komission aloitetta kerätä Horisontti 2020 -ohjelman tutkimus- ja innovointitoiminnan lisärahoitusta yksityisen ja julkisen alan mahdollisuuksia hyödyntämällä. |
| --- | --- |

23.

pitää myönteisenä, että talousarviossa osoitetaan lisää määrärahoja elintarviketurvan, kestävän maatalouden ja biotalouden korkeatason tutkimukseen. Komitea pitää tervetulleena komission aloitetta kerätä Horisontti 2020 -ohjelman tutkimus- ja innovointitoiminnan lisärahoitusta yksityisen ja julkisen alan mahdollisuuksia hyödyntämällä.

| 24. | toteaa, ettei monilla mikroyrityksillä tai keskisuurillakaan yrityksillä ole edelleenkään riittävästi taloudellisia resursseja tutkimustyölle, minkä vuoksi asianomaisia varoja voidaan hyödyntää vähemmän. |
| --- | --- |

24.

toteaa, ettei monilla mikroyrityksillä tai keskisuurillakaan yrityksillä ole edelleenkään riittävästi taloudellisia resursseja tutkimustyölle, minkä vuoksi asianomaisia varoja voidaan hyödyntää vähemmän.

| 25. | on huolissaan Eurooppa 2020 -strategian maksusitoumusten leikkaamisesta 2,5 prosentilla vuoteen 2015 verrattuna. Maksusitoumusmäärärahojen lisäleikkaukset vaikeuttavat Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamista. |
| --- | --- |

25.

on huolissaan Eurooppa 2020 -strategian maksusitoumusten leikkaamisesta 2,5 prosentilla vuoteen 2015 verrattuna. Maksusitoumusmäärärahojen lisäleikkaukset vaikeuttavat Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamista.

Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus

| 26. | korostaa, että EU:n jäsenvaltioiden tulojen yhdenmukaistaminen voidaan toteuttaa yhdentävän talousarviomallin avulla, jossa investoidaan enemmän valtioiden väliseen yhteistyöhön tutkimuksen ja kehittämisen alalla. Lähtökohdaksi tulisi ottaa alueilla toimivien yrittäjien tarpeet, jolloin voidaan parantaa yritysten kilpailukykyä, alueiden kehitystä ja ihmisten tuloja. |
| --- | --- |

26.

korostaa, että EU:n jäsenvaltioiden tulojen yhdenmukaistaminen voidaan toteuttaa yhdentävän talousarviomallin avulla, jossa investoidaan enemmän valtioiden väliseen yhteistyöhön tutkimuksen ja kehittämisen alalla. Lähtökohdaksi tulisi ottaa alueilla toimivien yrittäjien tarpeet, jolloin voidaan parantaa yritysten kilpailukykyä, alueiden kehitystä ja ihmisten tuloja.

| 27. | pitää tervetulleena, että vuonna 2016 käynnistetään ohjelmat ja toimenpiteet, joiden rahoitussuunnitelmat on hyväksytty ja vahvistettu. Koheesiopolitiikassa (ESR, maataloustukirahasto, EAKR, koheesiorahasto), jonka rahoitukseen myös jäsenvaltiot osallistuvat, on hyväksytty ohjelmat, ja edellisten kausien viivästysten vuoksi käytettävissä olleita maksusitoumusmäärärahoja on nyt otettu käyttöön. Samalla komitea toivoo, että komissio pyrkii kaikin keinoin varmistamaan asianomaisten ohjelmien täysimääräisen hyödyntämisen. |
| --- | --- |

27.

pitää tervetulleena, että vuonna 2016 käynnistetään ohjelmat ja toimenpiteet, joiden rahoitussuunnitelmat on hyväksytty ja vahvistettu. Koheesiopolitiikassa (ESR, maataloustukirahasto, EAKR, koheesiorahasto), jonka rahoitukseen myös jäsenvaltiot osallistuvat, on hyväksytty ohjelmat, ja edellisten kausien viivästysten vuoksi käytettävissä olleita maksusitoumusmäärärahoja on nyt otettu käyttöön. Samalla komitea toivoo, että komissio pyrkii kaikin keinoin varmistamaan asianomaisten ohjelmien täysimääräisen hyödyntämisen.

| 28. | toivoo, että komission kokonaiskapasiteetti määrärahojen maksamisessa paranee ja että tarvittavat investoinnit saapuvat oikea-aikaisesti kohderyhmille. |
| --- | --- |

28.

toivoo, että komission kokonaiskapasiteetti määrärahojen maksamisessa paranee ja että tarvittavat investoinnit saapuvat oikea-aikaisesti kohderyhmille.

| 29. | kiinnittää huomiota siihen, että EU:n jäsenvaltioiden on noudatettava rahoituskuria, ja kehottaa Euroopan komissiota kannustamaan siihen, että ERI-rahastoja käytetään talouden elvyttämiseen keskittyen investointeihin, julkisen talouden vakauttamiseen ja rakenneuudistuksiin. Komitea muistuttaa tähän liittyen, että koheesiopolitiikalla on tärkeä tehtävä unionin keskeisenä investointipolitiikkana, jonka tavoitteena on Euroopan alueiden välisten erojen tasaaminen lujittamalla taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta. |
| --- | --- |

29.

kiinnittää huomiota siihen, että EU:n jäsenvaltioiden on noudatettava rahoituskuria, ja kehottaa Euroopan komissiota kannustamaan siihen, että ERI-rahastoja käytetään talouden elvyttämiseen keskittyen investointeihin, julkisen talouden vakauttamiseen ja rakenneuudistuksiin. Komitea muistuttaa tähän liittyen, että koheesiopolitiikalla on tärkeä tehtävä unionin keskeisenä investointipolitiikkana, jonka tavoitteena on Euroopan alueiden välisten erojen tasaaminen lujittamalla taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta.

| 30. | kehottaa Euroopan komissiota noudattamaan taloudellista raportointia koskevia sääntöjään. Komitea korostaa, että tällä hetkellä raportointivelvollisuudet ovat hallinnollisia ja aikaa vieviä. Sen vuoksi komitea kehottaa yksinkertaistamaan raportointijärjestelmää. |
| --- | --- |

30.

kehottaa Euroopan komissiota noudattamaan taloudellista raportointia koskevia sääntöjään. Komitea korostaa, että tällä hetkellä raportointivelvollisuudet ovat hallinnollisia ja aikaa vieviä. Sen vuoksi komitea kehottaa yksinkertaistamaan raportointijärjestelmää.

Kestävä talouskasvu: luonnonvarat

| 31. | on huolissaan siitä, että otsakkeessa II ei ole riittävästi määrärahoja, joilla voitaisiin kompensoida EU:n jäsenvaltioiden maataloustuotteiden rajusta hinnanlaskusta kärsivien maataloustuottajien tulonmenetyksiä, jotka johtuvat matalista ostohinnoista, maitokiintiön poistamisesta, Euroopassa leviävästä sikarutosta ja Venäjän asettamista pakotteista sekä siitä, että tällaisten tilanteiden lieventämiseen ei ole käytössä (suoria) tukia. |
| --- | --- |

31.

on huolissaan siitä, että otsakkeessa II ei ole riittävästi määrärahoja, joilla voitaisiin kompensoida EU:n jäsenvaltioiden maataloustuotteiden rajusta hinnanlaskusta kärsivien maataloustuottajien tulonmenetyksiä, jotka johtuvat matalista ostohinnoista, maitokiintiön poistamisesta, Euroopassa leviävästä sikarutosta ja Venäjän asettamista pakotteista sekä siitä, että tällaisten tilanteiden lieventämiseen ei ole käytössä (suoria) tukia.

| 32. | kiinnittää huomiota talousarvioesityksen kohtaan, jossa on mainittu, että otsakkeessa II on leikattu Venäjän asettamien pakotteiden vaikutusten lieventämiseen varattuja määrärahoja. Komitea ei kuitenkaan yhdy komission väitteeseen, jonka mukaan markkinanäkymät ovat hyvät ja markkinaolosuhteet suotuisat. |
| --- | --- |

32.

kiinnittää huomiota talousarvioesityksen kohtaan, jossa on mainittu, että otsakkeessa II on leikattu Venäjän asettamien pakotteiden vaikutusten lieventämiseen varattuja määrärahoja. Komitea ei kuitenkaan yhdy komission väitteeseen, jonka mukaan markkinanäkymät ovat hyvät ja markkinaolosuhteet suotuisat.

| 33. | katsoo, että maataloustukirahastolle osoitettujen maksusitoumusmäärärahojen ja ylärajan erosta syntyvää varausta (noin 1,7 prosenttia rahaston sitoumuksista) ei ole perusteltu riittävästi. Paikallisella tasolla odotetaan ennakkoon valmisteltuja toimintasuunnitelmia, joista ilmenee koska ja missä olosuhteissa (esimerkiksi kriisin puhjetessa tai sen torjumiseen tarkoitettujen toimien ohjausta varten) varausta voidaan käyttää. |
| --- | --- |

33.

katsoo, että maataloustukirahastolle osoitettujen maksusitoumusmäärärahojen ja ylärajan erosta syntyvää varausta (noin 1,7 prosenttia rahaston sitoumuksista) ei ole perusteltu riittävästi. Paikallisella tasolla odotetaan ennakkoon valmisteltuja toimintasuunnitelmia, joista ilmenee koska ja missä olosuhteissa (esimerkiksi kriisin puhjetessa tai sen torjumiseen tarkoitettujen toimien ohjausta varten) varausta voidaan käyttää.

| 34. | pitää valitettavana, että komission ehdottamat keinot tarvittavan varauksen tekemiseksi maatalouden kriisiä varten ovat vaillinaisia ja että Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston varojen lisäys vuoden 2015 maksusitoumusmäärärahoihin verrattuna on riittämätön. |
| --- | --- |

34.

pitää valitettavana, että komission ehdottamat keinot tarvittavan varauksen tekemiseksi maatalouden kriisiä varten ovat vaillinaisia ja että Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston varojen lisäys vuoden 2015 maksusitoumusmäärärahoihin verrattuna on riittämätön.

| 35. | on huolestunut vuosien 2007–2013 ohjelmiin varattujen määrärahojen käyttöasteen kehityssuunnasta ja pohtii, ovatko komission olettamukset liian optimistisia. |
| --- | --- |

35.

on huolestunut vuosien 2007–2013 ohjelmiin varattujen määrärahojen käyttöasteen kehityssuunnasta ja pohtii, ovatko komission olettamukset liian optimistisia.

| 36. | pelkää, että jäsenvaltiot haluavat joissakin tapauksissa nopeuttaa varojen maksamista, jotta eivät menettäisi sidottuja määrärahoja. Komitea katsoo, että tämä lisää sellaisten väärinkäytösten riskiä, jotka voisivat johtaa rahoitusoikaisuihin, ja pelkää, että ohjelmakauden lopussa käyttämättä jääneiden varojen seurauksena määrärahat vapautettaisiin automaattisesti. |
| --- | --- |

36.

pelkää, että jäsenvaltiot haluavat joissakin tapauksissa nopeuttaa varojen maksamista, jotta eivät menettäisi sidottuja määrärahoja. Komitea katsoo, että tämä lisää sellaisten väärinkäytösten riskiä, jotka voisivat johtaa rahoitusoikaisuihin, ja pelkää, että ohjelmakauden lopussa käyttämättä jääneiden varojen seurauksena määrärahat vapautettaisiin automaattisesti.

| 37. | korostaa, että tärkeimpiin edunsaajiin kuuluville paikallis- ja alueviranomaisille aiheutuisi väärinkäytöksistä ja määrärahojen vapauttamisesta suurin taakka, koska niiden taloudelliset rasitteet kasvaisivat. |
| --- | --- |

37.

korostaa, että tärkeimpiin edunsaajiin kuuluville paikallis- ja alueviranomaisille aiheutuisi väärinkäytöksistä ja määrärahojen vapauttamisesta suurin taakka, koska niiden taloudelliset rasitteet kasvaisivat.

| 38. | vaatii parantamaan rahoitussuunnittelun laatua kaikilla tasoilla ja toteuttamaan toimia, joilla vältetään maksusitoumus- ja maksumäärärahojen mekaaninen suunnittelu Euroopan komissiossa. |
| --- | --- |

38.

vaatii parantamaan rahoitussuunnittelun laatua kaikilla tasoilla ja toteuttamaan toimia, joilla vältetään maksusitoumus- ja maksumäärärahojen mekaaninen suunnittelu Euroopan komissiossa.

Turvallisuus ja kansalaisuus

| 39. | korostaa vuoden 2016 talousarvioesityksessä esitettyjen maksusitoumusten merkitystä ja esittää niiden vahvistamista, kun pyritään vastaamaan uusiin, entistä raskaampia ja rasittavampia tehtäviä aiheuttaviin ongelmallisiin kehityskulkuihin, kuten muuttoliikekriisiin ja naapurialueiden uusiin haasteisiin. Komitea kannattaa joustovälineen käyttöönottoa asianmukaisessa muodossa. Se pelkää kuitenkin, että ehdotetut lisäykset saattavat osoittautua riittämättömiksi ja että tarvitaan vielä enemmän varoja. |
| --- | --- |

39.

korostaa vuoden 2016 talousarvioesityksessä esitettyjen maksusitoumusten merkitystä ja esittää niiden vahvistamista, kun pyritään vastaamaan uusiin, entistä raskaampia ja rasittavampia tehtäviä aiheuttaviin ongelmallisiin kehityskulkuihin, kuten muuttoliikekriisiin ja naapurialueiden uusiin haasteisiin. Komitea kannattaa joustovälineen käyttöönottoa asianmukaisessa muodossa. Se pelkää kuitenkin, että ehdotetut lisäykset saattavat osoittautua riittämättömiksi ja että tarvitaan vielä enemmän varoja.

Globaali Eurooppa

| 40. | katsoo, että kriisin syiden torjumiseksi EU:n vuoden 2016 talousarviolla on tuettava EU:n vakaata tavoitetta olla kansainvälisellä tasolla entistä aktiivisempi ja luotettavampi toimija, jolla on sekä paikalliset ja alueelliset että globaalit intressit ja velvoitteet. |
| --- | --- |

40.

katsoo, että kriisin syiden torjumiseksi EU:n vuoden 2016 talousarviolla on tuettava EU:n vakaata tavoitetta olla kansainvälisellä tasolla entistä aktiivisempi ja luotettavampi toimija, jolla on sekä paikalliset ja alueelliset että globaalit intressit ja velvoitteet.

Seuraavat vaiheet

| 41. | kehottaa aikaistamaan tärkeiden lainsäädäntöehdotusten esittämistä ja hyväksymistä seuraavaa, vuoden 2020 jälkeistä ohjelmakautta varten. Itse asiassa tiukoista neuvotteluista johtuvat viivästykset monivuotisen rahoituskehyksen, yhteisistä säännöksistä annetun asetuksen ja muiden ERI-rahastoihin liittyvien erityisasetusten hyväksymisessä ovat johtaneet siihen, että ohjelmakausi 2014–2020 on käynnistynyt hitaasti, ja ne ovat yksi tärkeimmistä syistä maksamatta olevien sitoumusten lisääntymiseen. Alueiden komitea pyrkii aktiivisesti vaikuttamaan siihen, että keskustelut yhteenkuuluvuuspolitiikan tulevaisuudesta vuoden 2020 jälkeen käynnistetään ajoissa, ja se esittää panoksensa keskusteluun hyvissä ajoin. |
| --- | --- |

41.

kehottaa aikaistamaan tärkeiden lainsäädäntöehdotusten esittämistä ja hyväksymistä seuraavaa, vuoden 2020 jälkeistä ohjelmakautta varten. Itse asiassa tiukoista neuvotteluista johtuvat viivästykset monivuotisen rahoituskehyksen, yhteisistä säännöksistä annetun asetuksen ja muiden ERI-rahastoihin liittyvien erityisasetusten hyväksymisessä ovat johtaneet siihen, että ohjelmakausi 2014–2020 on käynnistynyt hitaasti, ja ne ovat yksi tärkeimmistä syistä maksamatta olevien sitoumusten lisääntymiseen. Alueiden komitea pyrkii aktiivisesti vaikuttamaan siihen, että keskustelut yhteenkuuluvuuspolitiikan tulevaisuudesta vuoden 2020 jälkeen käynnistetään ajoissa, ja se esittää panoksensa keskusteluun hyvissä ajoin.

| 42. | tähdentää omia varoja käsittelevän korkean tason työryhmän merkitystä ja sen ensimmäistä arviointikertomusta, jossa ehdotetaan, että omia varoja koskevaa kysymystä tarkasteltaisiin mahdollisimman monesta näkökulmasta. |
| --- | --- |

42.

tähdentää omia varoja käsittelevän korkean tason työryhmän merkitystä ja sen ensimmäistä arviointikertomusta, jossa ehdotetaan, että omia varoja koskevaa kysymystä tarkasteltaisiin mahdollisimman monesta näkökulmasta.

| 43. | korostaa valmiutta antaa panoksensa keskusteluihin EU:n omien varojen järjestelmän uudistuksesta. Komitea katsoo, että tässä tarvitaan välttämättä merkittäviä uudistuksia, sillä nykyisen järjestelmän puutteet ovat jo vaikeuttaneet talousarvioneuvotteluita ja voivat johtaa tässä entistä suurempiin ongelmiin. Kyse on mm. maksamatta olevien maksujen ja maksuviivästysten kielteisistä vaikutuksista investointihankkeiden yhteisrahoitukseen valtiollisella, paikallisella ja alueellisella tasolla. |
| --- | --- |

43.

korostaa valmiutta antaa panoksensa keskusteluihin EU:n omien varojen järjestelmän uudistuksesta. Komitea katsoo, että tässä tarvitaan välttämättä merkittäviä uudistuksia, sillä nykyisen järjestelmän puutteet ovat jo vaikeuttaneet talousarvioneuvotteluita ja voivat johtaa tässä entistä suurempiin ongelmiin. Kyse on mm. maksamatta olevien maksujen ja maksuviivästysten kielteisistä vaikutuksista investointihankkeiden yhteisrahoitukseen valtiollisella, paikallisella ja alueellisella tasolla.

| 44. | on asianmukaisena ajankohtana käynnistänyt valmistelevan keskustelun vuoden 2020 jälkeisen seuraavan ohjelmasuunnittelukauden toimenpiteistä, jotka vaikuttavat välittömästi paikallisen ja alueellisen tason talousarvioihin ja joissa otetaan huomioon muuttuvat vaatimukset. Näin on tarkoitus välttää edellisillä ohjelmasuunnittelukausilla ja etenkin ohjelmasuunnittelukauden 2014–2020 alussa esiintyneet ongelmat. |
| --- | --- |

44.

on asianmukaisena ajankohtana käynnistänyt valmistelevan keskustelun vuoden 2020 jälkeisen seuraavan ohjelmasuunnittelukauden toimenpiteistä, jotka vaikuttavat välittömästi paikallisen ja alueellisen tason talousarvioihin ja joissa otetaan huomioon muuttuvat vaatimukset. Näin on tarkoitus välttää edellisillä ohjelmasuunnittelukausilla ja etenkin ohjelmasuunnittelukauden 2014–2020 alussa esiintyneet ongelmat.

Bryssel 14. lokakuuta 2015.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Markku MARKKULA

---

(1)  COR-2014-01750-00-00-AC.

1

---

| 17.12.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 423/53 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 423/53

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Kohti Pariisin maailmanlaajuista ilmastosopimusta”

(2015/C 423/10)

| Esittelijä: | Annabelle JAEGER (FR–PES), Provence-Alpes Côte d’Azurin aluevaltuuston jäsen |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja: | Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle – Pariisin pöytäkirja – Suunnitelma ilmastonmuutoksen torjumiseksi vuoden 2020 jälkeen
  COM(2015) 81 final |

Esittelijä:

Annabelle JAEGER (FR–PES), Provence-Alpes Côte d’Azurin aluevaltuuston jäsen

Viiteasiakirja:

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle – Pariisin pöytäkirja – Suunnitelma ilmastonmuutoksen torjumiseksi vuoden 2020 jälkeen

COM(2015) 81 final

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

Nyt kun ilmastonmuutosta koskevan YK:n puitesopimuksen sopimuspuolten 21. konferenssiin (COP21) on aikaa muutama kuukausi, aiempien selvitystensä (1) hengessä komitea

| — | on vakaasti sitä mieltä, että Euroopan unionin tulee ottaa johtoasema kansainvälisissä neuvotteluissa. |
| --- | --- |

—

on vakaasti sitä mieltä, että Euroopan unionin tulee ottaa johtoasema kansainvälisissä neuvotteluissa.

| — | kehottaa vauhdittamaan toimia ennen vuotta 2020 ja uuden ilmastosopimuksen voimaantuloa. Tämä koskee etenkin energiatehokkuutta, hiilidioksidin hintasignaalia Euroopassa ja kansainvälisen rahoituksen saamista ilmastonmuutoksen torjuntaan kehitysmaissa. |
| --- | --- |

—

kehottaa vauhdittamaan toimia ennen vuotta 2020 ja uuden ilmastosopimuksen voimaantuloa. Tämä koskee etenkin energiatehokkuutta, hiilidioksidin hintasignaalia Euroopassa ja kansainvälisen rahoituksen saamista ilmastonmuutoksen torjuntaan kehitysmaissa.

| — | kannustaa nostamaan suunnitellun kansallisen panostuksen (INDC – Intended Nationally Determined Contribution) tasoa ennen Pariisin konferenssia ja viimeistään vuonna 2016. Komitea katsoo, että Pariisin sopimuksen tulee olla kestäväpohjainen ja dynaaminen, ja siihen tulee sisältyä mekanismi, jonka avulla voidaan arvioida ja nostaa säännöllisesti (joka viides vuosi) valtioiden panoksia. |
| --- | --- |

—

kannustaa nostamaan suunnitellun kansallisen panostuksen (INDC – Intended Nationally Determined Contribution) tasoa ennen Pariisin konferenssia ja viimeistään vuonna 2016. Komitea katsoo, että Pariisin sopimuksen tulee olla kestäväpohjainen ja dynaaminen, ja siihen tulee sisältyä mekanismi, jonka avulla voidaan arvioida ja nostaa säännöllisesti (joka viides vuosi) valtioiden panoksia.

| — | kehottaa EU:ta osoittamaan, miten se aikoo noudattaa osuuttaan vuonna 2009 Kööpenhaminassa sovituista rahoitussitoumuksista, ja ajamaan sellaista tasapuolista lähestymistapaa rahoitukseen ja eriyttämiseen, joka mahdollistaa energia-alan siirtymän tukemisen ja maailman köyhimpien tai heikoimmassa asemassa olevien alueiden selviytymiskyvyn. |
| --- | --- |

—

kehottaa EU:ta osoittamaan, miten se aikoo noudattaa osuuttaan vuonna 2009 Kööpenhaminassa sovituista rahoitussitoumuksista, ja ajamaan sellaista tasapuolista lähestymistapaa rahoitukseen ja eriyttämiseen, joka mahdollistaa energia-alan siirtymän tukemisen ja maailman köyhimpien tai heikoimmassa asemassa olevien alueiden selviytymiskyvyn.

| — | peräänkuuluttaa uutta maailmanlaajuista ilmastohallintoa, joka perustuu monitasoisen hallinnon periaatteisiin, jossa tunnustetaan täysimääräisesti valtiosta riippumattomien tahojen toiminta ja jossa jokainen hallintotaso toteuttaa mahdollisimman tehokkaita ilmastotoimia. |
| --- | --- |

—

peräänkuuluttaa uutta maailmanlaajuista ilmastohallintoa, joka perustuu monitasoisen hallinnon periaatteisiin, jossa tunnustetaan täysimääräisesti valtiosta riippumattomien tahojen toiminta ja jossa jokainen hallintotaso toteuttaa mahdollisimman tehokkaita ilmastotoimia.

Euroopan unionin ratkaiseva rooli kunnianhimoisen Pariisin sopimuksen saavuttamiseksi

| 1. | Kun otetaan huomioon hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) viides arviointiraportti ja sen yhteenvetoraportti, AK on erittäin huolissaan siitä, että maailmassa ei olla menossa oikeaan suuntaan, jotta lämpötilan nousu saataisiin pidettyä alle kahdessa celsiusasteessa. Komitea katsoo, että kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseen ja ilmastonmuutoksen vaikutuksiin sopeutumiseen tähtääviä toimia on joudutettava ja että Pariisissa on hyväksyttävä sopimus, joka mahdollistaa pysymisen tämän raja-arvon alapuolella. |
| --- | --- |

1.

Kun otetaan huomioon hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) viides arviointiraportti ja sen yhteenvetoraportti, AK on erittäin huolissaan siitä, että maailmassa ei olla menossa oikeaan suuntaan, jotta lämpötilan nousu saataisiin pidettyä alle kahdessa celsiusasteessa. Komitea katsoo, että kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseen ja ilmastonmuutoksen vaikutuksiin sopeutumiseen tähtääviä toimia on joudutettava ja että Pariisissa on hyväksyttävä sopimus, joka mahdollistaa pysymisen tämän raja-arvon alapuolella.

| 2. | AK kehottaa näin ollen EU:ta tukemaan aktiivisesti maailmanlaajuista pitkän aikavälin tavoitetta, joka vastaa IPCC:n varmimpia skenaarioita. Tähtäimessä tulee olla hiilettömyys vuonna 2050. Tällainen yhteinen tavoite olisi vahva merkki kaikille maille ja toimijoille, erityisesti investoijille, jotta maailmantaloutta voitaisiin suunnata uudelleen niin, että etäännytään fossiilisesta energiasta.
  AK muistuttaa tässä yhteydessä, että EU on asettanut itselleen pitkän aikavälin tavoitteeksi 80–95 prosentin vähennyksen kasvihuonekaasupäästöissä vuoteen 2050 mennessä. |
| --- | --- |

2.

AK kehottaa näin ollen EU:ta tukemaan aktiivisesti maailmanlaajuista pitkän aikavälin tavoitetta, joka vastaa IPCC:n varmimpia skenaarioita. Tähtäimessä tulee olla hiilettömyys vuonna 2050. Tällainen yhteinen tavoite olisi vahva merkki kaikille maille ja toimijoille, erityisesti investoijille, jotta maailmantaloutta voitaisiin suunnata uudelleen niin, että etäännytään fossiilisesta energiasta.

AK muistuttaa tässä yhteydessä, että EU on asettanut itselleen pitkän aikavälin tavoitteeksi 80–95 prosentin vähennyksen kasvihuonekaasupäästöissä vuoteen 2050 mennessä.

| 3. | AK katsoo, että EU:n ensimmäiset sitoumukset suunnitellun kansallisen panoksen puitteissa ovat oikeansuuntaisia. AK kehottaa kuitenkin menemään pidemmälle ja päättämään Eurooppa-neuvostossa lokakuussa 2014 vahvistettujen sitoumuksien tarkistamisesta ylöspäin. AK:n mielestä (2) kasvihuonekaasupäästöjen vähintään 50 prosentin vähennys Euroopassa olisi sekä realistinen että hyödyllinen Euroopalle. On myös mahdollista ja toivottavaa saavuttaa uusiutuvien energiamuotojen vähintään 40 prosentin osuus ja 40 prosentin energiatehokkuustavoite. AK katsoo lisäksi, että EU:n tulisi tukea sitä, että Pariisin sopimukseen kirjataan viiden vuoden velvoitekaudet ja tarkistusvälit alkaen vuodesta 2025, jotta voidaan välttää kunnianhimottomuus pitkällä aikavälillä ja ottaa säännöllisesti huomioon tieteen ja tekniikan kehittyminen. |
| --- | --- |

3.

AK katsoo, että EU:n ensimmäiset sitoumukset suunnitellun kansallisen panoksen puitteissa ovat oikeansuuntaisia. AK kehottaa kuitenkin menemään pidemmälle ja päättämään Eurooppa-neuvostossa lokakuussa 2014 vahvistettujen sitoumuksien tarkistamisesta ylöspäin. AK:n mielestä (2) kasvihuonekaasupäästöjen vähintään 50 prosentin vähennys Euroopassa olisi sekä realistinen että hyödyllinen Euroopalle. On myös mahdollista ja toivottavaa saavuttaa uusiutuvien energiamuotojen vähintään 40 prosentin osuus ja 40 prosentin energiatehokkuustavoite. AK katsoo lisäksi, että EU:n tulisi tukea sitä, että Pariisin sopimukseen kirjataan viiden vuoden velvoitekaudet ja tarkistusvälit alkaen vuodesta 2025, jotta voidaan välttää kunnianhimottomuus pitkällä aikavälillä ja ottaa säännöllisesti huomioon tieteen ja tekniikan kehittyminen.

| 4. | AK kehottaa Euroopan unionia ja EU:n ulkopuolisia teollisuusmaita antamaan ilmoituksen ”rahoituspaketista” ennen 21.osapuolikonferenssia, jotta voidaan tukea ilmastonmuutokseen sopeutumiseen ja kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseen tähtääviä toimia kehitysmaissa. AK odottaa unionilta etenemissuunnitelmaa rahoituksen lisäämiseksi. Rahoituksen tulee olla ennakoitavaa ja avointa, sekä uutta rahoitusta että lisärahoitusta. EU:n tulee määrittää kyseisessä asiakirjassa, miten se aikoo noudattaa sitoumustaan mobilisoida oma osuutensa yhteisestä 100 miljardin Yhdysvaltain dollarin vuosittaisesta sitoumuksesta vuoteen 2020 mennessä. EU:n tulee myös tukea Pariisin sopimuksessa uusien rahoitussitoumusten periaatetta vuoden 2020 jälkeiselle ajalle. Sitoumukset tulee asettaa joka viides vuosi, ja niissä tulee olla erilliset tavoitteet ilmastonmuutokseen sopeutumiselle, joka on jäänyt lapsipuolen asemaan ilmastotoimien rahoittamisessa. |
| --- | --- |

4.

AK kehottaa Euroopan unionia ja EU:n ulkopuolisia teollisuusmaita antamaan ilmoituksen ”rahoituspaketista” ennen 21.osapuolikonferenssia, jotta voidaan tukea ilmastonmuutokseen sopeutumiseen ja kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseen tähtääviä toimia kehitysmaissa. AK odottaa unionilta etenemissuunnitelmaa rahoituksen lisäämiseksi. Rahoituksen tulee olla ennakoitavaa ja avointa, sekä uutta rahoitusta että lisärahoitusta. EU:n tulee määrittää kyseisessä asiakirjassa, miten se aikoo noudattaa sitoumustaan mobilisoida oma osuutensa yhteisestä 100 miljardin Yhdysvaltain dollarin vuosittaisesta sitoumuksesta vuoteen 2020 mennessä. EU:n tulee myös tukea Pariisin sopimuksessa uusien rahoitussitoumusten periaatetta vuoden 2020 jälkeiselle ajalle. Sitoumukset tulee asettaa joka viides vuosi, ja niissä tulee olla erilliset tavoitteet ilmastonmuutokseen sopeutumiselle, joka on jäänyt lapsipuolen asemaan ilmastotoimien rahoittamisessa.

| 5. | AK suhtautuu myönteisesti myös Euroopan komission näkemykseen, jonka mukaan sopimuksella ja siihen liittyvillä päätöksillä on luotava selkeät puitteet avoimuutta koskeville säännöille ja yhteinen, yhtenäinen järjestelmä, jotta voidaan säännöllisesti mitata, raportoida ja todentaa kunkin osapuolen edistymistä kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä koskevien tavoitteiden toteuttamisessa. Tällainen kehys on olennainen perusta maailmanlaajuiselle ja tarkoituksenmukaiselle yhteistyölle ilmastoasioissa, ja se on välttämätön, jotta voidaan edistää luottamusta sitoumuksien täyttämiseen. Sillä on myös ratkaiseva asema, jotta voidaan ymmärtää ilmastonmuutoksen lieventämisessä saavutettu taso ja kannustaa kunnianhimoisiin tavoitteisiin, ja se on siten kaikille eduksi. |
| --- | --- |

5.

AK suhtautuu myönteisesti myös Euroopan komission näkemykseen, jonka mukaan sopimuksella ja siihen liittyvillä päätöksillä on luotava selkeät puitteet avoimuutta koskeville säännöille ja yhteinen, yhtenäinen järjestelmä, jotta voidaan säännöllisesti mitata, raportoida ja todentaa kunkin osapuolen edistymistä kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä koskevien tavoitteiden toteuttamisessa. Tällainen kehys on olennainen perusta maailmanlaajuiselle ja tarkoituksenmukaiselle yhteistyölle ilmastoasioissa, ja se on välttämätön, jotta voidaan edistää luottamusta sitoumuksien täyttämiseen. Sillä on myös ratkaiseva asema, jotta voidaan ymmärtää ilmastonmuutoksen lieventämisessä saavutettu taso ja kannustaa kunnianhimoisiin tavoitteisiin, ja se on siten kaikille eduksi.

| 6. | AK on tyytyväinen Euroopan komission kantaan, jonka mukaan sopeutuminen tulee sisällyttää sopimuksen pilareihin (yhdessä kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisen ja rahoituksen kanssa). On tärkeää, että lämpötilan nousun ja sopeutumistarpeiden lisääntymisen välillä tunnustetaan olevan selkeä yhteys.
  AK on myös tyytyväinen siihen, että vihreän ilmastorahaston rahoitus on lopulta päätetty jakaa tasan ilmastonmuutoksen hillitsemiseen ja sen vaikutuksiin sopeutumiseen. Komitea suosittaa, että Euroopan komissio käyttää ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevan EU:n strategian yhteydessä vuonna 2014 käynnistettyä Mayors Adapt -aloitetta hyvänä käytänteenä ja esimerkkinä kansainvälisille kumppaneille alueiden selviytymiskyvyn parantamiseksi.
  Kehitysmaat ja erityisesti vähiten kehittyneet maat ja pienet saarivaltiot ovat haavoittuvimmassa asemassa ilmastonmuutoksen vaikutusten kannalta: uudessa ilmastosopimuksessa on voitava ottaa huomioon niiden sopeutumistarpeet. |
| --- | --- |

6.

AK on tyytyväinen Euroopan komission kantaan, jonka mukaan sopeutuminen tulee sisällyttää sopimuksen pilareihin (yhdessä kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisen ja rahoituksen kanssa). On tärkeää, että lämpötilan nousun ja sopeutumistarpeiden lisääntymisen välillä tunnustetaan olevan selkeä yhteys.

AK on myös tyytyväinen siihen, että vihreän ilmastorahaston rahoitus on lopulta päätetty jakaa tasan ilmastonmuutoksen hillitsemiseen ja sen vaikutuksiin sopeutumiseen. Komitea suosittaa, että Euroopan komissio käyttää ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevan EU:n strategian yhteydessä vuonna 2014 käynnistettyä Mayors Adapt -aloitetta hyvänä käytänteenä ja esimerkkinä kansainvälisille kumppaneille alueiden selviytymiskyvyn parantamiseksi.

Kehitysmaat ja erityisesti vähiten kehittyneet maat ja pienet saarivaltiot ovat haavoittuvimmassa asemassa ilmastonmuutoksen vaikutusten kannalta: uudessa ilmastosopimuksessa on voitava ottaa huomioon niiden sopeutumistarpeet.

| 7. | AK suosittaa myös, että Euroopan unioni tiivistää jo nyt ilmastonmuutoksen torjumiseen tähtääviä toimiaan (eikä odota Pariisin sopimuksen voimaantuloa vuonna 2020) seuraavin tavoin:






  — | Vahvistetaan merkittävällä tavalla hiilen hintaa Euroopassa, jotta se olisi uskottavalla tasolla ja mahdollistaisi julkisten ja yksityisten investointien uudelleensuuntaamisen. EU:n päästökauppajärjestelmän (3) vakausvarannon hyväksymisen lisäksi tämän välineen vuoden 2020 jälkeisen rakenneuudistuksen tulee rajoittaa kestävällä tavalla päästöoikeuksien ylijäämää ja lisätä jäsenvaltioille oikeuksien myynnistä kertyvää tuottoa.
  Euroopan unionin tulee ajaa EU:n päästökauppajärjestelmän tulojen osoittamista kokonaisuudessaan energia-alan siirtymään ja maailmanlaajuisiin ilmastonmuutoksen torjuntatoimiin ja niistä ainakin 50 prosentin kohdistamista vihreään ilmastorahastoon. |
| --- | --- | --- |

7.

AK suosittaa myös, että Euroopan unioni tiivistää jo nyt ilmastonmuutoksen torjumiseen tähtääviä toimiaan (eikä odota Pariisin sopimuksen voimaantuloa vuonna 2020) seuraavin tavoin:

—

Vahvistetaan merkittävällä tavalla hiilen hintaa Euroopassa, jotta se olisi uskottavalla tasolla ja mahdollistaisi julkisten ja yksityisten investointien uudelleensuuntaamisen. EU:n päästökauppajärjestelmän (3) vakausvarannon hyväksymisen lisäksi tämän välineen vuoden 2020 jälkeisen rakenneuudistuksen tulee rajoittaa kestävällä tavalla päästöoikeuksien ylijäämää ja lisätä jäsenvaltioille oikeuksien myynnistä kertyvää tuottoa.

Euroopan unionin tulee ajaa EU:n päästökauppajärjestelmän tulojen osoittamista kokonaisuudessaan energia-alan siirtymään ja maailmanlaajuisiin ilmastonmuutoksen torjuntatoimiin ja niistä ainakin 50 prosentin kohdistamista vihreään ilmastorahastoon.

| — | Hyödynnetään laajamittaisesti uusiutuvista lähteistä peräisin olevaa energiaa sekä energiatehokkuutta. |
| --- | --- |

—

Hyödynnetään laajamittaisesti uusiutuvista lähteistä peräisin olevaa energiaa sekä energiatehokkuutta.

| — | Vähennetään pikaisesti ilmastonmuutoksen pääasiallisille aiheuttajille eli fossiilisille energiamuodoille suunnattua julkista tukea (olipa kyse uusien varantojen tutkimisesta, tuotannosta tai kulutuksesta). |
| --- | --- |

—

Vähennetään pikaisesti ilmastonmuutoksen pääasiallisille aiheuttajille eli fossiilisille energiamuodoille suunnattua julkista tukea (olipa kyse uusien varantojen tutkimisesta, tuotannosta tai kulutuksesta).

| — | Tuetaan alueellisen tason konkreettista toimintaa ja toimijoiden mobilisointia. |
| --- | --- |

—

Tuetaan alueellisen tason konkreettista toimintaa ja toimijoiden mobilisointia.

| — | Edistetään ympäristöä säästäviä julkisia hankintoja, jotka kohdistuvat entistä energiatehokkaampiin tuotteisiin ja palveluihin. |
| --- | --- |

—

Edistetään ympäristöä säästäviä julkisia hankintoja, jotka kohdistuvat entistä energiatehokkaampiin tuotteisiin ja palveluihin.

Alueet ja kunnat ilmastotavoitteiden onnistumisen tukena

| 8. | Alueet ja kunnat ovat avainasemassa valtioiden ilmastotavoitteiden saavuttamisessa ja vahvistamisessa. Koska ne toteuttavat toimia liikkuvuuden ja liikenteen, kaupunkisuunnittelun, rakennuskannan, energian ja vihreän infrastruktuurin alalla, ne ovat korvaamattomia toimijoita osallistuessaan maailmanlaajuisiin ponnistuksiin, joilla pyritään vähentämään kasvihuonekaasupäästöjä ja lisäämään valmiuksia ilmastonmuutosten vaikutuksista selviytymiseksi. |
| --- | --- |

8.

Alueet ja kunnat ovat avainasemassa valtioiden ilmastotavoitteiden saavuttamisessa ja vahvistamisessa. Koska ne toteuttavat toimia liikkuvuuden ja liikenteen, kaupunkisuunnittelun, rakennuskannan, energian ja vihreän infrastruktuurin alalla, ne ovat korvaamattomia toimijoita osallistuessaan maailmanlaajuisiin ponnistuksiin, joilla pyritään vähentämään kasvihuonekaasupäästöjä ja lisäämään valmiuksia ilmastonmuutosten vaikutuksista selviytymiseksi.

| 9. | AK pitää myönteisenä, että uudessa ilmastojärjestelmässä on luvattu antaa enemmän painoarvoa Pariisin pöytäkirjaan sisältyvien velvoitteiden käytännön toteutukselle. Euroopan komissio ja monet muut toimijat ovat korostaneet alueiden ja kuntien roolia YK:n (4) ilmastoneuvotteluissa. Ne kehottavat tunnustamaan uudessa sopimuksessa alueiden ja kuntien toiminnan, jota ilman valtiot eivät pystyisi täyttämään sitoumuksiaan. Sopimuspuolien tekemien sitoumusten uskottavuus riippuu alueiden ja kuntien sekä teollisuuden ja investoijien vahvasta ja todellisesta sitoutumisesta. |
| --- | --- |

9.

AK pitää myönteisenä, että uudessa ilmastojärjestelmässä on luvattu antaa enemmän painoarvoa Pariisin pöytäkirjaan sisältyvien velvoitteiden käytännön toteutukselle. Euroopan komissio ja monet muut toimijat ovat korostaneet alueiden ja kuntien roolia YK:n (4) ilmastoneuvotteluissa. Ne kehottavat tunnustamaan uudessa sopimuksessa alueiden ja kuntien toiminnan, jota ilman valtiot eivät pystyisi täyttämään sitoumuksiaan. Sopimuspuolien tekemien sitoumusten uskottavuus riippuu alueiden ja kuntien sekä teollisuuden ja investoijien vahvasta ja todellisesta sitoutumisesta.

| 10. | Kaupunginjohtajien ilmastosopimusta on tuotava esille ja sitä on jatkettava vuoteen 2030 ja 2050, jotta voidaan vahvistaa 6  500 allekirjoittaneen eurooppalaisen alueen ja kunnan ponnistuksia niiden sitouduttua ylittämään eurooppalaiset tavoitteet kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisessä vuoteen 2020 mennessä.
  AK kannattaa kaupunginjohtajien ilmastosopimuksen laajentamista maailmanlaajuiselle tasolle ja kehottaa Euroopan komissiota tarjoamaan tarvittavat välineet tälle toiminnalle, jossa otetaan huomioon alueellinen ulottuvuus. Laajentaminen tulee toteuttaa siten, että huolehditaan koordinoinnista eri yhteisöverkostojen ajamien muiden kansainvälisten ja kansallisten aloitteiden – kuten Compact of Mayors -aloitteen – kanssa ja otetaan ne huomioon. Tässä yhteydessä ei pidä myöskään syrjiä kuntia, jotka ovat päättäneet torjua ilmastonmuutosta osallistumatta kaupunginjohtajien ilmastosopimukseen. |
| --- | --- |

10.

Kaupunginjohtajien ilmastosopimusta on tuotava esille ja sitä on jatkettava vuoteen 2030 ja 2050, jotta voidaan vahvistaa 6  500 allekirjoittaneen eurooppalaisen alueen ja kunnan ponnistuksia niiden sitouduttua ylittämään eurooppalaiset tavoitteet kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisessä vuoteen 2020 mennessä.

AK kannattaa kaupunginjohtajien ilmastosopimuksen laajentamista maailmanlaajuiselle tasolle ja kehottaa Euroopan komissiota tarjoamaan tarvittavat välineet tälle toiminnalle, jossa otetaan huomioon alueellinen ulottuvuus. Laajentaminen tulee toteuttaa siten, että huolehditaan koordinoinnista eri yhteisöverkostojen ajamien muiden kansainvälisten ja kansallisten aloitteiden – kuten Compact of Mayors -aloitteen – kanssa ja otetaan ne huomioon. Tässä yhteydessä ei pidä myöskään syrjiä kuntia, jotka ovat päättäneet torjua ilmastonmuutosta osallistumatta kaupunginjohtajien ilmastosopimukseen.

| 11. | AK kehottaa Euroopan komissiota ryhtymään toimiin, jotta alueiden ja kuntien määrällisesti ilmaistavissa ja mitattavissa oleva osuus kansallisissa panoksissa (kasvihuonekaasupäästöjen vähentäminen, energiansäästö ja uusiutuva energia) otettaisiin huomioon uuden sopimuksen yhteydessä. Komissio voi tukeutua etenkin Compact of States and Regions -aloitteeseen, kaupunginjohtajien ilmastosopimukseen ja Compact of Mayors -aloitteeseen, joissa kuntien ja alueiden sitoumukset Euroopassa ja muualla maailmassa on esitetty selkeällä, täsmällisellä ja avoimella tavalla.
  AK katsoo, että on luotava tarvittavat edellytykset – sääntely ja rahoitusmekanismit – alueiden ja kuntien optimaaliselle toiminnalle. |
| --- | --- |

11.

AK kehottaa Euroopan komissiota ryhtymään toimiin, jotta alueiden ja kuntien määrällisesti ilmaistavissa ja mitattavissa oleva osuus kansallisissa panoksissa (kasvihuonekaasupäästöjen vähentäminen, energiansäästö ja uusiutuva energia) otettaisiin huomioon uuden sopimuksen yhteydessä. Komissio voi tukeutua etenkin Compact of States and Regions -aloitteeseen, kaupunginjohtajien ilmastosopimukseen ja Compact of Mayors -aloitteeseen, joissa kuntien ja alueiden sitoumukset Euroopassa ja muualla maailmassa on esitetty selkeällä, täsmällisellä ja avoimella tavalla.

AK katsoo, että on luotava tarvittavat edellytykset – sääntely ja rahoitusmekanismit – alueiden ja kuntien optimaaliselle toiminnalle.

| 12. | AK muistuttaa, että tarvitaan alueellisesti suuntautunutta ja kestäväpohjaisiin hankkeisiin kohdistuvaa määrätietoista ja innovatiivista investointipolitiikkaa – erityisesti energia-alalla ja ilmastonmuutokseen sopeutumisessa. Lisäksi alueet ja kunnat on otettava mukaan rahoituksenjakoprosessiin, ja Junckerin suunnitelman yhteydessä on otettava huomioon pienempimuotoiset hankkeet. Komitea suosittaa, että harkitaan mahdollisuutta jättää ilmastoinvestoinnit Maastrichtin velkalaskelmien ulkopuolelle. |
| --- | --- |

12.

AK muistuttaa, että tarvitaan alueellisesti suuntautunutta ja kestäväpohjaisiin hankkeisiin kohdistuvaa määrätietoista ja innovatiivista investointipolitiikkaa – erityisesti energia-alalla ja ilmastonmuutokseen sopeutumisessa. Lisäksi alueet ja kunnat on otettava mukaan rahoituksenjakoprosessiin, ja Junckerin suunnitelman yhteydessä on otettava huomioon pienempimuotoiset hankkeet. Komitea suosittaa, että harkitaan mahdollisuutta jättää ilmastoinvestoinnit Maastrichtin velkalaskelmien ulkopuolelle.

| 13. | AK suosittaa, että helpotetaan alueiden ja kuntien mahdollisuuksia saada rahoitusta tärkeimmistä maailmanlaajuisista ilmastorahastoista eli vihreästä ilmastorahastosta, maailmanlaajuisesta ympäristörahastosta ja sopeutumisrahastosta.
  Erityisesti haavoittuvimmassa asemassa olevien kehitysmaiden alue- ja paikallisviranomaisten mahdollisuus saada suoraan rahoitusta maailmanlaajuisista ilmastorahastoista, muun muassa vihreästä ilmastorahastosta, nopeuttaisi niiden toimintaa ilmastoa ja vuosituhannen kehitystavoitteita koskevan yhteisen lähestymistavan puitteissa. |
| --- | --- |

13.

AK suosittaa, että helpotetaan alueiden ja kuntien mahdollisuuksia saada rahoitusta tärkeimmistä maailmanlaajuisista ilmastorahastoista eli vihreästä ilmastorahastosta, maailmanlaajuisesta ympäristörahastosta ja sopeutumisrahastosta.

Erityisesti haavoittuvimmassa asemassa olevien kehitysmaiden alue- ja paikallisviranomaisten mahdollisuus saada suoraan rahoitusta maailmanlaajuisista ilmastorahastoista, muun muassa vihreästä ilmastorahastosta, nopeuttaisi niiden toimintaa ilmastoa ja vuosituhannen kehitystavoitteita koskevan yhteisen lähestymistavan puitteissa.

| 14. | AK ehdottaa sellaista maailmanlaajuista ilmastohallintoa, jossa otetaan virallisesti huomioon alueiden ja kuntien työ ja joka perustuu monitasoisen hallinnon periaatteisiin:






  — | AK muistuttaa alue- ja paikallisviranomaisten toivovan, että sopimustekstiin sisällytetään kohta niiden korvaamattomasta roolista ilmastohaasteissa ja että ne saavat virallisen aseman YK:n ilmastonmuutoksen puitesopimusprosessissa (UNFCCC), jotta ne voivat maksimoida toimintamahdollisuutensa ilmastoasioissa. |
| --- | --- | --- |

14.

AK ehdottaa sellaista maailmanlaajuista ilmastohallintoa, jossa otetaan virallisesti huomioon alueiden ja kuntien työ ja joka perustuu monitasoisen hallinnon periaatteisiin:

—

AK muistuttaa alue- ja paikallisviranomaisten toivovan, että sopimustekstiin sisällytetään kohta niiden korvaamattomasta roolista ilmastohaasteissa ja että ne saavat virallisen aseman YK:n ilmastonmuutoksen puitesopimusprosessissa (UNFCCC), jotta ne voivat maksimoida toimintamahdollisuutensa ilmastoasioissa.

| — | AK kehottaa myös UNFCCC:n sihteeristöä ja konferenssin isäntämaata omistamaan osapuolikonferensseissa säännöllisesti yhden päivän paikallisviranomaisille sekä varaamaan erillisen osion paikallishallinnolle, kuten tämän vuoden 21. osapuolikonferenssissa tehdään. |
| --- | --- |

—

AK kehottaa myös UNFCCC:n sihteeristöä ja konferenssin isäntämaata omistamaan osapuolikonferensseissa säännöllisesti yhden päivän paikallisviranomaisille sekä varaamaan erillisen osion paikallishallinnolle, kuten tämän vuoden 21. osapuolikonferenssissa tehdään.

| — | Lisäksi AK pyytää organisoimaan järjestelmällisen vuoropuhelun neuvottelukierrosten aikana eikä vain vuoden lopussa järjestettävissä kansainvälisissä konferensseissa. Euroopan komissio voisi näyttää mallia käymällä AK:n kanssa järjestelmällisesti vuoropuhelua useita kertoja vuodessa ennen UNFCCC:n järjestämiä konferensseja (osapuolikonferenssi ja valmistelukokoukset Bonnissa Saksassa) ja niiden aikana. |
| --- | --- |

—

Lisäksi AK pyytää organisoimaan järjestelmällisen vuoropuhelun neuvottelukierrosten aikana eikä vain vuoden lopussa järjestettävissä kansainvälisissä konferensseissa. Euroopan komissio voisi näyttää mallia käymällä AK:n kanssa järjestelmällisesti vuoropuhelua useita kertoja vuodessa ennen UNFCCC:n järjestämiä konferensseja (osapuolikonferenssi ja valmistelukokoukset Bonnissa Saksassa) ja niiden aikana.

| 15. | AK on tyytyväinen siihen, että Lyonissa järjestetään 1.–2. heinäkuuta 2015 maailman ilmasto- ja aluehuippukokous ja Pariisissa 4.–7. joulukuuta 2015 paikallishallinnon ilmastohuippukokous, ja aikoo osallistua molempiin kokouksiin. Nämä tapahtumat tarjoavat kaikille valtiosta riippumattomille toimijoille tilaisuuden työskennellä yhdessä ennen 21. osapuolikonferenssia ja sen aikana ja tuoda esille tärkeä roolinsa ilmoittamalla vahvoista sitoumuksistaan maailmanlaajuisten ilmastotoimien käynnistämiseksi erityisesti valtioiden tasolla. |
| --- | --- |

15.

AK on tyytyväinen siihen, että Lyonissa järjestetään 1.–2. heinäkuuta 2015 maailman ilmasto- ja aluehuippukokous ja Pariisissa 4.–7. joulukuuta 2015 paikallishallinnon ilmastohuippukokous, ja aikoo osallistua molempiin kokouksiin. Nämä tapahtumat tarjoavat kaikille valtiosta riippumattomille toimijoille tilaisuuden työskennellä yhdessä ennen 21. osapuolikonferenssia ja sen aikana ja tuoda esille tärkeä roolinsa ilmoittamalla vahvoista sitoumuksistaan maailmanlaajuisten ilmastotoimien käynnistämiseksi erityisesti valtioiden tasolla.

| 16. | AK suosittaa lopuksi Euroopan unionille, että se ajaa osapuolikonferenssissa sitä, että päätetään laatia kuntien ja alueiden ilmastotoimintaohjelma, jossa määritellään toimintatavat yhtäältä alue- ja paikallisviranomaisten välille ja toisaalta valtioiden välille. Mallia voidaan ottaa biologista monimuotoisuutta koskevasta yleissopimuksesta, jonka yhteydessä hyväksyttiin vuonna 2010 ”kuntien ja alueiden toimintasuunnitelma” (5). Tällainen suunnitelma olisi joustava sovellus monitasoisesta hallinnosta kansainvälisellä tasolla.
  Kaikkien osapuolten sitoutuminen: välttämättömyys 21. osapuolikonferenssin ja ilmastonmuutoksen maailmanlaajuisen torjuntatyön onnistumiseksi. |
| --- | --- |

16.

AK suosittaa lopuksi Euroopan unionille, että se ajaa osapuolikonferenssissa sitä, että päätetään laatia kuntien ja alueiden ilmastotoimintaohjelma, jossa määritellään toimintatavat yhtäältä alue- ja paikallisviranomaisten välille ja toisaalta valtioiden välille. Mallia voidaan ottaa biologista monimuotoisuutta koskevasta yleissopimuksesta, jonka yhteydessä hyväksyttiin vuonna 2010 ”kuntien ja alueiden toimintasuunnitelma” (5). Tällainen suunnitelma olisi joustava sovellus monitasoisesta hallinnosta kansainvälisellä tasolla.

Kaikkien osapuolten sitoutuminen: välttämättömyys 21. osapuolikonferenssin ja ilmastonmuutoksen maailmanlaajuisen torjuntatyön onnistumiseksi.

| 17. | IPCC:n ja YK:n ympäristöohjelman UNEP:n viesti on selvä: jotta ilmaston lämpeneminen saadaan pidettyä alle kahdessa celsiusasteessa vuosisadan loppuun mennessä, kaikkien osapuolten on vauhditettava päästöjenvähennystoimiaan jo nyt alkaen maista, jotka ovat päävastuussa ilmastonmuutoksesta.
  Uuden ilmastopolitiikan tulee nojautua kaikkien osapuolten laajaan sitoutumiseen, ja sitä tulee toteuttaa alhaalta ylöspäin. Alueilla ja kunnilla on tässä tärkeä rooli tiedottajina, pedagogeina ja eri tahojen aloitteiden yhteenkokoajina. |
| --- | --- |

17.

IPCC:n ja YK:n ympäristöohjelman UNEP:n viesti on selvä: jotta ilmaston lämpeneminen saadaan pidettyä alle kahdessa celsiusasteessa vuosisadan loppuun mennessä, kaikkien osapuolten on vauhditettava päästöjenvähennystoimiaan jo nyt alkaen maista, jotka ovat päävastuussa ilmastonmuutoksesta.

Uuden ilmastopolitiikan tulee nojautua kaikkien osapuolten laajaan sitoutumiseen, ja sitä tulee toteuttaa alhaalta ylöspäin. Alueilla ja kunnilla on tässä tärkeä rooli tiedottajina, pedagogeina ja eri tahojen aloitteiden yhteenkokoajina.

| 18. | Kun otetaan huomioon osapuolikonferenssin puheenjohtajina toimivien Ranskan ja Perun yhdessä ehdottamasta, kaikkien toimijoiden ilmastotoimien tehostamiseen tähtäävästä toimintaohjelmasta käytävät keskustelut, AK toteaa jälleen kerran toivovansa, että alueet ja kunnat voivat osallistua tähän ohjelmaan. AK






  — | kehottaa Euroopan alueita ja kuntia jatkamaan ja laajentamaan sitoumuksiaan, jotka koskevat kasvihuonekaasupäästöjen mitattavissa olevia vähennystavoitteita, puhdasta liikennettä, uusiutuvien energiamuotojen kehittämistä ja energiansäästöä, jotta voidaan laajentaa Pariisin sopimukseen liittyvää toimintaa. Komitea kehottaa alueita ja kuntia liittymään kaupunginjohtajien ilmastosopimukseen, Compact of Mayors -aloitteeseen ja Compact of States and Regions -aloitteeseen ja osallistumaan Lyonissa ja Pariisissa järjestettäviin suurtapahtumiin osoittaakseen ja näyttääkseen sitoutumisensa. |
| --- | --- | --- |

18.

Kun otetaan huomioon osapuolikonferenssin puheenjohtajina toimivien Ranskan ja Perun yhdessä ehdottamasta, kaikkien toimijoiden ilmastotoimien tehostamiseen tähtäävästä toimintaohjelmasta käytävät keskustelut, AK toteaa jälleen kerran toivovansa, että alueet ja kunnat voivat osallistua tähän ohjelmaan. AK

—

kehottaa Euroopan alueita ja kuntia jatkamaan ja laajentamaan sitoumuksiaan, jotka koskevat kasvihuonekaasupäästöjen mitattavissa olevia vähennystavoitteita, puhdasta liikennettä, uusiutuvien energiamuotojen kehittämistä ja energiansäästöä, jotta voidaan laajentaa Pariisin sopimukseen liittyvää toimintaa. Komitea kehottaa alueita ja kuntia liittymään kaupunginjohtajien ilmastosopimukseen, Compact of Mayors -aloitteeseen ja Compact of States and Regions -aloitteeseen ja osallistumaan Lyonissa ja Pariisissa järjestettäviin suurtapahtumiin osoittaakseen ja näyttääkseen sitoutumisensa.

| — | kehottaa alueita ja kuntia jakamaan edelleen hyviä käytänteitä Euroopan sisällä, mutta myös pohjois-etelä-suunnassa esimerkiksi NAZCA-foorumin (6), Compact of Mayors -aloitteen ja Compact of States and Regions -aloitteen välityksellä. |
| --- | --- |

—

kehottaa alueita ja kuntia jakamaan edelleen hyviä käytänteitä Euroopan sisällä, mutta myös pohjois-etelä-suunnassa esimerkiksi NAZCA-foorumin (6), Compact of Mayors -aloitteen ja Compact of States and Regions -aloitteen välityksellä.

| — | on tietoinen, että tehtyjen sitoumusten uskottavuus riippuu hankkeiden ja aloitteiden valintakriteereistä, niiden avoimuudesta, menettelyiden tinkimättömyydestä ja arvioinnin perusteellisuudesta. Kaupunginjohtajien ilmastosopimus käy esimerkistä, ja siitä voitaisiin ottaa mallia nykyisissä ja tulevissa aloitteissa vakaan seuranta-, raportointi- ja todentamisjärjestelmän (7) varmistamiseksi. AK kehottaakin EU:ta johdonmukaistamaan ja yhdenmukaistamaan aloitteita Euroopan tasolla ja jopa laajemmin. |
| --- | --- |

—

on tietoinen, että tehtyjen sitoumusten uskottavuus riippuu hankkeiden ja aloitteiden valintakriteereistä, niiden avoimuudesta, menettelyiden tinkimättömyydestä ja arvioinnin perusteellisuudesta. Kaupunginjohtajien ilmastosopimus käy esimerkistä, ja siitä voitaisiin ottaa mallia nykyisissä ja tulevissa aloitteissa vakaan seuranta-, raportointi- ja todentamisjärjestelmän (7) varmistamiseksi. AK kehottaakin EU:ta johdonmukaistamaan ja yhdenmukaistamaan aloitteita Euroopan tasolla ja jopa laajemmin.

| — | kehottaa myös Euroopan alueita ja kuntia hyödyntämään kansainvälistä hajautettua yhteistyötään tukeakseen energia-alan siirtymää ja selviytymiskykyä kolmansissa maissa, erityisesti köyhissä ja heikoimmassa asemassa olevissa maissa. Näitä erityissuhteita koko maailman alueiden ja kuntien välillä voidaan hyödyntää ilmastodiplomatiassa kaikilla tasoilla. |
| --- | --- |

—

kehottaa myös Euroopan alueita ja kuntia hyödyntämään kansainvälistä hajautettua yhteistyötään tukeakseen energia-alan siirtymää ja selviytymiskykyä kolmansissa maissa, erityisesti köyhissä ja heikoimmassa asemassa olevissa maissa. Näitä erityissuhteita koko maailman alueiden ja kuntien välillä voidaan hyödyntää ilmastodiplomatiassa kaikilla tasoilla.

| 19. | Tässä yhteisten ponnistelujen hengessä AK aikoo välittää samansuuntaisia viestejä Euroopan talous- ja sosiaalikomitean kanssa ja osoittaa, että alueet ja kunnat tukevat 21. osapuolikonferenssia yhdessä kansalaisyhteiskunnan ja yritysten kanssa. |
| --- | --- |

19.

Tässä yhteisten ponnistelujen hengessä AK aikoo välittää samansuuntaisia viestejä Euroopan talous- ja sosiaalikomitean kanssa ja osoittaa, että alueet ja kunnat tukevat 21. osapuolikonferenssia yhdessä kansalaisyhteiskunnan ja yritysten kanssa.

| 20. | Ilmaston lämpeneminen on yksi ihmiskunnan suurimmista haasteista kestävän kehityksen, terveyden ja maailmantalouden kannalta. Pariisin konferenssi ei ole sinällään päämäärä, vaan se antaa lähtölaukauksen dynaamiselle ja kehittyvälle prosessille, joka antaa kansainväliselle yhteisölle mahdollisuuden korjata kurssiaan ja pyrkiä pitämään lämpötilan nousu alle kahdessa celsiusasteessa. Pariisin uusi maailmanlaajuinen ilmastosopimus on välttämättömyys. Yhtä lailla välttämätöntä on mahdollistaa toimijoiden panos ja vahvistaa sitä, jotta voidaan varmistaa kollektiivisesti haasteiden tasalla oleva vastaus. |
| --- | --- |

20.

Ilmaston lämpeneminen on yksi ihmiskunnan suurimmista haasteista kestävän kehityksen, terveyden ja maailmantalouden kannalta. Pariisin konferenssi ei ole sinällään päämäärä, vaan se antaa lähtölaukauksen dynaamiselle ja kehittyvälle prosessille, joka antaa kansainväliselle yhteisölle mahdollisuuden korjata kurssiaan ja pyrkiä pitämään lämpötilan nousu alle kahdessa celsiusasteessa. Pariisin uusi maailmanlaajuinen ilmastosopimus on välttämättömyys. Yhtä lailla välttämätöntä on mahdollistaa toimijoiden panos ja vahvistaa sitä, jotta voidaan varmistaa kollektiivisesti haasteiden tasalla oleva vastaus.

Bryssel 14. lokakuuta 2015

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Markku MARKKULA

---

(1)  Lausunto CdR 2691/2014 aiheesta ”Ilmasto- ja energiapolitiikan puitteet vuosille 2020–2030”, Annabelle Jaeger (FR, PES); lausunto CdR 5810/2013 aiheesta ”Vihreä kirja – Ilmasto- ja energiapolitiikan puitteet vuoteen 2030”, Sirpa Hertell (FI, EPP); päätöslauselma CdR 5883/2013 aiheesta ”Ilmastonmuutosta koskevan YK:n puitesopimuksen (UNFCCC) sopimuspuolten 19. konferenssi – kansainvälisen ilmastonmuutosohjelman jouduttaminen”; lausunto CdR 3752/2013 aiheesta ”EU:n strategia ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi”, Neil Swannick (UK, PES).

1

(2)  Lausunto CdR 2691/2014 aiheesta ”Ilmasto- ja energiapolitiikan puitteet vuosille 2020–2030”, Annabelle Jaeger (FR, PES).

2

(3)  Euroopan unionin päästökauppajärjestelmä (European Union Emission Trading Scheme – EU ETS).

3

(4)  Yhdistyneet Kansakunnat.

4

(5)  Biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen 10. osapuolikonferenssin päätös X/22: Biologista monimuotoisuutta koskeva alue- ja paikallisviranomaisten toimintasuunnitelma https://www.cbd.int/decision/cop/default.shtml?id=12288

5

(6)  Non-State Actor Zone for Climate Action – NAZCA.

6

(7)  Monitoring, reporting and verification – MRV.

7

---

| 17.12.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 423/58 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 423/58

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Valtamerienergian mahdollisuuksien kehittäminen”

(2015/C 423/11)

| Esittelijä: | Rhodri Glyn THOMAS (UK, EA)
  Carmarthen East and Dinefwrin vaalipiirin edustaja Walesin edustajistossa |
| --- | --- |

Esittelijä:

Rhodri Glyn THOMAS (UK, EA)

Carmarthen East and Dinefwrin vaalipiirin edustaja Walesin edustajistossa

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

Valtamerienergian merkitys

| 1. | korostaa valtamerienergian huomattavaa merkitystä pyrittäessä vastaamaan tuleviin energiatarpeisiin paitsi Euroopan unionissa myös asiaa maailmanlaajuisesti tarkastellen. Komitea suhtautuu myönteisesti sen sisällyttämiseen yhdeksi sinisen kasvun strategian viidestä painopistealasta ja katsoo, että EU voi olla tärkeä toimija merienergian alalla. |
| --- | --- |

1.

korostaa valtamerienergian huomattavaa merkitystä pyrittäessä vastaamaan tuleviin energiatarpeisiin paitsi Euroopan unionissa myös asiaa maailmanlaajuisesti tarkastellen. Komitea suhtautuu myönteisesti sen sisällyttämiseen yhdeksi sinisen kasvun strategian viidestä painopistealasta ja katsoo, että EU voi olla tärkeä toimija merienergian alalla.

| 2. | toteaa, että valtamerienergia on luotettava ja ennakoitavissa oleva uusiutuvan energian lähde, joka voi






  — | auttaa saavuttamaan ilmastoa ja uusiutuvia energialähteitä koskevat EU:n sitoumukset |
| --- | --- | --- |

2.

toteaa, että valtamerienergia on luotettava ja ennakoitavissa oleva uusiutuvan energian lähde, joka voi

—

auttaa saavuttamaan ilmastoa ja uusiutuvia energialähteitä koskevat EU:n sitoumukset

| — | vaikuttaa osaltaan energialähteiden valikoiman monipuolistamiseen |
| --- | --- |

—

vaikuttaa osaltaan energialähteiden valikoiman monipuolistamiseen

| — | auttaa saavuttamaan energiavarmuuden tavoitteet ja vähentämään energiantuotannon epäsäännöllisyyttä |
| --- | --- |

—

auttaa saavuttamaan energiavarmuuden tavoitteet ja vähentämään energiantuotannon epäsäännöllisyyttä

| — | luoda työpaikkoja ja kasvua sekä monipuolistaa ja elvyttää EU:n satamia, saaria ja rannikkoyhteisöjä, joista monet sijaitsevat EU:n syrjäisissä osissa, ja edistää matkailua, vapaa-aikateollisuutta ja vesiviljelyä (1) |
| --- | --- |

—

luoda työpaikkoja ja kasvua sekä monipuolistaa ja elvyttää EU:n satamia, saaria ja rannikkoyhteisöjä, joista monet sijaitsevat EU:n syrjäisissä osissa, ja edistää matkailua, vapaa-aikateollisuutta ja vesiviljelyä (1)

| — | tarjota rikkaan lähteen henkisen pääoman, tutkimuksen, tietämyksen, innovoinnin ja osaamisen kehittämiselle (valtamerienergia- ja satamarakenteiden rakentaminen, testaaminen, valmistus, kuljetus, asennus, toiminta ja huolto) |
| --- | --- |

—

tarjota rikkaan lähteen henkisen pääoman, tutkimuksen, tietämyksen, innovoinnin ja osaamisen kehittämiselle (valtamerienergia- ja satamarakenteiden rakentaminen, testaaminen, valmistus, kuljetus, asennus, toiminta ja huolto)

| — | tarjota laajempia ympäristöhyötyjä, kuten rannikoiden suojaaminen tulvilta, ja luoda uusia meriekosysteemejä. |
| --- | --- |

—

tarjota laajempia ympäristöhyötyjä, kuten rannikoiden suojaaminen tulvilta, ja luoda uusia meriekosysteemejä.

| 3. | toteaa, että koska valtamerienergia käsittää niin monia eri tekniikoita, sitä on kehitettävä monilla eri tasoilla ja useissa yhteyksissä. EU, johon kuuluu lukuisia rannikkoalueita, voi olla menestyksekäs globaali toimija. |
| --- | --- |

3.

toteaa, että koska valtamerienergia käsittää niin monia eri tekniikoita, sitä on kehitettävä monilla eri tasoilla ja useissa yhteyksissä. EU, johon kuuluu lukuisia rannikkoalueita, voi olla menestyksekäs globaali toimija.

| 4. | panee merkille eurooppalaisessa valtamerienergian etenemissuunnitelmassa vuosiksi 2010–2050 esitetyt arviot:






  — | EU:ssa voitaisiin luoda alalle jopa puoli miljoonaa työpaikkaa vuoteen 2050 mennessä ja työllistää suoraan 26  000 henkeä vuoteen 2020 mennessä. |
| --- | --- | --- |

4.

panee merkille eurooppalaisessa valtamerienergian etenemissuunnitelmassa vuosiksi 2010–2050 esitetyt arviot:

—

EU:ssa voitaisiin luoda alalle jopa puoli miljoonaa työpaikkaa vuoteen 2050 mennessä ja työllistää suoraan 26  000 henkeä vuoteen 2020 mennessä.

| — | Valtamerienergialla voitaisiin kattaa 10–15 prosenttia EU:n energiantarpeesta vuonna 2050 (100 GW (2)) ja tuottaa energiaa 115 miljoonaan kotiin. |
| --- | --- |

—

Valtamerienergialla voitaisiin kattaa 10–15 prosenttia EU:n energiantarpeesta vuonna 2050 (100 GW (2)) ja tuottaa energiaa 115 miljoonaan kotiin.

| — | Valtamerienergiaan siirtyminen voisi johtaa hiilidioksidipäästöjen merkittäviin vähennyksiin, jotka voisivat olla 2,61 miljoonaa tonnia vuoteen 2020 mennessä ja 136,3 miljoonaa tonnia vuoteen 2050 mennessä. |
| --- | --- |

—

Valtamerienergiaan siirtyminen voisi johtaa hiilidioksidipäästöjen merkittäviin vähennyksiin, jotka voisivat olla 2,61 miljoonaa tonnia vuoteen 2020 mennessä ja 136,3 miljoonaa tonnia vuoteen 2050 mennessä.

| 5. | toteaa, että EU:ssa valtamerienergian potentiaali on suurin Atlantin valtamerellä. Komitea korostaa kuitenkin EU:n muiden merten ja vesialueiden, kuten Pohjanmeren, Itämeren, Englannin kanaalin ja Välimeren merkitystä. |
| --- | --- |

5.

toteaa, että EU:ssa valtamerienergian potentiaali on suurin Atlantin valtamerellä. Komitea korostaa kuitenkin EU:n muiden merten ja vesialueiden, kuten Pohjanmeren, Itämeren, Englannin kanaalin ja Välimeren merkitystä.

| 6. | panee merkille puhtaan valtamerienergian EU:n monille saarialueille tarjoamat mahdollisuudet. Tällaisen energian hyödyntäminen voisi edistää saarten ja syrjäisten merialueiden, myös syrjäisimpien alueiden, energiaomavaraisuutta (3), ja se tarjoaa myös valtavasti mahdollisuuksia taloudelliseen ja yhteiskunnalliseen kehittämiseen, kun näihin yhteisöihin luodaan paikallisia työpaikkoja ja EU:n monille pienille ja keskisuurille satamille tarjoutuu uusia tilaisuuksia. |
| --- | --- |

6.

panee merkille puhtaan valtamerienergian EU:n monille saarialueille tarjoamat mahdollisuudet. Tällaisen energian hyödyntäminen voisi edistää saarten ja syrjäisten merialueiden, myös syrjäisimpien alueiden, energiaomavaraisuutta (3), ja se tarjoaa myös valtavasti mahdollisuuksia taloudelliseen ja yhteiskunnalliseen kehittämiseen, kun näihin yhteisöihin luodaan paikallisia työpaikkoja ja EU:n monille pienille ja keskisuurille satamille tarjoutuu uusia tilaisuuksia.

| 7. | korostaa, että valtamerienergian kehittäminen on koko EU:n etujen mukaista. Mahdollisuudet investoida tutkimukseen, tietämykseen, osaamiseen ja kehitykseen, komponenttien valmistukseen ja vientiin sekä toimitusketjujen kehittämiseen eivät rajoitu pelkästään rannikko- tai saarialueisiin. |
| --- | --- |

7.

korostaa, että valtamerienergian kehittäminen on koko EU:n etujen mukaista. Mahdollisuudet investoida tutkimukseen, tietämykseen, osaamiseen ja kehitykseen, komponenttien valmistukseen ja vientiin sekä toimitusketjujen kehittämiseen eivät rajoitu pelkästään rannikko- tai saarialueisiin.

| 8. | painottaa merellä tapahtuvaan uusiutuvaan energiantuotantoon sovellettavan kokonaisvaltaisen lähestymistavan merkitystä. Monet valtamerienergiaan liittyvät haasteet, kuten verkkoon pääsy, yhteenliitettävyys ja taitojen kehittäminen, koskevat myös muita merellä sijaitsevia energianlähteitä. |
| --- | --- |

8.

painottaa merellä tapahtuvaan uusiutuvaan energiantuotantoon sovellettavan kokonaisvaltaisen lähestymistavan merkitystä. Monet valtamerienergiaan liittyvät haasteet, kuten verkkoon pääsy, yhteenliitettävyys ja taitojen kehittäminen, koskevat myös muita merellä sijaitsevia energianlähteitä.

| 9. | panee merkille valtamerienergian eri tyypit: vuoroveden vaihteluväli (esim. vuorovesialtaat), vuorovesienergia, aaltoenergia, suolaisuuseroja hyödyntävä energia ja meren lämpöenergian muuntaminen (4). |
| --- | --- |

9.

panee merkille valtamerienergian eri tyypit: vuoroveden vaihteluväli (esim. vuorovesialtaat), vuorovesienergia, aaltoenergia, suolaisuuseroja hyödyntävä energia ja meren lämpöenergian muuntaminen (4).

| 10. | toteaa, että valtamerienergian eri muotojen kehitysaste vaihtelee, ja vuoroveden vaihteluväliä lukuun ottamatta kaikki muodot ovat tutkimus- ja kehitysvaiheessa. Ne ovat pääasiassa pienimuotoisia kokeiluja, hankkeita ei ole toteutettu kaupallisessa laajuudessa, eikä vielä ole päästy yhteisymmärrykseen parhaista teknisistä laitteista. |
| --- | --- |

10.

toteaa, että valtamerienergian eri muotojen kehitysaste vaihtelee, ja vuoroveden vaihteluväliä lukuun ottamatta kaikki muodot ovat tutkimus- ja kehitysvaiheessa. Ne ovat pääasiassa pienimuotoisia kokeiluja, hankkeita ei ole toteutettu kaupallisessa laajuudessa, eikä vielä ole päästy yhteisymmärrykseen parhaista teknisistä laitteista.

| 11. | korostaa kuitenkin, että vuorovesivirtaus ja aaltoenergiamuuntimet ovat saamassa yhä enemmän kaupallista huomiota, ja niistä voi tulla keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä yhä tärkeämpiä, koska niiden avulla pystyään tuottamaan energiaa monilla alueilla. |
| --- | --- |

11.

korostaa kuitenkin, että vuorovesivirtaus ja aaltoenergiamuuntimet ovat saamassa yhä enemmän kaupallista huomiota, ja niistä voi tulla keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä yhä tärkeämpiä, koska niiden avulla pystyään tuottamaan energiaa monilla alueilla.

EU ja sen alueet eturintamassa – mutta kuinka pitkään?

| 12. | toteaa, että EU on nykyään maailmanlaajuisesti katsoen eturivissä toimialan kehityksessä: käynnissä on lukuisia pienimuotoisia demonstrointi- ja tutkimushankkeita, valtamerienergian alalla toimii yli 500 yritystä, ja yli 50 prosenttia kaikesta vuorovesienergia-alan toiminnasta tapahtuu EU:ssa. Eräät hankkeet ovat myös edenneet maksuedellytysten täyttymiseen asti (5). |
| --- | --- |

12.

toteaa, että EU on nykyään maailmanlaajuisesti katsoen eturivissä toimialan kehityksessä: käynnissä on lukuisia pienimuotoisia demonstrointi- ja tutkimushankkeita, valtamerienergian alalla toimii yli 500 yritystä, ja yli 50 prosenttia kaikesta vuorovesienergia-alan toiminnasta tapahtuu EU:ssa. Eräät hankkeet ovat myös edenneet maksuedellytysten täyttymiseen asti (5).

| 13. | toteaa, että monissa tapauksissa aloite valtameri- ja merienergian kehittämiseen on lähtöisin valtiotasoa alempaa. Esimerkkeinä tästä ovat muiden muassa Cornwall, Bretagne, Akvitania, Pays de la Loire, Basse Normandie, Baskimaa, Kantabria, Galicia, Skotlanti, Wales, Flanderi, Länsi-Götanmaa ja monet muut. |
| --- | --- |

13.

toteaa, että monissa tapauksissa aloite valtameri- ja merienergian kehittämiseen on lähtöisin valtiotasoa alempaa. Esimerkkeinä tästä ovat muiden muassa Cornwall, Bretagne, Akvitania, Pays de la Loire, Basse Normandie, Baskimaa, Kantabria, Galicia, Skotlanti, Wales, Flanderi, Länsi-Götanmaa ja monet muut.

| 14. | panee kuitenkin merkille, että huolimatta teollisuuden kiinnostuksesta sekä monien monikansallisten yritysten ja energialaitosten sitoutumisesta tutkimus- ja kehitystoimintaan investointien laajuus ei vastaa muita uusiutuvan energian aloja, ja vuoteen 2020 mennessä saavutettaviksi asetettuihin käyttöönottotavoitteisiin ei ole päästy. |
| --- | --- |

14.

panee kuitenkin merkille, että huolimatta teollisuuden kiinnostuksesta sekä monien monikansallisten yritysten ja energialaitosten sitoutumisesta tutkimus- ja kehitystoimintaan investointien laajuus ei vastaa muita uusiutuvan energian aloja, ja vuoteen 2020 mennessä saavutettaviksi asetettuihin käyttöönottotavoitteisiin ei ole päästy.

| 15. | toteaa, että ilman riittäviä toimenpiteitä EU on vaarassa menettää maailmanlaajuisen johtoasemansa. |
| --- | --- |

15.

toteaa, että ilman riittäviä toimenpiteitä EU on vaarassa menettää maailmanlaajuisen johtoasemansa.

Valtamerienergian kehittämisen haasteet

| 16. | korostaa, että alan kasvulla on monia toisiinsa liittyviä esteitä, jotka on voitettava:






  — | teknologiset esteet |
| --- | --- | --- |

16.

korostaa, että alan kasvulla on monia toisiinsa liittyviä esteitä, jotka on voitettava:

—

teknologiset esteet

| — | rahoitusongelmat |
| --- | --- |

—

rahoitusongelmat

| — | hallinnolliset esteet (mukaan lukien hyväksymiseen ja suunnitteluun liittyvät kysymykset ja tiedon saatavuus) |
| --- | --- |

—

hallinnolliset esteet (mukaan lukien hyväksymiseen ja suunnitteluun liittyvät kysymykset ja tiedon saatavuus)

| — | verkkoon liittyvät kysymykset (yhteenliitettävyys). |
| --- | --- |

—

verkkoon liittyvät kysymykset (yhteenliitettävyys).

| — | ympäristövaikutukset. |
| --- | --- |

—

ympäristövaikutukset.

| 17. | korostaa, että näihin haasteisiin on puututtava yhteisvoimin, mutta teknologiaan ja rahoitukseen liittyvät haasteet ovat erityisen kiireellisiä, sillä läpimurron saavuttaminen ja alan teollisuuden kannattavuuden varmistaminen edellyttävät konseptin osoittamista toimivaksi ja luotettavaa teknologiaa. |
| --- | --- |

17.

korostaa, että näihin haasteisiin on puututtava yhteisvoimin, mutta teknologiaan ja rahoitukseen liittyvät haasteet ovat erityisen kiireellisiä, sillä läpimurron saavuttaminen ja alan teollisuuden kannattavuuden varmistaminen edellyttävät konseptin osoittamista toimivaksi ja luotettavaa teknologiaa.

| 18. | ilmaisee huolensa siitä, että suuri osa valtamerienergia-alan teknologiasta on hyvin varhaisessa kehitysvaiheessa ja niiden testaamiseen merialueilla ankarissa ja vaikeasti ennakoitavissa olosuhteissa liittyy korkeita kustannuksia, mikä on huomattava este laajoille investoinneille ja vaikeuttaa teknologian kehittymistä. Tämä koskee erityisesti yksityisiä investoijia, koska konseptin osoittaminen toimivaksi ja teknologian laajennettavuus ovat rahoituksensaannin ja yksikkökustannusten alentamisen kannalta keskeisiä tekijöitä. |
| --- | --- |

18.

ilmaisee huolensa siitä, että suuri osa valtamerienergia-alan teknologiasta on hyvin varhaisessa kehitysvaiheessa ja niiden testaamiseen merialueilla ankarissa ja vaikeasti ennakoitavissa olosuhteissa liittyy korkeita kustannuksia, mikä on huomattava este laajoille investoinneille ja vaikeuttaa teknologian kehittymistä. Tämä koskee erityisesti yksityisiä investoijia, koska konseptin osoittaminen toimivaksi ja teknologian laajennettavuus ovat rahoituksensaannin ja yksikkökustannusten alentamisen kannalta keskeisiä tekijöitä.

| 19. | muistuttaa meristrategiapuitedirektiivissä vahvistettujen ympäristönäkökohtien tärkeydestä ja aiheesta hiljattain antamastaan lausunnosta (6). Komitea kannattaa lisätutkimusta ja -innovointia kestäväpohjaisten valtamerienergiaratkaisujen kehittämiseksi testausta ja käyttöönottoa varten, sillä energian käyttöönotto merillä (melu, valo, lämpö ja säteily) vaikuttaa meriympäristöön ja merten ekosysteemeihin. |
| --- | --- |

19.

muistuttaa meristrategiapuitedirektiivissä vahvistettujen ympäristönäkökohtien tärkeydestä ja aiheesta hiljattain antamastaan lausunnosta (6). Komitea kannattaa lisätutkimusta ja -innovointia kestäväpohjaisten valtamerienergiaratkaisujen kehittämiseksi testausta ja käyttöönottoa varten, sillä energian käyttöönotto merillä (melu, valo, lämpö ja säteily) vaikuttaa meriympäristöön ja merten ekosysteemeihin.

| 20. | kehottaa erityisesti yrityksiä ja tutkimuslaitoksia ottamaan oppia tuulivoiman ja merituulivoiman käytöstä ja tekemään yhteistyötä, jotta voidaan välttää toimien ja rahoituksen päällekkäisyys, ja edistämään alalla tapahtuvaa standardisointia, koska se on välttämätöntä kustannuskilpailukyvyn edistämiseksi. |
| --- | --- |

20.

kehottaa erityisesti yrityksiä ja tutkimuslaitoksia ottamaan oppia tuulivoiman ja merituulivoiman käytöstä ja tekemään yhteistyötä, jotta voidaan välttää toimien ja rahoituksen päällekkäisyys, ja edistämään alalla tapahtuvaa standardisointia, koska se on välttämätöntä kustannuskilpailukyvyn edistämiseksi.

EU-tason toiminta sekä yhteistyön ja koordinoinnin vahvistaminen

| 21. | toteaa, että valtamerienergia-alan mahdollisuuksien hyödyntämiseksi tarvittavien investointien laajuuden huomioon ottaen koordinoitu toiminta EU:n eri hallintotasojen kesken on olennaisen tärkeää. Komitea kehottaa Euroopan komissiota järjestämään konferenssin Euroopan investointipankin, Euroopan parlamentin, jäsenvaltioiden, paikallis- ja alueviranomaisten, tutkimuslaitosten ja yliopistojen, kansalaisjärjestöjen, tämän kehittymässä olevan elinkeinoalan ja mahdollisten sijoittajien kanssa. |
| --- | --- |

21.

toteaa, että valtamerienergia-alan mahdollisuuksien hyödyntämiseksi tarvittavien investointien laajuuden huomioon ottaen koordinoitu toiminta EU:n eri hallintotasojen kesken on olennaisen tärkeää. Komitea kehottaa Euroopan komissiota järjestämään konferenssin Euroopan investointipankin, Euroopan parlamentin, jäsenvaltioiden, paikallis- ja alueviranomaisten, tutkimuslaitosten ja yliopistojen, kansalaisjärjestöjen, tämän kehittymässä olevan elinkeinoalan ja mahdollisten sijoittajien kanssa.

| 22. | suhtautuu myönteisesti Euroopan komission aloitteeseen perustaa valtamerienergiafoorumi, jonka tehtävänä on julkaista valtamerienergiaa koskeva etenemissuunnitelma ohjaamaan alan kehitystä. Komitea pyrkii lausunnollaan varmistamaan, että etenemissuunnitelmassa otetaan huomioon tämän nousevan elinkeinoalan kehittämiseen liittyvä vahva paikallinen ja alueellinen ulottuvuus. |
| --- | --- |

22.

suhtautuu myönteisesti Euroopan komission aloitteeseen perustaa valtamerienergiafoorumi, jonka tehtävänä on julkaista valtamerienergiaa koskeva etenemissuunnitelma ohjaamaan alan kehitystä. Komitea pyrkii lausunnollaan varmistamaan, että etenemissuunnitelmassa otetaan huomioon tämän nousevan elinkeinoalan kehittämiseen liittyvä vahva paikallinen ja alueellinen ulottuvuus.

| 23. | kehottaa Euroopan komissiota kehittämään valtamerienergiafoorumista teollisuusfoorumin, joka edistää valtamerienergiaa koskevassa etenemissuunnitelmassa määriteltyjen keskeisten toimien toteuttamista. |
| --- | --- |

23.

kehottaa Euroopan komissiota kehittämään valtamerienergiafoorumista teollisuusfoorumin, joka edistää valtamerienergiaa koskevassa etenemissuunnitelmassa määriteltyjen keskeisten toimien toteuttamista.

| 24. | kehottaa laatimaan valtamerienergiaan liittyvät EU-tason tavoitteet, jotta aikomukset tulevat selkeästi esiin ja jotta sijoittajat saavat näin varmuuden pitkäaikaisia sitoumuksia varten. |
| --- | --- |

24.

kehottaa laatimaan valtamerienergiaan liittyvät EU-tason tavoitteet, jotta aikomukset tulevat selkeästi esiin ja jotta sijoittajat saavat näin varmuuden pitkäaikaisia sitoumuksia varten.

| 25. | korostaa, että kaikkiin merialueisiin liittyvä toiminta edellyttää johdonmukaista lähestymistapaa. Komitea katsoo, että valtamerienergia-alan kehitys voisi vauhdittaa EU:n merialan teollisuuspolitiikan kehittämistä. |
| --- | --- |

25.

korostaa, että kaikkiin merialueisiin liittyvä toiminta edellyttää johdonmukaista lähestymistapaa. Komitea katsoo, että valtamerienergia-alan kehitys voisi vauhdittaa EU:n merialan teollisuuspolitiikan kehittämistä.

| 26. | suhtautuu myönteisesti Irlannin ja Portugalin kehittämiin meri- ja valtamerienergia-alan kansallisiin strategioihin. Lisäksi komitea pitää tervetulleena, että kahdeksan jäsenvaltiota (Yhdistynyt kuningaskunta, Irlanti, Ranska, Portugali, Espanja, Suomi, Italia ja Alankomaat) ovat sisällyttäneet valtamerienergian uusiutuvia energialähteitä koskeviin kansallisiin toimintasuunnitelmiinsa, ja eräät muut jäsenvaltiot, kuten Tanska ja Ruotsi, ovat käynnistäneet vastaavia hankkeita. |
| --- | --- |

26.

suhtautuu myönteisesti Irlannin ja Portugalin kehittämiin meri- ja valtamerienergia-alan kansallisiin strategioihin. Lisäksi komitea pitää tervetulleena, että kahdeksan jäsenvaltiota (Yhdistynyt kuningaskunta, Irlanti, Ranska, Portugali, Espanja, Suomi, Italia ja Alankomaat) ovat sisällyttäneet valtamerienergian uusiutuvia energialähteitä koskeviin kansallisiin toimintasuunnitelmiinsa, ja eräät muut jäsenvaltiot, kuten Tanska ja Ruotsi, ovat käynnistäneet vastaavia hankkeita.

| 27. | kehottaa jäsenvaltioita omaksumaan strategisen ja poliittisen johtoaseman tämän elinkeinonalan kehittämisessä tukemalla nykyistä voimakkaammin omalla alueellaan toteutettavia tutkimus- ja demonstrointihankkeita. Lisäksi komitea korostaa, että jäsenvaltioiden on tarjottava uusiutuville energialähteille vakaa sääntelykehys ja kustannustehokkaat tukijärjestelmät, jotta voitaisiin houkutella sijoittajia, joilla on pitkän aikajakson suunnitelmia. |
| --- | --- |

27.

kehottaa jäsenvaltioita omaksumaan strategisen ja poliittisen johtoaseman tämän elinkeinonalan kehittämisessä tukemalla nykyistä voimakkaammin omalla alueellaan toteutettavia tutkimus- ja demonstrointihankkeita. Lisäksi komitea korostaa, että jäsenvaltioiden on tarjottava uusiutuville energialähteille vakaa sääntelykehys ja kustannustehokkaat tukijärjestelmät, jotta voitaisiin houkutella sijoittajia, joilla on pitkän aikajakson suunnitelmia.

| 28. | toistaa kehotuksensa erityisen sinisen talouden osaamis- ja innovaatioyhteisön luomisesta (7), koska osaamisen kehittämisellä ja ideoiden siirtämisellä merentutkimuksesta yksityiselle sektorille on keskeinen rooli valtamerienergian kehittämisessä. |
| --- | --- |

28.

toistaa kehotuksensa erityisen sinisen talouden osaamis- ja innovaatioyhteisön luomisesta (7), koska osaamisen kehittämisellä ja ideoiden siirtämisellä merentutkimuksesta yksityiselle sektorille on keskeinen rooli valtamerienergian kehittämisessä.

| 29. | korostaa tarvetta hyödyntää olemassa olevia tuloksellisia aloitteita ja kumppanuuksia (8), jotta voitaisiin hyötyä täysipainoisesti osaamisesta, jota on kehitetty Euroopan strategisen energiateknologiasuunnitelman ja sen tutkimuspilarin sekä Euroopan energiatutkimuksen yhteenliittymän puitteissa. Toisin sanoen energiateknologiasuunnitelman, älykkäitä kaupunkeja koskevan hankkeen ja Horisontti 2020 -puiteohjelman toimijat olisi otettava mukaan paikallis- ja aluetason energiastrategian kehittämiseen. |
| --- | --- |

29.

korostaa tarvetta hyödyntää olemassa olevia tuloksellisia aloitteita ja kumppanuuksia (8), jotta voitaisiin hyötyä täysipainoisesti osaamisesta, jota on kehitetty Euroopan strategisen energiateknologiasuunnitelman ja sen tutkimuspilarin sekä Euroopan energiatutkimuksen yhteenliittymän puitteissa. Toisin sanoen energiateknologiasuunnitelman, älykkäitä kaupunkeja koskevan hankkeen ja Horisontti 2020 -puiteohjelman toimijat olisi otettava mukaan paikallis- ja aluetason energiastrategian kehittämiseen.

| 30. | suhtautuu näin ollen myönteisesti kahden erillisen valtamerienergia-alaa koskevan aloitteen sisällyttämistä Horisontti 2020 -puiteohjelmaan kuuluvaan sinisen kasvun ja vähähiilisen energiatalouden työohjelmaan vuosiksi 2016–2017 (LCE 15 ”Scaling up in the ocean energy sector to arrays” ja LCE 16 ”2nd generation of design tools for ocean energy devices and arrays development and deployment”). |
| --- | --- |

30.

suhtautuu näin ollen myönteisesti kahden erillisen valtamerienergia-alaa koskevan aloitteen sisällyttämistä Horisontti 2020 -puiteohjelmaan kuuluvaan sinisen kasvun ja vähähiilisen energiatalouden työohjelmaan vuosiksi 2016–2017 (LCE 15 ”Scaling up in the ocean energy sector to arrays” ja LCE 16 ”2nd generation of design tools for ocean energy devices and arrays development and deployment”).

| 31. | kiinnittää huomiota tarpeeseen kehittää ammatillista koulutusta valtamerienergiaa hyödyntävien voimaloiden asennuksessa ja ylläpidossa tarvittavia taitoja ajatellen, koska tällä hetkellä se on öljy- ja kaasuyhtiöiden varassa, ja kannustaa asianomaisia aloja jakamaan tietoa ja oppimaan toisiltaan. |
| --- | --- |

31.

kiinnittää huomiota tarpeeseen kehittää ammatillista koulutusta valtamerienergiaa hyödyntävien voimaloiden asennuksessa ja ylläpidossa tarvittavia taitoja ajatellen, koska tällä hetkellä se on öljy- ja kaasuyhtiöiden varassa, ja kannustaa asianomaisia aloja jakamaan tietoa ja oppimaan toisiltaan.

Valtiontuet

| 32. | suhtautuu myönteisesti siihen, että huhtikuussa 2015 hyväksyttiin valtiontuki portugalilaiselle aloitteelle, jolla tuetaan uusiutuvaa valtamerienergiaa (aalto- ja vuorovesienergia) tuottavia demonstrointihankkeita (käytössä oleva kapasiteetti 50 MW) ja innovatiivista merituulivoimateknologiaa. |
| --- | --- |

32.

suhtautuu myönteisesti siihen, että huhtikuussa 2015 hyväksyttiin valtiontuki portugalilaiselle aloitteelle, jolla tuetaan uusiutuvaa valtamerienergiaa (aalto- ja vuorovesienergia) tuottavia demonstrointihankkeita (käytössä oleva kapasiteetti 50 MW) ja innovatiivista merituulivoimateknologiaa.

| 33. | toteaa, että monet sidosryhmät katsovat valtiontuesta ympäristönsuojelulle ja energia-alalle vuonna 2014 annettujen suuntaviivojen olevan joustavia alan demonstrointihankkeiden tukemiseksi. |
| --- | --- |

33.

toteaa, että monet sidosryhmät katsovat valtiontuesta ympäristönsuojelulle ja energia-alalle vuonna 2014 annettujen suuntaviivojen olevan joustavia alan demonstrointihankkeiden tukemiseksi.

| 34. | kehottaa teettämään valtamerienergiafoorumin kanssa yhteistyötä tekevillä valtiontukien asiantuntijoilla teknisen analyysin, jotta voidaan varmistaa, että valtiontukijärjestelmässä otetaan huomioon alaa koskevat erityiset haasteet ja mahdollistetaan merkittävät julkiset investoinnit esimerkiksi verkkoinfrastruktuuriin ja laajamittaisiin esikaupallisiin kokeiluhankkeisiin. |
| --- | --- |

34.

kehottaa teettämään valtamerienergiafoorumin kanssa yhteistyötä tekevillä valtiontukien asiantuntijoilla teknisen analyysin, jotta voidaan varmistaa, että valtiontukijärjestelmässä otetaan huomioon alaa koskevat erityiset haasteet ja mahdollistetaan merkittävät julkiset investoinnit esimerkiksi verkkoinfrastruktuuriin ja laajamittaisiin esikaupallisiin kokeiluhankkeisiin.

Atlantin makroalue

| 35. | kehottaa tarkistamaan alueellista yhteistyötä tukevia EU:n tulevia rahoitusohjelmia – Atlantin alueen valtioiden välinen ohjelma mukaan lukien – siten, että ne tukevat valtamerienergian kehittämistä. |
| --- | --- |

35.

kehottaa tarkistamaan alueellista yhteistyötä tukevia EU:n tulevia rahoitusohjelmia – Atlantin alueen valtioiden välinen ohjelma mukaan lukien – siten, että ne tukevat valtamerienergian kehittämistä.

| 36. | suosittaa, että valtamerienergian kehittämiseen keskittyvän Atlantin makroalueen luomista pohditaan perusteellisesti. Tällainen lähestymistapa tarjoaisi selkeän tavoitteen alueella olevien viiden jäsenvaltion ja niiden alueiden yhteistyölle ja voisi mahdollisesti johtaa Atlantin makroalueen kattavan, uusiutuvaan energiaan ja yhteenliitettävyyteen painottuvan merialan teollisuusstrategian laatimiseen. |
| --- | --- |

36.

suosittaa, että valtamerienergian kehittämiseen keskittyvän Atlantin makroalueen luomista pohditaan perusteellisesti. Tällainen lähestymistapa tarjoaisi selkeän tavoitteen alueella olevien viiden jäsenvaltion ja niiden alueiden yhteistyölle ja voisi mahdollisesti johtaa Atlantin makroalueen kattavan, uusiutuvaan energiaan ja yhteenliitettävyyteen painottuvan merialan teollisuusstrategian laatimiseen.

| 37. | suosittaa, että kehitetään asianmukaisia ja räätälöityjä strategioita tai teknologioita kaikkia erilaisia merialueita varten sekä hyödynnetään kertyneitä kokemuksia ja kehitetään edistynyttä teknologiaa alueille, missä on vähemmän merienergian mahdollisuuksia tai ne poikkeavat toisista. |
| --- | --- |

37.

suosittaa, että kehitetään asianmukaisia ja räätälöityjä strategioita tai teknologioita kaikkia erilaisia merialueita varten sekä hyödynnetään kertyneitä kokemuksia ja kehitetään edistynyttä teknologiaa alueille, missä on vähemmän merienergian mahdollisuuksia tai ne poikkeavat toisista.

| 38. | suhtautuu myönteisesti komission tiedonantoon Towards an Integrated Strategic Energy Technology (SET) Plan (C(2015) 6317) ja etenkin viittauksiin valtamerienergiaan liittyvän alueellisen yhteistyön vahvistamisesta Atlantin rannikolla kustannusten vähentämiseksi. |
| --- | --- |

38.

suhtautuu myönteisesti komission tiedonantoon Towards an Integrated Strategic Energy Technology (SET) Plan (C(2015) 6317) ja etenkin viittauksiin valtamerienergiaan liittyvän alueellisen yhteistyön vahvistamisesta Atlantin rannikolla kustannusten vähentämiseksi.

Rahoitushaasteiden ratkaiseminen

| 39. | katsoo, että merkittävä julkinen tuki muun muassa innovatiivisten yksityisen ja julkisen sektorin kumppanuuksien avulla on keskeisen tärkeää valtamerienergian kehittämiselle. |
| --- | --- |

39.

katsoo, että merkittävä julkinen tuki muun muassa innovatiivisten yksityisen ja julkisen sektorin kumppanuuksien avulla on keskeisen tärkeää valtamerienergian kehittämiselle.

| 40. | tunnustaa Euroopan investointipankin olemassa olevien tukimekanismien (9) keskeisen roolin. Komitea korostaa kuitenkin, että EU-tasolla tarvitaan uusia ja innovatiivisia välineitä, joilla luodaan suotuisat olosuhteet riskialttiimpiin innovatiivisiin energiateknologioihin ja etenkin valtamerienergiaan liittyvän teknologian käyttöönottoon tehtävien investointien tukemiseksi. |
| --- | --- |

40.

tunnustaa Euroopan investointipankin olemassa olevien tukimekanismien (9) keskeisen roolin. Komitea korostaa kuitenkin, että EU-tasolla tarvitaan uusia ja innovatiivisia välineitä, joilla luodaan suotuisat olosuhteet riskialttiimpiin innovatiivisiin energiateknologioihin ja etenkin valtamerienergiaan liittyvän teknologian käyttöönottoon tehtävien investointien tukemiseksi.

| 41. | suhtautuu näin ollen myönteisesti Euroopan investointipankin ja Euroopan komission 15. kesäkuuta 2015 käynnistämiin energiaan liittyviin InnovFin-välineen demonstrointihankkeisiin ja kehottaa jäsenvaltioita sekä paikallis- ja alueviranomaisia edistämään tämän uuden mekanismin käyttöä valtamerienergia-alan hankkeiden tukemiseksi. |
| --- | --- |

41.

suhtautuu näin ollen myönteisesti Euroopan investointipankin ja Euroopan komission 15. kesäkuuta 2015 käynnistämiin energiaan liittyviin InnovFin-välineen demonstrointihankkeisiin ja kehottaa jäsenvaltioita sekä paikallis- ja alueviranomaisia edistämään tämän uuden mekanismin käyttöä valtamerienergia-alan hankkeiden tukemiseksi.

| 42. | korostaa, että on tärkeää investoida etenkin jäsenvaltioiden ja niiden alueiden välisiin liitäntäverkkoihin, ajanmukaistaa siirtoinfrastruktuuria, jotta voidaan lisätä kykyä vastaanottaa uusiutuvista energialähteistä peräisin olevaa sähköenergiaa, investoida jakeluverkkoihin ja laajentaa verkkoja syrjäisille alueille samoin kuin kehittää ja toteuttaa älykkäitä sähköverkkoratkaisuja. |
| --- | --- |

42.

korostaa, että on tärkeää investoida etenkin jäsenvaltioiden ja niiden alueiden välisiin liitäntäverkkoihin, ajanmukaistaa siirtoinfrastruktuuria, jotta voidaan lisätä kykyä vastaanottaa uusiutuvista energialähteistä peräisin olevaa sähköenergiaa, investoida jakeluverkkoihin ja laajentaa verkkoja syrjäisille alueille samoin kuin kehittää ja toteuttaa älykkäitä sähköverkkoratkaisuja.

| 43. | kehottaa Euroopan investointipankkia ja Euroopan komissiota käyttämään ensisijaisesti uutta Euroopan strategisten investointien rahastoa tuettaessa valtamerienergia-alan investointeja ja pohtimaan, kuinka tätä rahastoa voidaan hyödyntää energiaverkkojen kehittämisen ja yhteenliitettävyyden tukemiseen. |
| --- | --- |

43.

kehottaa Euroopan investointipankkia ja Euroopan komissiota käyttämään ensisijaisesti uutta Euroopan strategisten investointien rahastoa tuettaessa valtamerienergia-alan investointeja ja pohtimaan, kuinka tätä rahastoa voidaan hyödyntää energiaverkkojen kehittämisen ja yhteenliitettävyyden tukemiseen.

| 44. | suhtautuu myönteisesti merten uusiutuvan energian kasvavaan painotukseen älykkään erikoistumisen strategioissa sekä eurooppalaisen älykkään erikoistumisen energiafoorumin käynnistämiseen. Lisäksi komitea korostaa, että on tärkeää varmistaa niiden täydentävän valtamerienergiafoorumin työskentelyä. |
| --- | --- |

44.

suhtautuu myönteisesti merten uusiutuvan energian kasvavaan painotukseen älykkään erikoistumisen strategioissa sekä eurooppalaisen älykkään erikoistumisen energiafoorumin käynnistämiseen. Lisäksi komitea korostaa, että on tärkeää varmistaa niiden täydentävän valtamerienergiafoorumin työskentelyä.

| 45. | pitää tervetulleena, että alueellisissa toimenpideohjelmissa asetetaan merienergiaan tehtävät investoinnit ensisijaisiksi. |
| --- | --- |

45.

pitää tervetulleena, että alueellisissa toimenpideohjelmissa asetetaan merienergiaan tehtävät investoinnit ensisijaisiksi.

| 46. | korostaa EU:n energiapolitiikan ja koheesiopolitiikan välisen yhteyden vahvistamisen merkitystä. Komitea kehottaa Euroopan komissiota esittelemään yksityiskohtaisesti valtamerienergialle annetun painotuksen Euroopan rakenne- ja investointirahastojen alueellisissa toimenpideohjelmissa vuosiksi 2014–2020 ja analysoimaan, mitkä alueet asettavat valtamerienergian etusijalle älykkään erikoistumisen strategioissaan. |
| --- | --- |

46.

korostaa EU:n energiapolitiikan ja koheesiopolitiikan välisen yhteyden vahvistamisen merkitystä. Komitea kehottaa Euroopan komissiota esittelemään yksityiskohtaisesti valtamerienergialle annetun painotuksen Euroopan rakenne- ja investointirahastojen alueellisissa toimenpideohjelmissa vuosiksi 2014–2020 ja analysoimaan, mitkä alueet asettavat valtamerienergian etusijalle älykkään erikoistumisen strategioissaan.

| 47. | suhtautuu myönteisesti Eurooppa-neuvoston lokakuussa 2014 antamaan päätökseen uudistaa NER300-ohjelmaa, ja toteaa, että tästä lähtien rahoitusta voidaan myöntää myös pienimuotoisiin hankkeisiin (10). |
| --- | --- |

47.

suhtautuu myönteisesti Eurooppa-neuvoston lokakuussa 2014 antamaan päätökseen uudistaa NER300-ohjelmaa, ja toteaa, että tästä lähtien rahoitusta voidaan myöntää myös pienimuotoisiin hankkeisiin (10).

| 48. | kehottaa asettamaan vakaan mutta korkeamman hinnan hiilidioksidipäästöille ja korottamaan innovatiivisille uusiutuvaa energiaa koskeville hankkeille myönnettäviä määrärahoja uudessa ohjelmassa. |
| --- | --- |

48.

kehottaa asettamaan vakaan mutta korkeamman hinnan hiilidioksidipäästöille ja korottamaan innovatiivisille uusiutuvaa energiaa koskeville hankkeille myönnettäviä määrärahoja uudessa ohjelmassa.

| 49. | suhtautuu myönteisesti valtamerienergiaa tukevan ERA-Netin kaltaisiin hankkeisiin, joiden tarkoituksena on koordinoida jäsenvaltioiden ja alueellisten virastojen välisiä toimia alan tutkimuksen ja innovoinnin tukemiseksi, ja odottaa, että valtamerienergiahankkeita tuetaan Horisontti 2020 -puiteohjelmasta ja muista ohjelmista, kuten Erasmus+-ohjelmasta. |
| --- | --- |

49.

suhtautuu myönteisesti valtamerienergiaa tukevan ERA-Netin kaltaisiin hankkeisiin, joiden tarkoituksena on koordinoida jäsenvaltioiden ja alueellisten virastojen välisiä toimia alan tutkimuksen ja innovoinnin tukemiseksi, ja odottaa, että valtamerienergiahankkeita tuetaan Horisontti 2020 -puiteohjelmasta ja muista ohjelmista, kuten Erasmus+-ohjelmasta.

| 50. | toistaa kehotuksensa, että EU:n, jäsenvaltioiden ja valtiotasoa alempana olevien hallintotasojen (paikallis- ja alueviranomaiset) talousarvioiden välisten yhteisvaikutusten luomiselle annettaisiin enemmän poliittista painoarvoa (11), jotta voitaisiin tukea valtamerienergian kaltaisia, EU:n kannalta merkittäviä investointeja. |
| --- | --- |

50.

toistaa kehotuksensa, että EU:n, jäsenvaltioiden ja valtiotasoa alempana olevien hallintotasojen (paikallis- ja alueviranomaiset) talousarvioiden välisten yhteisvaikutusten luomiselle annettaisiin enemmän poliittista painoarvoa (11), jotta voitaisiin tukea valtamerienergian kaltaisia, EU:n kannalta merkittäviä investointeja.

Ympäristöön ja lupamenettelyihin liittyvät kysymykset

| 51. | toteaa, että valtamerienergiaa voidaan kehittää siten, että se parantaa luonnonympäristöä. |
| --- | --- |

51.

toteaa, että valtamerienergiaa voidaan kehittää siten, että se parantaa luonnonympäristöä.

| 52. | korostaa, että on tärkeää varmistaa alueviranomaisten, ympäristöjärjestöjen ja muiden valtiovallasta riippumattomien organisaatioiden sitoutuminen valtamerienergiafoorumiin ja muihin EU-tason aloitteisiin. Komitea kehottaa jäsenvaltioita, alue- ja paikallisviranomaisia ja teollisuutta työskentelemään täysipainoisesti näiden elimien kanssa varmistaakseen, että tätä uutta elinkeinonalaa kehitetään kestävällä tavalla ja minimoidaan ympäristöön kohdistuvat vaikutukset. |
| --- | --- |

52.

korostaa, että on tärkeää varmistaa alueviranomaisten, ympäristöjärjestöjen ja muiden valtiovallasta riippumattomien organisaatioiden sitoutuminen valtamerienergiafoorumiin ja muihin EU-tason aloitteisiin. Komitea kehottaa jäsenvaltioita, alue- ja paikallisviranomaisia ja teollisuutta työskentelemään täysipainoisesti näiden elimien kanssa varmistaakseen, että tätä uutta elinkeinonalaa kehitetään kestävällä tavalla ja minimoidaan ympäristöön kohdistuvat vaikutukset.

| 53. | korostaa merten aluesuunnittelun ratkaisevaa roolia valtameri- ja merienergiateollisuuden kehittämisen tukemisessa, koska se tarjoaa mekanismin merten erilaisten käyttäjäryhmien (energia-ala, meriliikenne, vesiviljely, kalastus, virkistystoiminta ja luonnonsuojelu) yhteen saattamiseksi keskustelua, tiedonvaihtoa ja merialueiden käyttöä koskevien koordinoitujen päätösten tekoa varten, jotta voitaisiin välttää alojen väliset ristiriidat, kehittää yhteisvaikutuksia ja vähentää kielteisiä vaikutuksia ekosysteemeihin. Komitea kehottaa jäsenvaltioita ja merten aluesuunnitelmien laatimiseen osallistuvia alue- ja paikallisviranomaisia sisällyttämään valtamerienergian kehittämisen tähän prosessiin. |
| --- | --- |

53.

korostaa merten aluesuunnittelun ratkaisevaa roolia valtameri- ja merienergiateollisuuden kehittämisen tukemisessa, koska se tarjoaa mekanismin merten erilaisten käyttäjäryhmien (energia-ala, meriliikenne, vesiviljely, kalastus, virkistystoiminta ja luonnonsuojelu) yhteen saattamiseksi keskustelua, tiedonvaihtoa ja merialueiden käyttöä koskevien koordinoitujen päätösten tekoa varten, jotta voitaisiin välttää alojen väliset ristiriidat, kehittää yhteisvaikutuksia ja vähentää kielteisiä vaikutuksia ekosysteemeihin. Komitea kehottaa jäsenvaltioita ja merten aluesuunnitelmien laatimiseen osallistuvia alue- ja paikallisviranomaisia sisällyttämään valtamerienergian kehittämisen tähän prosessiin.

| 54. | korostaa suunnitteluun ja hyväksymiseen liittyvien hallintomenettelyjen yksinkertaistamisen merkitystä paikallis-, alue- ja valtiollisella tasolla ja tuo esiin tässä yhteydessä Skotlannissa hyväksi osoittautuneen käytännön. Siellä on näet otettu käyttöön meriä koskevan alakohtaisen suunnittelun, ympäristötutkimuksen ja strategisen seurannan ohjelmat ja perustettu keskitetty palvelupiste hyväksynnän myöntämistä ja ohjausta varten. |
| --- | --- |

54.

korostaa suunnitteluun ja hyväksymiseen liittyvien hallintomenettelyjen yksinkertaistamisen merkitystä paikallis-, alue- ja valtiollisella tasolla ja tuo esiin tässä yhteydessä Skotlannissa hyväksi osoittautuneen käytännön. Siellä on näet otettu käyttöön meriä koskevan alakohtaisen suunnittelun, ympäristötutkimuksen ja strategisen seurannan ohjelmat ja perustettu keskitetty palvelupiste hyväksynnän myöntämistä ja ohjausta varten.

| 55. | korostaa tiedonsaannin ja informaation jakamisen merkitystä päällekkäisyyksien välttämiseksi, toiminnan käynnistämiskustannusten vähentämiseksi ja osana laajempaa yhteistä etua, joka liittyy meriympäristön ja kehittämistoiminnasta meriekosysteemiin mahdollisesti kohdistuvien vaikutusten ymmärtämiseen. |
| --- | --- |

55.

korostaa tiedonsaannin ja informaation jakamisen merkitystä päällekkäisyyksien välttämiseksi, toiminnan käynnistämiskustannusten vähentämiseksi ja osana laajempaa yhteistä etua, joka liittyy meriympäristön ja kehittämistoiminnasta meriekosysteemiin mahdollisesti kohdistuvien vaikutusten ymmärtämiseen.

| 56. | painottaa meriympäristön ja -ekologian ymmärtämisen, tarkkailemisen ja tutkimuksen merkitystä, jotta voidaan kerätä nykyistä kattavampaa tietoa muun muassa laatimalla laajoja ympäristövaikutustutkimuksia ja käyttämällä ekosysteemilähtöistä lähestymistapaa, jotta voidaan ottaa huomioon alueiden biologinen monimuotoisuus ja arvioida laitteistojen mahdollisia vaikutuksia meriympäristöön. |
| --- | --- |

56.

painottaa meriympäristön ja -ekologian ymmärtämisen, tarkkailemisen ja tutkimuksen merkitystä, jotta voidaan kerätä nykyistä kattavampaa tietoa muun muassa laatimalla laajoja ympäristövaikutustutkimuksia ja käyttämällä ekosysteemilähtöistä lähestymistapaa, jotta voidaan ottaa huomioon alueiden biologinen monimuotoisuus ja arvioida laitteistojen mahdollisia vaikutuksia meriympäristöön.

Tiedostuminen ja viestintä

| 57. | katsoo, että valtamerienergian hyödyistä ja mahdollisuuksista tiedottamisen tulisi olla keskeisessä asemassa EU:n kansalaisten kannatuksen saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

57.

katsoo, että valtamerienergian hyödyistä ja mahdollisuuksista tiedottamisen tulisi olla keskeisessä asemassa EU:n kansalaisten kannatuksen saavuttamiseksi.

| 58. | korostaa vuoropuhelun ja viestinnän kaikkien asianomaisten sidosryhmien, kuten kalastajien, vesiviljelyalan ja muiden meriympäristön käyttäjien kanssa olevan erittäin tärkeää. |
| --- | --- |

58.

korostaa vuoropuhelun ja viestinnän kaikkien asianomaisten sidosryhmien, kuten kalastajien, vesiviljelyalan ja muiden meriympäristön käyttäjien kanssa olevan erittäin tärkeää.

| 59. | korostaa Euroopan komission ja alueiden komitean roolia valtamerienergiaa koskevan tietoisuuden lisäämisessä esimerkiksi Euroopan unionin kestävän energian teemaviikon, alueiden ja kuntien Open Days -viikon ja kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimuksen välityksellä ja mahdollisesti myös uusien ohjelmien perustamisen avulla. |
| --- | --- |

59.

korostaa Euroopan komission ja alueiden komitean roolia valtamerienergiaa koskevan tietoisuuden lisäämisessä esimerkiksi Euroopan unionin kestävän energian teemaviikon, alueiden ja kuntien Open Days -viikon ja kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimuksen välityksellä ja mahdollisesti myös uusien ohjelmien perustamisen avulla.

Bryssel 14. lokakuuta 2015.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Markku MARKKULA

---

(1)  EUVL C 62, 2.3.2013, s. 47. Vrt. esimerkiksi Tidal Lagoon Swansea Bay ja sitä koskeva ehdotus.

1

(2)  Valtameriä koskeva strategia-aloite.

2

(3)  Valtamerienergian muuntimien koekäyttö: esim. Kanariansaaret, Réunion ja Martinique.

3

(4)  Lähde: Ocean Energy Europe.

4

(5)  Esimerkiksi MeyGen-hanke.

5

(6)  Asiakokonaisuus ENVE-VI-001.

6

(7)  EUVL C 19, 21.1.2015, s. 24.

7

(8)  Yhteiset ohjelmat, yhteiseen ohjelmasuunnitteluun kuuluva aloite ”Terveet ja tuottavat valtameret ja meret” (JPI Oceans), SI Oceans, Seas-ERA, valtamerienergiaa tukeva ERA-NET.

8

(9)  Euroopan investointipankin ja EU:n toimielimien yhteiset ohjelmat: vuoden 2020 Euroopan energia-, ilmastonmuutos- ja infrastruktuurirahasto, energiatehokkuutta ja uusiutuvien energialähteiden käyttöä edistävä maailmanlaajuinen rahasto ja Euroopan energiatehokkuusrahasto, Euroopan strateginen energiateknologiasuunnitelma (SET-suunnitelma).

9

(10)  NER300-ohjelmalla tuetaan ympäristöystävällisten hiilidioksidin talteenotto- ja varastointitekniikoiden sekä innovatiivisten uusiutuvista lähteistä peräisin olevaa energiaa hyödyntävien tekniikoiden demonstrointia.

10

(11)  EUVL C 62, 2.3.2013, s. 32.

11

---

| 17.12.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 423/64 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 423/64

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Energiaunionia koskeva paketti”

(2015/C 423/12)

| Esittelijä: | Pascal MANGIN (FR–EPP), Alsacen aluevaltuuston jäsen |
| --- | --- |
| Viiteasiakirjat: | Joustavaa energiaunionia ja tulevaisuuteen suuntautuvaa ilmastonmuutospolitiikkaa koskeva puitestrategia
  COM(2015) 80 final
  ja
  Sähköverkkojen 10 prosentin yhteenliitäntätavoitteen saavuttaminen – Euroopan sähköverkon parantaminen vuoteen 2020 mennessä
  COM(2015) 82 final |

Esittelijä:

Pascal MANGIN (FR–EPP), Alsacen aluevaltuuston jäsen

Viiteasiakirjat:

Joustavaa energiaunionia ja tulevaisuuteen suuntautuvaa ilmastonmuutospolitiikkaa koskeva puitestrategia

COM(2015) 80 final

ja

Sähköverkkojen 10 prosentin yhteenliitäntätavoitteen saavuttaminen – Euroopan sähköverkon parantaminen vuoteen 2020 mennessä

COM(2015) 82 final

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

Keskeiset viestit

| 1. | korostaa, että energiaunionin tavoitteiden saavuttamiseksi jäsenvaltioiden ja paikallis- ja alueviranomaisten on varmistettava sisämarkkinoita ja energia- ja ilmastopolitiikkoja koskevan voimassa olevan lainsäädännön noudattamisen tiukka valvonta. |
| --- | --- |

1.

korostaa, että energiaunionin tavoitteiden saavuttamiseksi jäsenvaltioiden ja paikallis- ja alueviranomaisten on varmistettava sisämarkkinoita ja energia- ja ilmastopolitiikkoja koskevan voimassa olevan lainsäädännön noudattamisen tiukka valvonta.

| 2. | muistuttaa, että energia on ollut keskeisellä sijalla Euroopan unionin yhdentymisessä (vuonna 1951 tehty Pariisin sopimus, 25. maaliskuuta 1957 tehty Euratom-sopimus). Komitea toteaa, että jäsenvaltioilla on edelleen oikeus valita eri energialähteiden välillä ja päättää energiahuollon yleisestä rakenteesta (SEUTin 194 artikla), mutta korostaa, että EU-tason koordinointia on vahvistettava, jotta voidaan varmistaa energiamarkkinoiden asianmukainen toiminta, lujittaa kilpailukykyä ja mahdollistaa siirtyminen kohti kestäväpohjaista ja varmaa energiahuoltoa kaikilla Euroopan unionin alueilla. |
| --- | --- |

2.

muistuttaa, että energia on ollut keskeisellä sijalla Euroopan unionin yhdentymisessä (vuonna 1951 tehty Pariisin sopimus, 25. maaliskuuta 1957 tehty Euratom-sopimus). Komitea toteaa, että jäsenvaltioilla on edelleen oikeus valita eri energialähteiden välillä ja päättää energiahuollon yleisestä rakenteesta (SEUTin 194 artikla), mutta korostaa, että EU-tason koordinointia on vahvistettava, jotta voidaan varmistaa energiamarkkinoiden asianmukainen toiminta, lujittaa kilpailukykyä ja mahdollistaa siirtyminen kohti kestäväpohjaista ja varmaa energiahuoltoa kaikilla Euroopan unionin alueilla.

| 3. | toteaa, että energiaunioni käsittää viisi samanarvoista ulottuvuutta, Eurooppa-neuvoston 20. maaliskuuta 2015 pitämän kokouksen päätelmien mukaisesti. |
| --- | --- |

3.

toteaa, että energiaunioni käsittää viisi samanarvoista ulottuvuutta, Eurooppa-neuvoston 20. maaliskuuta 2015 pitämän kokouksen päätelmien mukaisesti.

| 4. | on tyytyväinen siihen, että komissio on esittänyt energiaunionia käsittelevän ei-lainsäädännöllisen paketin, joka on todellinen edistysaskel kohti paremmin yhdentyneitä jäsenvaltioiden välisiä energiamarkkinoita. Paketti luo myös kehyksen laajemmalle keskustelulle energiapolitiikan tämänhetkisistä suurista kysymyksistä, joita alueiden komitea on jo käsitellyt poliittisessa työssään ja viimeaikaisissa lausunnoissaan kestäväpohjaisesta energiasta, kohtuuhintaisesta ja kilpailukykyisestä energiasta ja toimitusvarmuudesta. |
| --- | --- |

4.

on tyytyväinen siihen, että komissio on esittänyt energiaunionia käsittelevän ei-lainsäädännöllisen paketin, joka on todellinen edistysaskel kohti paremmin yhdentyneitä jäsenvaltioiden välisiä energiamarkkinoita. Paketti luo myös kehyksen laajemmalle keskustelulle energiapolitiikan tämänhetkisistä suurista kysymyksistä, joita alueiden komitea on jo käsitellyt poliittisessa työssään ja viimeaikaisissa lausunnoissaan kestäväpohjaisesta energiasta, kohtuuhintaisesta ja kilpailukykyisestä energiasta ja toimitusvarmuudesta.

| 5. | kehottaa Euroopan komissiota noudattamaan tulevissa energiaunionia koskevissa lainsäädäntöehdotuksissa toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita. |
| --- | --- |

5.

kehottaa Euroopan komissiota noudattamaan tulevissa energiaunionia koskevissa lainsäädäntöehdotuksissa toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita.

| 6. | muistuttaa energiantuonnin suuresta osuudesta EU:n kauppataseessa ja siitä, että EU on yhä riippuvaisempi muista maista. |
| --- | --- |

6.

muistuttaa energiantuonnin suuresta osuudesta EU:n kauppataseessa ja siitä, että EU on yhä riippuvaisempi muista maista.

| 7. | kehottaa näin ollen ryhtymään säädöstoimiin sekä toteuttamaan infrastruktuurihankkeita, joiden avulla pystytään tehokkaasti puuttumaan jäsenvaltioiden liiallisesta tuontiriippuvuudesta ja muutamien toimittajien varassa olemisesta johtuvaan ongelmaan. |
| --- | --- |

7.

kehottaa näin ollen ryhtymään säädöstoimiin sekä toteuttamaan infrastruktuurihankkeita, joiden avulla pystytään tehokkaasti puuttumaan jäsenvaltioiden liiallisesta tuontiriippuvuudesta ja muutamien toimittajien varassa olemisesta johtuvaan ongelmaan.

| 8. | muistuttaa, että Euroopan sähköjärjestelmä on nyt muutoksen tilassa. Siinä on runsaasti ylituotantokapasiteettia, koska siihen tulee puuskittain uusiutuvista lähteistä peräisin olevaa energiaa, mikä vaatii säätövoiman määrän kasvattamista, ja monia vanhoja voimaloita on korvattava uusilla. Samaan aikaan toimitusvarmuuteen liittyy ongelmia, jotka on ratkaistava pikaisesti. |
| --- | --- |

8.

muistuttaa, että Euroopan sähköjärjestelmä on nyt muutoksen tilassa. Siinä on runsaasti ylituotantokapasiteettia, koska siihen tulee puuskittain uusiutuvista lähteistä peräisin olevaa energiaa, mikä vaatii säätövoiman määrän kasvattamista, ja monia vanhoja voimaloita on korvattava uusilla. Samaan aikaan toimitusvarmuuteen liittyy ongelmia, jotka on ratkaistava pikaisesti.

| 9. | toteaa, että uusiutuvista lähteistä saatavan energian tuotannon lisääminen on laskenut Euroopan tukkumarkkinahintoja ja perinteisten tuotantotapojen kannattavuutta, minkä seurauksena joissain tapauksissa paradoksaalisesti hiilivoimaloita on avattu uudelleen ja hiilidioksidipäästöt ovat näin ollen kasvaneet. Komitea toteaa, että yhtenä syynä tähän tilanteeseen on puute mekanismeista, jotka olisivat riittäviä sellaisten investointien edistämiseksi, joilla voitaisiin lisätä järjestelmän tehokkuutta ja kestävyysperiaatteiden mukaisuutta. |
| --- | --- |

9.

toteaa, että uusiutuvista lähteistä saatavan energian tuotannon lisääminen on laskenut Euroopan tukkumarkkinahintoja ja perinteisten tuotantotapojen kannattavuutta, minkä seurauksena joissain tapauksissa paradoksaalisesti hiilivoimaloita on avattu uudelleen ja hiilidioksidipäästöt ovat näin ollen kasvaneet. Komitea toteaa, että yhtenä syynä tähän tilanteeseen on puute mekanismeista, jotka olisivat riittäviä sellaisten investointien edistämiseksi, joilla voitaisiin lisätä järjestelmän tehokkuutta ja kestävyysperiaatteiden mukaisuutta.

| 10. | ei löydä esitetyistä asiakirjoista juuri ollenkaan viitteitä siitä, miten on tarkoitus ratkaista yksi energiasiirtymän keskeisistä ongelmista, eli miten pitkän aikavälin investoinnit voidaan sovittaa yhteen markkinoiden jatkuvasta avautumisesta johtuvan suuren volatiliteetin kanssa. Tämä vaikuttaa esimerkiksi vesi- ja pumppuvoimalaitoksiin sekä ajanmukaisiin ja erittäin tehokkaisiin kaasukäyttöisiin sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitoksiin sekä kaasu- ja höyryvoimalaitoksiin. |
| --- | --- |

10.

ei löydä esitetyistä asiakirjoista juuri ollenkaan viitteitä siitä, miten on tarkoitus ratkaista yksi energiasiirtymän keskeisistä ongelmista, eli miten pitkän aikavälin investoinnit voidaan sovittaa yhteen markkinoiden jatkuvasta avautumisesta johtuvan suuren volatiliteetin kanssa. Tämä vaikuttaa esimerkiksi vesi- ja pumppuvoimalaitoksiin sekä ajanmukaisiin ja erittäin tehokkaisiin kaasukäyttöisiin sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitoksiin sekä kaasu- ja höyryvoimalaitoksiin.

| 11. | korostaa, että sähkömarkkinat ovat suurten haasteiden edessä: tukkumarkkinahinnat laskevat jatkuvasti, eikä niissä oteta täysimittaisesti huomioon infrastruktuurin uudenaikaistamiseen ja kehittämiseen tarvittavia kustannuksia. Komitea korostaa lisäksi, että kyseisten markkinoiden on tukeuduttava eri valtioissa käytettävissä oleviin resursseihin ja infrastruktuuriin, ottaen samalla huomioon, että eräät markkinatoimijat operoivat jäsenvaltioiden rajojen yli tai jopa eurooppalaisessa mittakaavassa. |
| --- | --- |

11.

korostaa, että sähkömarkkinat ovat suurten haasteiden edessä: tukkumarkkinahinnat laskevat jatkuvasti, eikä niissä oteta täysimittaisesti huomioon infrastruktuurin uudenaikaistamiseen ja kehittämiseen tarvittavia kustannuksia. Komitea korostaa lisäksi, että kyseisten markkinoiden on tukeuduttava eri valtioissa käytettävissä oleviin resursseihin ja infrastruktuuriin, ottaen samalla huomioon, että eräät markkinatoimijat operoivat jäsenvaltioiden rajojen yli tai jopa eurooppalaisessa mittakaavassa.

| 12. | huomauttaa, että eurooppalaisten maksama sähkön loppuhinta nousee suurten investointitarpeiden, kohoavien verojen, uusiutuvan ja muun energian tukijärjestelmien sekä monopoliaseman mahdollistaman hinnoittelun vuoksi, mutta myös fossiilisten ja muiden uusiutumattomien energialähteiden piilotukien takia. |
| --- | --- |

12.

huomauttaa, että eurooppalaisten maksama sähkön loppuhinta nousee suurten investointitarpeiden, kohoavien verojen, uusiutuvan ja muun energian tukijärjestelmien sekä monopoliaseman mahdollistaman hinnoittelun vuoksi, mutta myös fossiilisten ja muiden uusiutumattomien energialähteiden piilotukien takia.

| 13. | katsoo, että on ehdottoman tärkeää kytkeä eurooppalainen ilmastonmuutoksen torjuntapolitiikka ja energiapolitiikka toisiinsa, ja muistuttaa, että toimivat hiilimarkkinat, missä hiilidioksidin todellinen hinta määräytyy, ovat yhdessä energiatehokkuuden lisäämisen ja uusiutuviin energiamuotoihin investoimisen kanssa tehokkain keino saada aikaan toivotut vähähiiliseen vihreään talouteen tähtäävät investoinnit. |
| --- | --- |

13.

katsoo, että on ehdottoman tärkeää kytkeä eurooppalainen ilmastonmuutoksen torjuntapolitiikka ja energiapolitiikka toisiinsa, ja muistuttaa, että toimivat hiilimarkkinat, missä hiilidioksidin todellinen hinta määräytyy, ovat yhdessä energiatehokkuuden lisäämisen ja uusiutuviin energiamuotoihin investoimisen kanssa tehokkain keino saada aikaan toivotut vähähiiliseen vihreään talouteen tähtäävät investoinnit.

| 14. | toteaa, että on tarpeen lopettaa tukiaiskeinottelu sisällyttämällä energiakustannukset täysimääräisesti hintoihin ja vähentämällä eri tukijärjestelmien ja avustuksien epätasapainoa. Komitea pyytää komissiota julkaisemaan suuntaviivoja ja suosituksia eri tukijärjestelmien, avustusten ja verokannustinten yhdenmukaistamiseksi koko EU:ssa. |
| --- | --- |

14.

toteaa, että on tarpeen lopettaa tukiaiskeinottelu sisällyttämällä energiakustannukset täysimääräisesti hintoihin ja vähentämällä eri tukijärjestelmien ja avustuksien epätasapainoa. Komitea pyytää komissiota julkaisemaan suuntaviivoja ja suosituksia eri tukijärjestelmien, avustusten ja verokannustinten yhdenmukaistamiseksi koko EU:ssa.

| 15. | on erittäin huolissaan siitä, että ydinvoiman riskit ja objektiiviset haitat jätetään täysin huomiotta. Kun todetaan, että EU on ”maailman turvallisimman ydinvoimatuotannon edelläkävijä”, annetaan ymmärtää, että ydinenergia on turvallista, eikä sen vaaroja mainita. Kun lisäksi sanotaan, että EU:n on varmistettava tiukimpien mahdollisten vaatimusten noudattaminen jätehuollossa, annetaan ymmärtää, että ydinjätteet tosiasiassa käsiteltäisiin. Nykyinen tekniikan taso mahdollistaa kuitenkin vain ydinjätteen varastoinnin, eikä jätettä tosiasiallisesti hävitetä. Näin ydinjätteen käsittelyn ongelmaa vain siirretään, mutta sitä ei millään tavalla ratkaista. |
| --- | --- |

15.

on erittäin huolissaan siitä, että ydinvoiman riskit ja objektiiviset haitat jätetään täysin huomiotta. Kun todetaan, että EU on ”maailman turvallisimman ydinvoimatuotannon edelläkävijä”, annetaan ymmärtää, että ydinenergia on turvallista, eikä sen vaaroja mainita. Kun lisäksi sanotaan, että EU:n on varmistettava tiukimpien mahdollisten vaatimusten noudattaminen jätehuollossa, annetaan ymmärtää, että ydinjätteet tosiasiassa käsiteltäisiin. Nykyinen tekniikan taso mahdollistaa kuitenkin vain ydinjätteen varastoinnin, eikä jätettä tosiasiallisesti hävitetä. Näin ydinjätteen käsittelyn ongelmaa vain siirretään, mutta sitä ei millään tavalla ratkaista.

| 16. | pahoittelee, että ydinenergia esitetään erityisen epätasapuolisesti ja epäasianmukaisen myönteisesti sekä pitkälti kritiikittömästi. Monissa tekstikohdissa käsitettä ”vähähiilinen” käytetään ydinenergian koodisanana. Jos käsitteellä tarkoitettaisiin ensi sijassa uusiutuvia energialähteitä, käytettäisiin käsitettä ”uudistuvista lähteistä peräisin oleva vähähiilinen energia”. Nyt annetaan vaikutelma, että ydinenergia on välttämätön keino hiilestä irtautumiseksi. Kytkemällä hiilen vähentäminen ja ydinenergia näin toisiinsa esitetään tosiasiassa arveluttava ohjeistus, kun otetaan huomioon aluksi kuvattu, energiamuotoa koskeva jäsenvaltioiden valinnanvapaus. |
| --- | --- |

16.

pahoittelee, että ydinenergia esitetään erityisen epätasapuolisesti ja epäasianmukaisen myönteisesti sekä pitkälti kritiikittömästi. Monissa tekstikohdissa käsitettä ”vähähiilinen” käytetään ydinenergian koodisanana. Jos käsitteellä tarkoitettaisiin ensi sijassa uusiutuvia energialähteitä, käytettäisiin käsitettä ”uudistuvista lähteistä peräisin oleva vähähiilinen energia”. Nyt annetaan vaikutelma, että ydinenergia on välttämätön keino hiilestä irtautumiseksi. Kytkemällä hiilen vähentäminen ja ydinenergia näin toisiinsa esitetään tosiasiassa arveluttava ohjeistus, kun otetaan huomioon aluksi kuvattu, energiamuotoa koskeva jäsenvaltioiden valinnanvapaus.

| 17. | pitää tervetulleena ehdotusta päästökauppajärjestelmän uudistamiseksi ja korostaa, että energiaunioniin on liityttävä erottamattomasti myös parannettu ”päästökauppajärjestelmä”, koska huonosti toimiva järjestelmä pilkkoo sisämarkkinat ja vääristää yhdenvertaisia toimintamahdollisuuksia, jolloin turvaudutaan uudelleen kansallisiin toimiin. |
| --- | --- |

17.

pitää tervetulleena ehdotusta päästökauppajärjestelmän uudistamiseksi ja korostaa, että energiaunioniin on liityttävä erottamattomasti myös parannettu ”päästökauppajärjestelmä”, koska huonosti toimiva järjestelmä pilkkoo sisämarkkinat ja vääristää yhdenvertaisia toimintamahdollisuuksia, jolloin turvaudutaan uudelleen kansallisiin toimiin.

| 18. | katsoo, että eurooppalainen energiapolitiikka on tärkeä alueellisen yhteenkuuluvuuden tukiväline Euroopan unionin tasolla, sillä siinä otetaan huomioon eri alueiden haittapuolet ja edut. Kunkin alueen vahvuuksien ja heikkouksien yhdistämisen tulee johtaa parannuksiin, joista kaikki hyötyvät. Komitea korostaa erityisesti sitä, että siirtyminen vähähiiliseen kestäväpohjaiseen energiaan tarjoaa valtavia kehitysmahdollisuuksia monilla alueilla. Tämä koskee etenkin sellaisia alueita, jotka ovat tällä hetkellä kehityksestä jäljessä mutta joilla saattaa olla runsaasti uudistuvia energialähteitä, kuten aurinkoa ja tuulta. |
| --- | --- |

18.

katsoo, että eurooppalainen energiapolitiikka on tärkeä alueellisen yhteenkuuluvuuden tukiväline Euroopan unionin tasolla, sillä siinä otetaan huomioon eri alueiden haittapuolet ja edut. Kunkin alueen vahvuuksien ja heikkouksien yhdistämisen tulee johtaa parannuksiin, joista kaikki hyötyvät. Komitea korostaa erityisesti sitä, että siirtyminen vähähiiliseen kestäväpohjaiseen energiaan tarjoaa valtavia kehitysmahdollisuuksia monilla alueilla. Tämä koskee etenkin sellaisia alueita, jotka ovat tällä hetkellä kehityksestä jäljessä mutta joilla saattaa olla runsaasti uudistuvia energialähteitä, kuten aurinkoa ja tuulta.

| 19. | haluaa osallistua institutionaalisena kumppanina vasta käynnistettyyn energiaunionia koskevaan keskusteluun ja tuoda poliittisten suositustensa muodossa oman panoksensa muiden toimielinten työskentelyyn muun muassa energiaunionia koskevan lainsäädännön ja energiaunionin hallinnoinnin alalla. |
| --- | --- |

19.

haluaa osallistua institutionaalisena kumppanina vasta käynnistettyyn energiaunionia koskevaan keskusteluun ja tuoda poliittisten suositustensa muodossa oman panoksensa muiden toimielinten työskentelyyn muun muassa energiaunionia koskevan lainsäädännön ja energiaunionin hallinnoinnin alalla.

| 20. | korostaa paikallis- ja alueyhteisöjen roolia energian toimitusvarmuuden parantamisessa sekä yhteisten energiamarkkinoiden kehittämisessä Euroopan unionissa. |
| --- | --- |

20.

korostaa paikallis- ja alueyhteisöjen roolia energian toimitusvarmuuden parantamisessa sekä yhteisten energiamarkkinoiden kehittämisessä Euroopan unionissa.

| 21. | panee myös merkille paikallis- ja alueviranomaisille energiaunionipaketissa varatun erityisen roolin rakennusten energiatehokkuuden edistämistyössä ja suhtautuu myönteisesti komission sitoumukseen parantaa energiatehokkuushankkeiden rahoitusta koskevia puite-edellytyksiä, myös kun on kyse paikallis- ja aluetasosta. |
| --- | --- |

21.

panee myös merkille paikallis- ja alueviranomaisille energiaunionipaketissa varatun erityisen roolin rakennusten energiatehokkuuden edistämistyössä ja suhtautuu myönteisesti komission sitoumukseen parantaa energiatehokkuushankkeiden rahoitusta koskevia puite-edellytyksiä, myös kun on kyse paikallis- ja aluetasosta.

| 22. | pyytää saada osallistua tiiviimmin komission työhön, jonka tarkoituksena on erityisesti laatia älykkäiden rakennusten rahoittamiseen liittyvä uusi esitys sekä kehittää nykyisten rakennusten energiatehokkuuden parantamistoimia. |
| --- | --- |

22.

pyytää saada osallistua tiiviimmin komission työhön, jonka tarkoituksena on erityisesti laatia älykkäiden rakennusten rahoittamiseen liittyvä uusi esitys sekä kehittää nykyisten rakennusten energiatehokkuuden parantamistoimia.

| 23. | pitää kuitenkin valitettavana, ettei energiaunionipaketin keskeisillä aloilla eli uusiutuvan energian, innovoinnin ja teknologian, toimitusvarmuuden ja ulkosuhteiden alalla mainita paikallisyhteisöjä, ja pyytää antamaan alueiden komitealle suuremman roolin ja ottamaan sen poliittiset suositukset huomioon, kun komissio valmistelee energiaunionipakettiin sisältyviä uusia säädöksiä. |
| --- | --- |

23.

pitää kuitenkin valitettavana, ettei energiaunionipaketin keskeisillä aloilla eli uusiutuvan energian, innovoinnin ja teknologian, toimitusvarmuuden ja ulkosuhteiden alalla mainita paikallisyhteisöjä, ja pyytää antamaan alueiden komitealle suuremman roolin ja ottamaan sen poliittiset suositukset huomioon, kun komissio valmistelee energiaunionipakettiin sisältyviä uusia säädöksiä.

| 24. | toteaa, että energiaunionin onnistuminen mitataan sen mukaan, millaista lisäarvoa siitä saadaan eli pystytäänkö sen avulla varmistamaan energian vapaa liikkuvuus, energian toimitusvarmuus ja energia-alan avoimuus sekä kilpailukykyiset ja kohtuulliset hinnat, sillä tämä luo perustan energia-alan uudistamiselle ilmastotavoitteiden saavuttamisen kannalta välttämättömän vähähiilisen talouden kehittämiseksi. Koska energian toimitusvarmuus, energian sisämarkkinoiden valmiiksi saattaminen ja perusrakenteiden uudistaminen ovat energiaunionin ydin, tulee kaikilla muillakin tällaisen unionin luomiseen tähtäävillä toimenpiteillä pyrkiä näiden keskeisten näkökohtien kehittämiseen. |
| --- | --- |

24.

toteaa, että energiaunionin onnistuminen mitataan sen mukaan, millaista lisäarvoa siitä saadaan eli pystytäänkö sen avulla varmistamaan energian vapaa liikkuvuus, energian toimitusvarmuus ja energia-alan avoimuus sekä kilpailukykyiset ja kohtuulliset hinnat, sillä tämä luo perustan energia-alan uudistamiselle ilmastotavoitteiden saavuttamisen kannalta välttämättömän vähähiilisen talouden kehittämiseksi. Koska energian toimitusvarmuus, energian sisämarkkinoiden valmiiksi saattaminen ja perusrakenteiden uudistaminen ovat energiaunionin ydin, tulee kaikilla muillakin tällaisen unionin luomiseen tähtäävillä toimenpiteillä pyrkiä näiden keskeisten näkökohtien kehittämiseen.

| 25. | muistuttaa poliittisen sitoutumisen tärkeydestä kaikilla tasoilla, jotta EU:n politiikan täytäntöönpano voi onnistua, ja korostaa, että unionin kunnianhimoisen vision toteutuminen edellyttää EU:n toimielinten, jäsenvaltioiden, kansallisten parlamenttien, paikallis- ja alueyhteisöjen, yritysten ja kansalaisten vahvaa sitoutumista kukin omalla tasollaan ja toistensa toimivaltaa kunnioittaen. |
| --- | --- |

25.

muistuttaa poliittisen sitoutumisen tärkeydestä kaikilla tasoilla, jotta EU:n politiikan täytäntöönpano voi onnistua, ja korostaa, että unionin kunnianhimoisen vision toteutuminen edellyttää EU:n toimielinten, jäsenvaltioiden, kansallisten parlamenttien, paikallis- ja alueyhteisöjen, yritysten ja kansalaisten vahvaa sitoutumista kukin omalla tasollaan ja toistensa toimivaltaa kunnioittaen.

| 26. | korostaa paikallisyhteisöjen roolia energiaunionin välttämättöminä osapuolina erityisesti seuraavilla aloilla: kaupunkiliikenteen ja kaupunkien välisen liikenteen energiansäästöt, alueiden väliset viestintästrategiat, rajatylittävä energiainfrastruktuuri, uusia varastointitekniikoita koskeva yhteistyö, älykkäiden ja energiatehokkaiden julkisten rakennusten yhteisrahoitus, vähähiiliseen talouteen liittyvän lainsäädännön antaminen ja Euroopan rakenne- ja investointirahastojen käyttäminen uusiutuvaa energiaa käsittelevään rajatylittävään yhteistoimintaan. Paikallis- ja alueyhteisöt ovat tietyissä tapauksissa tuotantoinfrastruktuurin omistajia ja siten energiantuottajia. |
| --- | --- |

26.

korostaa paikallisyhteisöjen roolia energiaunionin välttämättöminä osapuolina erityisesti seuraavilla aloilla: kaupunkiliikenteen ja kaupunkien välisen liikenteen energiansäästöt, alueiden väliset viestintästrategiat, rajatylittävä energiainfrastruktuuri, uusia varastointitekniikoita koskeva yhteistyö, älykkäiden ja energiatehokkaiden julkisten rakennusten yhteisrahoitus, vähähiiliseen talouteen liittyvän lainsäädännön antaminen ja Euroopan rakenne- ja investointirahastojen käyttäminen uusiutuvaa energiaa käsittelevään rajatylittävään yhteistoimintaan. Paikallis- ja alueyhteisöt ovat tietyissä tapauksissa tuotantoinfrastruktuurin omistajia ja siten energiantuottajia.

| 27. | korostaa, että kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimus on hyvä esimerkki paikallisyhteisöjen panoksesta kestäväpohjaisen energiapolitiikan täytäntöönpanossa, ja muistuttaa, että alueiden komitea on tukenut vahvasti tätä aloitetta. Komitea katsoo, että sitä tulisi hyödyntää nykyistä enemmän mahdollisena energiaunionin ja vuoteen 2030 ulottuvien EU:n energiatavoitteiden tukivälineenä. Komitea kehottaa tukemaan myös muita paikallisia ja alueellisia aloitteita – esimerkiksi Eurocities-verkosto ja Euroopan kuntien ja alueiden neuvosto –, jotka eivät kuulu tämän järjestelyn piiriin mutta joissa on saavutettu kunnianhimoisia tavoitteita. |
| --- | --- |

27.

korostaa, että kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimus on hyvä esimerkki paikallisyhteisöjen panoksesta kestäväpohjaisen energiapolitiikan täytäntöönpanossa, ja muistuttaa, että alueiden komitea on tukenut vahvasti tätä aloitetta. Komitea katsoo, että sitä tulisi hyödyntää nykyistä enemmän mahdollisena energiaunionin ja vuoteen 2030 ulottuvien EU:n energiatavoitteiden tukivälineenä. Komitea kehottaa tukemaan myös muita paikallisia ja alueellisia aloitteita – esimerkiksi Eurocities-verkosto ja Euroopan kuntien ja alueiden neuvosto –, jotka eivät kuulu tämän järjestelyn piiriin mutta joissa on saavutettu kunnianhimoisia tavoitteita.

Energiatehokkuutta ja uusiutuvia energialähteitä koskevat vuoteen 2030 ulottuvat kunnianhimoiset tavoitteet:

Alue- ja paikallistasolle osoitettavan tuen laajentaminen

| 28. | katsoo, että on perustettava ja tuettava kansainvälisiä, kansallisia ja alueellisia tukirakenteita paikallista ja alueellista energia- ja ilmastotyötä varten. Tämä voi tapahtua sekä kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimuksen puitteissa että sen ulkopuolella, yhteistyönä paikallis- ja alueviranomaisten, jäsenvaltioiden, alueiden, alueellisten energialaitosten jne. välillä. |
| --- | --- |

28.

katsoo, että on perustettava ja tuettava kansainvälisiä, kansallisia ja alueellisia tukirakenteita paikallista ja alueellista energia- ja ilmastotyötä varten. Tämä voi tapahtua sekä kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimuksen puitteissa että sen ulkopuolella, yhteistyönä paikallis- ja alueviranomaisten, jäsenvaltioiden, alueiden, alueellisten energialaitosten jne. välillä.

| 29. | korostaa, että jäsenvaltioiden alueellinen yhteistyö on yksi tärkeimmistä tekijöistä täysin toimintakykyisten ja yhtenäisten EU:n energiamarkkinoiden ja energiaunionin luomisen kannalta. Tällaista yhteistyötä tulee vahvistaa entisestään ja se tulee nostaa uudelle tasolle, etenkin jotta voidaan asettaa korkeampia poliittisia tavoitteita ja varmistaa todellisen energiaunionin toimivuus alueellisen yhdentymisen avulla. |
| --- | --- |

29.

korostaa, että jäsenvaltioiden alueellinen yhteistyö on yksi tärkeimmistä tekijöistä täysin toimintakykyisten ja yhtenäisten EU:n energiamarkkinoiden ja energiaunionin luomisen kannalta. Tällaista yhteistyötä tulee vahvistaa entisestään ja se tulee nostaa uudelle tasolle, etenkin jotta voidaan asettaa korkeampia poliittisia tavoitteita ja varmistaa todellisen energiaunionin toimivuus alueellisen yhdentymisen avulla.

| 30. | muistuttaa siitä, että EU-toimien ei tulisi kohdistua pelkästään suuriin kaupunkeihin, koska noin 56 prosenttia EU:n kaupungeista on pieniä ja keskisuuria 5  000–1 00  000 asukkaan kaupunkeja, joilla on suuri kumulatiivinen vaikutus. |
| --- | --- |

30.

muistuttaa siitä, että EU-toimien ei tulisi kohdistua pelkästään suuriin kaupunkeihin, koska noin 56 prosenttia EU:n kaupungeista on pieniä ja keskisuuria 5  000–1 00  000 asukkaan kaupunkeja, joilla on suuri kumulatiivinen vaikutus.

| 31. | ehdottaa, että tätä varten voitaisiin esimerkiksi tarkastella mahdollisuutta perustaa tiiviissä yhteistyössä kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimuksen kanssa EU:n paikallis- ja alueviranomaisia varten AK:n tukema alueiden foorumi, johon sisältyisi energiaunionia käsittelevä osio. Foorumin tehtävänä voisi olla edistää energia-alan hyvien käytänteiden ja rahoitusmahdollisuuksia koskevan tiedon levittämistä, tehdä tutkimustietoa tunnetuksi sekä esitellä keinoja, joilla saadaan Euroopan kansalaisten tuki ja hyväksyntä energia-alan siirtymään liittyville hankkeille. |
| --- | --- |

31.

ehdottaa, että tätä varten voitaisiin esimerkiksi tarkastella mahdollisuutta perustaa tiiviissä yhteistyössä kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimuksen kanssa EU:n paikallis- ja alueviranomaisia varten AK:n tukema alueiden foorumi, johon sisältyisi energiaunionia käsittelevä osio. Foorumin tehtävänä voisi olla edistää energia-alan hyvien käytänteiden ja rahoitusmahdollisuuksia koskevan tiedon levittämistä, tehdä tutkimustietoa tunnetuksi sekä esitellä keinoja, joilla saadaan Euroopan kansalaisten tuki ja hyväksyntä energia-alan siirtymään liittyville hankkeille.

| 32. | katsoo, että paikallis- ja aluetason toimissa tulee tähdätä raaka-aineiden toimittajien, lähteiden ja kuljetusreittien monipuolistamiseen. Niinpä olennaisen tärkeää on se, että toteutetaan yhteistä etua koskevia hankkeita myös paikallis- ja alueyhteisötasolla, virtaviivaistamalla menettelyjä, myöntämällä lupia jne. |
| --- | --- |

32.

katsoo, että paikallis- ja aluetason toimissa tulee tähdätä raaka-aineiden toimittajien, lähteiden ja kuljetusreittien monipuolistamiseen. Niinpä olennaisen tärkeää on se, että toteutetaan yhteistä etua koskevia hankkeita myös paikallis- ja alueyhteisötasolla, virtaviivaistamalla menettelyjä, myöntämällä lupia jne.

| 33. | kehottaa ottamaan asianosaisten alueiden näkemykset huomioon yhteistä etua koskevista hankkeista järjestettävässä kuulemismenettelyssä. |
| --- | --- |

33.

kehottaa ottamaan asianosaisten alueiden näkemykset huomioon yhteistä etua koskevista hankkeista järjestettävässä kuulemismenettelyssä.

Paikallisyhteisöjen ponnistelujen ja panostuksen huomioon ottaminen

| 34. | muistuttaa, että paikallisyhteisöt asettavat usein vapaaehtoisesti kunnianhimoisempia tavoitteita kuin mitä Euroopan unionin lainsäädännössä edellytetään. |
| --- | --- |

34.

muistuttaa, että paikallisyhteisöt asettavat usein vapaaehtoisesti kunnianhimoisempia tavoitteita kuin mitä Euroopan unionin lainsäädännössä edellytetään.

| 35. | korostaa tarvetta luoda vapaaehtoisuuden pohjalta kysynnän yhdistämiseen tähtääviä mekanismeja (yhteisostot) ja kiinnittää huomiota tällä alalla sovellettaviin paikallis- ja alueyhteisöjen hyviin käytäntöihin (lämpövoiman yhteisostot). |
| --- | --- |

35.

korostaa tarvetta luoda vapaaehtoisuuden pohjalta kysynnän yhdistämiseen tähtääviä mekanismeja (yhteisostot) ja kiinnittää huomiota tällä alalla sovellettaviin paikallis- ja alueyhteisöjen hyviin käytäntöihin (lämpövoiman yhteisostot).

| 36. | kehottaa komissiota keräämään tällaisia hyviä käytänteitä ja ottamaan niistä vaikutteita laadittaessa energiaunionin tavoitteita lainsäädännölliseen muotoon. |
| --- | --- |

36.

kehottaa komissiota keräämään tällaisia hyviä käytänteitä ja ottamaan niistä vaikutteita laadittaessa energiaunionin tavoitteita lainsäädännölliseen muotoon.

| 37. | ehdottaa, että alueiden foorumi avustaisi tiiviissä yhteistyössä kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimuksen kanssa komissiota tässä tehtävässä. Se voisi kerätä paikallisyhteisöjen sitoumukset, antaa niille tarvittavaa julkisuutta ja varmistaa niiden yhteensopivuuden ja toimivuuden. |
| --- | --- |

37.

ehdottaa, että alueiden foorumi avustaisi tiiviissä yhteistyössä kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimuksen kanssa komissiota tässä tehtävässä. Se voisi kerätä paikallisyhteisöjen sitoumukset, antaa niille tarvittavaa julkisuutta ja varmistaa niiden yhteensopivuuden ja toimivuuden.

Kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimuksen syventäminen ja laajentaminen

| 38. | muistuttaa monitasoisesta lähestymistavasta, jota on sovellettu onnistuneesti kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimukseen ja jota tulisi vahvistaa ja levittää muille aloille energiaunionin yhteydessä. |
| --- | --- |

38.

muistuttaa monitasoisesta lähestymistavasta, jota on sovellettu onnistuneesti kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimukseen ja jota tulisi vahvistaa ja levittää muille aloille energiaunionin yhteydessä.

| 39. | toteaa, että alueiden komitea on valmis osallistumaan kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimusta koskevan vuoden 2020 jälkeisen strategian määrittelyyn. |
| --- | --- |

39.

toteaa, että alueiden komitea on valmis osallistumaan kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimusta koskevan vuoden 2020 jälkeisen strategian määrittelyyn.

| 40. | pitää tärkeänä energiatiedon jakamista jäsenvaltioiden lainsäädännön puitteissa ja mahdollisen tulevan EU-lainsäädännön mukaisesti paikallis- ja aluetason hankkeiden ja energialaitosten kehittämiseen, hallinnointiin ja toteuttamiseen osallistuvien energia-alan avainkumppaneiden (mm. alan virastojen, verkonhaltijoiden, tarkkailutahojen ja yritysten) välillä kestävyysperiaatteiden mukaisten energiankäytön toimintasuunnitelmien kehittämistä, täytäntöönpanoa ja seurantaa varten, jotta paikallisia energiatietoja voidaan hyödyntää päästötasekartoituksen (Baseline Emission Inventory) laskemisessa. |
| --- | --- |

40.

pitää tärkeänä energiatiedon jakamista jäsenvaltioiden lainsäädännön puitteissa ja mahdollisen tulevan EU-lainsäädännön mukaisesti paikallis- ja aluetason hankkeiden ja energialaitosten kehittämiseen, hallinnointiin ja toteuttamiseen osallistuvien energia-alan avainkumppaneiden (mm. alan virastojen, verkonhaltijoiden, tarkkailutahojen ja yritysten) välillä kestävyysperiaatteiden mukaisten energiankäytön toimintasuunnitelmien kehittämistä, täytäntöönpanoa ja seurantaa varten, jotta paikallisia energiatietoja voidaan hyödyntää päästötasekartoituksen (Baseline Emission Inventory) laskemisessa.

Mahdollisuus tehdä syrjäisimmistä alueista todellisia energia-alan siirtymän koekenttiä

| 41. | ottaa huomioon syrjäisimpien alueiden erityisluonteen: niiltä puuttuu useissa tapauksissa yhteydet ja ne ovat riippuvaisia kalliista hiilipohjaisesta energiantuotannosta, vaikka niillä olisi huomattavaa potentiaalia uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian kehittämiseen. |
| --- | --- |

41.

ottaa huomioon syrjäisimpien alueiden erityisluonteen: niiltä puuttuu useissa tapauksissa yhteydet ja ne ovat riippuvaisia kalliista hiilipohjaisesta energiantuotannosta, vaikka niillä olisi huomattavaa potentiaalia uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian kehittämiseen.

| 42. | kehottaa komissiota tukemaan syrjäisimpien alueiden innovatiivisia hankkeita ja tekemään niistä todellisia energia-alan siirtymän koekenttiä. |
| --- | --- |

42.

kehottaa komissiota tukemaan syrjäisimpien alueiden innovatiivisia hankkeita ja tekemään niistä todellisia energia-alan siirtymän koekenttiä.

Energiatehokkuuteen tai kestäväpohjaiseen energiaan tähtäävien paikallis- ja aluetason hankkeiden rahoitus:

Tehokkaiden rahoitusvälineiden tarve

| 43. | vahvistaa, että komitean ensisijaisena tavoitteena on tehdä yhteistyötä muiden toimielinten kanssa kestäväpohjaiseen energiaan suuntautuviin paikallisiin ja alueellisiin investointeihin sovellettavien sääntely- ja rahoitusedellytysten parantamiseksi. Komitea korostaa menestyksekkäiden EIP-aloitteiden sekä rahoitusjärjestelyissä tehtävän yhteistyön jatkamisen merkitystä. |
| --- | --- |

43.

vahvistaa, että komitean ensisijaisena tavoitteena on tehdä yhteistyötä muiden toimielinten kanssa kestäväpohjaiseen energiaan suuntautuviin paikallisiin ja alueellisiin investointeihin sovellettavien sääntely- ja rahoitusedellytysten parantamiseksi. Komitea korostaa menestyksekkäiden EIP-aloitteiden sekä rahoitusjärjestelyissä tehtävän yhteistyön jatkamisen merkitystä.

| 44. | toteaa, että eritoten energiatehokkuutta, vähähiilisiä teknologioita ja uusiutuvia energiamuotoja liikenne- ja rakennusalalla tukevia rahoitusvälineitä on edistettävä paremmin etenkin paikallistasolla. Yksi tällainen on komission tuleva ”Älykästä rahoitusta älykkäille rakennuksille” -aloite, jota alueiden komitea pitää erittäin tärkeänä. |
| --- | --- |

44.

toteaa, että eritoten energiatehokkuutta, vähähiilisiä teknologioita ja uusiutuvia energiamuotoja liikenne- ja rakennusalalla tukevia rahoitusvälineitä on edistettävä paremmin etenkin paikallistasolla. Yksi tällainen on komission tuleva ”Älykästä rahoitusta älykkäille rakennuksille” -aloite, jota alueiden komitea pitää erittäin tärkeänä.

| 45. | kehottaa komissiota tunnistamaan ja hyödyntämään paikallistason hyviä käytänteitä, jotka tukevat rakennusten energiatehokkuuden parantamista, jotta myös kehitetään innovatiivisia ja tehokkaita rahoitusmekanismeja EBRD:n, EIP:n ja muiden EU:n rahoitusohjelmien yhteydessä ja luodaan niiden välistä synergiaa. Tässä yhteydessä olisi keskityttävä rakennuksen vaipan tehokkuuden lisäämisen ohella myös energiantarpeen vähentämiseen paikallisten ja kollektiivisten ratkaisujen, kuten kaukolämmön ja kaukokylmän, avulla. |
| --- | --- |

45.

kehottaa komissiota tunnistamaan ja hyödyntämään paikallistason hyviä käytänteitä, jotka tukevat rakennusten energiatehokkuuden parantamista, jotta myös kehitetään innovatiivisia ja tehokkaita rahoitusmekanismeja EBRD:n, EIP:n ja muiden EU:n rahoitusohjelmien yhteydessä ja luodaan niiden välistä synergiaa. Tässä yhteydessä olisi keskityttävä rakennuksen vaipan tehokkuuden lisäämisen ohella myös energiantarpeen vähentämiseen paikallisten ja kollektiivisten ratkaisujen, kuten kaukolämmön ja kaukokylmän, avulla.

| 46. | toivoo tässä yhteydessä, että EU:n ja EIP:n varoilla ja rahoitusvälineillä ei tueta ainoastaan suuria infrastruktuurihankkeita vaan myös pienempiä hankkeita suhteessa niiden lisäarvoon paikallisten yhteisöjen kannalta. |
| --- | --- |

46.

toivoo tässä yhteydessä, että EU:n ja EIP:n varoilla ja rahoitusvälineillä ei tueta ainoastaan suuria infrastruktuurihankkeita vaan myös pienempiä hankkeita suhteessa niiden lisäarvoon paikallisten yhteisöjen kannalta.

| 47. | korostaa, että tämä politiikka riippuu monissa tapauksissa yksityisten varojen mobilisoinnista. Tätä varten sääntely-ympäristöstä tehdään yhdenmukainen ja varma, ja samalla mahdollistetaan innovointi, jotta kuluttajille voidaan tarjota älykkäämpi järjestelmä sekä parempia ja edullisempia palveluja. |
| --- | --- |

47.

korostaa, että tämä politiikka riippuu monissa tapauksissa yksityisten varojen mobilisoinnista. Tätä varten sääntely-ympäristöstä tehdään yhdenmukainen ja varma, ja samalla mahdollistetaan innovointi, jotta kuluttajille voidaan tarjota älykkäämpi järjestelmä sekä parempia ja edullisempia palveluja.

| 48. | pitää valitettavana, että julkiset investoinnit uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian tuotantoon vaikeutuisivat huomattavasti, jos Euroopan komission suunnitelmat toteutetaan. Kunnianhimoista tavoitetta nostaa uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian osuutta EU:n laajuisesti vuoteen 2030 mennessä vähintään 27 prosenttia voidaan tuskin saavuttaa pelkästään markkinapohjaisilla mekanismeilla, jotka eivät saa vääristää energian sisämarkkinoita, sillä näin rajoitetaan huomattavasti jäsenvaltioiden sekä alue- ja paikallistason toimintamahdollisuuksia. |
| --- | --- |

48.

pitää valitettavana, että julkiset investoinnit uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian tuotantoon vaikeutuisivat huomattavasti, jos Euroopan komission suunnitelmat toteutetaan. Kunnianhimoista tavoitetta nostaa uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian osuutta EU:n laajuisesti vuoteen 2030 mennessä vähintään 27 prosenttia voidaan tuskin saavuttaa pelkästään markkinapohjaisilla mekanismeilla, jotka eivät saa vääristää energian sisämarkkinoita, sillä näin rajoitetaan huomattavasti jäsenvaltioiden sekä alue- ja paikallistason toimintamahdollisuuksia.

| 49. | katsoo, että kaikissa jäsenvaltioissa on edelleen voitava käyttää ja edistää uusiutuvia energialähteitä, sillä keskittämisestä ja unionin laajuisesti ohjauksesta seuraisi, ettei yksittäisissä jäsenvaltioissa voitaisi enää tukea moniakaan uusiutuvia energialähteitä. Tämä lisäisi huomattavasti yhteenliitettävyyden tarvetta. Alueellista uusiutuvista lähteistä peräisin olevaa energiaa ei saa laiminlyödä. |
| --- | --- |

49.

katsoo, että kaikissa jäsenvaltioissa on edelleen voitava käyttää ja edistää uusiutuvia energialähteitä, sillä keskittämisestä ja unionin laajuisesti ohjauksesta seuraisi, ettei yksittäisissä jäsenvaltioissa voitaisi enää tukea moniakaan uusiutuvia energialähteitä. Tämä lisäisi huomattavasti yhteenliitettävyyden tarvetta. Alueellista uusiutuvista lähteistä peräisin olevaa energiaa ei saa laiminlyödä.

| 50. | kehottaa komissiota huolehtimaan siitä, että uudet valtiontukia koskevat suuntaviivat eivät luo lisärasitusta uusiutuvista lähteistä peräsin olevaa energiaa ja energiatehokkuutta edistäville paikallisille ja alueellisille hankkeille tai älykkäiden energiaverkkojen (smart grids) ja varastoinnin pohjalta rakennetuille paikallisille ratkaisumalleille, jotka eivät pysty vastaamaan suurten toimijoiden kilpailuun. |
| --- | --- |

50.

kehottaa komissiota huolehtimaan siitä, että uudet valtiontukia koskevat suuntaviivat eivät luo lisärasitusta uusiutuvista lähteistä peräsin olevaa energiaa ja energiatehokkuutta edistäville paikallisille ja alueellisille hankkeille tai älykkäiden energiaverkkojen (smart grids) ja varastoinnin pohjalta rakennetuille paikallisille ratkaisumalleille, jotka eivät pysty vastaamaan suurten toimijoiden kilpailuun.

Kuluttajien keskeinen asema energian sisämarkkinoilla

| 51. | pitää tervetulleena komission tiedonantoa aiheesta ”Energian kuluttajien aseman vahvistaminen”, sillä se kattaa alueiden komitean viimeisimmissä energiapoliittisissa lausunnoissaan keskeisinä pitämät asiat, jotka koskevat erityisesti kuluttajien aktiivista osuutta energiajärjestelmässä. Komitea muistuttaa, että myös energiaköyhyyttä ja muita heikommassa asemassa olevien kuluttajien suojelua on syytä käsitellä EU:n tasolla. |
| --- | --- |

51.

pitää tervetulleena komission tiedonantoa aiheesta ”Energian kuluttajien aseman vahvistaminen”, sillä se kattaa alueiden komitean viimeisimmissä energiapoliittisissa lausunnoissaan keskeisinä pitämät asiat, jotka koskevat erityisesti kuluttajien aktiivista osuutta energiajärjestelmässä. Komitea muistuttaa, että myös energiaköyhyyttä ja muita heikommassa asemassa olevien kuluttajien suojelua on syytä käsitellä EU:n tasolla.

Energiatehokkuuden edistäminen energiankulutuksen vähentämiseksi

| 52. | katsoo, että Euroopan unionin tavoite rakennusalan energiatehokkuuspotentiaalin hyödyntämisestä nykyistä paremmin on ensisijaisen tärkeä. On odotettavissa, että alan toimenpiteet alentavat rakennusten asukkaiden energialaskua sekä samalla pienentävät EU:n hiilijalanjälkeä ja riippuvuutta energian tuonnista. |
| --- | --- |

52.

katsoo, että Euroopan unionin tavoite rakennusalan energiatehokkuuspotentiaalin hyödyntämisestä nykyistä paremmin on ensisijaisen tärkeä. On odotettavissa, että alan toimenpiteet alentavat rakennusten asukkaiden energialaskua sekä samalla pienentävät EU:n hiilijalanjälkeä ja riippuvuutta energian tuonnista.

| 53. | muistuttaa, että tuki asuinrakennusten energiatehokkaalle eristämiselle voi olla tärkeä keino torjua energiaköyhyyttä ja parantaa työllisyystilannetta paikallistasolla. |
| --- | --- |

53.

muistuttaa, että tuki asuinrakennusten energiatehokkaalle eristämiselle voi olla tärkeä keino torjua energiaköyhyyttä ja parantaa työllisyystilannetta paikallistasolla.

| 54. | korostaa, että tämän toimintapolitiikan vaikutukset jäävät vaillinaisiksi, ellei sitä sovelleta laajamittaisesti. |
| --- | --- |

54.

korostaa, että tämän toimintapolitiikan vaikutukset jäävät vaillinaisiksi, ellei sitä sovelleta laajamittaisesti.

| 55. | muistuttaa, että toiminnan tehokkuus perustuu sekä korkeisiin energiatehokkuustavoitteisiin että paikallisyhteisöjen ja rakennusten asukkaiden tiiviiseen yhteistyöhön. |
| --- | --- |

55.

muistuttaa, että toiminnan tehokkuus perustuu sekä korkeisiin energiatehokkuustavoitteisiin että paikallisyhteisöjen ja rakennusten asukkaiden tiiviiseen yhteistyöhön.

Tehokas sääntely kuluttajien suojelemiseksi

| 56. | korostaa, että sääntely on keskeinen osa energiamarkkinoiden toimintaa ja että hintasignaalin käyttöön ottaminen on olennaisen tärkeää, jotta infrastruktuurille ja tuotantoresursseille voidaan määrittää optimaalinen sijainti ja jotta voidaan toteuttaa yhteisiä toimia, joiden tavoitteena on optimoida energiankäyttäjien maksettavaksi tulevat kustannukset. Erittelemällä energiahinnat vertailun mahdollistamiseksi varmistettaisiin lisäksi kilpailuedellytysten avoimuus. |
| --- | --- |

56.

korostaa, että sääntely on keskeinen osa energiamarkkinoiden toimintaa ja että hintasignaalin käyttöön ottaminen on olennaisen tärkeää, jotta infrastruktuurille ja tuotantoresursseille voidaan määrittää optimaalinen sijainti ja jotta voidaan toteuttaa yhteisiä toimia, joiden tavoitteena on optimoida energiankäyttäjien maksettavaksi tulevat kustannukset. Erittelemällä energiahinnat vertailun mahdollistamiseksi varmistettaisiin lisäksi kilpailuedellytysten avoimuus.

| 57. | toteaa, että kuluttajien näkökulmasta on ratkaisevaa taata kaasu- ja sähkömarkkinoiden toiminnan läpinäkyvyys Euroopan unionissa. Tulee käyttää asianmukaisesti tällä alalla tarjolla olevia välineitä, kuten energian tukkumarkkinoiden eheydestä ja tarkasteltavuudesta annetun asetuksen (REMIT) tarjoamia. Näin ollen alueiden komitea kehottaa Euroopan komissiota varaamaan energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyöviraston (ACER) käyttöön asianmukaiset budjettivarat vuodesta 2016 alkaen tämän tehtävän täyttämiseen. |
| --- | --- |

57.

toteaa, että kuluttajien näkökulmasta on ratkaisevaa taata kaasu- ja sähkömarkkinoiden toiminnan läpinäkyvyys Euroopan unionissa. Tulee käyttää asianmukaisesti tällä alalla tarjolla olevia välineitä, kuten energian tukkumarkkinoiden eheydestä ja tarkasteltavuudesta annetun asetuksen (REMIT) tarjoamia. Näin ollen alueiden komitea kehottaa Euroopan komissiota varaamaan energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyöviraston (ACER) käyttöön asianmukaiset budjettivarat vuodesta 2016 alkaen tämän tehtävän täyttämiseen.

| 58. | kehottaa Euroopan komissiota esittämään kaavailtujen säädösaloitteiden puitteissa tehokkaan mekanismin kansainvälisten sopimusten ja liikesopimusten ennakkovalvontaan, jotta varmistetaan niiden yhteensopivuus EU:n oikeuden ja EU:n energiaturvallisuuspoliittisten prioriteettien kanssa. |
| --- | --- |

58.

kehottaa Euroopan komissiota esittämään kaavailtujen säädösaloitteiden puitteissa tehokkaan mekanismin kansainvälisten sopimusten ja liikesopimusten ennakkovalvontaan, jotta varmistetaan niiden yhteensopivuus EU:n oikeuden ja EU:n energiaturvallisuuspoliittisten prioriteettien kanssa.

| 59. | viittaa edellä esitettyyn ja toteaa, että on tarpeen lisätä markkinoiden läpinäkyvyyttä myös kaasunsaannin turvaamisesta annetun asetuksen (Security of Gas Supply, SoS) tarkistuksen osana. |
| --- | --- |

59.

viittaa edellä esitettyyn ja toteaa, että on tarpeen lisätä markkinoiden läpinäkyvyyttä myös kaasunsaannin turvaamisesta annetun asetuksen (Security of Gas Supply, SoS) tarkistuksen osana.

| 60. | muistuttaa, että energia-ala on erittäin pääomavaltainen, mikä edellyttää pitkän aikavälin sääntelyvakautta. |
| --- | --- |

60.

muistuttaa, että energia-ala on erittäin pääomavaltainen, mikä edellyttää pitkän aikavälin sääntelyvakautta.

| 61. | huomauttaa, että luonteeltaan hajanaisemmista uusiutuvista lähteistä saatavan energian tuotannon kasvu merkitsee tuotantopaikkojen hajautumista ja sitä kautta paikallisyhteisöjen suurta roolia. Näin voidaan muun muassa lisätä EU:n sisäistä energiantuotantoa. |
| --- | --- |

61.

huomauttaa, että luonteeltaan hajanaisemmista uusiutuvista lähteistä saatavan energian tuotannon kasvu merkitsee tuotantopaikkojen hajautumista ja sitä kautta paikallisyhteisöjen suurta roolia. Näin voidaan muun muassa lisätä EU:n sisäistä energiantuotantoa.

| 62. | pyytää, että Euroopan unioni kannustaisi kansallisia sääntelyviranomaisia ottamaan työhönsä mukaan paikallisyhteisöjen edustajan. |
| --- | --- |

62.

pyytää, että Euroopan unioni kannustaisi kansallisia sääntelyviranomaisia ottamaan työhönsä mukaan paikallisyhteisöjen edustajan.

| 63. | toivoo, että energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyövirastoon (ACER) otetaan paikallisyhteisöjen edustaja, jonka alueiden komitea voisi nimetä. |
| --- | --- |

63.

toivoo, että energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyövirastoon (ACER) otetaan paikallisyhteisöjen edustaja, jonka alueiden komitea voisi nimetä.

Energiaköyhyyden torjuminen: Euroopan laajuinen ensisijainen tavoite

| 64. | pitää valitettavana energiaköyhyyden lisääntymistä; energiaköyhyydellä tarkoitetaan tilannetta, jossa henkilöllä ei ole asunnossaan tai liikkumistarkoituksessa saatavilla tavanomaiseen tapaan ja säännöllisesti tarpeidensa täyttämiseen tarvittavia energialähteitä. |
| --- | --- |

64.

pitää valitettavana energiaköyhyyden lisääntymistä; energiaköyhyydellä tarkoitetaan tilannetta, jossa henkilöllä ei ole asunnossaan tai liikkumistarkoituksessa saatavilla tavanomaiseen tapaan ja säännöllisesti tarpeidensa täyttämiseen tarvittavia energialähteitä.

| 65. | ehdottaa, että laaditaan energiaköyhyyden määritelmä, jossa otetaan huomioon jäsenvaltioiden erityispiirteet, ja määritetään eurooppalaiset indikaattorit ongelman hahmottamiseksi ja käsittelemiseksi nykyistä paremmin. |
| --- | --- |

65.

ehdottaa, että laaditaan energiaköyhyyden määritelmä, jossa otetaan huomioon jäsenvaltioiden erityispiirteet, ja määritetään eurooppalaiset indikaattorit ongelman hahmottamiseksi ja käsittelemiseksi nykyistä paremmin.

| 66. | ehdottaa, että alueiden foorumi järjestää säännöllisiä tapaamisia, joissa keskustellaan energiaköyhyydestä, esitellään paikallisia, valtakunnallisia ja eurooppalaisia aloitteita ja laaditaan käytännön suosituksia poliittisille päättäjille, järjestöväelle ja teollisuudelle. |
| --- | --- |

66.

ehdottaa, että alueiden foorumi järjestää säännöllisiä tapaamisia, joissa keskustellaan energiaköyhyydestä, esitellään paikallisia, valtakunnallisia ja eurooppalaisia aloitteita ja laaditaan käytännön suosituksia poliittisille päättäjille, järjestöväelle ja teollisuudelle.

| 67. | katsoo, että energiaköyhyyden torjumiseksi tulee toteuttaa toimia energiatehokkuuden ja liikenteen alalla – etenkin pienituloisten kotitalouksien asuttamiin rakennuksiin kohdennetuin toimin – sekä kasvatus- ja sosiaalialalla. |
| --- | --- |

67.

katsoo, että energiaköyhyyden torjumiseksi tulee toteuttaa toimia energiatehokkuuden ja liikenteen alalla – etenkin pienituloisten kotitalouksien asuttamiin rakennuksiin kohdennetuin toimin – sekä kasvatus- ja sosiaalialalla.

| 68. | katsoo, että vaikeimpien tilanteiden ratkaiseminen edellyttää kokonaisvaltaista lähestymistapaa ongelmaan nähden. Siihen voi kuulua sosiaalipoliittisia toimenpiteitä, suoraa taloudellista tukea, tiedotus- ja neuvonta-aloitteita mutta myös pidemmän aikavälin energiapoliittisia toimia. |
| --- | --- |

68.

katsoo, että vaikeimpien tilanteiden ratkaiseminen edellyttää kokonaisvaltaista lähestymistapaa ongelmaan nähden. Siihen voi kuulua sosiaalipoliittisia toimenpiteitä, suoraa taloudellista tukea, tiedotus- ja neuvonta-aloitteita mutta myös pidemmän aikavälin energiapoliittisia toimia.

Älykkäät verkot ja mittarit: kuluttajan apuvälineitä

| 69. | korostaa tarvetta nopeuttaa älykkäiden järjestelmien käyttöönottoa niin verkoissa kuin tuottajien ja kuluttajien tasalla, jotta voidaan optimoida järjestelmä kokonaisuudessaan ja ottaa käyttöön älykkäitä mittareita keskeisiksi optimoidun kysynnänhallinnan välineiksi, joiden käyttöön kuluttajat aktiivisesti osallistuvat. Komitea muistuttaa, että tässä yhteydessä on huolehdittava tietosuoja- ja tietoturvakysymyksistä. |
| --- | --- |

69.

korostaa tarvetta nopeuttaa älykkäiden järjestelmien käyttöönottoa niin verkoissa kuin tuottajien ja kuluttajien tasalla, jotta voidaan optimoida järjestelmä kokonaisuudessaan ja ottaa käyttöön älykkäitä mittareita keskeisiksi optimoidun kysynnänhallinnan välineiksi, joiden käyttöön kuluttajat aktiivisesti osallistuvat. Komitea muistuttaa, että tässä yhteydessä on huolehdittava tietosuoja- ja tietoturvakysymyksistä.

Energiainfrastruktuuri: tiettyjen valtioiden välisten yhteenliitäntöjen välttämättömyys

| 70. | pitää koko EU:n kaasu- ja sähköverkkoliitännät yhdistäviä, täysin yhdennettyjä energian sisämarkkinoita strategisen tärkeinä. Komitea katsoo, että on olennaisen tärkeää varmistaa, että olemassa olevaa infrastruktuuria käytetään optimaalisesti ennen kuin investoidaan uuteen infrastruktuuriin. |
| --- | --- |

70.

pitää koko EU:n kaasu- ja sähköverkkoliitännät yhdistäviä, täysin yhdennettyjä energian sisämarkkinoita strategisen tärkeinä. Komitea katsoo, että on olennaisen tärkeää varmistaa, että olemassa olevaa infrastruktuuria käytetään optimaalisesti ennen kuin investoidaan uuteen infrastruktuuriin.

| 71. | korostaa, että on tärkeää investoida energiainfrastruktuuriin, ja pyytää, että alueiden komitea otetaan mukaan energiainfrastruktuurifoorumin toimintaan. |
| --- | --- |

71.

korostaa, että on tärkeää investoida energiainfrastruktuuriin, ja pyytää, että alueiden komitea otetaan mukaan energiainfrastruktuurifoorumin toimintaan.

| 72. | korostaa tarvetta investoida kestokykyiseen energiainfrastruktuuriin, jotta voidaan vähentää luonnonkatastrofeihin ja ihmisen toiminnan aiheuttamiin katastrofeihin liittyviä riskejä. Komitea muistuttaa, että kestokykyisten infrastruktuurien rakentaminen on kustannustehokkaampaa kuin niiden jälkiasennus. |
| --- | --- |

72.

korostaa tarvetta investoida kestokykyiseen energiainfrastruktuuriin, jotta voidaan vähentää luonnonkatastrofeihin ja ihmisen toiminnan aiheuttamiin katastrofeihin liittyviä riskejä. Komitea muistuttaa, että kestokykyisten infrastruktuurien rakentaminen on kustannustehokkaampaa kuin niiden jälkiasennus.

| 73. | muistuttaa kuitenkin, että infrastruktuurin rahoittavat kuluttajat, joten lähtökohdaksi on syytä ottaa yksityiskohtaiset kustannus–hyöty-analyysit ja todelliset toimet kansalaisten informoimiseksi ja osallistamiseksi, jotta voidaan varmistaa, että infrastruktuuri-investoinneille saadaan kohtuullisessa ajassa laaja yleinen tuki. |
| --- | --- |

73.

muistuttaa kuitenkin, että infrastruktuurin rahoittavat kuluttajat, joten lähtökohdaksi on syytä ottaa yksityiskohtaiset kustannus–hyöty-analyysit ja todelliset toimet kansalaisten informoimiseksi ja osallistamiseksi, jotta voidaan varmistaa, että infrastruktuuri-investoinneille saadaan kohtuullisessa ajassa laaja yleinen tuki.

| 74. | ehdottaa kaasunsaannin turvaamisesta annettuun asetukseen (SoS) kuuluvien yhteisvastuumekanismien tehokkuuden optimoimiseksi, että otetaan käyttöön pakollisia rajatylittäviä ennaltaehkäisy- ja kriisinhallintasuunnitelmia. SoS-asetuksessa tarkoitettujen ”suojattujen asiakkaiden” määritelmä tulee yhdenmukaistaa, jottei rajoiteta mahdollisuuksia valtioiden keskinäiseen apuun kaasuntoimituskriiseissä. |
| --- | --- |

74.

ehdottaa kaasunsaannin turvaamisesta annettuun asetukseen (SoS) kuuluvien yhteisvastuumekanismien tehokkuuden optimoimiseksi, että otetaan käyttöön pakollisia rajatylittäviä ennaltaehkäisy- ja kriisinhallintasuunnitelmia. SoS-asetuksessa tarkoitettujen ”suojattujen asiakkaiden” määritelmä tulee yhdenmukaistaa, jottei rajoiteta mahdollisuuksia valtioiden keskinäiseen apuun kaasuntoimituskriiseissä.

Paikallisyhteisöjen rooli sähköverkon turvaamisessa ja sen tunnustaminen

| 75. | toteaa, että paikallisyhteisöillä on tärkeä rooli energiantuotannon turvaamisessa, kun ne pyrkivät sijoittamaan tuotantoresurssit optimaalisesti muun muassa siten, että otetaan huomioon paikallinen energiapotentiaali. |
| --- | --- |

75.

toteaa, että paikallisyhteisöillä on tärkeä rooli energiantuotannon turvaamisessa, kun ne pyrkivät sijoittamaan tuotantoresurssit optimaalisesti muun muassa siten, että otetaan huomioon paikallinen energiapotentiaali.

| 76. | katsoo, että uusiutuviin energialähteisiin, luontoa vähän rasittavaan liikkuvuuteen, olemassa olevan energiainfrastruktuurin ajanmukaistamiseen, älykkäiden voimaloiden rakentamiseen, hiilidioksidin talteenottoon ja energian varastointiin liittyvää innovointia on tuettava myös paikallistasolla. |
| --- | --- |

76.

katsoo, että uusiutuviin energialähteisiin, luontoa vähän rasittavaan liikkuvuuteen, olemassa olevan energiainfrastruktuurin ajanmukaistamiseen, älykkäiden voimaloiden rakentamiseen, hiilidioksidin talteenottoon ja energian varastointiin liittyvää innovointia on tuettava myös paikallistasolla.

| 77. | ehdottaa, että Euroopan unioni voisi kannustaa toissijaisuusperiaatetta kunnioittaen laatimaan energiajärjestelmän kehittämisohjelmia, jotka koskevat vähintään aluetasoa ja joiden johdonmukaisuutta tulee valvoa Euroopan laajuisesti. |
| --- | --- |

77.

ehdottaa, että Euroopan unioni voisi kannustaa toissijaisuusperiaatetta kunnioittaen laatimaan energiajärjestelmän kehittämisohjelmia, jotka koskevat vähintään aluetasoa ja joiden johdonmukaisuutta tulee valvoa Euroopan laajuisesti.

Raja-alueet energiaunionin koekentiksi

| 78. | pitää valitettavana, että valtioiden välisen rajan vaikutusten ja kansallisissa lainsäädännöissä olevien erojen vuoksi monet raja-alueet ovat usein epäedullisessa asemassa tai eivät pysty täysin hyödyntämään potentiaaliaan innovatiivisten ja kestävyysajattelun mukaisten energiaratkaisujen toteuttamiseksi. Komitea ehdottaa siksi, että komissio tukisi alueiden vapaaehtoisia pyrkimyksiä poistaa rajasta aiheutuvia haittoja. |
| --- | --- |

78.

pitää valitettavana, että valtioiden välisen rajan vaikutusten ja kansallisissa lainsäädännöissä olevien erojen vuoksi monet raja-alueet ovat usein epäedullisessa asemassa tai eivät pysty täysin hyödyntämään potentiaaliaan innovatiivisten ja kestävyysajattelun mukaisten energiaratkaisujen toteuttamiseksi. Komitea ehdottaa siksi, että komissio tukisi alueiden vapaaehtoisia pyrkimyksiä poistaa rajasta aiheutuvia haittoja.

| 79. | kehottaa EU:ta tukemaan tarvittaessa EAYY:n kaltaisia sääntely- ja lainsäädäntökehyksiä, joilla suositaan jakeluverkkojen yhteenliittämistä rajan molemmin puolin ja optimaalista energia-alan yhdentämistä. |
| --- | --- |

79.

kehottaa EU:ta tukemaan tarvittaessa EAYY:n kaltaisia sääntely- ja lainsäädäntökehyksiä, joilla suositaan jakeluverkkojen yhteenliittämistä rajan molemmin puolin ja optimaalista energia-alan yhdentämistä.

| 80. | kehottaa Euroopan komissiota tukemaan ja kannustamaan erikseen jakeluun liittyviä alueellisia yhteistyöhankkeita. |
| --- | --- |

80.

kehottaa Euroopan komissiota tukemaan ja kannustamaan erikseen jakeluun liittyviä alueellisia yhteistyöhankkeita.

| 81. | ehdottaa, että pyritään jatkuvasti löytämään tasapaino suuriin rajatylittäviin infrastruktuureihin osoitettavien EU:n menojen ja paikallisiin tarpeisiin vastaamisen välille, jotta paikallisesti uusiutuvista lähteistä tuotetut energiamuodot saadaan liitettyä paremmin energiaverkkoihin, kun samaan aikaan kehitetään älykkäitä jakeluverkkoja. |
| --- | --- |

81.

ehdottaa, että pyritään jatkuvasti löytämään tasapaino suuriin rajatylittäviin infrastruktuureihin osoitettavien EU:n menojen ja paikallisiin tarpeisiin vastaamisen välille, jotta paikallisesti uusiutuvista lähteistä tuotetut energiamuodot saadaan liitettyä paremmin energiaverkkoihin, kun samaan aikaan kehitetään älykkäitä jakeluverkkoja.

Tutkimus ja innovointi energia-alan siirtymän tukivälineenä ja työpaikkojen luojana

| 82. | katsoo, että energiateknologia-alan tutkimuksella ja innovoinnilla on strateginen rooli EU:n energiajärjestelmän onnistuneessa muuttamisessa vähähiiliseksi ja sitä kautta päästöjen vähentämisessä. |
| --- | --- |

82.

katsoo, että energiateknologia-alan tutkimuksella ja innovoinnilla on strateginen rooli EU:n energiajärjestelmän onnistuneessa muuttamisessa vähähiiliseksi ja sitä kautta päästöjen vähentämisessä.

| 83. | korostaa, että energiaunionin painopisteenä tulee olla aktiivista kysynnänhallintaa edistävien teknologiapainotteisten teollisuudenalojen kehittäminen, energian älykkäät käyttötavat ja energiatehokkuus tiiviissä yhteistyössä tutkimuskeskusten ja yliopistojen kanssa. Komitea katsoo lisäksi, että etusija tulisi antaa paljon energiaa kuluttavien teollisuudenalojen innovaatioille. |
| --- | --- |

83.

korostaa, että energiaunionin painopisteenä tulee olla aktiivista kysynnänhallintaa edistävien teknologiapainotteisten teollisuudenalojen kehittäminen, energian älykkäät käyttötavat ja energiatehokkuus tiiviissä yhteistyössä tutkimuskeskusten ja yliopistojen kanssa. Komitea katsoo lisäksi, että etusija tulisi antaa paljon energiaa kuluttavien teollisuudenalojen innovaatioille.

| 84. | katsoo, että tällainen siirtymä, jos se voitaisiin saavuttaa nopeasti, voisi olla ensimmäinen keino saada energia-alan kilpailuetuja, vähentää hiilidioksidipäästöjä ja luoda työpaikkoja, joita ei voida siirtää muualle. |
| --- | --- |

84.

katsoo, että tällainen siirtymä, jos se voitaisiin saavuttaa nopeasti, voisi olla ensimmäinen keino saada energia-alan kilpailuetuja, vähentää hiilidioksidipäästöjä ja luoda työpaikkoja, joita ei voida siirtää muualle.

| 85. | katsoo, että paikallisyhteisöillä on työllisyyden ja innovoinnin aloilla tehokkaat keinot uusiutuvien energiamuotojen käytön lisäämiseen ja energiatehokkuuden parantamiseen politiikalla, joka koskee rakennuksia, asuinympäristöä, liikkuvuutta ja maankäytön suunnittelua, mutta myös yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen kautta. |
| --- | --- |

85.

katsoo, että paikallisyhteisöillä on työllisyyden ja innovoinnin aloilla tehokkaat keinot uusiutuvien energiamuotojen käytön lisäämiseen ja energiatehokkuuden parantamiseen politiikalla, joka koskee rakennuksia, asuinympäristöä, liikkuvuutta ja maankäytön suunnittelua, mutta myös yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen kautta.

| 86. | toivoo mahdollisuutta tutkia yhteistyössä komission energia-asioiden ja alue- ja kaupunkipolitiikan pääosastojen sekä yhteisen tutkimuskeskuksen kanssa mahdollisuuksia luoda paremmat yhteydet/yhteisvaikutukset EU:n politiikan ja sen rahoitusohjelmien välille, niin että alueelliset ja paikalliset energia-alan investoinnit älykkään erikoistumisen strategioiden puitteissa olisivat optimaalisia. |
| --- | --- |

86.

toivoo mahdollisuutta tutkia yhteistyössä komission energia-asioiden ja alue- ja kaupunkipolitiikan pääosastojen sekä yhteisen tutkimuskeskuksen kanssa mahdollisuuksia luoda paremmat yhteydet/yhteisvaikutukset EU:n politiikan ja sen rahoitusohjelmien välille, niin että alueelliset ja paikalliset energia-alan investoinnit älykkään erikoistumisen strategioiden puitteissa olisivat optimaalisia.

| 87. | toteaa, että energiayhteisöä lujittamalla on saatavissa suurta lisäarvoa, muun muassa kun virtaviivaistetaan EU:n oikeuden soveltamismekanismeja energiayhteisön jäsenvaltioissa. Komitea näkee lisäksi, että oleellista lisäarvoa on saatavissa liittämällä energiayhteisön jäsenvaltiot mukaan energiaturvallisuutta koskeviin EU:n strategioihin, joihin uusi SoS-asetus lukeutuu. |
| --- | --- |

87.

toteaa, että energiayhteisöä lujittamalla on saatavissa suurta lisäarvoa, muun muassa kun virtaviivaistetaan EU:n oikeuden soveltamismekanismeja energiayhteisön jäsenvaltioissa. Komitea näkee lisäksi, että oleellista lisäarvoa on saatavissa liittämällä energiayhteisön jäsenvaltiot mukaan energiaturvallisuutta koskeviin EU:n strategioihin, joihin uusi SoS-asetus lukeutuu.

| 88. | kehottaa jäsenvaltioita koordinoimaan kantansa yhteisvastuullisuuden periaatteen mukaisesti ja neuvottelemaan yhtenäisesti kolmansien maiden kanssa. Komitea muistuttaa, että energia-alan yhteistyöllä voidaan osaltaan edistää ja vahvistaa demokratiaa, oikeusvaltioperiaatetta ja ihmisoikeuksia kumppanuusmaissa. |
| --- | --- |

88.

kehottaa jäsenvaltioita koordinoimaan kantansa yhteisvastuullisuuden periaatteen mukaisesti ja neuvottelemaan yhtenäisesti kolmansien maiden kanssa. Komitea muistuttaa, että energia-alan yhteistyöllä voidaan osaltaan edistää ja vahvistaa demokratiaa, oikeusvaltioperiaatetta ja ihmisoikeuksia kumppanuusmaissa.

Energiapolitiikan ulkopoliittinen ulottuvuus

| 89. | toteaa, että alueiden komitea on säännöllisesti osallistunut itäisen kumppanuuden energiavarmuutta käsittelevään foorumiin ja että Euroopan unionin kokemusten tulee hyödyttää ulkopuolisia kumppaneita, kun samalla nostetaan arvoon eurooppalaisten yritysten teollista ja teknologista osaamista. |
| --- | --- |

89.

toteaa, että alueiden komitea on säännöllisesti osallistunut itäisen kumppanuuden energiavarmuutta käsittelevään foorumiin ja että Euroopan unionin kokemusten tulee hyödyttää ulkopuolisia kumppaneita, kun samalla nostetaan arvoon eurooppalaisten yritysten teollista ja teknologista osaamista.

| 90. | korostaa, että kestäväpohjaiset paikallis- ja aluetason energiahankkeet ovat ratkaisevia pyrittäessä vähentämään Euroopan unionin energiariippuvuutta ulkopuolisista lähteistä ja kolmansista maista, joihin hyvin usein liittyvät ulkopuoliset toimittajat, ja että niiden tarjoamien mahdollisuuksien kattavampi kartoittaminen edellyttää lisätoimia. AK esittää, että sen tulisi päästä osallistumaan suoraan sellaisten tulevien aloitteiden kehittämiseen erityisesti alue- ja paikallistasolla, jotka liittyvät energiapolitiikan ulkopoliittiseen ulottuvuuteen. |
| --- | --- |

90.

korostaa, että kestäväpohjaiset paikallis- ja aluetason energiahankkeet ovat ratkaisevia pyrittäessä vähentämään Euroopan unionin energiariippuvuutta ulkopuolisista lähteistä ja kolmansista maista, joihin hyvin usein liittyvät ulkopuoliset toimittajat, ja että niiden tarjoamien mahdollisuuksien kattavampi kartoittaminen edellyttää lisätoimia. AK esittää, että sen tulisi päästä osallistumaan suoraan sellaisten tulevien aloitteiden kehittämiseen erityisesti alue- ja paikallistasolla, jotka liittyvät energiapolitiikan ulkopoliittiseen ulottuvuuteen.

Bryssel 14. lokakuuta 2015.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Markku MARKKULA

---

III Valmistelevat säädökset

ALUEIDEN KOMITEA

114. täysistunto, 12.–14. lokakuuta 2015

| 17.12.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 423/72 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 423/72

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Muuntogeenisiä elintarvikkeita ja rehuja koskeva päätöksentekomenettely”

(2015/C 423/13)

| Esittelijä | Mark WEINMEISTER (DE, EPP), Hessenin osavaltion Eurooppa-asioista vastaava valtiosihteeri |
| --- | --- |
| Viiteasiakirjat | Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EY) N:o 1829/2003 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse jäsenvaltioiden mahdollisuudesta rajoittaa muuntogeenisten elintarvikkeiden ja rehujen käyttöä tai kieltää se alueellaan
  COM(2015) 177 final
  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle muuntogeenisiä organismeja koskevan päätöksentekomenettelyn uudelleentarkastelusta
  COM(2015) 176 final |

Esittelijä

Mark WEINMEISTER (DE, EPP), Hessenin osavaltion Eurooppa-asioista vastaava valtiosihteeri

Viiteasiakirjat

Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EY) N:o 1829/2003 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse jäsenvaltioiden mahdollisuudesta rajoittaa muuntogeenisten elintarvikkeiden ja rehujen käyttöä tai kieltää se alueellaan

COM(2015) 177 final

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle muuntogeenisiä organismeja koskevan päätöksentekomenettelyn uudelleentarkastelusta

COM(2015) 176 final

I   POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | panee lähtökohtaisesti tyytyväisenä merkille komission ehdotuksen perustana olevan lähestymistavan, jonka mukaan alueiden sananvaltaa on lisättävä ja itsenäistä päätösvaltaa laajennettava. |
| --- | --- |

1.

panee lähtökohtaisesti tyytyväisenä merkille komission ehdotuksen perustana olevan lähestymistavan, jonka mukaan alueiden sananvaltaa on lisättävä ja itsenäistä päätösvaltaa laajennettava.

| 2. | suhtautuu kuitenkin tässä nimenomaisessa tapauksessa toimenpiteiden tarkoituksenmukaisuuteen hyvin kriittisesti. |
| --- | --- |

2.

suhtautuu kuitenkin tässä nimenomaisessa tapauksessa toimenpiteiden tarkoituksenmukaisuuteen hyvin kriittisesti.

| 3. | muistuttaa, että monet kansalaiset suhtautuvat epäilevästi muuntogeenisiin organismeihin eivätkä hyväksy niitä. Tämä epäilevä suhtautuminen ja hyväksynnän puute olisi otettava huomioon muun muassa lisäämällä muuntogeenisiä elintarvikkeita ja rehuja koskevan lupamenettelyn avoimuutta. |
| --- | --- |

3.

muistuttaa, että monet kansalaiset suhtautuvat epäilevästi muuntogeenisiin organismeihin eivätkä hyväksy niitä. Tämä epäilevä suhtautuminen ja hyväksynnän puute olisi otettava huomioon muun muassa lisäämällä muuntogeenisiä elintarvikkeita ja rehuja koskevan lupamenettelyn avoimuutta.

| 4. | vahvistaa vaatimuksen, että tarvitaan merkintöjä koskevia selviä säännöksiä, jotta kuluttajat voivat tehdä tietoisia ostopäätöksiä. Avoimissa merkinnöissä on myös mainittava selkeästi muuntogeenisten rehujen käyttö eläinkunnasta peräisin olevien elintarvikkeiden tuotannossa. |
| --- | --- |

4.

vahvistaa vaatimuksen, että tarvitaan merkintöjä koskevia selviä säännöksiä, jotta kuluttajat voivat tehdä tietoisia ostopäätöksiä. Avoimissa merkinnöissä on myös mainittava selkeästi muuntogeenisten rehujen käyttö eläinkunnasta peräisin olevien elintarvikkeiden tuotannossa.

| 5. | viittaa tässä yhteydessä alueiden komitean lausuntoon aiheesta ”Jäsenvaltioiden vapaus päättää muuntogeenisten kasvien viljelystä alueellaan” (CdR 338/2010 fin) (88. täysistunto, 27.–28. tammikuuta 2011) ja päätöslauselmaansa Euroopan komission vuoden 2016 työohjelman painopisteistä (113. täysistunto, 9. heinäkuuta 2015). |
| --- | --- |

5.

viittaa tässä yhteydessä alueiden komitean lausuntoon aiheesta ”Jäsenvaltioiden vapaus päättää muuntogeenisten kasvien viljelystä alueellaan” (CdR 338/2010 fin) (88. täysistunto, 27.–28. tammikuuta 2011) ja päätöslauselmaansa Euroopan komission vuoden 2016 työohjelman painopisteistä (113. täysistunto, 9. heinäkuuta 2015).

Muuntogeenisiä elintarvikkeita ja rehuja koskeva lupamenettely

| 6. | panee merkille, että Euroopan unionilla on kattava muuntogeenisten organismien sekä muuntogeenisten elintarvikkeiden ja rehujen lupamenettelyjä, jäljitettävyyttä ja merkitsemistä koskeva lainsäädäntökehys, joka perustuu geneettisesti muunnettujen organismien tarkoituksellisesta levittämisestä ympäristöön ja neuvoston direktiivin 90/220/ETY kumoamisesta annettuun direktiiviin 2001/18/EY, muuntogeenisistä elintarvikkeista ja rehuista 22. syyskuuta 2003 annettuun asetukseen (EY) N:o 1829/2003 ja muuntogeenisten organismien jäljitettävyydestä ja merkitsemisestä ja muuntogeenisistä organismeista valmistettujen elintarvikkeiden ja rehujen jäljitettävyydestä sekä direktiivin 2001/18/EY muuttamisesta 22. syyskuuta 2003 annettuun asetukseen (EY) N:o 1830/2003. |
| --- | --- |

6.

panee merkille, että Euroopan unionilla on kattava muuntogeenisten organismien sekä muuntogeenisten elintarvikkeiden ja rehujen lupamenettelyjä, jäljitettävyyttä ja merkitsemistä koskeva lainsäädäntökehys, joka perustuu geneettisesti muunnettujen organismien tarkoituksellisesta levittämisestä ympäristöön ja neuvoston direktiivin 90/220/ETY kumoamisesta annettuun direktiiviin 2001/18/EY, muuntogeenisistä elintarvikkeista ja rehuista 22. syyskuuta 2003 annettuun asetukseen (EY) N:o 1829/2003 ja muuntogeenisten organismien jäljitettävyydestä ja merkitsemisestä ja muuntogeenisistä organismeista valmistettujen elintarvikkeiden ja rehujen jäljitettävyydestä sekä direktiivin 2001/18/EY muuttamisesta 22. syyskuuta 2003 annettuun asetukseen (EY) N:o 1830/2003.

| 7. | toteaa, että ehdotetussa lainsäädäntökehyksessä edellytetään, että muuntogeenisiä organismeja tai muuntogeenisiä elintarvikkeita tai rehuja ei saa saattaa markkinoille ilman lainsäädäntökehyksen mukaisesti myönnettävää ennakkolupaa. |
| --- | --- |

7.

toteaa, että ehdotetussa lainsäädäntökehyksessä edellytetään, että muuntogeenisiä organismeja tai muuntogeenisiä elintarvikkeita tai rehuja ei saa saattaa markkinoille ilman lainsäädäntökehyksen mukaisesti myönnettävää ennakkolupaa.

| 8. | toteaa, että lupamenettelyssä edellytetään muuntogeenisten elintarvikkeiden ja rehujen osalta Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen tekemää hakemusasiakirjojen perusteellista tieteellistä arviointia. |
| --- | --- |

8.

toteaa, että lupamenettelyssä edellytetään muuntogeenisten elintarvikkeiden ja rehujen osalta Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen tekemää hakemusasiakirjojen perusteellista tieteellistä arviointia.

| 9. | esittää, että komissio antaa Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen lausunnon saatuaan pysyvään kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomiteaan kuuluville jäsenvaltioille päätösluonnoksen luvan myöntämisestä tai epäämisestä. |
| --- | --- |

9.

esittää, että komissio antaa Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen lausunnon saatuaan pysyvään kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomiteaan kuuluville jäsenvaltioille päätösluonnoksen luvan myöntämisestä tai epäämisestä.

| 10. | panee merkille, että jos pysyvässä kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomiteassa tai muutoksenhakukomiteassa ei päästä asiasta yksimielisyyteen, komissio on muuntogeenisiä organismeja koskevan lainsäädäntökehyksen ja perusoikeuskirjan mukaan velvollinen tekemään päätöksen lupahakemuksesta. |
| --- | --- |

10.

panee merkille, että jos pysyvässä kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomiteassa tai muutoksenhakukomiteassa ei päästä asiasta yksimielisyyteen, komissio on muuntogeenisiä organismeja koskevan lainsäädäntökehyksen ja perusoikeuskirjan mukaan velvollinen tekemään päätöksen lupahakemuksesta.

Muuntogeenisiä elintarvikkeita ja rehuja koskevan lupamenettelyn uudelleentarkastelu

| 11. | muistuttaa, että komissio ilmoittaa vuoden 2015 työohjelmassaan muuntogeenisten organismien hyväksymiseen sovellettavan päätöksentekoprosessin tarkistamisesta. Tarkoituksena on vastata kansalaisten ja jäsenvaltioiden huoleen siitä, että komissiolla on tällä hetkellä oikeudellinen velvoite vahvistaa muuntogeenisten organismien hyväksyntä silloinkin, kun jäsenvaltioiden määräenemmistö ei puolla tällaista hyväksyntää. |
| --- | --- |

11.

muistuttaa, että komissio ilmoittaa vuoden 2015 työohjelmassaan muuntogeenisten organismien hyväksymiseen sovellettavan päätöksentekoprosessin tarkistamisesta. Tarkoituksena on vastata kansalaisten ja jäsenvaltioiden huoleen siitä, että komissiolla on tällä hetkellä oikeudellinen velvoite vahvistaa muuntogeenisten organismien hyväksyntä silloinkin, kun jäsenvaltioiden määräenemmistö ei puolla tällaista hyväksyntää.

| 12. | ihmettelee sitä, että ilmoitetun tarkistuksen tuloksena on nyt saatu ainoastaan muuntogeenisiä elintarvikkeita ja rehuja koskeva ehdotus eikä ilmoituksen mukaista perusteellista lupamenettelyn tarkistusta ole tehty. |
| --- | --- |

12.

ihmettelee sitä, että ilmoitetun tarkistuksen tuloksena on nyt saatu ainoastaan muuntogeenisiä elintarvikkeita ja rehuja koskeva ehdotus eikä ilmoituksen mukaista perusteellista lupamenettelyn tarkistusta ole tehty.

| 13. | kiinnittää huomiota yksittäisten jäsenvaltioiden äänestyskäyttäytymiseen asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisen nykyisen muuntogeenisten elintarvikkeiden ja rehujen lupamenettelyn yhteydessä. |
| --- | --- |

13.

kiinnittää huomiota yksittäisten jäsenvaltioiden äänestyskäyttäytymiseen asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisen nykyisen muuntogeenisten elintarvikkeiden ja rehujen lupamenettelyn yhteydessä.

| 14. | pitää valitettavana, että näissä muuntogeenisiä elintarvikkeita ja rehuja koskevissa äänestyksissä käy säännönmukaisesti niin, ettei pysyvässä komiteassa eikä muutoksenhakukomiteassa saavuteta määräenemmistöä päätösluonnoksen puolesta tai vastaan. |
| --- | --- |

14.

pitää valitettavana, että näissä muuntogeenisiä elintarvikkeita ja rehuja koskevissa äänestyksissä käy säännönmukaisesti niin, ettei pysyvässä komiteassa eikä muutoksenhakukomiteassa saavuteta määräenemmistöä päätösluonnoksen puolesta tai vastaan.

| 15. | toteaa, että tieteellisen arvioinnin yhteydessä esiin tulevien huolenaiheiden lisäksi on usein myös Euroopan elintarviketurvallisuusviraston riskinarvioinnin ulkopuolisia laajempia huolenaiheita, joiden vuoksi jokin jäsenvaltio äänestää tyhjää tai ehdotusta vastaan. |
| --- | --- |

15.

toteaa, että tieteellisen arvioinnin yhteydessä esiin tulevien huolenaiheiden lisäksi on usein myös Euroopan elintarviketurvallisuusviraston riskinarvioinnin ulkopuolisia laajempia huolenaiheita, joiden vuoksi jokin jäsenvaltio äänestää tyhjää tai ehdotusta vastaan.

| 16. | huomauttaa, että voimassa olevan lainsäädännön mukaan komission on tehtävä päätös lupahakemuksista. |
| --- | --- |

16.

huomauttaa, että voimassa olevan lainsäädännön mukaan komission on tehtävä päätös lupahakemuksista.

| 17. | pitää valitettavana erityisesti sitä, että komissio tekee näin ollen päätökset tosiasiassa aina ilman jäsenvaltioiden äänestyksen antamaa tukea. Euroopan elintarviketurvallisuusviraston antama myönteinen lausunto johtaa yleensä siihen, että komissio myöntää luvan. |
| --- | --- |

17.

pitää valitettavana erityisesti sitä, että komissio tekee näin ollen päätökset tosiasiassa aina ilman jäsenvaltioiden äänestyksen antamaa tukea. Euroopan elintarviketurvallisuusviraston antama myönteinen lausunto johtaa yleensä siihen, että komissio myöntää luvan.

| 18. | pahoittelee, että tämän seurauksena esimerkiksi yhden tai usean jäsenvaltion yhteiskuntapoliittisia huolenaiheita, joita esitetään lupamenettelyn yhteydessä, ei yleensä oteta lupapäätöstä tehtäessä huomioon. |
| --- | --- |

18.

pahoittelee, että tämän seurauksena esimerkiksi yhden tai usean jäsenvaltion yhteiskuntapoliittisia huolenaiheita, joita esitetään lupamenettelyn yhteydessä, ei yleensä oteta lupapäätöstä tehtäessä huomioon.

| 19. | painottaa, että tästä syystä lupaan, joka perustuu pelkästään Euroopan elintarviketurvallisuusviraston riskiarvioon, suhtaudutaan yhä kriittisemmin. |
| --- | --- |

19.

painottaa, että tästä syystä lupaan, joka perustuu pelkästään Euroopan elintarviketurvallisuusviraston riskiarvioon, suhtaudutaan yhä kriittisemmin.

Parannusehdotuksia nykyiseen lupamenettelyyn

| 20. | on jäsenvaltioiden kanssa samaa mieltä siitä, että koska luvan myöntäminen tai epääminen muuntogeenisiltä organismeilta herättää julkisuudessa laajaa kiinnostusta, on välttämätöntä, että päätöksentekoprosessissa voidaan ottaa huomioon muitakin kuin tieteellisiä näkökohtia. |
| --- | --- |

20.

on jäsenvaltioiden kanssa samaa mieltä siitä, että koska luvan myöntäminen tai epääminen muuntogeenisiltä organismeilta herättää julkisuudessa laajaa kiinnostusta, on välttämätöntä, että päätöksentekoprosessissa voidaan ottaa huomioon muitakin kuin tieteellisiä näkökohtia.

| 21. | pitää valitettavana, että asia ei tällä hetkellä käytännössä ole näin, koska nykyisessä menettelyssä komission päätöksenteossa keskeisenä perusteena on jäsenvaltioiden hajanaisten mielipiteiden ja siten riittämättömien määräenemmistösuhteiden vuoksi pelkästään Euroopan elintarviketurvallisuusviraston riskinarviointi. |
| --- | --- |

21.

pitää valitettavana, että asia ei tällä hetkellä käytännössä ole näin, koska nykyisessä menettelyssä komission päätöksenteossa keskeisenä perusteena on jäsenvaltioiden hajanaisten mielipiteiden ja siten riittämättömien määräenemmistösuhteiden vuoksi pelkästään Euroopan elintarviketurvallisuusviraston riskinarviointi.

| 22. | suosittaa siksi, että – ellei oikeudellisesta arvioinnista muuta johdu ja sanotun rajoittamatta käsiteltävänä olevasta asetusehdotuksesta esitettäviä huomioita – komissio voisi tulevaisuudessa tehdä myönteisen lupapäätöksen periaatteessa vain silloin, kun myös pysyvä komitea tai muutoksenhakukomitea päättää asiasta vähintään määräenemmistöllä. |
| --- | --- |

22.

suosittaa siksi, että – ellei oikeudellisesta arvioinnista muuta johdu ja sanotun rajoittamatta käsiteltävänä olevasta asetusehdotuksesta esitettäviä huomioita – komissio voisi tulevaisuudessa tehdä myönteisen lupapäätöksen periaatteessa vain silloin, kun myös pysyvä komitea tai muutoksenhakukomitea päättää asiasta vähintään määräenemmistöllä.

| 23. | katsoo, että näin voitaisiin ottaa jatkossa paremmin huomioon jäsenvaltioiden huolenaiheet ja että jäsenvaltioiden vastuu äänestyskäyttäytymisestään vahvistuisi. |
| --- | --- |

23.

katsoo, että näin voitaisiin ottaa jatkossa paremmin huomioon jäsenvaltioiden huolenaiheet ja että jäsenvaltioiden vastuu äänestyskäyttäytymisestään vahvistuisi.

| 24. | on komission kanssa eri mieltä siitä, että voimassa oleva lainsäädäntökehys olisi säilytettävä ja ettei äänestyssääntöjä saisi muuttaa vain siksi, että niitä sovelletaan muilla politiikanaloilla. |
| --- | --- |

24.

on komission kanssa eri mieltä siitä, että voimassa oleva lainsäädäntökehys olisi säilytettävä ja ettei äänestyssääntöjä saisi muuttaa vain siksi, että niitä sovelletaan muilla politiikanaloilla.

| 25. | vaatii siksi komissiota tarkistamaan, voidaanko muuntogeenisten organismien lupamenettelyjä muuttaa eurooppaoikeuden mukaisesti riskinhallintatasolla. |
| --- | --- |

25.

vaatii siksi komissiota tarkistamaan, voidaanko muuntogeenisten organismien lupamenettelyjä muuttaa eurooppaoikeuden mukaisesti riskinhallintatasolla.

| 26. | on komission kanssa samaa mieltä siitä, että tarvitaan yksi yhteinen riskinarviointijärjestelmä. |
| --- | --- |

26.

on komission kanssa samaa mieltä siitä, että tarvitaan yksi yhteinen riskinarviointijärjestelmä.

| 27. | vaatii Euroopan komissiota ja kansallisia tai alueellisia muuntogeenisten organismien viljelystä vastaavia viranomaisia tekemään tiiviimpää yhteistyötä. |
| --- | --- |

27.

vaatii Euroopan komissiota ja kansallisia tai alueellisia muuntogeenisten organismien viljelystä vastaavia viranomaisia tekemään tiiviimpää yhteistyötä.

| 28. | painottaa, että tämä voisi edistää riskinarvioinnin hyväksymistä jäsenvaltioissa ja myös parantaa arvioinnin laatua. |
| --- | --- |

28.

painottaa, että tämä voisi edistää riskinarvioinnin hyväksymistä jäsenvaltioissa ja myös parantaa arvioinnin laatua.

| 29. | kehottaa ottamaan lupamenettelyssä entistä paremmin huomioon muuntogeenisiin kasveihin sekä muuntogeenisiin elintarvikkeisiin ja rehuihin liittyvät ympäristönäkökohdat. |
| --- | --- |

29.

kehottaa ottamaan lupamenettelyssä entistä paremmin huomioon muuntogeenisiin kasveihin sekä muuntogeenisiin elintarvikkeisiin ja rehuihin liittyvät ympäristönäkökohdat.

| 30. | katsoo, että Euroopan elintarviketurvallisuusviraston tekemän muuntogeenisten kasvien ympäristövaikutusten arvioinnin vahvistetut suuntaviivat on mahdollisimman pian sisällytettävä tarkoituksellista levittämistä koskevan direktiivin 2001/18/EY liitteeseen, jotta ne ovat luonteeltaan oikeudellisesti sitovia. |
| --- | --- |

30.

katsoo, että Euroopan elintarviketurvallisuusviraston tekemän muuntogeenisten kasvien ympäristövaikutusten arvioinnin vahvistetut suuntaviivat on mahdollisimman pian sisällytettävä tarkoituksellista levittämistä koskevan direktiivin 2001/18/EY liitteeseen, jotta ne ovat luonteeltaan oikeudellisesti sitovia.

Käsiteltävänä olevan asetusehdotuksen arviointi

| 31. | toteaa, että komissio käsittelee tiedonannossaan COM(2015) 176 myös sen mielestä epätyydyttävää lupamenettelyä ja ehdottaa muuntogeenisiä elintarvikkeita ja rehuja koskevaan asetukseen pitkälti vastaavaa muutosta kuin direktiiviin (EU) 2015/412 (opt-out-säännöt). |
| --- | --- |

31.

toteaa, että komissio käsittelee tiedonannossaan COM(2015) 176 myös sen mielestä epätyydyttävää lupamenettelyä ja ehdottaa muuntogeenisiä elintarvikkeita ja rehuja koskevaan asetukseen pitkälti vastaavaa muutosta kuin direktiiviin (EU) 2015/412 (opt-out-säännöt).

| 32. | katsoo, että komission tavoite eli yksittäisten jäsenvaltioiden huolenaiheiden laajempi huomioiminen voitaisiin saavuttaa paremmin ympäristöriskien arvioinnin pikaisella ajan tasalle saattamisella lupaprosessin yhteydessä – kuten on juuri tehty direktiivin (EU) 2015/412 3 artiklan myötä – kuin nyt esitetyllä asetusehdotuksella. |
| --- | --- |

32.

katsoo, että komission tavoite eli yksittäisten jäsenvaltioiden huolenaiheiden laajempi huomioiminen voitaisiin saavuttaa paremmin ympäristöriskien arvioinnin pikaisella ajan tasalle saattamisella lupaprosessin yhteydessä – kuten on juuri tehty direktiivin (EU) 2015/412 3 artiklan myötä – kuin nyt esitetyllä asetusehdotuksella.

| 33. | toteaa, että ehdotuksen tavoitteena ei ole muuttaa yhtenäistä turvallisuustasoa, joka on saavutettu Euroopan elintarviketurvallisuusviraston tekemällä EU:n laajuisella riskinarvioinnilla. EU:n lainsäädäntökehys sisältää jo nyt säännöksiä, joiden mukaan jäsenvaltiot voivat tapauksissa, joissa muuntogeeninen elintarvike tai rehu voisi uusien tietojen perusteella aiheuttaa vakavan terveys- tai ympäristöriskin, kieltää kyseisen tuotteen siihen asti, kunnes EU:n tasolla on tehty uusi arviointi. |
| --- | --- |

33.

toteaa, että ehdotuksen tavoitteena ei ole muuttaa yhtenäistä turvallisuustasoa, joka on saavutettu Euroopan elintarviketurvallisuusviraston tekemällä EU:n laajuisella riskinarvioinnilla. EU:n lainsäädäntökehys sisältää jo nyt säännöksiä, joiden mukaan jäsenvaltiot voivat tapauksissa, joissa muuntogeeninen elintarvike tai rehu voisi uusien tietojen perusteella aiheuttaa vakavan terveys- tai ympäristöriskin, kieltää kyseisen tuotteen siihen asti, kunnes EU:n tasolla on tehty uusi arviointi.

| 34. | toteaa, että jäsenvaltioilla on oltava oikeus päättää kansallisella tasolla EU:n tasolla hyväksyttyjen muuntogeenisten organismien käytön rajoittamisesta tai kieltämisestä elintarvikkeissa ja rehuissa (opt-out-toimet). |
| --- | --- |

34.

toteaa, että jäsenvaltioilla on oltava oikeus päättää kansallisella tasolla EU:n tasolla hyväksyttyjen muuntogeenisten organismien käytön rajoittamisesta tai kieltämisestä elintarvikkeissa ja rehuissa (opt-out-toimet).

| 35. | huomauttaa, että jäsenvaltioiden on kuitenkin tässä yhteydessä varmistettava, että niiden toimet ovat EU:n lainsäädännön ja suhteellisuusperiaatteen mukaisia, ne eivät johda kotimaisten ja ulkomaisten tuotteiden epätasa-arvoiseen kohteluun ja ne vastaavat EU:n kansainvälisiä sitoumuksia WTO:n tasolla. |
| --- | --- |

35.

huomauttaa, että jäsenvaltioiden on kuitenkin tässä yhteydessä varmistettava, että niiden toimet ovat EU:n lainsäädännön ja suhteellisuusperiaatteen mukaisia, ne eivät johda kotimaisten ja ulkomaisten tuotteiden epätasa-arvoiseen kohteluun ja ne vastaavat EU:n kansainvälisiä sitoumuksia WTO:n tasolla.

| 36. | muistuttaa, että toimien on oltava maailmanlaajuisella tasolla WTO:n vaatimusten mukaisia ja että niissä on noudatettava sisämarkkinoilla Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimus) 34 artiklan mukaista periaatetta tavaroiden vapaasta liikkuvuudesta sisämarkkinoilla. Artiklassa kielletään kaikki toimet, joilla on sama vaikutus kuin tavaroiden vapaan liikkuvuuden määrällisillä rajoituksilla. |
| --- | --- |

36.

muistuttaa, että toimien on oltava maailmanlaajuisella tasolla WTO:n vaatimusten mukaisia ja että niissä on noudatettava sisämarkkinoilla Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimus) 34 artiklan mukaista periaatetta tavaroiden vapaasta liikkuvuudesta sisämarkkinoilla. Artiklassa kielletään kaikki toimet, joilla on sama vaikutus kuin tavaroiden vapaan liikkuvuuden määrällisillä rajoituksilla.

| 37. | toteaa, että jäsenvaltioiden, jotka haluavat käyttää kieltomahdollisuutta, on perusteltava toimensa SEUT-sopimuksen 36 artiklan perusteella ja Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaisilla yleistä etua koskevilla pakottavilla syillä. Jäsenvaltion kiellon perustelu ei saa myöskään olla ristiriidassa Euroopan elintarviketurvallisuusviraston tekemän ihmisten ja eläinten terveyttä koskevan riskinarvioinnin kanssa. |
| --- | --- |

37.

toteaa, että jäsenvaltioiden, jotka haluavat käyttää kieltomahdollisuutta, on perusteltava toimensa SEUT-sopimuksen 36 artiklan perusteella ja Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaisilla yleistä etua koskevilla pakottavilla syillä. Jäsenvaltion kiellon perustelu ei saa myöskään olla ristiriidassa Euroopan elintarviketurvallisuusviraston tekemän ihmisten ja eläinten terveyttä koskevan riskinarvioinnin kanssa.

| 38. | arvostelee sitä, että kieltomahdollisuuden käytöllä on nykyisen tiedon valossa kohtuuttoman paljon esteitä, jotka jäsenvaltion on voitettava, ennen kuin se voi hyödyntää tätä mahdollisuutta kansallisella tasolla ja asettaa kiellon. Tämä herättää toissijaisuusperiaatteen noudattamista koskevia kysymyksiä ja osoittaa, että ehdotuksessa rikotaan selkeästi suhteellisuusperiaatteita. |
| --- | --- |

38.

arvostelee sitä, että kieltomahdollisuuden käytöllä on nykyisen tiedon valossa kohtuuttoman paljon esteitä, jotka jäsenvaltion on voitettava, ennen kuin se voi hyödyntää tätä mahdollisuutta kansallisella tasolla ja asettaa kiellon. Tämä herättää toissijaisuusperiaatteen noudattamista koskevia kysymyksiä ja osoittaa, että ehdotuksessa rikotaan selkeästi suhteellisuusperiaatteita.

| 39. | pitää tässä yhteydessä valitettavana sitä, ettei ole esitetty esimerkinomaista luetteloa perusteista, joilla yksittäiset jäsenvaltiot voisivat perustella kansallista kieltoaan oikeudellisesti varmalla tavalla. Tällainen luettelo, jonka on todettu lisäävän oikeusvarmuutta, sisältyy esimerkiksi direktiiviin (EU) 2015/412 direktiivin 2001/18/EY muuttamisesta siltä osin kuin on kyse jäsenvaltioiden mahdollisuudesta rajoittaa muuntogeenisten organismien viljelyä tai kieltää se alueellaan. |
| --- | --- |

39.

pitää tässä yhteydessä valitettavana sitä, ettei ole esitetty esimerkinomaista luetteloa perusteista, joilla yksittäiset jäsenvaltiot voisivat perustella kansallista kieltoaan oikeudellisesti varmalla tavalla. Tällainen luettelo, jonka on todettu lisäävän oikeusvarmuutta, sisältyy esimerkiksi direktiiviin (EU) 2015/412 direktiivin 2001/18/EY muuttamisesta siltä osin kuin on kyse jäsenvaltioiden mahdollisuudesta rajoittaa muuntogeenisten organismien viljelyä tai kieltää se alueellaan.

| 40. | pitää tässä yhteydessä erityisen valitettavana sitä, että ehdotukseen ei ole sisällytetty vaikutustenarviointia. |
| --- | --- |

40.

pitää tässä yhteydessä erityisen valitettavana sitä, että ehdotukseen ei ole sisällytetty vaikutustenarviointia.

| 41. | arvostelee kaiken kaikkiaan sitä, että vaikka komission ehdotuksessa annetaankin jäsenvaltioille mahdollisuus rajoittaa EU:n tasolla sallittujen muuntogeenisten organismien käyttöä elintarvikkeissa ja rehuissa tai kieltää se, siinä ei kuitenkaan tehdä selväksi, miten ne voisivat panna tämän päätöksen täytäntöön kansallisella tasolla oikeudellisesti varmalla tavalla. |
| --- | --- |

41.

arvostelee kaiken kaikkiaan sitä, että vaikka komission ehdotuksessa annetaankin jäsenvaltioille mahdollisuus rajoittaa EU:n tasolla sallittujen muuntogeenisten organismien käyttöä elintarvikkeissa ja rehuissa tai kieltää se, siinä ei kuitenkaan tehdä selväksi, miten ne voisivat panna tämän päätöksen täytäntöön kansallisella tasolla oikeudellisesti varmalla tavalla.

| 42. | katsoo, että koska kieltomahdollisuudelle on asetettu niin paljon ehtoja, on tällä hetkellä hyvin vaikea arvioida, miten paljon sitä käytännössä käytettäisiin. |
| --- | --- |

42.

katsoo, että koska kieltomahdollisuudelle on asetettu niin paljon ehtoja, on tällä hetkellä hyvin vaikea arvioida, miten paljon sitä käytännössä käytettäisiin.

| 43. | arvostelee sitä, että kansallista käyttökieltoa ei voida nykyisen tietämyksen mukaan valvoa kohtuullisin kustannuksin, kun otetaan huomioon tavaroiden vapaa liikkuvuus sisämarkkinoilla ja maailmanlaajuiset tavaravirrat sekä teolliseen elintarvikkeiden ja rehun valmistusprosessiketjuun osallistuvien suuri määrä. |
| --- | --- |

43.

arvostelee sitä, että kansallista käyttökieltoa ei voida nykyisen tietämyksen mukaan valvoa kohtuullisin kustannuksin, kun otetaan huomioon tavaroiden vapaa liikkuvuus sisämarkkinoilla ja maailmanlaajuiset tavaravirrat sekä teolliseen elintarvikkeiden ja rehun valmistusprosessiketjuun osallistuvien suuri määrä.

| 44. | katsoo, että kansallisten kieltojen sijaan olisi otettava paremmin huomioon jäsenvaltioiden huolenaiheet muuttamalla edellä mainittujen komiteoiden äänestystulosten painotusta. Kansallisten kieltojärjestelmien käyttöönotto edellyttää monien esteiden poistamista, ja kieltoja on lähes mahdoton valvoa. |
| --- | --- |

44.

katsoo, että kansallisten kieltojen sijaan olisi otettava paremmin huomioon jäsenvaltioiden huolenaiheet muuttamalla edellä mainittujen komiteoiden äänestystulosten painotusta. Kansallisten kieltojärjestelmien käyttöönotto edellyttää monien esteiden poistamista, ja kieltoja on lähes mahdoton valvoa.

| 45. | on siten eri mieltä komission päätelmästä, joka on johtanut tämän asetusehdotuksen esittämiseen. |
| --- | --- |

45.

on siten eri mieltä komission päätelmästä, joka on johtanut tämän asetusehdotuksen esittämiseen.

| 46. | suosittaa näin ollen asetusehdotuksen hylkäämistä. |
| --- | --- |

46.

suosittaa näin ollen asetusehdotuksen hylkäämistä.

Bryssel 13. lokakuuta 2015.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Markku MARKKULA

---

| 17.12.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 423/76 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 423/76

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Verotuksen avoimuutta koskeva paketti”

(2015/C 423/14)

| Esittelijä: | Hicham IMANE (BE, PES), Vallonian parlamentin jäsen |
| --- | --- |
| Viiteasiakirjat: | Ehdotus neuvoston direktiiviksi neuvoston direktiivin 2003/48/EY kumoamisesta
  COM(2015) 129 final
  Ehdotus neuvoston direktiiviksi direktiivin 2011/16/EU muuttamisesta siltä osin kuin on kyse pakollisesta automaattisesta tietojenvaihdosta verotuksen alalla
  COM(2015) 135 final
  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle verotuksen avoimuudesta verovilpin ja veron kiertämisen torjumiseksi
  COM(2015) 136 final |

Esittelijä:

Hicham IMANE (BE, PES), Vallonian parlamentin jäsen

Viiteasiakirjat:

Ehdotus neuvoston direktiiviksi neuvoston direktiivin 2003/48/EY kumoamisesta

COM(2015) 129 final

Ehdotus neuvoston direktiiviksi direktiivin 2011/16/EU muuttamisesta siltä osin kuin on kyse pakollisesta automaattisesta tietojenvaihdosta verotuksen alalla

COM(2015) 135 final

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle verotuksen avoimuudesta verovilpin ja veron kiertämisen torjumiseksi

COM(2015) 136 final

I   MUUTOSEHDOTUKSET (COM(2015) 135 final)

Muutosehdotus 1

Johdanto-osan 8 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| (8) | Jäsenvaltioiden olisi vaihdettava perustiedot, jotka on toimitettava myös komissiolle. Tämän ansiosta komissio voi milloin tahansa seurata ja arvioida tehokkaasti rajatylittävissä tilanteissa annettavia ennakkopäätöksiä ja ennakkohinnoittelusopimuksia koskevien tietojen automaattisen vaihdon tosiasiallista soveltamista. Tällainen tietojen vaihto ei vapauta jäsenvaltiota velvollisuudesta ilmoittaa valtiontuesta
  komissiolle
  . |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(8)

Jäsenvaltioiden olisi vaihdettava perustiedot, jotka on toimitettava myös komissiolle. Tämän ansiosta komissio voi milloin tahansa seurata ja arvioida tehokkaasti rajatylittävissä tilanteissa annettavia ennakkopäätöksiä ja ennakkohinnoittelusopimuksia koskevien tietojen automaattisen vaihdon tosiasiallista soveltamista. Tällainen tietojen vaihto ei vapauta jäsenvaltiota velvollisuudesta ilmoittaa valtiontuesta
  komissiolle
  .

| (8) | Jäsenvaltioiden olisi vaihdettava perustiedot, jotka on toimitettava myös komissiolle. Tämän ansiosta komissio voi milloin tahansa seurata ja arvioida tehokkaasti rajatylittävissä tilanteissa annettavia ennakkopäätöksiä
  , joiden tavoitteena on alentaa kansallisen verolainsäädännön mukaista veropohjaa konsernirakenteen perusteella,
  ja ennakkohinnoittelusopimuksia koskevien tietojen automaattisen vaihdon tosiasiallista soveltamista. Tällainen tietojen vaihto ei vapauta jäsenvaltiota velvollisuudesta ilmoittaa
  komissiolle
  valtiontuesta
  eli yritysverotuksesta, joka saattaa olla EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea
  . |
| --- | --- |

(8)

Jäsenvaltioiden olisi vaihdettava perustiedot, jotka on toimitettava myös komissiolle. Tämän ansiosta komissio voi milloin tahansa seurata ja arvioida tehokkaasti rajatylittävissä tilanteissa annettavia ennakkopäätöksiä
  , joiden tavoitteena on alentaa kansallisen verolainsäädännön mukaista veropohjaa konsernirakenteen perusteella,
  ja ennakkohinnoittelusopimuksia koskevien tietojen automaattisen vaihdon tosiasiallista soveltamista. Tällainen tietojen vaihto ei vapauta jäsenvaltiota velvollisuudesta ilmoittaa
  komissiolle
  valtiontuesta
  eli yritysverotuksesta, joka saattaa olla EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea
  .

Perustelu

Täsmennetään oikeudellisesti kyseessä olevien valtiontukien alaa.

Muutosehdotus 2

Johdanto-osan 12 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| (12) | Olisi erityisesti säädettävä sellaisen keskusrekisterin perustamisesta, johon kaikilla jäsenvaltioilla ja komissiolla olisi pääsy ja johon komissio ja jäsenvaltiot
  lataisivat
  ja
  tallettaisivat
  tietoja
  sen sijaan, että ne vaihtavat niitä sähköpostin välityksellä
  , jotta edistetään resurssien tehokasta käyttöä, helpotetaan tietojenvaihtoa ja vältetään jäsenvaltioille tulevaa tarvetta tehdä vastaavia muutoksia omiin järjestelmiinsä tiedon tallettamiseksi. Komission olisi vahvistettava mainitun rekisterin perustamista varten tarpeelliset käytännön järjestelyt direktiivin 2011/16/EU 26 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(12)

Olisi erityisesti säädettävä sellaisen keskusrekisterin perustamisesta, johon kaikilla jäsenvaltioilla ja komissiolla olisi pääsy ja johon komissio ja jäsenvaltiot
  lataisivat
  ja
  tallettaisivat
  tietoja
  sen sijaan, että ne vaihtavat niitä sähköpostin välityksellä
  , jotta edistetään resurssien tehokasta käyttöä, helpotetaan tietojenvaihtoa ja vältetään jäsenvaltioille tulevaa tarvetta tehdä vastaavia muutoksia omiin järjestelmiinsä tiedon tallettamiseksi. Komission olisi vahvistettava mainitun rekisterin perustamista varten tarpeelliset käytännön järjestelyt direktiivin 2011/16/EU 26 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.

| (12) | Olisi erityisesti säädettävä sellaisen keskusrekisterin perustamisesta, johon kaikilla jäsenvaltioilla ja komissiolla olisi pääsy ja johon komissio ja jäsenvaltiot
  lataavat
  ja
  tallettavat
  tietoja, jotta edistetään resurssien tehokasta käyttöä, helpotetaan tietojenvaihtoa ja vältetään jäsenvaltioille tulevaa tarvetta tehdä vastaavia muutoksia omiin järjestelmiinsä tiedon tallettamiseksi. Komission olisi vahvistettava mainitun rekisterin perustamista varten tarpeelliset käytännön järjestelyt direktiivin 2011/16/EU 26 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen
  ja siten, että jäsenvaltioille taataan mahdollisuus määrittää päätöksen edunsaajat
  . |
| --- | --- |

(12)

Olisi erityisesti säädettävä sellaisen keskusrekisterin perustamisesta, johon kaikilla jäsenvaltioilla ja komissiolla olisi pääsy ja johon komissio ja jäsenvaltiot
  lataavat
  ja
  tallettavat
  tietoja, jotta edistetään resurssien tehokasta käyttöä, helpotetaan tietojenvaihtoa ja vältetään jäsenvaltioille tulevaa tarvetta tehdä vastaavia muutoksia omiin järjestelmiinsä tiedon tallettamiseksi. Komission olisi vahvistettava mainitun rekisterin perustamista varten tarpeelliset käytännön järjestelyt direktiivin 2011/16/EU 26 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen
  ja siten, että jäsenvaltioille taataan mahdollisuus määrittää päätöksen edunsaajat
  .

Perustelu

Tarvittavien tietojen lataamista ja tallettamista keskusrekisteriin ei tulisi esittää valinnaisena. Se ei myöskään sulje pois sähköpostitse tapahtuvan täydentävän tietojenvaihdon mahdollisuutta.

Muutosehdotus 3

1 artikla, uuden 8 a artiklan 2 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 2.   Jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on myös toimitettava kaikkien muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille ja Euroopan komissiolle tiedot niistä rajatylittävissä tilanteissa annetuista ennakkopäätöksistä tai ennakkohinnoittelusopimuksista,
  jotka on tehty ajanjaksona, joka alkaa kymmenen vuotta ennen direktiivin voimaantuloa ja
  jotka ovat vielä voimassa päivänä, jona tämä direktiivi tulee voimaan; | 2.   Jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on myös toimitettava kaikkien muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille ja Euroopan komissiolle tiedot niistä rajatylittävissä tilanteissa annetuista ennakkopäätöksistä
  , joiden tavoitteena on alentaa kansallisen verolainsäädännön mukaista veropohjaa konsernirakenteen perusteella,
  tai ennakkohinnoittelusopimuksista, jotka ovat vielä voimassa päivänä, jona tämä direktiivi tulee voimaan
  . Tiedot talletetaan lisäksi keskusrekisteriin. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

2.   Jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on myös toimitettava kaikkien muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille ja Euroopan komissiolle tiedot niistä rajatylittävissä tilanteissa annetuista ennakkopäätöksistä tai ennakkohinnoittelusopimuksista,
  jotka on tehty ajanjaksona, joka alkaa kymmenen vuotta ennen direktiivin voimaantuloa ja
  jotka ovat vielä voimassa päivänä, jona tämä direktiivi tulee voimaan;

2.   Jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on myös toimitettava kaikkien muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille ja Euroopan komissiolle tiedot niistä rajatylittävissä tilanteissa annetuista ennakkopäätöksistä
  , joiden tavoitteena on alentaa kansallisen verolainsäädännön mukaista veropohjaa konsernirakenteen perusteella,
  tai ennakkohinnoittelusopimuksista, jotka ovat vielä voimassa päivänä, jona tämä direktiivi tulee voimaan
  . Tiedot talletetaan lisäksi keskusrekisteriin.

Perustelu

Muutosehdotuksessa otetaan huomioon eri viranomaisten ilmaisema huoli siitä, että kaikkien viimeisten kymmenen vuoden aikana tehtyjen veropäätösten – jotka eivät välttämättä ole enää voimassa – lähettäminen aiheuttaisi liiallisia hallinnollisia rasitteita.

Muutosehdotus 4

1 artikla, uuden 8 a artiklan 3 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 3.   
  Edellä olevaa 1 kohtaa ei sovelleta, jos rajatylittävässä tilanteessa annettu ennakkopäätös koskee yksinomaan yhden tai useamman luonnollisen henkilön verotusta. | |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

3.   
  Edellä olevaa 1 kohtaa ei sovelleta, jos rajatylittävässä tilanteessa annettu ennakkopäätös koskee yksinomaan yhden tai useamman luonnollisen henkilön verotusta.

Perustelu

Tämä soveltamisalan rajaamisehdotus vaikuttaa heikennykseltä direktiivin 2011/16/EU soveltamisalaan verrattuna.

Muutosehdotus 5

1 artikla, uuden 8 a artiklan 3 a kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | 3 a   
  Yritykset, jotka työllistävät yli 250 henkeä tai joiden vuotuinen liikevaihto on yli 50 miljoonaa euroa tai taseen loppusumma yli 43 miljoonaa euroa ja jotka harjoittavat rajatylittävää liiketoimintaa, toimittavat suoraan komissiolle kaikki rajatylittävässä tilanteessa annetut verotusta koskevat ennakkopäätökset tai päätökset, joiden tavoitteena on alentaa kansallisen verolainsäädännön mukaista veropohjaa konsernirakenteen perusteella, sekä ennakkohinnoittelusopimukset, jotka koskevat kaikkia yhtiön yksiköitä Euroopan unionin jäsenvaltioissa. Komissio julkaisee monikansallisten suuryritysten ilmoittamat tiedot rekisterissä. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

3 a   
  Yritykset, jotka työllistävät yli 250 henkeä tai joiden vuotuinen liikevaihto on yli 50 miljoonaa euroa tai taseen loppusumma yli 43 miljoonaa euroa ja jotka harjoittavat rajatylittävää liiketoimintaa, toimittavat suoraan komissiolle kaikki rajatylittävässä tilanteessa annetut verotusta koskevat ennakkopäätökset tai päätökset, joiden tavoitteena on alentaa kansallisen verolainsäädännön mukaista veropohjaa konsernirakenteen perusteella, sekä ennakkohinnoittelusopimukset, jotka koskevat kaikkia yhtiön yksiköitä Euroopan unionin jäsenvaltioissa. Komissio julkaisee monikansallisten suuryritysten ilmoittamat tiedot rekisterissä.

Perustelu

Monikansallisten suuryritysten tulisi noudattaa erityisiä avoimuusvaatimuksia ja toimittaa rajatylittävässä tilanteessa annetut verotusta koskevat ennakkopäätökset ja ennakkohinnoittelusopimukset valtioittain, sillä suuryritykset hyötyvät todennäköisimmin kilpailun vääristymistä. Näin mahdollistetaan myös se, että asiakkaat voivat saattaa yritykset vastuuseen verokäytänteiden eettisyydestä.

Muutosehdotus 6

1 artikla, uuden 8 a artiklan 4 kohdan b alakohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| b) | edellä 2 kohdan mukaisesti vaihdettavien tietojen osalta ennen 31 päivää joulukuuta
  2016
  . |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

b)

edellä 2 kohdan mukaisesti vaihdettavien tietojen osalta ennen 31 päivää joulukuuta
  2016
  .

| b) | edellä 2 kohdan mukaisesti vaihdettavien tietojen osalta ennen 31 päivää joulukuuta
  2015
  . |
| --- | --- |

b)

edellä 2 kohdan mukaisesti vaihdettavien tietojen osalta ennen 31 päivää joulukuuta
  2015
  .

Perustelu

Ei ole mitään syytä asettaa muutetun direktiivin voimaantulohetkellä edelleen voimassa olevien rajatylittävässä tilanteessa annettujen verotusta koskevien ennakkopäätösten ja ennakkohinnoittelusopimusten toimittamiselle erityistä määräaikaa, joka olisi eri kuin määräaika, joka jäsenvaltioille on asetettu muutetun direktiivin noudattamisen edellyttämien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten antamista ja julkaisemista varten (ks. ehdotetun direktiivin 2 artikla).

Muutosehdotus 7

1 artikla, uuden 8 a artiklan 5 kohdan f alakohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | f) | eurooppalainen verotunniste (TIN), joka sisältyi komission vuonna 2012 laatimaan toimintasuunnitelmaan veropetosten ja veronkierron torjunnan tehostamiseksi, heti kun se on saatavilla. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

f)

eurooppalainen verotunniste (TIN), joka sisältyi komission vuonna 2012 laatimaan toimintasuunnitelmaan veropetosten ja veronkierron torjunnan tehostamiseksi, heti kun se on saatavilla.

Muutosehdotus 8

1 artikla, uuden 8 a artiklan 6 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 6.   Tietojenvaihdon helpottamiseksi komissio säätää tarvittavista toimenpiteistä ja käytännön järjestelyistä tämän artiklan täytäntöönpanemiseksi, mukaan lukien toimenpiteistä tämän artiklan 5 kohdan mukaisen tietojenvaihdon yhdenmukaistamiseksi osana 20 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua vakiomuotoisen lomakkeen vahvistamismenettelyä. | 6.   Tietojenvaihdon helpottamiseksi komissio säätää tarvittavista toimenpiteistä ja käytännön järjestelyistä tämän artiklan täytäntöönpanemiseksi, mukaan lukien toimenpiteistä tämän artiklan 5 kohdan mukaisen tietojenvaihdon yhdenmukaistamiseksi osana 20 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua vakiomuotoisen lomakkeen vahvistamismenettelyä.
  Jäsenvaltioissa, joissa hajautetut alueelliset tai hallinnolliset yksiköt ovat toimivaltaisia verotuksen alalla, komissio antaa jäsenvaltioille apua varmistaakseen, että ne huolehtivat velvollisuudestaan tarjota koulutusta ja tukea näille yksiköille. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

6.   Tietojenvaihdon helpottamiseksi komissio säätää tarvittavista toimenpiteistä ja käytännön järjestelyistä tämän artiklan täytäntöönpanemiseksi, mukaan lukien toimenpiteistä tämän artiklan 5 kohdan mukaisen tietojenvaihdon yhdenmukaistamiseksi osana 20 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua vakiomuotoisen lomakkeen vahvistamismenettelyä.

6.   Tietojenvaihdon helpottamiseksi komissio säätää tarvittavista toimenpiteistä ja käytännön järjestelyistä tämän artiklan täytäntöönpanemiseksi, mukaan lukien toimenpiteistä tämän artiklan 5 kohdan mukaisen tietojenvaihdon yhdenmukaistamiseksi osana 20 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua vakiomuotoisen lomakkeen vahvistamismenettelyä.
  Jäsenvaltioissa, joissa hajautetut alueelliset tai hallinnolliset yksiköt ovat toimivaltaisia verotuksen alalla, komissio antaa jäsenvaltioille apua varmistaakseen, että ne huolehtivat velvollisuudestaan tarjota koulutusta ja tukea näille yksiköille.

Perustelu

Direktiiviehdotuksen mukaisia avoimuusvelvoitteita voidaan soveltaa myös alueellisiin ja hallinnollisiin yksiköihin. Vaikka jäsenvaltioiden vastuulla on tarjota koulutusta ja tukea näille yksiköille, komission on varmistettava lainsäädäntöehdotustensa vaikuttavuus käytännössä.

Muutosehdotus 9

1 artikla, uuden 8 a artiklan 8 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 8.   Jäsenvaltiot voivat 5 artiklan mukaisesti pyytää lisätietoja, mukaan lukien rajatylittävässä tilanteessa annetun ennakkopäätöksen tai ennakkohinnoittelusopimuksen koko teksti, sen antaneelta jäsenvaltiolta. | 8.   Jäsenvaltiot
  ja tarvittaessa niiden alueelliset tai hallinnolliset yksiköt, paikallisviranomaiset mukaan luettuina,
  voivat 5 artiklan mukaisesti pyytää lisätietoja, mukaan lukien rajatylittävässä tilanteessa annetun ennakkopäätöksen tai ennakkohinnoittelusopimuksen koko teksti, sen antaneelta jäsenvaltiolta. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

8.   Jäsenvaltiot voivat 5 artiklan mukaisesti pyytää lisätietoja, mukaan lukien rajatylittävässä tilanteessa annetun ennakkopäätöksen tai ennakkohinnoittelusopimuksen koko teksti, sen antaneelta jäsenvaltiolta.

8.   Jäsenvaltiot
  ja tarvittaessa niiden alueelliset tai hallinnolliset yksiköt, paikallisviranomaiset mukaan luettuina,
  voivat 5 artiklan mukaisesti pyytää lisätietoja, mukaan lukien rajatylittävässä tilanteessa annetun ennakkopäätöksen tai ennakkohinnoittelusopimuksen koko teksti, sen antaneelta jäsenvaltiolta.

Perustelu

Direktiiviehdotuksen mukaisia avoimuusvelvoitteita ei sovelleta ainoastaan jäsenvaltioiden keskushallinnon veroviranomaisiin vaan myös alueellisiin ja hallinnollisiin yksiköihin, paikallisviranomaiset mukaan luettuina (1). Näidenkin tulee siten voida tarvittaessa pyytää tällaisia lisätietoja.

Muutosehdotus 10

1 artikla, uuden 8 a artiklan 10 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | 10.   
  Komission on tarkasteltava kaikkia seuraamuksia, jotka otetaan käyttöön tiedonvaihdosta kieltäytymiseen tai tietojen toimittamatta jättämiseen liittyvissä tapauksissa. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

10.   
  Komission on tarkasteltava kaikkia seuraamuksia, jotka otetaan käyttöön tiedonvaihdosta kieltäytymiseen tai tietojen toimittamatta jättämiseen liittyvissä tapauksissa.

II   POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | suhtautuu myönteisesti komission ehdotuksiin, jotka ovat merkittävä askel Euroopan unionin (EU) pyrkimyksissä puuttua siihen tosiasiaan, että veropetokset ja veronkierto aiheuttavat vuosittain arviolta jopa 1  000 miljardin euron verotulojen menetykset EU:n laajuisesti. Verotulojen osuus julkisen sektorin kokonaistuloista EU:ssa on noin 90 prosenttia. Verotulojen menetykset heikentävät suuresti EU:n verojärjestelmien tehokkuutta ja tasapuolisuutta, kasvattavat kaikkiin kansalaisiin ja yrityksiin kohdistuvaa verotaakkaa, supistavat julkisiin ja yksityisiin investointeihin käytettävissä olevia julkisia varoja ja uhkaavat taloudellisen toiminnan sijoittautumispäätöksiin vaikuttavien kilpailun vääristymien vuoksi EU:n tavoittelemaa taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta. |
| --- | --- |

1.

suhtautuu myönteisesti komission ehdotuksiin, jotka ovat merkittävä askel Euroopan unionin (EU) pyrkimyksissä puuttua siihen tosiasiaan, että veropetokset ja veronkierto aiheuttavat vuosittain arviolta jopa 1  000 miljardin euron verotulojen menetykset EU:n laajuisesti. Verotulojen osuus julkisen sektorin kokonaistuloista EU:ssa on noin 90 prosenttia. Verotulojen menetykset heikentävät suuresti EU:n verojärjestelmien tehokkuutta ja tasapuolisuutta, kasvattavat kaikkiin kansalaisiin ja yrityksiin kohdistuvaa verotaakkaa, supistavat julkisiin ja yksityisiin investointeihin käytettävissä olevia julkisia varoja ja uhkaavat taloudellisen toiminnan sijoittautumispäätöksiin vaikuttavien kilpailun vääristymien vuoksi EU:n tavoittelemaa taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta.

| 2. | kannattaakin komission ehdotusta laajentaa direktiivin 2011/16/EU soveltamisalaa siltä osin kuin on kyse pakollisesta automaattisesta tietojenvaihdosta verotuksen alalla ulottamalla sen piiriin tiedot niistä rajatylittävissä tilanteissa annetuista ennakkopäätöksistä, joiden tavoitteena on alentaa kansallisen verolainsäädännön mukaista veropohjaa konsernirakenteen perusteella, ja ennakkohinnoittelusopimuksista, sillä eräät rajatylittävää toimintaa harjoittavat yritykset hyödyntävät niitä luomalla niiden perusteella järjestelyjä, jotka rapauttavat jäsenvaltioiden veropohjaa ja heikentävät sisämarkkinoiden tehokkuutta. |
| --- | --- |

2.

kannattaakin komission ehdotusta laajentaa direktiivin 2011/16/EU soveltamisalaa siltä osin kuin on kyse pakollisesta automaattisesta tietojenvaihdosta verotuksen alalla ulottamalla sen piiriin tiedot niistä rajatylittävissä tilanteissa annetuista ennakkopäätöksistä, joiden tavoitteena on alentaa kansallisen verolainsäädännön mukaista veropohjaa konsernirakenteen perusteella, ja ennakkohinnoittelusopimuksista, sillä eräät rajatylittävää toimintaa harjoittavat yritykset hyödyntävät niitä luomalla niiden perusteella järjestelyjä, jotka rapauttavat jäsenvaltioiden veropohjaa ja heikentävät sisämarkkinoiden tehokkuutta.

| 3. | muistuttaa, että komission esittämässä paketissa ei tuomita veropäätösten antamiskäytäntöä, sillä tällaisista sopimuksista säädetään kahdenkymmenenkahden EU:n jäsenvaltion lainsäädännössä ja on oikeutettua, että tietylle alueelle sijoittautuva yritys varmistaa etukäteen verotuksensa tason. On kuitenkin syytä varmistaa, ettei järjestelyjen läpinäkymättömyys aiheuta kilpailun vääristymiä ja veropohjan rapautumista ja sitä kautta julkisen sektorin tulojen alenemista EU:ssa kaiken kaikkiaan. |
| --- | --- |

3.

muistuttaa, että komission esittämässä paketissa ei tuomita veropäätösten antamiskäytäntöä, sillä tällaisista sopimuksista säädetään kahdenkymmenenkahden EU:n jäsenvaltion lainsäädännössä ja on oikeutettua, että tietylle alueelle sijoittautuva yritys varmistaa etukäteen verotuksensa tason. On kuitenkin syytä varmistaa, ettei järjestelyjen läpinäkymättömyys aiheuta kilpailun vääristymiä ja veropohjan rapautumista ja sitä kautta julkisen sektorin tulojen alenemista EU:ssa kaiken kaikkiaan.

| 4. | korostaa, että direktiiviehdotuksen mukaisia avoimuusvelvoitteita ei sovelleta ainoastaan jäsenvaltioiden keskushallinnon veroviranomaisiin vaan myös alueellisiin ja hallinnollisiin yksiköihin, paikallisviranomaiset mukaan luettuina. Tästä syystä olisi perusteltua, että myös ne voivat pyytää tietoja ja että komissio voisi tarvittaessa antaa niille tukea ja koulutusta, sillä niiden resurssit ovat rajalliset. |
| --- | --- |

4.

korostaa, että direktiiviehdotuksen mukaisia avoimuusvelvoitteita ei sovelleta ainoastaan jäsenvaltioiden keskushallinnon veroviranomaisiin vaan myös alueellisiin ja hallinnollisiin yksiköihin, paikallisviranomaiset mukaan luettuina. Tästä syystä olisi perusteltua, että myös ne voivat pyytää tietoja ja että komissio voisi tarvittaessa antaa niille tukea ja koulutusta, sillä niiden resurssit ovat rajalliset.

| 5. | ihmettelee sitä, ettei komission ehdotukseen sisälly avoimuusvelvoitteita rikkoviin jäsenvaltioihin kohdistuvia erityisiä seuraamusmekanismeja. |
| --- | --- |

5.

ihmettelee sitä, ettei komission ehdotukseen sisälly avoimuusvelvoitteita rikkoviin jäsenvaltioihin kohdistuvia erityisiä seuraamusmekanismeja.

| 6. | katsoo, että direktiivi direktiivin 2011/16/EU muuttamisesta asettaisi uuden perustan, jonka pohjalta komissio voisi neuvotella tämänhetkisten neuvottelujen kohteena olevaa ehdotusta kunnianhimoisemmasta veropohjan rapautumista ja voitonsiirtoja koskevasta standardista OECD:n tasolla. |
| --- | --- |

6.

katsoo, että direktiivi direktiivin 2011/16/EU muuttamisesta asettaisi uuden perustan, jonka pohjalta komissio voisi neuvotella tämänhetkisten neuvottelujen kohteena olevaa ehdotusta kunnianhimoisemmasta veropohjan rapautumista ja voitonsiirtoja koskevasta standardista OECD:n tasolla.

| 7. | panee merkille, että komissio käyttää oikeusperustana ehdotukselleen direktiiviksi direktiivin 2011/16/EU muuttamisesta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 115 artiklaa, joka koskee sisämarkkinoiden toteuttamista, eikä verotuksen yhdenmukaistamista koskevaa SEUTin 113 artiklaa. Koska SEUTin 115 artikla koskee jaetun toimivallan alaa, sovelletaan toissijaisuusperiaatetta. Perusteluosan 2.3 kohdassa esitetyt komission selitykset lisäarvosta, joka saadaan toteuttamalla säädöstoimia Euroopan unionin tasolla, sekä toissijaisuusperiaatteen ja suhteellisuusperiaatteen noudattamisesta ovat kuitenkin täysin vakuuttavia. |
| --- | --- |

7.

panee merkille, että komissio käyttää oikeusperustana ehdotukselleen direktiiviksi direktiivin 2011/16/EU muuttamisesta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 115 artiklaa, joka koskee sisämarkkinoiden toteuttamista, eikä verotuksen yhdenmukaistamista koskevaa SEUTin 113 artiklaa. Koska SEUTin 115 artikla koskee jaetun toimivallan alaa, sovelletaan toissijaisuusperiaatetta. Perusteluosan 2.3 kohdassa esitetyt komission selitykset lisäarvosta, joka saadaan toteuttamalla säädöstoimia Euroopan unionin tasolla, sekä toissijaisuusperiaatteen ja suhteellisuusperiaatteen noudattamisesta ovat kuitenkin täysin vakuuttavia.

| 8. | muistuttaa, että vaikka EU:lla ei ole suoraa valtaa puuttua kansallisiin verojärjestelmiin, komissio voi tarkastella, ovatko tietynlaiset verojärjestelyt, joissa myönnetään valikoivia veroetuuksia, tiettyjen yritysten saamia sääntöjenvastaisia valtiontukia. Kun otetaan huomioon käynnissä olevat, 21:tä jäsenvaltiota koskevat tutkinnat, joissa tutkitaan keskimäärin 5–10:tä veropäätöstä jäsenvaltiota kohden, ja kun kaksi muuta jäsenvaltiota ei ole vielä edes toimittanut katsausta vuoden 2010 alun jälkeen annetuista veropäätöksistä (2), vaikuttaa hyvin tarpeelliselta, että komissio laatii suuntaviivat veropäätösten käsitteestä suhteessa valtiontukiin. |
| --- | --- |

8.

muistuttaa, että vaikka EU:lla ei ole suoraa valtaa puuttua kansallisiin verojärjestelmiin, komissio voi tarkastella, ovatko tietynlaiset verojärjestelyt, joissa myönnetään valikoivia veroetuuksia, tiettyjen yritysten saamia sääntöjenvastaisia valtiontukia. Kun otetaan huomioon käynnissä olevat, 21:tä jäsenvaltiota koskevat tutkinnat, joissa tutkitaan keskimäärin 5–10:tä veropäätöstä jäsenvaltiota kohden, ja kun kaksi muuta jäsenvaltiota ei ole vielä edes toimittanut katsausta vuoden 2010 alun jälkeen annetuista veropäätöksistä (2), vaikuttaa hyvin tarpeelliselta, että komissio laatii suuntaviivat veropäätösten käsitteestä suhteessa valtiontukiin.

| 9. | on samaa mieltä tarpeesta kumota neuvoston direktiivi 2003/48/EY säästöjen tuottamien korkotulojen verotuksesta (nk. säästödirektiivi), sillä neuvoston direktiivi 2014/107/EU, jolla on muutettu neuvoston direktiiviä 2011/16/EU, kattaa kaikki rahoitustuotteet – myös säästödirektiivissä tarkoitetut –, ja on syytä välttää kahden säädöksen soveltamista rinnakkain. |
| --- | --- |

9.

on samaa mieltä tarpeesta kumota neuvoston direktiivi 2003/48/EY säästöjen tuottamien korkotulojen verotuksesta (nk. säästödirektiivi), sillä neuvoston direktiivi 2014/107/EU, jolla on muutettu neuvoston direktiiviä 2011/16/EU, kattaa kaikki rahoitustuotteet – myös säästödirektiivissä tarkoitetut –, ja on syytä välttää kahden säädöksen soveltamista rinnakkain.

| 10. | on tyytyväinen komission kesäkuussa 2015 tekemään esitykseen yhtiöverotusta koskevasta toimintasuunnitelmasta, johon sisältyy lisätoimenpiteitä, joilla torjutaan veron kiertämistä ja vahingollista verokilpailua, sekä erityisesti sitoumukseen esittää vuonna 2016 uusi ehdotus sellaisen yhteisen yhdistetyn yhtiöveropohjan käyttöönottamiseksi, joka olisi pakollinen ainakin monikansallisille yrityksille. Euroopan komission vuonna 2011 esittämien lukujen mukaan unionin yritykset säästäisivät yhteisen yhdistetyn yhtiöveropohjan ansiosta vuosittain 700 miljoonaa euroa säännösten noudattamisesta aiheutuvissa kustannuksissa ja 1,3 miljardia euroa konsolidoinnin kautta. Komitea kehottaa näin ollen uudelleen komissiota kuulemaan AK:ta yhteistä yhdistettyä yhtiöveropohjaa koskevasta uudesta ehdotuksesta. |
| --- | --- |

10.

on tyytyväinen komission kesäkuussa 2015 tekemään esitykseen yhtiöverotusta koskevasta toimintasuunnitelmasta, johon sisältyy lisätoimenpiteitä, joilla torjutaan veron kiertämistä ja vahingollista verokilpailua, sekä erityisesti sitoumukseen esittää vuonna 2016 uusi ehdotus sellaisen yhteisen yhdistetyn yhtiöveropohjan käyttöönottamiseksi, joka olisi pakollinen ainakin monikansallisille yrityksille. Euroopan komission vuonna 2011 esittämien lukujen mukaan unionin yritykset säästäisivät yhteisen yhdistetyn yhtiöveropohjan ansiosta vuosittain 700 miljoonaa euroa säännösten noudattamisesta aiheutuvissa kustannuksissa ja 1,3 miljardia euroa konsolidoinnin kautta. Komitea kehottaa näin ollen uudelleen komissiota kuulemaan AK:ta yhteistä yhdistettyä yhtiöveropohjaa koskevasta uudesta ehdotuksesta.

Bryssel 14. lokakuuta 2015.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Markku MARKKULA

---

(1)  Direktiivin 2011/16/EU 2 artikla.

1

(2)  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-15-5140_en.htm

2

---