# Az Európai Unió C 419/2015

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 419 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 58. évfolyam2015. december 16. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 419

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

58. évfolyam2015. december 16.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | |
| 2015/C 419/01 | EURÓPAI PARLAMENT
  ÜLÉSSZAK: 2012–20132012. november 19–22-i ülések
  Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 29. E, 2013.1.31.
  ELFOGADOTT SZÖVEGEK | 1 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

2015/C 419/01

EURÓPAI PARLAMENT
  ÜLÉSSZAK: 2012–20132012. november 19–22-i ülések
  Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 29. E, 2013.1.31.
  ELFOGADOTT SZÖVEGEK

EURÓPAI PARLAMENT

Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 29. E, 2013.1.31.

1

---

| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| --- | --- |
| | ÁLLÁSFOGLALÁSOK |
| | Európai Parlament |
| | 2012. november 20., kedd |
| 2015/C 419/02 | Az Európai Parlament 2012. november 20-i állásfoglalása a fogyasztói hitelekről szóló 2008/48/EK irányelv végrehajtásáról (2012/2037(INI)) | 2 |
| 2015/C 419/03 | Az Európai Parlament 2012. november 20-i állásfoglalása a szociális beruházásokról szóló megállapodásról mint a válságra adott válaszról (2012/2003(INI)) | 5 |
| 2015/C 419/04 | Az Európai Parlament 2012. november 20-i állásfoglalása a mezőgazdasági termékekkel kapcsolatos promóciós intézkedésekről és tájékoztatásról: milyen stratégia célozza az európai ízek népszerűsítését? (2012/2077(INI)) | 10 |
| 2015/C 419/05 | Az Európai Parlament 2012. november 20-i állásfoglalása a követő jogról szóló irányelv (2001/84/EK) végrehajtásáról és hatásairól szóló jelentésről (2012/2038(INI)) | 17 |
| 2015/C 419/06 | Az Európai Parlament 2012. november 20-i állásfoglalása a kártyás, internetes és mobiltelefonos fizetések integrált európai piacának megteremtéséről (2012/2040(INI)) | 19 |
| 2015/C 419/07 | Az Európai Parlament 2012. november 20-i állásfoglalása az árnyékbanki tevékenységekről (2012/2115(INI)) | 28 |
| 2015/C 419/08 | Az Európai Parlament 2012. november 20-i állásfoglalása a gyermekek védelméről a digitális világban (2012/2068(INI)) | 33 |
| 2015/C 419/09 | Az Európai Parlament 2012. november 20-i állásfoglalása Kezdeményezés a szociális vállalkozásért – A szociális vállalkozásokat mint a szociális gazdaság és innováció kulcsszereplőit előmozdító szabályozási légkör kialakításáról (2012/2004(INI)) | 42 |
| 2015/C 419/10 | Az Európai Parlament 2012. november 20-i állásfoglalása az Európai Tanács, az Európai Bizottság, az Európai Központi Bank és az eurócsoport elnökeinek A valódi Gazdasági és Monetáris Unió felé című jelentésére vonatkozó, a Bizottsághoz intézett ajánlásokkal (2012/2151(INI)) | 48 |
| 2015/C 419/11 | Az Európai Parlament 2012. november 20-i állásfoglalása az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés 2011. évi munkájáról (2012/2048(INI)) | 69 |
| | 2012. november 21., szerda |
| 2015/C 419/12 | Az Európai Parlament 2012. november 21-i állásfoglalása az uniós jog alkalmazásának ellenőrzéséről szóló 2010. évi 28. éves jelentésről (2011/2275(INI)) | 73 |
| 2015/C 419/13 | Az Európai Parlament 2012. november 21-i állásfoglalása a palagáz- és palaolaj-kitermelésnek a környezetre gyakorolt hatásairól (2011/2308(INI)) | 77 |
| 2015/C 419/14 | Az Európai Parlament 2012. november 21-i állásfoglalása a palagáz és palaolaj ipari, energetikai és egyéb szempontjairól (2011/2309(INI)) | 87 |
| 2015/C 419/15 | Az Európai Parlament 2012. november 21-i állásfoglalása a Petíciós Bizottság 2011. évi tevékenységéről (2011/2317(INI)) | 94 |
| | 2012. november 22.,csütörtök |
| 2015/C 419/16 | Az Európai Parlament 2012. november 22-i állásfoglalása nyolc harmadik országnak a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980-as Hágai Egyezményhez való csatlakozásának elfogadására vonatkozóan, a tagállamok által az Európai Unió érdekében tett nyilatkozatról (2012/2791(RSP)) | 100 |
| 2015/C 419/17 | Az Európai Parlament 2012. november 22-i állásfoglalása a Nemzetközi Távközlési Egyesület közeljövőben sorra kerülő nemzetközi távközlési világkonferenciájáról (WCIT-2012) és a nemzetközi távközlési szabályozás hatályának lehetséges kiterjesztéséről (2012/2881(RSP)) | 101 |
| 2015/C 419/18 | Az Európai Parlament 2012. november 22-i állásfoglalása a dohai (katari) éghajlat-változási konferenciáról (COP18) (2012/2722(RSP)) | 103 |
| 2015/C 419/19 | Az Európai Parlament 2012. november 22-i állásfoglalása a bővítésről: politikák, kritériumok és az EU stratégiai érdekei (2012/2025(INI)) | 114 |
| 2015/C 419/20 | Az Európai Parlament 2012. november 22-i állásfoglalása a gázai helyzetről (2012/2883(RSP)) | 122 |
| 2015/C 419/21 | Az Európai Parlament 2012. november 22-i állásfoglalása a közös biztonság- és védelempolitika végrehajtásáról (a Tanács által az Európai Parlament számára készített, a közös kül- és biztonságpolitikáról szóló éves jelentés alapján) (12562/2011 – 2012/2138(INI)) | 124 |
| 2015/C 419/22 | Az Európai Parlament 2012. november 22-i állásfoglalása az EU kölcsönös védelmi és szolidaritási klauzulájáról: szakpolitikai és műveleti dimenzió (2012/2223(INI)) | 138 |
| 2015/C 419/23 | Az Európai Parlament 2012. november 22-i állásfoglalása a kiberbiztonságról és -védelemről (2012/2096(INI)) | 145 |
| 2015/C 419/24 | Az Európai Parlament 2012. november 22-i állásfoglalása a közös biztonság- és védelempolitika szerepéről éghajlatváltozás okozta válsághelyzetek és természeti katasztrófák esetén (2012/2095(INI)) | 153 |
| 2015/C 419/25 | Az Európai Parlament 2012. november 22-i állásfoglalása az Európai Parlamentnek a Tanácshoz, a Bizottsághoz és az Európai Külügyi Szolgálathoz intézett ajánlásaival az EU és Kazahsztán közötti megerősített partnerségi és együttműködési megállapodásról folytatott tárgyalásokhoz (2012/2153(INI)) | 159 |
| 2015/C 419/26 | Az Európai Parlament 2012. november 22-i állásfoglalása a kisüzemi part menti halászatról, a hagyományos kisüzemi halászatról, valamint a közös halászati politika reformjáról (2011/2292(INI)) | 167 |
| 2015/C 419/27 | Az Európai Parlament 2012. november 22-i állásfoglalása a közös halászati politika külső dimenziójáról (2011/2318(INI)) | 175 |
| 2015/C 419/28 | Az Európai Parlament 2012. november 22-i állásfoglalása a 2014. évi európai parlamenti választásokról (2012/2829(RSP)) | 185 |
| 2015/C 419/29 | Az Európai Parlament 2012. november 22-i állásfoglalása az emberi jogok iráni helyzetéről, különös tekintettel a tömeges kivégzésekre és Szattár Behesti blogszerző közelmúltban bekövetkezett halálára (2012/2877(RSP)) | 186 |
| 2015/C 419/30 | Az Európai Parlament 2012. november 22-i állásfoglalása a Burmában/Mianmarban kialakult helyzetről, különös tekintettel az Arakan államban folytatódó erőszakra (2012/2878(RSP)) | 189 |
| 2015/C 419/31 | Az Európai Parlament 2012. november 22-i állásfoglalása a líbiai migránsok helyzetéről (2012/2879(RSP)) | 192 |

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament

2012. november 20., kedd

2015/C 419/02

Az Európai Parlament 2012. november 20-i állásfoglalása a fogyasztói hitelekről szóló 2008/48/EK irányelv végrehajtásáról (2012/2037(INI))

2

2015/C 419/03

Az Európai Parlament 2012. november 20-i állásfoglalása a szociális beruházásokról szóló megállapodásról mint a válságra adott válaszról (2012/2003(INI))

5

2015/C 419/04

Az Európai Parlament 2012. november 20-i állásfoglalása a mezőgazdasági termékekkel kapcsolatos promóciós intézkedésekről és tájékoztatásról: milyen stratégia célozza az európai ízek népszerűsítését? (2012/2077(INI))

10

2015/C 419/05

Az Európai Parlament 2012. november 20-i állásfoglalása a követő jogról szóló irányelv (2001/84/EK) végrehajtásáról és hatásairól szóló jelentésről (2012/2038(INI))

17

2015/C 419/06

Az Európai Parlament 2012. november 20-i állásfoglalása a kártyás, internetes és mobiltelefonos fizetések integrált európai piacának megteremtéséről (2012/2040(INI))

19

2015/C 419/07

Az Európai Parlament 2012. november 20-i állásfoglalása az árnyékbanki tevékenységekről (2012/2115(INI))

28

2015/C 419/08

Az Európai Parlament 2012. november 20-i állásfoglalása a gyermekek védelméről a digitális világban (2012/2068(INI))

33

2015/C 419/09

Az Európai Parlament 2012. november 20-i állásfoglalása Kezdeményezés a szociális vállalkozásért – A szociális vállalkozásokat mint a szociális gazdaság és innováció kulcsszereplőit előmozdító szabályozási légkör kialakításáról (2012/2004(INI))

42

2015/C 419/10

Az Európai Parlament 2012. november 20-i állásfoglalása az Európai Tanács, az Európai Bizottság, az Európai Központi Bank és az eurócsoport elnökeinek A valódi Gazdasági és Monetáris Unió felé című jelentésére vonatkozó, a Bizottsághoz intézett ajánlásokkal (2012/2151(INI))

48

2015/C 419/11

Az Európai Parlament 2012. november 20-i állásfoglalása az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés 2011. évi munkájáról (2012/2048(INI))

69

2012. november 21., szerda

2015/C 419/12

Az Európai Parlament 2012. november 21-i állásfoglalása az uniós jog alkalmazásának ellenőrzéséről szóló 2010. évi 28. éves jelentésről (2011/2275(INI))

73

2015/C 419/13

Az Európai Parlament 2012. november 21-i állásfoglalása a palagáz- és palaolaj-kitermelésnek a környezetre gyakorolt hatásairól (2011/2308(INI))

77

2015/C 419/14

Az Európai Parlament 2012. november 21-i állásfoglalása a palagáz és palaolaj ipari, energetikai és egyéb szempontjairól (2011/2309(INI))

87

2015/C 419/15

Az Európai Parlament 2012. november 21-i állásfoglalása a Petíciós Bizottság 2011. évi tevékenységéről (2011/2317(INI))

94

2012. november 22.,csütörtök

2015/C 419/16

Az Európai Parlament 2012. november 22-i állásfoglalása nyolc harmadik országnak a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980-as Hágai Egyezményhez való csatlakozásának elfogadására vonatkozóan, a tagállamok által az Európai Unió érdekében tett nyilatkozatról (2012/2791(RSP))

100

2015/C 419/17

Az Európai Parlament 2012. november 22-i állásfoglalása a Nemzetközi Távközlési Egyesület közeljövőben sorra kerülő nemzetközi távközlési világkonferenciájáról (WCIT-2012) és a nemzetközi távközlési szabályozás hatályának lehetséges kiterjesztéséről (2012/2881(RSP))

101

2015/C 419/18

Az Európai Parlament 2012. november 22-i állásfoglalása a dohai (katari) éghajlat-változási konferenciáról (COP18) (2012/2722(RSP))

103

2015/C 419/19

Az Európai Parlament 2012. november 22-i állásfoglalása a bővítésről: politikák, kritériumok és az EU stratégiai érdekei (2012/2025(INI))

114

2015/C 419/20

Az Európai Parlament 2012. november 22-i állásfoglalása a gázai helyzetről (2012/2883(RSP))

122

2015/C 419/21

Az Európai Parlament 2012. november 22-i állásfoglalása a közös biztonság- és védelempolitika végrehajtásáról (a Tanács által az Európai Parlament számára készített, a közös kül- és biztonságpolitikáról szóló éves jelentés alapján) (12562/2011 – 2012/2138(INI))

124

2015/C 419/22

Az Európai Parlament 2012. november 22-i állásfoglalása az EU kölcsönös védelmi és szolidaritási klauzulájáról: szakpolitikai és műveleti dimenzió (2012/2223(INI))

138

2015/C 419/23

Az Európai Parlament 2012. november 22-i állásfoglalása a kiberbiztonságról és -védelemről (2012/2096(INI))

145

2015/C 419/24

Az Európai Parlament 2012. november 22-i állásfoglalása a közös biztonság- és védelempolitika szerepéről éghajlatváltozás okozta válsághelyzetek és természeti katasztrófák esetén (2012/2095(INI))

153

2015/C 419/25

Az Európai Parlament 2012. november 22-i állásfoglalása az Európai Parlamentnek a Tanácshoz, a Bizottsághoz és az Európai Külügyi Szolgálathoz intézett ajánlásaival az EU és Kazahsztán közötti megerősített partnerségi és együttműködési megállapodásról folytatott tárgyalásokhoz (2012/2153(INI))

159

2015/C 419/26

Az Európai Parlament 2012. november 22-i állásfoglalása a kisüzemi part menti halászatról, a hagyományos kisüzemi halászatról, valamint a közös halászati politika reformjáról (2011/2292(INI))

167

2015/C 419/27

Az Európai Parlament 2012. november 22-i állásfoglalása a közös halászati politika külső dimenziójáról (2011/2318(INI))

175

2015/C 419/28

Az Európai Parlament 2012. november 22-i állásfoglalása a 2014. évi európai parlamenti választásokról (2012/2829(RSP))

185

2015/C 419/29

Az Európai Parlament 2012. november 22-i állásfoglalása az emberi jogok iráni helyzetéről, különös tekintettel a tömeges kivégzésekre és Szattár Behesti blogszerző közelmúltban bekövetkezett halálára (2012/2877(RSP))

186

2015/C 419/30

Az Európai Parlament 2012. november 22-i állásfoglalása a Burmában/Mianmarban kialakult helyzetről, különös tekintettel az Arakan államban folytatódó erőszakra (2012/2878(RSP))

189

2015/C 419/31

Az Európai Parlament 2012. november 22-i állásfoglalása a líbiai migránsok helyzetéről (2012/2879(RSP))

192

---

| | II   Közlemények |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Parlament |
| | 2012. november 20., kedd |
| 2015/C 419/32 | Az Európai Parlament 2012. november 20-i határozata a Parlament eljárási szabályzatának a jogalkotási eljárások során folytatott intézményközi tárgyalásokról szóló 70. cikkének módosításáról (2011/2298(REG)) | 196 |
| 2015/C 419/33 | Az Európai Parlament 2012. november 20-i határozata a Parlament eljárási szabályzata szó szerinti jegyzőkönyvről szóló 181. cikkének és ülésekről készített hang- és képfelvételről szóló 182. cikkének módosításáról (2012/2080(REG)) | 200 |

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Parlament

2012. november 20., kedd

2015/C 419/32

Az Európai Parlament 2012. november 20-i határozata a Parlament eljárási szabályzatának a jogalkotási eljárások során folytatott intézményközi tárgyalásokról szóló 70. cikkének módosításáról (2011/2298(REG))

196

2015/C 419/33

Az Európai Parlament 2012. november 20-i határozata a Parlament eljárási szabályzata szó szerinti jegyzőkönyvről szóló 181. cikkének és ülésekről készített hang- és képfelvételről szóló 182. cikkének módosításáról (2012/2080(REG))

200

---

| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| --- | --- |
| | EURÓPAI PARLAMENT |
| | 2012. november 20., kedd |
| 2015/C 419/34 | P7_TA(2012)0412A joghatóság, valamint a határozatok elismerése és végrehajtása a polgári és kereskedelmi ügyekben ***IAz Európai Parlament 2012. november 20-i jogalkotási állásfoglalása a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2010)0748 – C7-0433/2010 – 2010/0383(COD))P7_TC1-COD(2010)0383Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2012. november 20-án került elfogadásra a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (átdolgozás) | 203 |
| 2015/C 419/35 | P7_TA(2012)0413A robbanóanyag-prekurzorok forgalomba hozatala és felhasználása ***IAz Európai Parlament 2012. november 20-i jogalkotási állásfoglalása a robbanóanyag-prekurzorok forgalomba hozataláról és felhasználásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2010)0473 – C7-0279/2010 – 2010/0246(COD))P7_TC1-COD(2010)0246Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. november 20-án került elfogadásra a robbanóanyag-prekurzorok forgalomba hozataláról és felhasználásáról szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 204 |
| 2015/C 419/36 | P7_TA(2012)0414Az Európai Unióban alkalmazott tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak felvételével kapcsolatos különleges és átmeneti intézkedések bevezetése ***IAz Európai Parlament 2012. november 20-i jogalkotási állásfoglalása a Horvátország csatlakozásának alkalmából az Európai Unióban alkalmazott tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak felvételével kapcsolatos különleges és átmeneti intézkedések bevezetéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2012)0377 – C7-0216/2012 – 2012/0224(COD))P7_TC1-COD(2012)0224Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. november 20-án került elfogadásra a Horvátországnak az Európai Unióhoz való csatlakozása alkalmából az uniós tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak felvételével kapcsolatos különleges átmeneti intézkedések bevezetéséről szóló .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 205 |
| 2015/C 419/37 | Az Európai Parlament 2012. november 20-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Uniónak a Földközi-tengernek a kontinentális talapzat és tengerfenék, illetve az ezek alatti altalaj feltárásából és kiaknázásából eredő szennyezése elleni védelméről szóló jegyzőkönyvhöz történő csatlakozására vonatkozó tanácsi határozattervezetről (09671/2012 – C7-0144/2012 – 2011/0304(NLE)) | 206 |
| 2015/C 419/38 | Az Európai Parlament 2012. november 20-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Közösség, másrészről Dánia Kormánya és Grönland Helyi Kormánya közötti halászati partnerségi megállapodással előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló jegyzőkönyv megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (11119/2012 – C7-0299/2012 – 2012/0130(NLE)) | 207 |
| 2015/C 419/39 | Az Európai Parlament 2012. november 20-i jogalkotási állásfoglalása az 1993. december 6-i 93/109/EK tanácsi irányelvnek az állampolgárságuk szerinti tagállamtól eltérő tagállamban lakóhellyel rendelkező uniós polgárok passzív választójogának az európai parlamenti választásokon történő gyakorlására vonatkozó egyes részletes rendelkezései tekintetében történő módosításáról szóló tanácsi irányelv tervezetéről (13634/2012 – C7-0293/2012 – 2006/0277(CNS)) | 208 |
| 2015/C 419/40 | P7_TA(2012)0424A két- vagy háromkerekű járművek, valamint a négykerekű motorkerékpárok jóváhagyásáról és piacfelügyeletéről ***IAz Európai Parlament 2012. november 20-i jogalkotási állásfoglalása a két- vagy háromkerekű járművek, valamint a négykerekű motorkerékpárok jóváhagyásáról és piacfelügyeletéről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2010)0542 – C7-0317/2010 – 2010/0271(COD))P7_TC1-COD(2010)0271Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. november 20-án került elfogadásra a két- vagy háromkerekű járművek, valamint a négykerekű motorkerékpárok jóváhagyásáról és piacfelügyeletéről szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 208 |
| 2015/C 419/41 | P7_TA(2012)0425A mezőgazdasági vagy erdészeti járművek jóváhagyása ***IAz Európai Parlament 2012. november 20-i jogalkotási állásfoglalása a mezőgazdasági vagy erdészeti járművek jóváhagyásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2010)0395 – C7-0204/2010 – 2010/0212(COD))P7_TC1-COD(2010)0212Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. november 20-án került elfogadásra az Európai Parlament és a Tanács .../2010/EU rendelete a mezőgazdasági és erdészeti járművek jóváhagyásáról és piacfelügyeletéről szóló .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 209 |
| | 2012. november 21., szerda |
| 2015/C 419/42 | Az Európai Parlament 2012. november 21-i határozata Tonio Borg európai bizottsági tagságának jóváhagyásáról | 211 |
| 2015/C 419/43 | Az Európai Parlament 2012. november 21-i állásfoglalása az Európai Unió 2012-es pénzügyi évre vonatkozó, 5/2012. számú költségvetés-módosítási tervezetéről (III. szakasz – Bizottság) szóló tanácsi álláspontról (16398/2012 – C7-0383/2012 – 2012/2242(BUD)) | 211 |
| 2015/C 419/44 | Az Európai Parlament 2012. november 21-i állásfoglalása az EU Szolidaritási Alapjának az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 26. pontjával összhangban történő felhasználásáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2012)0538 – C7-0300/2012 – 2012/2237(BUD)) | 213 |
| 2015/C 419/45 | P7_TA(2012)0435Az 1994. évi GATT XXVIII. cikke alapján folytatott tárgyalásokat követően az EU által megkötött megállapodások végrehajtása ***IAz Európai Parlament 2012. november 21-i jogalkotási állásfoglalása az 1994. évi GATT XXVIII. cikke alapján folytatott tárgyalásokat követően az Európai Unió által megkötött megállapodások végrehajtásáról, továbbá a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló 2658/87/EGK rendelet I. mellékletének módosításáról és kiegészítéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2012)0115 – C7-0079/2012 – 2012/0054(COD))P7_TC1-COD(2012)0054Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. november 21-én került elfogadásra az Európai Unió és Brazília között az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (1994. évi GATT) XXVIII. cikkének megfelelően az 1994. évi GATT-hoz csatolt uniós vámtarifajegyzékben meghatározott feldolgozott baromfihús tekintetében megállapított engedmények módosításáról szóló, levélváltás formájában létrejött megállapodás, valamint az Európai Unió és Thaiföld között az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (1994. évi GATT) XXVIII. cikkének megfelelően az 1994. évi GATT-hoz csatolt uniós vámtarifajegyzékben meghatározott feldolgozott baromfihús tekintetében megállapított engedmények módosításáról szóló, levélváltás formájában létrejött megállapodás végrehajtásáról, továbbá a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a közös vámtarifáról szóló 2658/87/EGK tanácsi rendelet I. mellékletének módosításáról és kiegészítéséről szóló .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 214 |
| 2015/C 419/46 | P7_TA(2012)0436Az Oroszországból az EU-ba irányuló faexportra alkalmazandó vámkontingensek ***IAz Európai Parlament 2012. november 21-i jogalkotási állásfoglalása az Orosz Föderációból az Európai Unióba irányuló faexportra alkalmazandó vámkontingensek kiosztásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2012)0449 – C7-0215/2012 – 2012/0217(COD))P7_TC1-COD(2012)0217Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. november 21-én került elfogadásra az Orosz Föderációból az Európai Unióba irányuló faexportra alkalmazandó vámkontingensek kiosztásáról szóló .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 215 |
| 2015/C 419/47 | Az Európai Parlament 2012. november 21-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és Brazília között az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) XXVIII. cikkének megfelelően az EU 1994. évi GATT-hoz csatolt uniós vámtarifejegyzékben meghatározott feldolgozott baromfihús tekintetében megállapított engedmények módosításáról szóló, levélváltás formájában létrejött megállapodás, valamint az Európai Unió és Thaiföld között az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) XXVIII. cikkének megfelelően az EU 1994. évi GATT-hoz csatolt uniós vámtarifejegyzékben meghatározott feldolgozott baromfihús tekintetében megállapított engedmények módosításáról szóló, levélváltás formájában létrejött megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (07883/2012 – C7-0171/2012 – 2012/0046(NLE)) | 216 |
| 2015/C 419/48 | Az Európai Parlament 2012. november 21-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről Izrael Állam közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodáshoz csatolt 1. és 2. jegyzőkönyv mellékleteinek módosításáról szóló, egyrészről az Európai Unió, másrészről Izrael Állam között levélváltás formájában létrejött megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (07433/2012 – C7-0157/2012 – 2011/0457(NLE)) | 217 |
| 2015/C 419/49 | Az Európai Parlament 2012. november 21-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és az Orosz Föderáció közötti, az Orosz Föderációból az Európai Unióba irányuló faexportra vonatkozó vámkontingensek kezeléséről levélváltás formájában létrejött megállapodásnak, valamint az említett megállapodás szerinti technikai szabályokról az Európai Unió és az Orosz Föderáció kormánya között létrejött jegyzőkönyvnek az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (16775/1/2011 – C7-0515/2011 – 2011/0322(NLE)) | 217 |
| 2015/C 419/50 | Az Európai Parlament 2012. november 21-i jogalkotási állásfoglalása a Schengeni Információs Rendszerről (SIS 1+) a Schengeni Információs Rendszer második generációjára (SIS II) történő átállásról szóló tanácsi rendelettervezetről (átdolgozás) (11142/1/2012 – C7-0330/2012 – 2012/0033A(NLE)) | 218 |
| 2015/C 419/51 | Az Európai Parlament 2012. november 21-i jogalkotási állásfoglalása a Schengeni Információs Rendszerről (SIS 1+) a Schengeni Információs Rendszer második generációjára (SIS II) történő átállásról szóló tanácsi rendelettervezetről (átdolgozás) (11143/1/2012 – C7-0331/2012 – 2012/0033B(NLE)) | 226 |
| | 2012. november 22.,csütörtök |
| 2015/C 419/52 | P7_TA(2012)0446A balti-tengeri lazacállományra és az ezen állomány halászata ***IAz Európai Parlament 2012. november 22-i jogalkotási állásfoglalása a balti-tengeri lazacállományra és az ezen állomány halászatára vonatkozó többéves terv létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0470 – C7-0220/2011 – 2011/0206(COD))P7_TC1-COD(2011)0206Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. november 22-én került elfogadásra a balti-tengeri lazacállományra és az ezen állomány halászatára vonatkozó többéves terv létrehozásáról szóló .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 235 |
| 2015/C 419/53 | P7_TA(2012)0447A közös kereskedelempolitikára vonatkozó bizonyos intézkedések elfogadása céljából adott felhatalmazás ***IAz Európai Parlament 2012. november 22-i jogalkotási állásfoglalása a közös kereskedelempolitikára vonatkozó egyes rendeleteknek bizonyos intézkedések elfogadása céljából adott felhatalmazás tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0349 – C7-0162/2011 – 2011/0153(COD))P7_TC1-COD(2011)0153Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. november 22-én került elfogadásra a közös kereskedelempolitikára vonatkozó egyes rendeleteknek bizonyos intézkedések elfogadása céljából adott felhatalmazás és végrehajtási hatáskör tekintetében történő módosításáról szóló .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel [Mód. 1] | 249 |
| 2015/C 419/54 | Az Európai Parlament 2012. november 22-én elfogadott módosításai a halászati erőforrásoknak a fiatal tengeri élőlények védelmét biztosító technikai intézkedések révén történő megóvásáról szóló 850/98/EK tanácsi rendelet módosításáról és az 1288/2009/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2012)0298 – C7-0156/2012 – 2012/0158(COD)) | 273 |
| 2015/C 419/55 | P7_TA(2012)0449A cápauszonyoknak a hajók fedélzetén történő leválasztása ***IAz Európai Parlament 2012. november 22-i jogalkotási állásfoglalása a cápauszonyoknak a hajók fedélzetén történő leválasztásáról szóló 1185/2003/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0798 – C7-0431/2011 – 2011/0364(COD))P7_TC1-COD(2011)0364Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. november 22-én került elfogadásra a cápauszonyoknak a hajók fedélzetén történő leválasztásáról szóló 1185/2003/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 301 |

III   Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI PARLAMENT

2012. november 20., kedd

2015/C 419/34

P7_TA(2012)0412A joghatóság, valamint a határozatok elismerése és végrehajtása a polgári és kereskedelmi ügyekben ***IAz Európai Parlament 2012. november 20-i jogalkotási állásfoglalása a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2010)0748 – C7-0433/2010 – 2010/0383(COD))P7_TC1-COD(2010)0383Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2012. november 20-án került elfogadásra a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (átdolgozás)

203

2015/C 419/35

P7_TA(2012)0413A robbanóanyag-prekurzorok forgalomba hozatala és felhasználása ***IAz Európai Parlament 2012. november 20-i jogalkotási állásfoglalása a robbanóanyag-prekurzorok forgalomba hozataláról és felhasználásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2010)0473 – C7-0279/2010 – 2010/0246(COD))P7_TC1-COD(2010)0246Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. november 20-án került elfogadásra a robbanóanyag-prekurzorok forgalomba hozataláról és felhasználásáról szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

204

2015/C 419/36

P7_TA(2012)0414Az Európai Unióban alkalmazott tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak felvételével kapcsolatos különleges és átmeneti intézkedések bevezetése ***IAz Európai Parlament 2012. november 20-i jogalkotási állásfoglalása a Horvátország csatlakozásának alkalmából az Európai Unióban alkalmazott tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak felvételével kapcsolatos különleges és átmeneti intézkedések bevezetéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2012)0377 – C7-0216/2012 – 2012/0224(COD))P7_TC1-COD(2012)0224Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. november 20-án került elfogadásra a Horvátországnak az Európai Unióhoz való csatlakozása alkalmából az uniós tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak felvételével kapcsolatos különleges átmeneti intézkedések bevezetéséről szóló .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

205

2015/C 419/37

Az Európai Parlament 2012. november 20-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Uniónak a Földközi-tengernek a kontinentális talapzat és tengerfenék, illetve az ezek alatti altalaj feltárásából és kiaknázásából eredő szennyezése elleni védelméről szóló jegyzőkönyvhöz történő csatlakozására vonatkozó tanácsi határozattervezetről (09671/2012 – C7-0144/2012 – 2011/0304(NLE))

206

2015/C 419/38

Az Európai Parlament 2012. november 20-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Közösség, másrészről Dánia Kormánya és Grönland Helyi Kormánya közötti halászati partnerségi megállapodással előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló jegyzőkönyv megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (11119/2012 – C7-0299/2012 – 2012/0130(NLE))

207

2015/C 419/39

Az Európai Parlament 2012. november 20-i jogalkotási állásfoglalása az 1993. december 6-i 93/109/EK tanácsi irányelvnek az állampolgárságuk szerinti tagállamtól eltérő tagállamban lakóhellyel rendelkező uniós polgárok passzív választójogának az európai parlamenti választásokon történő gyakorlására vonatkozó egyes részletes rendelkezései tekintetében történő módosításáról szóló tanácsi irányelv tervezetéről (13634/2012 – C7-0293/2012 – 2006/0277(CNS))

208

2015/C 419/40

P7_TA(2012)0424A két- vagy háromkerekű járművek, valamint a négykerekű motorkerékpárok jóváhagyásáról és piacfelügyeletéről ***IAz Európai Parlament 2012. november 20-i jogalkotási állásfoglalása a két- vagy háromkerekű járművek, valamint a négykerekű motorkerékpárok jóváhagyásáról és piacfelügyeletéről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2010)0542 – C7-0317/2010 – 2010/0271(COD))P7_TC1-COD(2010)0271Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. november 20-án került elfogadásra a két- vagy háromkerekű járművek, valamint a négykerekű motorkerékpárok jóváhagyásáról és piacfelügyeletéről szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

208

2015/C 419/41

P7_TA(2012)0425A mezőgazdasági vagy erdészeti járművek jóváhagyása ***IAz Európai Parlament 2012. november 20-i jogalkotási állásfoglalása a mezőgazdasági vagy erdészeti járművek jóváhagyásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2010)0395 – C7-0204/2010 – 2010/0212(COD))P7_TC1-COD(2010)0212Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. november 20-án került elfogadásra az Európai Parlament és a Tanács .../2010/EU rendelete a mezőgazdasági és erdészeti járművek jóváhagyásáról és piacfelügyeletéről szóló .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

és piacfelügyeletéről

209

2012. november 21., szerda

2015/C 419/42

Az Európai Parlament 2012. november 21-i határozata Tonio Borg európai bizottsági tagságának jóváhagyásáról

211

2015/C 419/43

Az Európai Parlament 2012. november 21-i állásfoglalása az Európai Unió 2012-es pénzügyi évre vonatkozó, 5/2012. számú költségvetés-módosítási tervezetéről (III. szakasz – Bizottság) szóló tanácsi álláspontról (16398/2012 – C7-0383/2012 – 2012/2242(BUD))

211

2015/C 419/44

Az Európai Parlament 2012. november 21-i állásfoglalása az EU Szolidaritási Alapjának az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 26. pontjával összhangban történő felhasználásáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2012)0538 – C7-0300/2012 – 2012/2237(BUD))

213

2015/C 419/45

P7_TA(2012)0435Az 1994. évi GATT XXVIII. cikke alapján folytatott tárgyalásokat követően az EU által megkötött megállapodások végrehajtása ***IAz Európai Parlament 2012. november 21-i jogalkotási állásfoglalása az 1994. évi GATT XXVIII. cikke alapján folytatott tárgyalásokat követően az Európai Unió által megkötött megállapodások végrehajtásáról, továbbá a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló 2658/87/EGK rendelet I. mellékletének módosításáról és kiegészítéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2012)0115 – C7-0079/2012 – 2012/0054(COD))P7_TC1-COD(2012)0054Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. november 21-én került elfogadásra az Európai Unió és Brazília között az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (1994. évi GATT) XXVIII. cikkének megfelelően az 1994. évi GATT-hoz csatolt uniós vámtarifajegyzékben meghatározott feldolgozott baromfihús tekintetében megállapított engedmények módosításáról szóló, levélváltás formájában létrejött megállapodás, valamint az Európai Unió és Thaiföld között az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (1994. évi GATT) XXVIII. cikkének megfelelően az 1994. évi GATT-hoz csatolt uniós vámtarifajegyzékben meghatározott feldolgozott baromfihús tekintetében megállapított engedmények módosításáról szóló, levélváltás formájában létrejött megállapodás végrehajtásáról, továbbá a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a közös vámtarifáról szóló 2658/87/EGK tanácsi rendelet I. mellékletének módosításáról és kiegészítéséről szóló .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

214

2015/C 419/46

P7_TA(2012)0436Az Oroszországból az EU-ba irányuló faexportra alkalmazandó vámkontingensek ***IAz Európai Parlament 2012. november 21-i jogalkotási állásfoglalása az Orosz Föderációból az Európai Unióba irányuló faexportra alkalmazandó vámkontingensek kiosztásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2012)0449 – C7-0215/2012 – 2012/0217(COD))P7_TC1-COD(2012)0217Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. november 21-én került elfogadásra az Orosz Föderációból az Európai Unióba irányuló faexportra alkalmazandó vámkontingensek kiosztásáról szóló .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

215

2015/C 419/47

Az Európai Parlament 2012. november 21-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és Brazília között az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) XXVIII. cikkének megfelelően az EU 1994. évi GATT-hoz csatolt uniós vámtarifejegyzékben meghatározott feldolgozott baromfihús tekintetében megállapított engedmények módosításáról szóló, levélváltás formájában létrejött megállapodás, valamint az Európai Unió és Thaiföld között az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) XXVIII. cikkének megfelelően az EU 1994. évi GATT-hoz csatolt uniós vámtarifejegyzékben meghatározott feldolgozott baromfihús tekintetében megállapított engedmények módosításáról szóló, levélváltás formájában létrejött megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (07883/2012 – C7-0171/2012 – 2012/0046(NLE))

216

2015/C 419/48

Az Európai Parlament 2012. november 21-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről Izrael Állam közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodáshoz csatolt 1. és 2. jegyzőkönyv mellékleteinek módosításáról szóló, egyrészről az Európai Unió, másrészről Izrael Állam között levélváltás formájában létrejött megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (07433/2012 – C7-0157/2012 – 2011/0457(NLE))

217

2015/C 419/49

Az Európai Parlament 2012. november 21-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és az Orosz Föderáció közötti, az Orosz Föderációból az Európai Unióba irányuló faexportra vonatkozó vámkontingensek kezeléséről levélváltás formájában létrejött megállapodásnak, valamint az említett megállapodás szerinti technikai szabályokról az Európai Unió és az Orosz Föderáció kormánya között létrejött jegyzőkönyvnek az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (16775/1/2011 – C7-0515/2011 – 2011/0322(NLE))

217

2015/C 419/50

Az Európai Parlament 2012. november 21-i jogalkotási állásfoglalása a Schengeni Információs Rendszerről (SIS 1+) a Schengeni Információs Rendszer második generációjára (SIS II) történő átállásról szóló tanácsi rendelettervezetről (átdolgozás) (11142/1/2012 – C7-0330/2012 – 2012/0033A(NLE))

218

2015/C 419/51

Az Európai Parlament 2012. november 21-i jogalkotási állásfoglalása a Schengeni Információs Rendszerről (SIS 1+) a Schengeni Információs Rendszer második generációjára (SIS II) történő átállásról szóló tanácsi rendelettervezetről (átdolgozás) (11143/1/2012 – C7-0331/2012 – 2012/0033B(NLE))

226

2012. november 22.,csütörtök

2015/C 419/52

P7_TA(2012)0446A balti-tengeri lazacállományra és az ezen állomány halászata ***IAz Európai Parlament 2012. november 22-i jogalkotási állásfoglalása a balti-tengeri lazacállományra és az ezen állomány halászatára vonatkozó többéves terv létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0470 – C7-0220/2011 – 2011/0206(COD))P7_TC1-COD(2011)0206Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. november 22-én került elfogadásra a balti-tengeri lazacállományra és az ezen állomány halászatára vonatkozó többéves terv létrehozásáról szóló .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

235

2015/C 419/53

P7_TA(2012)0447A közös kereskedelempolitikára vonatkozó bizonyos intézkedések elfogadása céljából adott felhatalmazás ***IAz Európai Parlament 2012. november 22-i jogalkotási állásfoglalása a közös kereskedelempolitikára vonatkozó egyes rendeleteknek bizonyos intézkedések elfogadása céljából adott felhatalmazás tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0349 – C7-0162/2011 – 2011/0153(COD))P7_TC1-COD(2011)0153Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. november 22-én került elfogadásra a közös kereskedelempolitikára vonatkozó egyes rendeleteknek bizonyos intézkedések elfogadása céljából adott felhatalmazás és végrehajtási hatáskör tekintetében történő módosításáról szóló .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel [Mód. 1]

és végrehajtási hatáskör

249

2015/C 419/54

Az Európai Parlament 2012. november 22-én elfogadott módosításai a halászati erőforrásoknak a fiatal tengeri élőlények védelmét biztosító technikai intézkedések révén történő megóvásáról szóló 850/98/EK tanácsi rendelet módosításáról és az 1288/2009/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2012)0298 – C7-0156/2012 – 2012/0158(COD))

273

2015/C 419/55

P7_TA(2012)0449A cápauszonyoknak a hajók fedélzetén történő leválasztása ***IAz Európai Parlament 2012. november 22-i jogalkotási állásfoglalása a cápauszonyoknak a hajók fedélzetén történő leválasztásáról szóló 1185/2003/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0798 – C7-0431/2011 – 2011/0364(COD))P7_TC1-COD(2011)0364Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. november 22-én került elfogadásra a cápauszonyoknak a hajók fedélzetén történő leválasztásáról szóló 1185/2003/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

301

---

| Jelmagyarázat






  - | Konzultációs eljárás |
| --- | --- |
| *** | Egyetértési eljárás |
| ***I | Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat |
| ***II | Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat |
| ***III | Rendes jogalkotási eljárás: harmadik olvasat |

Jelmagyarázat

*

Konzultációs eljárás

***

Egyetértési eljárás

***I

Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat

***II

Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat

***III

Rendes jogalkotási eljárás: harmadik olvasat

(Az eljárás típusát a tervezet által javasolt jogalap határozza meg.)

A Parlament módosításai:

Az új szövegrészeket
  félkövér és dőlt
  betűtípus mutatja. A törléseket a ▌jel vagy áthúzás jelöli. A módosított szövegrészeknél az új szöveget
  félkövér és dőlt
  betűtípus, a törléseket pedig törlés vagy áthúzás jelöli.

félkövér és dőlt

félkövér és dőlt

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

16.12.2015

| 16.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 419/1 |
| --- | --- | --- | --- |

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 419/1

---

EURÓPAI PARLAMENT

ÜLÉSSZAK: 2012–2013

2012. november 19–22-i ülések

Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 29. E, 2013.1.31.

ELFOGADOTT SZÖVEGEK

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament

2012. november 20., kedd

| 16.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 419/2 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 419/2

---

P7_TA(2012)0418

A fogyasztói hitelről szóló irányelv végrehajtása

Az Európai Parlament 2012. november 20-i állásfoglalása a fogyasztói hitelekről szóló 2008/48/EK irányelv végrehajtásáról (2012/2037(INI))

(2015/C 419/01)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére és a Gazdasági és Monetáris Bizottság véleményére (A7-0343/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére és a Gazdasági és Monetáris Bizottság véleményére (A7-0343/2012),

| A. | mivel a fontos szerepet betöltő fogyasztóihitel-ágazat nemzeti piacaihoz történő hozzáférés javítása, a verseny előmozdítása, a fogyasztóvédelem eltérő szintjeinek kezelése, a piaci szereplők közötti esetleges versenytorzulások megszüntetése és a belső piac működésének javítása az EU hatáskörébe tartozó politikai feladatok, és a fogyasztók és a hitelezők érdekeit szolgálják; |
| --- | --- |

A.

mivel a fontos szerepet betöltő fogyasztóihitel-ágazat nemzeti piacaihoz történő hozzáférés javítása, a verseny előmozdítása, a fogyasztóvédelem eltérő szintjeinek kezelése, a piaci szereplők közötti esetleges versenytorzulások megszüntetése és a belső piac működésének javítása az EU hatáskörébe tartozó politikai feladatok, és a fogyasztók és a hitelezők érdekeit szolgálják;

| B. | mivel a fogyasztói hitelekről szóló irányelvvel a fogyasztók védelmét szolgáló európai jogi keret jött létre 5 részterületen a tagállamok számára – különösen a végrehajtás különböző módjai tekintetében – szűk mozgásteret biztosító, célzott és átfogó harmonizáció révén; |
| --- | --- |

B.

mivel a fogyasztói hitelekről szóló irányelvvel a fogyasztók védelmét szolgáló európai jogi keret jött létre 5 részterületen a tagállamok számára – különösen a végrehajtás különböző módjai tekintetében – szűk mozgásteret biztosító, célzott és átfogó harmonizáció révén;

| C. | mivel ugyanakkor néhány jogi és gyakorlati akadály továbbra is fennáll |
| --- | --- |

C.

mivel ugyanakkor néhány jogi és gyakorlati akadály továbbra is fennáll

| D. | mivel amint azt a fogyasztói hitelekről szóló irányelv végrehajtásáról készített európai parlamenti tanulmány is kimutatta, az irányelv egyes főbb rendelkezései – így például a szerződéskötést megelőző tájékoztatásról szóló 5. cikk – a tagállamok általi értelmezésbeli és végrehajtásbeli különbségek folytán nem vezetett a tagállami fogyasztóvédelmi szabályok kívánt harmonizációjához; |
| --- | --- |

D.

mivel amint azt a fogyasztói hitelekről szóló irányelv végrehajtásáról készített európai parlamenti tanulmány is kimutatta, az irányelv egyes főbb rendelkezései – így például a szerződéskötést megelőző tájékoztatásról szóló 5. cikk – a tagállamok általi értelmezésbeli és végrehajtásbeli különbségek folytán nem vezetett a tagállami fogyasztóvédelmi szabályok kívánt harmonizációjához;

| E. | mivel a fogyasztói hitelekről szóló irányelvet a rövid határidő, valamint az ezen idő alatt megvalósítandó számos, széles körű jogszabály-változtatás miatt nem minden tagállamban ültették át időben vagy teljes mértékben helyesen, |
| --- | --- |

E.

mivel a fogyasztói hitelekről szóló irányelvet a rövid határidő, valamint az ezen idő alatt megvalósítandó számos, széles körű jogszabály-változtatás miatt nem minden tagállamban ültették át időben vagy teljes mértékben helyesen,

| F. | mivel a statisztikák szerint az irányelv hatálybalépése óta a határon átnyúló fogyasztói hitelfelvétel nem fokozódott, habár ez sokféle tényezőnek, köztük a nyelvi kérdéseknek is tulajdonítható, de a pénzügyi ágazatot érintő komoly problémáknak, illetve a kielégítő információ hiányának is a fogyasztók számára a határon átnyúló fogyasztói hitelfelvételről és a fogyasztók jogairól, amelyek ilyen szerződések megkötésével illetik őket; |
| --- | --- |

F.

mivel a statisztikák szerint az irányelv hatálybalépése óta a határon átnyúló fogyasztói hitelfelvétel nem fokozódott, habár ez sokféle tényezőnek, köztük a nyelvi kérdéseknek is tulajdonítható, de a pénzügyi ágazatot érintő komoly problémáknak, illetve a kielégítő információ hiányának is a fogyasztók számára a határon átnyúló fogyasztói hitelfelvételről és a fogyasztók jogairól, amelyek ilyen szerződések megkötésével illetik őket;

| G. | mivel a hitelezési ágazatban alkalmazott megfelelő fogyasztóvédelmi gyakorlatok jelentős szerepet játszanak a pénzügyi stabilitás biztosításában; mivel az árfolyam-ingadozás jelentős kockázatot jelent a fogyasztók számára, különösen a pénzügyi válságok idején; |
| --- | --- |

G.

mivel a hitelezési ágazatban alkalmazott megfelelő fogyasztóvédelmi gyakorlatok jelentős szerepet játszanak a pénzügyi stabilitás biztosításában; mivel az árfolyam-ingadozás jelentős kockázatot jelent a fogyasztók számára, különösen a pénzügyi válságok idején;

| H. | mivel a fogyasztóknak nyújtott devizahitelek túlzott aránya egyre növeli a háztartások által viselt kockázatokat és veszteségeket; |
| --- | --- |

H.

mivel a fogyasztóknak nyújtott devizahitelek túlzott aránya egyre növeli a háztartások által viselt kockázatokat és veszteségeket;

| I. | mivel az Európai Rendszerkockázati Testület 2011. szeptember 21-én fontos ajánlást fogadott el az idegen devizában való hitelezésről (ERKT/2011/1); |
| --- | --- |

I.

mivel az Európai Rendszerkockázati Testület 2011. szeptember 21-én fontos ajánlást fogadott el az idegen devizában való hitelezésről (ERKT/2011/1);

| J. | mivel az irányelv 27. cikke szerint a Bizottságnak bizonyos aspektusok vonatkozásában el kell végeznie az irányelv felülvizsgálatát, és ennek kapcsán már megbízást adott egy tanulmány elkészítésére, |
| --- | --- |

J.

mivel az irányelv 27. cikke szerint a Bizottságnak bizonyos aspektusok vonatkozásában el kell végeznie az irányelv felülvizsgálatát, és ennek kapcsán már megbízást adott egy tanulmány elkészítésére,

| K. | mivel nagy hangsúlyt fektet arra, hogy a felülvizsgálat egyes lépéseiről és eredményeiről tájékoztassák, továbbá lehetősége legyen véleményt megfogalmazni, |
| --- | --- |

K.

mivel nagy hangsúlyt fektet arra, hogy a felülvizsgálat egyes lépéseiről és eredményeiről tájékoztassák, továbbá lehetősége legyen véleményt megfogalmazni,

| 1. | üdvözli, hogy a Bizottság a felülvizsgálatra való előkészületként tanulmányt készít az irányelv belső piacra és fogyasztóvédelemre kifejtett hatásairól annak érdekében, hogy megvizsgálja a határon átnyúló hitelfelvételt érintő következményeket, valamint elismeri a Bizottság, a nemzeti jogalkotók és a hitelintézetek által elvégzett átfogó munkát, |
| --- | --- |

1.

üdvözli, hogy a Bizottság a felülvizsgálatra való előkészületként tanulmányt készít az irányelv belső piacra és fogyasztóvédelemre kifejtett hatásairól annak érdekében, hogy megvizsgálja a határon átnyúló hitelfelvételt érintő következményeket, valamint elismeri a Bizottság, a nemzeti jogalkotók és a hitelintézetek által elvégzett átfogó munkát,

| 2. | hangsúlyozza, hogy a határokon átnyúló fogyasztói hitelek piacának javítása a belső piac ösztönzése révén európai hozzáadott értéket teremthet; úgy véli, hogy ezt többek között azáltal lehet elérni, hogy jobban tájékoztatják a fogyasztókat arról a lehetőségről, hogy egy másik tagállamban is felvehetnek fogyasztói hitelt, és azon jogaikról, amelyek ilyen szerződések megkötésével megilletik őket; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy a határokon átnyúló fogyasztói hitelek piacának javítása a belső piac ösztönzése révén európai hozzáadott értéket teremthet; úgy véli, hogy ezt többek között azáltal lehet elérni, hogy jobban tájékoztatják a fogyasztókat arról a lehetőségről, hogy egy másik tagállamban is felvehetnek fogyasztói hitelt, és azon jogaikról, amelyek ilyen szerződések megkötésével megilletik őket;

| 3. | tudomásul veszi, hogy a határokon átnyúló fogyasztói hitelek a hitelpiacon 2 % alatti arányt képviselnek, amelyből hozzávetőleg 20 % online felvett hitel, |
| --- | --- |

3.

tudomásul veszi, hogy a határokon átnyúló fogyasztói hitelek a hitelpiacon 2 % alatti arányt képviselnek, amelyből hozzávetőleg 20 % online felvett hitel,

| 4. | emlékeztet arra, hogy az irányelv egyik célja a tájékoztatáshoz való hozzáférés biztosítása, amely elősegíti a hitelkihelyezés területén is az egységes piac működését, ezért szükséges annak értékelése, hogy a határokon átnyúló ügyletek száma növekszik-e; |
| --- | --- |

4.

emlékeztet arra, hogy az irányelv egyik célja a tájékoztatáshoz való hozzáférés biztosítása, amely elősegíti a hitelkihelyezés területén is az egységes piac működését, ezért szükséges annak értékelése, hogy a határokon átnyúló ügyletek száma növekszik-e;

| 5. | úgy ítéli meg, hogy a szerződéskötést megelőző tájékoztatásra vonatkozó előírások, az 5. cikk (6) bekezdése szerinti magyarázat és a 8. cikk szerinti hitelképességi értékelés fontos szerepet tölt be a fogyasztók tudatosságának javításában a devizában való hitelfelvétellel járó kockázatok tekintetében; |
| --- | --- |

5.

úgy ítéli meg, hogy a szerződéskötést megelőző tájékoztatásra vonatkozó előírások, az 5. cikk (6) bekezdése szerinti magyarázat és a 8. cikk szerinti hitelképességi értékelés fontos szerepet tölt be a fogyasztók tudatosságának javításában a devizában való hitelfelvétellel járó kockázatok tekintetében;

| 6. | mindazonáltal kéri a felügyeleti hatóságoktól annak előírását, hogy a pénzügyi intézmények a fogyasztókat személyre szabott, teljes körű és könnyen érthető magyarázattal lássák el a devizahitelezéssel járó kockázatokról és a fogyasztó lakóhelye szerinti tagállam fizetőeszköze jelentős leértékelődésének és a külföldi kamatlábak emelkedésének a törlesztőrészletekre gyakorolt hatásáról; úgy véli, hogy e tájékoztatást bárminemű szerződéskötés előtt kell megadni; |
| --- | --- |

6.

mindazonáltal kéri a felügyeleti hatóságoktól annak előírását, hogy a pénzügyi intézmények a fogyasztókat személyre szabott, teljes körű és könnyen érthető magyarázattal lássák el a devizahitelezéssel járó kockázatokról és a fogyasztó lakóhelye szerinti tagállam fizetőeszköze jelentős leértékelődésének és a külföldi kamatlábak emelkedésének a törlesztőrészletekre gyakorolt hatásáról; úgy véli, hogy e tájékoztatást bárminemű szerződéskötés előtt kell megadni;

| 7. | tudomásul veszi, hogy néhány tagállam esetében aggályok merültek fel azt illetően, hogy a fogyasztóknak a szerződéskötést megelőzően nyújtandó tájékoztatást az Általános európai fogyasztói hiteltájékoztató (SECCI) révén kell nyújtani, amely annyira technikai jellegű, hogy befolyásolja a fogyasztók azon képességét, hogy a tájékoztatást ténylegesen megértsék; úgy véli, hogy a SECCI hatékonyságának fontos szempontnak kell lennie az irányelv hatásának a Bizottság által végrehajtott értékelésében; |
| --- | --- |

7.

tudomásul veszi, hogy néhány tagállam esetében aggályok merültek fel azt illetően, hogy a fogyasztóknak a szerződéskötést megelőzően nyújtandó tájékoztatást az Általános európai fogyasztói hiteltájékoztató (SECCI) révén kell nyújtani, amely annyira technikai jellegű, hogy befolyásolja a fogyasztók azon képességét, hogy a tájékoztatást ténylegesen megértsék; úgy véli, hogy a SECCI hatékonyságának fontos szempontnak kell lennie az irányelv hatásának a Bizottság által végrehajtott értékelésében;

| 8. | üdvözli a Bizottság által 2011 szeptemberében elvégzett „SWEEP” ellenőrzést, amely rávilágított, hogy a pénzügyi intézetek megvizsgált weboldalainak 70 %-a esetében bizonyos lényeges adatok hiányoztak a reklámanyagból, egyes fontos adatok pedig magából a hitelajánlatból is, valamint a költségeket félrevezető módon tüntették fel, továbbá felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hozzák meg a probléma megoldására irányuló megfelelő intézkedéseket; ezzel összefüggésben megállapítja, hogy a reprezentatív példákra vonatkozó szabályokat néha nem az előírt módon alkalmazzák, és hogy e téren javulásra van szükség; |
| --- | --- |

8.

üdvözli a Bizottság által 2011 szeptemberében elvégzett „SWEEP” ellenőrzést, amely rávilágított, hogy a pénzügyi intézetek megvizsgált weboldalainak 70 %-a esetében bizonyos lényeges adatok hiányoztak a reklámanyagból, egyes fontos adatok pedig magából a hitelajánlatból is, valamint a költségeket félrevezető módon tüntették fel, továbbá felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hozzák meg a probléma megoldására irányuló megfelelő intézkedéseket; ezzel összefüggésben megállapítja, hogy a reprezentatív példákra vonatkozó szabályokat néha nem az előírt módon alkalmazzák, és hogy e téren javulásra van szükség;

| 9. | kéri, hogy a pénzügyi intézmények hirdetési és forgalmazási gyakorlatait szigorúan kísérjék figyelemmel annak érdekében, hogy a hitelmegállapodások meghirdetése és forgalmazása során elkerüljék a félrevezető vagy hamis tájékoztatást; |
| --- | --- |

9.

kéri, hogy a pénzügyi intézmények hirdetési és forgalmazási gyakorlatait szigorúan kísérjék figyelemmel annak érdekében, hogy a hitelmegállapodások meghirdetése és forgalmazása során elkerüljék a félrevezető vagy hamis tájékoztatást;

| 10. | megállapítja, hogy néhány tagállam azzal a lehetőséggel élt, hogy az irányelv hatályát kiterjesztette egyéb pénzügyi termékekre is anélkül, hogy mindez következetlenségeket okozott volna, |
| --- | --- |

10.

megállapítja, hogy néhány tagállam azzal a lehetőséggel élt, hogy az irányelv hatályát kiterjesztette egyéb pénzügyi termékekre is anélkül, hogy mindez következetlenségeket okozott volna,

| 11. | hangsúlyozza, hogy a jogszabályi előírásoknak a tipikus eseteken, az átlagos fogyasztókon és az átlagos üzletembereken kellene alapulniuk, és nem a kevés számú, szabályokkal kapcsolatos visszaélésre kell választ adniuk oly módon, hogy az kevésbé érthetővé, átláthatóvá és összehasonlíthatóvá tegye a tájékoztatást a fogyasztók számára; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza, hogy a jogszabályi előírásoknak a tipikus eseteken, az átlagos fogyasztókon és az átlagos üzletembereken kellene alapulniuk, és nem a kevés számú, szabályokkal kapcsolatos visszaélésre kell választ adniuk oly módon, hogy az kevésbé érthetővé, átláthatóvá és összehasonlíthatóvá tegye a tájékoztatást a fogyasztók számára;

| 12. | megállapítja, hogy az átfogóbb előírások nem feltétlen vonják magukkal a magasabb szintű fogyasztóvédelmet, illetve, hogy a tapasztalatlan fogyasztók esetében a túl sok információ a segítség helyett még nagyobb zavart okozhat; ebben a vonatkozásban elismeri a fogyasztói szervezetek hozzáértését, és az általuk a fogyasztók számára nyújtott segítséget és pénzügyi képzéseket, illetve a nehéz helyzetben lévő háztartások érdekében a hitelátalakításban játszott potenciális szerepüket; |
| --- | --- |

12.

megállapítja, hogy az átfogóbb előírások nem feltétlen vonják magukkal a magasabb szintű fogyasztóvédelmet, illetve, hogy a tapasztalatlan fogyasztók esetében a túl sok információ a segítség helyett még nagyobb zavart okozhat; ebben a vonatkozásban elismeri a fogyasztói szervezetek hozzáértését, és az általuk a fogyasztók számára nyújtott segítséget és pénzügyi képzéseket, illetve a nehéz helyzetben lévő háztartások érdekében a hitelátalakításban játszott potenciális szerepüket;

| 13. | kéri, hogy a fogyasztóknak legyen joga tájékoztatást kapni a kiegészítő szolgáltatások költségeiről, valamint az ahhoz való jogukról, hogy a kiegészítő szolgáltatásokat – például a biztosítást – alternatív szolgáltatótól szerezzék be; úgy véli, hogy a pénzügyi intézmények számára elő kell írni, hogy különböztessék meg e szolgáltatásokat és a kapcsolódó díjakat az alaphitelhez kapcsolódóaktól, és tegyék egyértelművé, hogy mely szolgáltatások elengedhetetlenek a hitel folyósításához, illetve melyek függenek teljes mértékben a hitelfelvevő döntésétől; |
| --- | --- |

13.

kéri, hogy a fogyasztóknak legyen joga tájékoztatást kapni a kiegészítő szolgáltatások költségeiről, valamint az ahhoz való jogukról, hogy a kiegészítő szolgáltatásokat – például a biztosítást – alternatív szolgáltatótól szerezzék be; úgy véli, hogy a pénzügyi intézmények számára elő kell írni, hogy különböztessék meg e szolgáltatásokat és a kapcsolódó díjakat az alaphitelhez kapcsolódóaktól, és tegyék egyértelművé, hogy mely szolgáltatások elengedhetetlenek a hitel folyósításához, illetve melyek függenek teljes mértékben a hitelfelvevő döntésétől;

| 14. | úgy ítéli meg, hogy részletesebben meg kell vizsgálni azokat a nehézségeket, amelyek az elállási jognak a kapcsolt hitelszerződésekhez kötődő gyakorlásakor lépnek fel; hangsúlyozza, hogy tudatosítani kell a fogyasztókban, hogy amennyiben olyan esetben élnek a szerződéstől való elállás jogával, amikor a szállító vagy a szolgáltató egy kiegészítő szerződés keretében közvetlenül a hitelezőtől kapja az adott összeget, a fogyasztókat a nyújtott pénzügyi szolgáltatással kapcsolatban nem terhelhetik díjak, jutalékok vagy egyéb költségek; |
| --- | --- |

14.

úgy ítéli meg, hogy részletesebben meg kell vizsgálni azokat a nehézségeket, amelyek az elállási jognak a kapcsolt hitelszerződésekhez kötődő gyakorlásakor lépnek fel; hangsúlyozza, hogy tudatosítani kell a fogyasztókban, hogy amennyiben olyan esetben élnek a szerződéstől való elállás jogával, amikor a szállító vagy a szolgáltató egy kiegészítő szerződés keretében közvetlenül a hitelezőtől kapja az adott összeget, a fogyasztókat a nyújtott pénzügyi szolgáltatással kapcsolatban nem terhelhetik díjak, jutalékok vagy egyéb költségek;

| 15. | felszólítja a Bizottságot, hogy mérje fel a tájékoztatási kötelezettségek nemteljesítésének mértékét azon szerződések esetében, amelyekben a közvetítőket nem kötik a szerződéskötést megelőző tájékoztatás követelményei, annak érdekében, hogy megállapítást nyerjen, hogyan lehet ezekben a helyzetekben a legjobban védeni a fogyasztókat; |
| --- | --- |

15.

felszólítja a Bizottságot, hogy mérje fel a tájékoztatási kötelezettségek nemteljesítésének mértékét azon szerződések esetében, amelyekben a közvetítőket nem kötik a szerződéskötést megelőző tájékoztatás követelményei, annak érdekében, hogy megállapítást nyerjen, hogyan lehet ezekben a helyzetekben a legjobban védeni a fogyasztókat;

| 16. | úgy véli, hogy külön figyelmet kell fordítani az előtörlesztésre vonatkozó összetett szabályokra; |
| --- | --- |

16.

úgy véli, hogy külön figyelmet kell fordítani az előtörlesztésre vonatkozó összetett szabályokra;

| 17. | leszögezi, hogy a kamatlábváltozások előtt az erről szóló értesítésnek elegendő időt kell hagynia a fogyasztóknak arra, hogy tájékozódjanak a piacon, és a változás hatálybalépése előtt hitelezőt váltsanak; |
| --- | --- |

17.

leszögezi, hogy a kamatlábváltozások előtt az erről szóló értesítésnek elegendő időt kell hagynia a fogyasztóknak arra, hogy tájékozódjanak a piacon, és a változás hatálybalépése előtt hitelezőt váltsanak;

| 18. | megállapítja, hogy a „reprezentatív példa” értelmezése tekintetében pontosításra van szükség, |
| --- | --- |

18.

megállapítja, hogy a „reprezentatív példa” értelmezése tekintetében pontosításra van szükség,

| 19. | hangsúlyozza, hogy a teljeshiteldíj-mutató kiszámítására egységes módszert kell megállapítani, a félreérthető rendelkezéseket pontosítani kell, valamint ki kell alakítani az egységességet valamennyi egyéb jogi eszközzel; |
| --- | --- |

19.

hangsúlyozza, hogy a teljeshiteldíj-mutató kiszámítására egységes módszert kell megállapítani, a félreérthető rendelkezéseket pontosítani kell, valamint ki kell alakítani az egységességet valamennyi egyéb jogi eszközzel;

| 20. | felszólítja a tagállamokat annak biztosítására, hogy a nemzeti felügyeleteket a feladataik ellátásához szükséges valamennyi hatáskörrel és erőforrással ellássák; továbbá felszólítja a nemzeti felügyeleti hatóságokat, hogy ellenőrizzék az irányelv rendelkezéseinek teljesítését, illetve hatékonyan juttassák érvényre azokat; |
| --- | --- |

20.

felszólítja a tagállamokat annak biztosítására, hogy a nemzeti felügyeleteket a feladataik ellátásához szükséges valamennyi hatáskörrel és erőforrással ellássák; továbbá felszólítja a nemzeti felügyeleti hatóságokat, hogy ellenőrizzék az irányelv rendelkezéseinek teljesítését, illetve hatékonyan juttassák érvényre azokat;

| 21. | hangsúlyozza, hogy a jövőben az átültetési határidők megállapításakor jobban figyelembe kell venni a nemzeti jog átültetési folyamatból eredő változásait; |
| --- | --- |

21.

hangsúlyozza, hogy a jövőben az átültetési határidők megállapításakor jobban figyelembe kell venni a nemzeti jog átültetési folyamatból eredő változásait;

| 22. | felhívja a tagállamokat, hogy növeljék a meglévő fogyasztóvédelem szintjét az interneten, SMS-szolgáltatásokon és az egyéb távközlési eszközökön keresztül folytatott hitelezés, köztük a rövid távú hitelezés esetében – amelyek egyre inkább jellemzik a fogyasztói hitelpiacot –, kiterjesztve azt a 200 eurós alsó küszöb alatti összegekre is, amelyek jelenleg az irányelv hatályán kívül esnek; |
| --- | --- |

22.

felhívja a tagállamokat, hogy növeljék a meglévő fogyasztóvédelem szintjét az interneten, SMS-szolgáltatásokon és az egyéb távközlési eszközökön keresztül folytatott hitelezés, köztük a rövid távú hitelezés esetében – amelyek egyre inkább jellemzik a fogyasztói hitelpiacot –, kiterjesztve azt a 200 eurós alsó küszöb alatti összegekre is, amelyek jelenleg az irányelv hatályán kívül esnek;

| 23. | kiemeli, hogy jelenleg nincs szükség az irányelv felülvizsgálatára, hanem ehelyett az irányelv helyes átültetését és végrehajtását kellene előtérbe helyezni; |
| --- | --- |

23.

kiemeli, hogy jelenleg nincs szükség az irányelv felülvizsgálatára, hanem ehelyett az irányelv helyes átültetését és végrehajtását kellene előtérbe helyezni;

| 24. | úgy ítéli meg, hogy egy teljes és helyes átültetés érdekében az irányelv gyakorlati hatását fel kell mérni még azelőtt, hogy a Bizottság javaslatot terjeszt elő bármilyen szükséges módosításról; felszólítja a Bizottságot, hogy terjesszen a Parlament és a Tanács elé értékelő jelentést az irányelv végrehajtásáról, valamint teljes körű értékelést annak a fogyasztóvédelemre kifejtett hatásáról, figyelembe véve a pénzügyi válság következményeit és a pénzügyi szolgáltatások új uniós jogi keretét; |
| --- | --- |

24.

úgy ítéli meg, hogy egy teljes és helyes átültetés érdekében az irányelv gyakorlati hatását fel kell mérni még azelőtt, hogy a Bizottság javaslatot terjeszt elő bármilyen szükséges módosításról; felszólítja a Bizottságot, hogy terjesszen a Parlament és a Tanács elé értékelő jelentést az irányelv végrehajtásáról, valamint teljes körű értékelést annak a fogyasztóvédelemre kifejtett hatásáról, figyelembe véve a pénzügyi válság következményeit és a pénzügyi szolgáltatások új uniós jogi keretét;

| 25. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

25.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

| 16.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 419/5 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 419/5

---

P7_TA(2012)0419

A szociális beruházásokról szóló megállapodás

Az Európai Parlament 2012. november 20-i állásfoglalása a szociális beruházásokról szóló megállapodásról mint a válságra adott válaszról (2012/2003(INI))

(2015/C 419/02)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ), és különösen annak 5., 6., 9., 147., 149., 151. és 153. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ), és különösen annak 5., 6., 9., 147., 149., 151. és 153. cikkére,

| — | tekintettel az „Európa 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című, 2010. március 3-i bizottsági közleményre (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európa 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című, 2010. március 3-i bizottsági közleményre (COM(2010)2020),

| — | tekintettel az „Új készségek és munkahelyek menetrendje: Európa hozzájárulása a teljes foglalkoztatottsághoz” című, 2010. november 23-i bizottsági közleményre (COM(2010)0682) és az arról szóló 2011. október 26-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Új készségek és munkahelyek menetrendje: Európa hozzájárulása a teljes foglalkoztatottsághoz” című, 2010. november 23-i bizottsági közleményre (COM(2010)0682) és az arról szóló 2011. október 26-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a 2012. évi éves növekedési jelentésről szóló 2011. november 23-i bizottsági közleményre (COM(2011)0815), az ahhoz csatolt közös foglalkoztatási jelentéstervezetre, valamint a 2012. évi éves növekedési jelentés foglalkoztatási és szociális vonatkozásairól szóló 2012. február 15-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2012. évi éves növekedési jelentésről szóló 2011. november 23-i bizottsági közleményre (COM(2011)0815), az ahhoz csatolt közös foglalkoztatási jelentéstervezetre, valamint a 2012. évi éves növekedési jelentés foglalkoztatási és szociális vonatkozásairól szóló 2012. február 15-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a Bizottság „Út a munkahelyteremtő fellendülés felé” című, 2012. április 18-i közleményére (COM(2012)0173), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Út a munkahelyteremtő fellendülés felé” című, 2012. április 18-i közleményére (COM(2012)0173),

| — | tekintettel a munkaerőpiacról kiszorultak aktív befogadásának elősegítéséről szóló bizottsági ajánlásról szóló, 2008. október 3-i bizottsági közleményre (COM(2008)0639), és az arról szóló 2009. május 6-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a munkaerőpiacról kiszorultak aktív befogadásának elősegítéséről szóló bizottsági ajánlásról szóló, 2008. október 3-i bizottsági közleményre (COM(2008)0639), és az arról szóló 2009. május 6-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a 2012. januári Eurostat-felmérésre és az Eurostat 2012. február 8-án kiadott közleményére (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2012. januári Eurostat-felmérésre és az Eurostat 2012. február 8-án kiadott közleményére (4),

| — | tekintettel „A szegénység és társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai platformja: a szociális és területi kohézió európai keretrendszere” című bizottsági közleményre (COM(2010)0758), az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság arról szóló véleményére (5), valamint az arról szóló 2011. november 15-i saját állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A szegénység és társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai platformja: a szociális és területi kohézió európai keretrendszere” című bizottsági közleményre (COM(2010)0758), az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság arról szóló véleményére (5), valamint az arról szóló 2011. november 15-i saját állásfoglalására (6),

| — | tekintettel a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai évéről (2010) szóló, 2008. október 22-i európai parlamenti és tanácsi határozatra (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai évéről (2010) szóló, 2008. október 22-i európai parlamenti és tanácsi határozatra (7),

| — | tekintettel a „Megújított szociális menetrend: lehetőségek, hozzáférés és szolidaritás a XXI. századi Európában” című, 2008. július 2-i bizottsági közleményre (COM(2008)0412), és az arról szóló 2009. május 6-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Megújított szociális menetrend: lehetőségek, hozzáférés és szolidaritás a XXI. századi Európában” című, 2008. július 2-i bizottsági közleményre (COM(2008)0412), és az arról szóló 2009. május 6-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel „Az államháztartás hosszú távú fenntarthatósága és gazdaságélénkítés” című bizottsági közleményre (COM(2009)0545), és az arról szóló 2010. május 20-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az államháztartás hosszú távú fenntarthatósága és gazdaságélénkítés” című bizottsági közleményre (COM(2009)0545), és az arról szóló 2010. május 20-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel az „Új lendület az európai szakképzési együttműködésnek az Európa 2020 stratégia támogatására” című, 2010. június 9-i bizottsági közleményre (COM(2010)0296), és az arról szóló 2011. június 8-i állásfoglalására (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Új lendület az európai szakképzési együttműködésnek az Európa 2020 stratégia támogatására” című, 2010. június 9-i bizottsági közleményre (COM(2010)0296), és az arról szóló 2011. június 8-i állásfoglalására (10),

| — | tekintettel a fogyatékossággal élő személyek mobilitásáról és befogadásáról, valamint a 2010–2020 közötti időszakra vonatkozó európai fogyatékosságügyi stratégiáról szóló, 2011. október 25-i állásfoglalására (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyatékossággal élő személyek mobilitásáról és befogadásáról, valamint a 2010–2020 közötti időszakra vonatkozó európai fogyatékosságügyi stratégiáról szóló, 2011. október 25-i állásfoglalására (11),

| — | tekintettel az iskolai lemorzsolódás felszámolásáról szóló, 2011. december 1-jei állásfoglalására (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel az iskolai lemorzsolódás felszámolásáról szóló, 2011. december 1-jei állásfoglalására (12),

| — | tekintettel a 2011–2020 közötti időszakban a szakképzés terén folytatott megerősített európai együttműködésről szóló, 2010. december 7-én elfogadott bruges-i közleményre (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2011–2020 közötti időszakban a szakképzés terén folytatott megerősített európai együttműködésről szóló, 2010. december 7-én elfogadott bruges-i közleményre (13),

| — | tekintettel az „Előrelépés a közös európai célkitűzések felé az oktatásban és a képzésben” című bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SEC(2011)0526), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Előrelépés a közös európai célkitűzések felé az oktatásban és a képzésben” című bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SEC(2011)0526),

| — | tekintettel a fiatalság munkaerőpiacra való bejutásának, valamint a gyakornoki, szakmai gyakorlati és gyakorlati képzési lehetőségek előmozdításáról szóló, 2010. július 6-i állásfoglalására (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fiatalság munkaerőpiacra való bejutásának, valamint a gyakornoki, szakmai gyakorlati és gyakorlati képzési lehetőségek előmozdításáról szóló, 2010. július 6-i állásfoglalására (14),

| — | tekintettel az Európai Unió társadalmi változás és innováció programjáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló bizottsági javaslatra (COM(2011)0609), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió társadalmi változás és innováció programjáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló bizottsági javaslatra (COM(2011)0609),

| — | tekintettel az uniós gazdaságirányításról szóló, közelmúltban elfogadott öt rendeletre és egy irányelvre (15), |
| --- | --- |

—

tekintettel az uniós gazdaságirányításról szóló, közelmúltban elfogadott öt rendeletre és egy irányelvre (15),

| — | tekintettel a „Több lehetőséget a fiataloknak” kezdeményezésről szóló, 2011. december 20-i bizottsági közleményre (COM(2011)0933), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Több lehetőséget a fiataloknak” kezdeményezésről szóló, 2011. december 20-i bizottsági közleményre (COM(2011)0933),

| — | tekintettel a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2011. június 29-i bizottsági közleményre (COM(2011)0398), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2011. június 29-i bizottsági közleményre (COM(2011)0398),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére (A7-0263/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére (A7-0263/2012),

| A. | mivel a jelenlegi gazdasági és pénzügyi válság hosszan tartó hatást gyakorol majd nemcsak a gazdasági növekedésre, hanem a foglalkoztatási arányokra, a szegénység szintjére, a társadalmi kirekesztésre, az állami megtakarításokra és a szociális beruházások mennyiségére és minőségére is Európában; |
| --- | --- |

A.

mivel a jelenlegi gazdasági és pénzügyi válság hosszan tartó hatást gyakorol majd nemcsak a gazdasági növekedésre, hanem a foglalkoztatási arányokra, a szegénység szintjére, a társadalmi kirekesztésre, az állami megtakarításokra és a szociális beruházások mennyiségére és minőségére is Európában;

| B. | mivel az utóbbi években jelentős adósságteher hárult az állami szektorra, és a túlzott adósság elkerülése érdekében a válságra adott közelmúltbeli válaszok többsége – gazdaságunk megóvásának létfontosságú törekvéseként – javarészt rövid távú célokon alapult, amelyek az államháztartás stabilitásának helyreállítására irányultak, és mivel e megszorító intézkedéseket és a költségvetési konszolidációt átfogó és nagyratörő beruházási stratégiával kell kombinálni a fenntartható növekedés, a foglalkoztatás, a társadalmi kohézió és a versenyképesség érdekében, valamint olyan szociálpolitikával amely erős felügyeleti és ellenőrzési mechanizmusokat biztosít az Európa 2020 stratégia foglalkoztatási és szociális célkitűzései vonatkozásában; |
| --- | --- |

B.

mivel az utóbbi években jelentős adósságteher hárult az állami szektorra, és a túlzott adósság elkerülése érdekében a válságra adott közelmúltbeli válaszok többsége – gazdaságunk megóvásának létfontosságú törekvéseként – javarészt rövid távú célokon alapult, amelyek az államháztartás stabilitásának helyreállítására irányultak, és mivel e megszorító intézkedéseket és a költségvetési konszolidációt átfogó és nagyratörő beruházási stratégiával kell kombinálni a fenntartható növekedés, a foglalkoztatás, a társadalmi kohézió és a versenyképesség érdekében, valamint olyan szociálpolitikával amely erős felügyeleti és ellenőrzési mechanizmusokat biztosít az Európa 2020 stratégia foglalkoztatási és szociális célkitűzései vonatkozásában;

| C. | mivel a lisszaboni stratégia és az európai foglalkoztatási stratégia nem az elvárásoknak megfelelően teljesített, és mivel az Európa 2020 stratégia sikere bizonytalan, egyúttal pedig a tagállamok és az európai intézmények a korábbinál sokkal hathatósabb közreműködését igényli a versenyképesség, a növekedés és a foglalkoztatást ösztönző intézkedések terén; |
| --- | --- |

C.

mivel a lisszaboni stratégia és az európai foglalkoztatási stratégia nem az elvárásoknak megfelelően teljesített, és mivel az Európa 2020 stratégia sikere bizonytalan, egyúttal pedig a tagállamok és az európai intézmények a korábbinál sokkal hathatósabb közreműködését igényli a versenyképesség, a növekedés és a foglalkoztatást ösztönző intézkedések terén;

| D. | mivel a nemrégiben közzétett éves növekedési jelentés és a közös foglalkoztatási jelentés rámutatott arra, hogy mivel a költségvetési konszolidáció még nem eléggé teljesült ki, és azt még mindig kiemelt kérdésként kezelik, az Európa 2020 stratégia szociális, foglalkoztatási és oktatási céljaival nem minden tagállam foglalkozik kellő mértékben; |
| --- | --- |

D.

mivel a nemrégiben közzétett éves növekedési jelentés és a közös foglalkoztatási jelentés rámutatott arra, hogy mivel a költségvetési konszolidáció még nem eléggé teljesült ki, és azt még mindig kiemelt kérdésként kezelik, az Európa 2020 stratégia szociális, foglalkoztatási és oktatási céljaival nem minden tagállam foglalkozik kellő mértékben;

| E. | mivel a munkanélküliség aránya az EU-27 körében – jelentős regionális különbségekkel – a 2008. évi 7,1 %-ról 2012 januárjára több mint 10 %-ra emelkedett, és különösen a fiatalokat, az alacsonyan képzett munkavállalókat és a tartósan munkanélküli személyeket sújtja, és mivel ennek nyomán – az idősödő népességet is beleszámítva – fennáll a humán tőke hosszú távú veszteségének súlyos kockázata, ami visszafordíthatatlan következményekkel járhat a munkaerőpiacon, különösen a munkahelyteremtés, a gazdasági a növekedés, a versenyképesség és a társadalmi kohézió vonatkozásában; |
| --- | --- |

E.

mivel a munkanélküliség aránya az EU-27 körében – jelentős regionális különbségekkel – a 2008. évi 7,1 %-ról 2012 januárjára több mint 10 %-ra emelkedett, és különösen a fiatalokat, az alacsonyan képzett munkavállalókat és a tartósan munkanélküli személyeket sújtja, és mivel ennek nyomán – az idősödő népességet is beleszámítva – fennáll a humán tőke hosszú távú veszteségének súlyos kockázata, ami visszafordíthatatlan következményekkel járhat a munkaerőpiacon, különösen a munkahelyteremtés, a gazdasági a növekedés, a versenyképesség és a társadalmi kohézió vonatkozásában;

| F. | mivel jelenleg 80 millió európai esetében áll fenn a szegénység kockázata, 2010-ben pedig mintegy 10 %-ra nőtt a munkanélküli háztartásban élő gyermekek és felnőttek aránya; mivel mindez – a gyermekszegénységgel, az elszegényedő munkavállalók egyre növekvő számával és a fiatalok körében tapasztalható magas munkanélküliséggel együtt – még tovább növeli a szegénység kockázatát és öröklésének, valamint a társadalmi kirekesztésnek a jövőbeli kockázatát; |
| --- | --- |

F.

mivel jelenleg 80 millió európai esetében áll fenn a szegénység kockázata, 2010-ben pedig mintegy 10 %-ra nőtt a munkanélküli háztartásban élő gyermekek és felnőttek aránya; mivel mindez – a gyermekszegénységgel, az elszegényedő munkavállalók egyre növekvő számával és a fiatalok körében tapasztalható magas munkanélküliséggel együtt – még tovább növeli a szegénység kockázatát és öröklésének, valamint a társadalmi kirekesztésnek a jövőbeli kockázatát;

| G. | mivel 2011-ben a 16 és 24 év közötti személyek szegénységi rátája átlagosan 21,6 % volt Európában, és mivel a fiatalokat nagyobb valószínűséggel alkalmazzák bizonytalan – határozott idejű vagy részmunkaidős – munkaviszonyban, valamint a munkanélküliség is fokozottabban érinti őket; mivel az utóbbi években jelentősen nőtt a bizonytalan foglalkoztatás aránya, és mivel egyes országokban a munkanélküliség aránya kiugróan magas; |
| --- | --- |

G.

mivel 2011-ben a 16 és 24 év közötti személyek szegénységi rátája átlagosan 21,6 % volt Európában, és mivel a fiatalokat nagyobb valószínűséggel alkalmazzák bizonytalan – határozott idejű vagy részmunkaidős – munkaviszonyban, valamint a munkanélküliség is fokozottabban érinti őket; mivel az utóbbi években jelentősen nőtt a bizonytalan foglalkoztatás aránya, és mivel egyes országokban a munkanélküliség aránya kiugróan magas;

| H. | mivel részben az elmaradt beruházások miatt az Európai Unióban elért oktatási és képzési eredmények továbbra sem elegendőek a munkaerő-piaci igények kielégítéséhez, és nem felelnek meg a rendelkezésre álló munkahelyek egyre növekvő szakképzettségi szintjének, valamint a jövőbeli munkahelyteremtő ágazatokban szükséges készségeknek; |
| --- | --- |

H.

mivel részben az elmaradt beruházások miatt az Európai Unióban elért oktatási és képzési eredmények továbbra sem elegendőek a munkaerő-piaci igények kielégítéséhez, és nem felelnek meg a rendelkezésre álló munkahelyek egyre növekvő szakképzettségi szintjének, valamint a jövőbeli munkahelyteremtő ágazatokban szükséges készségeknek;

| I. | mivel a nagyobb kiadások, a jövedelmek csökkenése és a költségek csökkentésre irányuló nyomás miatt nőtt a szociális támogatási rendszerekre nehezedő nyomás; mivel gyenge gazdasági növekedés, a tartós munkanélküliség magas arányának állandósulása, az elszegényedő munkavállalók egyre növekvő száma, a bejelentetlen munka és a fiatalok körében tapasztalt növekvő munkanélküliség várhatóan tovább súlyosbítják ezt a tendenciát; |
| --- | --- |

I.

mivel a nagyobb kiadások, a jövedelmek csökkenése és a költségek csökkentésre irányuló nyomás miatt nőtt a szociális támogatási rendszerekre nehezedő nyomás; mivel gyenge gazdasági növekedés, a tartós munkanélküliség magas arányának állandósulása, az elszegényedő munkavállalók egyre növekvő száma, a bejelentetlen munka és a fiatalok körében tapasztalt növekvő munkanélküliség várhatóan tovább súlyosbítják ezt a tendenciát;

| J. | mivel a jól átgondolt szociális beruházások fontosak a megfelelő jövőbeli foglalkoztatási szintek biztosításához, a gazdaság stabilizálásához, a munkaerő készségeinek és tudásának növeléséhez és az Európai Unió versenyképességének fokozásához; |
| --- | --- |

J.

mivel a jól átgondolt szociális beruházások fontosak a megfelelő jövőbeli foglalkoztatási szintek biztosításához, a gazdaság stabilizálásához, a munkaerő készségeinek és tudásának növeléséhez és az Európai Unió versenyképességének fokozásához;

| K. | mivel a kkv-k fontos munkahely-teremtési potenciállal rendelkeznek, és kulcsszerepet játszanak az új, fenntartható gazdaságra való átállás folyamatában; |
| --- | --- |

K.

mivel a kkv-k fontos munkahely-teremtési potenciállal rendelkeznek, és kulcsszerepet játszanak az új, fenntartható gazdaságra való átállás folyamatában;

Az európai szociális beruházások új megközelítése

| 1. | emlékeztet arra, hogy a szociális beruházások – azaz pénzügyi források biztosítása és felhasználása a társadalmi és gazdasági megtérülés érdekében – célja, hogy kezeljék a felmerülő társadalmi kockázatokat és igényeket, valamint olyan közpolitikákra és humántőke-befektetési stratégiákra összpontosítsanak, amelyek segítik és felkészítik az egyéneket, családokat és társadalmakat arra, hogy alkalmazkodjanak a különféle változásokhoz, és maguk irányítsák a változó munkaerőpiacra történő átállásukat, beleértve például új készségek megszerzését is a jövőbeli munkahelyteremtő ágazatok számára; |
| --- | --- |

1.

emlékeztet arra, hogy a szociális beruházások – azaz pénzügyi források biztosítása és felhasználása a társadalmi és gazdasági megtérülés érdekében – célja, hogy kezeljék a felmerülő társadalmi kockázatokat és igényeket, valamint olyan közpolitikákra és humántőke-befektetési stratégiákra összpontosítsanak, amelyek segítik és felkészítik az egyéneket, családokat és társadalmakat arra, hogy alkalmazkodjanak a különféle változásokhoz, és maguk irányítsák a változó munkaerőpiacra történő átállásukat, beleértve például új készségek megszerzését is a jövőbeli munkahelyteremtő ágazatok számára;

| 2. | megállapítja, hogy többek között valamennyi állami szociális és egészségügyi ellátást, oktatási szolgáltatást és az ezeken a területeken magánszolgáltatóktól vásárolt szolgáltatásokat szociális beruházásnak lehet tekinteni, és emlékeztet arra, hogy ezek a Szerződésekben meghatározott módon nemzeti hatáskörbe tartoznak; |
| --- | --- |

2.

megállapítja, hogy többek között valamennyi állami szociális és egészségügyi ellátást, oktatási szolgáltatást és az ezeken a területeken magánszolgáltatóktól vásárolt szolgáltatásokat szociális beruházásnak lehet tekinteni, és emlékeztet arra, hogy ezek a Szerződésekben meghatározott módon nemzeti hatáskörbe tartoznak;

| 3. | hangsúlyozza, hogy a szociális beruházások egyik legfontosabb jellemzője, hogy képesek összeegyeztetni a társadalmi és gazdasági célokat, így azokat nem csupán kiadásként kell kezelni, hanem az eszközök helyes felhasználása esetén elsősorban olyan kettős haszonnal járó befektetésként, amely valós jövőbeli megtérülést hoz; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy a szociális beruházások egyik legfontosabb jellemzője, hogy képesek összeegyeztetni a társadalmi és gazdasági célokat, így azokat nem csupán kiadásként kell kezelni, hanem az eszközök helyes felhasználása esetén elsősorban olyan kettős haszonnal járó befektetésként, amely valós jövőbeli megtérülést hoz;

| 4. | ezért megjegyzi, hogy a célzott szociális beruházásoknak az uniós és a tagállami gazdasági és foglalkoztatási politikák, valamint a válságra adott válaszaik fontos részét kell képezniük az Európa 2020 stratégia foglalkoztatási, szociális és oktatási célkitűzéseinek elérése érdekében; |
| --- | --- |

4.

ezért megjegyzi, hogy a célzott szociális beruházásoknak az uniós és a tagállami gazdasági és foglalkoztatási politikák, valamint a válságra adott válaszaik fontos részét kell képezniük az Európa 2020 stratégia foglalkoztatási, szociális és oktatási célkitűzéseinek elérése érdekében;

| 5 | úgy véli, hogy a szociális vállalkozás, valamint a kiszolgáltatott csoportok és a munkaerőpiacról leginkább kiszorult személyek mikrofinanszírozáshoz való hozzáférésének megkönnyítése és középpontba helyezése kulcsfontosságú a szociális beruházás összefüggésében, mégpedig abból a szempontból, hogy új fenntartható munkahelyek létrehozását, a gazdasági ciklusban pedig gyakran tartós változásokat tesznek lehetővé; |
| --- | --- |

5

úgy véli, hogy a szociális vállalkozás, valamint a kiszolgáltatott csoportok és a munkaerőpiacról leginkább kiszorult személyek mikrofinanszírozáshoz való hozzáférésének megkönnyítése és középpontba helyezése kulcsfontosságú a szociális beruházás összefüggésében, mégpedig abból a szempontból, hogy új fenntartható munkahelyek létrehozását, a gazdasági ciklusban pedig gyakran tartós változásokat tesznek lehetővé;

| 6. | megállapítja, hogy a válság megkívánja az európai szociális modell modernizálását, a nemzeti szociálpolitikák újragondolását, valamint a jóléti állam helyett – amely elsősorban a piaci hiányosságok következtében jelentkező károkkal foglalkozik – egy „aktiváló jóléti állam” kialakítását, amely beruház az egyénekbe, valamint olyan eszközöket és ösztönzőket biztosít, amelyek segítséget nyújtanak fenntartható munkahelyek létrehozásához és a növekedéshez és megelőzik a társadalmi torzulásokat; megállapítja, hogy a válság tovább fokozta a szociális vállalkozásokba történő beruházások iránti igényt; |
| --- | --- |

6.

megállapítja, hogy a válság megkívánja az európai szociális modell modernizálását, a nemzeti szociálpolitikák újragondolását, valamint a jóléti állam helyett – amely elsősorban a piaci hiányosságok következtében jelentkező károkkal foglalkozik – egy „aktiváló jóléti állam” kialakítását, amely beruház az egyénekbe, valamint olyan eszközöket és ösztönzőket biztosít, amelyek segítséget nyújtanak fenntartható munkahelyek létrehozásához és a növekedéshez és megelőzik a társadalmi torzulásokat; megállapítja, hogy a válság tovább fokozta a szociális vállalkozásokba történő beruházások iránti igényt;

Aktiváló jóléti államok

| 7. | e tekintetben felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy őrizzék meg az egyensúlyt a válságból eredő azonnali kihívások kezelésére irányuló cselekvések, illetve a közép- és hosszú távú fellépések között, valamint tulajdonítsanak különös fontosságot azon tevékenységeknek, amelyek célja:






  a) | a munkanélküliek munkaerőpiacra történő visszatérésének elősegítése, innovatív és dinamikus környezet megteremtése és testreszabott megoldások és a szükséges képzések biztosítása révén; a munkaerőpiacra belépők támogatása a munkakeresésben és az oktatásból és képzésből a munka világába való gördülékenyebb átmenet feltételeinek megteremtése; |
| --- | --- | --- |

7.

e tekintetben felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy őrizzék meg az egyensúlyt a válságból eredő azonnali kihívások kezelésére irányuló cselekvések, illetve a közép- és hosszú távú fellépések között, valamint tulajdonítsanak különös fontosságot azon tevékenységeknek, amelyek célja:

a)

a munkanélküliek munkaerőpiacra történő visszatérésének elősegítése, innovatív és dinamikus környezet megteremtése és testreszabott megoldások és a szükséges képzések biztosítása révén; a munkaerőpiacra belépők támogatása a munkakeresésben és az oktatásból és képzésből a munka világába való gördülékenyebb átmenet feltételeinek megteremtése;

| b) | küzdelem a fiatalok munkanélkülisége ellen és a fiatalok aktív keresők körébe történő tartós bevonásának lehetővé tétele, beleértve azokat a fiatalokat is, akiknek sem munkahelyük nincs, sem pedig iskolai oktatásban vagy szakmai képzésben nem vesznek részt; |
| --- | --- |

b)

küzdelem a fiatalok munkanélkülisége ellen és a fiatalok aktív keresők körébe történő tartós bevonásának lehetővé tétele, beleértve azokat a fiatalokat is, akiknek sem munkahelyük nincs, sem pedig iskolai oktatásban vagy szakmai képzésben nem vesznek részt;

| c) | a gazdasági növekedés fokozása az elsősorban a kkv-k által biztosított fenntartható és minőségi munkahelyek létrehozása érdekében; a munka termelékenységének és eloszlásának javítása, |
| --- | --- |

c)

a gazdasági növekedés fokozása az elsősorban a kkv-k által biztosított fenntartható és minőségi munkahelyek létrehozása érdekében; a munka termelékenységének és eloszlásának javítása,

| d) | a munkahelyi elégedettség javítása és a munka világából való kilépés okainak – mint például a munkahelyi balesetek, munkahelyi zaklatás vagy egyéb kedvezőtlen körülmények – csökkentése, |
| --- | --- |

d)

a munkahelyi elégedettség javítása és a munka világából való kilépés okainak – mint például a munkahelyi balesetek, munkahelyi zaklatás vagy egyéb kedvezőtlen körülmények – csökkentése,

| e) | befektetés az egész életen át tartó tanulásba és képzésbe valamennyi korcsoport esetében, külön hangsúlyt helyezve a koragyermekkori nevelésre és a felsőoktatáshoz való hozzáférésére, a vállalkozások és az iskolák közötti együttműködésre, a munkahelyi képzésre, a speciális képzésekre a munkaerőhiánnyal küzdő ágazatokban, valamint a szakképzésre; |
| --- | --- |

e)

befektetés az egész életen át tartó tanulásba és képzésbe valamennyi korcsoport esetében, külön hangsúlyt helyezve a koragyermekkori nevelésre és a felsőoktatáshoz való hozzáférésére, a vállalkozások és az iskolák közötti együttműködésre, a munkahelyi képzésre, a speciális képzésekre a munkaerőhiánnyal küzdő ágazatokban, valamint a szakképzésre;

| f) | az innovációba történő befektetés, valamint – többek között – az éghajlatváltozással, az energiahatékonysággal, az egészségüggyel és a népesség elöregedésével összefüggésben innovatív termékek és szolgáltatások biztosításának támogatása; |
| --- | --- |

f)

az innovációba történő befektetés, valamint – többek között – az éghajlatváltozással, az energiahatékonysággal, az egészségüggyel és a népesség elöregedésével összefüggésben innovatív termékek és szolgáltatások biztosításának támogatása;

| g) | a nemek közötti megosztottság megszüntetése a munkaerőpiacon; |
| --- | --- |

g)

a nemek közötti megosztottság megszüntetése a munkaerőpiacon;

| h) | a munkaszerződések rugalmassága és a biztonság közötti egyensúly javítása a jobb foglalkoztatás érdekében, valamint a magánélet és a hivatás összeegyeztetésének elősegítése; |
| --- | --- |

h)

a munkaszerződések rugalmassága és a biztonság közötti egyensúly javítása a jobb foglalkoztatás érdekében, valamint a magánélet és a hivatás összeegyeztetésének elősegítése;

| i) | a nyugdíjrendszerek hozzáidomítása a változó gazdasági és demográfiai körülményekhez, a szükséges reformok bevezetése, tekintettel fenntarthatóságukra és megbízhatóságukra, a gazdasági függőség arányának csökkentése például az önkéntes alapon hosszabb ideig való dolgozás feltételeinek megteremtése – például jobb munkahelyi egészségügyi és biztonsági körülmények, különféle ösztönzők és rugalmas foglalkoztatási modellek, valamint a foglalkoztatás növelése – révén valamennyi korcsoport esetében; |
| --- | --- |

i)

a nyugdíjrendszerek hozzáidomítása a változó gazdasági és demográfiai körülményekhez, a szükséges reformok bevezetése, tekintettel fenntarthatóságukra és megbízhatóságukra, a gazdasági függőség arányának csökkentése például az önkéntes alapon hosszabb ideig való dolgozás feltételeinek megteremtése – például jobb munkahelyi egészségügyi és biztonsági körülmények, különféle ösztönzők és rugalmas foglalkoztatási modellek, valamint a foglalkoztatás növelése – révén valamennyi korcsoport esetében;

| j) | a szegénység és a társadalmi és egészségügyi kirekesztés elleni küzdelem, hangsúlyt helyezve különösen a megelőző és proaktív munkára; |
| --- | --- |

j)

a szegénység és a társadalmi és egészségügyi kirekesztés elleni küzdelem, hangsúlyt helyezve különösen a megelőző és proaktív munkára;

| 8. | felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy tegyenek lépéseket az alábbiak érdekében: növekedési és foglalkoztatásbarát politikák kidolgozása (például a kkv-k hatékonyabb támogatása és hatékony, célzottabb és aktiváló foglalkoztatási politikák és szociális támogatási rendszerek); egész életen át tartó képzések és speciális képzések bevezetése a munkaerőhiánnyal küzdő ágazatokban a regionális és helyi munkaerő-piaci igényeknek megfelelően, valamint átképzések a tartósan munkanélküli személyek foglalkoztathatóságának fenntartása érdekében, továbbá az egész életen át tartó továbbképzés, szakképzés és munkahelyi képzés és a fizetett gyakornokoskodás támogatása, különösen a fiatal munkanélküliek és az alacsonyan képzett munkavállalók esetében; annak biztosítása a teljes munkaidőben foglalkoztatottak számára, hogy meg tudjanak élni munkájukból; |
| --- | --- |

8.

felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy tegyenek lépéseket az alábbiak érdekében: növekedési és foglalkoztatásbarát politikák kidolgozása (például a kkv-k hatékonyabb támogatása és hatékony, célzottabb és aktiváló foglalkoztatási politikák és szociális támogatási rendszerek); egész életen át tartó képzések és speciális képzések bevezetése a munkaerőhiánnyal küzdő ágazatokban a regionális és helyi munkaerő-piaci igényeknek megfelelően, valamint átképzések a tartósan munkanélküli személyek foglalkoztathatóságának fenntartása érdekében, továbbá az egész életen át tartó továbbképzés, szakképzés és munkahelyi képzés és a fizetett gyakornokoskodás támogatása, különösen a fiatal munkanélküliek és az alacsonyan képzett munkavállalók esetében; annak biztosítása a teljes munkaidőben foglalkoztatottak számára, hogy meg tudjanak élni munkájukból;

| 9. | ragaszkodik ahhoz, hogy a fiatalok foglalkoztatása a szociális beruházásról szóló stratégia központi elemét képezze; arra ösztönzi a tagállamokat, hogy az alábbi célokkal fektessenek be és terjesszenek elő ambiciózus stratégiákat annak érdekében, hogy elkerüljék egy generáció elvesztését és javítsák a fiatalok hozzáférés t a munkaerőpiacokhoz:






  a) | partnerségek kialakítása az iskolák, képzési központok és a helyi vagy regionális vállalatok között, |
| --- | --- | --- |

9.

ragaszkodik ahhoz, hogy a fiatalok foglalkoztatása a szociális beruházásról szóló stratégia központi elemét képezze; arra ösztönzi a tagállamokat, hogy az alábbi célokkal fektessenek be és terjesszenek elő ambiciózus stratégiákat annak érdekében, hogy elkerüljék egy generáció elvesztését és javítsák a fiatalok hozzáférés t a munkaerőpiacokhoz:

a)

partnerségek kialakítása az iskolák, képzési központok és a helyi vagy regionális vállalatok között,

| b) | képzési és minőségi ifjúsági gyakornoki programok és szakképzési rendszerek biztosítása, együttműködve a vállalkozásokkal, valamint a tapasztaltabb munkavállalók vezetésével zajló, a fiatalok foglalkoztatását és vállalaton belüli képzését lehetővé tevő mentori programok kialakítása, |
| --- | --- |

b)

képzési és minőségi ifjúsági gyakornoki programok és szakképzési rendszerek biztosítása, együttműködve a vállalkozásokkal, valamint a tapasztaltabb munkavállalók vezetésével zajló, a fiatalok foglalkoztatását és vállalaton belüli képzését lehetővé tevő mentori programok kialakítása,

| c) | a vállalkozói kedv és az „európai ifjúsági garancia” előmozdítása, továbbá ösztönzők teremtése a munkáltatók számára a friss diplomások foglalkoztatásához, |
| --- | --- |

c)

a vállalkozói kedv és az „európai ifjúsági garancia” előmozdítása, továbbá ösztönzők teremtése a munkáltatók számára a friss diplomások foglalkoztatásához,

| d) | az oktatásból a munka világába történő gördülékenyebb átállás biztosítása, valamint az európai és regionális mobilitás előmozdítása; |
| --- | --- |

d)

az oktatásból a munka világába történő gördülékenyebb átállás biztosítása, valamint az európai és regionális mobilitás előmozdítása;

| 10. | hangsúlyozza a személyes felelősséget, szem előtt tartva, hogy az egyéneknek azt is végig kell gondolniuk, hogy miként tudnak nyertes pozíciót biztosítani maguknak a tehetségekért folyó versenyben; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza a személyes felelősséget, szem előtt tartva, hogy az egyéneknek azt is végig kell gondolniuk, hogy miként tudnak nyertes pozíciót biztosítani maguknak a tehetségekért folyó versenyben;

| 11. | felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy minden lehetséges intézkedést hozzanak meg az oktatási rendszerek valamennyi szintjének javítására azáltal, hogy: komoly hangsúlyt fektetnek a kora gyermekkori fejlesztés stratégiájára; befogadó iskolai környezetet teremtenek; megelőzik a korai iskolaelhagyást; javítják a középfokú oktatást, valamint bevezetik a pályaorientációt és a tanácsadást, ezáltal kedvezőbb körülményeket teremtve a fiatalok számára ahhoz, hogy sikeresen felmérjék a felsőfokú oktatási lehetőségeket, illetve közvetlen hozzáférést szerezzenek a munkaerőpiachoz; olyan eszközöket dolgoznak ki, amelyek segítségével jobban felmérhetők a jövőbeli készségigények, valamint megerősíthető az oktatási intézmények, illetve az üzleti szolgáltatások és a foglalkoztatási szolgálatok közötti együttműködés; javítják a szakmai képesítések elismerését, valamint nemzeti képesítési keretrendszereket alakítanak ki; |
| --- | --- |

11.

felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy minden lehetséges intézkedést hozzanak meg az oktatási rendszerek valamennyi szintjének javítására azáltal, hogy: komoly hangsúlyt fektetnek a kora gyermekkori fejlesztés stratégiájára; befogadó iskolai környezetet teremtenek; megelőzik a korai iskolaelhagyást; javítják a középfokú oktatást, valamint bevezetik a pályaorientációt és a tanácsadást, ezáltal kedvezőbb körülményeket teremtve a fiatalok számára ahhoz, hogy sikeresen felmérjék a felsőfokú oktatási lehetőségeket, illetve közvetlen hozzáférést szerezzenek a munkaerőpiachoz; olyan eszközöket dolgoznak ki, amelyek segítségével jobban felmérhetők a jövőbeli készségigények, valamint megerősíthető az oktatási intézmények, illetve az üzleti szolgáltatások és a foglalkoztatási szolgálatok közötti együttműködés; javítják a szakmai képesítések elismerését, valamint nemzeti képesítési keretrendszereket alakítanak ki;

| 12. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy garantálják a biztonság és a rugalmasság közötti megfelelő egyensúlyt a munkaerőpiacon, például a rugalmas biztonság elveinek átfogó végrehajtása révén és kezeljék a munkaerőpiac szegmentáltságának kérdését azáltal, hogy egyrészt megfelelő szociális védelmet nyújtanak az átmeneti időszakban lévő, illetve az ideiglenes vagy részmunkaidős szerződésekkel foglalkoztatott személyek számára, másrészt pedig biztosítják a képzéshez, a karrierfejlesztéshez és a teljes idejű foglalkoztatás lehetőségeihez való hozzáférést; arra ösztönzi a tagállamokat, hogy ruházzanak be olyan szolgáltatásokba – mint például a megfizethető, jó minőségű, egész napos óvodai helyek és idősgondozást kínáló intézmények –, amelyek előmozdítják a nemek közötti egyenlőséget, elősegítik a hivatás és a magánélet közötti jobb egyensúlyt és megteremtenek egy olyan keretet, amely lehetővé teszi a munkaerőpiacra való belépést vagy újra belépést; |
| --- | --- |

12.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy garantálják a biztonság és a rugalmasság közötti megfelelő egyensúlyt a munkaerőpiacon, például a rugalmas biztonság elveinek átfogó végrehajtása révén és kezeljék a munkaerőpiac szegmentáltságának kérdését azáltal, hogy egyrészt megfelelő szociális védelmet nyújtanak az átmeneti időszakban lévő, illetve az ideiglenes vagy részmunkaidős szerződésekkel foglalkoztatott személyek számára, másrészt pedig biztosítják a képzéshez, a karrierfejlesztéshez és a teljes idejű foglalkoztatás lehetőségeihez való hozzáférést; arra ösztönzi a tagállamokat, hogy ruházzanak be olyan szolgáltatásokba – mint például a megfizethető, jó minőségű, egész napos óvodai helyek és idősgondozást kínáló intézmények –, amelyek előmozdítják a nemek közötti egyenlőséget, elősegítik a hivatás és a magánélet közötti jobb egyensúlyt és megteremtenek egy olyan keretet, amely lehetővé teszi a munkaerőpiacra való belépést vagy újra belépést;

| 13. | arra ösztönzi azokat a tagállamokat, amelyek azt eddig még nem tették meg, hogy vezessenek be szükséges reformokat annak érdekében, hogy fenntarthatóvá, biztonságossá és befogadóvá tegyék nyugdíjrendszerüket, valamint csökkentsék a gazdasági függőség arányát a megfelelően nagy létszámú munkaerő fenntartása érdekében, és mindezt ötvözzék a munkakörülmények folyamatos javításával és egész életen át tartó tanulási programok végrehajtásával, amelyek hosszabb szakmai pályafutást tesznek lehetővé; |
| --- | --- |

13.

arra ösztönzi azokat a tagállamokat, amelyek azt eddig még nem tették meg, hogy vezessenek be szükséges reformokat annak érdekében, hogy fenntarthatóvá, biztonságossá és befogadóvá tegyék nyugdíjrendszerüket, valamint csökkentsék a gazdasági függőség arányát a megfelelően nagy létszámú munkaerő fenntartása érdekében, és mindezt ötvözzék a munkakörülmények folyamatos javításával és egész életen át tartó tanulási programok végrehajtásával, amelyek hosszabb szakmai pályafutást tesznek lehetővé;

A szociális beruházásokról szóló megállapodás révén megvalósuló hatékonyabb irányítás

| 14. | arra ösztönzi a tagállamokat, hogy tegyenek határozottabb erőfeszítéseket annak érdekében, hogy a szociális beruházásokat belefoglalják közép- és hosszú távú költségvetési célkitűzéseikbe, valamint nemzeti reformprogramjaikba; felszólítja az Európai Tanácsot és a Bizottságot, hogy figyelmesebben kövessék nyomon az Európa 2020 stratégia végrehajtását és foglalkoztatási és szociális céljainak elérését; |
| --- | --- |

14.

arra ösztönzi a tagállamokat, hogy tegyenek határozottabb erőfeszítéseket annak érdekében, hogy a szociális beruházásokat belefoglalják közép- és hosszú távú költségvetési célkitűzéseikbe, valamint nemzeti reformprogramjaikba; felszólítja az Európai Tanácsot és a Bizottságot, hogy figyelmesebben kövessék nyomon az Európa 2020 stratégia végrehajtását és foglalkoztatási és szociális céljainak elérését;

| 15. | megjegyzi, hogy a foglalkoztatási és szociális célok megfelelő végrehajtásának biztosítása érdekében az EU-ban nemrégiben kialakított makrogazdasági és költségvetési felügyeleti rendszert a foglalkoztatási és szociálpolitikák szorosabb nyomon követésével kell kiegészíteni; ezért felszólítja a Bizottságot, hogy vegye fontolóra annak lehetőségét, hogy a tagállamokban és uniós szinten e tekintetben elért előrehaladás figyelemmel kísérése érdekében kidolgozzák a közös szociális beruházási mutatók eredménytábláját, továbbá mozdítsa elő a vállalkozások – és különösen a kkv-k – társadalmi felelősségvállalását az európai szociális védjegy megalkotása révén; |
| --- | --- |

15.

megjegyzi, hogy a foglalkoztatási és szociális célok megfelelő végrehajtásának biztosítása érdekében az EU-ban nemrégiben kialakított makrogazdasági és költségvetési felügyeleti rendszert a foglalkoztatási és szociálpolitikák szorosabb nyomon követésével kell kiegészíteni; ezért felszólítja a Bizottságot, hogy vegye fontolóra annak lehetőségét, hogy a tagállamokban és uniós szinten e tekintetben elért előrehaladás figyelemmel kísérése érdekében kidolgozzák a közös szociális beruházási mutatók eredménytábláját, továbbá mozdítsa elő a vállalkozások – és különösen a kkv-k – társadalmi felelősségvállalását az európai szociális védjegy megalkotása révén;

| 16. | felhívja a tagállamokat egy szociális beruházásokról szóló megállapodás aláírásának megfontolására, amely meghatározza a célokat és létrehoz egy megerősített ellenőrzési mechanizmust az Európa 2020 stratégia foglalkoztatási, szociális és oktatási céljainak elérésére irányuló erőfeszítések javítására; ez a szociális beruházásokról szóló megállapodás például az Euró Plusz Paktumhoz hasonlóan tartalmazna egy olyan konkrét intézkedéseket felsorakoztató listát, amelyeket a tagállamoknak egy adott időkereten belül szociális beruházások formájában kell teljesíteniük az Európa 2020 stratégia foglalkoztatási, szociális és oktatási céljainak elérése érdekében, összhangban az éves növekedési felméréssel és a nemzeti reformprogramokkal; e megállapodás az Európai Bizottság és az Európai Parlament erőteljes szerepvállalása és a Tanács valamennyi érintett testületének részvétele mellett a rendes felügyeleti keret alá tartozik majd; |
| --- | --- |

16.

felhívja a tagállamokat egy szociális beruházásokról szóló megállapodás aláírásának megfontolására, amely meghatározza a célokat és létrehoz egy megerősített ellenőrzési mechanizmust az Európa 2020 stratégia foglalkoztatási, szociális és oktatási céljainak elérésére irányuló erőfeszítések javítására; ez a szociális beruházásokról szóló megállapodás például az Euró Plusz Paktumhoz hasonlóan tartalmazna egy olyan konkrét intézkedéseket felsorakoztató listát, amelyeket a tagállamoknak egy adott időkereten belül szociális beruházások formájában kell teljesíteniük az Európa 2020 stratégia foglalkoztatási, szociális és oktatási céljainak elérése érdekében, összhangban az éves növekedési felméréssel és a nemzeti reformprogramokkal; e megállapodás az Európai Bizottság és az Európai Parlament erőteljes szerepvállalása és a Tanács valamennyi érintett testületének részvétele mellett a rendes felügyeleti keret alá tartozik majd;

| 17. | felhívja a Bizottságot, hogy hozzon meg minden szükséges intézkedést annak érdekében, hogy ösztönözze és segítse a tagállamokat a szociális beruházásokról szóló megállapodás aláírásában, és a 2013. évi európai szemeszter keretében vezesse be a foglalkoztatási, szociális és oktatási célok értékelését; |
| --- | --- |

17.

felhívja a Bizottságot, hogy hozzon meg minden szükséges intézkedést annak érdekében, hogy ösztönözze és segítse a tagállamokat a szociális beruházásokról szóló megállapodás aláírásában, és a 2013. évi európai szemeszter keretében vezesse be a foglalkoztatási, szociális és oktatási célok értékelését;

| 18. | felszólítja a tagállamokat annak biztosítására, hogy a 2014–2020 közötti időszakra szóló többéves pénzügyi keretben megfelelő költségvetési források álljanak rendelkezésre az európai szociális beruházások fokozásához és támogatásához, az elérhető finanszírozást ésszerű és hatékony módon használják fel, a strukturális alapokat pedig – különös tekintettel az Európai Szociális Alapra – állítsák a szociális beruházások támogatásának szolgálatába, egyúttal gondoskodva arról, hogy annak prioritásai a tagállamok sajátos igényeit tükrözik; felszólítja a Bizottságot, hogy amikor azt szükségesnek ítéli, bocsásson a tagállamok rendelkezésére egyéb lehetséges finanszírozási forrásokat szociális beruházások céljából; |
| --- | --- |

18.

felszólítja a tagállamokat annak biztosítására, hogy a 2014–2020 közötti időszakra szóló többéves pénzügyi keretben megfelelő költségvetési források álljanak rendelkezésre az európai szociális beruházások fokozásához és támogatásához, az elérhető finanszírozást ésszerű és hatékony módon használják fel, a strukturális alapokat pedig – különös tekintettel az Európai Szociális Alapra – állítsák a szociális beruházások támogatásának szolgálatába, egyúttal gondoskodva arról, hogy annak prioritásai a tagállamok sajátos igényeit tükrözik; felszólítja a Bizottságot, hogy amikor azt szükségesnek ítéli, bocsásson a tagállamok rendelkezésére egyéb lehetséges finanszírozási forrásokat szociális beruházások céljából;

o

o o

| 19. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

19.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0466.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0047.

(3)  HL C 212. E, 2010.8.5., 23. o.

(4)  Az Eurostat 21/2012. sz. közleménye, 1. o.

(5)  HL C 248., 2011.8.25., 130. o.

(6)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0495.

(7)  HL L 298., 2008.11.7., 20. o.

(8)  HL C 212. E, 2010.8.5., 11. o.

(9)  HL C 161. E, 2011.5.31., 112. o.

(10)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0263.

(11)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0453.

(12)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0531.

(13)  IP/10/1673.

(14)  HL C 351. E, 2011.12.2., 29. o.

(15)  HL L 306., 2011.11.23.

---

| 16.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 419/10 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 419/10

---

P7_TA(2012)0420

A mezőgazdasági termékekkel kapcsolatos promóció és tájékoztatás

Az Európai Parlament 2012. november 20-i állásfoglalása a mezőgazdasági termékekkel kapcsolatos promóciós intézkedésekről és tájékoztatásról: milyen stratégia célozza az európai ízek népszerűsítését? (2012/2077(INI))

(2015/C 419/03)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a „Tisztességes jövedelem a gazdáknak: hatékonyabban működő élelmiszer-ellátási lánc Európában” című 2010. szeptember 7-i állásfoglalásra (1); |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Tisztességes jövedelem a gazdáknak: hatékonyabban működő élelmiszer-ellátási lánc Európában” című 2010. szeptember 7-i állásfoglalásra (1);

| — | tekintettel „A mezőgazdasági termékekkel kapcsolatos promócióról és tájékoztatásról: nagy hozzáadott értékű európai stratégia Európa ízeinek támogatására” című bizottsági közleményre (COM(2012)0148), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A mezőgazdasági termékekkel kapcsolatos promócióról és tájékoztatásról: nagy hozzáadott értékű európai stratégia Európa ízeinek támogatására” című bizottsági közleményre (COM(2012)0148),

| — | tekintettel „A mezőgazdasági termékekkel kapcsolatos promócióról és tájékoztatásról: nagy hozzáadott értékű európai stratégia Európa ízeinek támogatására” című bizottsági zöld könyvre (COM(2011)0436), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A mezőgazdasági termékekkel kapcsolatos promócióról és tájékoztatásról: nagy hozzáadott értékű európai stratégia Európa ízeinek támogatására” című bizottsági zöld könyvre (COM(2011)0436),

| — | tekintettel a 2007. december 17-i 3/2008/EK tanácsi rendeletben (2) és annak végrehajtási rendeletében, a 2008. június 5-i 501/2008/EK bizottsági rendeletben (3) meghatározott horizontális promóciós rendszerre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2007. december 17-i 3/2008/EK tanácsi rendeletben (2) és annak végrehajtási rendeletében, a 2008. június 5-i 501/2008/EK bizottsági rendeletben (3) meghatározott horizontális promóciós rendszerre,

| — | tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre („az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet”) (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre („az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet”) (4),

| — | tekintettel a Bizottság számára készített „A mezőgazdasági termékek promóciójának és a velük kapcsolatos tájékoztatási tevékenységeknek az értékelése” című 2011-es tanulmányra (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság számára készített „A mezőgazdasági termékek promóciójának és a velük kapcsolatos tájékoztatási tevékenységeknek az értékelése” című 2011-es tanulmányra (5),

| — | tekintettel a mezőgazdasági termékek belső piacon és harmadik országokban történő megismertetésével és promóciójával kapcsolatos intézkedésekről szóló 3/2008/EK tanácsi rendelet alkalmazásáról szóló bizottsági jelentésre (SEC(2010)1434), |
| --- | --- |

—

tekintettel a mezőgazdasági termékek belső piacon és harmadik országokban történő megismertetésével és promóciójával kapcsolatos intézkedésekről szóló 3/2008/EK tanácsi rendelet alkalmazásáról szóló bizottsági jelentésre (SEC(2010)1434),

| — | tekintettel a Tanács 2011. december 15–16-i, a mezőgazdasági promóciós politika jövőjéről szóló következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács 2011. december 15–16-i, a mezőgazdasági promóciós politika jövőjéről szóló következtetéseire,

| — | tekintettel a Bizottság 2011. október 12-én előterjesztett, a KAP reformjára irányuló jogalkotási javaslataira (COM(2011)0625/3, COM(2011)0627/3, COM(2011)0628/3, COM(2011)0629, COM(2011)0630/3, COM(2011)0631/3, és az egységes közös piacszervezésről szóló rendeletre irányuló javaslatra), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2011. október 12-én előterjesztett, a KAP reformjára irányuló jogalkotási javaslataira (COM(2011)0625/3, COM(2011)0627/3, COM(2011)0628/3, COM(2011)0629, COM(2011)0630/3, COM(2011)0631/3, és az egységes közös piacszervezésről szóló rendeletre irányuló javaslatra),

| — | tekintettel „A mezőgazdasági termékekkel kapcsolatos promócióról és tájékoztatásról: nagy hozzáadott értékű európai stratégia Európa ízeinek támogatására” című bizottsági közleménnyel kapcsolatosan az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság által megfogalmazott véleményre (NAT/560), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A mezőgazdasági termékekkel kapcsolatos promócióról és tájékoztatásról: nagy hozzáadott értékű európai stratégia Európa ízeinek támogatására” című bizottsági közleménnyel kapcsolatosan az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság által megfogalmazott véleményre (NAT/560),

| — | tekintettel „A mezőgazdasági termékekkel kapcsolatos promócióról és tájékoztatásról: nagy hozzáadott értékű európai stratégia Európa ízeinek támogatására” című bizottsági zöld könyvvel kapcsolatosan az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság által megfogalmazott véleményre (NAT/525) (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A mezőgazdasági termékekkel kapcsolatos promócióról és tájékoztatásról: nagy hozzáadott értékű európai stratégia Európa ízeinek támogatására” című bizottsági zöld könyvvel kapcsolatosan az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság által megfogalmazott véleményre (NAT/525) (6),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére (A7-0286/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére (A7-0286/2012),

| A. | mivel 2012 márciusában a Bizottság megjelentetett egy közleményt a tájékoztatásról és a promócióról, amelyet várhatóan év végén követnek majd jogalkotási javaslatok; |
| --- | --- |

A.

mivel 2012 márciusában a Bizottság megjelentetett egy közleményt a tájékoztatásról és a promócióról, amelyet várhatóan év végén követnek majd jogalkotási javaslatok;

| B. | mivel az agrár-élelmiszeripari ágazat magában hordozza annak lehetőségét, hogy az uniós tagállamokban, és különösen a vidéki területeken és regionális szinten a gazdasági növekedéshez és innovációhoz vezető erős és élénk ágazattá váljon, amely növeli a mezőgazdasági bevételeket, új munkahelyeket teremt és ösztönzi a növekedést; |
| --- | --- |

B.

mivel az agrár-élelmiszeripari ágazat magában hordozza annak lehetőségét, hogy az uniós tagállamokban, és különösen a vidéki területeken és regionális szinten a gazdasági növekedéshez és innovációhoz vezető erős és élénk ágazattá váljon, amely növeli a mezőgazdasági bevételeket, új munkahelyeket teremt és ösztönzi a növekedést;

| C. | mivel a tájékoztatási és promóciós intézkedéseket az 1980-as években vezették be azzal a céllal, hogy felszívják a mezőgazdasági többletet, később pedig az élelmiszeriparban tapasztalható válságok kezelésére használták, mint például 1996-ban a BSE-válság kitörésekor (a szarvasmarhák szivacsos agyvelőbántalma, ismertebb nevén „kergemarhakór”) vagy 1999-ben, amikor tojásban talált dioxin miatt tört ki botrány; |
| --- | --- |

C.

mivel a tájékoztatási és promóciós intézkedéseket az 1980-as években vezették be azzal a céllal, hogy felszívják a mezőgazdasági többletet, később pedig az élelmiszeriparban tapasztalható válságok kezelésére használták, mint például 1996-ban a BSE-válság kitörésekor (a szarvasmarhák szivacsos agyvelőbántalma, ismertebb nevén „kergemarhakór”) vagy 1999-ben, amikor tojásban talált dioxin miatt tört ki botrány;

| D. | mivel a tájékoztatási és promóciós intézkedésekre napjainkban szélesebb körű, folyamatos feladatok ellátása hárul, elő kell segíteniük a termékek nyereségesebbé tételét, a kiegyenlítettebb verseny megteremtését a külső piacokon, valamint a fogyasztók szélesebb körű és jobb tájékoztatását; |
| --- | --- |

D.

mivel a tájékoztatási és promóciós intézkedésekre napjainkban szélesebb körű, folyamatos feladatok ellátása hárul, elő kell segíteniük a termékek nyereségesebbé tételét, a kiegyenlítettebb verseny megteremtését a külső piacokon, valamint a fogyasztók szélesebb körű és jobb tájékoztatását;

| E. | mivel a támogatás ezen típusait ma a 3/2008/EK rendelet keretében finanszírozzák, amely „horizontális promóciós rendszerként” ismert; mivel egy, a Bizottság által kért promóciós politikákat értékelő tanulmány arra a következtetésre jutott, hogy hiányzik a tájékoztatásra és a promócióra vonatkozó következetes és átfogó uniós stratégia; |
| --- | --- |

E.

mivel a támogatás ezen típusait ma a 3/2008/EK rendelet keretében finanszírozzák, amely „horizontális promóciós rendszerként” ismert; mivel egy, a Bizottság által kért promóciós politikákat értékelő tanulmány arra a következtetésre jutott, hogy hiányzik a tájékoztatásra és a promócióra vonatkozó következetes és átfogó uniós stratégia;

| F. | mivel az 1234/2007/EK rendelet az egységes közös piacszervezésről, amelyet most a KAP reformfolyamatának részeként felülvizsgálnak, nagyobb programok részeként támogatást nyújt egyes promóciós intézkedésekre a bor-, gyümölcs- és zöldségágazatokban; mivel az élelmiszer-minőségi rendszerek termékeire vonatkozó promóciós intézkedéseket jelenleg a vidékfejlesztési politika keretein belül finanszírozzák; |
| --- | --- |

F.

mivel az 1234/2007/EK rendelet az egységes közös piacszervezésről, amelyet most a KAP reformfolyamatának részeként felülvizsgálnak, nagyobb programok részeként támogatást nyújt egyes promóciós intézkedésekre a bor-, gyümölcs- és zöldségágazatokban; mivel az élelmiszer-minőségi rendszerek termékeire vonatkozó promóciós intézkedéseket jelenleg a vidékfejlesztési politika keretein belül finanszírozzák;

| G. | mivel a borfogyasztás folyamatosan csökken az Európai Unióban, és figyelembe véve, hogy nincsenek olyan uniós intézkedések, amelyek e termék belső promócióját céloznák; |
| --- | --- |

G.

mivel a borfogyasztás folyamatosan csökken az Európai Unióban, és figyelembe véve, hogy nincsenek olyan uniós intézkedések, amelyek e termék belső promócióját céloznák;

| H. | mivel a horizontális promóciós rendszerre költendő összeg a 2012-es költségvetésből körülbelül 56 millió euró lesz, ami a KAP teljes kiadásának 0,1 %-át teszi ki; |
| --- | --- |

H.

mivel a horizontális promóciós rendszerre költendő összeg a 2012-es költségvetésből körülbelül 56 millió euró lesz, ami a KAP teljes kiadásának 0,1 %-át teszi ki;

| I. | mivel a költségvetésben figyelembe kell venni az uniós tájékoztatási és promóciós politika legújabb célkitűzéseit is, amelyek nem korlátozódnak a válság következtében megingott fogyasztói bizalom helyreállítására, hanem amelyek a termékek jövedelmezőbbé tételére, a külső piacokon a kiegyenlítettebb verseny megteremtésére, valamint a fogyasztók szélesebb körű és jobb tájékoztatására is kiterjednek; |
| --- | --- |

I.

mivel a költségvetésben figyelembe kell venni az uniós tájékoztatási és promóciós politika legújabb célkitűzéseit is, amelyek nem korlátozódnak a válság következtében megingott fogyasztói bizalom helyreállítására, hanem amelyek a termékek jövedelmezőbbé tételére, a külső piacokon a kiegyenlítettebb verseny megteremtésére, valamint a fogyasztók szélesebb körű és jobb tájékoztatására is kiterjednek;

| J. | mivel minden más, az egységes közös piacszervezés és a vidékfejlesztési politika keretein belül a KAP promóciós és tájékoztatási intézkedéseire költendő összeg összesen mintegy 400–500 millió eurót tesz ki évente, ami még mindig kevesebb mint a teljes KAP-kiadások 5 %-a, és nyilvánvalóan semmiképpen sem elegendő az uniós termékek világpiaci versenyképességének fokozásához; |
| --- | --- |

J.

mivel minden más, az egységes közös piacszervezés és a vidékfejlesztési politika keretein belül a KAP promóciós és tájékoztatási intézkedéseire költendő összeg összesen mintegy 400–500 millió eurót tesz ki évente, ami még mindig kevesebb mint a teljes KAP-kiadások 5 %-a, és nyilvánvalóan semmiképpen sem elegendő az uniós termékek világpiaci versenyképességének fokozásához;

| K. | mivel az Unió egyik erőssége az élelmiszer-termelést illetően a termékek különböző földrajzi térségekhez, valamint különféle hagyományos elkészítési módokhoz kapcsolódó sokszínűségében és egyediségében rejlik, amelyek az egyedi ízek mellett biztosítják a változatosságot és az eredetiséget, amit a vásárlók egyre inkább keresnek mind az EU-ban, mind azon kívül; |
| --- | --- |

K.

mivel az Unió egyik erőssége az élelmiszer-termelést illetően a termékek különböző földrajzi térségekhez, valamint különféle hagyományos elkészítési módokhoz kapcsolódó sokszínűségében és egyediségében rejlik, amelyek az egyedi ízek mellett biztosítják a változatosságot és az eredetiséget, amit a vásárlók egyre inkább keresnek mind az EU-ban, mind azon kívül;

| L. | mivel az Unió promóciós politikája a KAP rendelkezésére álló olyan fontos eszköz, amely hozzájárulhat a mezőgazdasági és élelmiszer-ipari ágazat versenyképességéhez és hosszú távú életképességéhez; |
| --- | --- |

L.

mivel az Unió promóciós politikája a KAP rendelkezésére álló olyan fontos eszköz, amely hozzájárulhat a mezőgazdasági és élelmiszer-ipari ágazat versenyképességéhez és hosszú távú életképességéhez;

| M. | mivel az EU nemrégiben tett közzé egy listát a tápanyag-összetételre és egészségre vonatkozó jóváhagyott állításokról, amely 2012. decemberében lép majd hatályba, és amely véget vet majd az élelmiszeripar bizonytalanságáról szóló éveknek, és biztosítja a fogyasztók figyelmének felkeltéséhez – és így a megalapozottabb döntéshozatalhoz – szükséges alapvető marketingeszközöket; |
| --- | --- |

M.

mivel az EU nemrégiben tett közzé egy listát a tápanyag-összetételre és egészségre vonatkozó jóváhagyott állításokról, amely 2012. decemberében lép majd hatályba, és amely véget vet majd az élelmiszeripar bizonytalanságáról szóló éveknek, és biztosítja a fogyasztók figyelmének felkeltéséhez – és így a megalapozottabb döntéshozatalhoz – szükséges alapvető marketingeszközöket;

| N. | mivel az uniós mezőgazdasági és élelmiszer-ipari ágazat akkor válhat globális szinten még versenyképesebbé, ha képes népszerűsíteni az európai élelmiszer-választék sokszínűségét, valamint a – többek között – magas minőségi, élelmiszer-biztonsági, állatjóléti és környezeti fenntarthatósági előírásoknak stb. megfelelő európai termelési modellt, az azonos termelési feltételek és a tisztességes kereskedelmi verseny érdekében szorgalmazza továbbá, hogy e modellt más mezőgazdasági nagyhatalmak is átvegyék; |
| --- | --- |

N.

mivel az uniós mezőgazdasági és élelmiszer-ipari ágazat akkor válhat globális szinten még versenyképesebbé, ha képes népszerűsíteni az európai élelmiszer-választék sokszínűségét, valamint a – többek között – magas minőségi, élelmiszer-biztonsági, állatjóléti és környezeti fenntarthatósági előírásoknak stb. megfelelő európai termelési modellt, az azonos termelési feltételek és a tisztességes kereskedelmi verseny érdekében szorgalmazza továbbá, hogy e modellt más mezőgazdasági nagyhatalmak is átvegyék;

| O. | mivel a kereskedelem fokozódó globalizációja kétségkívül kihívásokkal jár, de ugyanakkor új piacok és új növekedési lehetőségek nyílnak; |
| --- | --- |

O.

mivel a kereskedelem fokozódó globalizációja kétségkívül kihívásokkal jár, de ugyanakkor új piacok és új növekedési lehetőségek nyílnak;

| P. | mivel a Tanács a mezőgazdasági promóciós politikáról szóló 2011. decemberi következtetéseiben azt állítja, hogy promóciós fellépéseket kell végrehajtani azért is, hogy népszerűsítsük a helyi termelést és a rövid élelmiszer-ellátási láncokban rejlő lehetőségeket, amelyeket – a Bizottság felvetésének megfelelően – be kell építeni a vidékfejlesztési programokba; |
| --- | --- |

P.

mivel a Tanács a mezőgazdasági promóciós politikáról szóló 2011. decemberi következtetéseiben azt állítja, hogy promóciós fellépéseket kell végrehajtani azért is, hogy népszerűsítsük a helyi termelést és a rövid élelmiszer-ellátási láncokban rejlő lehetőségeket, amelyeket – a Bizottság felvetésének megfelelően – be kell építeni a vidékfejlesztési programokba;

| Q. | mivel szükséges és fontos, hogy az európai mezőgazdasági és élelmiszer-ipari promóciót elősegítő és a mezőgazdasági és élelmiszer-ipari ágazat versenyképességéhez hozzájáruló politikát megfelelő eszközökkel lássák el, hasznosítva ezzel az ágazat termékeinek sokféleségét, hozzáadott értékét és minőségét; |
| --- | --- |

Q.

mivel szükséges és fontos, hogy az európai mezőgazdasági és élelmiszer-ipari promóciót elősegítő és a mezőgazdasági és élelmiszer-ipari ágazat versenyképességéhez hozzájáruló politikát megfelelő eszközökkel lássák el, hasznosítva ezzel az ágazat termékeinek sokféleségét, hozzáadott értékét és minőségét;

| R. | mivel megbonthatatlan kapcsolat van az európai mezőgazdaság és a mezőgazdasági nyersanyagok 70 %-át feldolgozó és élelmiszer-ipari termékeket értékesítő élelmiszeripar között, amelyen belül az élelmiszereket és italokat előállító európai vállalkozások 99 %-a kkv, és a vállalkozások több mint 52 %-a vidéki környezetben található, következésképpen az európai vidék gazdasági és társadalmi motorjaként működik; |
| --- | --- |

R.

mivel megbonthatatlan kapcsolat van az európai mezőgazdaság és a mezőgazdasági nyersanyagok 70 %-át feldolgozó és élelmiszer-ipari termékeket értékesítő élelmiszeripar között, amelyen belül az élelmiszereket és italokat előállító európai vállalkozások 99 %-a kkv, és a vállalkozások több mint 52 %-a vidéki környezetben található, következésképpen az európai vidék gazdasági és társadalmi motorjaként működik;

| S. | mivel a rövid élelmiszer-ellátási láncok és helyi piacok fejlesztésére szánt KAP-támogatást a vidéki fejlesztési politika keretein belül finanszírozzák, amely valóban a legjobb megközelítés, tekintve, hogy az ilyen kezdeményezések kis volumenűek, helyi szinten összpontosulnak és helyi munkahelyteremtést jelentenek; |
| --- | --- |

S.

mivel a rövid élelmiszer-ellátási láncok és helyi piacok fejlesztésére szánt KAP-támogatást a vidéki fejlesztési politika keretein belül finanszírozzák, amely valóban a legjobb megközelítés, tekintve, hogy az ilyen kezdeményezések kis volumenűek, helyi szinten összpontosulnak és helyi munkahelyteremtést jelentenek;

| T. | mivel az egyedi és hagyományos európai termékek a harmadik piacokon jelentős növekedési potenciállal rendelkeznek és irántuk magas a fogyasztói kereslet, továbbá e piacokon célzott és megerősített promóciós rendszerekből részesülnének, valamint munkahelyeket teremtenek és növekedést idéznek elő a regionális térségekben; |
| --- | --- |

T.

mivel az egyedi és hagyományos európai termékek a harmadik piacokon jelentős növekedési potenciállal rendelkeznek és irántuk magas a fogyasztói kereslet, továbbá e piacokon célzott és megerősített promóciós rendszerekből részesülnének, valamint munkahelyeket teremtenek és növekedést idéznek elő a regionális térségekben;

| U. | mivel a 2013 utáni KAP reformjához kapcsolódó, jelenleg tárgyalás alatt lévő jogalkotási javaslatoknak az a céljuk, hogy a szóban forgó politika teljes mértékben hozzájáruljon az Európa 2020 Stratégia megvalósításához; |
| --- | --- |

U.

mivel a 2013 utáni KAP reformjához kapcsolódó, jelenleg tárgyalás alatt lévő jogalkotási javaslatoknak az a céljuk, hogy a szóban forgó politika teljes mértékben hozzájáruljon az Európa 2020 Stratégia megvalósításához;

| V. | mivel az 1234/2007/EK rendelet az egységes közös piacszervezésről szabályokat tartalmaz az iskolagyümölcs és iskolatej programok finanszírozását illetően; mivel a mostani javaslat, amely felülvizsgálja az egységes közös piacszervezést (COM(2011)0626), azt javasolja, hogy az iskolagyümölcs programokban növeljük az EU társfinanszírozási arányát 50 %-ról 75 %-ra (és a konvergenciarégiókban 75 %-ról 90 %-ra); |
| --- | --- |

V.

mivel az 1234/2007/EK rendelet az egységes közös piacszervezésről szabályokat tartalmaz az iskolagyümölcs és iskolatej programok finanszírozását illetően; mivel a mostani javaslat, amely felülvizsgálja az egységes közös piacszervezést (COM(2011)0626), azt javasolja, hogy az iskolagyümölcs programokban növeljük az EU társfinanszírozási arányát 50 %-ról 75 %-ra (és a konvergenciarégiókban 75 %-ról 90 %-ra);

| W. | mivel az iskolagyümölcs és iskolatej programoknak oktatási célkitűzéseik is vannak, amelybe beletartozik, hogy a diákokat nagyobb tudással lássuk el arról, hogy miként termeljük az élelmiszert, és milyen az élet egy gazdaságban; |
| --- | --- |

W.

mivel az iskolagyümölcs és iskolatej programoknak oktatási célkitűzéseik is vannak, amelybe beletartozik, hogy a diákokat nagyobb tudással lássuk el arról, hogy miként termeljük az élelmiszert, és milyen az élet egy gazdaságban;

| X. | mivel a különböző promóciós rendszerek – hatékony végrehajtás esetén – hozzájárulnak annak biztosításához, hogy Európában és a világ többi részén is elismerjék az európai mezőgazdasági termékeket, valamint hogy felhívják a fogyasztók figyelmét az európai mezőgazdasági termelők által betartott, következetesen figyelemmel kísért és javított szigorú élelmiszer-biztonsági, állatjólléti és környezetvédelmi előírásokra; |
| --- | --- |

X.

mivel a különböző promóciós rendszerek – hatékony végrehajtás esetén – hozzájárulnak annak biztosításához, hogy Európában és a világ többi részén is elismerjék az európai mezőgazdasági termékeket, valamint hogy felhívják a fogyasztók figyelmét az európai mezőgazdasági termelők által betartott, következetesen figyelemmel kísért és javított szigorú élelmiszer-biztonsági, állatjólléti és környezetvédelmi előírásokra;

| Y. | mivel a 814/2000/EK rendelet segít a polgároknak megérteni a mezőgazdaság európai modelljét, és segít felhívni a köz figyelmét ezekre a témákra; mivel az európai történelem során valószínűleg most a legnagyobb a tudatlanság és a félreértések száma a gazdálkodást és a vidéki életet illetően; mivel a mezőgazdasági termelés költségeinek az EU által az élelmezés-biztonsággal és higiéniával, a dolgozók szociális támogatásával, a környezetvédelemmel és az állatjóléttel kapcsolatban előírt kötelezettségek miatti jelentős emelkedése – amelyeket az EU közvetlen versenytársai gyakran nem tartanak be – az egyik legjelentősebb olyan tény, amely nem jutott el a köztudatba; mivel a mezőgazdaság az üvegházhatású gázkibocsátás csökkentésében betöltött kiemelkedő szerepével, valamint az általa megtermelt közjavak hosszú sorával kapcsolatos tájékozatlanság az egyik legjelentősebb olyan tény, amely a köztudatban számos félreértésre ad okot; |
| --- | --- |

Y.

mivel a 814/2000/EK rendelet segít a polgároknak megérteni a mezőgazdaság európai modelljét, és segít felhívni a köz figyelmét ezekre a témákra; mivel az európai történelem során valószínűleg most a legnagyobb a tudatlanság és a félreértések száma a gazdálkodást és a vidéki életet illetően; mivel a mezőgazdasági termelés költségeinek az EU által az élelmezés-biztonsággal és higiéniával, a dolgozók szociális támogatásával, a környezetvédelemmel és az állatjóléttel kapcsolatban előírt kötelezettségek miatti jelentős emelkedése – amelyeket az EU közvetlen versenytársai gyakran nem tartanak be – az egyik legjelentősebb olyan tény, amely nem jutott el a köztudatba; mivel a mezőgazdaság az üvegházhatású gázkibocsátás csökkentésében betöltött kiemelkedő szerepével, valamint az általa megtermelt közjavak hosszú sorával kapcsolatos tájékozatlanság az egyik legjelentősebb olyan tény, amely a köztudatban számos félreértésre ad okot;

Általános megközelítés:

| 1. | üdvözli „A mezőgazdasági termékekkel kapcsolatos promócióról és tájékoztatásról: nagy hozzáadott értékű európai stratégia Európa ízeinek támogatására” című bizottsági közleményt, amelynek az első lépést kell jelentenie az európai termelés uniós és unión kívüli polgárok általi értékelése, valamint jövedelmezőségének növelése felé; |
| --- | --- |

1.

üdvözli „A mezőgazdasági termékekkel kapcsolatos promócióról és tájékoztatásról: nagy hozzáadott értékű európai stratégia Európa ízeinek támogatására” című bizottsági közleményt, amelynek az első lépést kell jelentenie az európai termelés uniós és unión kívüli polgárok általi értékelése, valamint jövedelmezőségének növelése felé;

| 2. | támogatja a közleményben meghatározott négy fő célkitűzést, azaz az élelmiszer-ágazatban kialakítandó nagyobb európai hozzáadott értéket, vonzóbb és hatásosabb politikai stratégiát, egyszerűbb irányítást és nagyobb szinergiát a különböző promóciós intézkedések között; |
| --- | --- |

2.

támogatja a közleményben meghatározott négy fő célkitűzést, azaz az élelmiszer-ágazatban kialakítandó nagyobb európai hozzáadott értéket, vonzóbb és hatásosabb politikai stratégiát, egyszerűbb irányítást és nagyobb szinergiát a különböző promóciós intézkedések között;

| 3. | úgy véli, hogy a hazai és külföldi piac promóciós politikájára egyenlő mértékű figyelmet kell fordítani, mivel mindkét elem hasznot hoz a termelőknek és a fogyasztóknak; |
| --- | --- |

3.

úgy véli, hogy a hazai és külföldi piac promóciós politikájára egyenlő mértékű figyelmet kell fordítani, mivel mindkét elem hasznot hoz a termelőknek és a fogyasztóknak;

| 4. | hangsúlyozza, hogy az EU promóciós politikája továbbra is indokolt és nagy jelentőséggel bír mind az Unión belül, helyi és regionális szinten, mind a bővülő világpiacokon; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy az EU promóciós politikája továbbra is indokolt és nagy jelentőséggel bír mind az Unión belül, helyi és regionális szinten, mind a bővülő világpiacokon;

| 5. | úgy véli ugyanakkor, hogy az uniós promóciós politika célkitűzéseit pontosan és megfelelően meg kell határozni; hangsúlyozza, hogy a promóciós tevékenységeknek az uniós minőségi követelményeknek megfelelő valamennyi agrár-élelmiszeripari termékre ki kell terjedniük, fokozva ezáltal a promóciós tevékenységek hatékonyságát és eleget téve a fogyasztói igényeknek; továbbá kiemeli, hogy az élelmezésbiztonságot szavatoló mezőgazdaság támogatása, a természeti erőforrások fenntartható használata és a vidéki térségek dinamizmusa ösztönzi a növekedést és a munkahelyteremtést; |
| --- | --- |

5.

úgy véli ugyanakkor, hogy az uniós promóciós politika célkitűzéseit pontosan és megfelelően meg kell határozni; hangsúlyozza, hogy a promóciós tevékenységeknek az uniós minőségi követelményeknek megfelelő valamennyi agrár-élelmiszeripari termékre ki kell terjedniük, fokozva ezáltal a promóciós tevékenységek hatékonyságát és eleget téve a fogyasztói igényeknek; továbbá kiemeli, hogy az élelmezésbiztonságot szavatoló mezőgazdaság támogatása, a természeti erőforrások fenntartható használata és a vidéki térségek dinamizmusa ösztönzi a növekedést és a munkahelyteremtést;

| 6. | rámutat arra, hogy az európai fogyasztóknak a piacokon található európai mezőgazdasági termékek jellegzetességeiről és hozzáadott értékéről való tájékozottsága érdekében elengedhetetlen az általános és folyamatos promóció a belső piacon; |
| --- | --- |

6.

rámutat arra, hogy az európai fogyasztóknak a piacokon található európai mezőgazdasági termékek jellegzetességeiről és hozzáadott értékéről való tájékozottsága érdekében elengedhetetlen az általános és folyamatos promóció a belső piacon;

| 7. | hangsúlyozza, hogy a promóció és az uniós kereskedelempolitika közötti nagyobb koherencia révén kell fenntartani és növelni az európai mezőgazdasági termékek külső piaci részesedését, valamint megcélozni az újonnan létrejövő piacokat, amelyek újabb értékesítési helyet kínálnának e termékek számára; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy a promóció és az uniós kereskedelempolitika közötti nagyobb koherencia révén kell fenntartani és növelni az európai mezőgazdasági termékek külső piaci részesedését, valamint megcélozni az újonnan létrejövő piacokat, amelyek újabb értékesítési helyet kínálnának e termékek számára;

| 8. | úgy véli, hogy az uniós promóciós politika célkitűzéseinek világos megfogalmazása a Bizottság részéről, a tagállamoknak szóló tárgyilagos iránymutatások meghatározása mellett, a szükséges első lépés annak érdekében, hogy növeljük a politikai koherenciát és a szinergiát a különböző promóciós eszközök között, amellett hogy ez nemzeti szinten feltétlenül szükséges a programok kiválasztásának nagyobb átláthatóságához; rámutat, hogy az Unió ezen a területen való tevékenységeinek ki kell egészíteniük a nemzeti, illetve a magánszektorbeli kezdeményezéseket; |
| --- | --- |

8.

úgy véli, hogy az uniós promóciós politika célkitűzéseinek világos megfogalmazása a Bizottság részéről, a tagállamoknak szóló tárgyilagos iránymutatások meghatározása mellett, a szükséges első lépés annak érdekében, hogy növeljük a politikai koherenciát és a szinergiát a különböző promóciós eszközök között, amellett hogy ez nemzeti szinten feltétlenül szükséges a programok kiválasztásának nagyobb átláthatóságához; rámutat, hogy az Unió ezen a területen való tevékenységeinek ki kell egészíteniük a nemzeti, illetve a magánszektorbeli kezdeményezéseket;

| 9. | úgy véli, hogy a jobb tájékoztatási és promóciós intézkedésekre szánt költségvetésnek jelentősen nőnie kell, tekintettel a tájékoztatási és promóciós politika legutóbbi célkitűzésire, különösen, ami a horizontális promóciós rendszert illeti; úgy véli továbbá, hogy ez utóbbinak önálló sorral kell rendelkeznie a költségvetésben; |
| --- | --- |

9.

úgy véli, hogy a jobb tájékoztatási és promóciós intézkedésekre szánt költségvetésnek jelentősen nőnie kell, tekintettel a tájékoztatási és promóciós politika legutóbbi célkitűzésire, különösen, ami a horizontális promóciós rendszert illeti; úgy véli továbbá, hogy ez utóbbinak önálló sorral kell rendelkeznie a költségvetésben;

| 10. | hangsúlyozza, hogy az európai mezőgazdaság sikere azon múlik, hogy mennyire képes növelni piaci részesedését és lehetővé tenni a kiemelten versenyképes élelmiszeripar számára, hogy továbbra is fontos pozíciót töltsön be az EU gazdaságában és kereskedelmében; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza, hogy az európai mezőgazdaság sikere azon múlik, hogy mennyire képes növelni piaci részesedését és lehetővé tenni a kiemelten versenyképes élelmiszeripar számára, hogy továbbra is fontos pozíciót töltsön be az EU gazdaságában és kereskedelmében;

| 11. | jelzi, hogy az EU-n belül és a külső piacon egyaránt széles körű kampányok révén kell tájékoztatni a fogyasztókat a termékek uniós termelési szabványaival és a minőségrendszerekkel kapcsolatban; |
| --- | --- |

11.

jelzi, hogy az EU-n belül és a külső piacon egyaránt széles körű kampányok révén kell tájékoztatni a fogyasztókat a termékek uniós termelési szabványaival és a minőségrendszerekkel kapcsolatban;

| 12. | hangsúlyozza, hogy a 3/2008/EK rendelet keretei között működő horizontális promóciós intézkedéseknek hozzá kell járulniuk a helyi piacok és a rövid élelmiszer-ellátási rendszerek fejlesztéséhez, a belső piac fellendítéséhez, továbbá az európai termékek külső piacokon való megnövelt kereskedelméhez; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy a 3/2008/EK rendelet keretei között működő horizontális promóciós intézkedéseknek hozzá kell járulniuk a helyi piacok és a rövid élelmiszer-ellátási rendszerek fejlesztéséhez, a belső piac fellendítéséhez, továbbá az európai termékek külső piacokon való megnövelt kereskedelméhez;

| 13. | üdvözli a Bizottság javaslatát a promóciós politika egy negyedik, technikai segítséget nyújtó elemének bevezetésére vonatkozóan; úgy véli, hogy ez különösen külföldön fontos a promóciós politika hatékonysága tekintetében; |
| --- | --- |

13.

üdvözli a Bizottság javaslatát a promóciós politika egy negyedik, technikai segítséget nyújtó elemének bevezetésére vonatkozóan; úgy véli, hogy ez különösen külföldön fontos a promóciós politika hatékonysága tekintetében;

| 14. | elismeri az egységes felirat által nyújtott lehetőségeket a tájékoztatási és promóciós intézkedések esetében; |
| --- | --- |

14.

elismeri az egységes felirat által nyújtott lehetőségeket a tájékoztatási és promóciós intézkedések esetében;

| 15. | javasolja, hogy meg kell őrizni a tájékoztatási és promóciós tevékenységek általános jellegét; |
| --- | --- |

15.

javasolja, hogy meg kell őrizni a tájékoztatási és promóciós tevékenységek általános jellegét;

Helyi, regionális, belső és külső piacok

| 16. | megerősíti, hogy az uniós tájékoztatási és promóciós politikának három fő célja van: a helyi és regionális piacokon a termékek sokszínűségére és frissességére, a termelők és a fogyasztók közötti jobb kapcsolatra kell törekednie, a vidéki élet gazdasági fellendítése és társadalmi szempontból való átértékelése érdekében; az európai termékek termelésének növelése és fogyasztásának ösztönzése érdekében a belső piacon maradéktalanul ki kell aknáznia a belső határok nélküli európai térség és az 500 millió fogyasztó kínálta lehetőségeket; a külföldi piacokon érvényre kell juttatnia az európai termelési modell magas szintű követelményeit nagyobb hozzáadott érték kialakítása érdekében az agrár-élelmiszer-ipari ágazatban; |
| --- | --- |

16.

megerősíti, hogy az uniós tájékoztatási és promóciós politikának három fő célja van: a helyi és regionális piacokon a termékek sokszínűségére és frissességére, a termelők és a fogyasztók közötti jobb kapcsolatra kell törekednie, a vidéki élet gazdasági fellendítése és társadalmi szempontból való átértékelése érdekében; az európai termékek termelésének növelése és fogyasztásának ösztönzése érdekében a belső piacon maradéktalanul ki kell aknáznia a belső határok nélküli európai térség és az 500 millió fogyasztó kínálta lehetőségeket; a külföldi piacokon érvényre kell juttatnia az európai termelési modell magas szintű követelményeit nagyobb hozzáadott érték kialakítása érdekében az agrár-élelmiszer-ipari ágazatban;

| 17. | javasolja az Európai Bizottságnak, hogy a helyi és regionális piacokon alakítson ki rövid ellátási láncokat, új lehetőségeket teremtve ezáltal a mezőgazdasági és más vidéki termelőknek, továbbá a mezőgazdasági termelői szervezeteknek és/vagy a mezőgazdasági és más vidéki termelői szervezeteknek, valamint hogy dolgozza ki a vidéki területek fejlődését támogató átfogó eszközkészletet; ki kell továbbá dolgoznia útmutatókat, amelyek abban nyújtanak segítséget a mezőgazdasági termelőknek, hogy megtanulják, hogyan fektessenek többet és jobban a termékeik minőségébe és hozzáadott értékébe; fontolóra kell venni továbbá a médiumokban – jelesül az interneten – való népszerűsítésre fordított beruházást; |
| --- | --- |

17.

javasolja az Európai Bizottságnak, hogy a helyi és regionális piacokon alakítson ki rövid ellátási láncokat, új lehetőségeket teremtve ezáltal a mezőgazdasági és más vidéki termelőknek, továbbá a mezőgazdasági termelői szervezeteknek és/vagy a mezőgazdasági és más vidéki termelői szervezeteknek, valamint hogy dolgozza ki a vidéki területek fejlődését támogató átfogó eszközkészletet; ki kell továbbá dolgoznia útmutatókat, amelyek abban nyújtanak segítséget a mezőgazdasági termelőknek, hogy megtanulják, hogyan fektessenek többet és jobban a termékeik minőségébe és hozzáadott értékébe; fontolóra kell venni továbbá a médiumokban – jelesül az interneten – való népszerűsítésre fordított beruházást;

| 18. | javasolja az Európai Bizottságnak, hogy a belső piacon nyújtson nagyobb támogatást az európai termelőknek, annak érdekében, hogy képesek legyenek eleget tenni a minőségre és az élelmiszer-higiéniára, valamint a friss termékek származási helyével és fogyasztásának legalkalmasabb időpontjával kapcsolatos ismeretekre vonatkozó fogyasztói igényeknek, elősegítve a termékek és élelmiszerek sokszínűségét, bemutatva új termékeket vagy a hagyományos termékek új csomagolási vagy felhasználási módját; |
| --- | --- |

18.

javasolja az Európai Bizottságnak, hogy a belső piacon nyújtson nagyobb támogatást az európai termelőknek, annak érdekében, hogy képesek legyenek eleget tenni a minőségre és az élelmiszer-higiéniára, valamint a friss termékek származási helyével és fogyasztásának legalkalmasabb időpontjával kapcsolatos ismeretekre vonatkozó fogyasztói igényeknek, elősegítve a termékek és élelmiszerek sokszínűségét, bemutatva új termékeket vagy a hagyományos termékek új csomagolási vagy felhasználási módját;

| 19. | tekintettel erre, a piacokra vagy céltermékekre irányuló célzott programok kiszélesítésére szólít fel, oly módon, hogy a vonatkozó promóciós eszközök a termelési szabványokat hangsúlyozó jellemzőkre összpontosítsanak, minden esetben kiemelve az európai termelési modellt, ezen belül pedig elsősorban az európai minőségbiztosítási rendszereket; ezenkívül, ösztönözni kell a több országon átívelő különböző termékekre irányuló programokat, mivel egyfelől ezek képviselik a program valódi európai dimenzióját, másfelől ezek igényelnek kifejezetten európai támogatást; tekintettel erre, előnyben kell részesíteni a piaci körülményeket és lehetőségeket szem előtt tartó termelési programokat végrehajtó országokat, amelyek lehetővé teszik ugyanakkor, hogy a Bizottság az érintett térség igényihez igazítsa a támogatást; |
| --- | --- |

19.

tekintettel erre, a piacokra vagy céltermékekre irányuló célzott programok kiszélesítésére szólít fel, oly módon, hogy a vonatkozó promóciós eszközök a termelési szabványokat hangsúlyozó jellemzőkre összpontosítsanak, minden esetben kiemelve az európai termelési modellt, ezen belül pedig elsősorban az európai minőségbiztosítási rendszereket; ezenkívül, ösztönözni kell a több országon átívelő különböző termékekre irányuló programokat, mivel egyfelől ezek képviselik a program valódi európai dimenzióját, másfelől ezek igényelnek kifejezetten európai támogatást; tekintettel erre, előnyben kell részesíteni a piaci körülményeket és lehetőségeket szem előtt tartó termelési programokat végrehajtó országokat, amelyek lehetővé teszik ugyanakkor, hogy a Bizottság az érintett térség igényihez igazítsa a támogatást;

| 20. | arra szólít fel, hogy a tájékoztatási és promóciós intézkedéseket tegyék vonzóbbá a szakmai szervezetek számára a folyamatban levő nemzeti és ágazati tevékenységek közötti szorosabb együttműködés, valamint a politikai intézkedések, azaz a szabadkereskedelmi megállapodásokkal való jobb koordináció révén; |
| --- | --- |

20.

arra szólít fel, hogy a tájékoztatási és promóciós intézkedéseket tegyék vonzóbbá a szakmai szervezetek számára a folyamatban levő nemzeti és ágazati tevékenységek közötti szorosabb együttműködés, valamint a politikai intézkedések, azaz a szabadkereskedelmi megállapodásokkal való jobb koordináció révén;

| 21. | kijelenti, hogy rugalmasabbá kell tenni a programokat, ami lehetővé teszi, hogy a végrehajtás során alkalmazkodjanak a változó piaci igényekhez; e célból csökkenteni kell a programok benyújtásakor elvárt részletességet; |
| --- | --- |

21.

kijelenti, hogy rugalmasabbá kell tenni a programokat, ami lehetővé teszi, hogy a végrehajtás során alkalmazkodjanak a változó piaci igényekhez; e célból csökkenteni kell a programok benyújtásakor elvárt részletességet;

| 22. | a programok alaposabb értékelésére szólít fel, konkrét mutatókat – így a piaci részesedés növekedését és a munkahelyteremtést – alkalmazó szigorú értékelési rendszer révén; csökkenteni kell a kiválasztási folyamat időtartamát és fontolóra kell venni az előlegnyújtás lehetőségét az egyes szervezeteknek; |
| --- | --- |

22.

a programok alaposabb értékelésére szólít fel, konkrét mutatókat – így a piaci részesedés növekedését és a munkahelyteremtést – alkalmazó szigorú értékelési rendszer révén; csökkenteni kell a kiválasztási folyamat időtartamát és fontolóra kell venni az előlegnyújtás lehetőségét az egyes szervezeteknek;

| 23. | üdvözli a Bizottság jelenlegi tájékoztatási és promóciós politikájának köszönhetően a mezőgazdasági termékekkel kapcsolatban elért jó eredményeket, ugyanakkor ennek egyszerűsítésére és javítására, ezen belül elsősorban az adminisztratív terhek mérséklésére szólít fel, a Bizottság által előírt jelentések számának csökkentésével; a Bizottságnak egyszerű és teljes körű kézikönyvet kellene kidolgoznia, amely segítséget nyújt a lehetséges kedvezményezetteknek az e politikához fűződő szabályok és eljárások betartáshoz; |
| --- | --- |

23.

üdvözli a Bizottság jelenlegi tájékoztatási és promóciós politikájának köszönhetően a mezőgazdasági termékekkel kapcsolatban elért jó eredményeket, ugyanakkor ennek egyszerűsítésére és javítására, ezen belül elsősorban az adminisztratív terhek mérséklésére szólít fel, a Bizottság által előírt jelentések számának csökkentésével; a Bizottságnak egyszerű és teljes körű kézikönyvet kellene kidolgoznia, amely segítséget nyújt a lehetséges kedvezményezetteknek az e politikához fűződő szabályok és eljárások betartáshoz;

| 24. | felhívja az Európai Bizottság figyelmét arra, hogy a minőségi élelmiszer-termelés a külföldi piacokon önmagában még nem elegendő a jó piaci pozíció biztosításához, ezért elengedhetetlen a promóciós programokra való ráfordítás; e programokat a harmadik országokban megvalósuló, társfinanszírozásra jogosult piackutatásoknak kell megelőzniük; fontolóra kellene venni továbbá kísérleti projektek támogatásának lehetőségét potenciális új piacnak tekintett harmadik országokban; |
| --- | --- |

24.

felhívja az Európai Bizottság figyelmét arra, hogy a minőségi élelmiszer-termelés a külföldi piacokon önmagában még nem elegendő a jó piaci pozíció biztosításához, ezért elengedhetetlen a promóciós programokra való ráfordítás; e programokat a harmadik országokban megvalósuló, társfinanszírozásra jogosult piackutatásoknak kell megelőzniük; fontolóra kellene venni továbbá kísérleti projektek támogatásának lehetőségét potenciális új piacnak tekintett harmadik országokban;

| 25. | kéri, hogy ösztönözzék az európai szervezetek és vállalatok fejlődését, és szorgalmazzák globális fórumokon való részvételüket, a minőség terén versenyezve, a szakosodást és a sokszínűséget előnyben részesítve, amihez elengedhetetlen a mezőgazdasági termelőknek és szövetkezeteknek saját stratégiájuk és kiviteli kapacitásuk kialakításához nyújtott, a szakmai segítségnyújtásra is kiterjedő támogatás; |
| --- | --- |

25.

kéri, hogy ösztönözzék az európai szervezetek és vállalatok fejlődését, és szorgalmazzák globális fórumokon való részvételüket, a minőség terén versenyezve, a szakosodást és a sokszínűséget előnyben részesítve, amihez elengedhetetlen a mezőgazdasági termelőknek és szövetkezeteknek saját stratégiájuk és kiviteli kapacitásuk kialakításához nyújtott, a szakmai segítségnyújtásra is kiterjedő támogatás;

| 26. | arra szólít fel, hogy biztosítsanak lehetőséget az árumegjelölések alá nem tartozó termékek származási helyének feltüntetésére, ami kiemeli a termék jellemzőit és tulajdonságait; |
| --- | --- |

26.

arra szólít fel, hogy biztosítsanak lehetőséget az árumegjelölések alá nem tartozó termékek származási helyének feltüntetésére, ami kiemeli a termék jellemzőit és tulajdonságait;

| 27. | megállapítja, hogy az európai termékek tájékoztatási és promóciós politikájának saját címkézést kell biztosítania, amely az EU-n belül és kívül egyaránt megkülönbözteti e termékeket; |
| --- | --- |

27.

megállapítja, hogy az európai termékek tájékoztatási és promóciós politikájának saját címkézést kell biztosítania, amely az EU-n belül és kívül egyaránt megkülönbözteti e termékeket;

| 28. | felszólítja a Bizottságot a fogyasztói tudatosság fokozására a tekintetben, hogy az európai mezőgazdasági szabványok – többek között – a világ minőséggel, biztonsággal, állatjóléttel és környezeti fenntarthatósággal kapcsolatos legszigorúbb követelményei, ami a termék fogyasztói árában is tükröződik; a fogyasztókat átlátható módon kell tájékoztatni az európai termékek felismerésének módjáról és jellemzőiről annak érdekében, hogy elkerülhető legyen a hamisított termékek megvásárlásnak kockázata, valamint hogy képesek legyenek eldönteni, hogy mit vásárolnak; |
| --- | --- |

28.

felszólítja a Bizottságot a fogyasztói tudatosság fokozására a tekintetben, hogy az európai mezőgazdasági szabványok – többek között – a világ minőséggel, biztonsággal, állatjóléttel és környezeti fenntarthatósággal kapcsolatos legszigorúbb követelményei, ami a termék fogyasztói árában is tükröződik; a fogyasztókat átlátható módon kell tájékoztatni az európai termékek felismerésének módjáról és jellemzőiről annak érdekében, hogy elkerülhető legyen a hamisított termékek megvásárlásnak kockázata, valamint hogy képesek legyenek eldönteni, hogy mit vásárolnak;

Eredet és minőség

| 29. | úgy véli, hogy azok a minőségi termékek, amelyek bizonyos termelési módszerekhez, földrajzi eredethez, hagyományhoz vagy kulturális kontextushoz kapcsolhatók, és megjegyzi, hogy léteznek már olyan rendszerek, amelyek ezek védelmét tűzik ki célul, például az oltalom alatt álló eredetmegjelölések (OEM-ek), oltalom alatt álló földrajzi jelzések (OFJ-k), biotermék-címkézés vagy hagyományos különleges termékek (HKT-k) rendszere formájában; egy új „helyi gazdálkodási és közvetlen eladási rendszer” kialakítását szorgalmazza, amely magában foglalja az előállítás szerinti régióban való fogyasztásra szánt minőségi termékeket; |
| --- | --- |

29.

úgy véli, hogy azok a minőségi termékek, amelyek bizonyos termelési módszerekhez, földrajzi eredethez, hagyományhoz vagy kulturális kontextushoz kapcsolhatók, és megjegyzi, hogy léteznek már olyan rendszerek, amelyek ezek védelmét tűzik ki célul, például az oltalom alatt álló eredetmegjelölések (OEM-ek), oltalom alatt álló földrajzi jelzések (OFJ-k), biotermék-címkézés vagy hagyományos különleges termékek (HKT-k) rendszere formájában; egy új „helyi gazdálkodási és közvetlen eladási rendszer” kialakítását szorgalmazza, amely magában foglalja az előállítás szerinti régióban való fogyasztásra szánt minőségi termékeket;

| 30. | úgy véli, hogy a termék származási helyeként minden promóciós és tájékoztatási tevékenység során elsődlegesen Európát kell megjelölni, mind a belső piacon, mind a harmadik országokban; ezenkívül a harmadik országokban megfontolható a nemzeti származás feltüntetése, amennyiben az markáns identitást jelent és kiemeli a kínált élelmiszer-ipari termék különlegességét; |
| --- | --- |

30.

úgy véli, hogy a termék származási helyeként minden promóciós és tájékoztatási tevékenység során elsődlegesen Európát kell megjelölni, mind a belső piacon, mind a harmadik országokban; ezenkívül a harmadik országokban megfontolható a nemzeti származás feltüntetése, amennyiben az markáns identitást jelent és kiemeli a kínált élelmiszer-ipari termék különlegességét;

| 31. | hangsúlyozza, hogy a magánmárkanevek esetében elengedhetetlen, hogy az általános promóció és a márkapromóció egyensúlyban legyen, mivel az hozzájárul a harmadik országokban folytatott promóciós kampányok hatékonyságához; támogatja a Bizottság megközelítését, amely szerint a márkanevek egyfajta emelő hatást fejtenek ki e tevékenységek során, mivel a termékek és márkák promóciója révén a gazdasági szereplőkkel teremtett kapcsolat az általános promóció ésszerű kiegészítése, ami azt eredményezi, hogy több importőrhöz, ennélfogva több fogyasztóhoz jut el a termék; másrészt, a magánmárkák promóciós tevékenységekbe való bevonásának eredményeképpen a vállalkozások érdekeltebbé válnak a részvételben, és figyelembe kell venni, hogy végső soron e vállalkozások társfinanszírozzák ezeket a tevékenységeket; |
| --- | --- |

31.

hangsúlyozza, hogy a magánmárkanevek esetében elengedhetetlen, hogy az általános promóció és a márkapromóció egyensúlyban legyen, mivel az hozzájárul a harmadik országokban folytatott promóciós kampányok hatékonyságához; támogatja a Bizottság megközelítését, amely szerint a márkanevek egyfajta emelő hatást fejtenek ki e tevékenységek során, mivel a termékek és márkák promóciója révén a gazdasági szereplőkkel teremtett kapcsolat az általános promóció ésszerű kiegészítése, ami azt eredményezi, hogy több importőrhöz, ennélfogva több fogyasztóhoz jut el a termék; másrészt, a magánmárkák promóciós tevékenységekbe való bevonásának eredményeképpen a vállalkozások érdekeltebbé válnak a részvételben, és figyelembe kell venni, hogy végső soron e vállalkozások társfinanszírozzák ezeket a tevékenységeket;

| 32. | rámutat arra, hogy a minőségi rendszerek lehetővé teszik a gazdálkodók számára – szervezettségük függvényében –, hogy kínálatszabályozást és árstabilizációs eszközöket alkalmazzanak, ezzel növelve az esélyüket arra, hogy tisztességesen meg tudjanak élni a gazdálkodásból, és éppen ezért az ilyen minőségi rendszerek kiváló lehetőséget nyújtanak arra, hogy a Bizottság prioritásaival összhangban növeljük az európai hozzáadott értéket; |
| --- | --- |

32.

rámutat arra, hogy a minőségi rendszerek lehetővé teszik a gazdálkodók számára – szervezettségük függvényében –, hogy kínálatszabályozást és árstabilizációs eszközöket alkalmazzanak, ezzel növelve az esélyüket arra, hogy tisztességesen meg tudjanak élni a gazdálkodásból, és éppen ezért az ilyen minőségi rendszerek kiváló lehetőséget nyújtanak arra, hogy a Bizottság prioritásaival összhangban növeljük az európai hozzáadott értéket;

| 33. | elengedhetetlennek tartja a minőségrendszerekbe sorolt termékek hatékonyabb védelmének biztosítását az EU kereskedelmi partnereivel szemben; felszólít arra, hogy a földrajzi jelzéseket teljes körűen foglalják bele a kétoldalú és régióközi kereskedelmi megállapodásokba, valamint hogy azokat alkalmazzák a Kereskedelmi Világszervezet szintjén is, és terjesszék ki védelmüket; |
| --- | --- |

33.

elengedhetetlennek tartja a minőségrendszerekbe sorolt termékek hatékonyabb védelmének biztosítását az EU kereskedelmi partnereivel szemben; felszólít arra, hogy a földrajzi jelzéseket teljes körűen foglalják bele a kétoldalú és régióközi kereskedelmi megállapodásokba, valamint hogy azokat alkalmazzák a Kereskedelmi Világszervezet szintjén is, és terjesszék ki védelmüket;

| 34. | hangsúlyozza a társfinanszírozási keret módosításának szükségességét a minőségrendszerekbe sorolt termékek promóciója érdekében, az EU fokozottabb mértékű pénzügyi hozzájárulása céljából; |
| --- | --- |

34.

hangsúlyozza a társfinanszírozási keret módosításának szükségességét a minőségrendszerekbe sorolt termékek promóciója érdekében, az EU fokozottabb mértékű pénzügyi hozzájárulása céljából;

| 35. | megjegyzi, hogy az egyes élelmiszerekben található anyagok és a jobb egészség közt talált összefüggésekről szóló jóváhagyott információ érvénybe lépése nagyobb átláthatóságot fog hozni az egészségügyi okokból népszerűsített termékek promóciójában; |
| --- | --- |

35.

megjegyzi, hogy az egyes élelmiszerekben található anyagok és a jobb egészség közt talált összefüggésekről szóló jóváhagyott információ érvénybe lépése nagyobb átláthatóságot fog hozni az egészségügyi okokból népszerűsített termékek promóciójában;

| 36. | üdvözli a biotermékek iránti fokozott keresletet, és felszólít az ilyen termékek termelésének és promóciójának aktív ösztönzésére; |
| --- | --- |

36.

üdvözli a biotermékek iránti fokozott keresletet, és felszólít az ilyen termékek termelésének és promóciójának aktív ösztönzésére;

| 37. | hangsúlyozza a hegyvidéki területekről vagy szigetekről származó helyi termékek előmozdításának, valamint az ilyen termékek tekintetében az EU fokozottabb mértékű pénzügyi hozzájárulásának szükségességét; |
| --- | --- |

37.

hangsúlyozza a hegyvidéki területekről vagy szigetekről származó helyi termékek előmozdításának, valamint az ilyen termékek tekintetében az EU fokozottabb mértékű pénzügyi hozzájárulásának szükségességét;

| 38. | felszólítja a Bizottságot, hogy külső promóciós tevékenységeiben fektessen nagyobb hangsúlyt a fenntarthatóbb gazdálkodási módszerek, a sokszínűség és a minőség iránti uniós mezőgazdasági elkötelezettség és az ezzel járó magasabb költségek kiemelésére, valamint gondoskodjon az uniós promóciós rendszerekkel és logókkal kapcsolatos tájékozottság fejlesztéséről és megerősítéséről; |
| --- | --- |

38.

felszólítja a Bizottságot, hogy külső promóciós tevékenységeiben fektessen nagyobb hangsúlyt a fenntarthatóbb gazdálkodási módszerek, a sokszínűség és a minőség iránti uniós mezőgazdasági elkötelezettség és az ezzel járó magasabb költségek kiemelésére, valamint gondoskodjon az uniós promóciós rendszerekkel és logókkal kapcsolatos tájékozottság fejlesztéséről és megerősítéséről;

| 39. | támogatja a különösen a kis- és középvállalkozások számára saját marketingstratégiájuk kidolgozása és piaci célcsoportjaik elemzése érdekében biztosítandó technikai segítségnyújtás fejlesztését; |
| --- | --- |

39.

támogatja a különösen a kis- és középvállalkozások számára saját marketingstratégiájuk kidolgozása és piaci célcsoportjaik elemzése érdekében biztosítandó technikai segítségnyújtás fejlesztését;

| 40. | javasolja egy internetes platform létrehozását, amelyen lehetőség nyílna a potenciális projektek és a legjobb gyakorlatok cseréjére, és ezáltal az európai szemléletű promóciós kampányok fejlesztésének támogatására; |
| --- | --- |

40.

javasolja egy internetes platform létrehozását, amelyen lehetőség nyílna a potenciális projektek és a legjobb gyakorlatok cseréjére, és ezáltal az európai szemléletű promóciós kampányok fejlesztésének támogatására;

| 41. | hangsúlyozza, hogy a közös agrárpolitika reformja a mezőgazdasági termékek előállításának, fenntarthatóságának és minőségének javítására törekszik úgy véli, a promóciós politikának lehetővé kell tennie az élelmiszer-ágazat potenciáljának teljes kiaknázását a növekedés és a munkahelyteremtés európai gazdaságon belüli előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

41.

hangsúlyozza, hogy a közös agrárpolitika reformja a mezőgazdasági termékek előállításának, fenntarthatóságának és minőségének javítására törekszik úgy véli, a promóciós politikának lehetővé kell tennie az élelmiszer-ágazat potenciáljának teljes kiaknázását a növekedés és a munkahelyteremtés európai gazdaságon belüli előmozdítása érdekében;

| 42. | kéri a Bizottságot, hogy eltérő irányítási módokat határozzon meg adott esetben a belső és a külső piacok, valamint a több országot érintő vagy a válság miatt szükséges programok számára, valamint hogy vegye fel ezeket a szempontokat az Európa ízeinek támogatására vonatkozó jövőbeli jogalkotási javaslataiban; |
| --- | --- |

42.

kéri a Bizottságot, hogy eltérő irányítási módokat határozzon meg adott esetben a belső és a külső piacok, valamint a több országot érintő vagy a válság miatt szükséges programok számára, valamint hogy vegye fel ezeket a szempontokat az Európa ízeinek támogatására vonatkozó jövőbeli jogalkotási javaslataiban;

| 43. | úgy véli, hogy olyan európai tájékoztatási és promóciós stratégia megfogalmazására van szükség, amely jobban összpontosít a piacokra és a kiemelt termékekre vagy üzenetekre, ugyanakkor pedig figyelembe veszi a szabadkereskedelmi megállapodásokra vonatkozó tárgyalásokat és a legígéretesebb piacokat, megakadályozva ezzel a finanszírozási eszközök szétaprózódását és szétszóródását; |
| --- | --- |

43.

úgy véli, hogy olyan európai tájékoztatási és promóciós stratégia megfogalmazására van szükség, amely jobban összpontosít a piacokra és a kiemelt termékekre vagy üzenetekre, ugyanakkor pedig figyelembe veszi a szabadkereskedelmi megállapodásokra vonatkozó tárgyalásokat és a legígéretesebb piacokat, megakadályozva ezzel a finanszírozási eszközök szétaprózódását és szétszóródását;

Iskolagyümölcs és iskolatej programok

| 44. | üdvözli a Bizottság javaslatát, hogy növekedjen az EU társfinanszírozási aránya az iskolagyümölcs rendszerben a folytatódó gazdasági válság közepette; |
| --- | --- |

44.

üdvözli a Bizottság javaslatát, hogy növekedjen az EU társfinanszírozási aránya az iskolagyümölcs rendszerben a folytatódó gazdasági válság közepette;

| 45. | kéri a Bizottságot, hogy tegyen lépéseket annak érdekében, hogy ösztönözze az összes tagállamot arra, hogy nagyobb hangsúlyt fektessenek az iskolagyümölcs és iskolatej programok oktatási vonatkozásaira, valamint hogy e programokat teljes körűen vegyék fel az agrártámogatások második pillérébe; |
| --- | --- |

45.

kéri a Bizottságot, hogy tegyen lépéseket annak érdekében, hogy ösztönözze az összes tagállamot arra, hogy nagyobb hangsúlyt fektessenek az iskolagyümölcs és iskolatej programok oktatási vonatkozásaira, valamint hogy e programokat teljes körűen vegyék fel az agrártámogatások második pillérébe;

A minőségi borokkal kapcsolatos tájékoztatási tevékenységek

| 46. | felkéri az Európai Bizottságot, hogy mérlegelje az európai minőségi borok felelős fogyasztását népszerűsítő, a felnőtt lakosságot célzó tájékoztatási kampányok uniós piacon való elindításának lehetőségét; a borok mértékletes fogyasztásának népszerűsítése mellett a kampányok során fel kell hívni a figyelmet e termék kulturális gyökereire, minőségi tulajdonságaira és az európai borok sajátosságaira; |
| --- | --- |

46.

felkéri az Európai Bizottságot, hogy mérlegelje az európai minőségi borok felelős fogyasztását népszerűsítő, a felnőtt lakosságot célzó tájékoztatási kampányok uniós piacon való elindításának lehetőségét; a borok mértékletes fogyasztásának népszerűsítése mellett a kampányok során fel kell hívni a figyelmet e termék kulturális gyökereire, minőségi tulajdonságaira és az európai borok sajátosságaira;

o

o o

| 47. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

47.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 308. E, 2011.10.20., 22. o.

(2)  HL L 3., 2008.1.5., 1. o.

(3)  HL L 147., 2008.6.6., 3. o.

(4)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

(5)  http://ec.europa.eu/agriculture/eval/reports/promotion/fulltext_en.pdf

(6)  HL C 43., 2012.2.15., 59. o.

---

| 16.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 419/17 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 419/17

---

P7_TA(2012)0421

A „követő jogról” szóló irányelv végrehajtása

Az Európai Parlament 2012. november 20-i állásfoglalása a követő jogról szóló irányelv (2001/84/EK) végrehajtásáról és hatásairól szóló jelentésről (2012/2038(INI))

(2015/C 419/04)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az eredeti műalkotás szerzőjét megillető követő jogról szóló 2001. szeptember 27-i 2001/84/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (a továbbiakban: „irányelv”) (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az eredeti műalkotás szerzőjét megillető követő jogról szóló 2001. szeptember 27-i 2001/84/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (a továbbiakban: „irányelv”) (1),

| — | tekintettel a követő jogról szóló irányelv végrehajtásáról és hatásairól szóló, az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz intézett bizottsági jelentésre (2001/84/EK) (COM(2011)0878), |
| --- | --- |

—

tekintettel a követő jogról szóló irányelv végrehajtásáról és hatásairól szóló, az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz intézett bizottsági jelentésre (2001/84/EK) (COM(2011)0878),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére és a Kulturális és Oktatási Bizottság véleményére (A7-0326/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére és a Kulturális és Oktatási Bizottság véleményére (A7-0326/2012),

| A. | mivel a követő jog olyan szerzői jog, amelyet az irodalmi és művészeti művek védelméről szóló berni egyezmény 14b. cikke is rögzít; |
| --- | --- |

A.

mivel a követő jog olyan szerzői jog, amelyet az irodalmi és művészeti művek védelméről szóló berni egyezmény 14b. cikke is rögzít;

| B. | mivel az irányelv szorgalmazta a követő jog alkalmazásához kapcsolódó alapvető feltételek harmonizálását annak érdekében, hogy fel lehessen számolni a belső piac kiteljesedése előtt álló potenciális akadályokat; |
| --- | --- |

B.

mivel az irányelv szorgalmazta a követő jog alkalmazásához kapcsolódó alapvető feltételek harmonizálását annak érdekében, hogy fel lehessen számolni a belső piac kiteljesedése előtt álló potenciális akadályokat;

| C. | mivel az irányelv elfogadása nemcsak alkotó emberként való elismerésüket és a velük szembeni tisztességes bánásmódot célzó kezdeményezéseik miatt volt jelentős a művészek számára, hanem a kulturális értékekhez való hozzájárulás terén játszott szerepük miatt is; mivel ugyanakkor továbbra is aggodalomra ad okot az irányelvnek az európai művészeti piacokra és különösen a számos kisebb és szakosodott uniós aukciós házra és kereskedőre gyakorolt hatása; |
| --- | --- |

C.

mivel az irányelv elfogadása nemcsak alkotó emberként való elismerésüket és a velük szembeni tisztességes bánásmódot célzó kezdeményezéseik miatt volt jelentős a művészek számára, hanem a kulturális értékekhez való hozzájárulás terén játszott szerepük miatt is; mivel ugyanakkor továbbra is aggodalomra ad okot az irányelvnek az európai művészeti piacokra és különösen a számos kisebb és szakosodott uniós aukciós házra és kereskedőre gyakorolt hatása;

| D. | mivel az irányelvet csupán 2012. január 1-je óta alkalmazzák teljes körűen valamennyi tagállamban; |
| --- | --- |

D.

mivel az irányelvet csupán 2012. január 1-je óta alkalmazzák teljes körűen valamennyi tagállamban;

| E. | mivel az elmúlt néhány évben jelentősen csökkent az Unió részesedése az élő művészek műalkotásainak világpiacán; |
| --- | --- |

E.

mivel az elmúlt néhány évben jelentősen csökkent az Unió részesedése az élő művészek műalkotásainak világpiacán;

| F. | mivel a művészeti alkotások hozzájárulnak az EU kulturális életének és örökségének folyamatos fejlődéséhez; |
| --- | --- |

F.

mivel a művészeti alkotások hozzájárulnak az EU kulturális életének és örökségének folyamatos fejlődéséhez;

| G. | mivel a műalkotások és régiségek piaca jelentősen hozzájárul a globális gazdasághoz, beleértve az általa támogatott üzleti tevékenységeket is, különösképpen azokat, amelyek a kreatív iparágakban működnek; |
| --- | --- |

G.

mivel a műalkotások és régiségek piaca jelentősen hozzájárul a globális gazdasághoz, beleértve az általa támogatott üzleti tevékenységeket is, különösképpen azokat, amelyek a kreatív iparágakban működnek;

| H. | mivel az irányelv adminisztratív terhet ró a kereskedőkre és kereskedelmileg hátrányos helyzetbe hozza az uniós kereskedőket a harmadik országok kereskedőivel szemben; |
| --- | --- |

H.

mivel az irányelv adminisztratív terhet ró a kereskedőkre és kereskedelmileg hátrányos helyzetbe hozza az uniós kereskedőket a harmadik országok kereskedőivel szemben;

A művészeti piac európai és globális tendenciái

| 1. | megállapítja, hogy a 2011-es év rekordév volt a művészeti piac számára, hiszen az éves teljes jövedelem elérte a 11,57 milliárd dollárt, ami 2 milliárd dolláros növekedést jelent 2010-hez képest (2); hangsúlyozza, hogy a műalkotások és régiségek piaca jelentősen hozzájárul a globális gazdasághoz, beleértve az általa támogatott üzleti tevékenységeket is, különösképpen azokat, amelyek a kreatív iparágakban működnek; |
| --- | --- |

1.

megállapítja, hogy a 2011-es év rekordév volt a művészeti piac számára, hiszen az éves teljes jövedelem elérte a 11,57 milliárd dollárt, ami 2 milliárd dolláros növekedést jelent 2010-hez képest (2); hangsúlyozza, hogy a műalkotások és régiségek piaca jelentősen hozzájárul a globális gazdasághoz, beleértve az általa támogatott üzleti tevékenységeket is, különösképpen azokat, amelyek a kreatív iparágakban működnek;

| 2. | megállapítja, hogy a 2011-es évben jelentős mértékben növekedett az európai művészeti piac; az Egyesült Királyság világpiaci részesedése továbbra is 19,4 %-os, az itteni eladások összértéke 24 %-kal nőtt; Franciaország részesedése 4,5 %-os, a növekedés 9 %; Németország piaci részesedése 1,8 %, az itteni növekedés mértéke 23 % volt (3); |
| --- | --- |

2.

megállapítja, hogy a 2011-es évben jelentős mértékben növekedett az európai művészeti piac; az Egyesült Királyság világpiaci részesedése továbbra is 19,4 %-os, az itteni eladások összértéke 24 %-kal nőtt; Franciaország részesedése 4,5 %-os, a növekedés 9 %; Németország piaci részesedése 1,8 %, az itteni növekedés mértéke 23 % volt (3);

| 3. | megállapítja, hogy a kínai piac 2011-ben a világpiac 41,4 %-át szerezte meg, megelőzve a forgalom tekintetében 3 %-kal, a piaci részesedés tekintetében pedig 6 %-kal (a 2010-es 29,5 %-ról 2011-ben 23,5 %-ra) visszaeső Egyesült Államokat (4); |
| --- | --- |

3.

megállapítja, hogy a kínai piac 2011-ben a világpiac 41,4 %-át szerezte meg, megelőzve a forgalom tekintetében 3 %-kal, a piaci részesedés tekintetében pedig 6 %-kal (a 2010-es 29,5 %-ról 2011-ben 23,5 %-ra) visszaeső Egyesült Államokat (4);

| 4. | kiemeli Kína kiugró fejlődését; megállapítja azonban, hogy a kínai művészeti piacon jelenleg csak kínai művészek jelenhetnek meg; |
| --- | --- |

4.

kiemeli Kína kiugró fejlődését; megállapítja azonban, hogy a kínai művészeti piacon jelenleg csak kínai művészek jelenhetnek meg;

| 5. | megjegyzi, hogy a művészeti piacok súlypontjának a feltörekvő országok felé történő eltolódása a globalizációnak és Ázsia dinamikus fejlődésének tudható be, valamint annak, hogy ezekben az országokban új gyűjtők jelentek meg; |
| --- | --- |

5.

megjegyzi, hogy a művészeti piacok súlypontjának a feltörekvő országok felé történő eltolódása a globalizációnak és Ázsia dinamikus fejlődésének tudható be, valamint annak, hogy ezekben az országokban új gyűjtők jelentek meg;

| 6. | elégedetten jegyzi meg, hogy több harmadik ország is tervezi a követő jog bevezetését saját nemzeti jogrendjébe; külön megállapítja, hogy az Egyesült Államokban 2011. december 12-én olyan törvényjavaslatot terjesztettek be, amelynek értelmében a követő jog alapján 7 %-os jogdíjat vetnének ki a kortárs művészeti alkotások eladására; megállapítja továbbá, hogy Kínában a szerzői jogról szóló törvénytervezet szintén bevezetné a követő jogot (11. cikk (13) bekezdés); |
| --- | --- |

6.

elégedetten jegyzi meg, hogy több harmadik ország is tervezi a követő jog bevezetését saját nemzeti jogrendjébe; külön megállapítja, hogy az Egyesült Államokban 2011. december 12-én olyan törvényjavaslatot terjesztettek be, amelynek értelmében a követő jog alapján 7 %-os jogdíjat vetnének ki a kortárs művészeti alkotások eladására; megállapítja továbbá, hogy Kínában a szerzői jogról szóló törvénytervezet szintén bevezetné a követő jogot (11. cikk (13) bekezdés);

Az irányelv végrehajtása

| 7. | emlékeztet rá, hogy a képzőművészetek esetében nem jelentős a bemutatásból és a sokszorosításból származó jogdíjak összege, a bevételek elsősorban az alkotások eladásából vagy újraeladásából származnak; |
| --- | --- |

7.

emlékeztet rá, hogy a képzőművészetek esetében nem jelentős a bemutatásból és a sokszorosításból származó jogdíjak összege, a bevételek elsősorban az alkotások eladásából vagy újraeladásából származnak;

| 8. | hangsúlyozza, hogy a követő jog biztosítja a folyamatos díjazást a művészek számára, akik pályafutásuk elején igen gyakran alacsony áron értékesítik alkotásaikat; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza, hogy a követő jog biztosítja a folyamatos díjazást a művészek számára, akik pályafutásuk elején igen gyakran alacsony áron értékesítik alkotásaikat;

| 9. | emlékeztet rá, hogy az irányelv végrehajtásáról és hatásairól szóló bizottsági jelentés, valamint az ágazati statisztikák tükrében nem állapítható meg, hogy a követő jog negatív hatást gyakorolna az európai művészeti piacra; |
| --- | --- |

9.

emlékeztet rá, hogy az irányelv végrehajtásáról és hatásairól szóló bizottsági jelentés, valamint az ágazati statisztikák tükrében nem állapítható meg, hogy a követő jog negatív hatást gyakorolna az európai művészeti piacra;

| 10. | felszólítja a Bizottságot, hogy végezzen hatástanulmányt a művészeti alkotások piacának általános működéséről, beleértve azon adminisztratív nehézségeket, amelyek a kisebb és szakosodott aukciós házakat és kereskedőket terhelik; |
| --- | --- |

10.

felszólítja a Bizottságot, hogy végezzen hatástanulmányt a művészeti alkotások piacának általános működéséről, beleértve azon adminisztratív nehézségeket, amelyek a kisebb és szakosodott aukciós házakat és kereskedőket terhelik;

| 11. | emlékeztet rá, hogy az irányelv több olyan rendelkezést is tartalmaz, amelyek biztosítják a követő jog kiegyensúlyozott, valamennyi érintett fél érdekeit figyelembe vevő alkalmazását, ilyen rendelkezés például a fokozatosan csökkenő díjmérték, a 12  500 eurós plafonérték, a kis értékű eladások kizárása, valamint az első tulajdonos általi újraeladás esetén biztosított kedvezmény; hangsúlyozza azonban, hogy az irányelv adminisztratív terhet helyez a kereskedőkre; |
| --- | --- |

11.

emlékeztet rá, hogy az irányelv több olyan rendelkezést is tartalmaz, amelyek biztosítják a követő jog kiegyensúlyozott, valamennyi érintett fél érdekeit figyelembe vevő alkalmazását, ilyen rendelkezés például a fokozatosan csökkenő díjmérték, a 12  500 eurós plafonérték, a kis értékű eladások kizárása, valamint az első tulajdonos általi újraeladás esetén biztosított kedvezmény; hangsúlyozza azonban, hogy az irányelv adminisztratív terhet helyez a kereskedőkre;

| 12. | megjegyzi, hogy egy eredeti mű élő alkotóját megillető követő jog hatékony eszköz lehet a művészekkel szembeni megkülönböztetés megelőzése terén; |
| --- | --- |

12.

megjegyzi, hogy egy eredeti mű élő alkotóját megillető követő jog hatékony eszköz lehet a művészekkel szembeni megkülönböztetés megelőzése terén;

Következtetések

| 13. | emlékeztet rá, hogy a művészeti piacot 2010-ben 10 milliárd dollárra, 2012-ben pedig csaknem 12 milliárd dollárra becsülték, amiből a követő jog csupán 0,03 %-ot tesz ki; ezt tehát jelentős piacnak tartja, amelyből a művészeknek és örököseiknek méltányos díjazásban kell részesülniük; |
| --- | --- |

13.

emlékeztet rá, hogy a művészeti piacot 2010-ben 10 milliárd dollárra, 2012-ben pedig csaknem 12 milliárd dollárra becsülték, amiből a követő jog csupán 0,03 %-ot tesz ki; ezt tehát jelentős piacnak tartja, amelyből a művészeknek és örököseiknek méltányos díjazásban kell részesülniük;

| 14. | megjegyzi, hogy a piaccal kapcsolatos tanulmányok és statisztikák alapján nem állapítható meg, hogy a követő jog befolyásolná azt, hogy melyik piacon kerül sor az alkotások értékesítésére, és nem gyakorol negatív hatást a művészeti piac forgalmára sem; |
| --- | --- |

14.

megjegyzi, hogy a piaccal kapcsolatos tanulmányok és statisztikák alapján nem állapítható meg, hogy a követő jog befolyásolná azt, hogy melyik piacon kerül sor az alkotások értékesítésére, és nem gyakorol negatív hatást a művészeti piac forgalmára sem;

| 15. | emlékeztet arra, hogy az irányelvet csupán 2012. január 1-je óta alkalmazzák teljes körűen valamennyi tagállamban, jóllehet a követő jogot számos tagállamban évtizedek óta elismerik; |
| --- | --- |

15.

emlékeztet arra, hogy az irányelvet csupán 2012. január 1-je óta alkalmazzák teljes körűen valamennyi tagállamban, jóllehet a követő jogot számos tagállamban évtizedek óta elismerik;

| 16. | kiemeli a helyi művészek – köztük a legfiatalabb művészek – proaktív támogatásának jelentőségét; |
| --- | --- |

16.

kiemeli a helyi művészek – köztük a legfiatalabb művészek – proaktív támogatásának jelentőségét;

| 17. | korainak tartja az irányelv 2014-es ismételt elemzését, ahogyan azt a Bizottság javasolja, helyette 2015-ben, vagyis a 2011. decemberi elemzés után 4 évvel elvégzendő elemezést javasol; |
| --- | --- |

17.

korainak tartja az irányelv 2014-es ismételt elemzését, ahogyan azt a Bizottság javasolja, helyette 2015-ben, vagyis a 2011. decemberi elemzés után 4 évvel elvégzendő elemezést javasol;

| 18. | ösztönzi a Bizottságot, hogy a következő értékelő jelentésében ismételten vizsgálja meg az alkalmazott díjmértékek megfelelőségét, a küszöbértékeket és a jogosultak irányelvben meghatározott kategóriáit; |
| --- | --- |

18.

ösztönzi a Bizottságot, hogy a következő értékelő jelentésében ismételten vizsgálja meg az alkalmazott díjmértékek megfelelőségét, a küszöbértékeket és a jogosultak irányelvben meghatározott kategóriáit;

| 19. | felkéri a Bizottságot, hogy folytasson szoros együttműködést az érintett felekkel az európai művészeti piac helyzetének megszilárdítása érdekében, valamint orvosolja a felmerült nehézségeket, például a „dominóhatást”, továbbá a kisebb és szakosodott árverési házak és kereskedők adminisztratív nehézségeit; |
| --- | --- |

19.

felkéri a Bizottságot, hogy folytasson szoros együttműködést az érintett felekkel az európai művészeti piac helyzetének megszilárdítása érdekében, valamint orvosolja a felmerült nehézségeket, például a „dominóhatást”, továbbá a kisebb és szakosodott árverési házak és kereskedők adminisztratív nehézségeit;

| 20. | üdvözli a harmadik országok által a követő jog bevezetése érdekében tett kezdeményezéseket, továbbá sürgeti a Bizottságot, hogy a multilaterális fórumokon tegyen további erőfeszítéseket az európai művészeti piac világpiacon elfoglalt pozíciójának megszilárdítása érdekében; |
| --- | --- |

20.

üdvözli a harmadik országok által a követő jog bevezetése érdekében tett kezdeményezéseket, továbbá sürgeti a Bizottságot, hogy a multilaterális fórumokon tegyen további erőfeszítéseket az európai művészeti piac világpiacon elfoglalt pozíciójának megszilárdítása érdekében;

o

o o

| 21. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

21.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL L 272., 2001.10.13., 32. o.

(2)  Artprice, A művészeti piac tendenciái 2011-ben, http://imgpublic.artprice.com/pdf/trends2011_fr.pdf

(3)  Idem.

(4)  Idem.

---

| 16.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 419/19 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 419/19

---

P7_TA(2012)0426

A kártyás, internetes és mobiltelefonos fizetések

Az Európai Parlament 2012. november 20-i állásfoglalása a kártyás, internetes és mobiltelefonos fizetések integrált európai piacának megteremtéséről (2012/2040(INI))

(2015/C 419/05)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 26. és 114. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 26. és 114. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Bizottság 2012. január 11-i, „A kártyás, internetes és mobiltelefonos fizetések integrált európai piacának megteremtéséről” című zöld könyvére (COM(2011)0941, a továbbiakban: a zöld könyv), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottság 2012. január 11-i, „A kártyás, internetes és mobiltelefonos fizetések integrált európai piacának megteremtéséről” című zöld könyvére (COM(2011)0941, a továbbiakban: a zöld könyv),

| — | tekintettel az „Egységes keret az elektronikus kereskedelem és az online szolgáltatások digitális egységes piacába vetett bizalom megerősítésére”című, 2012. január 11-i bizottsági közleményre (COM(2011)0942), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Egységes keret az elektronikus kereskedelem és az online szolgáltatások digitális egységes piacába vetett bizalom megerősítésére”című, 2012. január 11-i bizottsági közleményre (COM(2011)0942),

| — | tekintettel a Bizottság által a zöld könyvről szervezett, 2012. január 11. és 2012. április 11. közötti nyilvános konzultációra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság által a zöld könyvről szervezett, 2012. január 11. és 2012. április 11. közötti nyilvános konzultációra,

| — | tekintettel a Bizottság által a kártyás, internetes és mobiltelefonos fizetésekről szervezett, 2012. május 4-i konferenciára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság által a kártyás, internetes és mobiltelefonos fizetésekről szervezett, 2012. május 4-i konferenciára,

| — | tekintettel az euróátutalások és -beszedések technikai és üzleti követelményeinek megállapításáról és a 924/2009/EK rendelet módosításáról szóló, 2012. március 14-i 260/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az euróátutalások és -beszedések technikai és üzleti követelményeinek megállapításáról és a 924/2009/EK rendelet módosításáról szóló, 2012. március 14-i 260/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

| — | tekintettel az Európai Versenyhálózat Banki és Pénzforgalmi Szolgáltatások munkacsoportja által összeállított, a pénzforgalmi szolgáltatások ágazatában a versenyjog végrehajtásáról szóló 2012. márciusi tájékoztató dokumentumra (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Versenyhálózat Banki és Pénzforgalmi Szolgáltatások munkacsoportja által összeállított, a pénzforgalmi szolgáltatások ágazatában a versenyjog végrehajtásáról szóló 2012. márciusi tájékoztató dokumentumra (2),

| — | tekintettel az internetes fizetések biztonságáról szóló 2012. áprilisi európai központi banki ajánlásokra (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az internetes fizetések biztonságáról szóló 2012. áprilisi európai központi banki ajánlásokra (3),

| — | tekintettel a kártyás, internetes és mobiltelefonos fizetések integrált európai piacának megteremtése című zöld könyvről a Bizottság által folytatott nyilvános konzultációra az európai adatvédelmi biztos által adott 2012. április 11-i válaszra (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kártyás, internetes és mobiltelefonos fizetések integrált európai piacának megteremtése című zöld könyvről a Bizottság által folytatott nyilvános konzultációra az európai adatvédelmi biztos által adott 2012. április 11-i válaszra (4),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak a zöld könyvről szóló, 2012. május 22-i munkadokumentumára (INT/634), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak a zöld könyvről szóló, 2012. május 22-i munkadokumentumára (INT/634),

| — | tekintettel az EK-Szerződés 81. cikke és az EGT-megállapodás 53. cikke szerinti eljáráshoz kapcsolódó, a COMP/29.373 Visa International ügyben hozott, 2002. július 24-i bizottsági határozatra (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 81. cikke és az EGT-megállapodás 53. cikke szerinti eljáráshoz kapcsolódó, a COMP/29.373 Visa International ügyben hozott, 2002. július 24-i bizottsági határozatra (5),

| — | tekintettel az EK-Szerződés 81. cikke és az EGT-megállapodás 53. cikke szerinti eljáráshoz kapcsolódó, a COMP/34.579 – MasterCard, COMP/36.518 – EuroCommerce és COMP/38.580 – Kereskedelmi kártyák ügyben hozott, 2007. december 19-i bizottsági határozatra (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 81. cikke és az EGT-megállapodás 53. cikke szerinti eljáráshoz kapcsolódó, a COMP/34.579 – MasterCard, COMP/36.518 – EuroCommerce és COMP/38.580 – Kereskedelmi kártyák ügyben hozott, 2007. december 19-i bizottsági határozatra (6),

| — | tekintettel a Törvényszék MasterCard és mások kontra Bizottság ügyben (7) hozott 2012. május 24-i ítéletére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Törvényszék MasterCard és mások kontra Bizottság ügyben (7) hozott 2012. május 24-i ítéletére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére, valamint a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság véleményére (A7-0304/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére, valamint a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság véleményére (A7-0304/2012),

| A. | A. mivel a kártyás, internetes és mobiltelefonos fizetések európai piacát a nemzeti határok továbbra is széttagolják, és csupán néhány nagyobb piaci szereplő képes arra, hogy elérje a kereskedők általi elfogadottságot és határokon túl is fellépjen; |
| --- | --- |

A.

A. mivel a kártyás, internetes és mobiltelefonos fizetések európai piacát a nemzeti határok továbbra is széttagolják, és csupán néhány nagyobb piaci szereplő képes arra, hogy elérje a kereskedők általi elfogadottságot és határokon túl is fellépjen;

| B. | mivel – amint azt a Bizottság a zöld könyvben kifejti – két, nem európai kártyás fizetési szolgáltató erőfölénye túlzott és indokolatlan díjakat eredményezhet mind a fogyasztók, mind a kereskedők számára, érintett bankjaik (az úgynevezett kibocsátó és elfogadó bankok) pedig kihasználják ezt a helyzetet; |
| --- | --- |

B.

mivel – amint azt a Bizottság a zöld könyvben kifejti – két, nem európai kártyás fizetési szolgáltató erőfölénye túlzott és indokolatlan díjakat eredményezhet mind a fogyasztók, mind a kereskedők számára, érintett bankjaik (az úgynevezett kibocsátó és elfogadó bankok) pedig kihasználják ezt a helyzetet;

| C. | mivel a kártyás, internetes és mobiltelefonos fizetések fejlődése és szélesebb körű használata is hozzájárulhat az európai e-kereskedelem méretének és sokféleségének növekedéséhez; |
| --- | --- |

C.

mivel a kártyás, internetes és mobiltelefonos fizetések fejlődése és szélesebb körű használata is hozzájárulhat az európai e-kereskedelem méretének és sokféleségének növekedéséhez;

| D. | mivel az internetes és mobiltelefonos fizetések piaci részesedése és sokfélesége Európában és a világon folyamatosan bővül; |
| --- | --- |

D.

mivel az internetes és mobiltelefonos fizetések piaci részesedése és sokfélesége Európában és a világon folyamatosan bővül;

| E. | mivel a technikai haladásnak köszönhetően a kártyás fizetési rendszereket fokozatosan más elektronikus és mobil fizetési módok válthatják fel; |
| --- | --- |

E.

mivel a technikai haladásnak köszönhetően a kártyás fizetési rendszereket fokozatosan más elektronikus és mobil fizetési módok válthatják fel;

| F. | mivel a zöld könyv nem foglalkozik a készpénzes vagy csekkel történő fizetések, valamint a kártyás, internetes és mobiltelefonos fizetések költségeinek és társadalmi hatásainak összehasonlításával, ezáltal nem teszi lehetővé a készpénzes vagy csekkel történő fizetések gazdasági és jóléti költségeinek, valamint társadalmi hatásainak összehasonlító elemzését; |
| --- | --- |

F.

mivel a zöld könyv nem foglalkozik a készpénzes vagy csekkel történő fizetések, valamint a kártyás, internetes és mobiltelefonos fizetések költségeinek és társadalmi hatásainak összehasonlításával, ezáltal nem teszi lehetővé a készpénzes vagy csekkel történő fizetések gazdasági és jóléti költségeinek, valamint társadalmi hatásainak összehasonlító elemzését;

| G. | mivel a kártyás fizetések jelenlegi üzleti modellje túlzott multilaterális bankközi díjakat tesz lehetővé, amelyek szintje bizonyos esetekben láthatóan meghaladja a rendszer finanszírozásának tényleges költségét, és jelentős akadályt képez a pénzforgalmi piacon a verseny útjában; |
| --- | --- |

G.

mivel a kártyás fizetések jelenlegi üzleti modellje túlzott multilaterális bankközi díjakat tesz lehetővé, amelyek szintje bizonyos esetekben láthatóan meghaladja a rendszer finanszírozásának tényleges költségét, és jelentős akadályt képez a pénzforgalmi piacon a verseny útjában;

| H. | mivel a határokon átnyúló kártyaelfogadás jelenleg csak korlátozott számú piaci szereplő számára nyitott, és mivel ez a rendszer kibővítheti a kereskedők rendelkezésére álló lehetőségeket, és ezáltal növeli a versenyt és csökkenti a fogyasztók költségeit; |
| --- | --- |

H.

mivel a határokon átnyúló kártyaelfogadás jelenleg csak korlátozott számú piaci szereplő számára nyitott, és mivel ez a rendszer kibővítheti a kereskedők rendelkezésére álló lehetőségeket, és ezáltal növeli a versenyt és csökkenti a fogyasztók költségeit;

| I. | mivel a kártyás fizetések használatához kapcsolódó többletköltségek egyes tagállamokban nem megengedettek, más tagállamokban való alkalmazásuk viszont széles körben elterjedt, és mivel a túlzott felárak károsak a fogyasztók számára, mert a pénzforgalmi szolgáltatók gyakran nem biztosítanak a feláras fizetési módok mellett alternatív fizetési módokat; |
| --- | --- |

I.

mivel a kártyás fizetések használatához kapcsolódó többletköltségek egyes tagállamokban nem megengedettek, más tagállamokban való alkalmazásuk viszont széles körben elterjedt, és mivel a túlzott felárak károsak a fogyasztók számára, mert a pénzforgalmi szolgáltatók gyakran nem biztosítanak a feláras fizetési módok mellett alternatív fizetési módokat;

| J. | Fa. mivel az egységes eurófizetési térség (SEPA) kártyakeretrendszere előírja, hogy az ügyfeleknek képesnek kell lenniük arra, hogy „általános célú bankkártyáikat ugyanolyan egyszerűen és kényelmesen használhassák euróban történő fizetés és készpénzfelvétel bonyolítására bárhol a SEPA zónában, mint ahogy saját országukban teszik. Nem lehet különbség aközött, hogy kártyáikat saját országukban vagy valahol másutt használják a SEPA zónán belül. A továbbiakban nem tarthatók fenn olyan általános célú használatot biztosító kártyarendszerek a SEPA térségen belül, amelyeket kizárólag egyetlen országon belüli használatra, vagy kizárólag határon átnyúló használatra terveztek”; |
| --- | --- |

J.

Fa. mivel az egységes eurófizetési térség (SEPA) kártyakeretrendszere előírja, hogy az ügyfeleknek képesnek kell lenniük arra, hogy „általános célú bankkártyáikat ugyanolyan egyszerűen és kényelmesen használhassák euróban történő fizetés és készpénzfelvétel bonyolítására bárhol a SEPA zónában, mint ahogy saját országukban teszik. Nem lehet különbség aközött, hogy kártyáikat saját országukban vagy valahol másutt használják a SEPA zónán belül. A továbbiakban nem tarthatók fenn olyan általános célú használatot biztosító kártyarendszerek a SEPA térségen belül, amelyeket kizárólag egyetlen országon belüli használatra, vagy kizárólag határon átnyúló használatra terveztek”;

| K. | mivel a SEPA-ra való sikeres áttérés várhatóan lendületet ad majd az innovatív páneurópai fizetési eszközök fejlődésének; |
| --- | --- |

K.

mivel a SEPA-ra való sikeres áttérés várhatóan lendületet ad majd az innovatív páneurópai fizetési eszközök fejlődésének;

A különböző fizetési módok

| 1. | helyesli, hogy a Bizottság rendelkezésre bocsátotta a zöld könyvet, és messzemenően lényegesnek tartja az abban felvetett megfontolásokat és kérdéseket, továbbá teljes mértékben egyetért a felsorolt – a fokozottabb verseny, a nagyobb választék, a több innováció és a nagyobb fizetési biztonság, valamint a fogyasztói bizalom elérésére irányuló – célokkal; |
| --- | --- |

1.

helyesli, hogy a Bizottság rendelkezésre bocsátotta a zöld könyvet, és messzemenően lényegesnek tartja az abban felvetett megfontolásokat és kérdéseket, továbbá teljes mértékben egyetért a felsorolt – a fokozottabb verseny, a nagyobb választék, a több innováció és a nagyobb fizetési biztonság, valamint a fogyasztói bizalom elérésére irányuló – célokkal;

| 2. | egyetért a Bizottsággal abban, hogy a négyszereplős bankkártyarendszerek területén a következő három különböző termékpiacot kell megkülönböztetni: elsőként egy olyan piac, amelyen a különféle kártyás rendszerek versengenek, hogy elnyerjék a pénzügyi intézményeket mint kibocsátó vagy elfogadó ügyfeleiket; ezután egy első „downstream” piac, amelyen a kibocsátó bankok versengenek a bankkártyabirtokosok üzletéért (a kibocsátási piac); végezetül egy második „downstream” piac, amelyen az elfogadó bankok versengenek a kereskedők üzletéért (az elfogadási piac), és úgy ítéli meg, hogy a szabad versenyt mindegyik piacon fokozni kell; |
| --- | --- |

2.

egyetért a Bizottsággal abban, hogy a négyszereplős bankkártyarendszerek területén a következő három különböző termékpiacot kell megkülönböztetni: elsőként egy olyan piac, amelyen a különféle kártyás rendszerek versengenek, hogy elnyerjék a pénzügyi intézményeket mint kibocsátó vagy elfogadó ügyfeleiket; ezután egy első „downstream” piac, amelyen a kibocsátó bankok versengenek a bankkártyabirtokosok üzletéért (a kibocsátási piac); végezetül egy második „downstream” piac, amelyen az elfogadó bankok versengenek a kereskedők üzletéért (az elfogadási piac), és úgy ítéli meg, hogy a szabad versenyt mindegyik piacon fokozni kell;

| 3. | megállapítja, hogy a piaci alapú, valamennyi érdekelt féllel együttműködésben történő önszabályozás fontos, de felismeri, hogy az ütköző érdekek miatt önszabályozással nem feltétlenül érhetők el elfogadható időn belül a kívánt eredmények; elvárja, hogy a Bizottság terjessze elő a szükséges jogalkotási javaslatokat annak érdekében, hogy segítsen biztosítani a kártyás, internetes és mobiltelefonos fizetések valódi egységes eurófizetési térségét, és e tekintetben rámutat a pénzforgalmi szolgáltatásokról szóló irányelv soron következő felülvizsgálatának jelentőségére; |
| --- | --- |

3.

megállapítja, hogy a piaci alapú, valamennyi érdekelt féllel együttműködésben történő önszabályozás fontos, de felismeri, hogy az ütköző érdekek miatt önszabályozással nem feltétlenül érhetők el elfogadható időn belül a kívánt eredmények; elvárja, hogy a Bizottság terjessze elő a szükséges jogalkotási javaslatokat annak érdekében, hogy segítsen biztosítani a kártyás, internetes és mobiltelefonos fizetések valódi egységes eurófizetési térségét, és e tekintetben rámutat a pénzforgalmi szolgáltatásokról szóló irányelv soron következő felülvizsgálatának jelentőségére;

| 4. | hangsúlyozza, hogy a kártyás, internetes és mobiltelefonos fizetések egységes eurófizetési térsége tekintetében világos és átfogó jövőképre van szükség, és biztosítani kell a szükséges iránymutatásokat és határidőket annak az alapvető célnak az elérésére vonatkozóan, hogy felszámolják a különbségeket a határokon átnyúló és a nemzeti fizetések között; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy a kártyás, internetes és mobiltelefonos fizetések egységes eurófizetési térsége tekintetében világos és átfogó jövőképre van szükség, és biztosítani kell a szükséges iránymutatásokat és határidőket annak az alapvető célnak az elérésére vonatkozóan, hogy felszámolják a különbségeket a határokon átnyúló és a nemzeti fizetések között;

| 5. | hangsúlyozza a valós idejű elszámolási és kiegyenlítési rendszer felé tett előrelépés szükségességét, amely műszaki szempontból már elérhető közelségben van és amelyet egyes fizetésekhez már használnak, hangsúlyozza továbbá, hogy a valós idejű gazdaságra való áttérést az egész SEPA-ban fontos célnak kell tekinteni, és hogy a fejlett valós idejű bankközi rendszernek az egész SEPA-ra kiterjedően elérhetőnek kell lennie; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza a valós idejű elszámolási és kiegyenlítési rendszer felé tett előrelépés szükségességét, amely műszaki szempontból már elérhető közelségben van és amelyet egyes fizetésekhez már használnak, hangsúlyozza továbbá, hogy a valós idejű gazdaságra való áttérést az egész SEPA-ban fontos célnak kell tekinteni, és hogy a fejlett valós idejű bankközi rendszernek az egész SEPA-ra kiterjedően elérhetőnek kell lennie;

| 6. | ennélfogva azon a véleményen van, hogy valamennyi nemzeti kártyás, mobiltelefonos és internetes fizetési rendszernek csatlakoznia kell a SEPA előírásainak megfelelő páneurópai rendszerbe vagy azzá kell átalakulnia, hogy a SEPA-n belül mindenhol elfogadjanak minden kártyás, mobiltelefonos és internetes fizetést, továbbá hogy a Bizottságnak javaslatot kell tennie az ehhez az áttéréshez szükséges időszakra; |
| --- | --- |

6.

ennélfogva azon a véleményen van, hogy valamennyi nemzeti kártyás, mobiltelefonos és internetes fizetési rendszernek csatlakoznia kell a SEPA előírásainak megfelelő páneurópai rendszerbe vagy azzá kell átalakulnia, hogy a SEPA-n belül mindenhol elfogadjanak minden kártyás, mobiltelefonos és internetes fizetést, továbbá hogy a Bizottságnak javaslatot kell tennie az ehhez az áttéréshez szükséges időszakra;

| 7. | megállapítja, hogy minden terminálnak el kell tudnia fogadni valamennyi kártyát és meg kell felelnie az átjárhatósági követelményeknek, ennélfogva a terminálokra vonatkozó funkcionalitási és hitelesítési követelmények különbségeiből eredő esetleges technikai akadályokat meg kell szüntetni, mivel a közös szabványok és szabályok, valamint a szabványosított termináli szoftverek fokoznák a versenyt; |
| --- | --- |

7.

megállapítja, hogy minden terminálnak el kell tudnia fogadni valamennyi kártyát és meg kell felelnie az átjárhatósági követelményeknek, ennélfogva a terminálokra vonatkozó funkcionalitási és hitelesítési követelmények különbségeiből eredő esetleges technikai akadályokat meg kell szüntetni, mivel a közös szabványok és szabályok, valamint a szabványosított termináli szoftverek fokoznák a versenyt;

| 8. | úgy véli, hogy az integrált európai pénzforgalmi piac tekintetében nem elégséges az önszabályozási megközelítés; felhívja a Bizottságot, hogy hozzon jogalkotási intézkedést a fizetések biztonsága, a tisztességes verseny, a pénzügyi integráció, a személyes adatok védelme és a fogyasztók számára az átláthatóság biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

8.

úgy véli, hogy az integrált európai pénzforgalmi piac tekintetében nem elégséges az önszabályozási megközelítés; felhívja a Bizottságot, hogy hozzon jogalkotási intézkedést a fizetések biztonsága, a tisztességes verseny, a pénzügyi integráció, a személyes adatok védelme és a fogyasztók számára az átláthatóság biztosítása érdekében;

| 9. | felhívja a Bizottságot, hogy végezzen reformokat a SEPA irányításában annak biztosítása érdekében, hogy a döntéshozatali folyamat demokratikus és átlátható legyen és a közérdek szolgálatában álljon; megjegyzi, hogy ez megkívánja, hogy a Bizottság és az Európai Központi Bank (EKB) aktívabb, vezető szerepet vállaljon a SEPA irányításában, akárcsak az összes érdekelt fél kiegyensúlyozott képviseletét a SEPA valamennyi döntéshozatali és végrehajtási szervében, garantálva a végső felhasználók elégséges bevonását; |
| --- | --- |

9.

felhívja a Bizottságot, hogy végezzen reformokat a SEPA irányításában annak biztosítása érdekében, hogy a döntéshozatali folyamat demokratikus és átlátható legyen és a közérdek szolgálatában álljon; megjegyzi, hogy ez megkívánja, hogy a Bizottság és az Európai Központi Bank (EKB) aktívabb, vezető szerepet vállaljon a SEPA irányításában, akárcsak az összes érdekelt fél kiegyensúlyozott képviseletét a SEPA valamennyi döntéshozatali és végrehajtási szervében, garantálva a végső felhasználók elégséges bevonását;

| 10. | kifejezi az internetes és a mobiltelefonos fizetések piacának jelenlegi mindenfajta túl szigorú szabályozásával kapcsolatos aggályait, mivel ezek a fizetési módok még fejlődési szakaszban vannak; úgy véli, hogy e területen bármilyen szabályozási kezdeményezés tekintetében fennáll annak kockázata, hogy a már létező fizetési eszközök nem megfelelő hangsúlyt ad, és így visszafoghatja az innovációt és torzíthatja a piacot, mielőtt az kifejlődött volna; kéri a Bizottságot, hogy minden jövőbeli internetes és mobiltelefonos fizetési módokkal kapcsolatosan a jövőbeli javaslatban megfelelő megközelítést fogadjon el, magas szintű fogyasztóvédelmet biztosítva, különösen a kiszolgáltatott fogyasztók számára; |
| --- | --- |

10.

kifejezi az internetes és a mobiltelefonos fizetések piacának jelenlegi mindenfajta túl szigorú szabályozásával kapcsolatos aggályait, mivel ezek a fizetési módok még fejlődési szakaszban vannak; úgy véli, hogy e területen bármilyen szabályozási kezdeményezés tekintetében fennáll annak kockázata, hogy a már létező fizetési eszközök nem megfelelő hangsúlyt ad, és így visszafoghatja az innovációt és torzíthatja a piacot, mielőtt az kifejlődött volna; kéri a Bizottságot, hogy minden jövőbeli internetes és mobiltelefonos fizetési módokkal kapcsolatosan a jövőbeli javaslatban megfelelő megközelítést fogadjon el, magas szintű fogyasztóvédelmet biztosítva, különösen a kiszolgáltatott fogyasztók számára;

| 11. | rámutat arra, hogy bár az elektronikus fizetések egyre fontosabb szerepet játszanak Európában és a világban, e fizetési formák tekintetében a teljes mértékben és hatékony módon integrált, versenyképes, innovatív, biztonságos, átlátható és fogyasztóbarát egységes európai digitális piac létrejöttének továbbra is komoly akadályai vannak; |
| --- | --- |

11.

rámutat arra, hogy bár az elektronikus fizetések egyre fontosabb szerepet játszanak Európában és a világban, e fizetési formák tekintetében a teljes mértékben és hatékony módon integrált, versenyképes, innovatív, biztonságos, átlátható és fogyasztóbarát egységes európai digitális piac létrejöttének továbbra is komoly akadályai vannak;

| 12. | megjegyzi, hogy a jelenlegi válság idején alapvető fontosságú a gazdasági növekedést, a munkahelyteremtést és a fogyasztás serkentését ösztönző kezdeményezések kidolgozása, a digitális piac nagyszerű lehetőséget kínál e célkitűzések elérésére, ehhez azonban az Európai Uniónak képesnek kell lennie a digitális belső piac teljes körű megvalósítására, s egyrészt fel kell számolnia a jelenlegi korlátokat, másrészt növelnie kell a fogyasztói bizalmat; e tekintetben úgy véli, hogy a kártyás, internetes és mobiltelefonos fizetések terén a szabad versenyt és az innovációt biztosító, semleges és biztonságos egységes európai piac létrejötte elengedhetetlen a valódi egységes digitális piac kialakításához, továbbá nagyban hozzájárulhat az uniós fogyasztók bizalmának növeléséhez; |
| --- | --- |

12.

megjegyzi, hogy a jelenlegi válság idején alapvető fontosságú a gazdasági növekedést, a munkahelyteremtést és a fogyasztás serkentését ösztönző kezdeményezések kidolgozása, a digitális piac nagyszerű lehetőséget kínál e célkitűzések elérésére, ehhez azonban az Európai Uniónak képesnek kell lennie a digitális belső piac teljes körű megvalósítására, s egyrészt fel kell számolnia a jelenlegi korlátokat, másrészt növelnie kell a fogyasztói bizalmat; e tekintetben úgy véli, hogy a kártyás, internetes és mobiltelefonos fizetések terén a szabad versenyt és az innovációt biztosító, semleges és biztonságos egységes európai piac létrejötte elengedhetetlen a valódi egységes digitális piac kialakításához, továbbá nagyban hozzájárulhat az uniós fogyasztók bizalmának növeléséhez;

| 13. | hangsúlyozza, hogy az átlátható, biztonságos és hatékony fizetési rendszerek európai digitális piacon való megteremtése alapvető feltétel egy valódi digitális gazdaság biztosításához és a határokon átnyúló e-kereskedelem előmozdításához; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza, hogy az átlátható, biztonságos és hatékony fizetési rendszerek európai digitális piacon való megteremtése alapvető feltétel egy valódi digitális gazdaság biztosításához és a határokon átnyúló e-kereskedelem előmozdításához;

| 14. | rámutat arra, hogy az elektronikus fizetések biztonságos, megbízható és átlátható európai kerete elengedhetetlen az egységes digitális piac elindításához; hangsúlyozza a tájékoztató kampányok fontosságát, hogy a fogyasztók megismerjék a piacon rendelkezésre álló lehetőségeket, illetve a biztonságos elektronikus fizetés feltételeit és követelményeit, és úgy véli, hogy e kampányokat európai uniós szinten kell elindítani az ilyen fizetési formákkal kapcsolatos, sokszor megalapozatlan aggodalmak leküzdése érdekében; úgy véli, hogy e tekintetben a fogyasztóbarát ügyintézőhelyek növelnék a távoli fizetések iránti bizalmat; |
| --- | --- |

14.

rámutat arra, hogy az elektronikus fizetések biztonságos, megbízható és átlátható európai kerete elengedhetetlen az egységes digitális piac elindításához; hangsúlyozza a tájékoztató kampányok fontosságát, hogy a fogyasztók megismerjék a piacon rendelkezésre álló lehetőségeket, illetve a biztonságos elektronikus fizetés feltételeit és követelményeit, és úgy véli, hogy e kampányokat európai uniós szinten kell elindítani az ilyen fizetési formákkal kapcsolatos, sokszor megalapozatlan aggodalmak leküzdése érdekében; úgy véli, hogy e tekintetben a fogyasztóbarát ügyintézőhelyek növelnék a távoli fizetések iránti bizalmat;

| 15. | hangsúlyozza, hogy ezzel összefüggésben lépéseket kell tenni az európai fogyasztókat az olyan esetekben gyakran sújtó hátrányos megkülönböztetés megszüntetése érdekében, amikor határokon átnyúló internetes ügyletek alkalmával származási helyük miatt elutasítják fizetésüket; |
| --- | --- |

15.

hangsúlyozza, hogy ezzel összefüggésben lépéseket kell tenni az európai fogyasztókat az olyan esetekben gyakran sújtó hátrányos megkülönböztetés megszüntetése érdekében, amikor határokon átnyúló internetes ügyletek alkalmával származási helyük miatt elutasítják fizetésüket;

| 16. | sajnálja, hogy a jelenlegi helyzetben a legtöbb pénzforgalmi költség nem átlátható, és rámutat arra, hogy azok is fedezik a költséges fizetési módok költségeit, akik nem vesznek igénybe ilyen fizetési módokat; emlékeztet arra, hogy minden fizetési módnak megvan a maga költsége; ezért kéri a Bizottságot, hogy a jövőben vegye figyelembe a készpénzfizetés és a csekkel történő fizetés valamennyi piaci szereplőnél és fogyasztónál felmerülő költségeinek, sajátosságainak és társadalmi hatásainak a más fizetési módokkal való összehasonlítását; emlékeztet arra, hogy minden európainak hozzá kell férnie az alapvető banki szolgáltatásokhoz; hangsúlyozza, hogy a közös műszaki szabványokat előmozdító intézkedéseket az Európában jelenleg érvényes szabványok fontosságára, hatékonyságára és elégségességére tekintettel kell meghozni; |
| --- | --- |

16.

sajnálja, hogy a jelenlegi helyzetben a legtöbb pénzforgalmi költség nem átlátható, és rámutat arra, hogy azok is fedezik a költséges fizetési módok költségeit, akik nem vesznek igénybe ilyen fizetési módokat; emlékeztet arra, hogy minden fizetési módnak megvan a maga költsége; ezért kéri a Bizottságot, hogy a jövőben vegye figyelembe a készpénzfizetés és a csekkel történő fizetés valamennyi piaci szereplőnél és fogyasztónál felmerülő költségeinek, sajátosságainak és társadalmi hatásainak a más fizetési módokkal való összehasonlítását; emlékeztet arra, hogy minden európainak hozzá kell férnie az alapvető banki szolgáltatásokhoz; hangsúlyozza, hogy a közös műszaki szabványokat előmozdító intézkedéseket az Európában jelenleg érvényes szabványok fontosságára, hatékonyságára és elégségességére tekintettel kell meghozni;

Szabványosítás és interoperabilitás

| 17. | úgy véli, hogy a nyílt hozzáférésen alapuló közös műszaki szabványokra irányuló jövőbeli munka nemcsak előmozdítaná az európai gazdaság versenyképességét és a belső piac működését, hanem elősegítené az átjárhatóságot és közös biztonsági szabványok formájában biztonsággal összefüggő előnyöket is jelentenének, amelyek mind a fogyasztók, mind pedig a kereskedők javát szolgálnák; |
| --- | --- |

17.

úgy véli, hogy a nyílt hozzáférésen alapuló közös műszaki szabványokra irányuló jövőbeli munka nemcsak előmozdítaná az európai gazdaság versenyképességét és a belső piac működését, hanem elősegítené az átjárhatóságot és közös biztonsági szabványok formájában biztonsággal összefüggő előnyöket is jelentenének, amelyek mind a fogyasztók, mind pedig a kereskedők javát szolgálnák;

| 18. | megállapítja, hogy az internetes és mobiltelefonos fizetések esetében a legtöbb szabványnak meg kell egyeznie a jelenlegi SEPA-fizetésekre vonatkozóakkal, új szabványokra van viszont szükség a biztonság és az ügyfelek azonosítása tekintetében és a valós idejű online bankközi teljesítés biztosítása érdekében, és hangsúlyozza, hogy az új szabványok kidolgozása nem elegendő, és hogy az összehangolt végrehajtás legalább ugyanannyira fontos; |
| --- | --- |

18.

megállapítja, hogy az internetes és mobiltelefonos fizetések esetében a legtöbb szabványnak meg kell egyeznie a jelenlegi SEPA-fizetésekre vonatkozóakkal, új szabványokra van viszont szükség a biztonság és az ügyfelek azonosítása tekintetében és a valós idejű online bankközi teljesítés biztosítása érdekében, és hangsúlyozza, hogy az új szabványok kidolgozása nem elegendő, és hogy az összehangolt végrehajtás legalább ugyanannyira fontos;

| 19. | hangsúlyozza, hogy a szabványosítás nem akadályozhatja a versenyt és az innovációt, hanem el kell távolítania az akadályokat, hogy minden fél számára egyenlő feltételek álljanak rendelkezésre; azt ajánlja ezért, hogy a szabványoknak a piaci innováció és verseny lehetővé tétele érdekében nyíltnak kell lenniük, mivel egy egységes vagy zárt szabvány megadása korlátozná a piaci fejlődést és innovációt, aránytalan korlátozást jelentene, és nem segítené elő az egyenlő versenyfeltételek kialakulását; tudomásul veszi azonban a Bizottság antitröszt-vizsgálatát, amelyet az interneten keresztüli fizetések (e-fizetések) Európai Pénzforgalmi Tanács (EPC) által végzett szabványosításának folyamatával kapcsolatban folytat; |
| --- | --- |

19.

hangsúlyozza, hogy a szabványosítás nem akadályozhatja a versenyt és az innovációt, hanem el kell távolítania az akadályokat, hogy minden fél számára egyenlő feltételek álljanak rendelkezésre; azt ajánlja ezért, hogy a szabványoknak a piaci innováció és verseny lehetővé tétele érdekében nyíltnak kell lenniük, mivel egy egységes vagy zárt szabvány megadása korlátozná a piaci fejlődést és innovációt, aránytalan korlátozást jelentene, és nem segítené elő az egyenlő versenyfeltételek kialakulását; tudomásul veszi azonban a Bizottság antitröszt-vizsgálatát, amelyet az interneten keresztüli fizetések (e-fizetések) Európai Pénzforgalmi Tanács (EPC) által végzett szabványosításának folyamatával kapcsolatban folytat;

| 20. | megállapítja, hogy alapvetően minden pénzforgalmi tranzakció azonos fajta adatokat tartalmaz, és hangsúlyozza, hogy minden fizetés esetében biztonságos adatkommunikációnak kell fennállnia, amely lehetővé teszi a teljes, végponttól végpontig tartó valós idejű feldolgozást, felismeri továbbá annak az előnyeit, ha az összes rendszer azonos üzenetformátumot használ, és emlékeztet arra, hogy a legnyilvánvalóbb választás a SEPA végső határidejéről szóló rendelet mellékletében meghatározott, átutalásokhoz és beszedési megbízásokhoz használt formátum (vagyis az ISO XML 20022), és ajánlja minden tranzakciós adatnak a terminál és az ügyfél közötti, valamennyi lényeges információt magában foglaló továbbítása során ugyanazon üzenetforma alkalmazását; |
| --- | --- |

20.

megállapítja, hogy alapvetően minden pénzforgalmi tranzakció azonos fajta adatokat tartalmaz, és hangsúlyozza, hogy minden fizetés esetében biztonságos adatkommunikációnak kell fennállnia, amely lehetővé teszi a teljes, végponttól végpontig tartó valós idejű feldolgozást, felismeri továbbá annak az előnyeit, ha az összes rendszer azonos üzenetformátumot használ, és emlékeztet arra, hogy a legnyilvánvalóbb választás a SEPA végső határidejéről szóló rendelet mellékletében meghatározott, átutalásokhoz és beszedési megbízásokhoz használt formátum (vagyis az ISO XML 20022), és ajánlja minden tranzakciós adatnak a terminál és az ügyfél közötti, valamennyi lényeges információt magában foglaló továbbítása során ugyanazon üzenetforma alkalmazását;

| 21. | hangsúlyozza, hogy tekintettel az elektronikus és mobiltelefonos fizetések piaci fejlődésének gyorsan növekvő, de jelenleg éretlen szakaszára, ha e kulcsterületeken az európai egységes digitális piac előmozdítása érdekében kötelező szabványokat határoznának meg, az az innovációra, a versenyre és a piaci növekedésre gyakorolt negatív hatások kockázatával járna; |
| --- | --- |

21.

hangsúlyozza, hogy tekintettel az elektronikus és mobiltelefonos fizetések piaci fejlődésének gyorsan növekvő, de jelenleg éretlen szakaszára, ha e kulcsterületeken az európai egységes digitális piac előmozdítása érdekében kötelező szabványokat határoznának meg, az az innovációra, a versenyre és a piaci növekedésre gyakorolt negatív hatások kockázatával járna;

| 22. | rámutat arra, hogy a zöld könyvről folytatott nyilvános konzultációra vonatkozó bizottsági visszaigazoló nyilatkozat szerint a kidolgozott szabványok végrehajtása gyakran jelentős kihívást jelent; felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg végrehajtási mechanizmusoknak – például végső áttérési határidők meghatározásának – a lehetőségét; |
| --- | --- |

22.

rámutat arra, hogy a zöld könyvről folytatott nyilvános konzultációra vonatkozó bizottsági visszaigazoló nyilatkozat szerint a kidolgozott szabványok végrehajtása gyakran jelentős kihívást jelent; felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg végrehajtási mechanizmusoknak – például végső áttérési határidők meghatározásának – a lehetőségét;

| 23. | megállapítja, hogy az ATM-es készpénzfelvételi díjak a pénzforgalmi szolgáltatások felhasználójának saját bankján és kártyarendszerén kívül sok tagállamban gyakran túlzottak, és ezeknek az egész SEPA-ban még inkább a költségeken kell alapulniuk; |
| --- | --- |

23.

megállapítja, hogy az ATM-es készpénzfelvételi díjak a pénzforgalmi szolgáltatások felhasználójának saját bankján és kártyarendszerén kívül sok tagállamban gyakran túlzottak, és ezeknek az egész SEPA-ban még inkább a költségeken kell alapulniuk;

| 24. | hangsúlyozza, hogy a szabványosítással és az interoperabilitással kapcsolatos valamennyi követelménynek minden fogyasztó és egyéb piaci szereplő érdekében az európai fizetési rendszerek versenyképességének, átláthatóságának, innovatív jellegének, fizetésbiztonságának és hatékonyságának fokozására kell törekedniük; meggyőződése, hogy semmilyen szabványosítási követelménynek nem szabad a globális piactól való eltérések miatt korlátokat teremtenie; úgy véli továbbá, hogy globális szinten is közös szabványokra kell törekedni, szoros együttműködésben az EU főbb gazdasági partnereivel; |
| --- | --- |

24.

hangsúlyozza, hogy a szabványosítással és az interoperabilitással kapcsolatos valamennyi követelménynek minden fogyasztó és egyéb piaci szereplő érdekében az európai fizetési rendszerek versenyképességének, átláthatóságának, innovatív jellegének, fizetésbiztonságának és hatékonyságának fokozására kell törekedniük; meggyőződése, hogy semmilyen szabványosítási követelménynek nem szabad a globális piactól való eltérések miatt korlátokat teremtenie; úgy véli továbbá, hogy globális szinten is közös szabványokra kell törekedni, szoros együttműködésben az EU főbb gazdasági partnereivel;

| 25. | kéri a Bizottságot, hogy mérje fel a fizetésikártya-piacra történő új belépések előmozdításának lehetőségeit, például a kártyaszolgáltatótól függetlenül valamennyi tranzakció számára közös fizetési infrastruktúra figyelembevétele révén; |
| --- | --- |

25.

kéri a Bizottságot, hogy mérje fel a fizetésikártya-piacra történő új belépések előmozdításának lehetőségeit, például a kártyaszolgáltatótól függetlenül valamennyi tranzakció számára közös fizetési infrastruktúra figyelembevétele révén;

| 26. | megjegyzi, hogy a fizetési infrastruktúrák és a fizetési rendszerek szétválasztása növelheti a versenyt, mivel a kisebb piaci szereplőket nem zárnák ki műszaki korlátozások; hangsúlyozza, hogy a pénzforgalmi szolgáltatóknak szabadon kell tudniuk kiválasztani a piacon meglévő fizetési rendszereken belül rendelkezésre álló kibocsátási és elfogadási szolgáltatások bármilyen kombinációját, a fizetési infrastruktúráknak pedig semlegesen kell feldolgozniuk a hasonló eszközök tekintetében működő különböző párhuzamos fizetési rendszerek tranzakcióit; |
| --- | --- |

26.

megjegyzi, hogy a fizetési infrastruktúrák és a fizetési rendszerek szétválasztása növelheti a versenyt, mivel a kisebb piaci szereplőket nem zárnák ki műszaki korlátozások; hangsúlyozza, hogy a pénzforgalmi szolgáltatóknak szabadon kell tudniuk kiválasztani a piacon meglévő fizetési rendszereken belül rendelkezésre álló kibocsátási és elfogadási szolgáltatások bármilyen kombinációját, a fizetési infrastruktúráknak pedig semlegesen kell feldolgozniuk a hasonló eszközök tekintetében működő különböző párhuzamos fizetési rendszerek tranzakcióit;

| 27. | hangsúlyozza, hogy ezzel összefüggésben valamennyi intézkedésnek minden esetben a szabad és tisztességes verseny biztosítására és a piacokra való szabad belépés és hozzáférés tiszteletben tartására kell irányulnia, továbbá tekintettel kell lennie az ágazatban a jövőben bekövetkező technológiai innovációkra, annak érdekében, hogy a rendszer képes legyen alkalmazkodni a jövőben bekövetkező változásokhoz, következetesen ösztönözve és biztosítva az innovációt és a versenyképességet; |
| --- | --- |

27.

hangsúlyozza, hogy ezzel összefüggésben valamennyi intézkedésnek minden esetben a szabad és tisztességes verseny biztosítására és a piacokra való szabad belépés és hozzáférés tiszteletben tartására kell irányulnia, továbbá tekintettel kell lennie az ágazatban a jövőben bekövetkező technológiai innovációkra, annak érdekében, hogy a rendszer képes legyen alkalmazkodni a jövőben bekövetkező változásokhoz, következetesen ösztönözve és biztosítva az innovációt és a versenyképességet;

Irányítás

| 28. | felhívja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot a SEPA jobb irányítására, amely felöleli a pénzforgalmi szolgáltatások fő jellemzőinek és a teljesítendő követelmények végrehajtásának fejlesztésével kapcsolatos szervezeti szerkezetet, míg a műszaki és biztonsági szabványok fejlesztését a kapcsolódó jogszabályok végrehajtásának támogatása érdekében külön szerveznék meg; kéri valamennyi érdekelt fél kiegyensúlyozottabb képviseletét a fizetési rendszerek közös technikai és biztonsági szabványainak jövőbeli fejlesztésében; sürgeti a Bizottságot, hogy adjon választ korábbi, a SEPA irányításának alapos reformjára vonatkozó felhívásaira, biztosítva ezzel a pénzforgalmi szolgáltatások felhasználóinak jobb képviseletét a döntéshozatali és szabvány-meghatározási folyamatban; megjegyzi, hogy az érintett felek közé tartozhat – nem kizárólagos jelleggel – az Európai Pénzforgalmi Tanács (EPC), a fogyasztói szervezetek, a kereskedők képviselői, az Európai Bankhatóság, a Bizottság, a különböző területek szakértői, a bankoktól eltérő pénzforgalmi szolgáltatók, valamint a mobiltelefonos, internetes és kártyás fizetési szolgáltatók és a mobilhálózat-üzemeltetők; felszólítja ezen érdekelt feleket, hogy a munkájukat egy új irányítási struktúra keretében szervezzék meg, amelyben a SEPA-Tanács is szerepet kap; úgy véli, hogy a SEPA-tanácsot különféle, az e-fizetésekkel, az m-fizetéssel, kártyákkal, készpénzzel vagy egyéb szabványosítási kérdésekkel foglalkozó szakmai bizottságoknak vagy paneleknek, vagy eseti munkacsoportoknak kellene segíteniük; emlékeztet arra, hogy a Bizottság a SEPA irányításáról szóló, a 260/2012/EU rendelet elfogadásához kapcsolódó nyilatkozatban vállalta, hogy 2012 vége előtt javaslatot terjeszt elő; felhívja az európai szabványügyi testületeket, például az Európai Szabványügyi Bizottságot (Comité européen de normalisation, CEN) és az Európai Távközlési Szabványügyi Intézetet (ETSI), hogy a Bizottsággal együttműködésben töltsenek be aktívabb szerepet a kártyás fizetések szabványosításában; |
| --- | --- |

28.

felhívja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot a SEPA jobb irányítására, amely felöleli a pénzforgalmi szolgáltatások fő jellemzőinek és a teljesítendő követelmények végrehajtásának fejlesztésével kapcsolatos szervezeti szerkezetet, míg a műszaki és biztonsági szabványok fejlesztését a kapcsolódó jogszabályok végrehajtásának támogatása érdekében külön szerveznék meg; kéri valamennyi érdekelt fél kiegyensúlyozottabb képviseletét a fizetési rendszerek közös technikai és biztonsági szabványainak jövőbeli fejlesztésében; sürgeti a Bizottságot, hogy adjon választ korábbi, a SEPA irányításának alapos reformjára vonatkozó felhívásaira, biztosítva ezzel a pénzforgalmi szolgáltatások felhasználóinak jobb képviseletét a döntéshozatali és szabvány-meghatározási folyamatban; megjegyzi, hogy az érintett felek közé tartozhat – nem kizárólagos jelleggel – az Európai Pénzforgalmi Tanács (EPC), a fogyasztói szervezetek, a kereskedők képviselői, az Európai Bankhatóság, a Bizottság, a különböző területek szakértői, a bankoktól eltérő pénzforgalmi szolgáltatók, valamint a mobiltelefonos, internetes és kártyás fizetési szolgáltatók és a mobilhálózat-üzemeltetők; felszólítja ezen érdekelt feleket, hogy a munkájukat egy új irányítási struktúra keretében szervezzék meg, amelyben a SEPA-Tanács is szerepet kap; úgy véli, hogy a SEPA-tanácsot különféle, az e-fizetésekkel, az m-fizetéssel, kártyákkal, készpénzzel vagy egyéb szabványosítási kérdésekkel foglalkozó szakmai bizottságoknak vagy paneleknek, vagy eseti munkacsoportoknak kellene segíteniük; emlékeztet arra, hogy a Bizottság a SEPA irányításáról szóló, a 260/2012/EU rendelet elfogadásához kapcsolódó nyilatkozatban vállalta, hogy 2012 vége előtt javaslatot terjeszt elő; felhívja az európai szabványügyi testületeket, például az Európai Szabványügyi Bizottságot (Comité européen de normalisation, CEN) és az Európai Távközlési Szabványügyi Intézetet (ETSI), hogy a Bizottsággal együttműködésben töltsenek be aktívabb szerepet a kártyás fizetések szabványosításában;

| 29. | ezzel kapcsolatban elismeri, hogy a SEPA a fizetések integrált európai piaca megteremtésének egyik sarokköve, és erre alapozva kell azt továbbfejleszteni, innovatívabbá és versenyképesebbé tenni; |
| --- | --- |

29.

ezzel kapcsolatban elismeri, hogy a SEPA a fizetések integrált európai piaca megteremtésének egyik sarokköve, és erre alapozva kell azt továbbfejleszteni, innovatívabbá és versenyképesebbé tenni;

| 30. | úgy véli, hogy az elektronikus fizetésekre vonatkozó szabályok végrehajtása gyakran nehéz, nem megfelelő és Európán belül változó, és hogy határozottabb erőfeszítéseket kell tenni a szabályok megfelelő és egységes végrehajtása érdekében; |
| --- | --- |

30.

úgy véli, hogy az elektronikus fizetésekre vonatkozó szabályok végrehajtása gyakran nehéz, nem megfelelő és Európán belül változó, és hogy határozottabb erőfeszítéseket kell tenni a szabályok megfelelő és egységes végrehajtása érdekében;

| 31. | megerősíti, hogy az önszabályozó megközelítés nem elégséges; véleménye szerint a tagállamoknak a Bizottsággal és az EKB-val együttműködve aktívabb, vezető szerepet kell vállalnia, és valamennyi érintett szereplőt – köztük a fogyasztói szervezeteket – megfelelően be kell vonni a döntéshozatali eljárásba, és annak során konzultálni kell velük; |
| --- | --- |

31.

megerősíti, hogy az önszabályozó megközelítés nem elégséges; véleménye szerint a tagállamoknak a Bizottsággal és az EKB-val együttműködve aktívabb, vezető szerepet kell vállalnia, és valamennyi érintett szereplőt – köztük a fogyasztói szervezeteket – megfelelően be kell vonni a döntéshozatali eljárásba, és annak során konzultálni kell velük;

| 32. | valószínűnek tartja, hogy növekedni fog az olyan európai vállalkozásoknak a száma, amelyek tevékenységei ténylegesen arra fognak támaszkodni, hogy képesek kártyás fizetéseket elfogadni; közérdekűnek tartja olyan objektív szabályok meghatározását, amelyek leírják azokat a körülményeket és eljárásokat, amelyek mellett a kártyás fizetési rendszerek egyoldalúan megtagadhatják az elfogadást; |
| --- | --- |

32.

valószínűnek tartja, hogy növekedni fog az olyan európai vállalkozásoknak a száma, amelyek tevékenységei ténylegesen arra fognak támaszkodni, hogy képesek kártyás fizetéseket elfogadni; közérdekűnek tartja olyan objektív szabályok meghatározását, amelyek leírják azokat a körülményeket és eljárásokat, amelyek mellett a kártyás fizetési rendszerek egyoldalúan megtagadhatják az elfogadást;

| 33. | fontosnak tartja a SEPA irányításának megerősítését és hogy a megújított SEPA-tanács hangsúlyosabb szerepet kapjon, és hogy ennek az új irányító szervnek a fő érdekelt felek képviselőiből kell állnia, és azt oly módon kell létrehozni, hogy biztosított legyen a Bizottságon vagy más európai uniós hatóságokon keresztüli demokratikus ellenőrzés; javasolja, hogy a munkát egy megújított SEPA-tanács vezesse, az ütemtervet és munkatervet határozzon meg, döntsön a prioritásokról és főbb kérdésekről, eldöntve ezzel az érdekelt felek közötti nézeteltéréseket; hangsúlyozza, hogy a Bizottság révén biztosítani kell a demokratikus ellenőrzést, amelyben kiemelt szerepet kell kapnia az EKB-nek és az EBF-nek; |
| --- | --- |

33.

fontosnak tartja a SEPA irányításának megerősítését és hogy a megújított SEPA-tanács hangsúlyosabb szerepet kapjon, és hogy ennek az új irányító szervnek a fő érdekelt felek képviselőiből kell állnia, és azt oly módon kell létrehozni, hogy biztosított legyen a Bizottságon vagy más európai uniós hatóságokon keresztüli demokratikus ellenőrzés; javasolja, hogy a munkát egy megújított SEPA-tanács vezesse, az ütemtervet és munkatervet határozzon meg, döntsön a prioritásokról és főbb kérdésekről, eldöntve ezzel az érdekelt felek közötti nézeteltéréseket; hangsúlyozza, hogy a Bizottság révén biztosítani kell a demokratikus ellenőrzést, amelyben kiemelt szerepet kell kapnia az EKB-nek és az EBF-nek;

| 34. | üdvözli a Bizottság által a SEPA irányításával foglalkozó zöld könyv részeként, a 260/2012/EU rendelet (5) preambulumbekezdésének megfelelően az érdekelt felekkel folytatott konzultációt, és érdeklődéssel várja a témában az idei év végén a Bizottság által előterjeszteni kívánt javaslatot; hangsúlyozza, hogy a közvetlen prioritást a SEPA valamennyi érdekelt fele számára a SEPA-ra való, a 260/2012/EU rendeletben megállapított feltételeknek megfelelő áttérés előkészítésének kell jelentenie, biztosítva ezzel a nemzeti fizetési rendszerek használatáról a páneurópai fizetési rendszerek használatára való zökkenőmentes átállást; |
| --- | --- |

34.

üdvözli a Bizottság által a SEPA irányításával foglalkozó zöld könyv részeként, a 260/2012/EU rendelet (5) preambulumbekezdésének megfelelően az érdekelt felekkel folytatott konzultációt, és érdeklődéssel várja a témában az idei év végén a Bizottság által előterjeszteni kívánt javaslatot; hangsúlyozza, hogy a közvetlen prioritást a SEPA valamennyi érdekelt fele számára a SEPA-ra való, a 260/2012/EU rendeletben megállapított feltételeknek megfelelő áttérés előkészítésének kell jelentenie, biztosítva ezzel a nemzeti fizetési rendszerek használatáról a páneurópai fizetési rendszerek használatára való zökkenőmentes átállást;

Határokon átnyúló kártyaelfogadás

| 35. | hangsúlyozza, hogy a határokon átnyúló kártyaelfogadás előmozdításhoz való hozzájárulás érdekében a technikai akadályok és a nemzeti elszámolási és klíring-követelmények leküzdését célzó további szabványosításra és a gyakorlatok egységesítésére van szükség, amely rendszer növelné a versenyt és ezáltal a kereskedők rendelkezésére álló lehetőségek körét, valamint a fogyasztók szempontjából költséghatékonyabb fizetési módokat eredményezne; úgy véli, hogy a kereskedőknek tájékozottabbnak kell lenniük a határokon átnyúló kártyaelfogadási lehetőségeket illetően; |
| --- | --- |

35.

hangsúlyozza, hogy a határokon átnyúló kártyaelfogadás előmozdításhoz való hozzájárulás érdekében a technikai akadályok és a nemzeti elszámolási és klíring-követelmények leküzdését célzó további szabványosításra és a gyakorlatok egységesítésére van szükség, amely rendszer növelné a versenyt és ezáltal a kereskedők rendelkezésére álló lehetőségek körét, valamint a fogyasztók szempontjából költséghatékonyabb fizetési módokat eredményezne; úgy véli, hogy a kereskedőknek tájékozottabbnak kell lenniük a határokon átnyúló kártyaelfogadási lehetőségeket illetően;

| 36. | sürgeti, hogy tekintettel a határokon átnyúló kártyaelfogadásnak a belső piac szempontjából vizsgált előnyeire, az annak további megkönnyítését célzó megoldásokat tevékenyen gondolják át; kifejezi a fennálló nemzeti, jogi és műszaki akadályokkal – például egyes engedélyezési feltételekkel – kapcsolatos aggályait, amely akadályokat meg kellene szüntetni annak érdekében, hogy a nem belföldi SEPA-kompatibilis elfogadó ne részesüljön más bánásmódban, mint az adott országbeli belföldi elfogadó; |
| --- | --- |

36.

sürgeti, hogy tekintettel a határokon átnyúló kártyaelfogadásnak a belső piac szempontjából vizsgált előnyeire, az annak további megkönnyítését célzó megoldásokat tevékenyen gondolják át; kifejezi a fennálló nemzeti, jogi és műszaki akadályokkal – például egyes engedélyezési feltételekkel – kapcsolatos aggályait, amely akadályokat meg kellene szüntetni annak érdekében, hogy a nem belföldi SEPA-kompatibilis elfogadó ne részesüljön más bánásmódban, mint az adott országbeli belföldi elfogadó;

| 37. | hangsúlyozza, hogy nem szabad jelentős különbségeknek fennállniuk a különféle fizetési számlákra vonatkozó jogszabályok között, és a kifizetőnek képesnek kell lennie internetes vagy mobiltelefonos átutalást teljesíteni bármilyen kedvezményezett számára, akinek a számláját bármilyen SEPA-ba bekapcsolt pénzügyi intézmény vezeti; |
| --- | --- |

37.

hangsúlyozza, hogy nem szabad jelentős különbségeknek fennállniuk a különféle fizetési számlákra vonatkozó jogszabályok között, és a kifizetőnek képesnek kell lennie internetes vagy mobiltelefonos átutalást teljesíteni bármilyen kedvezményezett számára, akinek a számláját bármilyen SEPA-ba bekapcsolt pénzügyi intézmény vezeti;

| 38. | hangsúlyozza, hogy valamennyi engedélyezett pénzforgalmi szolgáltatónak azonos hozzáférési joggal kell rendelkeznie az elszámolási és klíring-szolgáltatásokhoz, ha megfelelő kockázatkezelési eljárásokkal rendelkezik, teljesíti a műszaki minimumkövetelményeket, és kellően stabilnak minősül ahhoz, hogy ne jelentsen kockázatot, vagyis ha alapvetően a bankokkal egyező releváns követelmények hatálya alá tartozik; |
| --- | --- |

38.

hangsúlyozza, hogy valamennyi engedélyezett pénzforgalmi szolgáltatónak azonos hozzáférési joggal kell rendelkeznie az elszámolási és klíring-szolgáltatásokhoz, ha megfelelő kockázatkezelési eljárásokkal rendelkezik, teljesíti a műszaki minimumkövetelményeket, és kellően stabilnak minősül ahhoz, hogy ne jelentsen kockázatot, vagyis ha alapvetően a bankokkal egyező releváns követelmények hatálya alá tartozik;

Multilaterális bankközi díjak (MIF-ek)

| 39. | emlékeztet arra, hogy az Európai Bíróság által a Mastercard-ügyben 2012. május 24-én hozott ítélet szerint a multilaterális bankközi díj versenyellenesnek tekinthető, és kéri a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot arra, hogy ezt az ítéletet hogyan kellene figyelembe venni a kártyás, mobiltelefonos és internetes fizetések üzleti modelljeinek szabályozása során; |
| --- | --- |

39.

emlékeztet arra, hogy az Európai Bíróság által a Mastercard-ügyben 2012. május 24-én hozott ítélet szerint a multilaterális bankközi díj versenyellenesnek tekinthető, és kéri a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot arra, hogy ezt az ítéletet hogyan kellene figyelembe venni a kártyás, mobiltelefonos és internetes fizetések üzleti modelljeinek szabályozása során;

| 40. | megjegyzi, hogy a multilaterális bankközi díjakból származó jelenlegi bevételek sok esetben túlságosan magasak azokhoz a költségekhez képest, amelyeket fedezniük kell; rámutat arra, hogy szükség lehet a különböző fizetéssel kapcsolatos díjak kiegyensúlyozására annak biztosítása érdekében, hogy a kereszttámogatási gyakorlatok ne mozdítsák elő az eszközök nem hatékony megválasztását, és különböző üzleti modellek tanulmányozására, valamint kéri a Bizottságot, hogy rendeletben biztosítsa, hogy a multilaterális bankközi díjak többé ne torzítsák a versenyt a piacra újonnan belépők és az innováció elé gördített akadályok révén; felhívja a Bizottságot, hogy 2012 végéig végezzen hatásvizsgálatot a különféle lehetőségekre vonatkozóan; hangsúlyozza, hogy a multilaterális bankközi díjakat illetően jogi egyértelműségre és jogbiztonságra van szükség; |
| --- | --- |

40.

megjegyzi, hogy a multilaterális bankközi díjakból származó jelenlegi bevételek sok esetben túlságosan magasak azokhoz a költségekhez képest, amelyeket fedezniük kell; rámutat arra, hogy szükség lehet a különböző fizetéssel kapcsolatos díjak kiegyensúlyozására annak biztosítása érdekében, hogy a kereszttámogatási gyakorlatok ne mozdítsák elő az eszközök nem hatékony megválasztását, és különböző üzleti modellek tanulmányozására, valamint kéri a Bizottságot, hogy rendeletben biztosítsa, hogy a multilaterális bankközi díjak többé ne torzítsák a versenyt a piacra újonnan belépők és az innováció elé gördített akadályok révén; felhívja a Bizottságot, hogy 2012 végéig végezzen hatásvizsgálatot a különféle lehetőségekre vonatkozóan; hangsúlyozza, hogy a multilaterális bankközi díjakat illetően jogi egyértelműségre és jogbiztonságra van szükség;

| 41. | megállapítja, hogy egy átmeneti időszak után a bármely tagállamból érkező személyek SEPA előírásainak megfelelő kártyáját a SEPA-n belül valamennyi fizetési terminálnál el kell fogadni, és a fizetést biztonságosan kell irányítani; megállapítja, hogy ez a követelmény azt vonhatja maga után, hogy a multilaterális bankközi díjakat úgy kell szabályozni, hogy azok valamely küszöbérték alá essenek, és kitart amellett, hogy ez semely tagállamban nem eredményezheti a multilaterális bankközi díjak emelkedését, hanem inkább azok csökkenését kell eredményeznie, és a díjakat egy későbbi szakaszban esetlegesen nullára kell csökkenteni; |
| --- | --- |

41.

megállapítja, hogy egy átmeneti időszak után a bármely tagállamból érkező személyek SEPA előírásainak megfelelő kártyáját a SEPA-n belül valamennyi fizetési terminálnál el kell fogadni, és a fizetést biztonságosan kell irányítani; megállapítja, hogy ez a követelmény azt vonhatja maga után, hogy a multilaterális bankközi díjakat úgy kell szabályozni, hogy azok valamely küszöbérték alá essenek, és kitart amellett, hogy ez semely tagállamban nem eredményezheti a multilaterális bankközi díjak emelkedését, hanem inkább azok csökkenését kell eredményeznie, és a díjakat egy későbbi szakaszban esetlegesen nullára kell csökkenteni;

| 42. | úgy véli, hogy a határokon átnyúló és a központi elfogadást elő kell mozdítani, és minden esetleges műszaki vagy jogi akadályt meg kell szüntetni, mivel ez hozzájárulna a multilaterális bankközi díjak és kereskedői díjak szintjének csökkentéséhez; |
| --- | --- |

42.

úgy véli, hogy a határokon átnyúló és a központi elfogadást elő kell mozdítani, és minden esetleges műszaki vagy jogi akadályt meg kell szüntetni, mivel ez hozzájárulna a multilaterális bankközi díjak és kereskedői díjak szintjének csökkentéséhez;

| 43. | úgy véli, hogy a multilaterális bankközi díjakat európai szinten kell szabályozni az új piaci szereplők határokon átnyúló kártyaelfogadáshoz való könnyebb hozzáférésének biztosítása céljából, tényleges választási lehetőséget biztosítva ezáltal a kereskedők számára a tekintetben, hogy mely fizetési rendszerekhez kívánnak csatlakozni; rámutat arra, hogy amennyiben ez az új jogalkotási javaslat díjakat határoz meg, a díjak mértékét alkotó elemek tekintetében pedig teljes átláthatóságot kell biztosítani; emlékeztet arra, hogy az euróátutalások és -beszedések technikai és üzleti követelményeinek megállapításáról szóló 260/2012/EU rendelet 5. cikke rámutat arra, hogy 2017. február 1. után semmilyen tranzakciónkénti multilaterális bankközi díjat nem lehet alkalmazni; ugyanezt a megközelítést kéri a kártyás fizetések tekintetében; |
| --- | --- |

43.

úgy véli, hogy a multilaterális bankközi díjakat európai szinten kell szabályozni az új piaci szereplők határokon átnyúló kártyaelfogadáshoz való könnyebb hozzáférésének biztosítása céljából, tényleges választási lehetőséget biztosítva ezáltal a kereskedők számára a tekintetben, hogy mely fizetési rendszerekhez kívánnak csatlakozni; rámutat arra, hogy amennyiben ez az új jogalkotási javaslat díjakat határoz meg, a díjak mértékét alkotó elemek tekintetében pedig teljes átláthatóságot kell biztosítani; emlékeztet arra, hogy az euróátutalások és -beszedések technikai és üzleti követelményeinek megállapításáról szóló 260/2012/EU rendelet 5. cikke rámutat arra, hogy 2017. február 1. után semmilyen tranzakciónkénti multilaterális bankközi díjat nem lehet alkalmazni; ugyanezt a megközelítést kéri a kártyás fizetések tekintetében;

| 44. | úgy véli, hogy a háromszereplős és vegyes fizetési rendszerek üzleti modellje a négyszereplős fizetési rendszerekéhez hasonló versennyel kapcsolatos problémákat vethet fel; ezért úgy véli, hogy valamennyi kártyarendszert – legyen szó akár négyszereplős, akár háromszereplős vagy vegyes rendszerről –, valamint az új piaci szereplőket az egyenlő versenyfeltételek biztosítása érdekében egyenlő bánásmódban kell részesíteni, és a fogyasztók és kereskedők érdekében fokozni kell versenyt és az átláthatóságot; |
| --- | --- |

44.

úgy véli, hogy a háromszereplős és vegyes fizetési rendszerek üzleti modellje a négyszereplős fizetési rendszerekéhez hasonló versennyel kapcsolatos problémákat vethet fel; ezért úgy véli, hogy valamennyi kártyarendszert – legyen szó akár négyszereplős, akár háromszereplős vagy vegyes rendszerről –, valamint az új piaci szereplőket az egyenlő versenyfeltételek biztosítása érdekében egyenlő bánásmódban kell részesíteni, és a fogyasztók és kereskedők érdekében fokozni kell versenyt és az átláthatóságot;

Közös jelzésű fizetési eszköz kibocsátása (co-badging)

| 45. | megjegyzi, hogy a közös jelzésű fizetési eszköz kibocsátása, amelyben a részt vevő fizetési rendszerek önkéntesen állapodnak meg, előnyös lehet a fogyasztók számára, mivel ennek eredményeképpen a fogyasztók kevesebb kártyát tartanának levéltárcájukban, valamint megkönnyítené a belföldi nemzeti rendszereknek a szélesebb SEPA-piachoz való hozzáférését, ösztönözve ezzel a versenyt; rámutat mindazonáltal arra, hogy a közös jelzésű fizetési eszköz kibocsátását nem szabad a belföldi rendszerek számára elkerülő megoldásként felhasználni a belföldi márka előre eldöntött felhasználása révén; |
| --- | --- |

45.

megjegyzi, hogy a közös jelzésű fizetési eszköz kibocsátása, amelyben a részt vevő fizetési rendszerek önkéntesen állapodnak meg, előnyös lehet a fogyasztók számára, mivel ennek eredményeképpen a fogyasztók kevesebb kártyát tartanának levéltárcájukban, valamint megkönnyítené a belföldi nemzeti rendszereknek a szélesebb SEPA-piachoz való hozzáférését, ösztönözve ezzel a versenyt; rámutat mindazonáltal arra, hogy a közös jelzésű fizetési eszköz kibocsátását nem szabad a belföldi rendszerek számára elkerülő megoldásként felhasználni a belföldi márka előre eldöntött felhasználása révén;

| 46. | rámutat arra, hogy a kártyabirtokos ügyfélnek szabadságot kell kapnia annak megválasztását illetően, hogy a biztosított közös jelzésű alternatívák közül melyeket aktiválják meghatározott kártyáin, és kitart amellett, hogy a kereskedőknek jogot kell kapniuk annak megválasztására, hogy a közös jelzésű alternatívák közül melyeket hajlandók elfogadni, a kártyabirtokos ügyfélnek pedig minden konkrét fizetési helyzetben jogosultnak kell lennie arra, hogy kiválassza a kereskedő által elfogadott közös jelzésű alternatívák közül az általa előnyben részesített alternatívát; felhívja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot olyan megoldásokra, amelyek ösztönözni fogják, hogy a SEPA előírásainak megfelelő egynél több rendszer bocsásson ki közös jelzésű fizetési eszközt; úgy véli, hogy alaposan át kell gondolni az olyan kérdéseket, mint például az irányítási eljárások összeegyeztethetősége, a műszaki átjárhatóság és a biztonság sérülékenységéért viselt felelősség; |
| --- | --- |

46.

rámutat arra, hogy a kártyabirtokos ügyfélnek szabadságot kell kapnia annak megválasztását illetően, hogy a biztosított közös jelzésű alternatívák közül melyeket aktiválják meghatározott kártyáin, és kitart amellett, hogy a kereskedőknek jogot kell kapniuk annak megválasztására, hogy a közös jelzésű alternatívák közül melyeket hajlandók elfogadni, a kártyabirtokos ügyfélnek pedig minden konkrét fizetési helyzetben jogosultnak kell lennie arra, hogy kiválassza a kereskedő által elfogadott közös jelzésű alternatívák közül az általa előnyben részesített alternatívát; felhívja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot olyan megoldásokra, amelyek ösztönözni fogják, hogy a SEPA előírásainak megfelelő egynél több rendszer bocsásson ki közös jelzésű fizetési eszközt; úgy véli, hogy alaposan át kell gondolni az olyan kérdéseket, mint például az irányítási eljárások összeegyeztethetősége, a műszaki átjárhatóság és a biztonság sérülékenységéért viselt felelősség;

| 47. | úgy véli, hogy a közös jelzésű fizetési eszközt a fogyasztók védelme és a megtévesztő helyzetek kockázatának elkerülése érdekében a fogyasztók megfelelő tájékoztatása mellett kell bevezetni; hangsúlyozza, hogy minden fél számára világosnak kell lennie, hogy ki a felelős a kártyabirtokos és a kereskedő adatainak védelméért és bizalmas kezeléséért, valamint a közös márkajelzést viselő fizetési eszközért; |
| --- | --- |

47.

úgy véli, hogy a közös jelzésű fizetési eszközt a fogyasztók védelme és a megtévesztő helyzetek kockázatának elkerülése érdekében a fogyasztók megfelelő tájékoztatása mellett kell bevezetni; hangsúlyozza, hogy minden fél számára világosnak kell lennie, hogy ki a felelős a kártyabirtokos és a kereskedő adatainak védelméért és bizalmas kezeléséért, valamint a közös márkajelzést viselő fizetési eszközért;

Felárak

| 48. | úgy véli, hogy a felárak, árengedmények és egyéb döntésbefolyásoló gyakorlatok azok általánosan alkalmazott formájában gyakran károsak a pénzforgalmi szolgáltatások végső felhasználói számára; megállapítja, hogy a kizárólag az ügyfél által a fizetésre vonatkozóan hozott választáson alapuló felárfelszámítás esetében fennáll annak a kockázata, hogy az önkényes, azzal vissza lehet élni a költségek fedezése helyett további bevétel elérése érdekében; úgy véli, hogy fontos lenne megtiltani a túlzott felárak lehetőségét az egyedi tranzakciók kereskedői díjával kapcsolatban, valamint ellenőrizni az árengedményeket és hasonló, a fogyasztók döntéseit befolyásoló gyakorlatokat európai uniós szinten; ezért hangsúlyozza, hogy a kereskedőknek valamilyen közösen használt, felár nélküli fizetési eszközt kellene elfogadniuk (a SEPA előírásainak megfelelő betéti kártya, e-fizetés), az egyéb eszközök bármilyen felárai pedig semmilyen ponton nem haladhatják meg az adott eszközök további közvetlen költségét a felár nélkül elfogadott eszközhöz képest; |
| --- | --- |

48.

úgy véli, hogy a felárak, árengedmények és egyéb döntésbefolyásoló gyakorlatok azok általánosan alkalmazott formájában gyakran károsak a pénzforgalmi szolgáltatások végső felhasználói számára; megállapítja, hogy a kizárólag az ügyfél által a fizetésre vonatkozóan hozott választáson alapuló felárfelszámítás esetében fennáll annak a kockázata, hogy az önkényes, azzal vissza lehet élni a költségek fedezése helyett további bevétel elérése érdekében; úgy véli, hogy fontos lenne megtiltani a túlzott felárak lehetőségét az egyedi tranzakciók kereskedői díjával kapcsolatban, valamint ellenőrizni az árengedményeket és hasonló, a fogyasztók döntéseit befolyásoló gyakorlatokat európai uniós szinten; ezért hangsúlyozza, hogy a kereskedőknek valamilyen közösen használt, felár nélküli fizetési eszközt kellene elfogadniuk (a SEPA előírásainak megfelelő betéti kártya, e-fizetés), az egyéb eszközök bármilyen felárai pedig semmilyen ponton nem haladhatják meg az adott eszközök további közvetlen költségét a felár nélkül elfogadott eszközhöz képest;

| 49. | hangsúlyozza, hogy jobb átláthatóságra és a fogyasztók megfelelőbb tájékoztatására van szükség a különböző fizetési módok feláraival és járulékos díjaival kapcsolatban, mivel a kereskedők a tranzakciós költségeket általában beépítik a termékeik és szolgáltatásaik árába, aminek eredményeként a fogyasztók nem kapnak megfelelő előzetes tájékoztatást a teljes költségről, így többet fizetnek a vásárlásukért, amely körülmény aláássa a fogyasztói bizalmat; |
| --- | --- |

49.

hangsúlyozza, hogy jobb átláthatóságra és a fogyasztók megfelelőbb tájékoztatására van szükség a különböző fizetési módok feláraival és járulékos díjaival kapcsolatban, mivel a kereskedők a tranzakciós költségeket általában beépítik a termékeik és szolgáltatásaik árába, aminek eredményeként a fogyasztók nem kapnak megfelelő előzetes tájékoztatást a teljes költségről, így többet fizetnek a vásárlásukért, amely körülmény aláássa a fogyasztói bizalmat;

| 50. | megállapítja, hogy a kizárólag az ügyfél által a fizetésre vonatkozóan hozott választáson alapuló felárfelszámítás esetében fennáll annak a kockázata, hogy az önkényes, azzal vissza lehet élni a költségek fedezése helyett további bevétel elérése érdekében, és hogy összességében nem kedvez az egységes piac fejlődésének, mivel gátolja a versenyt, növeli a piac szétaprózódását, és tovább bonyolítja a fogyasztók helyzetét; |
| --- | --- |

50.

megállapítja, hogy a kizárólag az ügyfél által a fizetésre vonatkozóan hozott választáson alapuló felárfelszámítás esetében fennáll annak a kockázata, hogy az önkényes, azzal vissza lehet élni a költségek fedezése helyett további bevétel elérése érdekében, és hogy összességében nem kedvez az egységes piac fejlődésének, mivel gátolja a versenyt, növeli a piac szétaprózódását, és tovább bonyolítja a fogyasztók helyzetét;

| 51. | megállapítja, hogy a felárak EU-szerte történő betiltása mellett egy másik eszköz a feláraknak a fizetőeszköz használatának közvetlen költségeire történő korlátozása; ezért sürgeti a Bizottságot, hogy végezzen hatásvizsgálatot az egyedi tranzakciók kereskedői díjával kapcsolatban a túlzott felárak lehetőségének betiltására vonatkozóan; valamint a felárak EU-szerte történő betiltására vonatkozóan a 2011/83/EU fogyasztóvédelmi irányelv 19. cikkének fényében; |
| --- | --- |

51.

megállapítja, hogy a felárak EU-szerte történő betiltása mellett egy másik eszköz a feláraknak a fizetőeszköz használatának közvetlen költségeire történő korlátozása; ezért sürgeti a Bizottságot, hogy végezzen hatásvizsgálatot az egyedi tranzakciók kereskedői díjával kapcsolatban a túlzott felárak lehetőségének betiltására vonatkozóan; valamint a felárak EU-szerte történő betiltására vonatkozóan a 2011/83/EU fogyasztóvédelmi irányelv 19. cikkének fényében;

A fizetések biztonsága

| 52. | hangsúlyozza, hogy az elektronikus fizetésben rejlő lehetőségek teljes mértékű kiaknázása érdekében rendkívül fontos a fogyasztói bizalom, illetve magas szintű biztonságot kell garantálni a csalás kockázata elleni védintézkedésként és a fogyasztók különleges adatainak védelme érdekében; |
| --- | --- |

52.

hangsúlyozza, hogy az elektronikus fizetésben rejlő lehetőségek teljes mértékű kiaknázása érdekében rendkívül fontos a fogyasztói bizalom, illetve magas szintű biztonságot kell garantálni a csalás kockázata elleni védintézkedésként és a fogyasztók különleges adatainak védelme érdekében;

| 53. | hangsúlyozza, hogy az európai uniós és nemzeti jogszabályokkal összhangban védeni kell a fogyasztók magánadatait, és a fizetési láncban részt vevő egyes feleknek csak az általuk végzett feldolgozáshoz lényeges adatokhoz szabad hozzáférniük, a többi adatot pedig titkosított formában figyelmen kívül hagynák; |
| --- | --- |

53.

hangsúlyozza, hogy az európai uniós és nemzeti jogszabályokkal összhangban védeni kell a fogyasztók magánadatait, és a fizetési láncban részt vevő egyes feleknek csak az általuk végzett feldolgozáshoz lényeges adatokhoz szabad hozzáférniük, a többi adatot pedig titkosított formában figyelmen kívül hagynák;

| 54. | úgy véli, hogy az internetes, kártyás és mobiltelefonos fizetésekre vonatkozó biztonsági minimumkövetelményeknek valamennyi tagállamban azonosnak kell lenniük, és a követelményeket egy közös irányítószervnek kell megszabnia; megállapítja, hogy a szabványosított biztonsági megoldások egyszerűsítenék az ügyfelek tájékoztatását és ezáltal az ügyfelek biztonsági szabályokhoz való alkalmazkodásának módját, valamint csökkentenék a pénzforgalmi szolgáltatókon belüli költségeket is; ezért azt javasolja valamennyi pénzforgalmi szolgáltató számára elő kellene írni közös minimális biztonsági megoldások fenntartását, amelyeket a pénzforgalmi szolgáltatók természetesen javíthatnak, de ezek a javítások nem válhatnak a verseny akadályaivá; |
| --- | --- |

54.

úgy véli, hogy az internetes, kártyás és mobiltelefonos fizetésekre vonatkozó biztonsági minimumkövetelményeknek valamennyi tagállamban azonosnak kell lenniük, és a követelményeket egy közös irányítószervnek kell megszabnia; megállapítja, hogy a szabványosított biztonsági megoldások egyszerűsítenék az ügyfelek tájékoztatását és ezáltal az ügyfelek biztonsági szabályokhoz való alkalmazkodásának módját, valamint csökkentenék a pénzforgalmi szolgáltatókon belüli költségeket is; ezért azt javasolja valamennyi pénzforgalmi szolgáltató számára elő kellene írni közös minimális biztonsági megoldások fenntartását, amelyeket a pénzforgalmi szolgáltatók természetesen javíthatnak, de ezek a javítások nem válhatnak a verseny akadályaivá;

| 55. | emlékeztet arra, hogy bár a különböző fizetési módokkal kapcsolatos biztonsági intézkedésekre vonatkozó végső felelősséget nem viselhetik a fogyasztók, tájékoztatni kell őket a biztonsági óvintézkedésekről, és a pénzügyi intézményeknek kell vállalniuk a felelősséget a csalás költségeiért, kivéve akkor, ha azokat az ügyfél okozta azzal „hogy csalárd módon járt el, vagy a(z) [pénzforgalmi szolgáltatásokról szóló irányelv] 56. cikk[é]ben meghatározott egy vagy több kötelezettségével kapcsolatban súlyos gondatlansággal járt el, vagy azokat szándékosan nem teljesítette”; ezért úgy véli, hogy elő kell mozdítani az oktatási és népszerűsítő programokat a különösen a digitális biztonsággal kapcsolatos oktatás általánossá tétele érdekében; felhívja a Bizottságot, hogy a kártyás, internetes és mobiltelefonos fizetési piacok integrálását célzó stratégia és eszközök kidolgozásakor vegye figyelembe az európai adatvédelmi biztos átláthatóságra, az adatkezelő/feldolgozó azonosítására, az arányosságra és az érintettek jogaira vonatkozó szabványait és ajánlásait; megítélése szerint fontos, hogy az új biztonsági fenyegetésekre való gyors válaszadás érdekében a SEPA-ban minden fizetési csalást egy nyomon követéssel, statisztikákkal és értékeléssel foglalkozó központosított helynek jelentsenek, és hogy a fő fejleményeket közzétegyék; kéri a Bizottságot, hogy a hitelesítési mechanizmusokon és a biztonsági garanciákon túlmutatóan terjessze ki a beépített adatvédelem koncepcióját (privacy by design), hogy biztosítsa az adatok minimalizálását, megvalósítsa az alapértelmezett adatvédelmi (privacy by default) beállításokat, a szolgáltatás nyújtásához szigorúan szükséges mértékre korlátozza a magánszemélyek adataihoz való hozzáférést és olyan eszközöket hajtson végre, amelyek lehetővé teszik a felhasználók számára személyes adataik jobb védelmét; |
| --- | --- |

55.

emlékeztet arra, hogy bár a különböző fizetési módokkal kapcsolatos biztonsági intézkedésekre vonatkozó végső felelősséget nem viselhetik a fogyasztók, tájékoztatni kell őket a biztonsági óvintézkedésekről, és a pénzügyi intézményeknek kell vállalniuk a felelősséget a csalás költségeiért, kivéve akkor, ha azokat az ügyfél okozta azzal „hogy csalárd módon járt el, vagy a(z) [pénzforgalmi szolgáltatásokról szóló irányelv] 56. cikk[é]ben meghatározott egy vagy több kötelezettségével kapcsolatban súlyos gondatlansággal járt el, vagy azokat szándékosan nem teljesítette”; ezért úgy véli, hogy elő kell mozdítani az oktatási és népszerűsítő programokat a különösen a digitális biztonsággal kapcsolatos oktatás általánossá tétele érdekében; felhívja a Bizottságot, hogy a kártyás, internetes és mobiltelefonos fizetési piacok integrálását célzó stratégia és eszközök kidolgozásakor vegye figyelembe az európai adatvédelmi biztos átláthatóságra, az adatkezelő/feldolgozó azonosítására, az arányosságra és az érintettek jogaira vonatkozó szabványait és ajánlásait; megítélése szerint fontos, hogy az új biztonsági fenyegetésekre való gyors válaszadás érdekében a SEPA-ban minden fizetési csalást egy nyomon követéssel, statisztikákkal és értékeléssel foglalkozó központosított helynek jelentsenek, és hogy a fő fejleményeket közzétegyék; kéri a Bizottságot, hogy a hitelesítési mechanizmusokon és a biztonsági garanciákon túlmutatóan terjessze ki a beépített adatvédelem koncepcióját (privacy by design), hogy biztosítsa az adatok minimalizálását, megvalósítsa az alapértelmezett adatvédelmi (privacy by default) beállításokat, a szolgáltatás nyújtásához szigorúan szükséges mértékre korlátozza a magánszemélyek adataihoz való hozzáférést és olyan eszközöket hajtson végre, amelyek lehetővé teszik a felhasználók számára személyes adataik jobb védelmét;

| 56. | úgy véli, hogy a face-to-face (az ügyfél fizikai jelenlétével járó) kártyás fizetések már magas biztonsági szintet értek el, és a mágneskártyákról a chipkártyákra való fokozatos áttérés, amelyet gyorsan végre kell hajtani, tovább emeli a biztonsági szintet; aggodalmát fejezi ki a kártyás fizetések egyéb formáival járó biztonsági problémák miatt és amiatt is, hogy az EMV-k egyes jelenlegi európai végrehajtásai nem feltétlenül teljesen következetesek, és sürgeti e nemkívánatos helyzet orvoslását, valamint emlékeztet arra, hogy jobb megoldások szükségesek a távoli hálózaton alapuló kártyás fizetések tekintetében is felhívja a Bizottságot, hogy gyűjtsön az online fizetésekkel kapcsolatos csalásra vonatkozó független adatokat, és jogalkotási javaslatába illesszen be megfelelő csalásellenes rendelkezéseket; |
| --- | --- |

56.

úgy véli, hogy a face-to-face (az ügyfél fizikai jelenlétével járó) kártyás fizetések már magas biztonsági szintet értek el, és a mágneskártyákról a chipkártyákra való fokozatos áttérés, amelyet gyorsan végre kell hajtani, tovább emeli a biztonsági szintet; aggodalmát fejezi ki a kártyás fizetések egyéb formáival járó biztonsági problémák miatt és amiatt is, hogy az EMV-k egyes jelenlegi európai végrehajtásai nem feltétlenül teljesen következetesek, és sürgeti e nemkívánatos helyzet orvoslását, valamint emlékeztet arra, hogy jobb megoldások szükségesek a távoli hálózaton alapuló kártyás fizetések tekintetében is felhívja a Bizottságot, hogy gyűjtsön az online fizetésekkel kapcsolatos csalásra vonatkozó független adatokat, és jogalkotási javaslatába illesszen be megfelelő csalásellenes rendelkezéseket;

| 57. | úgy ítéli meg, hogy a bankszámlán lévő pénzösszegek rendelkezésre állásával kapcsolatos információk harmadik feleknek történő átadása kockázatokat rejt; megjegyzi, hogy az egyik kockázat az, hogy a fogyasztók esetlegesen nincsenek teljes mértékben tisztában azzal, hogy ki férhet hozzá a bankszámlájukkal kapcsolatos információkhoz, milyen jogi keretek között, és mely üzemeltető felel a fogyasztó által használt pénzforgalmi szolgáltatásokért; hangsúlyozza, hogy az adatvédelem semelyik szakaszban nem sérülhet; |
| --- | --- |

57.

úgy ítéli meg, hogy a bankszámlán lévő pénzösszegek rendelkezésre állásával kapcsolatos információk harmadik feleknek történő átadása kockázatokat rejt; megjegyzi, hogy az egyik kockázat az, hogy a fogyasztók esetlegesen nincsenek teljes mértékben tisztában azzal, hogy ki férhet hozzá a bankszámlájukkal kapcsolatos információkhoz, milyen jogi keretek között, és mely üzemeltető felel a fogyasztó által használt pénzforgalmi szolgáltatásokért; hangsúlyozza, hogy az adatvédelem semelyik szakaszban nem sérülhet;

| 58. | hangsúlyozza, hogy a szabályozás és technikai fejlesztés csökkentheti ezeket a biztonsági kockázatokat, és a bankoktól eltérő pénzforgalmi szolgáltatókon keresztül történő fizetéseket legalább olyan biztonságossá teheti, mint amilyenek a magasan védett bankszámlákról történő közvetlen átutalások, amennyiben a gyakorlatban biztonságos rendszerek állnak rendelkezésre, és amennyiben ennek a hozzáférésnek a jogszerűségét és az ilyen hozzáférést kérő szervezeteket világosan meghatározzák; |
| --- | --- |

58.

hangsúlyozza, hogy a szabályozás és technikai fejlesztés csökkentheti ezeket a biztonsági kockázatokat, és a bankoktól eltérő pénzforgalmi szolgáltatókon keresztül történő fizetéseket legalább olyan biztonságossá teheti, mint amilyenek a magasan védett bankszámlákról történő közvetlen átutalások, amennyiben a gyakorlatban biztonságos rendszerek állnak rendelkezésre, és amennyiben ennek a hozzáférésnek a jogszerűségét és az ilyen hozzáférést kérő szervezeteket világosan meghatározzák;

| 59. | nem támogatja ezért, hogy harmadik személyek hozzáférjenek a fogyasztók bankszámláira vonatkozó adatokhoz, kivéve ha a rendszer bizonyítottan biztonságos és azt alaposan tesztelték; megjegyzi, hogy minden jövőbeli szabályozásnál a harmadik felek hozzáférését a fedezet rendelkezésre állására vonatkozó bináris (igen–nem) információra kell korlátozni, és különös figyelmet kell fordítani a biztonságra, az adatvédelemre és a fogyasztók jogaira; úgy ítéli meg, hogy pontosan meg kell határozni, hogy mely felek, mely információkhoz férhetnek hozzá megkülönböztetésmentesen, és az adatok milyen feltételekkel tárolhatók, és hogy ezekre a rendelkezésekre az érintett jogalanyok közötti szerződéses kapcsolatnak kell vonatkoznia; hangsúlyozza, hogy a harmadik felek hozzáférésére vonatkozó szabályozási keret létrehozásakor világos különbséget kell tenni az adott tranzakcióhoz szükséges források rendelkezésre állására vonatkozó információkhoz való hozzáférés, illetve az általában az ügyfél számlainformációihoz való hozzáférés között; felhívja a Bizottságot, hogy biztosítsa a személyes adatok védelmét oly módon, hogy az európai adatvédelmi biztossal történő egyeztetés után világos szabályozásra tesz javaslatot azzal kapcsolatban, hogy az egyes szereplők milyen szerepet játszanak az adatok gyűjtésében, milyen célból, és világosan meghatározza az adatok összegyűjtéséért, feldolgozásáért és őrzéséért felelős szereplőket; hozzáteszi, hogy a kártyahasználóknak lehetőséget kell kapniuk arra, hogy hozzáférjenek személyes adataikhoz, és javítsák azokat, bonyolult, határokon átnyúló helyzetben is; megállapítja, hogy az adatvédelmi követelményeket a beépített/alapértelmezett adatvédelem (privacy by design/by default) elve mentén kell megvalósítani, és hogy nem hárulhat a vállalkozásokra és a fogyasztókra az adataik védelméért való felelősség; |
| --- | --- |

59.

nem támogatja ezért, hogy harmadik személyek hozzáférjenek a fogyasztók bankszámláira vonatkozó adatokhoz, kivéve ha a rendszer bizonyítottan biztonságos és azt alaposan tesztelték; megjegyzi, hogy minden jövőbeli szabályozásnál a harmadik felek hozzáférését a fedezet rendelkezésre állására vonatkozó bináris (igen–nem) információra kell korlátozni, és különös figyelmet kell fordítani a biztonságra, az adatvédelemre és a fogyasztók jogaira; úgy ítéli meg, hogy pontosan meg kell határozni, hogy mely felek, mely információkhoz férhetnek hozzá megkülönböztetésmentesen, és az adatok milyen feltételekkel tárolhatók, és hogy ezekre a rendelkezésekre az érintett jogalanyok közötti szerződéses kapcsolatnak kell vonatkoznia; hangsúlyozza, hogy a harmadik felek hozzáférésére vonatkozó szabályozási keret létrehozásakor világos különbséget kell tenni az adott tranzakcióhoz szükséges források rendelkezésre állására vonatkozó információkhoz való hozzáférés, illetve az általában az ügyfél számlainformációihoz való hozzáférés között; felhívja a Bizottságot, hogy biztosítsa a személyes adatok védelmét oly módon, hogy az európai adatvédelmi biztossal történő egyeztetés után világos szabályozásra tesz javaslatot azzal kapcsolatban, hogy az egyes szereplők milyen szerepet játszanak az adatok gyűjtésében, milyen célból, és világosan meghatározza az adatok összegyűjtéséért, feldolgozásáért és őrzéséért felelős szereplőket; hozzáteszi, hogy a kártyahasználóknak lehetőséget kell kapniuk arra, hogy hozzáférjenek személyes adataikhoz, és javítsák azokat, bonyolult, határokon átnyúló helyzetben is; megállapítja, hogy az adatvédelmi követelményeket a beépített/alapértelmezett adatvédelem (privacy by design/by default) elve mentén kell megvalósítani, és hogy nem hárulhat a vállalkozásokra és a fogyasztókra az adataik védelméért való felelősség;

| 60. | úgy véli, hogy meg kell erősíteni a fogyasztók visszatérítéshez való jogait, mind a jogosulatlan fizetések esetében, mind pedig a le nem szállított (vagy nem az ígéretnek megfelelően szállított) áruk és szolgáltatások esetében, és hogy a hatékony közös jogorvoslati és alternatív vitarendezési rendszerek a fogyasztók védelmének nélkülözhetetlen eszközei az elektronikus fizetések területén is; |
| --- | --- |

60.

úgy véli, hogy meg kell erősíteni a fogyasztók visszatérítéshez való jogait, mind a jogosulatlan fizetések esetében, mind pedig a le nem szállított (vagy nem az ígéretnek megfelelően szállított) áruk és szolgáltatások esetében, és hogy a hatékony közös jogorvoslati és alternatív vitarendezési rendszerek a fogyasztók védelmének nélkülözhetetlen eszközei az elektronikus fizetések területén is;

| 61. | megállapítja, hogy mivel a biztonsági fenyegetések egyre fokozódnak, az Európai Szabványügyi Bizottságnak (CEN) és az Európai Távközlési Szabványügyi Intézetnek (ETSI) egyaránt aktívan részt kell vennie a biztonsági szabványok kidolgozásában; |
| --- | --- |

61.

megállapítja, hogy mivel a biztonsági fenyegetések egyre fokozódnak, az Európai Szabványügyi Bizottságnak (CEN) és az Európai Távközlési Szabványügyi Intézetnek (ETSI) egyaránt aktívan részt kell vennie a biztonsági szabványok kidolgozásában;

| 62. | megállapítja, hogy az olyan fizetési rendszerekben, amelyekben a résztvevők közül egy vagy sok különböző tagállamokban található, a Bizottságtól elvárják, hogy pontosító javaslatot tegyen azzal kapcsolatban, hogy vita esetén mely bírósági vagy bíróságon kívüli vitarendezési rendszert kell igénybe venni, és hogy a fogyasztóknak könnyen hozzá kell férniük ezekhez az alternatív vitarendezési szervekhez és könnyen igénybe kell tudniuk venni azokat; |
| --- | --- |

62.

megállapítja, hogy az olyan fizetési rendszerekben, amelyekben a résztvevők közül egy vagy sok különböző tagállamokban található, a Bizottságtól elvárják, hogy pontosító javaslatot tegyen azzal kapcsolatban, hogy vita esetén mely bírósági vagy bíróságon kívüli vitarendezési rendszert kell igénybe venni, és hogy a fogyasztóknak könnyen hozzá kell férniük ezekhez az alternatív vitarendezési szervekhez és könnyen igénybe kell tudniuk venni azokat;

o

o o

| 63. | felkéri elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

63.

felkéri elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL L 94., 2012.3.30., 22. o.

(2)  http://ec.europa.eu/competition/sectors/financial_services/information_paper_payments_en.pdf

(3)  http://www.ecb.europa.eu/pub/pdf/other/recommendationsforthesecurityofinternetpaymentsen.pdf

(4)  http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Comments/2012/12-04-11_Mobile_Payments_EN.pdf

(5)  HL L 318., 2002.11.22., 17. o.

(6)  http://ec.europa.eu/competition/antitrust/cases/dec_docs/34579/34579_1889_2.pdf; a határozat összefoglalója, közzététel: HL C 264., 2009.11.6., 8. o.

(7)  T-111/08. számú, MasterCard és mások kontra Bizottság ügy, még nem készült róla jelentés.

---

| 16.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 419/28 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 419/28

---

P7_TA(2012)0427

Árnyékbanki tevékenységek

Az Európai Parlament 2012. november 20-i állásfoglalása az árnyékbanki tevékenységekről (2012/2115(INI))

(2015/C 419/06)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak a bankunióról szóló 2012. szeptember 12-i javaslatára és közleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a bankunióról szóló 2012. szeptember 12-i javaslatára és közleményére,

| — | tekintettel a G20-ak 2012. június 18-i következtetéseire, amelyek a reformok teljes körű végrehajtásának megvalósítása érdekében felszólítottak az árnyékbanki tevékenységekkel kapcsolatos munka befejezésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a G20-ak 2012. június 18-i következtetéseire, amelyek a reformok teljes körű végrehajtásának megvalósítása érdekében felszólítottak az árnyékbanki tevékenységekkel kapcsolatos munka befejezésére,

| — | tekintettel a pénzügyi, gazdasági és szociális válságról szóló, 2011. július 6-i állásfoglalására (Ajánlások a meghozandó intézkedésekkel és kezdeményezésekkel kapcsolatban) (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a pénzügyi, gazdasági és szociális válságról szóló, 2011. július 6-i állásfoglalására (Ajánlások a meghozandó intézkedésekkel és kezdeményezésekkel kapcsolatban) (1),

| — | tekintettel a Pénzügyi Stabilitási Tanács (FSB) által a repóügyletekre és az értékpapír-kölcsönzésre vonatkozóan létrehozott munkafolyamatról 2012. április 27-én közzétett időközi jelentésre, valamint az Értékpapír-felügyeletek Nemzetközi Szervezete (IOSCO) által a pénzpiaci alapokról ugyanazon a napon közzétett konzultációs jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Pénzügyi Stabilitási Tanács (FSB) által a repóügyletekre és az értékpapír-kölcsönzésre vonatkozóan létrehozott munkafolyamatról 2012. április 27-én közzétett időközi jelentésre, valamint az Értékpapír-felügyeletek Nemzetközi Szervezete (IOSCO) által a pénzpiaci alapokról ugyanazon a napon közzétett konzultációs jelentésre,

| — | tekintettel az EKB euróövezetbeli árnyékbanki tevékenységekről szóló, 2012. április 30-án kiadott (133. számú) alkalmi kiadványára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EKB euróövezetbeli árnyékbanki tevékenységekről szóló, 2012. április 30-án kiadott (133. számú) alkalmi kiadványára,

| — | tekintettel a Bizottság árnyékbanki tevékenységekről szóló zöld könyvére (COM(2012)0102), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság árnyékbanki tevékenységekről szóló zöld könyvére (COM(2012)0102),

| — | tekintettel az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokat (ÁÉKBV) érintő termékszabályozásról, likviditáskezelésről, letéteményesekről, pénzpiaci alapokról és hosszú távú befektetésekről szóló, 2012. július 26-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokat (ÁÉKBV) érintő termékszabályozásról, likviditáskezelésről, letéteményesekről, pénzpiaci alapokról és hosszú távú befektetésekről szóló, 2012. július 26-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra,

| — | tekintettel a G20-ak 2010-ben Szöulban, majd 2011-ben Cannes-ban megfogalmazott felhívásaira válaszul az FSB által az árnyékbanki tevékenység felügyeletének és szabályozásának szigorításáról készített, 2011. október 27-i jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a G20-ak 2010-ben Szöulban, majd 2011-ben Cannes-ban megfogalmazott felhívásaira válaszul az FSB által az árnyékbanki tevékenység felügyeletének és szabályozásának szigorításáról készített, 2011. október 27-i jelentésre,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A7-0354/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A7-0354/2012),

| A. | mivel az árnyékbankrendszer az FSB fogalommeghatározása szerint a rendes bankrendszeren kívüli szervezetek és tevékenységek bevonásával történő hitelközvetítési rendszer; |
| --- | --- |

A.

mivel az árnyékbankrendszer az FSB fogalommeghatározása szerint a rendes bankrendszeren kívüli szervezetek és tevékenységek bevonásával történő hitelközvetítési rendszer;

| B. | mivel a rendes bankrendszer szabályozása alá vont szervezetek egyre szélesebb körben vesznek részt az árnyékbankrendszer részeként meghatározott tevékenységekben, és számos módon összefonódnak az árnyékbankrendszer szereplőivel; |
| --- | --- |

B.

mivel a rendes bankrendszer szabályozása alá vont szervezetek egyre szélesebb körben vesznek részt az árnyékbankrendszer részeként meghatározott tevékenységekben, és számos módon összefonódnak az árnyékbankrendszer szereplőivel;

| C. | mivel az árnyékbanki tevékenységek jelentős hányada a szabályozott banki ágazat körébe tartozik, és a meglévő szabályozási keretnek teljes mértékben le kell fednie ezt a részt; |
| --- | --- |

C.

mivel az árnyékbanki tevékenységek jelentős hányada a szabályozott banki ágazat körébe tartozik, és a meglévő szabályozási keretnek teljes mértékben le kell fednie ezt a részt;

| D. | mivel az árnyékbanki tevékenység fogalmába tartozó egyes elemek létfontosságú szerepet játszanak a reálgazdaság finanszírozásában, és kellő figyelmet kell tanúsítani az új szabályozási intézkedések hatályának megállapítása, illetve a már meglévő szabályozási intézkedések hatályának kiterjesztése során; |
| --- | --- |

D.

mivel az árnyékbanki tevékenység fogalmába tartozó egyes elemek létfontosságú szerepet játszanak a reálgazdaság finanszírozásában, és kellő figyelmet kell tanúsítani az új szabályozási intézkedések hatályának megállapítása, illetve a már meglévő szabályozási intézkedések hatályának kiterjesztése során;

| E. | mivel bizonyos esetekben az árnyékbanki műveletek hasznosan elkülönítve tartják a kockázatokat a bankszektortól, és ezáltal potenciálisan az adófizetőkre vagy a rendszerre gyakorolt hatástól; mivel ugyanakkor az árnyékbanki műveletek és e műveletek pénzügyi intézményekhez való kapcsolódásának teljesebb megértése, valamint az átláthatóságot, a rendszerszintű kockázatok csökkentését és az esetleges helytelen gyakorlatok megszüntetését biztosító szabályozás a pénzügyi stabilitás szükségszerű része; |
| --- | --- |

E.

mivel bizonyos esetekben az árnyékbanki műveletek hasznosan elkülönítve tartják a kockázatokat a bankszektortól, és ezáltal potenciálisan az adófizetőkre vagy a rendszerre gyakorolt hatástól; mivel ugyanakkor az árnyékbanki műveletek és e műveletek pénzügyi intézményekhez való kapcsolódásának teljesebb megértése, valamint az átláthatóságot, a rendszerszintű kockázatok csökkentését és az esetleges helytelen gyakorlatok megszüntetését biztosító szabályozás a pénzügyi stabilitás szükségszerű része;

| F. | mivel az árnyékbanki tevékenység jobb megértése érdekében a szabályozásnak teljes mértékben kezelnie kell – különösen válsághelyzetben – a hatálya alá tartozó pénzügyi tevékenységek szanálhatóságának, összetettségének és átláthatósága hiányának kérdését; |
| --- | --- |

F.

mivel az árnyékbanki tevékenység jobb megértése érdekében a szabályozásnak teljes mértékben kezelnie kell – különösen válsághelyzetben – a hatálya alá tartozó pénzügyi tevékenységek szanálhatóságának, összetettségének és átláthatósága hiányának kérdését;

| G. | mivel az FSB becslései szerint a globális árnyékbankrendszer mérete mintegy 51 billió euró volt 2011-ben, a 2002-es 21 billió euróval szemben; mivel ez a teljes pénzügyi rendszer 25–30 %-ának, és a teljes banki eszközállomány felének felel meg; |
| --- | --- |

G.

mivel az FSB becslései szerint a globális árnyékbankrendszer mérete mintegy 51 billió euró volt 2011-ben, a 2002-es 21 billió euróval szemben; mivel ez a teljes pénzügyi rendszer 25–30 %-ának, és a teljes banki eszközállomány felének felel meg;

| H. | mivel egyes, esetlegesen pozitív hatások – például a pénzügyi rendszer megnövekedett hatékonysága, a nagyobb termékkínálat és a megnövekedett verseny – ellenére az árnyékbanki tevékenységek tekinthetők a pénzügyi válsághoz hozzájáruló legfőbb lehetséges kiváltó okok vagy tényezők egyikének, és veszélyeztethetik a pénzügyi rendszer stabilitását; mivel az FSB fokozott felügyeletet szorgalmaz az árnyékbanki tevékenységekben való részvétel tekintetében, amely aggályokat vet fel i) a rendszerkockázat tekintetében – különösen a lejárati/likviditási transzformáció, a külső finanszírozás mértéke és a nem megfelelő hitelkockázat-átruházás miatt –, illetve ii) a szabályozási arbitrázs tekintetében; |
| --- | --- |

H.

mivel egyes, esetlegesen pozitív hatások – például a pénzügyi rendszer megnövekedett hatékonysága, a nagyobb termékkínálat és a megnövekedett verseny – ellenére az árnyékbanki tevékenységek tekinthetők a pénzügyi válsághoz hozzájáruló legfőbb lehetséges kiváltó okok vagy tényezők egyikének, és veszélyeztethetik a pénzügyi rendszer stabilitását; mivel az FSB fokozott felügyeletet szorgalmaz az árnyékbanki tevékenységekben való részvétel tekintetében, amely aggályokat vet fel i) a rendszerkockázat tekintetében – különösen a lejárati/likviditási transzformáció, a külső finanszírozás mértéke és a nem megfelelő hitelkockázat-átruházás miatt –, illetve ii) a szabályozási arbitrázs tekintetében;

| I. | mivel az árnyékbanki tevékenységekre, valamint a hitelezők lakossági és befektetési hitelezési üzletágának szerkezetére irányuló javaslatok a G20-ak által 2008-ban hozott határozat hatékony végrehajtásának fontos elemeit képezik az egyes termékek és szereplők szabályozása szempontjából; mivel az Európai Bizottságnak ezt a területet hamarabb és kritikusabban kell megvizsgálnia; |
| --- | --- |

I.

mivel az árnyékbanki tevékenységekre, valamint a hitelezők lakossági és befektetési hitelezési üzletágának szerkezetére irányuló javaslatok a G20-ak által 2008-ban hozott határozat hatékony végrehajtásának fontos elemeit képezik az egyes termékek és szereplők szabályozása szempontjából; mivel az Európai Bizottságnak ezt a területet hamarabb és kritikusabban kell megvizsgálnia;

| J. | mivel az árnyékbanki tevékenység világméretű jelenségként az FSB (következő hetekben közéteendő) ajánlásain alapuló, következetes, globális szabályozási megközelítést tesz szükségessé, amely kiegészítendő bármely más érintett nemzeti vagy szupranacionális szabályozó hatóság ajánlásaival; |
| --- | --- |

J.

mivel az árnyékbanki tevékenység világméretű jelenségként az FSB (következő hetekben közéteendő) ajánlásain alapuló, következetes, globális szabályozási megközelítést tesz szükségessé, amely kiegészítendő bármely más érintett nemzeti vagy szupranacionális szabályozó hatóság ajánlásaival;

A.   
  Az árnyékbankrendszer fogalommeghatározása

| 1. | üdvözli a Bizottság zöld könyvét, amely az első lépést jelenti az árnyékbankrendszer szigorúbb ellenőrzése és felügyelete felé; jóváhagyja az árnyékbankrendszer közvetett szabályozásán és a hatályos szabályozás megfelelő kiterjesztésén vagy felülvizsgálatán alapuló bizottsági megközelítést; ugyanakkor hangsúlyozza, hogy szükség van a közvetlen szabályozásra – ahol a jelenlegi szabályozás az árnyékbankrendszer egyes vetületei tekintetében funkcionális szempontból elégtelennek bizonyul – a meglévő szabályozásokkal való átfedések elkerülése és az azokkal való összhang biztosítása mellett; felszólít az árnyékbankrendszerrel kapcsolatos olyan holisztikus megközelítés alkalmazására, amelyben a prudenciális és a piaci magatartással kapcsolatos szempontok egyaránt fontosak; tudomásul veszi a piaci alapú finanszírozásra való fokozott átállást és a meglehetősen összetett pénzügyi termékek lakossági értékesítését; hangsúlyozza ezért, hogy figyelembe kell venni a piaci magatartást és a fogyasztóvédelmet; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a Bizottság zöld könyvét, amely az első lépést jelenti az árnyékbankrendszer szigorúbb ellenőrzése és felügyelete felé; jóváhagyja az árnyékbankrendszer közvetett szabályozásán és a hatályos szabályozás megfelelő kiterjesztésén vagy felülvizsgálatán alapuló bizottsági megközelítést; ugyanakkor hangsúlyozza, hogy szükség van a közvetlen szabályozásra – ahol a jelenlegi szabályozás az árnyékbankrendszer egyes vetületei tekintetében funkcionális szempontból elégtelennek bizonyul – a meglévő szabályozásokkal való átfedések elkerülése és az azokkal való összhang biztosítása mellett; felszólít az árnyékbankrendszerrel kapcsolatos olyan holisztikus megközelítés alkalmazására, amelyben a prudenciális és a piaci magatartással kapcsolatos szempontok egyaránt fontosak; tudomásul veszi a piaci alapú finanszírozásra való fokozott átállást és a meglehetősen összetett pénzügyi termékek lakossági értékesítését; hangsúlyozza ezért, hogy figyelembe kell venni a piaci magatartást és a fogyasztóvédelmet;

| 2. | hangsúlyozza, hogy a hitelintézetekre, a befektetési vállalkozásokra, valamint a biztosító- és viszontbiztosító társaságokra vonatkozó szabályozás szigorítása szükségképpen megteremti azokat az ösztönzőket, amelyek révén e tevékenységeket kivonják a hatályos ágazati jogszabályok hatálya alól; hangsúlyozza ezért, hogy szigorítani kell azokat az eljárásokat, amelyek a pénzügyi ágazatra vonatkozó szabályozás módosításainak a kevésbé szabályozott vagy szabályozatlan pénzügyi szervezeteken keresztüli kockázat- és tőkeáramlásra gyakorolt lehetséges hatásainak rendszeres, kezdeményező jellegű felülvizsgálatát szolgálják, valamint hogy ennek megfelelően az arbitrázs elkerülése érdekében ki kell terjeszteni a szabályozási rendszert; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy a hitelintézetekre, a befektetési vállalkozásokra, valamint a biztosító- és viszontbiztosító társaságokra vonatkozó szabályozás szigorítása szükségképpen megteremti azokat az ösztönzőket, amelyek révén e tevékenységeket kivonják a hatályos ágazati jogszabályok hatálya alól; hangsúlyozza ezért, hogy szigorítani kell azokat az eljárásokat, amelyek a pénzügyi ágazatra vonatkozó szabályozás módosításainak a kevésbé szabályozott vagy szabályozatlan pénzügyi szervezeteken keresztüli kockázat- és tőkeáramlásra gyakorolt lehetséges hatásainak rendszeres, kezdeményező jellegű felülvizsgálatát szolgálják, valamint hogy ennek megfelelően az arbitrázs elkerülése érdekében ki kell terjeszteni a szabályozási rendszert;

| 3. | egyetért az árnyékbankrendszer FSB általi fogalommeghatározásával, amely szerint az „közvetítők, eszközök, szervezetek vagy pénzügyi szerződések olyan rendszere, amely bankszerű, de a szabályozási körön kívül eső feladatok kombinációját hozza létre, vagy amely enyhe vagy a rendszerszintű kockázatoktól eltérő kérdéseket kezelő szabályozási rendszer hatálya alá tartozik, és amely számára nem biztosított a hozzáférés a központi bank likviditási eszközéhez vagy állami szektorbeli hitelgaranciákhoz”; rámutat, hogy bár a kifejezés ezt sugallhatja, az árnyékbankrendszer nem feltétlenül a pénzügyi ágazat szabályozatlan vagy illegális része; hangsúlyozza az e fogalommeghatározás nyomon követési, szabályozási és felügyeleti területen történő végrehajtása jelentette kihívást, figyelembe véve azt is, hogy a rendszer továbbra sem átlátható, a rá vonatkozó adatok és ismeretek pedig hiányosak; |
| --- | --- |

3.

egyetért az árnyékbankrendszer FSB általi fogalommeghatározásával, amely szerint az „közvetítők, eszközök, szervezetek vagy pénzügyi szerződések olyan rendszere, amely bankszerű, de a szabályozási körön kívül eső feladatok kombinációját hozza létre, vagy amely enyhe vagy a rendszerszintű kockázatoktól eltérő kérdéseket kezelő szabályozási rendszer hatálya alá tartozik, és amely számára nem biztosított a hozzáférés a központi bank likviditási eszközéhez vagy állami szektorbeli hitelgaranciákhoz”; rámutat, hogy bár a kifejezés ezt sugallhatja, az árnyékbankrendszer nem feltétlenül a pénzügyi ágazat szabályozatlan vagy illegális része; hangsúlyozza az e fogalommeghatározás nyomon követési, szabályozási és felügyeleti területen történő végrehajtása jelentette kihívást, figyelembe véve azt is, hogy a rendszer továbbra sem átlátható, a rá vonatkozó adatok és ismeretek pedig hiányosak;

B.   
  Adatfeltérképezés és elemzés

| 4. | rámutat, hogy a válság óta az árnyékbankrendszernek csak néhány gyakorlata szűnt meg; megjegyzi azonban, hogy az árnyékbankrendszer innovatív természete olyan új fejleményeket eredményezhet, amelyek kezelendő rendszerszintű kockázatforrást jelenthetnek; ezért hangsúlyozza, hogy az árnyékbanki ügyletekre, piaci szereplőkre, pénzügyi folyamatokra és kapcsolatokra vonatkozóan több és jobb minőségű adatot kell gyűjteni európai és globális szinten az ágazatra való teljes körű rálátás érdekében; |
| --- | --- |

4.

rámutat, hogy a válság óta az árnyékbankrendszernek csak néhány gyakorlata szűnt meg; megjegyzi azonban, hogy az árnyékbankrendszer innovatív természete olyan új fejleményeket eredményezhet, amelyek kezelendő rendszerszintű kockázatforrást jelenthetnek; ezért hangsúlyozza, hogy az árnyékbanki ügyletekre, piaci szereplőkre, pénzügyi folyamatokra és kapcsolatokra vonatkozóan több és jobb minőségű adatot kell gyűjteni európai és globális szinten az ágazatra való teljes körű rálátás érdekében;

| 5. | véleménye szerint a szoros nemzetközi együttműködés és az erőfeszítések globális szintű egyesítése feltétlenül szükséges ahhoz, hogy holisztikus kép alakuljon ki az árnyékbankrendszerről; |
| --- | --- |

5.

véleménye szerint a szoros nemzetközi együttműködés és az erőfeszítések globális szintű egyesítése feltétlenül szükséges ahhoz, hogy holisztikus kép alakuljon ki az árnyékbankrendszerről;

| 6. | úgy véli, hogy a teljesebb körű rálátás, valamint a jobb nyomon követés és elemzés lehetővé teszi az árnyékbankrendszer azon vetületeinek meghatározását, amelyek kedvező hatást gyakorolnak a reálgazdaságra, valamint azokat is, amelyek a rendszerszintű kockázattal vagy a szabályozási arbitrázzsal kapcsolatos aggodalmakat vetnek fel; hangsúlyozza, hogy az összetett kockázati profilú és a rendszer működése szempontjából jelentős intézmények esetében kivétel nélkül szigorúbb kockázatértékelési eljárásokra, közzétételre és felügyeletre van szükség; emlékeztet a G20-ak által a Los Cabos-i csúcstalálkozón tett kötelezettségvállalásra, amely szerint a jogalanyok azonosítását szolgáló nemzetközi rendszert dolgoznak ki, és hangsúlyozza, hogy e rendszer irányításának keretében biztosítani kell az európai érdekek megfelelő képviseletét; |
| --- | --- |

6.

úgy véli, hogy a teljesebb körű rálátás, valamint a jobb nyomon követés és elemzés lehetővé teszi az árnyékbankrendszer azon vetületeinek meghatározását, amelyek kedvező hatást gyakorolnak a reálgazdaságra, valamint azokat is, amelyek a rendszerszintű kockázattal vagy a szabályozási arbitrázzsal kapcsolatos aggodalmakat vetnek fel; hangsúlyozza, hogy az összetett kockázati profilú és a rendszer működése szempontjából jelentős intézmények esetében kivétel nélkül szigorúbb kockázatértékelési eljárásokra, közzétételre és felügyeletre van szükség; emlékeztet a G20-ak által a Los Cabos-i csúcstalálkozón tett kötelezettségvállalásra, amely szerint a jogalanyok azonosítását szolgáló nemzetközi rendszert dolgoznak ki, és hangsúlyozza, hogy e rendszer irányításának keretében biztosítani kell az európai érdekek megfelelő képviseletét;

| 7. | megjegyzi, hogy a felügyeleti hatóságoknak ismerniük kell az intézmények repómegállapodásainak, valamint értékpapír-kölcsönzésre, illetve a terhelésre és visszaigénylésre vonatkozó, bármilyen formájú megállapodásainak legalább az összesített szintjét; megjegyzi továbbá, hogy ennek kezelése céljából a Gazdasági és Monetáris Bizottság tőkekövetelményekről szóló IV. irányelvről szóló, jelenleg tanácsi vita tárgyát képező jelentése felszólít az ilyen információk kereskedési adattáraknál vagy a központi értéktáraknál való bejelentésére többek között az EBH, az EÉPH, az illetékes érintett hatóságok, az ERKT és az érintett központi bankok és a KBER hozzáférésének biztosítása érdekében: arra is rámutat, hogy a jelentés felszólít arra, hogy a nyilvántartásba nem vett, visszaigénylésre vonatkozó megállapodásokat ne tekintsék joghatást kiváltó megállapodásoknak a felszámolási eljárásokban; |
| --- | --- |

7.

megjegyzi, hogy a felügyeleti hatóságoknak ismerniük kell az intézmények repómegállapodásainak, valamint értékpapír-kölcsönzésre, illetve a terhelésre és visszaigénylésre vonatkozó, bármilyen formájú megállapodásainak legalább az összesített szintjét; megjegyzi továbbá, hogy ennek kezelése céljából a Gazdasági és Monetáris Bizottság tőkekövetelményekről szóló IV. irányelvről szóló, jelenleg tanácsi vita tárgyát képező jelentése felszólít az ilyen információk kereskedési adattáraknál vagy a központi értéktáraknál való bejelentésére többek között az EBH, az EÉPH, az illetékes érintett hatóságok, az ERKT és az érintett központi bankok és a KBER hozzáférésének biztosítása érdekében: arra is rámutat, hogy a jelentés felszólít arra, hogy a nyilvántartásba nem vett, visszaigénylésre vonatkozó megállapodásokat ne tekintsék joghatást kiváltó megállapodásoknak a felszámolási eljárásokban;

| 8. | támogatja egy uniós szintű, központi, az euróban bonyolított repóügyleteket tartalmazó adatbázis megteremtését, amelyet lehetőség szerint az EKB-nak kellene létrehoznia és kezelnie, és amelybe az infrastruktúrák és letéti bankok viszik majd be az adatokat olyan mértékben, amennyiben a repóügyletek elszámolását saját könyvelésükben internalizálják; úgy véli azonban, hogy egy ilyen adatbázisnak a valamennyi pénznemben bonyolított ügyletekre ki kell terjednie annak érdekében, hogy a felügyeleti hatóságok teljes képet alkothassanak a globális repópiacról, és teljes mértékben megértsék azt; felhívja a Bizottságot, hogy mihamarabb (2013 év elején) fogadjon el koherens megközelítést a központi adatgyűjtésre vonatkozóan, azonosítsa az adathézagokat, és a más szervektől vagy nemzeti hatóságoktól származó, már meglévő kezdeményezések útján egyesítse az erőfeszítéseket, különös tekintettel az európai piaci infrastruktúra-rendelet által létrehozott kereskedési adattárakra; felkéri a Bizottságot arra, hogy (2013 közepéig) nyújtson be jelentést, amely kiterjed, de nem korlátozódik a szükséges intézményi felépítésre (például EKB, KBER, független központi nyilvántartás), az adatfelmérések tartalmára és gyakoriságára – különös tekintettel az euróban bonyolított repóügyletekre és a pénzügyikockázat-átvitelre –, valamint a szükséges források szintjére; |
| --- | --- |

8.

támogatja egy uniós szintű, központi, az euróban bonyolított repóügyleteket tartalmazó adatbázis megteremtését, amelyet lehetőség szerint az EKB-nak kellene létrehoznia és kezelnie, és amelybe az infrastruktúrák és letéti bankok viszik majd be az adatokat olyan mértékben, amennyiben a repóügyletek elszámolását saját könyvelésükben internalizálják; úgy véli azonban, hogy egy ilyen adatbázisnak a valamennyi pénznemben bonyolított ügyletekre ki kell terjednie annak érdekében, hogy a felügyeleti hatóságok teljes képet alkothassanak a globális repópiacról, és teljes mértékben megértsék azt; felhívja a Bizottságot, hogy mihamarabb (2013 év elején) fogadjon el koherens megközelítést a központi adatgyűjtésre vonatkozóan, azonosítsa az adathézagokat, és a más szervektől vagy nemzeti hatóságoktól származó, már meglévő kezdeményezések útján egyesítse az erőfeszítéseket, különös tekintettel az európai piaci infrastruktúra-rendelet által létrehozott kereskedési adattárakra; felkéri a Bizottságot arra, hogy (2013 közepéig) nyújtson be jelentést, amely kiterjed, de nem korlátozódik a szükséges intézményi felépítésre (például EKB, KBER, független központi nyilvántartás), az adatfelmérések tartalmára és gyakoriságára – különös tekintettel az euróban bonyolított repóügyletekre és a pénzügyikockázat-átvitelre –, valamint a szükséges források szintjére;

| 9. | véleménye szerint a repóügyletekre vonatkozó jelentéstételi kötelezettség keretében a tőkekövetelményekről szóló irányelvek által előírt jelentős mennyiségű adatok és információk ellenére a Bizottságnak meg kell vizsgálnia, hogy az adatok mennyiben hozzáférhetőek, naprakészek és teljesek a feltérképezési és felügyeleti célok elérése szempontjából; |
| --- | --- |

9.

véleménye szerint a repóügyletekre vonatkozó jelentéstételi kötelezettség keretében a tőkekövetelményekről szóló irányelvek által előírt jelentős mennyiségű adatok és információk ellenére a Bizottságnak meg kell vizsgálnia, hogy az adatok mennyiben hozzáférhetőek, naprakészek és teljesek a feltérképezési és felügyeleti célok elérése szempontjából;

| 10. | üdvözli a jogalanyok azonosítását szolgáló rendszer (LEI) létrehozását; és úgy véli, hogy e rendszer hasznosságán felbuzdulva hasonló közös előírásokat kell kialakítani a repó- és értékpapírügyletekkel kapcsolatos jelentéstétellel kapcsolatban is, hogy lefedjék az összesített számadatok kiszámítását segítő elveket, kamatlábakat, fedezeteket, haircutokat, lejárati időket, partnereket és egyéb szempontokat; |
| --- | --- |

10.

üdvözli a jogalanyok azonosítását szolgáló rendszer (LEI) létrehozását; és úgy véli, hogy e rendszer hasznosságán felbuzdulva hasonló közös előírásokat kell kialakítani a repó- és értékpapírügyletekkel kapcsolatos jelentéstétellel kapcsolatban is, hogy lefedjék az összesített számadatok kiszámítását segítő elveket, kamatlábakat, fedezeteket, haircutokat, lejárati időket, partnereket és egyéb szempontokat;

| 11. | hangsúlyozza, hogy a nyilvános iparági standardokon alapuló közös jelentéstételi formátumok elengedhetetlenek ahhoz, hogy a szabályozó hatóságok olyan általános összehangolt megközelítéssel rendelkezzenek, amely az adatelemzést és adott esetben – a rendszerszintű kockázatok megelőzéséhez és a pénzügyi stabilitás védelméhez szükséges fellépés céljából – az adatok egymással való megosztását szolgálja; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza, hogy a nyilvános iparági standardokon alapuló közös jelentéstételi formátumok elengedhetetlenek ahhoz, hogy a szabályozó hatóságok olyan általános összehangolt megközelítéssel rendelkezzenek, amely az adatelemzést és adott esetben – a rendszerszintű kockázatok megelőzéséhez és a pénzügyi stabilitás védelméhez szükséges fellépés céljából – az adatok egymással való megosztását szolgálja;

| 12. | hangsúlyozza továbbá, hogy teljesebb körű rálátást kell szerezni a pénzügyi intézmények kockázatátruházásáról, beleértve – de nem kizárólagos jelleggel – a származtatott ügyletek keretében történő átutalásokat és a MiFID/MiFIR irányelv alapján szolgáltatott adatokat is, annak meghatározása érdekében, hogy ki, mit és kitől vásárolt, és hogyan történik az átruházott kockázatok viselése; hangsúlyozza, hogy valamennyi pénzügyi szolgáltatás terén célként kell kitűzni az ügyletek valós idejű feltérképezését, amelynek eléréséhez a szabványosított üzenet- és adatazonosítók is hozzájárulhatnak, illetve automatikussá tehetik azt; ezért felkéri a Bizottságot arra, hogy az ERKT-val és az FSB-hez hasonló nemzetközi szervekkel folytatott konzultáció mellett a központi adatgyűjtésről szóló jelentésében térjen ki a szabványosított üzenet- és adatformátumokra vonatkozó jelenlegi munkára és egy olyan, kockázatátruházásokra vonatkozó központi nyilvántartás létrehozásának megvalósíthatóságára, amely valós időben tudná beszerezni és nyomon követni a kockázatátruházásra vonatkozó adatokat, ezzel teljes mértékben felhasználva a hatályos és jövőbeli pénzügyi jogszabályok által előírt jelentéstételi kötelezettség alapján szolgáltatott adatokat, valamint nemzetközi szinten elérhető adatokat dolgozna fel; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza továbbá, hogy teljesebb körű rálátást kell szerezni a pénzügyi intézmények kockázatátruházásáról, beleértve – de nem kizárólagos jelleggel – a származtatott ügyletek keretében történő átutalásokat és a MiFID/MiFIR irányelv alapján szolgáltatott adatokat is, annak meghatározása érdekében, hogy ki, mit és kitől vásárolt, és hogyan történik az átruházott kockázatok viselése; hangsúlyozza, hogy valamennyi pénzügyi szolgáltatás terén célként kell kitűzni az ügyletek valós idejű feltérképezését, amelynek eléréséhez a szabványosított üzenet- és adatazonosítók is hozzájárulhatnak, illetve automatikussá tehetik azt; ezért felkéri a Bizottságot arra, hogy az ERKT-val és az FSB-hez hasonló nemzetközi szervekkel folytatott konzultáció mellett a központi adatgyűjtésről szóló jelentésében térjen ki a szabványosított üzenet- és adatformátumokra vonatkozó jelenlegi munkára és egy olyan, kockázatátruházásokra vonatkozó központi nyilvántartás létrehozásának megvalósíthatóságára, amely valós időben tudná beszerezni és nyomon követni a kockázatátruházásra vonatkozó adatokat, ezzel teljes mértékben felhasználva a hatályos és jövőbeli pénzügyi jogszabályok által előírt jelentéstételi kötelezettség alapján szolgáltatott adatokat, valamint nemzetközi szinten elérhető adatokat dolgozna fel;

| 13. | véleménye szerint a bankokra vonatkozó jelentéstételi követelmények az árnyékbanki tevékenységek azonosításának alapvető fontosságú és értékes eszközéül szolgálnak; emlékeztet arra, hogy a számviteli szabályoknak tükrözniük kell a valóságot, a mérlegnek pedig – ideális esetben – a lehető legteljesebb mértékben tükröznie kell az összesített számadatokat; |
| --- | --- |

13.

véleménye szerint a bankokra vonatkozó jelentéstételi követelmények az árnyékbanki tevékenységek azonosításának alapvető fontosságú és értékes eszközéül szolgálnak; emlékeztet arra, hogy a számviteli szabályoknak tükrözniük kell a valóságot, a mérlegnek pedig – ideális esetben – a lehető legteljesebb mértékben tükröznie kell az összesített számadatokat;

| 14. | hangsúlyozza, hogy ezek az új feladatok kellő mennyiségű új erőforrást igényelnek; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza, hogy ezek az új feladatok kellő mennyiségű új erőforrást igényelnek;

C.   
  Az árnyékbanki tevékenységek rendszerszintű kockázatainak kezelése

| 15. | hangsúlyozza, hogy egyes árnyékbanki tevékenységek és szervezetek országoktól függően lehetnek szabályozottak vagy szabályozatlanok; hangsúlyozza az országok közötti, valamint a banki ágazat és az árnyékbanki tevékenységet folytató szervezetek közötti egyenlő versenyfeltételek jelentőségét az esetlegesen torzult szabályozási ösztönzőket eredményező szabályozási arbitrázs elkerülésében; megjegyzi továbbá, hogy a bankszektor és az árnyékbanki szervezetek kölcsönös pénzügyi függősége jelenleg túlzott mértékű; |
| --- | --- |

15.

hangsúlyozza, hogy egyes árnyékbanki tevékenységek és szervezetek országoktól függően lehetnek szabályozottak vagy szabályozatlanok; hangsúlyozza az országok közötti, valamint a banki ágazat és az árnyékbanki tevékenységet folytató szervezetek közötti egyenlő versenyfeltételek jelentőségét az esetlegesen torzult szabályozási ösztönzőket eredményező szabályozási arbitrázs elkerülésében; megjegyzi továbbá, hogy a bankszektor és az árnyékbanki szervezetek kölcsönös pénzügyi függősége jelenleg túlzott mértékű;

| 16. | megjegyzi, hogy a megfelelő szabályozás, értékelés és ellenőrzés jelenleg csaknem lehetetlen akkor, amikor a hitelkockázatok torzulásával vagy a pénzforgalom zavarával állunk szemben; |
| --- | --- |

16.

megjegyzi, hogy a megfelelő szabályozás, értékelés és ellenőrzés jelenleg csaknem lehetetlen akkor, amikor a hitelkockázatok torzulásával vagy a pénzforgalom zavarával állunk szemben;

| 17. | úgy véli, hogy az alapoknak és a kezelőknek bizonyítaniuk kell, hogy az általuk végzett tevékenység biztonságos, és hogy az egyes feladatokkal járó teendők megfelelően elsajátíthatók és mások által átvehetők; |
| --- | --- |

17.

úgy véli, hogy az alapoknak és a kezelőknek bizonyítaniuk kell, hogy az általuk végzett tevékenység biztonságos, és hogy az egyes feladatokkal járó teendők megfelelően elsajátíthatók és mások által átvehetők;

| 18. | hangsúlyozza, hogy javítani kell a pénzügyieszköz-átruházások mérlegben való kimutatását azáltal, hogy betöltik a nemzetközi pénzügyi jelentéstételi standardokban tapasztalható hiányosságokat; hangsúlyozza a pénzügyi kapcsolattartók, így a könyvvizsgálók és a belső ellenőrök felelősségét az esetleges káros kockázatteremtés és -felhalmozódás jelzése terén; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza, hogy javítani kell a pénzügyieszköz-átruházások mérlegben való kimutatását azáltal, hogy betöltik a nemzetközi pénzügyi jelentéstételi standardokban tapasztalható hiányosságokat; hangsúlyozza a pénzügyi kapcsolattartók, így a könyvvizsgálók és a belső ellenőrök felelősségét az esetleges káros kockázatteremtés és -felhalmozódás jelzése terén;

| 19. | véleménye szerint a számviteli szabályoknak a valóságot kell tükrözniük, valamint úgy véli, hogy az eszközérték jóval a piaci érték feletti beszerzéskori áron való megállapításának lehetővé tétele hozzájárult a bankrendszer és más szervezetek instabilitásához, ezért e gyakorlat nem engedhető meg; felhívja a Bizottságot, hogy ösztönözze a nemzetközi pénzügyi beszámolási standardok módosítását, amely során nagyobb figyelmet kell kapnia a nettósítás nélküli összesített számadatoknak és a kockázati súlyozásnak; |
| --- | --- |

19.

véleménye szerint a számviteli szabályoknak a valóságot kell tükrözniük, valamint úgy véli, hogy az eszközérték jóval a piaci érték feletti beszerzéskori áron való megállapításának lehetővé tétele hozzájárult a bankrendszer és más szervezetek instabilitásához, ezért e gyakorlat nem engedhető meg; felhívja a Bizottságot, hogy ösztönözze a nemzetközi pénzügyi beszámolási standardok módosítását, amely során nagyobb figyelmet kell kapnia a nettósítás nélküli összesített számadatoknak és a kockázati súlyozásnak;

| 20. | véleménye szerint a pénzügyi szabályozásnak a pénzügyi szolgáltatások és termékek összetettségével és átláthatóságuk hiányával kapcsolatos problémák kezelésére kell irányulnia, és úgy véli, hogy a szabályozási intézkedéseknek, így a fokozott tőkekövetelményeknek és a csökkentett kockázati súlyozás eltörlésének is szerepe van az összetett derivatív fedezet létrejöttének megakadályozásában; úgy véli, hogy az új pénzügyi termékek kizárólag akkor forgalmazhatók vagy hagyhatók jóvá, ha a szabályozók számára bizonyítják szanálási lehetőségüket; |
| --- | --- |

20.

véleménye szerint a pénzügyi szabályozásnak a pénzügyi szolgáltatások és termékek összetettségével és átláthatóságuk hiányával kapcsolatos problémák kezelésére kell irányulnia, és úgy véli, hogy a szabályozási intézkedéseknek, így a fokozott tőkekövetelményeknek és a csökkentett kockázati súlyozás eltörlésének is szerepe van az összetett derivatív fedezet létrejöttének megakadályozásában; úgy véli, hogy az új pénzügyi termékek kizárólag akkor forgalmazhatók vagy hagyhatók jóvá, ha a szabályozók számára bizonyítják szanálási lehetőségüket;

| 21. | javasolja, hogy a különösen a pénzügyi szolgáltatásokkal és termékekkel járó dokumentumok és záradékok kapcsán kísérjék szankcióval az aszimmetrikus tájékoztatást; úgy véli, hogy szükség szerint az ilyen záradékok esetén külön díj („záradékdíj”) számolható fel a záradék oldalban kifejezett hossza után; |
| --- | --- |

21.

javasolja, hogy a különösen a pénzügyi szolgáltatásokkal és termékekkel járó dokumentumok és záradékok kapcsán kísérjék szankcióval az aszimmetrikus tájékoztatást; úgy véli, hogy szükség szerint az ilyen záradékok esetén külön díj („záradékdíj”) számolható fel a záradék oldalban kifejezett hossza után;

| 22. | hangsúlyozza, hogy a Gazdasági és Monetáris Bizottság által a tőkekövetelményekről szóló IV. irányelvre vonatkozóan készített, jelenleg a Tanáccsal folytatott megbeszélések tárgyát képező jelentések (2) fontos lépést jelentenek az árnyékbanki tevékenységek pozitív kezelésében: azáltal, hogy a likviditási hitelkeretek tőkekövetelményét írják elő a strukturált befektetési társaságok és közvetítőtársaságok számára, oly módon, hogy valamennyi szabályozatlan szervezet számára magas, a saját források 25 %-át jelentő kitettségi határértéket határoznak meg – ami segíteni fog abban, hogy a bankok elmozduljanak a nettó stabil finanszírozási ráta irányába –, továbbá hogy elismerik, hogy a likviditási kockázatokra vonatkozó prudenciális rendelkezésekben nagyobb a kockázata a szabályozott és a nem pénzügyi szervezetek felé fennálló kitettségnek; |
| --- | --- |

22.

hangsúlyozza, hogy a Gazdasági és Monetáris Bizottság által a tőkekövetelményekről szóló IV. irányelvre vonatkozóan készített, jelenleg a Tanáccsal folytatott megbeszélések tárgyát képező jelentések (2) fontos lépést jelentenek az árnyékbanki tevékenységek pozitív kezelésében: azáltal, hogy a likviditási hitelkeretek tőkekövetelményét írják elő a strukturált befektetési társaságok és közvetítőtársaságok számára, oly módon, hogy valamennyi szabályozatlan szervezet számára magas, a saját források 25 %-át jelentő kitettségi határértéket határoznak meg – ami segíteni fog abban, hogy a bankok elmozduljanak a nettó stabil finanszírozási ráta irányába –, továbbá hogy elismerik, hogy a likviditási kockázatokra vonatkozó prudenciális rendelkezésekben nagyobb a kockázata a szabályozott és a nem pénzügyi szervezetek felé fennálló kitettségnek;

| 23. | megjegyzi, hogy a pénzügyi válság egyik tanulsága, hogy míg normális esetben egyértelmű választóvonal húzódik a biztosítási kockázat és a hitelkockázat között, ez a választóvonal a hitelbiztosítási termékek esetében elmosódik; felkéri a Bizottságot, hogy vizsgálja felül a banki, biztosítási és különösen a pénzügyi konglomerátumokra vonatkozó szabályozást annak érdekében, hogy egyenlő versenyfeltételeket biztosítson a bankok és a biztosító társaságok között, és hogy megelőzze a szabályozási és/vagy felügyeleti arbitrázst; |
| --- | --- |

23.

megjegyzi, hogy a pénzügyi válság egyik tanulsága, hogy míg normális esetben egyértelmű választóvonal húzódik a biztosítási kockázat és a hitelkockázat között, ez a választóvonal a hitelbiztosítási termékek esetében elmosódik; felkéri a Bizottságot, hogy vizsgálja felül a banki, biztosítási és különösen a pénzügyi konglomerátumokra vonatkozó szabályozást annak érdekében, hogy egyenlő versenyfeltételeket biztosítson a bankok és a biztosító társaságok között, és hogy megelőzze a szabályozási és/vagy felügyeleti arbitrázst;

| 24. | úgy véli továbbá, hogy a tőkekövetelményekről szóló IV. irányelv bizonyos elemeit ki kell terjeszteni egyes, a tőkekövetelményekről szóló rendelet fogalommeghatározásának hatálya alá nem tartozó, betétet nem gyűjtő pénzügyi intézményekre bizonyos sajátságos kockázatok kezelése érdekében, figyelembe véve, hogy egyes rendelkezéseket e szervezetek sajátosságaihoz kell igazítani annak érdekében, hogy ez ne gyakoroljon aránytalan hatást ezen intézményekre; |
| --- | --- |

24.

úgy véli továbbá, hogy a tőkekövetelményekről szóló IV. irányelv bizonyos elemeit ki kell terjeszteni egyes, a tőkekövetelményekről szóló rendelet fogalommeghatározásának hatálya alá nem tartozó, betétet nem gyűjtő pénzügyi intézményekre bizonyos sajátságos kockázatok kezelése érdekében, figyelembe véve, hogy egyes rendelkezéseket e szervezetek sajátosságaihoz kell igazítani annak érdekében, hogy ez ne gyakoroljon aránytalan hatást ezen intézményekre;

| 25. | úgy véli, hogy az Európai Bankfelügyelet nem hagyhatja figyelmen kívül az árnyékbankszektort; |
| --- | --- |

25.

úgy véli, hogy az Európai Bankfelügyelet nem hagyhatja figyelmen kívül az árnyékbankszektort;

| 26. | hangsúlyozza, hogy biztosítani kell azt, hogy prudenciális konszolidáció céljából minden olyan árnyékbanki szervezet szerepeljen a bank mérlegében, amelyet bank támogat, vagy amely bankkal kapcsolatban áll; felkéri a Bizottságot arra, hogy 2013 elejéig vizsgálja meg az annak biztosítására szolgáló eszközöket, hogy a számviteli szempontból nem konszolidált szervezetek prudenciális konszolidáció céljával végzett konszolidációja megtörténjen a globális pénzügyi stabilitás javítása érdekében; arra bátorítja a Bizottságot, hogy vegyen figyelembe a KBER-től vagy más nemzetközi testületektől származó minden iránymutatást a könyvelés és a kockázat alapú konszolidációs kör fokozott egymáshoz igazítása érdekében; |
| --- | --- |

26.

hangsúlyozza, hogy biztosítani kell azt, hogy prudenciális konszolidáció céljából minden olyan árnyékbanki szervezet szerepeljen a bank mérlegében, amelyet bank támogat, vagy amely bankkal kapcsolatban áll; felkéri a Bizottságot arra, hogy 2013 elejéig vizsgálja meg az annak biztosítására szolgáló eszközöket, hogy a számviteli szempontból nem konszolidált szervezetek prudenciális konszolidáció céljával végzett konszolidációja megtörténjen a globális pénzügyi stabilitás javítása érdekében; arra bátorítja a Bizottságot, hogy vegyen figyelembe a KBER-től vagy más nemzetközi testületektől származó minden iránymutatást a könyvelés és a kockázat alapú konszolidációs kör fokozott egymáshoz igazítása érdekében;

| 27. | hangsúlyozza, hogy biztosítani kell a pénzügyi intézmények szervezeti felépítésének és tevékenységeinek fokozottabb átláthatóságát; felkéri a Bizottságot arra, hogy a Liikanen-jelentés következtetéseinek figyelembevételével tegyen javaslatot az európai banki ágazat struktúrájára vonatkozó intézkedésekre, figyelembe véve a lakossági és befektetési banki tevékenységek párosításának előnyeit és esetleges kockázatait egyaránt; |
| --- | --- |

27.

hangsúlyozza, hogy biztosítani kell a pénzügyi intézmények szervezeti felépítésének és tevékenységeinek fokozottabb átláthatóságát; felkéri a Bizottságot arra, hogy a Liikanen-jelentés következtetéseinek figyelembevételével tegyen javaslatot az európai banki ágazat struktúrájára vonatkozó intézkedésekre, figyelembe véve a lakossági és befektetési banki tevékenységek párosításának előnyeit és esetleges kockázatait egyaránt;

| 28. | tudomásul veszi a repóügyletek és az értékpapír-kölcsönzés piacának jelentőségét; felkéri a Bizottságot arra, hogy 2013 elejéig fogadjon el az elsősorban az ügyfelek szempontjából értett átláthatóság fokozását célzó intézkedéseket, amelyek magukban foglalhatnák egy fedezeti azonosító alkalmazását és a fedezet újrafelhasználását, amelyeket összesített módon kellene jelenteni a szabályozó hatóságoknál, és tegye lehetővé a szabályozó hatóságok számára, hogy a fedezettel biztosított finanszírozási piacok esetében előírhassanak ajánlott minimális haircutokat vagy fedezeti szinteket anélkül, hogy szabványosítanák azokat; elismeri ennek keretében annak jelentőségét, hogy egyértelműen meghatározzák az értékpapírok tulajdonjogát és biztosítsák ennek védelmét; felkéri ugyanakkor a Bizottságot arra, hogy nyisson általános vitát az eddig alkalmazott ágazati megközelítéseken felüli mozgástérről, valamint hogy tanulmányozza és vegye fontolóra a fedezet elzálogosításának korlátok közé szorítását; hangsúlyozza, hogy a harmonizáció és a szabályozott pénzügyi intézmények szanálásakor felmerülő, rangsorral kapcsolatos kérdések kezelése érdekében felül kell vizsgálni a csődjogszabályokat a repó- és értékpapír-kölcsönzési piac, valamint az értékpapírosítás szempontjából egyaránt; felhívja a Bizottságot, hogy vegye fontolóra a csődprivilégiumok korlátozására irányuló különböző megközelítéseket, beleértve a csődprivilégiumok központi szerződő félen keresztül bonyolított ügyletekre, illetve az előre meghatározott, harmonizált jogosultsági kritériumoknak megfelelő fedezetekre való korlátozását is; |
| --- | --- |

28.

tudomásul veszi a repóügyletek és az értékpapír-kölcsönzés piacának jelentőségét; felkéri a Bizottságot arra, hogy 2013 elejéig fogadjon el az elsősorban az ügyfelek szempontjából értett átláthatóság fokozását célzó intézkedéseket, amelyek magukban foglalhatnák egy fedezeti azonosító alkalmazását és a fedezet újrafelhasználását, amelyeket összesített módon kellene jelenteni a szabályozó hatóságoknál, és tegye lehetővé a szabályozó hatóságok számára, hogy a fedezettel biztosított finanszírozási piacok esetében előírhassanak ajánlott minimális haircutokat vagy fedezeti szinteket anélkül, hogy szabványosítanák azokat; elismeri ennek keretében annak jelentőségét, hogy egyértelműen meghatározzák az értékpapírok tulajdonjogát és biztosítsák ennek védelmét; felkéri ugyanakkor a Bizottságot arra, hogy nyisson általános vitát az eddig alkalmazott ágazati megközelítéseken felüli mozgástérről, valamint hogy tanulmányozza és vegye fontolóra a fedezet elzálogosításának korlátok közé szorítását; hangsúlyozza, hogy a harmonizáció és a szabályozott pénzügyi intézmények szanálásakor felmerülő, rangsorral kapcsolatos kérdések kezelése érdekében felül kell vizsgálni a csődjogszabályokat a repó- és értékpapír-kölcsönzési piac, valamint az értékpapírosítás szempontjából egyaránt; felhívja a Bizottságot, hogy vegye fontolóra a csődprivilégiumok korlátozására irányuló különböző megközelítéseket, beleértve a csődprivilégiumok központi szerződő félen keresztül bonyolított ügyletekre, illetve az előre meghatározott, harmonizált jogosultsági kritériumoknak megfelelő fedezetekre való korlátozását is;

| 29. | úgy véli, hogy az értékpapírosításhoz kapcsolódó ösztönzőkkel megfelelően foglalkozni kell; hangsúlyozza, hogy a fizetőképességre és az értékpapírosításra vonatkozó likviditási követelményeknek elő kell mozdítaniuk a magas minőségű és kellően változatos befektetési portfóliót, ezzel elkerülve a „csordaszellemű” magatartást; felkéri a Bizottságot arra, hogy vizsgálja meg az értékpapírosítási piacot, beleértve a fedezett kötvények felülvizsgálatát is, amelyek növelhetik a banki mérlegre jelentett kockázatokat; felkéri a Bizottságot arra, hogy javasoljon az átláthatóságának jelentős növelését célzó lépéseket; felkéri a Bizottságot arra, hogy legkésőbb 2013 elejéig tegye naprakésszé a jelenlegi szabályozást, hogy az összhangba kerüljön a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság jelenleg tárgyalás alatt álló új értékpapírosítási keretével; javasolja, hogy szabjanak határt arra vonatkozóan, hogy egy adott pénzügyi termék hány alkalommal értékpapírosítható, továbbá határozzanak meg külön követelményeket az értékpapírosítási szolgáltatók (például az értékpapírosítást kezdeményezők vagy a szponzorok) számára, amelyek megkövetelik, hogy az értékpapírosításhoz kapcsolódó kockázatok egy részét tartsák meg – ezáltal biztosítva, hogy a kockázatmegtartáskor a szolgáltató valóban megtartsa a kockázatokat, és ne hárítsa azt át az eszközkezelőkre –, valamint az átláthatóság megvalósítását célzó intézkedéseket is javasol; felszólít különösen a mögöttes eszközök értékelésére szolgáló következetes módszertan, valamint az értékpapírosítási termékek különböző jogszabályi környezetben és országokban való szabványosításának bevezetésére; |
| --- | --- |

29.

úgy véli, hogy az értékpapírosításhoz kapcsolódó ösztönzőkkel megfelelően foglalkozni kell; hangsúlyozza, hogy a fizetőképességre és az értékpapírosításra vonatkozó likviditási követelményeknek elő kell mozdítaniuk a magas minőségű és kellően változatos befektetési portfóliót, ezzel elkerülve a „csordaszellemű” magatartást; felkéri a Bizottságot arra, hogy vizsgálja meg az értékpapírosítási piacot, beleértve a fedezett kötvények felülvizsgálatát is, amelyek növelhetik a banki mérlegre jelentett kockázatokat; felkéri a Bizottságot arra, hogy javasoljon az átláthatóságának jelentős növelését célzó lépéseket; felkéri a Bizottságot arra, hogy legkésőbb 2013 elejéig tegye naprakésszé a jelenlegi szabályozást, hogy az összhangba kerüljön a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság jelenleg tárgyalás alatt álló új értékpapírosítási keretével; javasolja, hogy szabjanak határt arra vonatkozóan, hogy egy adott pénzügyi termék hány alkalommal értékpapírosítható, továbbá határozzanak meg külön követelményeket az értékpapírosítási szolgáltatók (például az értékpapírosítást kezdeményezők vagy a szponzorok) számára, amelyek megkövetelik, hogy az értékpapírosításhoz kapcsolódó kockázatok egy részét tartsák meg – ezáltal biztosítva, hogy a kockázatmegtartáskor a szolgáltató valóban megtartsa a kockázatokat, és ne hárítsa azt át az eszközkezelőkre –, valamint az átláthatóság megvalósítását célzó intézkedéseket is javasol; felszólít különösen a mögöttes eszközök értékelésére szolgáló következetes módszertan, valamint az értékpapírosítási termékek különböző jogszabályi környezetben és országokban való szabványosításának bevezetésére;

| 30. | megjegyzi, hogy az eszközkosarak visszavásárlására a keletkeztető és visszavásárlási (repó) modell alapján került sor, és egyes esetekben magas hitelminősítést kaptak; hangsúlyozza, hogy az ilyen ügyletek nem használhatók fel a likviditást célzó szabályozási intézkedésként (lásd a tőkekövetelményekről szóló IV. irányelvről szóló ECON bizottsági jelentést); |
| --- | --- |

30.

megjegyzi, hogy az eszközkosarak visszavásárlására a keletkeztető és visszavásárlási (repó) modell alapján került sor, és egyes esetekben magas hitelminősítést kaptak; hangsúlyozza, hogy az ilyen ügyletek nem használhatók fel a likviditást célzó szabályozási intézkedésként (lásd a tőkekövetelményekről szóló IV. irányelvről szóló ECON bizottsági jelentést);

| 31. | elismeri a pénzpiaci alapok fontos szerepét a pénzügyi intézmények rövid távú finanszírozásában és a kockázatmegosztás lehetővé tételében; elismeri az Európai Unióban és az Egyesült Államokban székhellyel rendelkező pénzpiaci alapok eltérő szerepét és struktúráját; elismeri, hogy az EÉPH 2010. évi iránymutatása szigorúbb előírásokat határozott meg a pénzpiaci alapok számára (hitelminőség, a mögöttes értékpapírok lejárata és a befektetők hatékonyabb tájékoztatása); megjegyzi azonban, hogy egyes pénzpiaci alapok – különösen a befektetőknek stabil nettó eszközértéket biztosító pénzpiaci alapok – ki vannak szolgáltatva a tömeges „menekülés” kockázatának; ezért hangsúlyozza, hogy további intézkedéseket kell tenni az említett alapok ellenálló képességének javítására és a likviditási kockázat fedezésére; támogatja a 2012. októberi végleges IOSCO-jelentésnek a pénzpiaci alapok különböző joghatósági területeket átfogó szabályozásáról és kezeléséről szóló ajánlásait; úgy véli, hogy a stabil nettó eszközértéket (NAV) nyújtó pénzpiaci alapokat olyan intézkedések hatálya alá kell vonni, amelyeket a stabil NAV-jellegükhöz kapcsolódó egyedi kockázatok csökkentésének és az ezen kockázatokból eredő költségek csökkentésének céljával alakítottak ki; úgy véli, hogy a szabályozó hatóságoknak – ahol kivitelezhető – meg kell követelniük a lebegő/változó NAV-ra való áttérést, vagy ennek alternatívájaként olyan biztosítékokat kell bevezetni, amelyek megerősítik a stabil nettó eszközértéket nyújtó pénzpiaci alapok jelentős visszaváltások esetén várható ellenálló, illetve életképességét; felkéri a Bizottságot arra, hogy 2013 első felében vizsgálja felül az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra vonatkozó keretet, különös figyelmet fordítva a pénzpiaci alapokkal kapcsolatos kérdésekre, írja elő a pénzpiaci alapok számára, hogy fogadjanak el naponta értékelt, változó eszközértéket, vagy konstans érték megtartása esetén írják elő korlátozott célú banki engedély kérelmezését és kössék azt tőke- vagy más prudenciális követelményekhez; hangsúlyozza, hogy a minimálisra kell csökkenteni a szabályozási arbitrázst; |
| --- | --- |

31.

elismeri a pénzpiaci alapok fontos szerepét a pénzügyi intézmények rövid távú finanszírozásában és a kockázatmegosztás lehetővé tételében; elismeri az Európai Unióban és az Egyesült Államokban székhellyel rendelkező pénzpiaci alapok eltérő szerepét és struktúráját; elismeri, hogy az EÉPH 2010. évi iránymutatása szigorúbb előírásokat határozott meg a pénzpiaci alapok számára (hitelminőség, a mögöttes értékpapírok lejárata és a befektetők hatékonyabb tájékoztatása); megjegyzi azonban, hogy egyes pénzpiaci alapok – különösen a befektetőknek stabil nettó eszközértéket biztosító pénzpiaci alapok – ki vannak szolgáltatva a tömeges „menekülés” kockázatának; ezért hangsúlyozza, hogy további intézkedéseket kell tenni az említett alapok ellenálló képességének javítására és a likviditási kockázat fedezésére; támogatja a 2012. októberi végleges IOSCO-jelentésnek a pénzpiaci alapok különböző joghatósági területeket átfogó szabályozásáról és kezeléséről szóló ajánlásait; úgy véli, hogy a stabil nettó eszközértéket (NAV) nyújtó pénzpiaci alapokat olyan intézkedések hatálya alá kell vonni, amelyeket a stabil NAV-jellegükhöz kapcsolódó egyedi kockázatok csökkentésének és az ezen kockázatokból eredő költségek csökkentésének céljával alakítottak ki; úgy véli, hogy a szabályozó hatóságoknak – ahol kivitelezhető – meg kell követelniük a lebegő/változó NAV-ra való áttérést, vagy ennek alternatívájaként olyan biztosítékokat kell bevezetni, amelyek megerősítik a stabil nettó eszközértéket nyújtó pénzpiaci alapok jelentős visszaváltások esetén várható ellenálló, illetve életképességét; felkéri a Bizottságot arra, hogy 2013 első felében vizsgálja felül az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra vonatkozó keretet, különös figyelmet fordítva a pénzpiaci alapokkal kapcsolatos kérdésekre, írja elő a pénzpiaci alapok számára, hogy fogadjanak el naponta értékelt, változó eszközértéket, vagy konstans érték megtartása esetén írják elő korlátozott célú banki engedély kérelmezését és kössék azt tőke- vagy más prudenciális követelményekhez; hangsúlyozza, hogy a minimálisra kell csökkenteni a szabályozási arbitrázst;

| 32. | felhívja a Bizottságot, hogy az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozások felülvizsgálatával összefüggésben vizsgálja meg alaposabban a pénzpiaci alapokra alkalmazandó külön likviditási rendelkezés bevezetését azáltal, hogy az egynapos, a heti és a havi likviditásra (20 %, 40 % és 60 %) vonatkozó minimumkövetelményeket határoz meg, valamint likviditási díjakat alkalmaz a kiváltó okokra, amelyek szintén az illetékes felügyeleti hatóság és az EÉPH közvetlen információszolgáltatási kötelezettségéhez vezetnek; |
| --- | --- |

32.

felhívja a Bizottságot, hogy az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozások felülvizsgálatával összefüggésben vizsgálja meg alaposabban a pénzpiaci alapokra alkalmazandó külön likviditási rendelkezés bevezetését azáltal, hogy az egynapos, a heti és a havi likviditásra (20 %, 40 % és 60 %) vonatkozó minimumkövetelményeket határoz meg, valamint likviditási díjakat alkalmaz a kiváltó okokra, amelyek szintén az illetékes felügyeleti hatóság és az EÉPH közvetlen információszolgáltatási kötelezettségéhez vezetnek;

| 33. | elismeri, hogy a tőzsdén kereskedett alapok előnyöket biztosítanak azáltal, hogy a lakossági befektetők számára változatosabb eszközökhöz (például különösen árukhoz) biztosítanak hozzáférést, ugyanakkor hangsúlyozza, hogy a tőzsdén kereskedett alapok az összetettség, a partnerkockázat, a termékek likviditása és a lehetséges szabályozási arbitrázs tekintetében kockázatot hordoznak; figyelmeztet a tőzsdén kereskedett szintetikus alapokkal kapcsolatos kockázatokra, amelyek e termékek átláthatóságának fokozott hiányából és összetettségéből fakadnak, különösen ha a tőzsdén kereskedett szintetikus alapokat lakossági befektetők számára forgalmazzák; ezért felkéri a Bizottságot arra, hogy az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozások folyamatban lévő VI. felülvizsgálata során értékelje és kezelje ezeket a potenciális strukturális gyenge pontokat, figyelembe véve a különböző ügyfél-kategóriákat (lakossági befektetők, szakmai befektetők, intézményi befektetők), valamint eltérő kockázati profiljukat; |
| --- | --- |

33.

elismeri, hogy a tőzsdén kereskedett alapok előnyöket biztosítanak azáltal, hogy a lakossági befektetők számára változatosabb eszközökhöz (például különösen árukhoz) biztosítanak hozzáférést, ugyanakkor hangsúlyozza, hogy a tőzsdén kereskedett alapok az összetettség, a partnerkockázat, a termékek likviditása és a lehetséges szabályozási arbitrázs tekintetében kockázatot hordoznak; figyelmeztet a tőzsdén kereskedett szintetikus alapokkal kapcsolatos kockázatokra, amelyek e termékek átláthatóságának fokozott hiányából és összetettségéből fakadnak, különösen ha a tőzsdén kereskedett szintetikus alapokat lakossági befektetők számára forgalmazzák; ezért felkéri a Bizottságot arra, hogy az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozások folyamatban lévő VI. felülvizsgálata során értékelje és kezelje ezeket a potenciális strukturális gyenge pontokat, figyelembe véve a különböző ügyfél-kategóriákat (lakossági befektetők, szakmai befektetők, intézményi befektetők), valamint eltérő kockázati profiljukat;

| 34. | felhívja a Bizottságot, hogy minden új jogalkotási javaslatnál készítsen átfogó hatástanulmányt a reálgazdaság finanszírozására gyakorolt hatásokról; |
| --- | --- |

34.

felhívja a Bizottságot, hogy minden új jogalkotási javaslatnál készítsen átfogó hatástanulmányt a reálgazdaság finanszírozására gyakorolt hatásokról;

o

o o

| 35. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Pénzügyi Stabilitási Tanácsnak. |
| --- | --- |

35.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Pénzügyi Stabilitási Tanácsnak.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0331.

(2)  A7-0170/2012 és A7-0171/2012.

---

| 16.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 419/33 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 419/33

---

P7_TA(2012)0428

A gyermekek védelme a digitális világban

Az Európai Parlament 2012. november 20-i állásfoglalása a gyermekek védelméről a digitális világban (2012/2068(INI))

(2015/C 419/07)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 165. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 165. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára,

| — | tekintettel az emberi jogok európai egyezményére és az Európa Tanács egyezményére az egyének védelméről a személyes adatok gépi feldolgozása során, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok európai egyezményére és az Európa Tanács egyezményére az egyének védelméről a személyes adatok gépi feldolgozása során,

| — | tekintettel a gyermek jogairól szóló, 1989. november 20-i ENSZ-egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermek jogairól szóló, 1989. november 20-i ENSZ-egyezményre,

| — | tekintettel a gyermekek szexuális bántalmazása, szexuális kizsákmányolása és a gyermekpornográfia elleni küzdelemről, valamint a 2004/68/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról szóló, 2011. december 13-i 2011/92/EU európai parlamenti és a tanácsi irányelvre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermekek szexuális bántalmazása, szexuális kizsákmányolása és a gyermekpornográfia elleni küzdelemről, valamint a 2004/68/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról szóló, 2011. december 13-i 2011/92/EU európai parlamenti és a tanácsi irányelvre (1),

| — | tekintettel az Európai Parlament és a Tanács 2010. március 10-i 2010/13/EU irányelvére a tagállamok audiovizuális médiaszolgáltatások nyújtására vonatkozó egyes törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseinek összehangolásáról (audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv) (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament és a Tanács 2010. március 10-i 2010/13/EU irányelvére a tagállamok audiovizuális médiaszolgáltatások nyújtására vonatkozó egyes törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseinek összehangolásáról (audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv) (2),

| — | tekintettel a belső piacon az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások, különösen az elektronikus kereskedelem egyes jogi vonatkozásairól szóló 2000. június 8-i 2000/31/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (elektronikus kereskedelemről szóló irányelv) (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a belső piacon az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások, különösen az elektronikus kereskedelem egyes jogi vonatkozásairól szóló 2000. június 8-i 2000/31/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (elektronikus kereskedelemről szóló irányelv) (3),

| — | tekintettel az európai audiovizuális ágazatot támogató program (MEDIA 2007) végrehajtásáról szóló, 2006. november 15-i 1718/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai audiovizuális ágazatot támogató program (MEDIA 2007) végrehajtásáról szóló, 2006. november 15-i 1718/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra (4),

| — | tekintettel az európai audiovizuális és on-line információs szolgáltatási ipar versenyképességével összefüggésben a kiskorúak és az emberi méltóság védelméről és a válaszadás jogáról szóló, 2006. december 20-i 2006/952/EK európai parlamenti és tanácsi ajánlásra (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai audiovizuális és on-line információs szolgáltatási ipar versenyképességével összefüggésben a kiskorúak és az emberi méltóság védelméről és a válaszadás jogáról szóló, 2006. december 20-i 2006/952/EK európai parlamenti és tanácsi ajánlásra (5),

| — | tekintettel a Tanács következtetéseire a gyermekek védelméről a digitális világban (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács következtetéseire a gyermekek védelméről a digitális világban (6),

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, 2011. február 15-i, „Az EU gyermekjogi ütemterve” című közleményére (COM(2011)0060), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, 2011. február 15-i, „Az EU gyermekjogi ütemterve” című közleményére (COM(2011)0060),

| — | tekintettel az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, „Az európai digitális menetrend” című, 2010. augusztus 26-i bizottsági közleményre (COM(2010)0245/2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, „Az európai digitális menetrend” című, 2010. augusztus 26-i bizottsági közleményre (COM(2010)0245/2),

| — | tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett, 2012. március 28-i, „Küzdelem digitális korunk bűnözésével: Számítástechnikai Bűnözés Elleni Európai Központ létrehozása” című közleményére (COM(2012)0140), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett, 2012. március 28-i, „Küzdelem digitális korunk bűnözésével: Számítástechnikai Bűnözés Elleni Európai Központ létrehozása” című közleményére (COM(2012)0140),

| — | tekintettel az Európa Tanács 2012. február 15-i, a 2012 és 2015 közötti időszakra vonatkozó gyermekjogi stratégiájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács 2012. február 15-i, a 2012 és 2015 közötti időszakra vonatkozó gyermekjogi stratégiájára,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett „A gyermekbarát internet európai stratégiája” című, 2012. május 2-i közleményére (COM(2012)0196), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett „A gyermekbarát internet európai stratégiája” című, 2012. május 2-i közleményére (COM(2012)0196),

| — | tekintettel a kiskorúak és az emberi méltóság védelmére vonatkozó 1998. szeptember 24-i tanácsi ajánlás, valamint az európai audiovizuális és online információs szolgáltatási ipar versenyképességével összefüggésben a kiskorúak és az emberi méltóság védelméről és a válaszadás jogáról szóló, 2006. december 20-i európai parlamenti és tanácsi ajánlás alkalmazásáról szóló, „A gyermekek védelme a digitális világban” című, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett 2011.szeptember 13-i bizottsági jelentésre (COM(2011)0556); |
| --- | --- |

—

tekintettel a kiskorúak és az emberi méltóság védelmére vonatkozó 1998. szeptember 24-i tanácsi ajánlás, valamint az európai audiovizuális és online információs szolgáltatási ipar versenyképességével összefüggésben a kiskorúak és az emberi méltóság védelméről és a válaszadás jogáról szóló, 2006. december 20-i európai parlamenti és tanácsi ajánlás alkalmazásáról szóló, „A gyermekek védelme a digitális világban” című, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett 2011.szeptember 13-i bizottsági jelentésre (COM(2011)0556);

| — | tekintettel az Európa Tanácsnak a gyermekek szexuális kizsákmányolással és szexuális visszaéléssel szembeni védelméről szóló egyezményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanácsnak a gyermekek szexuális kizsákmányolással és szexuális visszaéléssel szembeni védelméről szóló egyezményére,

| — | tekintettel 2011. július 6-i jogalkotási állásfoglalására a személyes adatok Európai Unión belüli védelmének átfogó megközelítéséről (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel 2011. július 6-i jogalkotási állásfoglalására a személyes adatok Európai Unión belüli védelmének átfogó megközelítéséről (7),

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 48. cikkére,

| — | tekintettel a Kulturális és Oktatási Bizottság jelentésére és az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság véleményére (A7-0353/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kulturális és Oktatási Bizottság jelentésére és az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság véleményére (A7-0353/2012),

| A. | mivel a digitális világban a gyermekek védelmét hatékonyabb intézkedésekkel, továbbá önszabályozás révén – kötelezve az ágazatot megosztott felelősségének felvállalására – és az oktatás és képzés oldaláról is biztosítani kell azzal, hogy a gyermekek, a szülők és a pedagógusok számára képzéseket tartanak a kiskorúak illegális tartalmakhoz való hozzáférésének megelőzéséről; |
| --- | --- |

A.

mivel a digitális világban a gyermekek védelmét hatékonyabb intézkedésekkel, továbbá önszabályozás révén – kötelezve az ágazatot megosztott felelősségének felvállalására – és az oktatás és képzés oldaláról is biztosítani kell azzal, hogy a gyermekek, a szülők és a pedagógusok számára képzéseket tartanak a kiskorúak illegális tartalmakhoz való hozzáférésének megelőzéséről;

| B. | mivel bár az illegális online tartalmak valamennyi formájával foglalkozni kell, és mivel fel kell ismerni a gyermekek szexuális zaklatásának sajátos voltát, mivel ezek a tartalmak nemcsak hogy illegálisak, de egyúttal az interneten elérhető legtaszítóbb tartalmak közé is tartoznak; |
| --- | --- |

B.

mivel bár az illegális online tartalmak valamennyi formájával foglalkozni kell, és mivel fel kell ismerni a gyermekek szexuális zaklatásának sajátos voltát, mivel ezek a tartalmak nemcsak hogy illegálisak, de egyúttal az interneten elérhető legtaszítóbb tartalmak közé is tartoznak;

| C. | mivel a hatékony gyermekvédelmi stratégia egyik fő céljaként annak biztosítását kell kitűzni, hogy minden gyermek, fiatal és szülő/gondozó rendelkezzen az ahhoz szükséges információkkal és készségekkel, hogy online környezetben meg tudja óvni magát; |
| --- | --- |

C.

mivel a hatékony gyermekvédelmi stratégia egyik fő céljaként annak biztosítását kell kitűzni, hogy minden gyermek, fiatal és szülő/gondozó rendelkezzen az ahhoz szükséges információkkal és készségekkel, hogy online környezetben meg tudja óvni magát;

| D. | mivel a gyorsan változó technológia gyors válaszokat tesz szükségessé az ön- és társszabályozás, valamint a különböző területeken holisztikus megközelítés alkalmazására képes állandó testületek révén; |
| --- | --- |

D.

mivel a gyorsan változó technológia gyors válaszokat tesz szükségessé az ön- és társszabályozás, valamint a különböző területeken holisztikus megközelítés alkalmazására képes állandó testületek révén;

| E. | mivel a digitális világ az iskolával és a tanulással kapcsolatban számos lehetőséget kínál; mivel az oktatási intézmények igyekeznek alkalmazkodni a digitális világhoz, gyorsaságát és módját tekintve azonban nem tartanak lépést a gyermekek életét érintő technológiai változásokkal, továbbá mivel ez a szülőknek és az oktatóknak is gondot okoz, mikor arra próbálják nevelni a gyermekeket, hogy kezeljék kritikusan a médiát, ugyanakkor hajlamosak kívül rekedni a kiskorúak virtuális világán; |
| --- | --- |

E.

mivel a digitális világ az iskolával és a tanulással kapcsolatban számos lehetőséget kínál; mivel az oktatási intézmények igyekeznek alkalmazkodni a digitális világhoz, gyorsaságát és módját tekintve azonban nem tartanak lépést a gyermekek életét érintő technológiai változásokkal, továbbá mivel ez a szülőknek és az oktatóknak is gondot okoz, mikor arra próbálják nevelni a gyermekeket, hogy kezeljék kritikusan a médiát, ugyanakkor hajlamosak kívül rekedni a kiskorúak virtuális világán;

| F. | mivel bár a kiskorúak általában rendkívül könnyedén használják az internetet, azonban annak bölcs, felelős és biztonságos használatához segítségre van szükségük; |
| --- | --- |

F.

mivel bár a kiskorúak általában rendkívül könnyedén használják az internetet, azonban annak bölcs, felelős és biztonságos használatához segítségre van szükségük;

| G. | mivel nemcsak az a fontos, hogy a kiskorúak jobban megismerjék, hogy milyen lehetséges veszélyekkel szembesülhetnek az interneten, hanem az is, hogy a családok, az iskolák és a civil társadalom egyaránt osztozik a felelősségben, amelyet a kiskorúak oktatása és a gyermekek megfelelő védelmének biztosítása jelent az internet és más új médiatípusok használata során; |
| --- | --- |

G.

mivel nemcsak az a fontos, hogy a kiskorúak jobban megismerjék, hogy milyen lehetséges veszélyekkel szembesülhetnek az interneten, hanem az is, hogy a családok, az iskolák és a civil társadalom egyaránt osztozik a felelősségben, amelyet a kiskorúak oktatása és a gyermekek megfelelő védelmének biztosítása jelent az internet és más új médiatípusok használata során;

| H. | mivel a médiaoktatás és az új információs és kommunikációs technológiák oktatása fontos szerepet játszik a kiskorúaknak a digitális világban történő védelmével kapcsolatos politikák kidolgozásában, valamint e technológiák biztonságos, megfelelő és kritikus használata szempontjából; |
| --- | --- |

H.

mivel a médiaoktatás és az új információs és kommunikációs technológiák oktatása fontos szerepet játszik a kiskorúaknak a digitális világban történő védelmével kapcsolatos politikák kidolgozásában, valamint e technológiák biztonságos, megfelelő és kritikus használata szempontjából;

| I. | mivel a digitális technológiák fejlődése nagyszerű esélyt jelent, és lehetőséget ad a gyermekeknek és a fiataloknak arra, hogy az új médiatípusokat és az internetet hatékonyan felhasználva képessé váljanak másokkal megosztani véleményeiket, és ezáltal képessé teszi őket a társadalomban való részvételre és az aktív szerepvállalás megtanulására, online és offline is; |
| --- | --- |

I.

mivel a digitális technológiák fejlődése nagyszerű esélyt jelent, és lehetőséget ad a gyermekeknek és a fiataloknak arra, hogy az új médiatípusokat és az internetet hatékonyan felhasználva képessé váljanak másokkal megosztani véleményeiket, és ezáltal képessé teszi őket a társadalomban való részvételre és az aktív szerepvállalás megtanulására, online és offline is;

| J. | mivel a polgárság gyakorlásához és az abból eredő jogok élvezetéhez, köztük a kulturális, a társadalmi és a demokratikus életben való részvételhez a kiskorúak számára is biztosítani kell a hozzáférést a plurális és biztonságos digitális eszközök, szolgáltatások és tartalmak használatához; |
| --- | --- |

J.

mivel a polgárság gyakorlásához és az abból eredő jogok élvezetéhez, köztük a kulturális, a társadalmi és a demokratikus életben való részvételhez a kiskorúak számára is biztosítani kell a hozzáférést a plurális és biztonságos digitális eszközök, szolgáltatások és tartalmak használatához;

| K. | mivel az illegális és nem megfelelő tartalmak elleni küzdelmen kívül a kiskorúak védelme érdekében tett megelőzési és beavatkozási intézkedéseknek számos más veszélyt is figyelembe kell venniük, ilyenek a zaklatás, a megkülönböztetés és a szolgáltatásokhoz való hozzáférés korlátozása, az online felügyelet, a magánélet, valamint a szólás- és az információs szabadság megsértése, továbbá a személyes adatok gyűjtése céljainak átláthatatlansága; |
| --- | --- |

K.

mivel az illegális és nem megfelelő tartalmak elleni küzdelmen kívül a kiskorúak védelme érdekében tett megelőzési és beavatkozási intézkedéseknek számos más veszélyt is figyelembe kell venniük, ilyenek a zaklatás, a megkülönböztetés és a szolgáltatásokhoz való hozzáférés korlátozása, az online felügyelet, a magánélet, valamint a szólás- és az információs szabadság megsértése, továbbá a személyes adatok gyűjtése céljainak átláthatatlansága;

| L. | mivel a digitális világ kínálta új információs és kommunikációs lehetőségek, mint a számítógépek, különböző platformokon alapuló televíziók, mobiltelefonok, videojátékok, táblagépek, alkalmazások és az egyetlen digitális rendszerben összpontosuló médiaszolgáltatók széles körű elterjedtsége nemcsak esélyekkel, hanem veszélyekkel is jár amiatt, hogy a gyermekek és a fiatalkorúak könnyen hozzáférnek az illegális, a kiskorúak fejlődése szempontjából nem megfelelőnem megfelelő, valamint káros tartalmakhoz, továbbá olyan adatgyűjtésre is lehetőséget ad, amelynek az a célja, hogy a gyermekeket mint fogyasztókat célközönségként határozza meg, ami káros és kiszámíthatatlan hatásokkal jár; |
| --- | --- |

L.

mivel a digitális világ kínálta új információs és kommunikációs lehetőségek, mint a számítógépek, különböző platformokon alapuló televíziók, mobiltelefonok, videojátékok, táblagépek, alkalmazások és az egyetlen digitális rendszerben összpontosuló médiaszolgáltatók széles körű elterjedtsége nemcsak esélyekkel, hanem veszélyekkel is jár amiatt, hogy a gyermekek és a fiatalkorúak könnyen hozzáférnek az illegális, a kiskorúak fejlődése szempontjából nem megfelelőnem megfelelő, valamint káros tartalmakhoz, továbbá olyan adatgyűjtésre is lehetőséget ad, amelynek az a célja, hogy a gyermekeket mint fogyasztókat célközönségként határozza meg, ami káros és kiszámíthatatlan hatásokkal jár;

| M. | mivel az audiovizuális szolgáltatások egységes piaci szabad forgalma mellett a kiskorúak jóléte és az emberi méltóság különösen védendő jogi érdekek; |
| --- | --- |

M.

mivel az audiovizuális szolgáltatások egységes piaci szabad forgalma mellett a kiskorúak jóléte és az emberi méltóság különösen védendő jogi érdekek;

| N. | mivel a tagállamok által az illegális online tartalmak ellen hozott intézkedések nem mindig hatásosak, és elkerülhetetlenül a káros tartalmak megelőzésére irányuló intézkedésektől eltérő megközelítést igényelnek; és mivel az ilyen illegális online tartalmakat a megfelelő jogi eljárások alapján haladéktalanul törölni kell; |
| --- | --- |

N.

mivel a tagállamok által az illegális online tartalmak ellen hozott intézkedések nem mindig hatásosak, és elkerülhetetlenül a káros tartalmak megelőzésére irányuló intézkedésektől eltérő megközelítést igényelnek; és mivel az ilyen illegális online tartalmakat a megfelelő jogi eljárások alapján haladéktalanul törölni kell;

| O. | mivel az, hogy a kiskorúakkal kapcsolatos információk és személyes adatok fellelhetőek az interneten, az adatok jogszerűtlen felhasználását és az ilyen kiskorúak kizsákmányolását eredményezheti, továbbá sértheti a gyermekek méltóságát, és komoly kárt szenvedhet önazonosságuk, lelki állapotuk és társadalmi beilleszkedésük, különösen ha ezek az adatok rossz kezekbe kerülnek; |
| --- | --- |

O.

mivel az, hogy a kiskorúakkal kapcsolatos információk és személyes adatok fellelhetőek az interneten, az adatok jogszerűtlen felhasználását és az ilyen kiskorúak kizsákmányolását eredményezheti, továbbá sértheti a gyermekek méltóságát, és komoly kárt szenvedhet önazonosságuk, lelki állapotuk és társadalmi beilleszkedésük, különösen ha ezek az adatok rossz kezekbe kerülnek;

| P. | mivel a közösségi hálózatok erőforrásainak rohamos növekedése bizonyos veszélyeket rejt magában a kiskorúak magánéletének, személyes adatainak és méltóságának biztonságára nézve; |
| --- | --- |

P.

mivel a közösségi hálózatok erőforrásainak rohamos növekedése bizonyos veszélyeket rejt magában a kiskorúak magánéletének, személyes adatainak és méltóságának biztonságára nézve;

| Q. | mivel a 10–17 éves kiskorú internetezők közel 15 %-ának tesznek valamilyen formában szexuális ajánlatot, és 34 %-uk szembesül keresetlen szexuális tartalommal; |
| --- | --- |

Q.

mivel a 10–17 éves kiskorú internetezők közel 15 %-ának tesznek valamilyen formában szexuális ajánlatot, és 34 %-uk szembesül keresetlen szexuális tartalommal;

| R. | mivel a tartalom- és digitális szolgáltatók által bevezetett különböző magatartási kódexek nem mindig felelnek meg az átláthatósággal, a függetlenséggel, a bizalmas adatok kezelésével és a személyes adatok feldolgozásával kapcsolatos európai vagy nemzeti jogszabályok követelményeinek, és mivel ez kockázatot jelenthet a kereskedelmi célú felhasználói profilkészítést, a kizsákmányolás egyéb formáit, mint például a szexuális zaklatást, sőt, akár az emberkereskedelmet tekintve; |
| --- | --- |

R.

mivel a tartalom- és digitális szolgáltatók által bevezetett különböző magatartási kódexek nem mindig felelnek meg az átláthatósággal, a függetlenséggel, a bizalmas adatok kezelésével és a személyes adatok feldolgozásával kapcsolatos európai vagy nemzeti jogszabályok követelményeinek, és mivel ez kockázatot jelenthet a kereskedelmi célú felhasználói profilkészítést, a kizsákmányolás egyéb formáit, mint például a szexuális zaklatást, sőt, akár az emberkereskedelmet tekintve;

| S. | mivel a gyermekeknek szóló hirdetéseket a felelősségvállalásnak és a visszafogottságnak kell jellemeznie; |
| --- | --- |

S.

mivel a gyermekeknek szóló hirdetéseket a felelősségvállalásnak és a visszafogottságnak kell jellemeznie;

| T. | mivel a kiskorúakat koruk és fejlődési szintjük szerint meg kell védeni a digitális világ veszélyeitől; mivel a tagállamok nehézségekkel szembesülnek a tartalmak életkor és kockázati szint szerinti besorolásának meghatározásával kapcsolatos szempontok összehangolását illetően; |
| --- | --- |

T.

mivel a kiskorúakat koruk és fejlődési szintjük szerint meg kell védeni a digitális világ veszélyeitől; mivel a tagállamok nehézségekkel szembesülnek a tartalmak életkor és kockázati szint szerinti besorolásának meghatározásával kapcsolatos szempontok összehangolását illetően;

| U. | mivel annak a nagyszámú veszélynek a tudomásulvétele mellett, amellyel a kiskorúak a digitális világban szembesülnek, továbbra is fel kell karolnunk a digitális világgal együtt járó, a tudásalapú társadalom kibontakozását segítő számtalan lehetőséget; |
| --- | --- |

U.

mivel annak a nagyszámú veszélynek a tudomásulvétele mellett, amellyel a kiskorúak a digitális világban szembesülnek, továbbra is fel kell karolnunk a digitális világgal együtt járó, a tudásalapú társadalom kibontakozását segítő számtalan lehetőséget;

| V. | mivel a szülők alapvető szerepet játszanak abban, hogy fellépjenek a digitális világból a gyermekeket elárasztó veszélyekkel szemben; |
| --- | --- |

V.

mivel a szülők alapvető szerepet játszanak abban, hogy fellépjenek a digitális világból a gyermekeket elárasztó veszélyekkel szemben;

Jogi és irányítási keret

| 1. | rámutat arra, hogy a gyermekek jogainak uniós kereteken belüli védelmében új szakasz kezdődött a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésével és az Európai Unió immár jogilag kötelező erejű Alapjogi Chartájával, amelynek 24. cikke alapvető jogként határozza meg a gyermekek védelmét, és előírja, hogy a hatóságok és a magánintézmények gyermekekkel kapcsolatos valamennyi tevékenységében a gyermek mindenek fölött álló érdekének kell az elsődleges szempontnak lennie; megismétli, hogy amint arra az Európai Bíróság a C-540/03 sz., Európai Parlament kontra Tanács ügyben hozott ítéletében felszólított, az Európai Uniónak teljes mértékben tiszteletben kell tartania azon nemzetközi okmányok normáit, amelyekhez maga az EU nem csatlakozott; |
| --- | --- |

1.

rámutat arra, hogy a gyermekek jogainak uniós kereteken belüli védelmében új szakasz kezdődött a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésével és az Európai Unió immár jogilag kötelező erejű Alapjogi Chartájával, amelynek 24. cikke alapvető jogként határozza meg a gyermekek védelmét, és előírja, hogy a hatóságok és a magánintézmények gyermekekkel kapcsolatos valamennyi tevékenységében a gyermek mindenek fölött álló érdekének kell az elsődleges szempontnak lennie; megismétli, hogy amint arra az Európai Bíróság a C-540/03 sz., Európai Parlament kontra Tanács ügyben hozott ítéletében felszólított, az Európai Uniónak teljes mértékben tiszteletben kell tartania azon nemzetközi okmányok normáit, amelyekhez maga az EU nem csatlakozott;

| 2. | sürgeti a tagállamokat, hogy zökkenőmentesen és megfelelő időben ültessék át és hajtsák végre a gyermekek szexuális bántalmazása, szexuális kizsákmányolása és a gyermekpornográfia elleni küzdelemről szóló 2011/92/EU irányelvet; felszólítja a tagállamokat, hogy a kiskoróak digitális világbeli védelmére irányuló erőfeszítéseiket a lehető legnagyobb mértékben harmonizálják; |
| --- | --- |

2.

sürgeti a tagállamokat, hogy zökkenőmentesen és megfelelő időben ültessék át és hajtsák végre a gyermekek szexuális bántalmazása, szexuális kizsákmányolása és a gyermekpornográfia elleni küzdelemről szóló 2011/92/EU irányelvet; felszólítja a tagállamokat, hogy a kiskoróak digitális világbeli védelmére irányuló erőfeszítéseiket a lehető legnagyobb mértékben harmonizálják;

| 3. | megismétli a tagállamokhoz intézett felhívását, hogy amennyiben még nem tették meg, írják alá és ratifikálják a gyermekek védelméről szóló nemzetközi okmányokat, például az Európa Tanács a gyermek szexuális kizsákmányolása és szexuális zaklatása elleni egyezményét, a gyermek jogairól szóló egyezmény harmadik fakultatív jegyzőkönyvét és a gyermekek jogainak gyakorlásáról szóló európai egyezményt, valamint hogy az EU jogrendje által megkövetelt szükséges jogbiztonság és jogi egyértelműség alkalmazásával ültessék át ezeket az okmányokat; |
| --- | --- |

3.

megismétli a tagállamokhoz intézett felhívását, hogy amennyiben még nem tették meg, írják alá és ratifikálják a gyermekek védelméről szóló nemzetközi okmányokat, például az Európa Tanács a gyermek szexuális kizsákmányolása és szexuális zaklatása elleni egyezményét, a gyermek jogairól szóló egyezmény harmadik fakultatív jegyzőkönyvét és a gyermekek jogainak gyakorlásáról szóló európai egyezményt, valamint hogy az EU jogrendje által megkövetelt szükséges jogbiztonság és jogi egyértelműség alkalmazásával ültessék át ezeket az okmányokat;

| 4. | felszólítja a Bizottságot, hogy a kiskorúak digitális világbeli védelmére irányuló egységes és összehangolt megközelítés biztosítása érdekében erősítse meg a meglévő belső mechanizmusokat; üdvözli a gyermekbarát internet Bizottság által kidolgozott európai stratégiáját, és felhívja a Bizottságot, hogy a gyermekek online biztonságára irányuló egységes és összehangolt megközelítés biztosítása érdekében erősítse meg a meglévő belső mechanizmusokat; |
| --- | --- |

4.

felszólítja a Bizottságot, hogy a kiskorúak digitális világbeli védelmére irányuló egységes és összehangolt megközelítés biztosítása érdekében erősítse meg a meglévő belső mechanizmusokat; üdvözli a gyermekbarát internet Bizottság által kidolgozott európai stratégiáját, és felhívja a Bizottságot, hogy a gyermekek online biztonságára irányuló egységes és összehangolt megközelítés biztosítása érdekében erősítse meg a meglévő belső mechanizmusokat;

| 5. | hangsúlyozza, hogy a gyermekek jogait a gyermekek jogaira, biztonságára, fizikai és szellemi épségükre vonatkozó intézkedések hatásának elemzésével valamennyi uniós politika területén érvényesíteni kell, és ennek ki kell terjednie a digitális világra vonatkozó, egyértelműen megfogalmazott bizottsági javaslatokra is; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy a gyermekek jogait a gyermekek jogaira, biztonságára, fizikai és szellemi épségükre vonatkozó intézkedések hatásának elemzésével valamennyi uniós politika területén érvényesíteni kell, és ennek ki kell terjednie a digitális világra vonatkozó, egyértelműen megfogalmazott bizottsági javaslatokra is;

| 6. | hangsúlyozza, hogy csak a jogi, technikai és oktatási intézkedések átfogó társítása – beleértve a megelőzést is – orvosolhatja hatékonyan azokat a veszélyeket, melyekkel a gyermekek az interneten szembesülnek, és hogy fokozni kell a gyermekek online környezetben való védelmét; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy csak a jogi, technikai és oktatási intézkedések átfogó társítása – beleértve a megelőzést is – orvosolhatja hatékonyan azokat a veszélyeket, melyekkel a gyermekek az interneten szembesülnek, és hogy fokozni kell a gyermekek online környezetben való védelmét;

| 7. | üdvözli az Europolnál működő, kiberbiztonsággal foglalkozó új ügynökséget, és felhívja a Bizottságot, hogy gondoskodjon arról, hogy az új központon belüli gyermekvédelmi csoport rendelkezzen a megfelelő erőforrásokkal, és hatékonyan együttműködjön az Interpollal; |
| --- | --- |

7.

üdvözli az Europolnál működő, kiberbiztonsággal foglalkozó új ügynökséget, és felhívja a Bizottságot, hogy gondoskodjon arról, hogy az új központon belüli gyermekvédelmi csoport rendelkezzen a megfelelő erőforrásokkal, és hatékonyan együttműködjön az Interpollal;

| 8. | reméli, hogy folytatják a „Biztonságosabb internet” programot a tevékenységei maradéktalan végrehajtásához szükséges források biztosításával és a program sajátosságainak megőrzésével, és a további munka maximális hatékonyságának biztosítása érdekében kéri a Bizottságot, hogy a program sikereiről és kudarcairól nyújtson be jelentést a Parlamentnek; |
| --- | --- |

8.

reméli, hogy folytatják a „Biztonságosabb internet” programot a tevékenységei maradéktalan végrehajtásához szükséges források biztosításával és a program sajátosságainak megőrzésével, és a további munka maximális hatékonyságának biztosítása érdekében kéri a Bizottságot, hogy a program sikereiről és kudarcairól nyújtson be jelentést a Parlamentnek;

| 9. | sürgeti a tagállamokat és a Bizottságot, hogy – többek között internetes úton is – hozzanak megfelelő intézkedéseket, így például adott esetben az érintett civil társadalmi szervezetekkel, a családokkal, iskolákkal audiovizuális szolgáltatókkal, az iparággal és egyéb érdekelt felekkel együttműködésben indítsanak kutatási és oktatási programokat, amelyek célja, hogy csökkentsék annak kockázatát, hogy a gyermekek az internet áldozatává váljanak; |
| --- | --- |

9.

sürgeti a tagállamokat és a Bizottságot, hogy – többek között internetes úton is – hozzanak megfelelő intézkedéseket, így például adott esetben az érintett civil társadalmi szervezetekkel, a családokkal, iskolákkal audiovizuális szolgáltatókkal, az iparággal és egyéb érdekelt felekkel együttműködésben indítsanak kutatási és oktatási programokat, amelyek célja, hogy csökkentsék annak kockázatát, hogy a gyermekek az internet áldozatává váljanak;

| 10. | tudomásul veszi, hogy a Bizottság kezdeményezésére létrehozták a gyermekek internetes biztonságával foglalkozó CEO koalíciót; ennek keretében szoros együttműködésre szólít fel – különösen uniós szinten– a többek között a kiskorúak védelmével, adatvédelemmel, oktatással stb. foglalkozó civil egyesületek és szervezetek, a szülők és az oktatók képviselői, valamint a Bizottságnak a fogyasztóvédelemmel és a jogérvényesüléssel foglalkozó különböző főigazgatóságai között; |
| --- | --- |

10.

tudomásul veszi, hogy a Bizottság kezdeményezésére létrehozták a gyermekek internetes biztonságával foglalkozó CEO koalíciót; ennek keretében szoros együttműködésre szólít fel – különösen uniós szinten– a többek között a kiskorúak védelmével, adatvédelemmel, oktatással stb. foglalkozó civil egyesületek és szervezetek, a szülők és az oktatók képviselői, valamint a Bizottságnak a fogyasztóvédelemmel és a jogérvényesüléssel foglalkozó különböző főigazgatóságai között;

Média és új média: hozzáférés és oktatás

| 11. | rámutat, hogy az internet mérhetetlenül értékes eszközöket kínál a gyermekeknek és a fiataloknak ahhoz, hogy megfogalmazzák és hangsúlyozzák véleményüket, hogy információkhoz férjenek hozzá, tanuljanak és érvényesítsék jogaikat, valamint a kommunikáció, a világ felé történő nyitás és a személyes gyarapodás kiváló eszköze; |
| --- | --- |

11.

rámutat, hogy az internet mérhetetlenül értékes eszközöket kínál a gyermekeknek és a fiataloknak ahhoz, hogy megfogalmazzák és hangsúlyozzák véleményüket, hogy információkhoz férjenek hozzá, tanuljanak és érvényesítsék jogaikat, valamint a kommunikáció, a világ felé történő nyitás és a személyes gyarapodás kiváló eszköze;

| 12. | hangsúlyozza azonban, hogy az online környezet és a közösségi média jelentős biztonsági kockázatot jelent a legkiszolgáltatottabb felhasználók közé tartozó gyermekek magánéletére és méltóságára nézve; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza azonban, hogy az online környezet és a közösségi média jelentős biztonsági kockázatot jelent a legkiszolgáltatottabb felhasználók közé tartozó gyermekek magánéletére és méltóságára nézve;

| 13. | emlékeztet, hogy az internet veszélyeket is rejt a gyermekekre nézve azáltal, hogy teret ad olyan jelenségeknek, mint például a gyermekpornográfia, az erőszakkal kapcsolatos anyagok cseréje, az internetes bűnőzés, a megfélemlítés, a zaklatással vagy a gyermekek elcsábítása, továbbá hogy a gyermekek hozzáférhetnek jogilag korlátozott vagy koruknak nem megfelelő árukhoz és szolgáltatásokhoz, ki vannak téve koruknak nem megfelelő, agresszív vagy megtévesztő reklámoknak, valamint átveréseknek, személyazonosság-lopásnak, csalásnak és ehhez hasonló, pénzügyi természetű fenyegetéseknek, melyek traumatikus tapasztalatokat eredményezhetnek; |
| --- | --- |

13.

emlékeztet, hogy az internet veszélyeket is rejt a gyermekekre nézve azáltal, hogy teret ad olyan jelenségeknek, mint például a gyermekpornográfia, az erőszakkal kapcsolatos anyagok cseréje, az internetes bűnőzés, a megfélemlítés, a zaklatással vagy a gyermekek elcsábítása, továbbá hogy a gyermekek hozzáférhetnek jogilag korlátozott vagy koruknak nem megfelelő árukhoz és szolgáltatásokhoz, ki vannak téve koruknak nem megfelelő, agresszív vagy megtévesztő reklámoknak, valamint átveréseknek, személyazonosság-lopásnak, csalásnak és ehhez hasonló, pénzügyi természetű fenyegetéseknek, melyek traumatikus tapasztalatokat eredményezhetnek;

| 14. | ezzel összefüggésben támogatja a tagállamok gyermekek, szülők, nevelők, iskolai tanárok és szociális munkások rendszeres oktatásának és képzésének előmozdítására irányuló erőfeszítéseit azzal a céllal, hogy képessé tegyék őket a digitális világ megértésére és azon veszélyek azonosítására, melyek károsíthatják a gyermekek fizikai vagy mentális egészségét, továbbá hogy csökkentsék a digitális médiához kapcsolódó kockázatokat és hogy tájékoztatást nyújtsanak a bejelentési pontokról, és hogy hogyan kell kezelni a kiskorú áldozatokat; egyúttal rámutat arra, hogy a gyermekeknek meg kell érteniük, hogy a digitális technológiák igénybevételével mások jogait sérthetik, vagy akár bűncselekménynek minősülő magatartást is tanúsíthatnak; |
| --- | --- |

14.

ezzel összefüggésben támogatja a tagállamok gyermekek, szülők, nevelők, iskolai tanárok és szociális munkások rendszeres oktatásának és képzésének előmozdítására irányuló erőfeszítéseit azzal a céllal, hogy képessé tegyék őket a digitális világ megértésére és azon veszélyek azonosítására, melyek károsíthatják a gyermekek fizikai vagy mentális egészségét, továbbá hogy csökkentsék a digitális médiához kapcsolódó kockázatokat és hogy tájékoztatást nyújtsanak a bejelentési pontokról, és hogy hogyan kell kezelni a kiskorú áldozatokat; egyúttal rámutat arra, hogy a gyermekeknek meg kell érteniük, hogy a digitális technológiák igénybevételével mások jogait sérthetik, vagy akár bűncselekménynek minősülő magatartást is tanúsíthatnak;

| 15. | különösen nagy jelentőséget tulajdonít a lehető legkorábban elkezdődő, médiaműveltséget segítő oktatásnak, amelynek során a gyermekek és a fiatalok megtanulják annak öntudatos és kritikus eldöntését, hogy az interneten melyek azok az utak, amelyeket követni kívánnak, illetve amelyeket inkább elkerülnének, továbbá különösen nagy jelentőséget tulajdonít az emberek egymás mellett élésével és egymással szembeni tiszteletteljes és toleráns viselkedésével kapcsolatos alapvető értékek közvetítésének; |
| --- | --- |

15.

különösen nagy jelentőséget tulajdonít a lehető legkorábban elkezdődő, médiaműveltséget segítő oktatásnak, amelynek során a gyermekek és a fiatalok megtanulják annak öntudatos és kritikus eldöntését, hogy az interneten melyek azok az utak, amelyeket követni kívánnak, illetve amelyeket inkább elkerülnének, továbbá különösen nagy jelentőséget tulajdonít az emberek egymás mellett élésével és egymással szembeni tiszteletteljes és toleráns viselkedésével kapcsolatos alapvető értékek közvetítésének;

| 16. | megállapítja, hogy a „Médiaoktatás” program (Media Education) olyan alapvető eszköz, amely a kiskorúak számára lehetővé teszi, hogy fenntartásokkal kezeljék a médiában és a digitális világban rejlő lehetőségeket, felszólítja továbbá a tagállamokat, hogy e programot építsék be a tantervekbe; emlékeztet arra, hogy a digitális marketing folyamatos bővülése miatt a fogyasztók oktatása is fontos; |
| --- | --- |

16.

megállapítja, hogy a „Médiaoktatás” program (Media Education) olyan alapvető eszköz, amely a kiskorúak számára lehetővé teszi, hogy fenntartásokkal kezeljék a médiában és a digitális világban rejlő lehetőségeket, felszólítja továbbá a tagállamokat, hogy e programot építsék be a tantervekbe; emlékeztet arra, hogy a digitális marketing folyamatos bővülése miatt a fogyasztók oktatása is fontos;

| 17. | megismétli a kiskorúak és szüleik digitális és médiajártasságának és készségeinek fontosságát; hangsúlyozza továbbá, hogy a kiskorúak digitális jártasságát és készségeit, valamint biztonságos médiahasználatát az Európai Unió szociális, oktaási és ifjúsági politikáinak prioritásaként és az Európa 2020 stratégia meghatározó elemeként kell kezelni; |
| --- | --- |

17.

megismétli a kiskorúak és szüleik digitális és médiajártasságának és készségeinek fontosságát; hangsúlyozza továbbá, hogy a kiskorúak digitális jártasságát és készségeit, valamint biztonságos médiahasználatát az Európai Unió szociális, oktaási és ifjúsági politikáinak prioritásaként és az Európa 2020 stratégia meghatározó elemeként kell kezelni;

| 18. | ösztönzi az iskolai keretek között diákokkal foglalkozó oktatók folyamatos digitális képzését; |
| --- | --- |

18.

ösztönzi az iskolai keretek között diákokkal foglalkozó oktatók folyamatos digitális képzését;

| 19. | kiemeli, hogy a digitális világ és a kiskorúak kiegyensúlyozott és proaktív viszonya érdekében biztosítani kell az oktatás terén az együttműködést a családok, az iskola, a civil társadalom és az érdekelt felek, köztük a különféle média- és audiovizuális szolgáltatók között; arra ösztönzi a Bizottságot, hogy támogassa a szülők és nevelők részére szánt figyelemfelkeltő kezdeményezéseket, annak biztosítása érdekében, hogy ez utóbbiak a lehető legjobban tudják támogatni a kiskorúakat a digitális eszközök és szolgáltatások használata terén; |
| --- | --- |

19.

kiemeli, hogy a digitális világ és a kiskorúak kiegyensúlyozott és proaktív viszonya érdekében biztosítani kell az oktatás terén az együttműködést a családok, az iskola, a civil társadalom és az érdekelt felek, köztük a különféle média- és audiovizuális szolgáltatók között; arra ösztönzi a Bizottságot, hogy támogassa a szülők és nevelők részére szánt figyelemfelkeltő kezdeményezéseket, annak biztosítása érdekében, hogy ez utóbbiak a lehető legjobban tudják támogatni a kiskorúakat a digitális eszközök és szolgáltatások használata terén;

| 20. | ösztönzi a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a fiatalokkal, az oktatással, a kultúrával és a művészetekkel kapcsolatos jelenlegi és új programok és szolgáltatások keretében támogassa a kiskorúak egyenlő hozzáférését a biztonságos és minőségi plurális digitális tartalmakhoz; |
| --- | --- |

20.

ösztönzi a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a fiatalokkal, az oktatással, a kultúrával és a művészetekkel kapcsolatos jelenlegi és új programok és szolgáltatások keretében támogassa a kiskorúak egyenlő hozzáférését a biztonságos és minőségi plurális digitális tartalmakhoz;

| 21. | felszólítja a tagállamokat, a hatóságokat és az internetszolgáltatókat, hogy erősítsék kommunikációs kampányaikat annak érdekében, hogy a gyermekek, a serdülők, a szülők és a nevelők figyelmét felhívják a digitális világ ellenőrizetlen veszélyeire; |
| --- | --- |

21.

felszólítja a tagállamokat, a hatóságokat és az internetszolgáltatókat, hogy erősítsék kommunikációs kampányaikat annak érdekében, hogy a gyermekek, a serdülők, a szülők és a nevelők figyelmét felhívják a digitális világ ellenőrizetlen veszélyeire;

| 22. | elismeri a közszolgálati média szerepét a biztonságos és megbízható online tér kiskorúak számára történő előmozdításában; |
| --- | --- |

22.

elismeri a közszolgálati média szerepét a biztonságos és megbízható online tér kiskorúak számára történő előmozdításában;

| 23. | sürgeti a Bizottságot, hogy fő prioritásai közé vegye fel a gyermekek agresszív vagy félrevezető televíziós vagy online hirdetésekkel szembeni védelmét; |
| --- | --- |

23.

sürgeti a Bizottságot, hogy fő prioritásai közé vegye fel a gyermekek agresszív vagy félrevezető televíziós vagy online hirdetésekkel szembeni védelmét;

| 24. | kiemeli különösen a magánszektor és az iparág, valamint a többi érdekelt fél szerepét az e kérdésekkel kapcsolatos felelősségük és a weboldalak gyermekbiztonsági címkézése, továbbá a gyermekekkel kapcsolatos „netikett” előmozdítása vonatkozásában; hangsúlyozza, hogy minden ilyen intézkedésnek teljes mértékben összeegyeztethetőnek kell lennie a jogállamisággal és a jogbiztonsággal, figyelembe kell vennie a végfelhasználók jogait és meg kell felelnie a hatályos jogi és bírósági eljárásoknak, valamint az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezménynek, az Európai Unió Alapjogi Chartájának, továbbá a Bíróság és az Emberi Jogok Európai Bírósága joggyakorlatának; felkéri az iparág képviselőit, hogy tartsák tiszteletben és teljes körűen hajtsák végre a meglévő magatartási kódexeket és a hasonló kezdeményezéseket, így például az uniós kötelezettségvállalást és a fogyasztási cikkek fórumának (CGF) barcelonai nyilatkozatát; |
| --- | --- |

24.

kiemeli különösen a magánszektor és az iparág, valamint a többi érdekelt fél szerepét az e kérdésekkel kapcsolatos felelősségük és a weboldalak gyermekbiztonsági címkézése, továbbá a gyermekekkel kapcsolatos „netikett” előmozdítása vonatkozásában; hangsúlyozza, hogy minden ilyen intézkedésnek teljes mértékben összeegyeztethetőnek kell lennie a jogállamisággal és a jogbiztonsággal, figyelembe kell vennie a végfelhasználók jogait és meg kell felelnie a hatályos jogi és bírósági eljárásoknak, valamint az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezménynek, az Európai Unió Alapjogi Chartájának, továbbá a Bíróság és az Emberi Jogok Európai Bírósága joggyakorlatának; felkéri az iparág képviselőit, hogy tartsák tiszteletben és teljes körűen hajtsák végre a meglévő magatartási kódexeket és a hasonló kezdeményezéseket, így például az uniós kötelezettségvállalást és a fogyasztási cikkek fórumának (CGF) barcelonai nyilatkozatát;

| 25. | hangsúlyozza, hogy különös figyelmet kell fordítani a káros anyagok, így például az alkohol internetes forgalmazására, amely a fiatalokhoz is eljuthat; rámutat, hogy az internetes marketing különféle – például a közösségi hálózatokon keresztül megvalósuló – módszereinek természetéből és hatóköréből adódóan a tagállamok számára komoly nehézséget jelent az alkohol internetes forgalmazásának nyomon követése, az Európai Bizottság intézkedései pedig hozzáadott értéket képviselnének e tekintetben; |
| --- | --- |

25.

hangsúlyozza, hogy különös figyelmet kell fordítani a káros anyagok, így például az alkohol internetes forgalmazására, amely a fiatalokhoz is eljuthat; rámutat, hogy az internetes marketing különféle – például a közösségi hálózatokon keresztül megvalósuló – módszereinek természetéből és hatóköréből adódóan a tagállamok számára komoly nehézséget jelent az alkohol internetes forgalmazásának nyomon követése, az Európai Bizottság intézkedései pedig hozzáadott értéket képviselnének e tekintetben;

| 26. | kiemeli, hogy a formális, informális, nem formális és kortársak közötti oktatás mennyire hatékonyan segít elterjeszteni a kiskorúak körében az internet, a közösségi hálózatok, a videojátékok és a mobiltelefonok használatával kapcsolatos biztonságos gyakorlatokat és lehetséges veszélyeket (konkrét példákon keresztül), ösztönzi továbbá, hogy az „Európai iskolahálózat” segítse elő e téren a tanulók közötti tanácsadást; hangsúlyozza, hogy a szülőket is tájékoztatni kell a biztonságos gyakorlatokról és a veszélyekről; |
| --- | --- |

26.

kiemeli, hogy a formális, informális, nem formális és kortársak közötti oktatás mennyire hatékonyan segít elterjeszteni a kiskorúak körében az internet, a közösségi hálózatok, a videojátékok és a mobiltelefonok használatával kapcsolatos biztonságos gyakorlatokat és lehetséges veszélyeket (konkrét példákon keresztül), ösztönzi továbbá, hogy az „Európai iskolahálózat” segítse elő e téren a tanulók közötti tanácsadást; hangsúlyozza, hogy a szülőket is tájékoztatni kell a biztonságos gyakorlatokról és a veszélyekről;

| 27. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki programokat, melyek célja a gyermekek és a fiatalok megfelelő készségekkel való ellátása, valamint az internethez és az új médiához való tájékozott hozzáférésük biztosítása, és e tekintetben kiemeli a digitális médiaműveltségnek a formális és nem formális oktatás minden szintjén való általános érvényre juttatásának jelentőségét a lehető legkorábbi szakasztól kezdődően, az egész életen át tartó tanulás megközelítését követve; |
| --- | --- |

27.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki programokat, melyek célja a gyermekek és a fiatalok megfelelő készségekkel való ellátása, valamint az internethez és az új médiához való tájékozott hozzáférésük biztosítása, és e tekintetben kiemeli a digitális médiaműveltségnek a formális és nem formális oktatás minden szintjén való általános érvényre juttatásának jelentőségét a lehető legkorábbi szakasztól kezdődően, az egész életen át tartó tanulás megközelítését követve;

A védelemhez való jog

Az illegális tartalmak elleni küzdelem

| 28. | hangsúlyozza azokat a kihívásokat, amelyekkel a büntetőjognak az internetes környezetben való működés során szembe kell néznie az olyan elvek kapcsán, mint a jogbiztonság és a törvényesség, az ártatlanság vélelme, az áldozat jogai és a gyanúsított jogai; e tekintetben rámutat azokra a kihívásokra, amelyek korábban a fogalmak egyértelmű meghatározása kapcsán felmerültek, például a gyermekek internetes elcsábítása és a gyermekpornográfia esetében, ahol az előnyben részesített kifejezés a „gyermekek szexuális zaklatásáról készített anyag”; |
| --- | --- |

28.

hangsúlyozza azokat a kihívásokat, amelyekkel a büntetőjognak az internetes környezetben való működés során szembe kell néznie az olyan elvek kapcsán, mint a jogbiztonság és a törvényesség, az ártatlanság vélelme, az áldozat jogai és a gyanúsított jogai; e tekintetben rámutat azokra a kihívásokra, amelyek korábban a fogalmak egyértelmű meghatározása kapcsán felmerültek, például a gyermekek internetes elcsábítása és a gyermekpornográfia esetében, ahol az előnyben részesített kifejezés a „gyermekek szexuális zaklatásáról készített anyag”;

| 29. | ezért felhívja a Bizottságot, hogy a 2011/92/EU irányelv átültetésére vonatkozó jelentési kötelezettsége keretében gyűjtsön pontos és egyértelmű adatokat a gyermekek internetes elcsábítását magában foglaló bűncselekményekről, ideértve az ilyen viselkedés büntetendővé tételére irányuló nemzeti rendelkezések pontos azonosítását is; felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy gyűjtsenek adatokat erről a típusú bűncselekményről az elindított büntető eljárások és a meghozott ítéletek számával, valamint a jelentős nemzeti ítélkezési gyakorlatokkal kapcsolatban, továbbá hogy osszák meg egymással az ilyen típusú bűncselekmények kapcsán folytatott bűnüldözésre és szankcionálásra irányuló legjobb gyakorlataikat; felszólítja továbbá a Bizottságot, hogy jelentős mértékben javítsa a statisztikai információk összeállítását és közzétételét annak érdekében, hogy lehetővé váljon a szakpolitikák hatékonyabb kidolgozása és felülvizsgálata; |
| --- | --- |

29.

ezért felhívja a Bizottságot, hogy a 2011/92/EU irányelv átültetésére vonatkozó jelentési kötelezettsége keretében gyűjtsön pontos és egyértelmű adatokat a gyermekek internetes elcsábítását magában foglaló bűncselekményekről, ideértve az ilyen viselkedés büntetendővé tételére irányuló nemzeti rendelkezések pontos azonosítását is; felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy gyűjtsenek adatokat erről a típusú bűncselekményről az elindított büntető eljárások és a meghozott ítéletek számával, valamint a jelentős nemzeti ítélkezési gyakorlatokkal kapcsolatban, továbbá hogy osszák meg egymással az ilyen típusú bűncselekmények kapcsán folytatott bűnüldözésre és szankcionálásra irányuló legjobb gyakorlataikat; felszólítja továbbá a Bizottságot, hogy jelentős mértékben javítsa a statisztikai információk összeállítását és közzétételét annak érdekében, hogy lehetővé váljon a szakpolitikák hatékonyabb kidolgozása és felülvizsgálata;

| 30. | e tekintetben elismeri a tagállamok rendőrségei és igazságügyi hatóságai közötti, valamint a közöttük és az Europol és az Eurojust közötti magas szintű együttműködést a gyermekek ellen a digitális média segítségével elkövetett bűncselekmények tekintetében, amelyre példa a 2011. évi „Ikarosz” elnevezésű, kemény intézkedéssorozat, amely a gyermekek szexuális zaklatását tartalmazó online fájlmegosztó hálózatok ellen irányult; |
| --- | --- |

30.

e tekintetben elismeri a tagállamok rendőrségei és igazságügyi hatóságai közötti, valamint a közöttük és az Europol és az Eurojust közötti magas szintű együttműködést a gyermekek ellen a digitális média segítségével elkövetett bűncselekmények tekintetében, amelyre példa a 2011. évi „Ikarosz” elnevezésű, kemény intézkedéssorozat, amely a gyermekek szexuális zaklatását tartalmazó online fájlmegosztó hálózatok ellen irányult;

| 31. | hangsúlyozza azonban, hogy tekintettel a teljes körű együttműködés és kölcsönös bizalom jelenleg meglévő akadályaira, további javulást lehetne elérni a büntetőjog és a büntető eljárások tagállamok közötti további harmonizációjával, ideértve a gyanúsítottak eljárási és adatvédelmi jogait is, valamint az EU Alapjogi Chartáján alapuló alapvető jogok tiszteletben tartását; |
| --- | --- |

31.

hangsúlyozza azonban, hogy tekintettel a teljes körű együttműködés és kölcsönös bizalom jelenleg meglévő akadályaira, további javulást lehetne elérni a büntetőjog és a büntető eljárások tagállamok közötti további harmonizációjával, ideértve a gyanúsítottak eljárási és adatvédelmi jogait is, valamint az EU Alapjogi Chartáján alapuló alapvető jogok tiszteletben tartását;

| 32. | üdvözli, hogy a Bizottság lehetséges jogalkotási intézkedéseket kíván mérlegelni, ha az ágazati önszabályozás nem vezet eredményre; |
| --- | --- |

32.

üdvözli, hogy a Bizottság lehetséges jogalkotási intézkedéseket kíván mérlegelni, ha az ágazati önszabályozás nem vezet eredményre;

| 33. | hangsúlyozza azonban, hogy az uniós büntető anyagi jogi rendelkezésekre irányuló javaslatoknak teljes mértékben tiszteletben kell tartaniuk a szubszidiaritás és az arányosság elvét, valamint a büntetőjogra irányadó általános elveket, és egyértelműen tanúskodniuk kell arról, hogy céljuk a hozzáadott érték megteremtése a határokon átnyúló súlyos bűncselekmények elleni fellépések közös uniós megközelítése révén, amint az az Európai Parlament 2012. május 22-i, a büntetőjog uniós megközelítéséről szóló állásfoglalásában is szerepel (8); |
| --- | --- |

33.

hangsúlyozza azonban, hogy az uniós büntető anyagi jogi rendelkezésekre irányuló javaslatoknak teljes mértékben tiszteletben kell tartaniuk a szubszidiaritás és az arányosság elvét, valamint a büntetőjogra irányadó általános elveket, és egyértelműen tanúskodniuk kell arról, hogy céljuk a hozzáadott érték megteremtése a határokon átnyúló súlyos bűncselekmények elleni fellépések közös uniós megközelítése révén, amint az az Európai Parlament 2012. május 22-i, a büntetőjog uniós megközelítéséről szóló állásfoglalásában is szerepel (8);

| 34. | felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy miden tőlük telhetőt tegyenek meg a harmadik országokkal való együttműködés megerősítése érdekében a területükön illegális tartalmat vagy viselkedést tároló vagy terjesztő weboldalak mielőbbi törlése és a számítógépes bűnözés elleni küzdelem tekintetében; e tekintetben ösztönzi a szakmai tudás és a bevált gyakorlatok nemzetközi cseréjét, valamint az ötletek megosztását a kormányzatok, a bűnüldözési szervek, a számítógépes bűnözésre szakosodott rendőri egységek, a segélyvonalak, a gyermekvédelmi szervezetek és az internetes ágazat között; |
| --- | --- |

34.

felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy miden tőlük telhetőt tegyenek meg a harmadik országokkal való együttműködés megerősítése érdekében a területükön illegális tartalmat vagy viselkedést tároló vagy terjesztő weboldalak mielőbbi törlése és a számítógépes bűnözés elleni küzdelem tekintetében; e tekintetben ösztönzi a szakmai tudás és a bevált gyakorlatok nemzetközi cseréjét, valamint az ötletek megosztását a kormányzatok, a bűnüldözési szervek, a számítógépes bűnözésre szakosodott rendőri egységek, a segélyvonalak, a gyermekvédelmi szervezetek és az internetes ágazat között;

| 35. | ezzel kapcsolatban felhív a 2009. évi tanácsi ütemtervben szereplő összes intézkedés teljes körű elfogadására, amelyek célja a büntetőeljárásban a gyanúsítottak vagy vádlottak eljárási jogainak megerősítése, valamint a bizonyítékok elfogadhatóságára és értékelésére vonatkozó közös megközelítés kialakítása, hogy felszámolják a más tagállamban gyűjtött bizonyítékok szabad áramlásának akadályait; |
| --- | --- |

35.

ezzel kapcsolatban felhív a 2009. évi tanácsi ütemtervben szereplő összes intézkedés teljes körű elfogadására, amelyek célja a büntetőeljárásban a gyanúsítottak vagy vádlottak eljárási jogainak megerősítése, valamint a bizonyítékok elfogadhatóságára és értékelésére vonatkozó közös megközelítés kialakítása, hogy felszámolják a más tagállamban gyűjtött bizonyítékok szabad áramlásának akadályait;

| 36. | támogatja a bűncselekmények, illegális tartalmak és magatartás jelentésére szolgáló forródrótrendszerek bevezetését és megerősítését, figyelembe véve többek között az eltűnt gyermekek felkutatására fenntartott európai forródrót, valamint a nemzeti gyorsriasztási rendszerek és az európai automatikus gyermekriasztási rendszer tapasztalatait; hangsúlyozza azonban, hogy minden bejelentés alapján indított azonnali büntetőeljárás során meg kell találni az egyensúlyt egyrészt a potenciális áldozatok jogai és az emberi jogokról szóló európai egyezmény 2. és 8. cikke szerint a tagállamok kötelező fellépésére vonatkozó – és az Emberi Jogok Európai Bíróságának joggyakorlatában már korábban hangsúlyozott – pozitív kötelezettség, másrészt a gyanúsított jogai között; ezzel kapcsolatban felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy osszák meg egymással a gyermekek ellen a digitális világban elkövetett bűncselekmények felderítése és üldözése terén kialakult legjobb gyakorlataikat; emlékeztet arra, hogy az általános adatvédelmi rendeletre irányuló bizottsági javaslat (COM(2012)0011) 8. cikke egyedi biztosítékokat tartalmaz a gyermekek személyes adatainak feldolgozására vonatkozóan, így például kötelező szülői hozzájárulást a 13 évnél fiatalabb gyermekek adatainak feldolgozása esetén; |
| --- | --- |

36.

támogatja a bűncselekmények, illegális tartalmak és magatartás jelentésére szolgáló forródrótrendszerek bevezetését és megerősítését, figyelembe véve többek között az eltűnt gyermekek felkutatására fenntartott európai forródrót, valamint a nemzeti gyorsriasztási rendszerek és az európai automatikus gyermekriasztási rendszer tapasztalatait; hangsúlyozza azonban, hogy minden bejelentés alapján indított azonnali büntetőeljárás során meg kell találni az egyensúlyt egyrészt a potenciális áldozatok jogai és az emberi jogokról szóló európai egyezmény 2. és 8. cikke szerint a tagállamok kötelező fellépésére vonatkozó – és az Emberi Jogok Európai Bíróságának joggyakorlatában már korábban hangsúlyozott – pozitív kötelezettség, másrészt a gyanúsított jogai között; ezzel kapcsolatban felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy osszák meg egymással a gyermekek ellen a digitális világban elkövetett bűncselekmények felderítése és üldözése terén kialakult legjobb gyakorlataikat; emlékeztet arra, hogy az általános adatvédelmi rendeletre irányuló bizottsági javaslat (COM(2012)0011) 8. cikke egyedi biztosítékokat tartalmaz a gyermekek személyes adatainak feldolgozására vonatkozóan, így például kötelező szülői hozzájárulást a 13 évnél fiatalabb gyermekek adatainak feldolgozása esetén;

| 37. | megállapítja, hogy egyes tagállamokban még mindig túlságosan lassan működnek az értesítés-eltávolítási eljárások („notice and take down”); üdvözli az ezzel kapcsolatos hatásvizsgálat közzétételére irányuló bizottsági kezdeményezést, valamint ajánlja ezen eljárások hatékonyságának növelését és a tagállami legjobb gyakorlatoknak megfelelő továbbfejlesztését; |
| --- | --- |

37.

megállapítja, hogy egyes tagállamokban még mindig túlságosan lassan működnek az értesítés-eltávolítási eljárások („notice and take down”); üdvözli az ezzel kapcsolatos hatásvizsgálat közzétételére irányuló bizottsági kezdeményezést, valamint ajánlja ezen eljárások hatékonyságának növelését és a tagállami legjobb gyakorlatoknak megfelelő továbbfejlesztését;

| 38. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a gyermekeknek az internetes bűncselekményekkel szembeni védelmére irányuló fellépések kapcsán értékelje a rendvédelmi erők közötti együttműködés, a forródrótok és az internetszolgáltatókkal kötött megállapodások hatékonyságát; felszólít arra, hogy a gyermekeknek az internetes bűncselekményekkel szembeni védelmére irányuló fellépések kapcsán alakítsanak ki szinergiákat más kapcsolódó szolgálatokkal, köztük a rendőri és a gyermek-igazságügyi szolgálatokkal, elsősorban a forródrótok és kapcsolattartási pontok koordinációja és integrálása révén; |
| --- | --- |

38.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a gyermekeknek az internetes bűncselekményekkel szembeni védelmére irányuló fellépések kapcsán értékelje a rendvédelmi erők közötti együttműködés, a forródrótok és az internetszolgáltatókkal kötött megállapodások hatékonyságát; felszólít arra, hogy a gyermekeknek az internetes bűncselekményekkel szembeni védelmére irányuló fellépések kapcsán alakítsanak ki szinergiákat más kapcsolódó szolgálatokkal, köztük a rendőri és a gyermek-igazságügyi szolgálatokkal, elsősorban a forródrótok és kapcsolattartási pontok koordinációja és integrálása révén;

| 39. | arra ösztönzi a tagállamokat, hogy továbbra is biztosítsák az INHOPE-szabványoknak (International Association of Internet Hotlines, az internetes forródrót-szolgáltatók nemzetközi szövetsége) megfelelő nemzeti forródrótok és más kapcsolattartási pontok, mint például biztonsági gombok működését, javítsák ezek egymás közötti hálózatba szerveződését, valamint hogy behatóan elemezzék az eredményeket; |
| --- | --- |

39.

arra ösztönzi a tagállamokat, hogy továbbra is biztosítsák az INHOPE-szabványoknak (International Association of Internet Hotlines, az internetes forródrót-szolgáltatók nemzetközi szövetsége) megfelelő nemzeti forródrótok és más kapcsolattartási pontok, mint például biztonsági gombok működését, javítsák ezek egymás közötti hálózatba szerveződését, valamint hogy behatóan elemezzék az eredményeket;

| 40. | hangsúlyozza, hogy a kiskorúaknak a számukra káros tartalmakhoz való közvetlen hozzáférésének korlátozása érdekében általánosan el kell terjeszteni az olyan megbízható eszközöket, mint a figyelmeztető oldalak vagy a hallható és látható jelzések; |
| --- | --- |

40.

hangsúlyozza, hogy a kiskorúaknak a számukra káros tartalmakhoz való közvetlen hozzáférésének korlátozása érdekében általánosan el kell terjeszteni az olyan megbízható eszközöket, mint a figyelmeztető oldalak vagy a hallható és látható jelzések;

| 41. | felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy javítsák a gyermekeket és családtagjaikat érintő forródrótokkal és egyéb kapcsolattartási pontokkal kapcsolatos tájékoztatás minőségét az illegális tartalmak bejelentésének elősegítése érdekében, és kéri a tagállamokat, hogy hívják fel a figyelmet a forródrótok mint a gyermekek szexuális zaklatását ábrázoló képek bejelentésére szolgáló kapcsolattartási pontok létezésére; |
| --- | --- |

41.

felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy javítsák a gyermekeket és családtagjaikat érintő forródrótokkal és egyéb kapcsolattartási pontokkal kapcsolatos tájékoztatás minőségét az illegális tartalmak bejelentésének elősegítése érdekében, és kéri a tagállamokat, hogy hívják fel a figyelmet a forródrótok mint a gyermekek szexuális zaklatását ábrázoló képek bejelentésére szolgáló kapcsolattartási pontok létezésére;

| 42. | támogatja a digitális tartalomszolgáltatók és szolgáltatók jogellenes tartalmak azonosításával, megelőzésével és bírósági határozat alapján történő eltávolításával kapcsolatos, a hatályban lévő jogszabályoknak megfelelő magatartási kódexek végrehajtására irányuló erőfeszítéseit; arra ösztönzi a Bizottságot és a tagállamokat, hogy ezzel kapcsolatban készítsenek értékeléseket; |
| --- | --- |

42.

támogatja a digitális tartalomszolgáltatók és szolgáltatók jogellenes tartalmak azonosításával, megelőzésével és bírósági határozat alapján történő eltávolításával kapcsolatos, a hatályban lévő jogszabályoknak megfelelő magatartási kódexek végrehajtására irányuló erőfeszítéseit; arra ösztönzi a Bizottságot és a tagállamokat, hogy ezzel kapcsolatban készítsenek értékeléseket;

| 43. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy indítsanak egy új, a szülőket célzó kampányt, amellyel segítik őket a gyermekeik által kezelt digitális anyagok és főként azon módszerek megértésében, amelyekkel meg tudják óvni gyermekeiket az illegális, korhatárhoz kötött vagy veszélyes digitális anyagoktól; |
| --- | --- |

43.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy indítsanak egy új, a szülőket célzó kampányt, amellyel segítik őket a gyermekeik által kezelt digitális anyagok és főként azon módszerek megértésében, amelyekkel meg tudják óvni gyermekeiket az illegális, korhatárhoz kötött vagy veszélyes digitális anyagoktól;

| 44. | sajnálja, hogy nem teljesült a 17 közösségi oldal – többek között a Facebook és a Myspace – üzemeltetője és a Bizottság között 2009. február 9-én létrejött megállapodás, amelynek célja a kiskorúak hatékonyabb védelme és biztonsága a világhálón; |
| --- | --- |

44.

sajnálja, hogy nem teljesült a 17 közösségi oldal – többek között a Facebook és a Myspace – üzemeltetője és a Bizottság között 2009. február 9-én létrejött megállapodás, amelynek célja a kiskorúak hatékonyabb védelme és biztonsága a világhálón;

| 45. | felhívja a figyelmet, hogy az internetes bűnözés nem ritkán határokon átnyúló tevékenység, ezért az ellene folytatott küzdelemben lényeges szerepet kellene kapnia a nemzetközi bűnüldözési együttműködésnek; |
| --- | --- |

45.

felhívja a figyelmet, hogy az internetes bűnözés nem ritkán határokon átnyúló tevékenység, ezért az ellene folytatott küzdelemben lényeges szerepet kellene kapnia a nemzetközi bűnüldözési együttműködésnek;

| 46. | sürgeti a tagállamokat és a Bizottságot, hogy támogassanak és indítsanak a gyermekeknek, a szülőknek és a nevelőknek szóló figyelemfelkeltő kampányokat a számítástechnikai bűnözés elleni védelemhez szükséges információk biztosítása, valamint a gyanús internetes oldalak és online magatartás bejelentésére való ösztönzésük érdekében; |
| --- | --- |

46.

sürgeti a tagállamokat és a Bizottságot, hogy támogassanak és indítsanak a gyermekeknek, a szülőknek és a nevelőknek szóló figyelemfelkeltő kampányokat a számítástechnikai bűnözés elleni védelemhez szükséges információk biztosítása, valamint a gyanús internetes oldalak és online magatartás bejelentésére való ösztönzésük érdekében;

| 47. | felhívja a tagállamokat a kizsákmányoló, fenyegető, sértő, diszkriminatív vagy egyébként rosszindulatú tartalmaknak helyet biztosító internetes oldalak törlésére vonatkozó meglévő eljárási szabályok megfelelő végrehajtására; |
| --- | --- |

47.

felhívja a tagállamokat a kizsákmányoló, fenyegető, sértő, diszkriminatív vagy egyébként rosszindulatú tartalmaknak helyet biztosító internetes oldalak törlésére vonatkozó meglévő eljárási szabályok megfelelő végrehajtására;

A káros tartalmak elleni fellépés

| 48. | felhívja a Bizottságot annak felülvizsgálatára, hogy a tagállamokban mennyire működnek hatékonyan a fiatalokat veszélyeztető tartalmak önkéntes osztályozására szolgáló különböző rendszerek, továbbá kéri a Bizottságot, a tagállamokat és az internetes ágazatot, hogy dolgozzanak ki olyan stratégiákat és szabványokat, amelyek megértetik a kiskorúakkal az interneten való felelősségteljes magatartást, felvilágosítják őket az életkoruknak nem megfelelő online és offline tartalmak jelentette veszélyekről, és óvják őket ezektől, ideértve az erőszakot, a túlköltekezésre és virtuális áruk vagy hitelek mobiltelefonnal történő vásárlására ösztönző hirdetéseket; |
| --- | --- |

48.

felhívja a Bizottságot annak felülvizsgálatára, hogy a tagállamokban mennyire működnek hatékonyan a fiatalokat veszélyeztető tartalmak önkéntes osztályozására szolgáló különböző rendszerek, továbbá kéri a Bizottságot, a tagállamokat és az internetes ágazatot, hogy dolgozzanak ki olyan stratégiákat és szabványokat, amelyek megértetik a kiskorúakkal az interneten való felelősségteljes magatartást, felvilágosítják őket az életkoruknak nem megfelelő online és offline tartalmak jelentette veszélyekről, és óvják őket ezektől, ideértve az erőszakot, a túlköltekezésre és virtuális áruk vagy hitelek mobiltelefonnal történő vásárlására ösztönző hirdetéseket;

| 49. | üdvözli a vállalati technikai innovációit az olyan speciális online megoldások kínálatával kapcsolatban, amelyek lehetővé teszik a gyermekek számára biztonságos internethasználatot; |
| --- | --- |

49.

üdvözli a vállalati technikai innovációit az olyan speciális online megoldások kínálatával kapcsolatban, amelyek lehetővé teszik a gyermekek számára biztonságos internethasználatot;

| 50. | felszólítja az audiovizuális és digitális médiaszolgáltatókat, hogy más érintett szervezetekkel együttműködve a gyermekek védelmét építsék bele alapszabályaikba és tüntessék fel az ajánlott életkort, |
| --- | --- |

50.

felszólítja az audiovizuális és digitális médiaszolgáltatókat, hogy más érintett szervezetekkel együttműködve a gyermekek védelmét építsék bele alapszabályaikba és tüntessék fel az ajánlott életkort,

| 51. | ösztönzi a tagállamokat, hogy a megfelelő szolgáltatókkal, szervezetekkel és harmadik országokkal együttműködve folytassák a gyermekeket érintő digitális tartalmak besorolásának harmonizálásával kapcsolatos párbeszédet; |
| --- | --- |

51.

ösztönzi a tagállamokat, hogy a megfelelő szolgáltatókkal, szervezetekkel és harmadik országokkal együttműködve folytassák a gyermekeket érintő digitális tartalmak besorolásának harmonizálásával kapcsolatos párbeszédet;

| 52. | ösztönzi a Bizottságot és a tagállamokat, hogy jól érthető jelzésekkel osztályozzák az elektronikus játékokat aszerint, hogy azokat milyen életkorú felhasználóknak szánták, és főként a tartalmuk alapján; |
| --- | --- |

52.

ösztönzi a Bizottságot és a tagállamokat, hogy jól érthető jelzésekkel osztályozzák az elektronikus játékokat aszerint, hogy azokat milyen életkorú felhasználóknak szánták, és főként a tartalmuk alapján;

| 53. | felszólítja a Bizottságot, hogy folytassa a biztonságosabb mobiltelefon-használatról szóló európai keretmegállapodás végrehajtását, kihasználva a szülői felügyeletet megkönnyítő lehetőségeket; |
| --- | --- |

53.

felszólítja a Bizottságot, hogy folytassa a biztonságosabb mobiltelefon-használatról szóló európai keretmegállapodás végrehajtását, kihasználva a szülői felügyeletet megkönnyítő lehetőségeket;

| 54. | hangsúlyozza a civil társadalmi szervezetek által végzett jó munkát, és ösztönzi ezeket a szervezeteket, hogy működjenek együtt és dolgozzanak közösen a határokon átnyúlóan, valamint partnerségben a bűnüldöző szervekkel, kormányokkal, internetszolgáltatókkal és a nyilvánossággal; |
| --- | --- |

54.

hangsúlyozza a civil társadalmi szervezetek által végzett jó munkát, és ösztönzi ezeket a szervezeteket, hogy működjenek együtt és dolgozzanak közösen a határokon átnyúlóan, valamint partnerségben a bűnüldöző szervekkel, kormányokkal, internetszolgáltatókkal és a nyilvánossággal;

Adatvédelem

| 55. | megismétli a gyermekek adatai védelmének jelentőségét, különösen a közösségi hálózatok és chatszobák különféle formáinak gyors elterjedésével összefüggésben, tekintettel a személyes adatoknak a digitális médiában való egyre nagyobb mértékű áramlására és hozzáférhetőségére; |
| --- | --- |

55.

megismétli a gyermekek adatai védelmének jelentőségét, különösen a közösségi hálózatok és chatszobák különféle formáinak gyors elterjedésével összefüggésben, tekintettel a személyes adatoknak a digitális médiában való egyre nagyobb mértékű áramlására és hozzáférhetőségére;

| 56. | üdvözli az adatvédelmi rendeletre irányuló új javaslatot (COM(2012)0011) és annak a gyermekek hozzájárulására és a személyes adatok tárolásának megszüntetéséhez való jogra irányuló külön rendelkezéseit, amely megtiltja a gyermekek a magán- és szakmai élete szempontjából kockázatos személyes adataival kapcsolatos információk online tárolását, emlékeztetve arra, hogy a gyermekekre vonatkozó adatok interneten való folyamatos tárolása miatt azokkal méltóságuk és társadalmi befogadásuk kárára vissza lehet élni; |
| --- | --- |

56.

üdvözli az adatvédelmi rendeletre irányuló új javaslatot (COM(2012)0011) és annak a gyermekek hozzájárulására és a személyes adatok tárolásának megszüntetéséhez való jogra irányuló külön rendelkezéseit, amely megtiltja a gyermekek a magán- és szakmai élete szempontjából kockázatos személyes adataival kapcsolatos információk online tárolását, emlékeztetve arra, hogy a gyermekekre vonatkozó adatok interneten való folyamatos tárolása miatt azokkal méltóságuk és társadalmi befogadásuk kárára vissza lehet élni;

| 57. | hangsúlyozza, hogy ezeket a rendelkezéseket tisztázni kell, és oly módon kell kidolgozni, amely az új jogszabály elfogadását követően biztosítja egyértelműségüket és teljes körű működőképességüket, valamint azt is, hogy nem gyengítik az internetes szabadságot; |
| --- | --- |

57.

hangsúlyozza, hogy ezeket a rendelkezéseket tisztázni kell, és oly módon kell kidolgozni, amely az új jogszabály elfogadását követően biztosítja egyértelműségüket és teljes körű működőképességüket, valamint azt is, hogy nem gyengítik az internetes szabadságot;

| 58. | üdvözli az életkor tanúsítására vonatkozó elektronikus rendszer létrehozására irányuló szándékot is; |
| --- | --- |

58.

üdvözli az életkor tanúsítására vonatkozó elektronikus rendszer létrehozására irányuló szándékot is;

| 59. | véleménye szerint a weboldalak tulajdonosainak és adminisztrátorainak egyértelműen és láthatóan jelezniük kellene adatvédelmi politikájukat, és gondoskodniuk kellene a 13 évnél fiatalabb gyermekek személyes adatainak feldolgozásakor a kötelező szülői hozzájárulást biztosító rendszerről; felszólít arra, hogy a gyermekek másodlagos viktimizációjának elkerülése érdekében tegyenek több erőfeszítést az alapértelmezés szerinti adatvédelem megerősítésére; |
| --- | --- |

59.

véleménye szerint a weboldalak tulajdonosainak és adminisztrátorainak egyértelműen és láthatóan jelezniük kellene adatvédelmi politikájukat, és gondoskodniuk kellene a 13 évnél fiatalabb gyermekek személyes adatainak feldolgozásakor a kötelező szülői hozzájárulást biztosító rendszerről; felszólít arra, hogy a gyermekek másodlagos viktimizációjának elkerülése érdekében tegyenek több erőfeszítést az alapértelmezés szerinti adatvédelem megerősítésére;

| 60. | hangsúlyozza, hogy a felhasználók figyelmét fel kell hívni arra, hogy a szolgáltatók vagy a közösségi hálózatok feldolgozzák a személyes adataikat vagy a közreműködő harmadik személyek adatait, valamint fel kell hívni a figyelmüket a rendelkezésükre álló lehetséges jogorvoslatokra abban az esetben, ha adataikat más célra használják fel, mint amire a szolgáltatók és azok partnerei azokat jogszerűen összegyűjtötték, és mindezt a felhasználók profiljának megfelelő nyelven és formában kell megtenni, különös figyelmet fordítva a kiskorú felhasználókra; úgy véli, hogy ezzel kapcsolatban a szolgáltatókra különleges felelősség hárul, és kéri, hogy ez utóbbiak világosan és érthetően tájékoztassák a felhasználókat szolgáltatási politikájukról; |
| --- | --- |

60.

hangsúlyozza, hogy a felhasználók figyelmét fel kell hívni arra, hogy a szolgáltatók vagy a közösségi hálózatok feldolgozzák a személyes adataikat vagy a közreműködő harmadik személyek adatait, valamint fel kell hívni a figyelmüket a rendelkezésükre álló lehetséges jogorvoslatokra abban az esetben, ha adataikat más célra használják fel, mint amire a szolgáltatók és azok partnerei azokat jogszerűen összegyűjtötték, és mindezt a felhasználók profiljának megfelelő nyelven és formában kell megtenni, különös figyelmet fordítva a kiskorú felhasználókra; úgy véli, hogy ezzel kapcsolatban a szolgáltatókra különleges felelősség hárul, és kéri, hogy ez utóbbiak világosan és érthetően tájékoztassák a felhasználókat szolgáltatási politikájukról;

| 61. | valamennyi digitális ágazatban határozottan támogatja azon technikai lehetőségek ösztönzését, amelyek bekapcsolásuk esetén alkalmasak arra, hogy a gyermekek internetes böngészéseit nyomon követhető korlátok közé, feltételes hozzáférésre szűkítsék, hatékony eszközt biztosítva ezzel a szülői ellenőrzéshez; megállapítja mindazonáltal, hogy ezek az intézkedések nem pótolhatják a kiskorúak megalapozott médiaoktatását; |
| --- | --- |

61.

valamennyi digitális ágazatban határozottan támogatja azon technikai lehetőségek ösztönzését, amelyek bekapcsolásuk esetén alkalmasak arra, hogy a gyermekek internetes böngészéseit nyomon követhető korlátok közé, feltételes hozzáférésre szűkítsék, hatékony eszközt biztosítva ezzel a szülői ellenőrzéshez; megállapítja mindazonáltal, hogy ezek az intézkedések nem pótolhatják a kiskorúak megalapozott médiaoktatását;

| 62. | hangsúlyozza, hogy a gyermekeket és a serdülőket nagyon korán tájékoztatni kell a magánéletük interneten történő tiszteletben tartásához való jogaikról, és meg kell tanítani nekik, hogyan ismerhetik fel azokat az olykor kifinomult módszereket, amelyeket arra használnak, hogy információkat szerezzenek róluk; |
| --- | --- |

62.

hangsúlyozza, hogy a gyermekeket és a serdülőket nagyon korán tájékoztatni kell a magánéletük interneten történő tiszteletben tartásához való jogaikról, és meg kell tanítani nekik, hogyan ismerhetik fel azokat az olykor kifinomult módszereket, amelyeket arra használnak, hogy információkat szerezzenek róluk;

A válaszadási jog a digitális médiában

| 63. | felszólítja a tagállamokat, hogy dolgozzák ki és harmonizálják a digitális médiában való válaszadási jog rendszerét, valamint növeljék ennek hatékonyságát; |
| --- | --- |

63.

felszólítja a tagállamokat, hogy dolgozzák ki és harmonizálják a digitális médiában való válaszadási jog rendszerét, valamint növeljék ennek hatékonyságát;

A digitális polgársághoz való jog

| 64. | kiemeli, hogy a digitális világ a polgárság tanulásának fontos eszköze, amely a távoli térségben élő számos polgár, és különösen a fiatalok részvételét könnyíti meg azáltal, hogy lehetővé teszi számukra, hogy teljes mértékben kiaknázzák az online szólás- és kommunikációs szabadságot; |
| --- | --- |

64.

kiemeli, hogy a digitális világ a polgárság tanulásának fontos eszköze, amely a távoli térségben élő számos polgár, és különösen a fiatalok részvételét könnyíti meg azáltal, hogy lehetővé teszi számukra, hogy teljes mértékben kiaknázzák az online szólás- és kommunikációs szabadságot;

| 65. | felszólítja a tagállamokat, hogy a digitális platformokat tekintsék valamennyi gyermek számára a demokratikus részvétel színterének, különös tekintettel a legkiszolgáltatottabbakra; |
| --- | --- |

65.

felszólítja a tagállamokat, hogy a digitális platformokat tekintsék valamennyi gyermek számára a demokratikus részvétel színterének, különös tekintettel a legkiszolgáltatottabbakra;

| 66. | hangsúlyozza, hogy az új média milyen lehetőséget kínál a digitális szolgáltatásokban és tartalmakban a nemzedékek, nemek, eltérő kulturális és etnikai csoportok közötti kölcsönös megértés és párbeszéd támogatására; |
| --- | --- |

66.

hangsúlyozza, hogy az új média milyen lehetőséget kínál a digitális szolgáltatásokban és tartalmakban a nemzedékek, nemek, eltérő kulturális és etnikai csoportok közötti kölcsönös megértés és párbeszéd támogatására;

| 67. | felhívja a figyelmet arra, hogy az interneten az információ és a polgárság szorosan összefügg egymással, és hogy a fiatalok polgári elkötelezettségére napjainkban leginkább az információval szembeni érdektelenségük jelent veszélyt; |
| --- | --- |

67.

felhívja a figyelmet arra, hogy az interneten az információ és a polgárság szorosan összefügg egymással, és hogy a fiatalok polgári elkötelezettségére napjainkban leginkább az információval szembeni érdektelenségük jelent veszélyt;

o

o o

| 68. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

68.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL L 335., 2011.12.17., 1. o.

(2)  HL L 95., 2010.4.15., 1. o.

(3)  HL L 178., 2000.7.17., 1. o.

(4)  HL L 327., 2006.11.24., 12. o.

(5)  HL L 378., 2006.12.27., 72. o.

(6)  HL C 372., 2011.12.20., 15. o.

(7)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0323.

(8)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0208.

---

| 16.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 419/42 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 419/42

---

P7_TA(2012)0429

Kezdeményezés a szociális vállalkozásért

Az Európai Parlament 2012. november 20-i állásfoglalása Kezdeményezés a szociális vállalkozásért – A szociális vállalkozásokat mint a szociális gazdaság és innováció kulcsszereplőit előmozdító szabályozási légkör kialakításáról (2012/2004(INI))

(2015/C 419/08)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz, valamint a Régiók Bizottságához intézett, „Út a munkahelyteremtő fellendülés felé” című, 2012. április 18-i közleményére (COM(2012)0173), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz, valamint a Régiók Bizottságához intézett, „Út a munkahelyteremtő fellendülés felé” című, 2012. április 18-i közleményére (COM(2012)0173),

| — | tekintettel az „Egységes piac, termelés és fogyasztás” szekció által a Bizottságnak az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz, valamint a Régiók Bizottságához intézett, „Kezdeményezés a szociális vállalkozásért – A szociális vállalkozásokat mint a szociális gazdaság és innováció kulcsszereplőit előmozdító szabályozási légkör kialakítása” című közleményéről készített munkadokumentumra (INT/606, 2012. február 22.), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Egységes piac, termelés és fogyasztás” szekció által a Bizottságnak az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz, valamint a Régiók Bizottságához intézett, „Kezdeményezés a szociális vállalkozásért – A szociális vállalkozásokat mint a szociális gazdaság és innováció kulcsszereplőit előmozdító szabályozási légkör kialakítása” című közleményéről készített munkadokumentumra (INT/606, 2012. február 22.),

| — | tekintettel az európai alapítvány (FE) statútumáról szóló tanácsi rendeletre irányuló, 2012. február 8-i bizottsági javaslatra (COM(2012)0035), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai alapítvány (FE) statútumáról szóló tanácsi rendeletre irányuló, 2012. február 8-i bizottsági javaslatra (COM(2012)0035),

| — | tekintettel a közbeszerzésről szóló irányelvre irányuló, 2011. december 20-i bizottsági javaslatra (COM(2011)0896), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közbeszerzésről szóló irányelvre irányuló, 2011. december 20-i bizottsági javaslatra (COM(2011)0896),

| — | tekintettel az európai szociális vállalkozási alapokról szóló rendeletre irányuló 2011. december 7-i bizottsági javaslatra (COM(2011)0862), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai szociális vállalkozási alapokról szóló rendeletre irányuló 2011. december 7-i bizottsági javaslatra (COM(2011)0862),

| — | tekintettel a „Kezdeményezés a szociális vállalkozásért – A szociális vállalkozásokat mint a szociális gazdaság és innováció kulcsszereplőit előmozdító szabályozási légkör kialakítása” című, 2011. október 25-i bizottsági közleményre (COM(2011)0682), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Kezdeményezés a szociális vállalkozásért – A szociális vállalkozásokat mint a szociális gazdaság és innováció kulcsszereplőit előmozdító szabályozási légkör kialakítása” című, 2011. október 25-i bizottsági közleményre (COM(2011)0682),

| — | tekintettel „A vállalati társadalmi felelősségvállalásra vonatkozó megújult uniós stratégia (2011–2014)” című, 2011. október 25-i bizottsági közleményre (COM(2011)0681), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A vállalati társadalmi felelősségvállalásra vonatkozó megújult uniós stratégia (2011–2014)” című, 2011. október 25-i bizottsági közleményre (COM(2011)0681),

| — | tekintettel az „Egységes piaci intézkedéscsomag – Tizenkét mozgatórugó a növekedés serkentéséhez és a bizalom növeléséhez – »Együtt egy újfajta növekedésért«” című, 2011. április 13-i bizottsági közleményre (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Egységes piaci intézkedéscsomag – Tizenkét mozgatórugó a növekedés serkentéséhez és a bizalom növeléséhez – »Együtt egy újfajta növekedésért«” című, 2011. április 13-i bizottsági közleményre (COM(2011)0206),

| — | tekintettel „Az egységes piaci intézkedéscsomag felé – A magas szinten versenyképes szociális piacgazdaságért” című, 2010. október 27-i bizottsági közleményre (COM(2010)0608), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az egységes piaci intézkedéscsomag felé – A magas szinten versenyképes szociális piacgazdaságért” című, 2010. október 27-i bizottsági közleményre (COM(2010)0608),

| — | tekintettel az Európai Unió társadalmi változás és innováció programjáról szóló, 2011. október 6-i rendeletre irányuló bizottsági javaslatra (COM(2011)0609), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió társadalmi változás és innováció programjáról szóló, 2011. október 6-i rendeletre irányuló bizottsági javaslatra (COM(2011)0609),

| — | tekintettel az „Európa 2020 – Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája”című, 2010. március 3-i bizottsági közleményre (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európa 2020 – Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája”című, 2010. március 3-i bizottsági közleményre (COM(2010)2020),

| — | tekintettel az Európai Szociális Alapról és az 1081/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 2011. október 6-i bizottsági javaslatra (COM(2011)0607), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Szociális Alapról és az 1081/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 2011. október 6-i bizottsági javaslatra (COM(2011)0607),

| — | tekintettel „A szegénység és társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai platformja – A szociális és területi kohézió európai keretrendszere” című, 2010. december 16-i bizottsági közleményre (COM(2010)0758), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A szegénység és társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai platformja – A szociális és területi kohézió európai keretrendszere” című, 2010. december 16-i bizottsági közleményre (COM(2010)0758),

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Fejlesztési Programjának és az EMES európai kutatási hálózatnak a „Szociális vállalkozás: a szegénységcsökkentés és a munkahelyteremtés új modellje” című, 2008. évi kiadványára (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Fejlesztési Programjának és az EMES európai kutatási hálózatnak a „Szociális vállalkozás: a szegénységcsökkentés és a munkahelyteremtés új modellje” című, 2008. évi kiadványára (1),

| — | tekintettel az EGSZB „Szociális vállalkozó szellem és szociális vállalkozás” című, 2011. október 26-i, INT/589 számú feltáró véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EGSZB „Szociális vállalkozó szellem és szociális vállalkozás” című, 2011. október 26-i, INT/589 számú feltáró véleményére,

| — | tekintettel a szociális gazdaságról szóló, 2009. február 19-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szociális gazdaságról szóló, 2009. február 19-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a 2011. március 10-én elfogadott, írásbeli nyilatkozatára (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2011. március 10-én elfogadott, írásbeli nyilatkozatára (2),

| — | tekintettel a munkavállalói részvétel tekintetében az európai szövetkezet statútumáról szóló, 2012. március 13-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a munkavállalói részvétel tekintetében az európai szövetkezet statútumáról szóló, 2012. március 13-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére, valamint az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság és a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság véleményére (A7-0305/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére, valamint az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság és a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság véleményére (A7-0305/2012),

| A. | mivel a szociális vállalkozások, amelyek legalább 11 millió embert foglalkoztatnak az EU-ban és az Unió teljes munkaerejének 6 %-át és az európai vállalkozások több mint 10 %-át képviselik, azaz 2 millió vállalkozást tesznek ki, jelentős mértékben hozzájárulnak az európai szociális modellhez, és az Európa 2020-stratégiához; |
| --- | --- |

A.

mivel a szociális vállalkozások, amelyek legalább 11 millió embert foglalkoztatnak az EU-ban és az Unió teljes munkaerejének 6 %-át és az európai vállalkozások több mint 10 %-át képviselik, azaz 2 millió vállalkozást tesznek ki, jelentős mértékben hozzájárulnak az európai szociális modellhez, és az Európa 2020-stratégiához;

| B. | mivel az eltérő történelmi fejlődés mindenfajta vállalkozás – ezen belül a szociális gazdaság vállalkozásai és a szociális vállalkozások – olyan jogi keretét hozta létre, amely jelentős eltéréseket mutat a tagállamok között; |
| --- | --- |

B.

mivel az eltérő történelmi fejlődés mindenfajta vállalkozás – ezen belül a szociális gazdaság vállalkozásai és a szociális vállalkozások – olyan jogi keretét hozta létre, amely jelentős eltéréseket mutat a tagállamok között;

| C. | mivel a szociális gazdaságban a legtöbb fajta vállalkozást nem ismerik el egy európai szintű jogi keretben, és csak tagállami szinten ismerik el őket egyes tagállamokban; |
| --- | --- |

C.

mivel a szociális gazdaságban a legtöbb fajta vállalkozást nem ismerik el egy európai szintű jogi keretben, és csak tagállami szinten ismerik el őket egyes tagállamokban;

| D. | mivel a jelenlegi szociális, gazdasági és pénzügyi válság hatásai és a demográfiai változások, különösen az elöregedő népesség kihívást jelent a szociális jóléti rendszerek számára, beleértve a törvényileg szabályozott és önkéntes társadalombiztosítási rendszereket is, ezért a megfelelő és tisztességes szociális biztonság garantálása érdekében támogatni kell az innovatív szociális támogató rendszereket; |
| --- | --- |

D.

mivel a jelenlegi szociális, gazdasági és pénzügyi válság hatásai és a demográfiai változások, különösen az elöregedő népesség kihívást jelent a szociális jóléti rendszerek számára, beleértve a törvényileg szabályozott és önkéntes társadalombiztosítási rendszereket is, ezért a megfelelő és tisztességes szociális biztonság garantálása érdekében támogatni kell az innovatív szociális támogató rendszereket;

| E. | mivel az egységes piaci intézkedéscsomag és az Európa 2020 stratégia – mindkettőnek a célja az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés megteremtése, és ezáltal a munkahelyek számának növelése és minőségének javítása, valamint a szegénység elleni küzdelem – szorosan összefonódik egymással, és mivel a szociális vállalkozások innovációs potenciáljuk és a szociális szükségletekre adott megfelelő válaszaik révén jelentős mértékben hozzájárulhatnak ezekhez a célokhoz; |
| --- | --- |

E.

mivel az egységes piaci intézkedéscsomag és az Európa 2020 stratégia – mindkettőnek a célja az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés megteremtése, és ezáltal a munkahelyek számának növelése és minőségének javítása, valamint a szegénység elleni küzdelem – szorosan összefonódik egymással, és mivel a szociális vállalkozások innovációs potenciáljuk és a szociális szükségletekre adott megfelelő válaszaik révén jelentős mértékben hozzájárulhatnak ezekhez a célokhoz;

| F. | mivel a Bizottság a gazdasági növekedés és a szociális innováció fontos mozgatórugóiként ismeri el a szociális gazdaság szereplőit és a szociális vállalkozásokat, amelyek sok munkahelyet teremthetnek és ösztönzik a kiszolgáltatott csoportok munkaerő-piaci beilleszkedését; |
| --- | --- |

F.

mivel a Bizottság a gazdasági növekedés és a szociális innováció fontos mozgatórugóiként ismeri el a szociális gazdaság szereplőit és a szociális vállalkozásokat, amelyek sok munkahelyet teremthetnek és ösztönzik a kiszolgáltatott csoportok munkaerő-piaci beilleszkedését;

| G. | mivel üdvözölni kell az európai szociális vállalkozási alapokról és a társadalmi változás és innováció programjáról szóló rendeletekre irányuló bizottsági javaslatokat; |
| --- | --- |

G.

mivel üdvözölni kell az európai szociális vállalkozási alapokról és a társadalmi változás és innováció programjáról szóló rendeletekre irányuló bizottsági javaslatokat;

| H. | mivel a szociális vállalkozások segíthetnek a szociális szolgáltatások nyújtásában, amelyek a jóléti állam kulcselemei, és ezáltal hozzájárulnak az Európai Unió közös célkitűzéseinek teljesüléséhez; |
| --- | --- |

H.

mivel a szociális vállalkozások segíthetnek a szociális szolgáltatások nyújtásában, amelyek a jóléti állam kulcselemei, és ezáltal hozzájárulnak az Európai Unió közös célkitűzéseinek teljesüléséhez;

| I. | mivel sok szociális vállalkozás nehézségekkel szembesül a tevékenységük bővítéséhez szükséges finanszírozáshoz való hozzáférés terén, és ezért kifejezetten a saját igényeikhez igazított támogatásra van szükségük, például szociális bankokra, kockázatmegosztási eszközökre, jótékonysági alapokra és (mikro)hitelekre, különösen a mikrovállalkozások és a kkv-k esetében; mivel ebben a vonatkozásban az Unió strukturális alapjai és programjai jelentős szerepet játszanak abban, hogy a szociális vállalkozások számára megkönnyítsék a finanszírozáshoz való hozzáférést, abban az esetben is, ha beruházásintenzív vállalkozásokról van szó; |
| --- | --- |

I.

mivel sok szociális vállalkozás nehézségekkel szembesül a tevékenységük bővítéséhez szükséges finanszírozáshoz való hozzáférés terén, és ezért kifejezetten a saját igényeikhez igazított támogatásra van szükségük, például szociális bankokra, kockázatmegosztási eszközökre, jótékonysági alapokra és (mikro)hitelekre, különösen a mikrovállalkozások és a kkv-k esetében; mivel ebben a vonatkozásban az Unió strukturális alapjai és programjai jelentős szerepet játszanak abban, hogy a szociális vállalkozások számára megkönnyítsék a finanszírozáshoz való hozzáférést, abban az esetben is, ha beruházásintenzív vállalkozásokról van szó;

| J. | mivel a legtöbb szociális vállalkozás a felelősségteljes kormányzás támogatása révén ösztönzi a politikai reformot, elsősorban a munkavállalók, a fogyasztók és az érdekeltek bevonása révén, és támogatja a kölcsönös tanulást és a szociális innovációt, ezzel is kielégítve a polgárok arra irányuló egyre erőteljesebb igényét, hogy a vállalkozások etikus, szociális és környezetbarát módon viselkedjenek; |
| --- | --- |

J.

mivel a legtöbb szociális vállalkozás a felelősségteljes kormányzás támogatása révén ösztönzi a politikai reformot, elsősorban a munkavállalók, a fogyasztók és az érdekeltek bevonása révén, és támogatja a kölcsönös tanulást és a szociális innovációt, ezzel is kielégítve a polgárok arra irányuló egyre erőteljesebb igényét, hogy a vállalkozások etikus, szociális és környezetbarát módon viselkedjenek;

| K. | mivel a szociális vállalkozások – jellegük és működési módjuk révén – elősegítik egy összetartóbb, demokratikus és aktív társadalom létrehozását, és gyakran kedvező munkafeltételeket, és azonos munkáért azonos bért kínálnak – vagy legalábbis kellene kínálniuk –, és támogatják a nemek közötti esélyegyenlőséget, lehetővé téve a magánélet és a munkavégzés összehangolását; |
| --- | --- |

K.

mivel a szociális vállalkozások – jellegük és működési módjuk révén – elősegítik egy összetartóbb, demokratikus és aktív társadalom létrehozását, és gyakran kedvező munkafeltételeket, és azonos munkáért azonos bért kínálnak – vagy legalábbis kellene kínálniuk –, és támogatják a nemek közötti esélyegyenlőséget, lehetővé téve a magánélet és a munkavégzés összehangolását;

| L. | mivel tudomásul veszi a Bizottság azon javaslatát, hogy a fogyatékossággal élő személyek új kategóriájával egészítse ki a fenntartott szerződéseket; |
| --- | --- |

L.

mivel tudomásul veszi a Bizottság azon javaslatát, hogy a fogyatékossággal élő személyek új kategóriájával egészítse ki a fenntartott szerződéseket;

Bevezetés

| 1. | üdvözli a „Kezdeményezés a szociális vállalkozásért” és az „Út a munkahelyteremtő fellendülés felé” című bizottsági közleményeket, amelyek ajánlásokat fogalmaznak meg a nemzeti kormányok számára a szociális vállalkozások keretfeltételeinek javítására, aminek révén új lehetőségek és új munkahelyek jöhetnek létre, többek között a gyorsan bővülő egészségügyi és szociális ellátási területen (az úgynevezett fehér szektorban) és a környezetvédelem területén (az úgynevezett zöld szektorban), amelyek új lehetőséget kínálnak a szociális vállalkozások és a tágabb gazdaság számára; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a „Kezdeményezés a szociális vállalkozásért” és az „Út a munkahelyteremtő fellendülés felé” című bizottsági közleményeket, amelyek ajánlásokat fogalmaznak meg a nemzeti kormányok számára a szociális vállalkozások keretfeltételeinek javítására, aminek révén új lehetőségek és új munkahelyek jöhetnek létre, többek között a gyorsan bővülő egészségügyi és szociális ellátási területen (az úgynevezett fehér szektorban) és a környezetvédelem területén (az úgynevezett zöld szektorban), amelyek új lehetőséget kínálnak a szociális vállalkozások és a tágabb gazdaság számára;

| 2. | megállapítja, hogy a szociális gazdaság része az ökoszociális piacgazdaságnak és az európai egységes piacnak, és rámutat, hogy a szociális vállalkozások ellenállóak a válságokkal szemben és szilárd üzleti modellt jelentenek; hangsúlyozza, hogy a szociális vállalkozások gyakran olyan szociális és emberi igényeket próbálnak kielégíteni, amelyeket az üzleti vállalkozások vagy az állam nem, vagy nem megfelelően tudnak kezelni; hangsúlyozza, hogy a szociális gazdaság munkahelyei valószínűleg helyben maradnak; |
| --- | --- |

2.

megállapítja, hogy a szociális gazdaság része az ökoszociális piacgazdaságnak és az európai egységes piacnak, és rámutat, hogy a szociális vállalkozások ellenállóak a válságokkal szemben és szilárd üzleti modellt jelentenek; hangsúlyozza, hogy a szociális vállalkozások gyakran olyan szociális és emberi igényeket próbálnak kielégíteni, amelyeket az üzleti vállalkozások vagy az állam nem, vagy nem megfelelően tudnak kezelni; hangsúlyozza, hogy a szociális gazdaság munkahelyei valószínűleg helyben maradnak;

| 3. | megállapítja, hogy a szociális vállalkozás társasági formájától függetlenül olyan vállalkozás, amely:






  a) | létesítő okirata, alapszabálya vagy más, a társaság alapításakor készült okirata szerint elsődleges célként mérhető, pozitív társadalmi hatásokat kíván elérni, amennyiben a vállalkozás:






  — | szolgáltatásokat vagy árukat kínál kiszolgáltatott, marginalizálódott, hátrányos helyzetű vagy kirekesztett embereknek és/vagy |
| --- | --- | --- | --- |

3.

megállapítja, hogy a szociális vállalkozás társasági formájától függetlenül olyan vállalkozás, amely:

a)

létesítő okirata, alapszabálya vagy más, a társaság alapításakor készült okirata szerint elsődleges célként mérhető, pozitív társadalmi hatásokat kíván elérni, amennyiben a vállalkozás:

—

szolgáltatásokat vagy árukat kínál kiszolgáltatott, marginalizálódott, hátrányos helyzetű vagy kirekesztett embereknek és/vagy

| — | olyan módon kínál árukat vagy szolgáltatásokat, amely megfelel szociális célkitűzésének; |
| --- | --- |

—

olyan módon kínál árukat vagy szolgáltatásokat, amely megfelel szociális célkitűzésének;

| b) | nyereségét nem osztja fel, hanem mindenekelőtt elsődleges célkitűzéseinek elérésére fordítja, és előre meghatározott eljárásokkal és szabályokkal rendelkezik minden olyan az esetre, amikor a nyereség részvényesek és tulajdonosok közötti felosztására kerül sor, amely eljárások és szabályok biztosítják, hogy a nyereség felosztása ne veszélyeztesse elsődleges célkitűzéseit; továbbá |
| --- | --- |

b)

nyereségét nem osztja fel, hanem mindenekelőtt elsődleges célkitűzéseinek elérésére fordítja, és előre meghatározott eljárásokkal és szabályokkal rendelkezik minden olyan az esetre, amikor a nyereség részvényesek és tulajdonosok közötti felosztására kerül sor, amely eljárások és szabályok biztosítják, hogy a nyereség felosztása ne veszélyeztesse elsődleges célkitűzéseit; továbbá

| c) | elszámoltatható és átlátható irányítás alatt áll, különösen a munkavállalók, az ügyfelek és/vagy az üzleti tevékenységében érintett felek bevonása révén; |
| --- | --- |

c)

elszámoltatható és átlátható irányítás alatt áll, különösen a munkavállalók, az ügyfelek és/vagy az üzleti tevékenységében érintett felek bevonása révén;

Ajánlott fellépések a vállalkozások különböző típusai számára

| 4. | hangsúlyozza, hogy a szociális gazdaság különböző ágazataiban az önkéntesek – többek között a pályakezdő, lelkes és új készségekkel rendelkező fiatalok, valamint a hatalmas tapasztalatokkal és fejlett készségekkel rendelkező idősek – tevékenysége fontos hozzájárulást jelent a gazdasági növekedéshez, a szolidaritáshoz és a társadalmi kohézióhoz, és sok ember életének ad értelmet; ezért elismerést, valamint pénzügyi és szabályozási támogatást kér helyi, nemzeti és európai szinten; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy a szociális gazdaság különböző ágazataiban az önkéntesek – többek között a pályakezdő, lelkes és új készségekkel rendelkező fiatalok, valamint a hatalmas tapasztalatokkal és fejlett készségekkel rendelkező idősek – tevékenysége fontos hozzájárulást jelent a gazdasági növekedéshez, a szolidaritáshoz és a társadalmi kohézióhoz, és sok ember életének ad értelmet; ezért elismerést, valamint pénzügyi és szabályozási támogatást kér helyi, nemzeti és európai szinten;

| 5. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítására, hogy a szociális vállalkozások ne szenvedjenek hátrányt a többi vállalkozási típussal szemben, amelyek kimazsolázzák a szociális gazdaság jövedelmező területeit; rámutat, hogy e területek főként a városi területek, így a többi, kevésbé nyereséges, főként vidéki vagy periférikus terület – ahol a logisztikai akadályok magasabb költségekkel járnak – kevesebb és alacsonyabb minőségű szolgáltatást kap; hangsúlyozza, hogy a felhasználóknak szabadon kell tudniuk választani több szolgáltató között; |
| --- | --- |

5.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítására, hogy a szociális vállalkozások ne szenvedjenek hátrányt a többi vállalkozási típussal szemben, amelyek kimazsolázzák a szociális gazdaság jövedelmező területeit; rámutat, hogy e területek főként a városi területek, így a többi, kevésbé nyereséges, főként vidéki vagy periférikus terület – ahol a logisztikai akadályok magasabb költségekkel járnak – kevesebb és alacsonyabb minőségű szolgáltatást kap; hangsúlyozza, hogy a felhasználóknak szabadon kell tudniuk választani több szolgáltató között;

| 6. | hangsúlyozza a stratégia és azon intézkedések fontosságát, amelyek előmozdítják a szociális vállalkozói tevékenységet és az innovatív szociális vállalkozásokat, különös tekintettel a fiatal és hátrányos helyzetű vállalkozókra, annak biztosítása érdekében, hogy a vállalkozók – nők és férfiak egyaránt – jobban és könnyebben férjenek hozzá az uniós és tagállami programokhoz és finanszírozáshoz; kéri, hogy biztosítsák az „Erasmus – Ifjú vállalkozók” program jövőjét, és azt tegyék vonzóbbá és láthatóbbá a szociális gazdaságban is; emlékeztet azonban arra, hogy az önfoglalkoztatáshoz megfelelő iránymutatást kell biztosítani; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza a stratégia és azon intézkedések fontosságát, amelyek előmozdítják a szociális vállalkozói tevékenységet és az innovatív szociális vállalkozásokat, különös tekintettel a fiatal és hátrányos helyzetű vállalkozókra, annak biztosítása érdekében, hogy a vállalkozók – nők és férfiak egyaránt – jobban és könnyebben férjenek hozzá az uniós és tagállami programokhoz és finanszírozáshoz; kéri, hogy biztosítsák az „Erasmus – Ifjú vállalkozók” program jövőjét, és azt tegyék vonzóbbá és láthatóbbá a szociális gazdaságban is; emlékeztet azonban arra, hogy az önfoglalkoztatáshoz megfelelő iránymutatást kell biztosítani;

| 7. | megállapítja, hogy a szociális vállalkozási ágazaton belül sokszínűség jellemző, hangsúlyozza, hogy minden új, uniós szintű jogi keret kidolgozásának önkéntesnek kell lennie a vállalkozások számára, és hatástanulmánynak kell megelőznie annak figyelembe vétele érdekében, hogy a tagállamokban sokféle szociális vállalkozási modell létezik; hangsúlyozza, hogy minden intézkedésnek uniós hozzáadott értéket kell teremtenie; |
| --- | --- |

7.

megállapítja, hogy a szociális vállalkozási ágazaton belül sokszínűség jellemző, hangsúlyozza, hogy minden új, uniós szintű jogi keret kidolgozásának önkéntesnek kell lennie a vállalkozások számára, és hatástanulmánynak kell megelőznie annak figyelembe vétele érdekében, hogy a tagállamokban sokféle szociális vállalkozási modell létezik; hangsúlyozza, hogy minden intézkedésnek uniós hozzáadott értéket kell teremtenie;

| 8. | támogatja az uniós szinten azzal a céllal indított kezdeményezéseket, hogy bővítsék és erősítsék különböző tagállamok már fejlett egyesületi szektorát; egy európai egyesületi társasági forma létrehozására szólít fel, amely kiegészíti a jelenlegi tagállami szintű társasági formákat; |
| --- | --- |

8.

támogatja az uniós szinten azzal a céllal indított kezdeményezéseket, hogy bővítsék és erősítsék különböző tagállamok már fejlett egyesületi szektorát; egy európai egyesületi társasági forma létrehozására szólít fel, amely kiegészíti a jelenlegi tagállami szintű társasági formákat;

| 9. | üdvözli a Bizottság szándékát, hogy javaslatot kíván benyújtani az európai szövetkezet statútumáról szóló rendelet egyszerűsítésére; |
| --- | --- |

9.

üdvözli a Bizottság szándékát, hogy javaslatot kíván benyújtani az európai szövetkezet statútumáról szóló rendelet egyszerűsítésére;

| 10. | üdvözli a Bizottság által az ágazat bevonásával készített tanulmányt a biztosító egyesületek helyzetéről Európában; hangsúlyozza, hogy a biztosító egyesületeket egy európai statútum keretében az európai gazdaság és társadalom különálló és fontos szereplőiként kell elismerni; hangsúlyozza az európai statútum hasznát a biztosító egyesületek határokon átnyúló tevékenységeinek megkönnyítése terén; arra ösztönzi azokat a tagállamokat, amelyek eddig még nem tették meg, hogy hozzanak létre nemzeti társasági formát a biztosító egyesületek számára; |
| --- | --- |

10.

üdvözli a Bizottság által az ágazat bevonásával készített tanulmányt a biztosító egyesületek helyzetéről Európában; hangsúlyozza, hogy a biztosító egyesületeket egy európai statútum keretében az európai gazdaság és társadalom különálló és fontos szereplőiként kell elismerni; hangsúlyozza az európai statútum hasznát a biztosító egyesületek határokon átnyúló tevékenységeinek megkönnyítése terén; arra ösztönzi azokat a tagállamokat, amelyek eddig még nem tették meg, hogy hozzanak létre nemzeti társasági formát a biztosító egyesületek számára;

| 11. | üdvözli az európai alapítvány (FE) statútumáról szóló rendeletre irányuló bizottsági javaslatot; |
| --- | --- |

11.

üdvözli az európai alapítvány (FE) statútumáról szóló rendeletre irányuló bizottsági javaslatot;

| 12. | emlékeztet arra, hogy a COM(2004)0018 dokumentumban a Bizottság kötelezettséget vállalt tizenkét konkrét lépésre a szövetkezetek fejlődésének támogatása érdekében, és sajnálja, hogy eddig nem sok előrelépés történt az ügyben; felhívja a Bizottságot, hogy a 2004-es kezdeményezéssel összhangban nagyratörően javasoljon további intézkedéseket a szövetkezetek, a biztosító egyesületek, az egyesületek és az alapítványok működési feltételeinek javítására, ezáltal általában támogatva a szociális gazdaság fejlődését; |
| --- | --- |

12.

emlékeztet arra, hogy a COM(2004)0018 dokumentumban a Bizottság kötelezettséget vállalt tizenkét konkrét lépésre a szövetkezetek fejlődésének támogatása érdekében, és sajnálja, hogy eddig nem sok előrelépés történt az ügyben; felhívja a Bizottságot, hogy a 2004-es kezdeményezéssel összhangban nagyratörően javasoljon további intézkedéseket a szövetkezetek, a biztosító egyesületek, az egyesületek és az alapítványok működési feltételeinek javítására, ezáltal általában támogatva a szociális gazdaság fejlődését;

| 13. | üdvözli a szociális és helyi szolgáltatásokat érintően felülvizsgált uniós állami támogatási szabálycsomag elfogadását, ugyanakkor e szabályok további pontosítására ösztönzi a Bizottságot, hogy a helyi és regionális hatóságok könnyebben megérthessék és alkalmazhassák azokat, különösen a szociális vállalkozások tekintetében; |
| --- | --- |

13.

üdvözli a szociális és helyi szolgáltatásokat érintően felülvizsgált uniós állami támogatási szabálycsomag elfogadását, ugyanakkor e szabályok további pontosítására ösztönzi a Bizottságot, hogy a helyi és regionális hatóságok könnyebben megérthessék és alkalmazhassák azokat, különösen a szociális vállalkozások tekintetében;

Szociális célkitűzéseket szolgáló vagy szociális hatást elérő vállalkozások

| 14. | hangsúlyozza, hogy a szociális vállalkozások fontosak az általános érdekű szociális szolgáltatások nyújtása szempontjából; rámutat, hogy az ilyen vállalkozások gyakran olyan civil társadalmi szervezetekből, önkéntes szervezetekből és/vagy jóléti szövetségekből jönnek létre vagy szorosan kapcsolódnak ilyenekhez, amelyek személyközpontú szolgáltatásokat nyújtanak, és amelyek az alapvető emberi szükségletek – különösen a kiszolgáltatott helyzetben lévő felhasználók szükségleteinek – kielégítésére szolgálnak; rámutat, hogy a szociális vállalkozások gyakran a közszolgáltatásokat végző hagyományos magánszektor és a közszféra között helyezkednek el, azaz a közbeszerzések keretrendszere vonatkozik rájuk; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza, hogy a szociális vállalkozások fontosak az általános érdekű szociális szolgáltatások nyújtása szempontjából; rámutat, hogy az ilyen vállalkozások gyakran olyan civil társadalmi szervezetekből, önkéntes szervezetekből és/vagy jóléti szövetségekből jönnek létre vagy szorosan kapcsolódnak ilyenekhez, amelyek személyközpontú szolgáltatásokat nyújtanak, és amelyek az alapvető emberi szükségletek – különösen a kiszolgáltatott helyzetben lévő felhasználók szükségleteinek – kielégítésére szolgálnak; rámutat, hogy a szociális vállalkozások gyakran a közszolgáltatásokat végző hagyományos magánszektor és a közszféra között helyezkednek el, azaz a közbeszerzések keretrendszere vonatkozik rájuk;

| 15. | úgy véli, hogy a vállalkozások társadalmi felelősségvállalásának fogalmát meg kell különböztetni a szociális gazdaság és a szociális vállalkozások fogalmától, habár néhány, jelentős társadalmi felelősségvállalási tevékenységet folytató kereskedelmi vállalat szoros kapcsolatban állhat szociális vállalkozásokkal; |
| --- | --- |

15.

úgy véli, hogy a vállalkozások társadalmi felelősségvállalásának fogalmát meg kell különböztetni a szociális gazdaság és a szociális vállalkozások fogalmától, habár néhány, jelentős társadalmi felelősségvállalási tevékenységet folytató kereskedelmi vállalat szoros kapcsolatban állhat szociális vállalkozásokkal;

Pénzügyi kilátások – a jogi és fiskális környezet javítása

| 16. | úgy véli, hogy az Európai Unió társadalmi változás és innováció programja (2014–2020) és annak mikrofinanszírozás és szociális vállalkozás tengelye hozzájárul a szociális gazdaságban működő mikrovállalkozások mikrohitelekhez való jobb hozzáférésének biztosítását célzó erőfeszítésekhez, és ugyanakkor figyelembe veszik a szociális vállalkozások sokféle finanszírozási igényét; |
| --- | --- |

16.

úgy véli, hogy az Európai Unió társadalmi változás és innováció programja (2014–2020) és annak mikrofinanszírozás és szociális vállalkozás tengelye hozzájárul a szociális gazdaságban működő mikrovállalkozások mikrohitelekhez való jobb hozzáférésének biztosítását célzó erőfeszítésekhez, és ugyanakkor figyelembe veszik a szociális vállalkozások sokféle finanszírozási igényét;

| 17. | meggyőződése, hogy különböző pénzügyi eszközökre – az európai szociális vállalkozásokat segítő alapok, az európai kockázatitőke-alapok, és az európai angyal-alapok – van szükség a szociális vállalkozások pénzügyi piacokhoz való hozzáférésének javítása érdekében; |
| --- | --- |

17.

meggyőződése, hogy különböző pénzügyi eszközökre – az európai szociális vállalkozásokat segítő alapok, az európai kockázatitőke-alapok, és az európai angyal-alapok – van szükség a szociális vállalkozások pénzügyi piacokhoz való hozzáférésének javítása érdekében;

| 18. | hangsúlyozza, hogy megfelelő helyi, regionális, nemzeti és uniós szintű finanszírozási eszközök révén támogatni kell a szociális vállalkozásokat, és rámutat a 2014–2020-as többéves pénzügyi keretben e célra rendelkezésre álló alapokra (például az Európai Szociális Alap, az Európai Regionális Fejlesztési Alap, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap, a társadalmi változás és innováció európai programja, a kutatási és innovációs keretprogram és a Horizont 2000); kifejezetten kéri az innovatív szociális vállalkozások támogatását, különösen azokét, amelyek előmozdítják a minőségi munkavállalást, a szegénység és a társadalmi kirekesztés ellen küzdelmet, valamint befektetnek az oktatásba, a képzésbe és az egész életen át tartó tanulásba; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza, hogy megfelelő helyi, regionális, nemzeti és uniós szintű finanszírozási eszközök révén támogatni kell a szociális vállalkozásokat, és rámutat a 2014–2020-as többéves pénzügyi keretben e célra rendelkezésre álló alapokra (például az Európai Szociális Alap, az Európai Regionális Fejlesztési Alap, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap, a társadalmi változás és innováció európai programja, a kutatási és innovációs keretprogram és a Horizont 2000); kifejezetten kéri az innovatív szociális vállalkozások támogatását, különösen azokét, amelyek előmozdítják a minőségi munkavállalást, a szegénység és a társadalmi kirekesztés ellen küzdelmet, valamint befektetnek az oktatásba, a képzésbe és az egész életen át tartó tanulásba;

| 19. | hangsúlyozza, hogy tagállami szinten megfelelő rugalmasságot biztosítva egyszerűsíteni kell az uniós finanszírozáshoz való hozzáférést, hogy a finanszírozási lehetőségeket elérhetővé kell tenni és világosan meg kell hirdetni, és hogy egyszerűsíteni kell a szervezeti, adminisztratív és elszámolási követelményeket is; |
| --- | --- |

19.

hangsúlyozza, hogy tagállami szinten megfelelő rugalmasságot biztosítva egyszerűsíteni kell az uniós finanszírozáshoz való hozzáférést, hogy a finanszírozási lehetőségeket elérhetővé kell tenni és világosan meg kell hirdetni, és hogy egyszerűsíteni kell a szervezeti, adminisztratív és elszámolási követelményeket is;

| 20. | rámutat, hogy a pénzügyi támogatások új formáinak bevezetése előtt elemzés alá kell vetni a már meglévő eszközöket azok hatékonyságának igazolása érdekében, és ehhez – egy átláthatóbb befektetési piac kialakulásának elősegítését célozva – szükségesnek tartja a beruházások társadalmi eredményének mérésére és összehasonlítására alkalmas eszközök létrehozását; |
| --- | --- |

20.

rámutat, hogy a pénzügyi támogatások új formáinak bevezetése előtt elemzés alá kell vetni a már meglévő eszközöket azok hatékonyságának igazolása érdekében, és ehhez – egy átláthatóbb befektetési piac kialakulásának elősegítését célozva – szükségesnek tartja a beruházások társadalmi eredményének mérésére és összehasonlítására alkalmas eszközök létrehozását;

| 21. | véleménye szerint olyan feltételeket kell biztosítani, amelyek lehetővé teszik, hogy a szociális vállalkozások pénzügyileg függetlenek legyenek és kereskedelmi vállalkozói tevékenységekben is részt vegyenek; |
| --- | --- |

21.

véleménye szerint olyan feltételeket kell biztosítani, amelyek lehetővé teszik, hogy a szociális vállalkozások pénzügyileg függetlenek legyenek és kereskedelmi vállalkozói tevékenységekben is részt vegyenek;

| 22. | úgy véli, hogy a szociális vállalkozási tevékenység és a szociális vállalkozások előtérbe helyezése érdekében megfelelő nyomon követés és átláthatóság által jellemzett elszámoltatható gazdálkodási folyamatokra van szükség; |
| --- | --- |

22.

úgy véli, hogy a szociális vállalkozási tevékenység és a szociális vállalkozások előtérbe helyezése érdekében megfelelő nyomon követés és átláthatóság által jellemzett elszámoltatható gazdálkodási folyamatokra van szükség;

Mérések, támogatás és promóció

| 23. | kéri, hogy a Bizottság kezdeményezésére a szociális vállalkozásokkal együttműködve készítsenek összehasonlító tanulmányt az Unióban létező különféle nemzeti és regionális jogi keretekről, valamint a szociális vállalkozások működési feltételeiről és jellemzőiről, beleértve méretüket, számukat és tevékenységi területüket, továbbá a nemzeti tanúsítási és címkézési rendszereket is; |
| --- | --- |

23.

kéri, hogy a Bizottság kezdeményezésére a szociális vállalkozásokkal együttműködve készítsenek összehasonlító tanulmányt az Unióban létező különféle nemzeti és regionális jogi keretekről, valamint a szociális vállalkozások működési feltételeiről és jellemzőiről, beleértve méretüket, számukat és tevékenységi területüket, továbbá a nemzeti tanúsítási és címkézési rendszereket is;

| 24. | hangsúlyozza, hogy a szociális vállalkozások formájukat, méretüket, tevékenységüket, gazdálkodásukat és együttműködésüket illetően nagy különbségeket mutatnak; megjegyzi, hogy léteznek olyan szociális vállalkozások, amelyek kiválóan lépést tudnak tartani a területükön végbemenő fejlődéssel, és elegendő kapacitással rendelkeznek saját fejlesztéseikhez, de vannak olyanok is, amelyeknél hiányoznak az ilyen jellegű vállalkozások elindítására, fejlesztésére és irányítására vonatkozó megfelelő ismeretek; |
| --- | --- |

24.

hangsúlyozza, hogy a szociális vállalkozások formájukat, méretüket, tevékenységüket, gazdálkodásukat és együttműködésüket illetően nagy különbségeket mutatnak; megjegyzi, hogy léteznek olyan szociális vállalkozások, amelyek kiválóan lépést tudnak tartani a területükön végbemenő fejlődéssel, és elegendő kapacitással rendelkeznek saját fejlesztéseikhez, de vannak olyanok is, amelyeknél hiányoznak az ilyen jellegű vállalkozások elindítására, fejlesztésére és irányítására vonatkozó megfelelő ismeretek;

| 25. | úgy véli, hogy az uniós szociális vállalkozások versenyképességének növelése érdekében ösztönözni kell a szociális innovációs klaszterek létrehozását, amelyek nem csupán helyi szinten rendelkeznek hozzáadott értékkel; úgy véli továbbá, hogy a szociális vállalkozások – megfelelő ösztönzőkön keresztül – fontos szerepet játszhatnak a munkaerőpiacról kilépett, 50 évnél idősebb szakképzett munkavállalók foglalkoztatásában; |
| --- | --- |

25.

úgy véli, hogy az uniós szociális vállalkozások versenyképességének növelése érdekében ösztönözni kell a szociális innovációs klaszterek létrehozását, amelyek nem csupán helyi szinten rendelkeznek hozzáadott értékkel; úgy véli továbbá, hogy a szociális vállalkozások – megfelelő ösztönzőkön keresztül – fontos szerepet játszhatnak a munkaerőpiacról kilépett, 50 évnél idősebb szakképzett munkavállalók foglalkoztatásában;

| 26. | támogatja a Bizottság javaslatát, hogy hozzanak létre egy többnyelvű, elérhető és felhasználóbarát online platformot a szociális vállalkozások számára, amely többek között lehetővé teszi az egymástól való tanulást és a bevált modellek cseréjét, elősegíti a partnerségek létrejöttét és a finanszírozáshoz való hozzáféréssel és a képzési lehetőségekkel kapcsolatos információmegosztást, és a határokon átnyúló együttműködés hálózataként is szolgál; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a nyílt koordinációs módszer révén fordítsanak figyelmet a szociális vállalkozásokra; |
| --- | --- |

26.

támogatja a Bizottság javaslatát, hogy hozzanak létre egy többnyelvű, elérhető és felhasználóbarát online platformot a szociális vállalkozások számára, amely többek között lehetővé teszi az egymástól való tanulást és a bevált modellek cseréjét, elősegíti a partnerségek létrejöttét és a finanszírozáshoz való hozzáféréssel és a képzési lehetőségekkel kapcsolatos információmegosztást, és a határokon átnyúló együttműködés hálózataként is szolgál; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a nyílt koordinációs módszer révén fordítsanak figyelmet a szociális vállalkozásokra;

| 27. | támogatja a Bizottság javaslatát, hogy a COM(2011)0682 közleményében előirányzott intézkedések terén tett haladás megfigyelése és értékelése céljából hozzanak létre egy szociális vállalkozással foglalkozó szakértői csoportot (GECES); |
| --- | --- |

27.

támogatja a Bizottság javaslatát, hogy a COM(2011)0682 közleményében előirányzott intézkedések terén tett haladás megfigyelése és értékelése céljából hozzanak létre egy szociális vállalkozással foglalkozó szakértői csoportot (GECES);

| 28. | felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vizsgálják meg egy olyan „szociális címke” hasznosságát és megvalósíthatóságát, amelyet a szociális vállalkozásoknak ítélnek oda a közbeszerzéshez és a szociálisan innovatív beszerzésekhez való jobb hozzáférésük biztosítása érdekében, a versenyszabályok sérelme nélkül; javasolja, hogy az ilyen címkével rendelkező vállalkozásokat rendszeresen ellenőrizzék a címke kapcsán meghatározott rendelkezések tiszteletben tartása tekintetében, |
| --- | --- |

28.

felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vizsgálják meg egy olyan „szociális címke” hasznosságát és megvalósíthatóságát, amelyet a szociális vállalkozásoknak ítélnek oda a közbeszerzéshez és a szociálisan innovatív beszerzésekhez való jobb hozzáférésük biztosítása érdekében, a versenyszabályok sérelme nélkül; javasolja, hogy az ilyen címkével rendelkező vállalkozásokat rendszeresen ellenőrizzék a címke kapcsán meghatározott rendelkezések tiszteletben tartása tekintetében,

| 29. | felhív arra, hogy az uniós közbeszerzési szabályok a „legalacsonyabb költség” helyett a „gazdaságilag legelőnyösebb ajánlat” elvét alkalmazzák, amikor a szolgáltatásnyújtásra szerződéses megbízást adnak; |
| --- | --- |

29.

felhív arra, hogy az uniós közbeszerzési szabályok a „legalacsonyabb költség” helyett a „gazdaságilag legelőnyösebb ajánlat” elvét alkalmazzák, amikor a szolgáltatásnyújtásra szerződéses megbízást adnak;

| 30. | kéri a Bizottságot, hogy a szociális vállalkozásokkal és a szociális gazdasággal kapcsolatban alakítson ki jobb megértést és ismereteket, és javítsa mindkettő láthatóságát a tudományos kutatás támogatásán keresztül, többek között a 8. keretprogram (Horizont) révén, és hogy készítsen éves tevékenységi jelentéseket a szociális vállalkozásokról és szociális teljesítményükről; kéri a tagállamokat, hogy tegyenek eleget a Bizottság javaslattételi felhívásának, hogy a nemzeti statisztikai hivatalok készítsenek megbízható statisztikákat a szociális vállalkozásokról; |
| --- | --- |

30.

kéri a Bizottságot, hogy a szociális vállalkozásokkal és a szociális gazdasággal kapcsolatban alakítson ki jobb megértést és ismereteket, és javítsa mindkettő láthatóságát a tudományos kutatás támogatásán keresztül, többek között a 8. keretprogram (Horizont) révén, és hogy készítsen éves tevékenységi jelentéseket a szociális vállalkozásokról és szociális teljesítményükről; kéri a tagállamokat, hogy tegyenek eleget a Bizottság javaslattételi felhívásának, hogy a nemzeti statisztikai hivatalok készítsenek megbízható statisztikákat a szociális vállalkozásokról;

| 31. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vonják be a szociális vállalkozásokat a foglalkoztatási és a társadalmi befogadást célzó cselekvési tervekbe, és támogassák egy európai szociális vállalkozói díj létrehozását a szociális hatások elismerése érdekében; |
| --- | --- |

31.

kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vonják be a szociális vállalkozásokat a foglalkoztatási és a társadalmi befogadást célzó cselekvési tervekbe, és támogassák egy európai szociális vállalkozói díj létrehozását a szociális hatások elismerése érdekében;

| 32. | rámutat, hogy a szociális vállalkozások maximális támogatást és elfogadottságot igényelnek az ismertségük fokozása – többek között a tisztán gazdasági jellegű hasznokon túlmutató hasznuk hangsúlyozása révén, és átfogó – az Európai Bizottság, a tagállamok és a szociális partnerek által támogatott – tájékoztató kampány elindítását kéri egy elérhető, többnyelvű online platform bevezetésén keresztül, amely gyors és könnyen elérhető tájékoztatást nyújt a szociális termékekről és a polgároknak nyújtott szolgáltatásokról; |
| --- | --- |

32.

rámutat, hogy a szociális vállalkozások maximális támogatást és elfogadottságot igényelnek az ismertségük fokozása – többek között a tisztán gazdasági jellegű hasznokon túlmutató hasznuk hangsúlyozása révén, és átfogó – az Európai Bizottság, a tagállamok és a szociális partnerek által támogatott – tájékoztató kampány elindítását kéri egy elérhető, többnyelvű online platform bevezetésén keresztül, amely gyors és könnyen elérhető tájékoztatást nyújt a szociális termékekről és a polgároknak nyújtott szolgáltatásokról;

| 33. | kéri a tagállamokat, hogy vegyék fontolóra a szociális vállalkozások, a szociális vállalkozói szellem és a társadalmi felelősségvállalás elveinek beépítését az iskolai, egyetemi és más oktatási tantervekbe és az egész életen át tartó tanulási programokba a szociális és polgári készségek fejlesztése és a szociális vállalkozásokban való elhelyezkedés támogatása érdekében; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák a szociális vállalkozók hagyományos és internetes alapú oktatását, és ösztönözzék a szociális vállalkozások, az üzleti vállalkozások és a tudományos körök szorosabb együttműködését a szociális vállalkozásokra vonatkozó ismeretek terjesztése, jobb megértésük, valamint az esetleges sztereotípiák elleni küzdelem érdekében; |
| --- | --- |

33.

kéri a tagállamokat, hogy vegyék fontolóra a szociális vállalkozások, a szociális vállalkozói szellem és a társadalmi felelősségvállalás elveinek beépítését az iskolai, egyetemi és más oktatási tantervekbe és az egész életen át tartó tanulási programokba a szociális és polgári készségek fejlesztése és a szociális vállalkozásokban való elhelyezkedés támogatása érdekében; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák a szociális vállalkozók hagyományos és internetes alapú oktatását, és ösztönözzék a szociális vállalkozások, az üzleti vállalkozások és a tudományos körök szorosabb együttműködését a szociális vállalkozásokra vonatkozó ismeretek terjesztése, jobb megértésük, valamint az esetleges sztereotípiák elleni küzdelem érdekében;

| 34. | úgy véli, hogy az adatok nyilvánosságra hozatalának közös európai kerete világosabb és hatékonyabb információt biztosít majd a szociális vállalkozásokba történő befektetésekre vonatkozóan; |
| --- | --- |

34.

úgy véli, hogy az adatok nyilvánosságra hozatalának közös európai kerete világosabb és hatékonyabb információt biztosít majd a szociális vállalkozásokba történő befektetésekre vonatkozóan;

| 35. | üdvözli a Bizottság azon kötelezettségvállalását, hogy vizsgálni és mérlegelni fogja annak lehetőségét, hogy a szociális vállalkozások az alvó szabadalmakat a fejlődésük előmozdítása érdekében felhasználják, és reméli, hogy a közeljövőben konkrét intézkedésekre kerül sor; |
| --- | --- |

35.

üdvözli a Bizottság azon kötelezettségvállalását, hogy vizsgálni és mérlegelni fogja annak lehetőségét, hogy a szociális vállalkozások az alvó szabadalmakat a fejlődésük előmozdítása érdekében felhasználják, és reméli, hogy a közeljövőben konkrét intézkedésekre kerül sor;

o

o o

| 36. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

36.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  http://www.emes.net/fileadmin/emes/PDF_files/News/2008/11.08_EMES_UNDP_publication.pdf

(1)  HL C 76. E, 2010.3.25., 16. o.

(2)  HL C 199. E, 2012.7.7., 187. o.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0071.

---

| 16.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 419/48 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 419/48

---

P7_TA(2012)0430

A valódi gazdasági és monetáris unió felé

Az Európai Parlament 2012. november 20-i állásfoglalása az Európai Tanács, az Európai Bizottság, az Európai Központi Bank és az eurócsoport elnökeinek „A valódi Gazdasági és Monetáris Unió felé” című jelentésére vonatkozó, a Bizottsághoz intézett ajánlásokkal (2012/2151(INI))

(2015/C 419/09)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 225. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 225. cikkére,

| — | tekintettel a 2012. június 28–29-i Európai Tanács következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2012. június 28–29-i Európai Tanács következtetéseire,

| — | tekintettel az euróövezet állam-, illetve kormányfőinek 2012. június 29-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az euróövezet állam-, illetve kormányfőinek 2012. június 29-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az Európai Tanács, az Európai Bizottság, az Európai Központi Bank és az eurócsoport elnökeinek „A valódi Gazdasági és Monetáris Unió felé” című, 2012. június 26-i jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács, az Európai Bizottság, az Európai Központi Bank és az eurócsoport elnökeinek „A valódi Gazdasági és Monetáris Unió felé” című, 2012. június 26-i jelentésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 42. és 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 42. és 48. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére, valamint az Alkotmányügyi Bizottság a Költségvetési Bizottság, és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A7-0339/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére, valamint az Alkotmányügyi Bizottság a Költségvetési Bizottság, és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A7-0339/2012),

| A. | mivel az Európai Unió a Római Szerződés aláírása óta jelentős lépéseket tett a politikai, gazdasági, költségvetési és pénzügyi integráció felé; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Unió a Római Szerződés aláírása óta jelentős lépéseket tett a politikai, gazdasági, költségvetési és pénzügyi integráció felé;

| B. | mivel a gazdasági és monetáris unió (GMU) nem önmagában vett cél, hanem inkább eszköze az uniós és tagállami célkitűzések elérésének, különös tekintettel a kiegyensúlyozott és fenntartható növekedésre, valamint a magas szintű foglalkoztatásra; mivel a társadalmi integráció és szolidaritás az európai szociális modell és a teljes európai integráció sarokköveit alkotja, és ezeket az Unió egyetlen jövőbeli reformjából sem lehet kihagyni; |
| --- | --- |

B.

mivel a gazdasági és monetáris unió (GMU) nem önmagában vett cél, hanem inkább eszköze az uniós és tagállami célkitűzések elérésének, különös tekintettel a kiegyensúlyozott és fenntartható növekedésre, valamint a magas szintű foglalkoztatásra; mivel a társadalmi integráció és szolidaritás az európai szociális modell és a teljes európai integráció sarokköveit alkotja, és ezeket az Unió egyetlen jövőbeli reformjából sem lehet kihagyni;

| C. | mivel a globalizálódott információs társadalomban egyre világosabbá válik a demokratikus legitimitáson a nagyobb mértékű demokratikus legitimitáson, az elszámoltathatóságon, valamint a polgárok általi nagyobb mértékű támogatottságon alapuló, szorosabb európai integráció szükségessége; |
| --- | --- |

C.

mivel a globalizálódott információs társadalomban egyre világosabbá válik a demokratikus legitimitáson a nagyobb mértékű demokratikus legitimitáson, az elszámoltathatóságon, valamint a polgárok általi nagyobb mértékű támogatottságon alapuló, szorosabb európai integráció szükségessége;

| D. | mivel a szorosabb európai integrációnak nagyobb mértékű parlamenti részvételt kell biztosítania nemzeti és uniós szinten egyaránt; |
| --- | --- |

D.

mivel a szorosabb európai integrációnak nagyobb mértékű parlamenti részvételt kell biztosítania nemzeti és uniós szinten egyaránt;

| E. | mivel az Unió válaszúthoz érkezett és világos irányt kell választania, miszerint vagy egyesíti az Unión belüli erőket és felépíti a szilárd, értékeken és szolidaritáson alapuló Unió jövőjét a globalizált világban, vagy önmagába zárkózik és arra kényszerül, hogy passzívan igazodjon a globalizációhoz; |
| --- | --- |

E.

mivel az Unió válaszúthoz érkezett és világos irányt kell választania, miszerint vagy egyesíti az Unión belüli erőket és felépíti a szilárd, értékeken és szolidaritáson alapuló Unió jövőjét a globalizált világban, vagy önmagába zárkózik és arra kényszerül, hogy passzívan igazodjon a globalizációhoz;

| F. | mivel a gazdasági, pénzügyi és banki válság, valamint a jelenlegi gazdasági hanyatlás több tagállamban magas nemzeti szintű államadósságot és finanszírozási problémákat eredményezett, a túlzott mértékű makrogazdasági egyensúlyhiányokkal együtt pedig gyors, közvetlen és kedvezőtlen hatást gyakorolt az euróövezet és az Unió egészének társadalmi-gazdasági fejlődésére; |
| --- | --- |

F.

mivel a gazdasági, pénzügyi és banki válság, valamint a jelenlegi gazdasági hanyatlás több tagállamban magas nemzeti szintű államadósságot és finanszírozási problémákat eredményezett, a túlzott mértékű makrogazdasági egyensúlyhiányokkal együtt pedig gyors, közvetlen és kedvezőtlen hatást gyakorolt az euróövezet és az Unió egészének társadalmi-gazdasági fejlődésére;

| G. | mivel 2008 és 2012 közepe között az EU27-ek munkanélküliségi rátája körülbelül 7 %-ról 10,4 %-ra emelkedett, ami 25 millió munkanélkülit jelent, továbbá több mint minden ötödik fiatal munkanélküli (22 %), az ifjúsági munkanélküliség pedig egyes tagállamokban meghaladja az 50 %-ot; |
| --- | --- |

G.

mivel 2008 és 2012 közepe között az EU27-ek munkanélküliségi rátája körülbelül 7 %-ról 10,4 %-ra emelkedett, ami 25 millió munkanélkülit jelent, továbbá több mint minden ötödik fiatal munkanélküli (22 %), az ifjúsági munkanélküliség pedig egyes tagállamokban meghaladja az 50 %-ot;

| H. | mivel a munkahelyteremtés, a színvonalas foglalkoztatás és a tisztességes munka biztosítása létfontosságú a jelenlegi válság leküzdésében; |
| --- | --- |

H.

mivel a munkahelyteremtés, a színvonalas foglalkoztatás és a tisztességes munka biztosítása létfontosságú a jelenlegi válság leküzdésében;

| I. | mivel jelenleg jó néhány tagállam szembesül ugyancsak megerőltető gazdasági és pénzügyi helyzettel, amelyet az államkötvénypiacokat érintő folyamatos feszültségek is súlyosbítanak, ez pedig egyes országok számára fenntarthatatlan hitelkamatlábakban, mások számára pedig alacsony vagy negatív kamatlábakban, valamint jelentős pénzügyi és gazdasági instabilitásban mutatkozik meg; |
| --- | --- |

I.

mivel jelenleg jó néhány tagállam szembesül ugyancsak megerőltető gazdasági és pénzügyi helyzettel, amelyet az államkötvénypiacokat érintő folyamatos feszültségek is súlyosbítanak, ez pedig egyes országok számára fenntarthatatlan hitelkamatlábakban, mások számára pedig alacsony vagy negatív kamatlábakban, valamint jelentős pénzügyi és gazdasági instabilitásban mutatkozik meg;

| J. | mivel az eltérő irányokban fejlődő versenyképesség és az alacsony növekedési potenciál, valamint a magas munkanélküliség a magas összegű hiánnyal és a nagy állami és magánszektorbeli adóssággal párosulva nemcsak egyes tagállamokban okoz kárt, hanem az euróövezet egészét is kiszolgáltatottá teszi; |
| --- | --- |

J.

mivel az eltérő irányokban fejlődő versenyképesség és az alacsony növekedési potenciál, valamint a magas munkanélküliség a magas összegű hiánnyal és a nagy állami és magánszektorbeli adóssággal párosulva nemcsak egyes tagállamokban okoz kárt, hanem az euróövezet egészét is kiszolgáltatottá teszi;

| K. | mivel a közelmúlt eseményei világossá tették, hogy az euróövezet nem rendelkezik kellő eszközökkel ahhoz, hogy a válságot megoldja vagy megfelelően reagáljon az euróövezeten belüli regionális és globális gazdasági megrázkódtatásokra; |
| --- | --- |

K.

mivel a közelmúlt eseményei világossá tették, hogy az euróövezet nem rendelkezik kellő eszközökkel ahhoz, hogy a válságot megoldja vagy megfelelően reagáljon az euróövezeten belüli regionális és globális gazdasági megrázkódtatásokra;

| L. | mivel az euró által az euróövezetben és globális szinten – a második legfontosabb nemzetközi tartalékvalutaként – betöltött fontos szerep erőteljes európai reakciót és koordinált európai fellépést igényel ahhoz, hogy a gazdaságba visszakerüljön a növekedés és a stabilitás; |
| --- | --- |

L.

mivel az euró által az euróövezetben és globális szinten – a második legfontosabb nemzetközi tartalékvalutaként – betöltött fontos szerep erőteljes európai reakciót és koordinált európai fellépést igényel ahhoz, hogy a gazdaságba visszakerüljön a növekedés és a stabilitás;

| M. | mivel az elmúlt évtized során az euróból sokféle előny származott az Unió polgárai számára, így például az árstabilitás, az euróövezetben a valuta-átváltás költségeinek csökkentése, a nominális leértékelési verseny lehetőségének hiánya, az alacsonyabb kamatlábak, a pénzügyi piacok integrációjának ösztönzése és a határokon átnyúló könnyebb tőkemozgások; |
| --- | --- |

M.

mivel az elmúlt évtized során az euróból sokféle előny származott az Unió polgárai számára, így például az árstabilitás, az euróövezetben a valuta-átváltás költségeinek csökkentése, a nominális leértékelési verseny lehetőségének hiánya, az alacsonyabb kamatlábak, a pénzügyi piacok integrációjának ösztönzése és a határokon átnyúló könnyebb tőkemozgások;

| N. | mivel az Unió közös valutája nem válhat a megosztottság szimbólumává, amely az egész európai projektet fenyegeti, hanem továbbra is azon egész Unió valutájának kell lennie, amely Unió határozott és amely képes a közös és virágzó jövő érdekében messzire mutató döntéseket hozni; |
| --- | --- |

N.

mivel az Unió közös valutája nem válhat a megosztottság szimbólumává, amely az egész európai projektet fenyegeti, hanem továbbra is azon egész Unió valutájának kell lennie, amely Unió határozott és amely képes a közös és virágzó jövő érdekében messzire mutató döntéseket hozni;

| O. | mivel a valódi GMU felé tett előrehaladás során tiszteletben kell tartani azon tagállamok akaratát, amelyek úgy döntöttek, hogy nem vezetik be az eurót, hanem ehelyett megtartják saját nemzeti valutájukat; |
| --- | --- |

O.

mivel a valódi GMU felé tett előrehaladás során tiszteletben kell tartani azon tagállamok akaratát, amelyek úgy döntöttek, hogy nem vezetik be az eurót, hanem ehelyett megtartják saját nemzeti valutájukat;

| P. | mivel az euróövezetbeli tagság az érintett tagállamok közötti nagymértékű kölcsönös gazdasági és pénzügyi függéssel jár, és ezért megkívánja a pénzügyi, fiskális, szociális és gazdaságpolitikák sokkal szorosabb összehangolását, valamint hogy a tagállamok egyes hatásköröket uniós szintre emeljenek át, összekapcsolva azt a szigorúbb felügyeleti eszközökkel és a hatékony végrehajtással; mivel azonban azon tagállamoknak, amelyek pénzneme az euró, e nagyobb mértékű integrációját – esetlegesen más, erre hajlandó tagállamok egy csoportjával kiegészülve – egy „kétsebességes, egységes Európa” keretében kell kialakítani, hogy elkerüljék az olyan politikai lépéseket, amelyek végső soron két különböző Európa létrehozását eredményeznék; |
| --- | --- |

P.

mivel az euróövezetbeli tagság az érintett tagállamok közötti nagymértékű kölcsönös gazdasági és pénzügyi függéssel jár, és ezért megkívánja a pénzügyi, fiskális, szociális és gazdaságpolitikák sokkal szorosabb összehangolását, valamint hogy a tagállamok egyes hatásköröket uniós szintre emeljenek át, összekapcsolva azt a szigorúbb felügyeleti eszközökkel és a hatékony végrehajtással; mivel azonban azon tagállamoknak, amelyek pénzneme az euró, e nagyobb mértékű integrációját – esetlegesen más, erre hajlandó tagállamok egy csoportjával kiegészülve – egy „kétsebességes, egységes Európa” keretében kell kialakítani, hogy elkerüljék az olyan politikai lépéseket, amelyek végső soron két különböző Európa létrehozását eredményeznék;

| Q. | mivel az Eurobarométer legújabb kutatásából az derül ki, hogy az elhúzódó válság miatt nemzeti és uniós szinten egyaránt markánsan visszaesett a politikai intézményekbe vetett bizalom, valamint jelentősen romlott az Unió pozitív megítélésével kapcsolatos közvélekedés is; mivel ennek ellenére továbbra is az Unió az a szereplő, amely az uniós polgárok szerint a leghatékonyabban birkózik meg a gazdasági válsággal; |
| --- | --- |

Q.

mivel az Eurobarométer legújabb kutatásából az derül ki, hogy az elhúzódó válság miatt nemzeti és uniós szinten egyaránt markánsan visszaesett a politikai intézményekbe vetett bizalom, valamint jelentősen romlott az Unió pozitív megítélésével kapcsolatos közvélekedés is; mivel ennek ellenére továbbra is az Unió az a szereplő, amely az uniós polgárok szerint a leghatékonyabban birkózik meg a gazdasági válsággal;

| R. | mivel az Uniónak és a nemzeti politikai döntéshozóknak folyamatosan tudatosítaniuk kell polgáraikban az európai integráció előnyeit, valamint a közös valuta hatásait és az azzal járó kihívásokat ideértve az euróövezet felbomlásával járó költségeket és kockázatokat is; |
| --- | --- |

R.

mivel az Uniónak és a nemzeti politikai döntéshozóknak folyamatosan tudatosítaniuk kell polgáraikban az európai integráció előnyeit, valamint a közös valuta hatásait és az azzal járó kihívásokat ideértve az euróövezet felbomlásával járó költségeket és kockázatokat is;

| S. | mivel 17 tagállam már bevezette az Unió közös valutáját, és a többiek többsége is csatlakozni fog az euróhoz, amikor arra készen áll; |
| --- | --- |

S.

mivel 17 tagállam már bevezette az Unió közös valutáját, és a többiek többsége is csatlakozni fog az euróhoz, amikor arra készen áll;

| T. | mivel általában a GMU jövőjével – többek között az euróövezetbeli tagság visszafordíthatatlanságával – és különösen az Unió közös valutájának jövőjével kapcsolatos minden aggály megalapozatlan, hiszen az erőteljes Unió valamennyi polgár érdekében áll; |
| --- | --- |

T.

mivel általában a GMU jövőjével – többek között az euróövezetbeli tagság visszafordíthatatlanságával – és különösen az Unió közös valutájának jövőjével kapcsolatos minden aggály megalapozatlan, hiszen az erőteljes Unió valamennyi polgár érdekében áll;

| U. | mivel a fő feladat a bizalom helyreállítása az európai polgárok és vállalkozások arról való meggyőzése érdekében, hogy kezdjenek újra befektetni a gazdaságba, és teremtsék meg az ahhoz szükséges feltételeket, hogy a pénzügyi intézmények széles körben, de felelősségteljesen újra el tudják látni a reálgazdaságot hitellel; |
| --- | --- |

U.

mivel a fő feladat a bizalom helyreállítása az európai polgárok és vállalkozások arról való meggyőzése érdekében, hogy kezdjenek újra befektetni a gazdaságba, és teremtsék meg az ahhoz szükséges feltételeket, hogy a pénzügyi intézmények széles körben, de felelősségteljesen újra el tudják látni a reálgazdaságot hitellel;

| V. | mivel az euróválságra adott válasz összetett, és valamennyi intézményi és politikai szinten tartós, többrétű erőfeszítéseket követel meg; |
| --- | --- |

V.

mivel az euróválságra adott válasz összetett, és valamennyi intézményi és politikai szinten tartós, többrétű erőfeszítéseket követel meg;

| W. | mivel az uniós intézmények, valamint általában a tagállamok és különösen az euróövezeti tagállamok állam- és kormányfői fontos szerepet játszanak a költségvetési unió oly módon történő megteremtésében, hogy az euróövezeti válságkezelésre szolgáló valamennyi mechanizmus – mint például az Európai Stabilitási Mechanizmus (ESM) – olyan intézményi keretbe illeszkedjen, amelybe a Parlamentet társjogalkotóként teljes mértékben bevonják; mivel a jelenlegi kormányközi struktúra a demokratikus legitimáció súlyos hiányát képviseli; mivel a közös valuta csak akkor stabilizálható, ha a tagállamok hajlandók költségvetési politikáikkal kapcsolatos hatásköreiket uniós szintre átadni; |
| --- | --- |

W.

mivel az uniós intézmények, valamint általában a tagállamok és különösen az euróövezeti tagállamok állam- és kormányfői fontos szerepet játszanak a költségvetési unió oly módon történő megteremtésében, hogy az euróövezeti válságkezelésre szolgáló valamennyi mechanizmus – mint például az Európai Stabilitási Mechanizmus (ESM) – olyan intézményi keretbe illeszkedjen, amelybe a Parlamentet társjogalkotóként teljes mértékben bevonják; mivel a jelenlegi kormányközi struktúra a demokratikus legitimáció súlyos hiányát képviseli; mivel a közös valuta csak akkor stabilizálható, ha a tagállamok hajlandók költségvetési politikáikkal kapcsolatos hatásköreiket uniós szintre átadni;

| X. | mivel a bizalom helyreállítása azt is megköveteli a szóban forgó állam- és kormányfőktől, illetve minisztereiktől, hogy saját tagállamaikban támogassák és kifejtsék az uniós szinten megállapított politikai döntéseket; mivel azáltal, hogy olykor a népszerűtlen döntéseket tisztességtelen módon az Unió számlájára írják, különösen veszélyes játékot játszanak a közvéleménnyel, ami azzal a kockázattal jár, hogy alulról bomlasztja az Uniót, aláássa a szolidaritást és végső soron a nemzeti vezetők saját hitelességének, esetlegesen pedig az európai projekt egészének kárt okoz; |
| --- | --- |

X.

mivel a bizalom helyreállítása azt is megköveteli a szóban forgó állam- és kormányfőktől, illetve minisztereiktől, hogy saját tagállamaikban támogassák és kifejtsék az uniós szinten megállapított politikai döntéseket; mivel azáltal, hogy olykor a népszerűtlen döntéseket tisztességtelen módon az Unió számlájára írják, különösen veszélyes játékot játszanak a közvéleménnyel, ami azzal a kockázattal jár, hogy alulról bomlasztja az Uniót, aláássa a szolidaritást és végső soron a nemzeti vezetők saját hitelességének, esetlegesen pedig az európai projekt egészének kárt okoz;

| Y. | mivel az Unió jelenleg szociálisan sérülékeny; mivel jó néhány tagállamra hárulnak rendkívül sürgető strukturálisreform-erőfeszítések és konszolidációs programok; mivel végső soron – a szolidaritás ösztönzése és az európai projekt folytatása mellett – a politikai unió az ilyen idők túlélésének kulcsa; |
| --- | --- |

Y.

mivel az Unió jelenleg szociálisan sérülékeny; mivel jó néhány tagállamra hárulnak rendkívül sürgető strukturálisreform-erőfeszítések és konszolidációs programok; mivel végső soron – a szolidaritás ösztönzése és az európai projekt folytatása mellett – a politikai unió az ilyen idők túlélésének kulcsa;

| Z. | mivel az Európai Tanács és az euróövezet 2012. június 28–29-i csúcstalálkozója során megerősítették eltökéltségüket egy pénzügyi szempontból stabil, versenyképes és virágzó Európa biztosítása, ezáltal pedig a polgárok jólétének növeléséhez szükséges intézkedések meghozatala iránt; |
| --- | --- |

Z.

mivel az Európai Tanács és az euróövezet 2012. június 28–29-i csúcstalálkozója során megerősítették eltökéltségüket egy pénzügyi szempontból stabil, versenyképes és virágzó Európa biztosítása, ezáltal pedig a polgárok jólétének növeléséhez szükséges intézkedések meghozatala iránt;

| AA. | mivel a kemény magot alkotó és a peremen elhelyezkedő uniós országok közötti növekvő megosztottság nem válhat tartóssá; mivel olyan állandó keretet kell létrehozni, amelyben a nehézségekkel küzdő tagállamok a többi tagállamtól származó, szolidaritáson alapuló támogatásra számíthatnak; mivel azon tagállamokat, amelyek szolidaritást kívánnak, kötelezni kell arra, hogy vállalják a felelősséget a költségvetés területére vonatkozó valamennyi kötelezettségvállalásuk, illetve országspecifikus ajánlásaik és az európai szemeszter keretében tett – különösen a Stabilitási és Növekedési Paktumhoz, az Euró Plusz Paktumhoz, az Európa 2020-hoz és az országspecifikus körülményeket figyelembe vevő, a makrogazdasági egyensúlyhiányokkal kapcsolatos eljáráshoz fűződő – vállalásaik végrehajtásáért; mivel minden egyes tagállam pénzügyi stabilitásának biztosítása a tagállamok kölcsönös érdeke; mivel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 121. cikke előírja a tagállamoknak, hogy gazdaságpolitikáikat tekintsék közös érdekű ügynek, és ezeket a Tanácsban hangolják össze; |
| --- | --- |

AA.

mivel a kemény magot alkotó és a peremen elhelyezkedő uniós országok közötti növekvő megosztottság nem válhat tartóssá; mivel olyan állandó keretet kell létrehozni, amelyben a nehézségekkel küzdő tagállamok a többi tagállamtól származó, szolidaritáson alapuló támogatásra számíthatnak; mivel azon tagállamokat, amelyek szolidaritást kívánnak, kötelezni kell arra, hogy vállalják a felelősséget a költségvetés területére vonatkozó valamennyi kötelezettségvállalásuk, illetve országspecifikus ajánlásaik és az európai szemeszter keretében tett – különösen a Stabilitási és Növekedési Paktumhoz, az Euró Plusz Paktumhoz, az Európa 2020-hoz és az országspecifikus körülményeket figyelembe vevő, a makrogazdasági egyensúlyhiányokkal kapcsolatos eljáráshoz fűződő – vállalásaik végrehajtásáért; mivel minden egyes tagállam pénzügyi stabilitásának biztosítása a tagállamok kölcsönös érdeke; mivel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 121. cikke előírja a tagállamoknak, hogy gazdaságpolitikáikat tekintsék közös érdekű ügynek, és ezeket a Tanácsban hangolják össze;

| AB. | mivel kulcsfontosságú visszatérni a növekedéshez azért, hogy a belső piac kiteljesedjen; mivel a Bizottságnak – a Szerződések őreként – fokoznia kell a már meglévő belső piaci jogszabályok végrehajtására és az azoknak való megfelelés érvényesítésére irányuló erőfeszítéseit; mivel a belső piac megfelelő működéséhez szükség van arra, hogy a piaci integrációra vonatkozó szabályok inkább rendeleteken, és ne irányelveken alapuljanak; |
| --- | --- |

AB.

mivel kulcsfontosságú visszatérni a növekedéshez azért, hogy a belső piac kiteljesedjen; mivel a Bizottságnak – a Szerződések őreként – fokoznia kell a már meglévő belső piaci jogszabályok végrehajtására és az azoknak való megfelelés érvényesítésére irányuló erőfeszítéseit; mivel a belső piac megfelelő működéséhez szükség van arra, hogy a piaci integrációra vonatkozó szabályok inkább rendeleteken, és ne irányelveken alapuljanak;

| AC. | mivel kétség nem férhet ahhoz, hogy az európai integráció egy visszafordíthatatlan és előremutató folyamat; |
| --- | --- |

AC.

mivel kétség nem férhet ahhoz, hogy az európai integráció egy visszafordíthatatlan és előremutató folyamat;

Az előttünk álló út: a négy elnök jelentése

| AD. | mivel demokratikus szempontból, valamint a Lisszaboni Szerződés rendelkezéseinek tükrében elfogadhatatlan, hogy a több mint 502 millió európai polgárt reprezentáló választott képviselőből álló Európai Parlament elnöke nem került bevonásra a fent említett, „A valódi gazdasági és monetáris unió felé” című jelentés elkészítésébe; |
| --- | --- |

AD.

mivel demokratikus szempontból, valamint a Lisszaboni Szerződés rendelkezéseinek tükrében elfogadhatatlan, hogy a több mint 502 millió európai polgárt reprezentáló választott képviselőből álló Európai Parlament elnöke nem került bevonásra a fent említett, „A valódi gazdasági és monetáris unió felé” című jelentés elkészítésébe;

| AE. | mivel elérkezett az idő, hogy az európai uniós, illetve az Unión belüli politikai vezetők tanúságot tegyenek eltökéltségükről, kreativitásukról, bátorságukról, rugalmasságukról és vezető képességükről, és megszüntessék azokat a fennmaradó hiányosságokat, amelyek továbbra is gátolják a GMU megfelelő működését; mivel a kormányközi módszer korlátaihoz érkezett, és nem alkalmas a demokratikus és hatékony döntéshozatalra a XXI. században; mivel lépni kell a valóban szövetségi Európa irányába; |
| --- | --- |

AE.

mivel elérkezett az idő, hogy az európai uniós, illetve az Unión belüli politikai vezetők tanúságot tegyenek eltökéltségükről, kreativitásukról, bátorságukról, rugalmasságukról és vezető képességükről, és megszüntessék azokat a fennmaradó hiányosságokat, amelyek továbbra is gátolják a GMU megfelelő működését; mivel a kormányközi módszer korlátaihoz érkezett, és nem alkalmas a demokratikus és hatékony döntéshozatalra a XXI. században; mivel lépni kell a valóban szövetségi Európa irányába;

| AF. | mivel „A valódi gazdasági és monetáris unió felé” című, fent említett jelentés félreérthetetlenül az előre vezető utat választja, és strukturális intézkedésekkel igyekszik megtörni a bizalmatlanság ördögi körét; mivel a jelentésnek a szociális vonatkozásokkal is foglalkoznia kell; |
| --- | --- |

AF.

mivel „A valódi gazdasági és monetáris unió felé” című, fent említett jelentés félreérthetetlenül az előre vezető utat választja, és strukturális intézkedésekkel igyekszik megtörni a bizalmatlanság ördögi körét; mivel a jelentésnek a szociális vonatkozásokkal is foglalkoznia kell;

| AG. | mivel a 2012. június 28–29-i Európai Tanács arra kérte elnökét, hogy dolgozzon ki konkrét, időhöz kötött menetrendet a valódi GMU elérésére; mivel a globális, hosszú távú jövőkép menetrend formájában történő kidolgozása fontos jelzés, amely elősegítheti a bizalom helyreállítását, amely bizalom fokozódhat a menetrend lépésről lépésre történő végrehajtásával párhuzamosan; |
| --- | --- |

AG.

mivel a 2012. június 28–29-i Európai Tanács arra kérte elnökét, hogy dolgozzon ki konkrét, időhöz kötött menetrendet a valódi GMU elérésére; mivel a globális, hosszú távú jövőkép menetrend formájában történő kidolgozása fontos jelzés, amely elősegítheti a bizalom helyreállítását, amely bizalom fokozódhat a menetrend lépésről lépésre történő végrehajtásával párhuzamosan;

| AH. | mivel a hosszú távú menetrend végrehajtása során elért folyamatos előrelépés nem szolgál semmiféle azonnali megoldással a válságot illetően, és nem késleltetheti a szükséges rövid távú intézkedéseket; |
| --- | --- |

AH.

mivel a hosszú távú menetrend végrehajtása során elért folyamatos előrelépés nem szolgál semmiféle azonnali megoldással a válságot illetően, és nem késleltetheti a szükséges rövid távú intézkedéseket;

| AI. | mivel nem zárható ki, hogy a Szerződés új módosításaira lehet szükség egy teljes mértékben működőképes GMU demokratikus legitimitásának erősítéséhez; mivel a Bizottságnak listát kell készítenie azokról a jogalkotási kezdeményezésekről, amelyeket a hosszú távú intézményi fejlemények sem késleltethetnek; |
| --- | --- |

AI.

mivel nem zárható ki, hogy a Szerződés új módosításaira lehet szükség egy teljes mértékben működőképes GMU demokratikus legitimitásának erősítéséhez; mivel a Bizottságnak listát kell készítenie azokról a jogalkotási kezdeményezésekről, amelyeket a hosszú távú intézményi fejlemények sem késleltethetnek;

| AJ. | mivel az Unión belül valódi gazdasági és monetáris unió megvalósítása középtávon egy szerződésmódosítás elvégzését követeli meg; |
| --- | --- |

AJ.

mivel az Unión belül valódi gazdasági és monetáris unió megvalósítása középtávon egy szerződésmódosítás elvégzését követeli meg;

| AK. | mivel a Szerződés egy jövőbeni átfogó és sikeres módosítására irányuló demokratikus konszenzus kiépítésének feltétele az, hogy egy valóban európai politikai térség kialakításának kontextusában teljes mértékben kihasználják a meglévő Szerződések eljárásait és rugalmasságát a GMU irányításának gyors javítása céljára; |
| --- | --- |

AK.

mivel a Szerződés egy jövőbeni átfogó és sikeres módosítására irányuló demokratikus konszenzus kiépítésének feltétele az, hogy egy valóban európai politikai térség kialakításának kontextusában teljes mértékben kihasználják a meglévő Szerződések eljárásait és rugalmasságát a GMU irányításának gyors javítása céljára;

| AL. | mivel a Parlament jogosult a Szerződések módosítására irányuló javaslatot benyújtani a Tanácsnak, amelyet a későbbiekben egy konventnek kell megvizsgálnia a valódi GMU létrehozásának kiteljesítése érdekében, különösen a gazdaságpolitika területén az EU hatásköreinek bővítésével, az Unió saját forrásainak és költségvetési kapacitásának, valamint a Bizottság szerepének, demokratikus elszámoltathatóságának és a Parlament előjogainak megerősítésével; |
| --- | --- |

AL.

mivel a Parlament jogosult a Szerződések módosítására irányuló javaslatot benyújtani a Tanácsnak, amelyet a későbbiekben egy konventnek kell megvizsgálnia a valódi GMU létrehozásának kiteljesítése érdekében, különösen a gazdaságpolitika területén az EU hatásköreinek bővítésével, az Unió saját forrásainak és költségvetési kapacitásának, valamint a Bizottság szerepének, demokratikus elszámoltathatóságának és a Parlament előjogainak megerősítésével;

| AM. | mivel reális és helyes az a vélemény, hogy egy ilyen konventre a következő európai parlamenti választások előtt nem kerülhet sor; mivel egy ilyen konvent előkészületeinek a következő választások előtt el kell kezdődniük; |
| --- | --- |

AM.

mivel reális és helyes az a vélemény, hogy egy ilyen konventre a következő európai parlamenti választások előtt nem kerülhet sor; mivel egy ilyen konvent előkészületeinek a következő választások előtt el kell kezdődniük;

| AN. | mivel a meglévő Szerződések és a jövőbeli szerződésmódosítások alapján egyaránt javasolt intézkedéseknek nem szabad kizárniuk a csatlakozás lehetőségét a tagállamok számára, és garantálniuk kell az EU integritását; |
| --- | --- |

AN.

mivel a meglévő Szerződések és a jövőbeli szerződésmódosítások alapján egyaránt javasolt intézkedéseknek nem szabad kizárniuk a csatlakozás lehetőségét a tagállamok számára, és garantálniuk kell az EU integritását;

| AO. | mivel a Szerződés jövőbeni módosításai nem akadályozhatják a meglévő Szerződések alapján máris elérhető intézkedések gyors végrehajtását; mivel a meglévő Szerződések tág mozgásteret engednek a fokozott és integráltabb pénzügyi, költségvetési és gazdaságpolitikán, valamint erőteljesebb demokratikus legitimitáson és elszámoltathatóságon alapuló GMU irányába tett, jelentős előrelépést illetően; |
| --- | --- |

AO.

mivel a Szerződés jövőbeni módosításai nem akadályozhatják a meglévő Szerződések alapján máris elérhető intézkedések gyors végrehajtását; mivel a meglévő Szerződések tág mozgásteret engednek a fokozott és integráltabb pénzügyi, költségvetési és gazdaságpolitikán, valamint erőteljesebb demokratikus legitimitáson és elszámoltathatóságon alapuló GMU irányába tett, jelentős előrelépést illetően;

| AP. | mivel eleddig nem használták ki teljes mértékben a Lisszaboni Szerződés által a foglalkoztatás és szociális politikák területén kínált lehetőségeket, mindenekelőtt a következők tekintetében:






  — | az EUMSZ 9. cikke, amely szerint az EU politikáinak és tevékenységeinek meghatározása és végrehajtása során figyelembe kell vennie a foglalkoztatás magas szintjének előmozdítását és a megfelelő szociális biztonság biztosítását, |
| --- | --- | --- |

AP.

mivel eleddig nem használták ki teljes mértékben a Lisszaboni Szerződés által a foglalkoztatás és szociális politikák területén kínált lehetőségeket, mindenekelőtt a következők tekintetében:

—

az EUMSZ 9. cikke, amely szerint az EU politikáinak és tevékenységeinek meghatározása és végrehajtása során figyelembe kell vennie a foglalkoztatás magas szintjének előmozdítását és a megfelelő szociális biztonság biztosítását,

| — | az EUMSZ 151. cikke, amely kimondja, hogy „az Unió és a tagállamok célkitűzése a foglalkoztatás, az élet- és munkakörülmények javítása – lehetővé téve ezáltal a fejlődési folyamat fenntartása mellett ezek összehangolását –, a megfelelő szociális védelem, a szociális partnerek közötti párbeszéd és az emberi erőforrások fejlesztésének elősegítése a tartósan magas foglalkoztatás és a kirekesztés elleni küzdelem érdekében”, |
| --- | --- |

—

az EUMSZ 151. cikke, amely kimondja, hogy „az Unió és a tagállamok célkitűzése a foglalkoztatás, az élet- és munkakörülmények javítása – lehetővé téve ezáltal a fejlődési folyamat fenntartása mellett ezek összehangolását –, a megfelelő szociális védelem, a szociális partnerek közötti párbeszéd és az emberi erőforrások fejlesztésének elősegítése a tartósan magas foglalkoztatás és a kirekesztés elleni küzdelem érdekében”,

| — | általában az EUMSZ 153. cikkének (1) bekezdése, és különösen a 153. cikk (1) bekezdésének h) pontja, vagyis „a munkaerőpiacról kirekesztett személyek beilleszkedésének lehetővé tétele”; |
| --- | --- |

—

általában az EUMSZ 153. cikkének (1) bekezdése, és különösen a 153. cikk (1) bekezdésének h) pontja, vagyis „a munkaerőpiacról kirekesztett személyek beilleszkedésének lehetővé tétele”;

| AQ. | mivel az Európai Unióról szóló Szerződés (EUSZ) 48. cikkének (7) bekezdése különleges eljárást ír elő olyan jogi aktusok elfogadására, amelyekre az EUMSZ a rendes jogalkotási eljárással összhangban különleges jogalkotási eljárást ír elő; mivel az EUMSZ 333. cikke olyan előírásokat is tartalmaz, amelyek alapján fokozott együttműködés keretében a rendes jogalkotási eljárást lehet alkalmazni; |
| --- | --- |

AQ.

mivel az Európai Unióról szóló Szerződés (EUSZ) 48. cikkének (7) bekezdése különleges eljárást ír elő olyan jogi aktusok elfogadására, amelyekre az EUMSZ a rendes jogalkotási eljárással összhangban különleges jogalkotási eljárást ír elő; mivel az EUMSZ 333. cikke olyan előírásokat is tartalmaz, amelyek alapján fokozott együttműködés keretében a rendes jogalkotási eljárást lehet alkalmazni;

| AR. | mivel arra kell törekedni, hogy valamennyi tagállam közösen tegyen lépéseket a fokozottabb európai integráció irányába; mivel szükség lehet csak az euróövezetre alkalmazandó döntésekre – többek között a más tagállamok számára biztosított, kiegyensúlyozott jogokkal és kötelezettségekkel párosuló, ésszerű és tisztességes részvételi lehetőségekre, amennyiben ezt az euróövezet sajátosságai igénylik vagy indokolják; |
| --- | --- |

AR.

mivel arra kell törekedni, hogy valamennyi tagállam közösen tegyen lépéseket a fokozottabb európai integráció irányába; mivel szükség lehet csak az euróövezetre alkalmazandó döntésekre – többek között a más tagállamok számára biztosított, kiegyensúlyozott jogokkal és kötelezettségekkel párosuló, ésszerű és tisztességes részvételi lehetőségekre, amennyiben ezt az euróövezet sajátosságai igénylik vagy indokolják;

| AS. | mivel a közös európai ifjúságpolitikai stratégia létfontosságú az ifjúsági munkanélküliség és azon veszély leküzdése érdekében, hogy Európa egy egész nemzedéket elveszítsen; |
| --- | --- |

AS.

mivel a közös európai ifjúságpolitikai stratégia létfontosságú az ifjúsági munkanélküliség és azon veszély leküzdése érdekében, hogy Európa egy egész nemzedéket elveszítsen;

Bankunió

| AT. | mivel a pénzügyi rendszer stabilizálását célzó eddigi intézkedések nem voltak elegendőek a bizalom teljes helyreállításához; mivel az Európai Központi Bank (EKB) – azzal, hogy sorozatban rendkívüli és ideiglenes támogatási intézkedéseket biztosít mind a tagállamok, mind pedig a bankok számára – kulcsszerepet játszott e megmentési műveletekben, anélkül, hogy szem elől tévesztette volna alapvető célkitűzését, vagyis az árstabilitás garantálását; |
| --- | --- |

AT.

mivel a pénzügyi rendszer stabilizálását célzó eddigi intézkedések nem voltak elegendőek a bizalom teljes helyreállításához; mivel az Európai Központi Bank (EKB) – azzal, hogy sorozatban rendkívüli és ideiglenes támogatási intézkedéseket biztosít mind a tagállamok, mind pedig a bankok számára – kulcsszerepet játszott e megmentési műveletekben, anélkül, hogy szem elől tévesztette volna alapvető célkitűzését, vagyis az árstabilitás garantálását;

| AU. | mivel az EKB Szerződésen alapuló, operatív függetlensége a monetáris politika területén továbbra is a GMU és a közös valuta hitelességének sarokköve; |
| --- | --- |

AU.

mivel az EKB Szerződésen alapuló, operatív függetlensége a monetáris politika területén továbbra is a GMU és a közös valuta hitelességének sarokköve;

| AV. | mivel a banki szektor bizonytalan helyzete több tagállamban és az Unió egészében a reálgazdaságot és a költségvetést is fenyegeti, és a banki válság kezelésének költsége az adófizetőkre és a reálgazdaság fejlődésére nehezedik, ekként pedig veszélyezteti a növekedést; mivel a meglévő mechanizmusok és struktúrák nem elegendőek a kedvezőtlen tovagyűrűző hatások megelőzéséhez; |
| --- | --- |

AV.

mivel a banki szektor bizonytalan helyzete több tagállamban és az Unió egészében a reálgazdaságot és a költségvetést is fenyegeti, és a banki válság kezelésének költsége az adófizetőkre és a reálgazdaság fejlődésére nehezedik, ekként pedig veszélyezteti a növekedést; mivel a meglévő mechanizmusok és struktúrák nem elegendőek a kedvezőtlen tovagyűrűző hatások megelőzéséhez;

| AW. | mivel a tagállamokat sújtja az európai piaci alapon műveleteket végző bankok közötti nyilvánvaló szakadék, valamint a kormányaik által vállalt függő kötelezettségek állománya; mivel a jelenlegi válság során magától értetődővé vált, hogy a bankok és a kormányok közötti kapcsolat erősebb és több kárt okoz a monetáris unión belül, ahol a belső átváltási arány rögzített, és nincs uniós szintű mechanizmus a banki szerkezetátalakítás költségeinek enyhítésére; |
| --- | --- |

AW.

mivel a tagállamokat sújtja az európai piaci alapon műveleteket végző bankok közötti nyilvánvaló szakadék, valamint a kormányaik által vállalt függő kötelezettségek állománya; mivel a jelenlegi válság során magától értetődővé vált, hogy a bankok és a kormányok közötti kapcsolat erősebb és több kárt okoz a monetáris unión belül, ahol a belső átváltási arány rögzített, és nincs uniós szintű mechanizmus a banki szerkezetátalakítás költségeinek enyhítésére;

| AX. | mivel az államok, a bankok és a reálgazdaság közötti negatív visszacsatolási spirál megszakítása elengedhetetlen a GMU zökkenőmentes működéséhez; |
| --- | --- |

AX.

mivel az államok, a bankok és a reálgazdaság közötti negatív visszacsatolási spirál megszakítása elengedhetetlen a GMU zökkenőmentes működéséhez;

| AY. | mivel a válság a kamatlábak jelentős szóródását eredményezte, és a válság miatt ténylegesen töredezetté vált a pénzügyi szolgáltatások egységes piaca; |
| --- | --- |

AY.

mivel a válság a kamatlábak jelentős szóródását eredményezte, és a válság miatt ténylegesen töredezetté vált a pénzügyi szolgáltatások egységes piaca;

| AZ. | mivel a Parlament többször és következetesen kijelentette, hogy a banki szektorban a válság megoldásához sürgős szükség van további és messzemenő intézkedésekre; mivel különbséget kell tenni az akut banki válsághelyzet stabilizálását célzó rövid távú intézkedések, valamint a teljes mértékben működőképes európai bankunió megvalósítását célzó közép- és hosszú távú intézkedések között, ideértve a G-20-ak körében a bankok tőkéjére, likviditására és tőkeáttételére vonatkozóan megállapított nemzetközi szabályok időben, teljes mértékben és következetesen történő végrehajtásával kapcsolatban vállalt kötelezettséget is; |
| --- | --- |

AZ.

mivel a Parlament többször és következetesen kijelentette, hogy a banki szektorban a válság megoldásához sürgős szükség van további és messzemenő intézkedésekre; mivel különbséget kell tenni az akut banki válsághelyzet stabilizálását célzó rövid távú intézkedések, valamint a teljes mértékben működőképes európai bankunió megvalósítását célzó közép- és hosszú távú intézkedések között, ideértve a G-20-ak körében a bankok tőkéjére, likviditására és tőkeáttételére vonatkozóan megállapított nemzetközi szabályok időben, teljes mértékben és következetesen történő végrehajtásával kapcsolatban vállalt kötelezettséget is;

| BA. | mivel egy ilyen bankunió összefüggésében hozott intézkedések egyike sem gátolhatja a pénzügyi szolgáltatások belső piacának további megfelelő működését és a tőke szabad mozgását; |
| --- | --- |

BA.

mivel egy ilyen bankunió összefüggésében hozott intézkedések egyike sem gátolhatja a pénzügyi szolgáltatások belső piacának további megfelelő működését és a tőke szabad mozgását;

| BB. | mivel a pénzügyi intézményeknek és képviselőiknek felelősségteljesen és szigorú erkölcsi normáknak megfelelve a reálgazdaság szolgálatában kell eljárniuk; |
| --- | --- |

BB.

mivel a pénzügyi intézményeknek és képviselőiknek felelősségteljesen és szigorú erkölcsi normáknak megfelelve a reálgazdaság szolgálatában kell eljárniuk;

| BC. | mivel az Unióban a bankintézmények tekintetében egységes európai felügyeleti mechanizmus bevezetésére van szükség; mivel a pénzügyi piacok iránti szükséges bizalom és a pénzügyi szolgáltatások közös belső piacán a stabilitás megteremtéséhez feltétlenül szükséges a megfelelő és hatékony betétbiztosítási és banki válságkezelő rendszerek európai kerete; |
| --- | --- |

BC.

mivel az Unióban a bankintézmények tekintetében egységes európai felügyeleti mechanizmus bevezetésére van szükség; mivel a pénzügyi piacok iránti szükséges bizalom és a pénzügyi szolgáltatások közös belső piacán a stabilitás megteremtéséhez feltétlenül szükséges a megfelelő és hatékony betétbiztosítási és banki válságkezelő rendszerek európai kerete;

| BD. | mivel a bankunió elérésére irányuló valamennyi intézkedésnek együtt kell járnia az azokat végrehajtó intézmények átláthatóságának és elszámoltathatóságának javításával; |
| --- | --- |

BD.

mivel a bankunió elérésére irányuló valamennyi intézkedésnek együtt kell járnia az azokat végrehajtó intézmények átláthatóságának és elszámoltathatóságának javításával;

| BE. | mivel meg kell vizsgálni annak kérdését, hogy szükséges-e bizonyos különösen kockázatos pénzügyi tevékenységek jogi szempontból történő elválasztása a bankcsoporton belül a betétgyűjtő bankoktól a Liikanen-jelentésnek megfelelően; |
| --- | --- |

BE.

mivel meg kell vizsgálni annak kérdését, hogy szükséges-e bizonyos különösen kockázatos pénzügyi tevékenységek jogi szempontból történő elválasztása a bankcsoporton belül a betétgyűjtő bankoktól a Liikanen-jelentésnek megfelelően;

| BF. | mivel a felügyeleti hatóságoknak általában véve a korai szakaszban fel kell tárniuk és javítaniuk kell a problémákat, hogy megelőzzék a válságok bekövetkezését és fenntartsák a pénzügyi stabilitást és rugalmasságot; |
| --- | --- |

BF.

mivel a felügyeleti hatóságoknak általában véve a korai szakaszban fel kell tárniuk és javítaniuk kell a problémákat, hogy megelőzzék a válságok bekövetkezését és fenntartsák a pénzügyi stabilitást és rugalmasságot;

| BG. | mivel ma az Unióban a bankfelügyeleti hatáskörök többsége továbbra is a nemzeti felügyeletek kezében van, és az 1093/2010/EU rendelettel (1) létrehozott európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság) koordinációs szerepet tölt be; mivel a nemzeti felügyelet jelenlegi rendszeréről bebizonyosodott, hogy túlságosan szétaprózott ahhoz, hogy válaszolni tudjon a jelenlegi kihívásokra; |
| --- | --- |

BG.

mivel ma az Unióban a bankfelügyeleti hatáskörök többsége továbbra is a nemzeti felügyeletek kezében van, és az 1093/2010/EU rendelettel (1) létrehozott európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság) koordinációs szerepet tölt be; mivel a nemzeti felügyelet jelenlegi rendszeréről bebizonyosodott, hogy túlságosan szétaprózott ahhoz, hogy válaszolni tudjon a jelenlegi kihívásokra;

| BH. | mivel a problémák időben történő feltárásához és hathatós kezeléséhez, valamennyi bankintézmény számára az egyenlő versenyfeltételek garantálásához, a határokon átnyúló bizalom helyreállításához és a belső piac szétaprózottságának elkerüléséhez elengedhetetlen egy jó minőségű és hatékony európai felügyeleti mechanizmus; |
| --- | --- |

BH.

mivel a problémák időben történő feltárásához és hathatós kezeléséhez, valamennyi bankintézmény számára az egyenlő versenyfeltételek garantálásához, a határokon átnyúló bizalom helyreállításához és a belső piac szétaprózottságának elkerüléséhez elengedhetetlen egy jó minőségű és hatékony európai felügyeleti mechanizmus;

| BI. | mivel az európai felügyeleti mechanizmus és a nemzeti felügyeleti hatóságok között meg kell állapodni az operatív felelősségi körök világos megosztásában, a bankok méretétől és üzleti modelljétől, valamint a felügyeleti feladatoktól függően, az arányosság és a szubszidiaritás elveit alkalmazva; |
| --- | --- |

BI.

mivel az európai felügyeleti mechanizmus és a nemzeti felügyeleti hatóságok között meg kell állapodni az operatív felelősségi körök világos megosztásában, a bankok méretétől és üzleti modelljétől, valamint a felügyeleti feladatoktól függően, az arányosság és a szubszidiaritás elveit alkalmazva;

| BJ. | mivel a GMU-n belüli bankintézmények európai felügyelete, valamint az EBH által a belső piac védelme terén betöltött szerep megerősítése a válsággal való megbirkózást tekintve abszolút prioritást képez; mivel a belső pénzügyi piac stabilitása érdekében biztosítani kell, hogy azok a tagállamok, amelyeknek pénzneme nem az euró, de úgy döntenek, hogy szoros együttműködés révén részt vesznek a közös felügyeleti mechanizmusban, ezt a vállalt kötelezettségek és a döntéshozatalra gyakorolt hatás közötti szimmetrikus viszonyt biztosító részvételi feltételekkel tehessék; |
| --- | --- |

BJ.

mivel a GMU-n belüli bankintézmények európai felügyelete, valamint az EBH által a belső piac védelme terén betöltött szerep megerősítése a válsággal való megbirkózást tekintve abszolút prioritást képez; mivel a belső pénzügyi piac stabilitása érdekében biztosítani kell, hogy azok a tagállamok, amelyeknek pénzneme nem az euró, de úgy döntenek, hogy szoros együttműködés révén részt vesznek a közös felügyeleti mechanizmusban, ezt a vállalt kötelezettségek és a döntéshozatalra gyakorolt hatás közötti szimmetrikus viszonyt biztosító részvételi feltételekkel tehessék;

| BK. | mivel a közös felügyeleti mechanizmusnak már kezdettől fogva ki kell terjednie az Uniótól közvetlen támogatást igénylő pénzügyi intézményekre, valamint a rendszerszintű jelentőséggel bíró pénzügyi intézményekre; |
| --- | --- |

BK.

mivel a közös felügyeleti mechanizmusnak már kezdettől fogva ki kell terjednie az Uniótól közvetlen támogatást igénylő pénzügyi intézményekre, valamint a rendszerszintű jelentőséggel bíró pénzügyi intézményekre;

| BL. | mivel a közös európai felügyeleti mechanizmus politikai és ágazati befolyástól való függetlensége nem menti fel az alól, hogy rendszeresen, illetve amikor azt a helyzet megkívánja, magyarázattal, indokolással és elszámolással szolgáljon a Parlament felé az európai felügyelet területén hozott intézkedésekkel és döntésekkel kapcsolatban, tekintettel arra a hatásra, amelyet a felügyeleti intézkedések az államháztartásokra, a bankokra, az alkalmazottakra és az ügyfelekre gyakorolhatnak; mivel a tényleges demokratikus elszámoltathatóság megkívánja többek között azt, hogy a Parlament megerősíthesse a közös felügyeleti mechanizmus felügyelőbizottságának elnökét, aki nyílt kiválasztási eljárás után kerül kiválasztásra, az elnök azon kötelezettségét, hogy jelentést tegyen és meghallgatásokon vegyen részt a Parlamentben, a Parlament azon jogát, hogy írásbeli és szóbeli választ igénylő kérdéseket tegyen fel, valamint a Parlament vizsgálati jogát az EUMSZ értelmében. |
| --- | --- |

BL.

mivel a közös európai felügyeleti mechanizmus politikai és ágazati befolyástól való függetlensége nem menti fel az alól, hogy rendszeresen, illetve amikor azt a helyzet megkívánja, magyarázattal, indokolással és elszámolással szolgáljon a Parlament felé az európai felügyelet területén hozott intézkedésekkel és döntésekkel kapcsolatban, tekintettel arra a hatásra, amelyet a felügyeleti intézkedések az államháztartásokra, a bankokra, az alkalmazottakra és az ügyfelekre gyakorolhatnak; mivel a tényleges demokratikus elszámoltathatóság megkívánja többek között azt, hogy a Parlament megerősíthesse a közös felügyeleti mechanizmus felügyelőbizottságának elnökét, aki nyílt kiválasztási eljárás után kerül kiválasztásra, az elnök azon kötelezettségét, hogy jelentést tegyen és meghallgatásokon vegyen részt a Parlamentben, a Parlament azon jogát, hogy írásbeli és szóbeli választ igénylő kérdéseket tegyen fel, valamint a Parlament vizsgálati jogát az EUMSZ értelmében.

| BM. | mivel a jövőben az ESM bizonyos feltételek mellett közvetlenül képes lesz finanszírozni a nehéz helyzetben lévő bankokat; mivel emiatt a közös felügyeleti mechanizmus működőképessé tétele az első és legfontosabb lépés a bankunió megvalósítása során; |
| --- | --- |

BM.

mivel a jövőben az ESM bizonyos feltételek mellett közvetlenül képes lesz finanszírozni a nehéz helyzetben lévő bankokat; mivel emiatt a közös felügyeleti mechanizmus működőképessé tétele az első és legfontosabb lépés a bankunió megvalósítása során;

| BN. | mivel az EBH által jelenleg készített egységes szabálykészletnek (egységes szabálykönyv) biztosítania kell az Unió-szerte teljes körűen harmonizált szabályokat és azok egységes alkalmazását; mivel a bankfelügyeletre vonatkozó egységes szabálykönyv elkészítése és az átfogóbb szinten harmonizált és szigorúbb prudenciális követelmények szükségesek a közös felügyeleti mechanizmus hatékony működéséhez, minthogy az európai felügyelet nem tud különféle nemzeti prudenciális szabályokkal dolgozni; |
| --- | --- |

BN.

mivel az EBH által jelenleg készített egységes szabálykészletnek (egységes szabálykönyv) biztosítania kell az Unió-szerte teljes körűen harmonizált szabályokat és azok egységes alkalmazását; mivel a bankfelügyeletre vonatkozó egységes szabálykönyv elkészítése és az átfogóbb szinten harmonizált és szigorúbb prudenciális követelmények szükségesek a közös felügyeleti mechanizmus hatékony működéséhez, minthogy az európai felügyelet nem tud különféle nemzeti prudenciális szabályokkal dolgozni;

| BO. | mivel a közös felügyeleti mechanizmus létrehozását követően az EBH belső szavazási szabályait körültekintően módosítani kell az euróövezeti és az euróövezeten kívüli tagállamok közötti konstruktív együttműködés elősegítése, valamint annak érdekében, hogy valamennyi tagállam érdekeit maradéktalanul figyelembe vegyék; |
| --- | --- |

BO.

mivel a közös felügyeleti mechanizmus létrehozását követően az EBH belső szavazási szabályait körültekintően módosítani kell az euróövezeti és az euróövezeten kívüli tagállamok közötti konstruktív együttműködés elősegítése, valamint annak érdekében, hogy valamennyi tagállam érdekeit maradéktalanul figyelembe vegyék;

| BP. | mivel a közös európai felügyeleti mechanizmussal kapcsolatos, folyamatban lévő jogalkotási eljárásokat haladéktalanul le kell zárni; |
| --- | --- |

BP.

mivel a közös európai felügyeleti mechanizmussal kapcsolatos, folyamatban lévő jogalkotási eljárásokat haladéktalanul le kell zárni;

| BQ. | mivel az új pénzügyi struktúra végrehajtásához elengedhetetlen, hogy mielőbb feloldódjon a betétvédelmi rendszerekkel és a befektetőkártalanítási rendszerről szóló irányelvvel kapcsolatos tárgyalások során kialakult patthelyzet, amely tárgyalásokat a Parlament és a Tanács között annak ellenére felfüggesztették, hogy azok nélkülözhetetlenek a bankok szanálására és az ügyfélbetétek védelmére szolgáló közös mechanizmusok biztosításához; |
| --- | --- |

BQ.

mivel az új pénzügyi struktúra végrehajtásához elengedhetetlen, hogy mielőbb feloldódjon a betétvédelmi rendszerekkel és a befektetőkártalanítási rendszerről szóló irányelvvel kapcsolatos tárgyalások során kialakult patthelyzet, amely tárgyalásokat a Parlament és a Tanács között annak ellenére felfüggesztették, hogy azok nélkülözhetetlenek a bankok szanálására és az ügyfélbetétek védelmére szolgáló közös mechanizmusok biztosításához;

| BR. | mivel a közös európai betétbiztosítási keretrendszer megköveteli, hogy az Unión belüli összes betétbiztosítási rendszerre egységes, közös és szigorú követelmények vonatkozzanak, hogy egyenlő védelmet érjenek el, biztosítsák a betétbiztosítási rendszerek egyforma stabilitását és egyenlő versenyfeltételeket garantáljanak; mivel csak ezáltal teremtődnek meg a szükséges rugalmasság előfeltételei, amelynek célja, hogy kellően figyelembe vegyék a pénzügyi szektor nemzeti sajátosságait; |
| --- | --- |

BR.

mivel a közös európai betétbiztosítási keretrendszer megköveteli, hogy az Unión belüli összes betétbiztosítási rendszerre egységes, közös és szigorú követelmények vonatkozzanak, hogy egyenlő védelmet érjenek el, biztosítsák a betétbiztosítási rendszerek egyforma stabilitását és egyenlő versenyfeltételeket garantáljanak; mivel csak ezáltal teremtődnek meg a szükséges rugalmasság előfeltételei, amelynek célja, hogy kellően figyelembe vegyék a pénzügyi szektor nemzeti sajátosságait;

| BS. | mivel a hatékony szanálási keret és a hatékony felügyeleti mechanizmus működésbe lépését követően a hosszú távú cél egy működő betétbiztosítási rendszerekből álló közös európai betétbiztosítási alap lehetne, amely megfelelő pénzügyi kerettel rendelkezik, és ezáltal erősíti a hitelességet és a betétesek bizalmát; |
| --- | --- |

BS.

mivel a hatékony szanálási keret és a hatékony felügyeleti mechanizmus működésbe lépését követően a hosszú távú cél egy működő betétbiztosítási rendszerekből álló közös európai betétbiztosítási alap lehetne, amely megfelelő pénzügyi kerettel rendelkezik, és ezáltal erősíti a hitelességet és a betétesek bizalmát;

| BT. | mivel a banki válságok kezelésében elengedhetetlen az előzetes tervezés, a gyorsaság, az korai stádiumban történő beavatkozás, a minőségi információkhoz való hozzáférés és a hitelesség; |
| --- | --- |

BT.

mivel a banki válságok kezelésében elengedhetetlen az előzetes tervezés, a gyorsaság, az korai stádiumban történő beavatkozás, a minőségi információkhoz való hozzáférés és a hitelesség;

| BU. | mivel a nehéz helyzetben lévő bankok életképességének helyreállítása és a nem életképes pénzügyi intézmények szanálása céljából közös európai helyreállítási és szanálási rendszert kell létrehozni, ideális esetben a közös felügyeleti mechanizmus érvénybelépésével párhuzamosan; |
| --- | --- |

BU.

mivel a nehéz helyzetben lévő bankok életképességének helyreállítása és a nem életképes pénzügyi intézmények szanálása céljából közös európai helyreállítási és szanálási rendszert kell létrehozni, ideális esetben a közös felügyeleti mechanizmus érvénybelépésével párhuzamosan;

| BV. | mivel rövid távon a válságban lévő bankokra vonatkozó válságkezelési keretre irányuló jelenlegi, a Bizottság által tett javaslatok elfogadása abszolút prioritást képez; |
| --- | --- |

BV.

mivel rövid távon a válságban lévő bankokra vonatkozó válságkezelési keretre irányuló jelenlegi, a Bizottság által tett javaslatok elfogadása abszolút prioritást képez;

| BW. | mivel a hatékony szanálási rendszer és helyreállítási keret átfogó célja, hogy minimálisra csökkentse az adófizetők pénzeszközeinek a banki intézmények helyreállítására és szanálására való lehetséges felhasználását; |
| --- | --- |

BW.

mivel a hatékony szanálási rendszer és helyreállítási keret átfogó célja, hogy minimálisra csökkentse az adófizetők pénzeszközeinek a banki intézmények helyreállítására és szanálására való lehetséges felhasználását;

| BX. | mivel a magánmegtakarítások védelme érdekében működési szempontból el kell különíteni egymástól a betétbiztosításra, illetve a helyreállításra és szanálásra szolgáló európai alapokat, és ezzel egyidejűleg biztosítani kell azok hatékony tagolását; |
| --- | --- |

BX.

mivel a magánmegtakarítások védelme érdekében működési szempontból el kell különíteni egymástól a betétbiztosításra, illetve a helyreállításra és szanálásra szolgáló európai alapokat, és ezzel egyidejűleg biztosítani kell azok hatékony tagolását;

| BY. | mivel a helyreállítási és betétbiztosítási mechanizmusoknak erőteljes pénzügyi struktúrával kell rendelkezniük, amely elsősorban az ágazattól származó és az egyes pénzügyi intézmények által nyújtott, az adott intézmény kockázatosságát tükröző mértékű előzetes hozzájárulásokon alapul, az európai közpénzek pedig csak végső óvintézkedésként szolgálhatnak és azokat a lehető legalacsonyabb mértékre kell leszorítani; |
| --- | --- |

BY.

mivel a helyreállítási és betétbiztosítási mechanizmusoknak erőteljes pénzügyi struktúrával kell rendelkezniük, amely elsősorban az ágazattól származó és az egyes pénzügyi intézmények által nyújtott, az adott intézmény kockázatosságát tükröző mértékű előzetes hozzájárulásokon alapul, az európai közpénzek pedig csak végső óvintézkedésként szolgálhatnak és azokat a lehető legalacsonyabb mértékre kell leszorítani;

Költségvetési unió

| BZ. | mivel e tekintetben „A valódi Gazdasági és Monetáris Unió felé” című, fent említett jelentés fontos előremutató lépést jelent, mivel elismeri, hogy „a GMU zökkenőmentes működése megkívánja nem csupán a megerősített gazdaságirányítási keret (többek között a Stabilitási és Növekedési Paktum, valamint a stabilitásról, koordinációról és kormányzásról szóló szerződés) alapján már vállalt intézkedések gyors és határozott végrehajtását, hanem egyúttal a költségvetési unió felé történő minőségi elmozdulást is”; |
| --- | --- |

BZ.

mivel e tekintetben „A valódi Gazdasági és Monetáris Unió felé” című, fent említett jelentés fontos előremutató lépést jelent, mivel elismeri, hogy „a GMU zökkenőmentes működése megkívánja nem csupán a megerősített gazdaságirányítási keret (többek között a Stabilitási és Növekedési Paktum, valamint a stabilitásról, koordinációról és kormányzásról szóló szerződés) alapján már vállalt intézkedések gyors és határozott végrehajtását, hanem egyúttal a költségvetési unió felé történő minőségi elmozdulást is”;

| CA. | mivel a ciklus egésze mentén megbízható államháztartások és a kiegyensúlyozott költségvetések és a fenntartható fejlődésre vonatkozó középtávú kilátások, valamint a megfelelő szintű állami befektetések a hosszú távú gazdasági és pénzügyi stabilitás, a jóléti állam és a várható demográfiai fejleményekkel járó költségek fedezésének alapvető követelményei; |
| --- | --- |

CA.

mivel a ciklus egésze mentén megbízható államháztartások és a kiegyensúlyozott költségvetések és a fenntartható fejlődésre vonatkozó középtávú kilátások, valamint a megfelelő szintű állami befektetések a hosszú távú gazdasági és pénzügyi stabilitás, a jóléti állam és a várható demográfiai fejleményekkel járó költségek fedezésének alapvető követelményei;

| CB. | mivel a GMU zökkenőmentes működése megkívánja a megerősített gazdaságirányítási keret, mint például a megerősített Stabilitási és Növekedési Paktum, valamint az európai szemeszter alapján már vállalt intézkedések teljes körű és gyors végrehajtását, a növekedést serkentő politikákkal kiegészítve; mivel a stabilitásról, koordinációról és kormányzásról szóló szerződés hatálybalépésétől számított legfeljebb öt éven belül, az annak végrehajtásával kapcsolatos tapasztalatok értékelése alapján meg kell tenni a szükséges lépéseket az EUSZ-nek, illetve az EUMSZ-nek megfelelően a stabilitásról, koordinációról és kormányzásról szóló szerződés szövegének az Unió jogi keretébe való belefoglalása érdekében; |
| --- | --- |

CB.

mivel a GMU zökkenőmentes működése megkívánja a megerősített gazdaságirányítási keret, mint például a megerősített Stabilitási és Növekedési Paktum, valamint az európai szemeszter alapján már vállalt intézkedések teljes körű és gyors végrehajtását, a növekedést serkentő politikákkal kiegészítve; mivel a stabilitásról, koordinációról és kormányzásról szóló szerződés hatálybalépésétől számított legfeljebb öt éven belül, az annak végrehajtásával kapcsolatos tapasztalatok értékelése alapján meg kell tenni a szükséges lépéseket az EUSZ-nek, illetve az EUMSZ-nek megfelelően a stabilitásról, koordinációról és kormányzásról szóló szerződés szövegének az Unió jogi keretébe való belefoglalása érdekében;

| CC. | mivel a növekedési és munkahely-teremtési paktum hangsúlyozza, hogy növekedést ösztönző költségvetési konszolidációt kell folytatni, és kéri, hogy fordítsanak kiemelt figyelmet a jövőre összpontosító területeken végzett befektetésekre; mivel a Bizottságnak javaslatokat kellene tennie az uniós és nemzeti fiskális keretrendszerek határain belül prioritásként kezelendő befektetések azonosítására; |
| --- | --- |

CC.

mivel a növekedési és munkahely-teremtési paktum hangsúlyozza, hogy növekedést ösztönző költségvetési konszolidációt kell folytatni, és kéri, hogy fordítsanak kiemelt figyelmet a jövőre összpontosító területeken végzett befektetésekre; mivel a Bizottságnak javaslatokat kellene tennie az uniós és nemzeti fiskális keretrendszerek határain belül prioritásként kezelendő befektetések azonosítására;

| CD. | mivel a válság világossá tette a szilárdabb és demokratikusabb költségvetési unió irányába tett, az uniós saját források növekedésével járó minőségi előrelépés szükségességét, amely hatékonyabb mechanizmusokat foglal magában a nem fenntartható költségvetési pályák és adósságszintek korrigálására, valamint a tagállami költségvetési egyenlegek felső határainak megszabására; |
| --- | --- |

CD.

mivel a válság világossá tette a szilárdabb és demokratikusabb költségvetési unió irányába tett, az uniós saját források növekedésével járó minőségi előrelépés szükségességét, amely hatékonyabb mechanizmusokat foglal magában a nem fenntartható költségvetési pályák és adósságszintek korrigálására, valamint a tagállami költségvetési egyenlegek felső határainak megszabására;

| CE. | mivel az uniós polgároknak támogatniuk kell és el kell fogadniuk a „valódi gazdasági és monetáris uniót”; mivel ennek érdekében hangsúlyozni kell a politikai döntéshozók, a szociális partnerek és a civil társadalmi szervezetek bevonását minden politikai szinten; |
| --- | --- |

CE.

mivel az uniós polgároknak támogatniuk kell és el kell fogadniuk a „valódi gazdasági és monetáris uniót”; mivel ennek érdekében hangsúlyozni kell a politikai döntéshozók, a szociális partnerek és a civil társadalmi szervezetek bevonását minden politikai szinten;

| CF. | mivel az annak biztosítására szolgáló mechanizmusoknak, hogy egyéni költségvetési eljárásai során minden tagállam tiszteletben tartsa saját vállalásait, erősítenie, nem pedig gyengítenie kell a jelenlegi gazdaságirányítási keretet; mivel meg kell erősíteni és mind a Parlament, mind a Tanács felé szilárd elszámoltathatósági mechanizmusokkal kell kiegészíteni a gazdasági és monetáris ügyekért felelős európai biztos független szerepét; mivel szükség van az európai pénzügyminiszter által vezetett és az Európai Parlamentnek egyénileg elszámolással tartozó Európai Kincstár létrehozására; |
| --- | --- |

CF.

mivel az annak biztosítására szolgáló mechanizmusoknak, hogy egyéni költségvetési eljárásai során minden tagállam tiszteletben tartsa saját vállalásait, erősítenie, nem pedig gyengítenie kell a jelenlegi gazdaságirányítási keretet; mivel meg kell erősíteni és mind a Parlament, mind a Tanács felé szilárd elszámoltathatósági mechanizmusokkal kell kiegészíteni a gazdasági és monetáris ügyekért felelős európai biztos független szerepét; mivel szükség van az európai pénzügyminiszter által vezetett és az Európai Parlamentnek egyénileg elszámolással tartozó Európai Kincstár létrehozására;

| CG. | mivel a rugalmassági záradék (az EUMSZ 352. cikke) felhasználható az európai pénzügyminiszter által vezetett Európai Kincstári Hivatal létrehozására, ami a valódi GMU alapvető eleme; |
| --- | --- |

CG.

mivel a rugalmassági záradék (az EUMSZ 352. cikke) felhasználható az európai pénzügyminiszter által vezetett Európai Kincstári Hivatal létrehozására, ami a valódi GMU alapvető eleme;

| CH. | mivel az EUMSZ 136. cikke lehetővé teszi az EUMSZ 121. és 126. cikkében megnevezettek közül releváns jogalkotási eljárással összhangban olyan különleges intézkedések elfogadását, amelyek erősítik azon tagállamok költségvetési fegyelmének koordinálását és felügyeletét, amelyek pénzneme az euró; mivel az ilyen jogszabályok felhatalmazást adhatnak a Bizottság részére olyan általános hatályú nem jogalkotási aktusok elfogadására, amelyek a jogalkotási aktusok egyes nem alapvető rendelkezéseit kiegészítik, illetve módosítják; mivel az EUMSZ lehetőséget teremt a Parlament és a Tanács feljogosítására, hogy a Bizottságnak adott felhatalmazás visszavonhassák; |
| --- | --- |

CH.

mivel az EUMSZ 136. cikke lehetővé teszi az EUMSZ 121. és 126. cikkében megnevezettek közül releváns jogalkotási eljárással összhangban olyan különleges intézkedések elfogadását, amelyek erősítik azon tagállamok költségvetési fegyelmének koordinálását és felügyeletét, amelyek pénzneme az euró; mivel az ilyen jogszabályok felhatalmazást adhatnak a Bizottság részére olyan általános hatályú nem jogalkotási aktusok elfogadására, amelyek a jogalkotási aktusok egyes nem alapvető rendelkezéseit kiegészítik, illetve módosítják; mivel az EUMSZ lehetőséget teremt a Parlament és a Tanács feljogosítására, hogy a Bizottságnak adott felhatalmazás visszavonhassák;

| CI. | mivel az uniós jogrend általános szabályával összhangban, az Európai Unió Bírósága felhatalmazást élvez annak biztosítására, hogy kifejezett kizáró rendelkezés hiányában a Szerződések értelmezése és alkalmazása során az uniós jogot betartsák; |
| --- | --- |

CI.

mivel az uniós jogrend általános szabályával összhangban, az Európai Unió Bírósága felhatalmazást élvez annak biztosítására, hogy kifejezett kizáró rendelkezés hiányában a Szerződések értelmezése és alkalmazása során az uniós jogot betartsák;

| CJ. | mivel az úgynevezett kettes csomagról folytatott háromoldalú tárgyalásoknak hamarosan konkrét politikai eredményekhez kell vezetniük; |
| --- | --- |

CJ.

mivel az úgynevezett kettes csomagról folytatott háromoldalú tárgyalásoknak hamarosan konkrét politikai eredményekhez kell vezetniük;

| CK. | mivel a Stabilitási és Növekedési Paktum kialakításából adódóan ciklikus jellegű stabilitási eszköz, amely a tagállamok számára 3 %-os hiány felhalmozását megengedve lehetővé teszi az érintett tagállamban bekövetkező gazdasági megrázkódtatásokkal szembeni fellépést és azok hatásának tompítását; mivel ez az anticiklikus politika csak akkor működőképes, ha a tagállamok a konjunktúra-időszakokban többletet halmoznak fel; mivel a pénzügyi segítségnyújtási mechanizmusok – így például az ESM – végső esetben alkalmazható intézkedések; |
| --- | --- |

CK.

mivel a Stabilitási és Növekedési Paktum kialakításából adódóan ciklikus jellegű stabilitási eszköz, amely a tagállamok számára 3 %-os hiány felhalmozását megengedve lehetővé teszi az érintett tagállamban bekövetkező gazdasági megrázkódtatásokkal szembeni fellépést és azok hatásának tompítását; mivel ez az anticiklikus politika csak akkor működőképes, ha a tagállamok a konjunktúra-időszakokban többletet halmoznak fel; mivel a pénzügyi segítségnyújtási mechanizmusok – így például az ESM – végső esetben alkalmazható intézkedések;

| CL. | mivel a gazdasági és monetáris unióbeli stabilitásról, koordinációról és kormányzásról szóló szerződésben félként részt vevő tagállamoknak be kell számolniuk államadósság-kibocsátási terveikről a Bizottságnak és a Tanácsnak, lehetővé téve a hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok kibocsátásának korai uniós szintű összehangolását; |
| --- | --- |

CL.

mivel a gazdasági és monetáris unióbeli stabilitásról, koordinációról és kormányzásról szóló szerződésben félként részt vevő tagállamoknak be kell számolniuk államadósság-kibocsátási terveikről a Bizottságnak és a Tanácsnak, lehetővé téve a hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok kibocsátásának korai uniós szintű összehangolását;

| CM. | mivel a meglévő Szerződések alapján azok a tagállamok, amelyek pénzneme az euró, a megnövelt uniós költségvetést a sajátforrás-eljárás keretében külön adók vagy illetékek megerősített együttműködési eljárással összhangban történő bevezetésével finanszírozhatják; mivel ezt úgy kell végrehajtani, hogy a már meglévő európai uniós költségvetési keretekkel való viszonya külön elsőbbséget élvezzen, és az uniós költségvetés közös politikák finanszírozását illető hagyományos funkciói ne kerüljenek veszélybe; mivel egy ilyen megnövekedett költségvetési kapacitásnak a növekedést és a társadalmi kohéziót kell támogatnia, orvosolva a monetáris unióhoz közvetlenül kapcsolódó egyensúlyhiányokat, strukturális divergenciákat és pénzügyi vészhelyzeteket; |
| --- | --- |

CM.

mivel a meglévő Szerződések alapján azok a tagállamok, amelyek pénzneme az euró, a megnövelt uniós költségvetést a sajátforrás-eljárás keretében külön adók vagy illetékek megerősített együttműködési eljárással összhangban történő bevezetésével finanszírozhatják; mivel ezt úgy kell végrehajtani, hogy a már meglévő európai uniós költségvetési keretekkel való viszonya külön elsőbbséget élvezzen, és az uniós költségvetés közös politikák finanszírozását illető hagyományos funkciói ne kerüljenek veszélybe; mivel egy ilyen megnövekedett költségvetési kapacitásnak a növekedést és a társadalmi kohéziót kell támogatnia, orvosolva a monetáris unióhoz közvetlenül kapcsolódó egyensúlyhiányokat, strukturális divergenciákat és pénzügyi vészhelyzeteket;

| CN. | mivel a hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok közös kibocsátása hosszabb távon és szigorú feltételek teljesítését követően a GMU lehetséges kiegészítéseként szolgálhat; mivel a hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok euróövezeten belüli, egyetemleges felelősségvállalással történő közös kibocsátása szükségessé tenné a Szerződések módosítását; |
| --- | --- |

CN.

mivel a hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok közös kibocsátása hosszabb távon és szigorú feltételek teljesítését követően a GMU lehetséges kiegészítéseként szolgálhat; mivel a hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok euróövezeten belüli, egyetemleges felelősségvállalással történő közös kibocsátása szükségessé tenné a Szerződések módosítását;

| CO. | mivel a hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok közös kibocsátása szükséges előfeltételeként létrehozás alatt áll egy fenntartható költségvetési keret, amelynek célja a jobb gazdaságirányítás, a költségvetési fegyelem, valamint a Stabilitási és Növekedési Paktumnak való megfelelés, továbbá érvényben kell lenniük a morális kockázat megelőzésére szolgáló ellenőrző eszközöknek is; |
| --- | --- |

CO.

mivel a hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok közös kibocsátása szükséges előfeltételeként létrehozás alatt áll egy fenntartható költségvetési keret, amelynek célja a jobb gazdaságirányítás, a költségvetési fegyelem, valamint a Stabilitási és Növekedési Paktumnak való megfelelés, továbbá érvényben kell lenniük a morális kockázat megelőzésére szolgáló ellenőrző eszközöknek is;

| CP. | mivel az erősebb és szorosabban integrált fiskális uniónak magában kell foglalnia az adósság-visszavásárlási alap felé történő fokozatos átmenetet; |
| --- | --- |

CP.

mivel az erősebb és szorosabban integrált fiskális uniónak magában kell foglalnia az adósság-visszavásárlási alap felé történő fokozatos átmenetet;

| CQ. | mivel a hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok közös kibocsátására szolgáló eszközök nem hiteles bevezetése ellenőrizhetetlen következményekhez és az euróövezet határozott fellépésre való képességébe vetett hosszú távú bizalom elvesztéséhez vezethet; |
| --- | --- |

CQ.

mivel a hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok közös kibocsátására szolgáló eszközök nem hiteles bevezetése ellenőrizhetetlen következményekhez és az euróövezet határozott fellépésre való képességébe vetett hosszú távú bizalom elvesztéséhez vezethet;

| CR. | mivel az adósságválság arra késztette az Uniót és különösen az euróövezeti tagállamokat, hogy új pénzügyi szolidaritási eszközöket hozzanak létre Európában: az Európai Pénzügyi Stabilitási Eszközt (EFSF), az Európai Stabilitási Mechanizmust (ESM), valamint a valódi gazdasági és monetáris unió megvalósításához kapcsolódó egyéb projekteket; mivel ezen eszközök pénzügyi hatása az érintett összegek tekintetében sokkal nagyobb, mint az uniós költségvetésé, továbbá mivel ezen új pénzügyi szolidaritás legfőbb biztosítékaként jelenleg az euróövezet tagjai által alapított euróövezet központi költségvetésére irányuló innovatív ötletet javasolják; |
| --- | --- |

CR.

mivel az adósságválság arra késztette az Uniót és különösen az euróövezeti tagállamokat, hogy új pénzügyi szolidaritási eszközöket hozzanak létre Európában: az Európai Pénzügyi Stabilitási Eszközt (EFSF), az Európai Stabilitási Mechanizmust (ESM), valamint a valódi gazdasági és monetáris unió megvalósításához kapcsolódó egyéb projekteket; mivel ezen eszközök pénzügyi hatása az érintett összegek tekintetében sokkal nagyobb, mint az uniós költségvetésé, továbbá mivel ezen új pénzügyi szolidaritás legfőbb biztosítékaként jelenleg az euróövezet tagjai által alapított euróövezet központi költségvetésére irányuló innovatív ötletet javasolják;

| CS. | Mivel ezen szolidaritási eszközök megtöbbszörözése nehezebbé teszi az egyes tagállamok európai szolidaritáshoz tett – az unió költségvetéséhez való hozzájárulást jelentősen meghaladó – tényleges hozzájárulásának megítélését; mivel ezen túlmenően a már meglévő eszközök sokfélesége a jogalap, az intervenció módja és az érintett tagállamok tekintetében valószínűleg megnehezíti az európai vezetők számára az egész rendszer létrehozását, az európai polgárok széles köre számára pedig a megértését, továbbá ellehetetleníti a parlamenti ellenőrzést; |
| --- | --- |

CS.

Mivel ezen szolidaritási eszközök megtöbbszörözése nehezebbé teszi az egyes tagállamok európai szolidaritáshoz tett – az unió költségvetéséhez való hozzájárulást jelentősen meghaladó – tényleges hozzájárulásának megítélését; mivel ezen túlmenően a már meglévő eszközök sokfélesége a jogalap, az intervenció módja és az érintett tagállamok tekintetében valószínűleg megnehezíti az európai vezetők számára az egész rendszer létrehozását, az európai polgárok széles köre számára pedig a megértését, továbbá ellehetetleníti a parlamenti ellenőrzést;

| CT. | mivel az ESM-et az EUMSZ felülvizsgált 136. cikkével összefüggésben a rugalmassági záradék (az EUMSZ 352. cikke) révén be lehetne építeni az Unió jogrendjébe; |
| --- | --- |

CT.

mivel az ESM-et az EUMSZ felülvizsgált 136. cikkével összefüggésben a rugalmassági záradék (az EUMSZ 352. cikke) révén be lehetne építeni az Unió jogrendjébe;

| CU. | mivel a meglévő Szerződések értelmében a „ki nem segítési záradék” alkalmazását a Tanács a Bizottság javaslata alapján és a Parlamenttel folytatott konzultációt követően határozhatja meg (az EUMSZ 125. cikkének (2) bekezdése); |
| --- | --- |

CU.

mivel a meglévő Szerződések értelmében a „ki nem segítési záradék” alkalmazását a Tanács a Bizottság javaslata alapján és a Parlamenttel folytatott konzultációt követően határozhatja meg (az EUMSZ 125. cikkének (2) bekezdése);

| CV. | mivel a hármas fogatot magas színvonalú, uniós szintű demokratikus elszámoltathatóságnak kell jellemeznie; |
| --- | --- |

CV.

mivel a hármas fogatot magas színvonalú, uniós szintű demokratikus elszámoltathatóságnak kell jellemeznie;

| CW. | mivel a költségvetési és gazdasági unióval összefüggő bizottsági tevékenységeknek megfelelő társadalmi párbeszéden kell alapulniuk és maradéktalanul tiszteletben kell tartaniuk a szociális partnerek autonómiáját; |
| --- | --- |

CW.

mivel a költségvetési és gazdasági unióval összefüggő bizottsági tevékenységeknek megfelelő társadalmi párbeszéden kell alapulniuk és maradéktalanul tiszteletben kell tartaniuk a szociális partnerek autonómiáját;

| CX. | mivel az európai statisztikák hitelességének fenntartása érdekében mind nemzeti, mind uniós szinten meg kell őrizni az európai statisztikai rendszer (ESR) függetlenségét a teljes körű fiskális unióban betöltött alapvető támogató szerepe tekintetében (az állami szektor pénzügyi statisztikáinak kidolgozása, előállítása és pontosságának ellenőrzése magas minőségi normák és rendszerszintű szemlélet révén); |
| --- | --- |

CX.

mivel az európai statisztikák hitelességének fenntartása érdekében mind nemzeti, mind uniós szinten meg kell őrizni az európai statisztikai rendszer (ESR) függetlenségét a teljes körű fiskális unióban betöltött alapvető támogató szerepe tekintetében (az állami szektor pénzügyi statisztikáinak kidolgozása, előállítása és pontosságának ellenőrzése magas minőségi normák és rendszerszintű szemlélet révén);

| CY. | mivel az állami számviteli normákat minden tagállamban szabványosított formában kell alkalmazni és azokat belső és külső ellenőrzési mechanizmusoknak kell alávetni a Bizottság tágabb hatásköreinek és az Európai Számvevőszék és a nemzeti számvevőszékek felsőbb koordináló szerepének alapvető fontosságú kiegészítéseként az adósság és a deficit számadatainak megállapításához használt nemzeti források minőségének ellenőrzése során; |
| --- | --- |

CY.

mivel az állami számviteli normákat minden tagállamban szabványosított formában kell alkalmazni és azokat belső és külső ellenőrzési mechanizmusoknak kell alávetni a Bizottság tágabb hatásköreinek és az Európai Számvevőszék és a nemzeti számvevőszékek felsőbb koordináló szerepének alapvető fontosságú kiegészítéseként az adósság és a deficit számadatainak megállapításához használt nemzeti források minőségének ellenőrzése során;

Gazdasági unió

| CZ. | mivel a GMU monetáris vetülete eleddig nagy hangsúlyt kapott, ugyanakkor sürgős szükség van egy olyan valódi gazdasági unió kialakítására, ahol az „Európa 2020” stratégia képezné a gazdaságpolitikák kidolgozásának és végrehajtásának kötelező erejű keretét; |
| --- | --- |

CZ.

mivel a GMU monetáris vetülete eleddig nagy hangsúlyt kapott, ugyanakkor sürgős szükség van egy olyan valódi gazdasági unió kialakítására, ahol az „Európa 2020” stratégia képezné a gazdaságpolitikák kidolgozásának és végrehajtásának kötelező erejű keretét;

| DA. | mivel az Euro Plusz Paktumot, az Európa 2020 stratégiát és a Növekedési és Munkahely-teremtési Paktumot be kell építeni az Uniós jogba és azoknak ki kell kövezniük az utat a tagállamok gazdaságaira vonatkozó konvergenciakódex bevezetése számára; |
| --- | --- |

DA.

mivel az Euro Plusz Paktumot, az Európa 2020 stratégiát és a Növekedési és Munkahely-teremtési Paktumot be kell építeni az Uniós jogba és azoknak ki kell kövezniük az utat a tagállamok gazdaságaira vonatkozó konvergenciakódex bevezetése számára;

| DB. | mivel a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágában ismertetett európai szemeszter megfelelő keretet kínál a Tanács által elfogadott országspecifikus ajánlásokkal összhangban nemzeti szinten végrehajtott gazdaságpolitikák és költségvetési döntések koordinálására; |
| --- | --- |

DB.

mivel a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágában ismertetett európai szemeszter megfelelő keretet kínál a Tanács által elfogadott országspecifikus ajánlásokkal összhangban nemzeti szinten végrehajtott gazdaságpolitikák és költségvetési döntések koordinálására;

| DC. | mivel az EUMSZ 9. cikke felszólít a foglalkoztatás magas szintjének előmozdítására, a megfelelő szociális biztonság biztosítására, a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemre, valamint az oktatás, a képzés és az emberi egészség védelme magas szintjének elősegítésére; |
| --- | --- |

DC.

mivel az EUMSZ 9. cikke felszólít a foglalkoztatás magas szintjének előmozdítására, a megfelelő szociális biztonság biztosítására, a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemre, valamint az oktatás, a képzés és az emberi egészség védelme magas szintjének elősegítésére;

| DD. | mivel egy tudásalapú társadalomban a válságból való kilábaláshoz és a minőségi és fenntartható növekedés és foglalkoztatás biztosításához költségvetési konszolidációra, a túlzott makrogazdasági egyensúlytalanságok visszafogására és szerkezeti reformokra van szükség, amelyek tükrözik a GMU-tagság realitásait a szociális piacgazdaságon belül; mivel a szerkezeti reformok eredménye csak hosszú távon mutatkozik meg; |
| --- | --- |

DD.

mivel egy tudásalapú társadalomban a válságból való kilábaláshoz és a minőségi és fenntartható növekedés és foglalkoztatás biztosításához költségvetési konszolidációra, a túlzott makrogazdasági egyensúlytalanságok visszafogására és szerkezeti reformokra van szükség, amelyek tükrözik a GMU-tagság realitásait a szociális piacgazdaságon belül; mivel a szerkezeti reformok eredménye csak hosszú távon mutatkozik meg;

| DE. | mivel a növekedési és munkahely-teremtési paktum, amelyet a 2012. június 28–29-i európai csúcstalálkozón hagytak jóvá, jelentős hozzájárulást hozhat a növekedéshez, a foglalkoztatáshoz és a fokozott európai versenyképességhez; mivel a belső piac megvalósítása és a benne rejlő lehetőségek kiaknázása érdekében az Uniónak és a tagállamoknak vállalniuk kell felelősségüket és gyorsan kell cselekedniük; mivel a növekedési paktum elfogadásával együtt járó szemléletváltás még akkor is üdvözlendő, ha a strukturális alapokból a növekedést ösztönző intézkedésekre fordított pénzeszközök mobilizálása mindössze a meglévő források újraelosztását jelenti, és így nem nyújt újabb pénzügyi forrásokat; |
| --- | --- |

DE.

mivel a növekedési és munkahely-teremtési paktum, amelyet a 2012. június 28–29-i európai csúcstalálkozón hagytak jóvá, jelentős hozzájárulást hozhat a növekedéshez, a foglalkoztatáshoz és a fokozott európai versenyképességhez; mivel a belső piac megvalósítása és a benne rejlő lehetőségek kiaknázása érdekében az Uniónak és a tagállamoknak vállalniuk kell felelősségüket és gyorsan kell cselekedniük; mivel a növekedési paktum elfogadásával együtt járó szemléletváltás még akkor is üdvözlendő, ha a strukturális alapokból a növekedést ösztönző intézkedésekre fordított pénzeszközök mobilizálása mindössze a meglévő források újraelosztását jelenti, és így nem nyújt újabb pénzügyi forrásokat;

| DF. | mivel a tagállamok feladata, hogy késedelem nélkül teljesítsék a nemzeti reformprogramjaikban vállalt reformokat, illetve a nemzeti parlamentek feladata, hogy kormányaik e tekintetben tett fellépéseiről időben hajtsanak végre jól tájékozott ellenőrzést; |
| --- | --- |

DF.

mivel a tagállamok feladata, hogy késedelem nélkül teljesítsék a nemzeti reformprogramjaikban vállalt reformokat, illetve a nemzeti parlamentek feladata, hogy kormányaik e tekintetben tett fellépéseiről időben hajtsanak végre jól tájékozott ellenőrzést;

| DG. | mivel az egyes tagállamokban továbbra is fennálló akadályok gátolják a belső piac teljes körű működését; mivel a belső piac – különösen a szolgáltatások, az energia, a távközlés, a szabványügyek, a közbeszerzési szabályok egyszerűsítése, a hálózatos iparágak, az elektronikus kereskedelem és a szerzői jogi rendszer tekintetében történő – megvalósításához maradéktalanul ki kell aknázni az uniós gazdaságban rejlő növekedés potenciált; |
| --- | --- |

DG.

mivel az egyes tagállamokban továbbra is fennálló akadályok gátolják a belső piac teljes körű működését; mivel a belső piac – különösen a szolgáltatások, az energia, a távközlés, a szabványügyek, a közbeszerzési szabályok egyszerűsítése, a hálózatos iparágak, az elektronikus kereskedelem és a szerzői jogi rendszer tekintetében történő – megvalósításához maradéktalanul ki kell aknázni az uniós gazdaságban rejlő növekedés potenciált;

| DH. | mivel az adózás területét érintő szorosabb koordináció hiánya aláássa a szélesebb körű gazdasági és költségvetési integrációt; mivel az adózás területén az egyhangúsági szabály visszaveti a fejlődést, gyakrabban kellene használni a megerősített együttműködés eszközét; mivel hivatkozni lehet a közös konszolidált társaságiadó-alapra (KKTA) és a pénzügyi tranzakciós adóra vonatkozó parlamenti álláspontra; mivel az adózás területén a tagállamok között egyértelműen össze kell hangolni az adórendszereket és az adóalapot; mivel a tagállamok közötti káros adóverseny nyilvánvalóan ellentétes a belső piac logikájával, és azt orvosolni kell; |
| --- | --- |

DH.

mivel az adózás területét érintő szorosabb koordináció hiánya aláássa a szélesebb körű gazdasági és költségvetési integrációt; mivel az adózás területén az egyhangúsági szabály visszaveti a fejlődést, gyakrabban kellene használni a megerősített együttműködés eszközét; mivel hivatkozni lehet a közös konszolidált társaságiadó-alapra (KKTA) és a pénzügyi tranzakciós adóra vonatkozó parlamenti álláspontra; mivel az adózás területén a tagállamok között egyértelműen össze kell hangolni az adórendszereket és az adóalapot; mivel a tagállamok közötti káros adóverseny nyilvánvalóan ellentétes a belső piac logikájával, és azt orvosolni kell;

| DI. | mivel fontos, hogy a gazdaság fellendülése olyan munkaerő-piaci politikával párosuljon, amely ösztönzi a munkahelykeresést és a vállalkozó szellemet és csökkenti a strukturális munkanélküliséget, különösen a fiatalok, az idősek és a nők körében, megőrizve mindeközben az európai szociális modellt, valamint teljes körűen tiszteletben tartva a szociális partnerek szerepét, továbbá a kollektív szerződések tárgyalásához, megkötéséhez és végrehajtásához, illetve a nemzeti jogszabályokkal és gyakorlatokkal összhangban álló kollektív fellépéshez való jogot; mivel ennek szellemében a határokon átnyúló fokozott munkavállalói mobilitás érdekében elő kell mozdítani a tagállami munkaerőpiacok integrációját; |
| --- | --- |

DI.

mivel fontos, hogy a gazdaság fellendülése olyan munkaerő-piaci politikával párosuljon, amely ösztönzi a munkahelykeresést és a vállalkozó szellemet és csökkenti a strukturális munkanélküliséget, különösen a fiatalok, az idősek és a nők körében, megőrizve mindeközben az európai szociális modellt, valamint teljes körűen tiszteletben tartva a szociális partnerek szerepét, továbbá a kollektív szerződések tárgyalásához, megkötéséhez és végrehajtásához, illetve a nemzeti jogszabályokkal és gyakorlatokkal összhangban álló kollektív fellépéshez való jogot; mivel ennek szellemében a határokon átnyúló fokozott munkavállalói mobilitás érdekében elő kell mozdítani a tagállami munkaerőpiacok integrációját;

| DJ. | mivel bizonyos kulcsfontosságú, a növekedés és a foglalkoztatás szempontjából különösen lényeges gazdaságpolitikai kérdések esetében alkalmazni kell a kötelező uniós szintű koordinációt; |
| --- | --- |

DJ.

mivel bizonyos kulcsfontosságú, a növekedés és a foglalkoztatás szempontjából különösen lényeges gazdaságpolitikai kérdések esetében alkalmazni kell a kötelező uniós szintű koordinációt;

| DK. | mivel a tartósan fenntartható államháztartás nemcsak a szűkösen rendelkezésre álló kormányzati források gazdaságos felhasználásának a kérdése, hanem a tisztességes adózás, a progresszív adózás, a jól szervezett adóbeszedés, az adócsalás és adóelkerülés valamennyi formája elleni hatékonyabb küzdelem, a káros adóverseny korlátozását célzó adóügyi együttműködés és adóharmonizáció, valamint egy olyan jól kialakított adórendszer kérdése is, amely támogatja a vállalkozások fejlődését és a munkahelyteremtést; |
| --- | --- |

DK.

mivel a tartósan fenntartható államháztartás nemcsak a szűkösen rendelkezésre álló kormányzati források gazdaságos felhasználásának a kérdése, hanem a tisztességes adózás, a progresszív adózás, a jól szervezett adóbeszedés, az adócsalás és adóelkerülés valamennyi formája elleni hatékonyabb küzdelem, a káros adóverseny korlátozását célzó adóügyi együttműködés és adóharmonizáció, valamint egy olyan jól kialakított adórendszer kérdése is, amely támogatja a vállalkozások fejlődését és a munkahelyteremtést;

| DL. | mivel a tagállamoknak elszámolással kell szolgálniuk az „Európa 2020” stratégia végrehajtásáról; |
| --- | --- |

DL.

mivel a tagállamoknak elszámolással kell szolgálniuk az „Európa 2020” stratégia végrehajtásáról;

| DM. | mivel az Európa 2020 stratégiát időtartama felénél félidős felülvizsgálatnak kell alávetni, amely nem kerülheti meg a megnevezés és megszégyenítés gyakorlatát, valamint amelynek keretében meg kell vizsgálni a célkitűzések finomításának vagy kiigazításának szükségességét, továbbá azt, hogy milyen módon lehet növelni a tagállamokra gyakorolt – a célkitűzések teljesítésére ösztönző – nyomást; |
| --- | --- |

DM.

mivel az Európa 2020 stratégiát időtartama felénél félidős felülvizsgálatnak kell alávetni, amely nem kerülheti meg a megnevezés és megszégyenítés gyakorlatát, valamint amelynek keretében meg kell vizsgálni a célkitűzések finomításának vagy kiigazításának szükségességét, továbbá azt, hogy milyen módon lehet növelni a tagállamokra gyakorolt – a célkitűzések teljesítésére ösztönző – nyomást;

| DN. | mivel a jó minőségű európai statisztikák rendelkezésre állása alapvető szerepet játszik különösen az új gazdasági kormányzás központi területén, és előfeltételt jelentenek a gazdasági kormányzás olyan fő felügyeleti és végrehajtási folyamatai megfelelő működésének támogatásában, mint amilyen az európai szemeszter, a makrogazdasági egyensúlyhiány esetén követendő eljárás és az Európa 2020 stratégia; |
| --- | --- |

DN.

mivel a jó minőségű európai statisztikák rendelkezésre állása alapvető szerepet játszik különösen az új gazdasági kormányzás központi területén, és előfeltételt jelentenek a gazdasági kormányzás olyan fő felügyeleti és végrehajtási folyamatai megfelelő működésének támogatásában, mint amilyen az európai szemeszter, a makrogazdasági egyensúlyhiány esetén követendő eljárás és az Európa 2020 stratégia;

| DO. | mivel erőfeszítéseket kell tenni az európai statisztikák előállítási módszereinek modernizálása érdekében azok magas minőségi normáinak, költséghatékonyságának és megfelelő forrásainak garantálása, valamint megfelelő terjesztésük és az állami hatóságok, gazdasági szereplők és polgárok általi hozzáférés megkönnyítése érdekében; |
| --- | --- |

DO.

mivel erőfeszítéseket kell tenni az európai statisztikák előállítási módszereinek modernizálása érdekében azok magas minőségi normáinak, költséghatékonyságának és megfelelő forrásainak garantálása, valamint megfelelő terjesztésük és az állami hatóságok, gazdasági szereplők és polgárok általi hozzáférés megkönnyítése érdekében;

A demokratikus legitimitástól és elszámoltathatóságtól a politikai unióig

| DP. | mivel az Unió legitimitását demokratikus értékeinek, az általa követett célkitűzéseknek, valamint hatásköreinek, eszközeinek és intézményeinek köszönheti; |
| --- | --- |

DP.

mivel az Unió legitimitását demokratikus értékeinek, az általa követett célkitűzéseknek, valamint hatásköreinek, eszközeinek és intézményeinek köszönheti;

| DQ. | mivel ez a legitimitás a polgárság két szintjétől, azaz a Parlament által képviselt emberektől és a Tanács által képviselt tagállamoktól ered; |
| --- | --- |

DQ.

mivel ez a legitimitás a polgárság két szintjétől, azaz a Parlament által képviselt emberektől és a Tanács által képviselt tagállamoktól ered;

| DR. | mivel a folyamatban lévő válság, valamint egyes válságellenes intézkedések meghozatalának módja miatt fokozódott a vita azzal kapcsolatban, hogy növelni kell-e a GMU-n belüli döntéshozatal demokratikus jellegét; |
| --- | --- |

DR.

mivel a folyamatban lévő válság, valamint egyes válságellenes intézkedések meghozatalának módja miatt fokozódott a vita azzal kapcsolatban, hogy növelni kell-e a GMU-n belüli döntéshozatal demokratikus jellegét;

| DS. | mivel a politikai vezetőknek, valamint az európai intézmények, ügynökségek és más szervek képviselőinek politikailag elszámoltathatóaknak kell lenniük a Parlament felé; mivel elvégzett és tervezett munkájukról rendszeresen jelentést kell tenniük és évente be kell számolniuk a Parlament illetékes bizottsága előtt; |
| --- | --- |

DS.

mivel a politikai vezetőknek, valamint az európai intézmények, ügynökségek és más szervek képviselőinek politikailag elszámoltathatóaknak kell lenniük a Parlament felé; mivel elvégzett és tervezett munkájukról rendszeresen jelentést kell tenniük és évente be kell számolniuk a Parlament illetékes bizottsága előtt;

| DT. | mivel az Európai Tanács az elmúlt években kereste a válságból kivezető utat és számos olyan javaslatot fogalmazott meg, amelyekre a Szerződések nem mindig ruházták fel világos hatáskörrel az Uniót; |
| --- | --- |

DT.

mivel az Európai Tanács az elmúlt években kereste a válságból kivezető utat és számos olyan javaslatot fogalmazott meg, amelyekre a Szerződések nem mindig ruházták fel világos hatáskörrel az Uniót;

| DU. | mivel sajnálatos, bár egyes esetekben elkerülhetetlen volt, hogy az Európai Tanács a kormányközi utat válassza, és az Európai Parlamentet mellőzze, amely pedig fontos szereplőként hozzájárulhatott volna a válságból kivezető út megtalálásához; |
| --- | --- |

DU.

mivel sajnálatos, bár egyes esetekben elkerülhetetlen volt, hogy az Európai Tanács a kormányközi utat válassza, és az Európai Parlamentet mellőzze, amely pedig fontos szereplőként hozzájárulhatott volna a válságból kivezető út megtalálásához;

| DV. | mivel az Unió hatáskörébe tartozó javaslatok esetében a rendes jogalkotási eljárással összhangban kell döntéseket hozni, konzultáció vagy együttdöntés révén teljes körűen bevonva a Parlamentet; |
| --- | --- |

DV.

mivel az Unió hatáskörébe tartozó javaslatok esetében a rendes jogalkotási eljárással összhangban kell döntéseket hozni, konzultáció vagy együttdöntés révén teljes körűen bevonva a Parlamentet;

| DW. | mivel a Bizottságot a szabályokon alapuló megközelítés keretében – különösen a megerősített stabilitási és növekedési paktumban és a makrogazdasági felügyeleti mechanizmusban foglaltak szerint – megillető végrehajtási hatáskörök a Parlament általi utólagos demokratikus ellenőrzés tárgyát képezik, és azokról el kell számolni a Parlament felé; |
| --- | --- |

DW.

mivel a Bizottságot a szabályokon alapuló megközelítés keretében – különösen a megerősített stabilitási és növekedési paktumban és a makrogazdasági felügyeleti mechanizmusban foglaltak szerint – megillető végrehajtási hatáskörök a Parlament általi utólagos demokratikus ellenőrzés tárgyát képezik, és azokról el kell számolni a Parlament felé;

| DX. | mivel a válság 2009. decemberi kezdete óta létrejött kormányközi eszközöket közösségi szintre kell emelni; |
| --- | --- |

DX.

mivel a válság 2009. decemberi kezdete óta létrejött kormányközi eszközöket közösségi szintre kell emelni;

| DY. | mivel a gazdasági, monetáris és szociális politika, az adózás, a többéves pénzügyi keret és a saját források tekintetében szélesebb körű demokratikus ellenőrzésre, részvételre és együttdöntésre van szükség; mivel e célból életbe kell léptetni a jelenleg létező áthidaló záradékokat; |
| --- | --- |

DY.

mivel a gazdasági, monetáris és szociális politika, az adózás, a többéves pénzügyi keret és a saját források tekintetében szélesebb körű demokratikus ellenőrzésre, részvételre és együttdöntésre van szükség; mivel e célból életbe kell léptetni a jelenleg létező áthidaló záradékokat;

| DZ. | mivel nem elfogadható, hogy az Európai Parlament elnöke nem lehet jelen az Európai Tanács és az euróövezet csúcstalálkozója üléseinek teljes időtartama alatt; mivel a demokratikus legitimitás ilyen jellegű hiányára sürgősen megoldást kell találni a két intézmény közötti politikai megállapodás révén; |
| --- | --- |

DZ.

mivel nem elfogadható, hogy az Európai Parlament elnöke nem lehet jelen az Európai Tanács és az euróövezet csúcstalálkozója üléseinek teljes időtartama alatt; mivel a demokratikus legitimitás ilyen jellegű hiányára sürgősen megoldást kell találni a két intézmény közötti politikai megállapodás révén;

| EA. | mivel sürgősen kezelni kell a GMU jelenlegi demokratikus deficitjét, és a bankunió, a költségvetési unió és a gazdasági unió irányába tett minden további lépést szigorúan a fokozott uniós szintű demokratikus legitimitáshoz és elszámoltathatósághoz kell kötni; |
| --- | --- |

EA.

mivel sürgősen kezelni kell a GMU jelenlegi demokratikus deficitjét, és a bankunió, a költségvetési unió és a gazdasági unió irányába tett minden további lépést szigorúan a fokozott uniós szintű demokratikus legitimitáshoz és elszámoltathatósághoz kell kötni;

| EB. | mivel – amennyiben új hatáskörök kerülnek átruházásra uniós szintre vagy kialakításra uniós szinten, illetve ha új uniós intézmények kerülnek létrehozásra – biztosítani kell a Parlament által biztosított megfelelő legitimitást, az általa végzett megfelelő demokratikus ellenőrzést és a felé való elszámoltathatóságot; |
| --- | --- |

EB.

mivel – amennyiben új hatáskörök kerülnek átruházásra uniós szintre vagy kialakításra uniós szinten, illetve ha új uniós intézmények kerülnek létrehozásra – biztosítani kell a Parlament által biztosított megfelelő legitimitást, az általa végzett megfelelő demokratikus ellenőrzést és a felé való elszámoltathatóságot;

| EC. | mivel a tagállamok közötti kormányközi megállapodások nem hozhatnak létre az uniós struktúrákkal párhuzamos struktúrákat; mivel valamennyi nemzetközi vagy nemzetek feletti rendszereket létrehozó megállapodást a Parlament általi teljes körű demokratikus ellenőrzésnek kell alávetni; |
| --- | --- |

EC.

mivel a tagállamok közötti kormányközi megállapodások nem hozhatnak létre az uniós struktúrákkal párhuzamos struktúrákat; mivel valamennyi nemzetközi vagy nemzetek feletti rendszereket létrehozó megállapodást a Parlament általi teljes körű demokratikus ellenőrzésnek kell alávetni;

| ED. | mivel az uniós politikák uniós és nemzeti szintű tervezése, irányítása, végrehajtása és betartatása során a teljes körű átláthatóság és a hatékony nyilvános elszámoltathatóság növeléséhez lényeges hozzájárulást jelent annak biztosítása, hogy egy valódi európai statisztikai rendszer jó minőségű európai statisztikát állítson elő, ellenőrizzen és terjesszen; |
| --- | --- |

ED.

mivel az uniós politikák uniós és nemzeti szintű tervezése, irányítása, végrehajtása és betartatása során a teljes körű átláthatóság és a hatékony nyilvános elszámoltathatóság növeléséhez lényeges hozzájárulást jelent annak biztosítása, hogy egy valódi európai statisztikai rendszer jó minőségű európai statisztikát állítson elő, ellenőrizzen és terjesszen;

| EE. | mivel az EUSZ-hez és az EUMSZ-hez fűzött, a nemzeti parlamenteknek az Európai Unióban betöltött szerepéről szóló 1. sz. jegyzőkönyv alapján meg kell erősíteni a Parlament és a nemzeti parlamentek közötti együttműködést annak érdekében, hogy javuljon a véleménycsere és a parlamenti tevékenység minősége a GMU irányításának területén, uniós és nemzeti szinten egyaránt; mivel ezt az együttműködést nem szabad egy olyan új vegyes parlamenti testület létrehozásának tekinteni, amely demokratikus és alkotmányos nézőpontból egyszerre lenne hatástalan és jogalap nélküli; |
| --- | --- |

EE.

mivel az EUSZ-hez és az EUMSZ-hez fűzött, a nemzeti parlamenteknek az Európai Unióban betöltött szerepéről szóló 1. sz. jegyzőkönyv alapján meg kell erősíteni a Parlament és a nemzeti parlamentek közötti együttműködést annak érdekében, hogy javuljon a véleménycsere és a parlamenti tevékenység minősége a GMU irányításának területén, uniós és nemzeti szinten egyaránt; mivel ezt az együttműködést nem szabad egy olyan új vegyes parlamenti testület létrehozásának tekinteni, amely demokratikus és alkotmányos nézőpontból egyszerre lenne hatástalan és jogalap nélküli;

| 1. | úgy véli, hogy a GMU irányítását be kell illeszteni az Unió intézményi keretébe, ami az említett irányítás eredményességének, valamint a nemzeti és európai politikák közötti jelenlegi politikai szakadék áthidalásának előfeltétele; |
| --- | --- |

1.

úgy véli, hogy a GMU irányítását be kell illeszteni az Unió intézményi keretébe, ami az említett irányítás eredményességének, valamint a nemzeti és európai politikák közötti jelenlegi politikai szakadék áthidalásának előfeltétele;

| 2. | felszólít minden intézményt a meglévő Szerződések és azok rugalmassági elemei adta lehetőségek legnagyobb mértékű gyors kihasználásával történő továbblépésre, illetve ezzel egyidejűleg a Szerződés megfelelő módosításainak előkészítésére a jogbiztonság és a demokratikus legitimitás szavatolása érdekében; megismétli, hogy ki kell zárni egy új kormányközi megállapodás lehetőségét; |
| --- | --- |

2.

felszólít minden intézményt a meglévő Szerződések és azok rugalmassági elemei adta lehetőségek legnagyobb mértékű gyors kihasználásával történő továbblépésre, illetve ezzel egyidejűleg a Szerződés megfelelő módosításainak előkészítésére a jogbiztonság és a demokratikus legitimitás szavatolása érdekében; megismétli, hogy ki kell zárni egy új kormányközi megállapodás lehetőségét;

| 3. | hangsúlyozza, hogy sem a meglévő Szerződések, sem a jövőbeli szerződésmódosítások alapján javasolt intézkedéseknek nem szabad kizárniuk a csatlakozás lehetőségét, és garantálniuk kell az Unió integritását; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy sem a meglévő Szerződések, sem a jövőbeli szerződésmódosítások alapján javasolt intézkedéseknek nem szabad kizárniuk a csatlakozás lehetőségét, és garantálniuk kell az Unió integritását;

| 4. | felszólítja a Tanácsot – amely a megbízást adta „A cél a valódi gazdasági és monetáris unió” című, fent említett jelentés szerzői részére –, hogy haladéktalanul vegye fel az Európai Parlament elnökét a javaslat társszerzői közé a jelentés demokratikus legitimitásának megerősítése érdekében; |
| --- | --- |

4.

felszólítja a Tanácsot – amely a megbízást adta „A cél a valódi gazdasági és monetáris unió” című, fent említett jelentés szerzői részére –, hogy haladéktalanul vegye fel az Európai Parlament elnökét a javaslat társszerzői közé a jelentés demokratikus legitimitásának megerősítése érdekében;

| 5. | üdvözli, hogy – annak ellenére, hogy részvétele eddig pusztán informális volt – a Parlamentnél működő Elnökök Értekezlete felkérte a Parlament illetékes bizottságát, hogy a Parlament nevében az Európai Tanács elnökével tárgyaló három képviselővel (serpával) együttműködésben megvizsgálja a tartalmi javaslatokat; |
| --- | --- |

5.

üdvözli, hogy – annak ellenére, hogy részvétele eddig pusztán informális volt – a Parlamentnél működő Elnökök Értekezlete felkérte a Parlament illetékes bizottságát, hogy a Parlament nevében az Európai Tanács elnökével tárgyaló három képviselővel (serpával) együttműködésben megvizsgálja a tartalmi javaslatokat;

| 6. | megerősíti, hogy teljes mértékben ki fogja használni azon előjogát, hogy a Szerződések módosítására irányuló javaslatot nyújthat be a Tanácsnak, amelyet a későbbiekben egy konventnek kell megvizsgálnia a valódi GMU létrehozásának kiteljesítése érdekében, különösen a gazdaságpolitika területén az Unió hatásköreinek bővítésével, az Unió saját forrásainak és költségvetési kapacitásának, valamint a Bizottság szerepének, demokratikus elszámoltathatóságának és a Parlament előjogainak megerősítésével; |
| --- | --- |

6.

megerősíti, hogy teljes mértékben ki fogja használni azon előjogát, hogy a Szerződések módosítására irányuló javaslatot nyújthat be a Tanácsnak, amelyet a későbbiekben egy konventnek kell megvizsgálnia a valódi GMU létrehozásának kiteljesítése érdekében, különösen a gazdaságpolitika területén az Unió hatásköreinek bővítésével, az Unió saját forrásainak és költségvetési kapacitásának, valamint a Bizottság szerepének, demokratikus elszámoltathatóságának és a Parlament előjogainak megerősítésével;

| 7. | felkéri a nemzeti parlamenteket, hogy még azelőtt kezdjék el kormányuk pénzügyi és reformterveinek előkészítési folyamatát, mielőtt ezeket az Unió elé terjesztenék; javasolni szándékozik a konventnek, hogy a nemzeti parlamentekre az EUSZ 12. cikke alapján háruló funkciókat egészítsék ki kimondottan ezzel a felelősséggel is; |
| --- | --- |

7.

felkéri a nemzeti parlamenteket, hogy még azelőtt kezdjék el kormányuk pénzügyi és reformterveinek előkészítési folyamatát, mielőtt ezeket az Unió elé terjesztenék; javasolni szándékozik a konventnek, hogy a nemzeti parlamentekre az EUSZ 12. cikke alapján háruló funkciókat egészítsék ki kimondottan ezzel a felelősséggel is;

| 8. | felszólítja a Tanács elnökét, hogy a küszöbön álló jogalkotási kezdeményezéseket a Lisszaboni Szerződés szerinti – a Tanács által akadályozott – rendes jogalkotási eljárás keretében haladéktalanul zárja le és fogadja el a Parlamenttel egyetértésben, különösen azokat, amelyek a CRD IV-csomagra (tőkekövetelmények) és a nemzeti betétbiztosítási rendszerekre irányulnak; |
| --- | --- |

8.

felszólítja a Tanács elnökét, hogy a küszöbön álló jogalkotási kezdeményezéseket a Lisszaboni Szerződés szerinti – a Tanács által akadályozott – rendes jogalkotási eljárás keretében haladéktalanul zárja le és fogadja el a Parlamenttel egyetértésben, különösen azokat, amelyek a CRD IV-csomagra (tőkekövetelmények) és a nemzeti betétbiztosítási rendszerekre irányulnak;

| 9. | úgy véli, hogy a bankunió, a költségvetési unió és a gazdasági unió irányába tett minden további lépés előfeltétele a GMU irányítása tekintetében a demokratikus legitimációnak és az uniós szintű elszámoltathatóságnak a Parlament megerősített szerepén keresztül történő jelentős javítása; |
| --- | --- |

9.

úgy véli, hogy a bankunió, a költségvetési unió és a gazdasági unió irányába tett minden további lépés előfeltétele a GMU irányítása tekintetében a demokratikus legitimációnak és az uniós szintű elszámoltathatóságnak a Parlament megerősített szerepén keresztül történő jelentős javítása;

| 10. | megítélése szerint a meglévő Szerződések értelmében egyszerűen az EUMSZ 121. cikkének (6) bekezdésével összefüggésben a 136. cikk alapján kötelezővé lehet tenni és az Európai Unió Bíróságának ellenőrzése alá lehet vonni azon tagállamok költségvetési felügyeletének koordinálását és felügyeletét, amelyek pénzneme az euró, de alkotmányossági szempontból ezt a lépést csak akkor szabad fontolóra venni, ha ez jelentősen erősítené a Parlament szerepét az EUMSZ 121. cikke (3) és (4) bekezdésének részletes végrehajtását illetően, valamint a multilaterális felügyeleti eljárás kiteljesítése és az EUMSZ 290. cikke alapján hozott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal történő végrehajtása érdekében; emlékeztet arra, hogy a Szerződések értelmében az európai uniós szakpolitikák és tevékenységek meghatározása és végrehajtása során figyelembe kell venni a magas szintű foglalkoztatás előmozdítását és a megfelelő szociális védelem garanciáját, nevezetesen azáltal, hogy a meglévő stratégiákra alapozva a tagállamok számára új iránymutatásokat vezetünk be, köztük társadalmi és gazdasági referenciaértékeket a gazdaságaik fő pilléreire alkalmazandó minimális normákkal; |
| --- | --- |

10.

megítélése szerint a meglévő Szerződések értelmében egyszerűen az EUMSZ 121. cikkének (6) bekezdésével összefüggésben a 136. cikk alapján kötelezővé lehet tenni és az Európai Unió Bíróságának ellenőrzése alá lehet vonni azon tagállamok költségvetési felügyeletének koordinálását és felügyeletét, amelyek pénzneme az euró, de alkotmányossági szempontból ezt a lépést csak akkor szabad fontolóra venni, ha ez jelentősen erősítené a Parlament szerepét az EUMSZ 121. cikke (3) és (4) bekezdésének részletes végrehajtását illetően, valamint a multilaterális felügyeleti eljárás kiteljesítése és az EUMSZ 290. cikke alapján hozott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal történő végrehajtása érdekében; emlékeztet arra, hogy a Szerződések értelmében az európai uniós szakpolitikák és tevékenységek meghatározása és végrehajtása során figyelembe kell venni a magas szintű foglalkoztatás előmozdítását és a megfelelő szociális védelem garanciáját, nevezetesen azáltal, hogy a meglévő stratégiákra alapozva a tagállamok számára új iránymutatásokat vezetünk be, köztük társadalmi és gazdasági referenciaértékeket a gazdaságaik fő pilléreire alkalmazandó minimális normákkal;

| 11. | véleménye szerint a valódi gazdasági és monetáris unió nem korlátozódhat egy szabályrendszerre, hanem konkrét saját forrásokon (beleértve a pénzügyi tranzakciós adót) alapuló, nagyobb költségvetési kapacitást kíván meg, amelynek az uniós költségvetés keretében a növekedést és társadalmi kohéziót kell támogatnia, orvosolva a közvetlenül a monetáris unióhoz kapcsolódó egyensúlyhiányt, strukturális divergenciákat és pénzügyi vészhelyzeteket, illetve az uniós költségvetés közös politikák finanszírozására irányuló hagyományos funkcióinak sérelme nélkül; |
| --- | --- |

11.

véleménye szerint a valódi gazdasági és monetáris unió nem korlátozódhat egy szabályrendszerre, hanem konkrét saját forrásokon (beleértve a pénzügyi tranzakciós adót) alapuló, nagyobb költségvetési kapacitást kíván meg, amelynek az uniós költségvetés keretében a növekedést és társadalmi kohéziót kell támogatnia, orvosolva a közvetlenül a monetáris unióhoz kapcsolódó egyensúlyhiányt, strukturális divergenciákat és pénzügyi vészhelyzeteket, illetve az uniós költségvetés közös politikák finanszírozására irányuló hagyományos funkcióinak sérelme nélkül;

| 12. | véleménye szerint a meglévő Szerződések értelmében az EUMSZ 136. cikke lehetővé teszi a Tanács számára – a Bizottság ajánlására és kizárólag azon tagállamok szavazatával, amelyek pénzneme az euró – az európai szemeszter keretében az euróövezetbeli országokra nézve kötelező gazdaságpolitikai iránymutatások elfogadását; hangsúlyozza, hogy egy ösztönző mechanizmus erősítené a gazdaságpolitikai koordináció kötelező jellegét; intézményközi megállapodást sürget a Parlamentnek az éves növekedési jelentés, valamint a gazdaságpolitikai és foglalkoztatási iránymutatások kidolgozásába és jóváhagyásába való bevonása céljából; |
| --- | --- |

12.

véleménye szerint a meglévő Szerződések értelmében az EUMSZ 136. cikke lehetővé teszi a Tanács számára – a Bizottság ajánlására és kizárólag azon tagállamok szavazatával, amelyek pénzneme az euró – az európai szemeszter keretében az euróövezetbeli országokra nézve kötelező gazdaságpolitikai iránymutatások elfogadását; hangsúlyozza, hogy egy ösztönző mechanizmus erősítené a gazdaságpolitikai koordináció kötelező jellegét; intézményközi megállapodást sürget a Parlamentnek az éves növekedési jelentés, valamint a gazdaságpolitikai és foglalkoztatási iránymutatások kidolgozásába és jóváhagyásába való bevonása céljából;

| 13. | miközben megerősíti azon szándékát, hogy a nemzeti parlamentekkel az 1. sz. jegyzőkönyv alapján folytatott együttműködést megerősítse, hangsúlyozza, hogy ezt az együttműködést nem szabad egy olyan új vegyes parlamenti testület létrehozásának tekinteni, amely demokratikus és alkotmányos nézőpontból egyszerre lenne hatástalan és jogalap nélküli; hangsúlyozza a Parlament – mint parlamenti testület – teljes uniós szintű legitimációját a megerősített és demokratikus GMU-irányítás vonatkozásában; |
| --- | --- |

13.

miközben megerősíti azon szándékát, hogy a nemzeti parlamentekkel az 1. sz. jegyzőkönyv alapján folytatott együttműködést megerősítse, hangsúlyozza, hogy ezt az együttműködést nem szabad egy olyan új vegyes parlamenti testület létrehozásának tekinteni, amely demokratikus és alkotmányos nézőpontból egyszerre lenne hatástalan és jogalap nélküli; hangsúlyozza a Parlament – mint parlamenti testület – teljes uniós szintű legitimációját a megerősített és demokratikus GMU-irányítás vonatkozásában;

| 14. | kéri a Bizottságot, hogy az összes érdekelt féllel folytatott konzultációt követően – és figyelemmel a Parlament társjogalkotói szerepére – mielőbb nyújtson be a Parlamenthez az ezen állásfoglalás mellékletében ismertetett részletes ajánlások követéséről szóló jogszabályokra irányuló javaslatokat; |
| --- | --- |

14.

kéri a Bizottságot, hogy az összes érdekelt féllel folytatott konzultációt követően – és figyelemmel a Parlament társjogalkotói szerepére – mielőbb nyújtson be a Parlamenthez az ezen állásfoglalás mellékletében ismertetett részletes ajánlások követéséről szóló jogszabályokra irányuló javaslatokat;

| 15. | megerősíti, hogy az ajánlások tiszteletben tartják a szubszidiaritás elvét és az Unió polgárainak alapvető jogait; |
| --- | --- |

15.

megerősíti, hogy az ajánlások tiszteletben tartják a szubszidiaritás elvét és az Unió polgárainak alapvető jogait;

| 16. | felhívja a Bizottságot, hogy azon intézkedéseken túlmenően, amelyeket a meglévő Szerződések alapján gyorsan meg lehet és meg is kell hozni, készítsen jegyzéket azokról az intézményi fejlesztésekről, amelyek szükségesnek bizonyulhatnak a GMU struktúrájának megerősítése érdekében, a Parlament szerepének növelésére épülő integrált pénzügyi keret, integrált költségvetési keret és integrált gazdaságpolitikai keret iránti igény alapján; |
| --- | --- |

16.

felhívja a Bizottságot, hogy azon intézkedéseken túlmenően, amelyeket a meglévő Szerződések alapján gyorsan meg lehet és meg is kell hozni, készítsen jegyzéket azokról az intézményi fejlesztésekről, amelyek szükségesnek bizonyulhatnak a GMU struktúrájának megerősítése érdekében, a Parlament szerepének növelésére épülő integrált pénzügyi keret, integrált költségvetési keret és integrált gazdaságpolitikai keret iránti igény alapján;

| 17. | úgy véli, hogy a kért javaslat pénzügyi vonatkozásait a megfelelő költségvetési forrásokból kell fedezni; |
| --- | --- |

17.

úgy véli, hogy a kért javaslat pénzügyi vonatkozásait a megfelelő költségvetési forrásokból kell fedezni;

| 18. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és a mellékletben foglalt részletes ajánlásokat a Bizottságnak, az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, az Európai Központi Banknak, az eurócsoport elnökének, valamint a tagállamok parlamentjeinek és kormányainak. |
| --- | --- |

18.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és a mellékletben foglalt részletes ajánlásokat a Bizottságnak, az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, az Európai Központi Banknak, az eurócsoport elnökének, valamint a tagállamok parlamentjeinek és kormányainak.

---

(1)  HL L 331., 2010.12.15., 12. o.

---

MELLÉKLET

A KÉRT JAVASLAT TARTALMÁRA VONATKOZÓ RÉSZLETES AJÁNLÁSOK

1.   Integrált pénzügyi keret

1.1. ajánlás: Közös felügyeleti mechanizmus

Az Európai Parlament megítélése szerint az elfogadandó jogszabálynak a következők szabályozására kell irányulnia:

A Bizottság közös európai felügyeleti mechanizmusra vonatkozó jelenlegi javaslatát a lehető leghamarabb el kell fogadni annak érdekében, hogy biztosítsa a hitelintézetekre vonatkozó prudenciális szabályok, valamint a kockázat-ellenőrzési és kockázatmegelőzési intézkedések hatékony alkalmazását Unió-szerte.

A javaslat jogalapjának, formájának és tartalmának biztosítania kell az összes tagállamnak az egységes európai felügyeleti mechanizmusban való teljes körű részvételének lehetőségét oly módon, hogy garantálja azon tagállamok teljes körű részvételét a döntéshozatali folyamatban, amelyek pénzneme nem az euró, garantálva a kötelezettségek és a döntéshozatalra gyakorolt hatások közötti kiegyensúlyozott kapcsolatot.

Az euróövezetbeli tagállamoknak az európai felügyeletben való részvételét kötelezővé kell tenni.

A javaslatot az Európai Parlament kiterjedt demokratikus ellenőrzése alá kell vonni, a Szerződések keretein belül.

Amennyiben az Európai Parlament együttdöntési szerepe a „felügyeleti csomag” koncepciója révén nem érhető el, a jogalapnak társjogalkotóként kell bevonnia az Európai Parlamentet. Az EUMSZ 263. cikkével összhangban az Európai Unió Bíróságát fel kell hatalmazni arra, hogy megvizsgálja az EKB harmadik személyekre joghatással járó jogi aktusainak jogszerűségét, kivéve az ajánlásokat és véleményeket.

A javaslatnak biztosítania kell, hogy az Európai Bankhatóság 1093/2010/EU rendeletben foglalt valamennyi feladatkörének gyakorlása továbbra is uniós szinten történjen, valamint hogy a javaslatok összhangban álljanak az európai felügyeleti hatóságok zavartalan működésével, amint azt az 1093/2010/EU rendelet előirányozza.

A közös felügyeleti mechanizmusnak elszámoltathatónak kell lennie az Európai Parlament és a Tanács felé az európai felügyelet területén hozott intézkedésekért és döntésekért, és be kell számolnia az Európai Parlament illetékes bizottságának. A demokratikus elszámoltathatóság megkívánja többek között azt, hogy a Parlament megerősíthesse a közös felügyeleti mechanizmus felügyelőbizottságának elnökét, aki nyílt kiválasztási eljárás után kerül kiválasztásra, az elnök azon kötelezettségét, hogy jelentést tegyen és meghallgatásokon vegyen részt az Európai Parlamentben, az Európai Parlament azon jogát, hogy írásbeli és szóbeli választ igénylő kérdéseket tegyen fel, valamint az Európai Parlament vizsgálati jogát az EUMSZ értelmében.

A közös európai felügyeleti mechanizmusnak a nemzeti politikai érdekektől függetlenül kell működnie, uniós megbízatás és megfelelő irányítás révén pedig az uniós érdeket kell érvényesítenie a nemzeti érdekek felett.

A közös felügyeleti mechanizmus döntéshozatali folyamatait rendes jogalkotási eljárás keretében a vonatkozó jogalkotási javaslatban kell rögzíteni.

Az európai felügyelet hatáskörének és felelősségi körének a következőkre kell kiterjednie:

| — | a rendszer részét alkotó országokon belüli hitelintézetek felügyelete, az operatív felelősségi köröknek az európai és a nemzeti felügyeletek közötti világos megosztása mellett, a bankok méretétől és üzleti modelljétől, valamint a felügyeleti feladatok jellegétől függően; |
| --- | --- |

—

a rendszer részét alkotó országokon belüli hitelintézetek felügyelete, az operatív felelősségi köröknek az európai és a nemzeti felügyeletek közötti világos megosztása mellett, a bankok méretétől és üzleti modelljétől, valamint a felügyeleti feladatok jellegétől függően;

| — | a belső piac egysége, integritása és nemzetközi versenyképessége fenntartásának szükségességével összhangban álló eljárás, így például annak biztosítása, hogy a tagállamok között a versenynek ne legyenek akadályai; |
| --- | --- |

—

a belső piac egysége, integritása és nemzetközi versenyképessége fenntartásának szükségességével összhangban álló eljárás, így például annak biztosítása, hogy a tagállamok között a versenynek ne legyenek akadályai;

| — | a tevékenységei által a belső piaci versenyre és innovációra, az Unió egészének integritására, az Unió globális versenyképességére, a pénzügyi integrációra, a fogyasztóvédelemre és az Unió új munkahely-teremtési és növekedési stratégiájára gyakorolt hatás kellő figyelembevétele; |
| --- | --- |

—

a tevékenységei által a belső piaci versenyre és innovációra, az Unió egészének integritására, az Unió globális versenyképességére, a pénzügyi integrációra, a fogyasztóvédelemre és az Unió új munkahely-teremtési és növekedési stratégiájára gyakorolt hatás kellő figyelembevétele;

| — | a részt vevő tagállamok pénzügyi rendszerén belül minden rész stabilitásának és rugalmasságának, a piacok és a pénzügyi termékek átláthatóságának védelme, valamint a betétesek, befektetők és adófizetők megóvása, figyelembe véve a piacok és az intézményi formák sokféleségét; |
| --- | --- |

—

a részt vevő tagállamok pénzügyi rendszerén belül minden rész stabilitásának és rugalmasságának, a piacok és a pénzügyi termékek átláthatóságának védelme, valamint a betétesek, befektetők és adófizetők megóvása, figyelembe véve a piacok és az intézményi formák sokféleségét;

| — | a szabályozói arbitrázs megelőzése és az egyenlő versenyfeltételek garantálása; |
| --- | --- |

—

a szabályozói arbitrázs megelőzése és az egyenlő versenyfeltételek garantálása;

| — | a nemzetközi felügyeleti koordináció megerősítése, és adott esetben az Unió képviselete a nemzetközi pénzügyi intézményekben; |
| --- | --- |

—

a nemzetközi felügyeleti koordináció megerősítése, és adott esetben az Unió képviselete a nemzetközi pénzügyi intézményekben;

| — | a vonatkozó nemzeti hatóságok tétlensége esetén a szükséges intézkedések meghozatala olyan pénzügyi intézmények szerkezetátalakítása, megmentése vagy felszámolása érdekében, amelyek csődbe jutottak, vagy amelyek csődbe jutása az általános közérdek szempontjából aggodalomra adna okot. |
| --- | --- |

—

a vonatkozó nemzeti hatóságok tétlensége esetén a szükséges intézkedések meghozatala olyan pénzügyi intézmények szerkezetátalakítása, megmentése vagy felszámolása érdekében, amelyek csődbe jutottak, vagy amelyek csődbe jutása az általános közérdek szempontjából aggodalomra adna okot.

A szupranacionális szintű felügyeletért felelős szervek részére elegendő erőforrást kell juttatni – a személyi állományt is ideértve –, annak biztosítása érdekében, hogy rendelkezzenek a küldetésük teljesítéséhez szükséges operatív kapacitásokkal.

1.2. ajánlás: Betétbiztosítás

Az Európai Parlament megítélése szerint az elfogadandó jogszabálynak a következők szabályozására kell irányulnia:

Az Európai Parlament arra kéri a Bizottságot, hogy mindent tegyen meg annak érdekében, hogy az Európai Parlament 2012. február 16-i állásfoglalásán alapuló, a betétbiztosítási rendszerekről szóló irányelvre (átdolgozás) irányuló jogalkotási eljárást minél hamarabb le lehessen zárni.

A közös európai betétbiztosítási rendszer hosszú távú céljának megfelelően az Unión belüli összes betétbiztosítási rendszerre egységes, szigorú követelményeknek kell vonatkozniuk, hogy egyenlő, átfogó védelmet érjenek el, biztosítsák a betétbiztosítási rendszerek egyforma stabilitását és egyenlő versenyfeltételeket garantáljanak. Csak ezáltal teremtődnek meg a szükséges rugalmasság előfeltételei, amelynek célja, hogy a pénzügyi szektor nemzeti sajátosságai kellő figyelemben részesüljenek.

Fel kell tárni egy működő betétbiztosítási rendszerekből álló olyan közös európai betétbiztosítási rendszer lehetőségeit, amely megfelelő pénzügyi kerettel rendelkezik, és ezáltal erősíti a hitelességet és a betétesek bizalmát, amennyiben egy hatékony szanálási rendszer és egy hatékony felügyeleti mechanizmus működésbe lép.

A magánmegtakarítások védelme érdekében működési szempontból el kell különíteni egymástól a betétbiztosításra, illetve a helyreállításra és szanálásra szolgáló alapokat, és ezzel egyidejűleg biztosítani kell azok hatékony tagolását.

A betétbiztosítási mechanizmusoknak, valamint az európai helyreállítási és szanálási rendszereknek erőteljes, elsősorban előzetesen is meglévő pénzügyi struktúrával kell rendelkezniük, amely az ágazattól származó és az egyes pénzügyi intézmények által nyújtott, az adott intézmény kockázatosságát tükröző mértékű hozzájárulásokon alapul, a közpénzek pedig csak végső óvintézkedésként szolgálhatnak a lehető legkisebb mértékben.

1.3. ajánlás: Helyreállítás és szanálás

Az Európai Parlament megítélése szerint az elfogadandó jogszabálynak a következők szabályozására kell irányulnia:

A hitelintézetek és befektetési vállalkozások helyreállítását és szanálását célzó keretrendszer létrehozásáról szóló irányelvre irányuló jelenlegi javaslatot mihamarabb el kell fogadni annak érdekében, hogy létrejöjjön a helyreállítási intézkedések alkalmazására szolgáló európai rendszer, valamint középtávon megnyíljon az út egy egységes európai helyreállítási és szanálási rendszer létrehozása előtt. Figyelembe kell venni, hogy bizonyos banki ágazatok már rendelkeznek teljes körű védelmi mechanizmusokkal, valamint helyreállítási és szanálási eszközökkel, amelyeket el kellene elismerni, támogatni kellene és meg kellene említeni a jogalkotási aktuson belül.

Egy hatékony helyreállítási rendszer és szanálási rendszer általános céljának arra kell irányulnia, hogy minimálisra csökkentse az adófizetők pénzének bankintézmények helyreállítására és szanálására való esetleges felhasználását.

A magánmegtakarítások védelme érdekében működési szempontból el kell különíteni egymástól a betétbiztosításra, illetve a helyreállításra és szanálásra szolgáló alapokat, és ezzel egyidejűleg biztosítani kell azok hatékony tagolását.

A helyreállítási és szanálási rendszereknek, valamint a betétbiztosítási mechanizmusoknak erőteljes, elsősorban előzetesen is meglévő pénzügyi struktúrával kell rendelkezniük, amely az ágazattól származó és az egyes pénzügyi intézmények által nyújtott, az adott intézmény kockázatosságát tükröző mértékű hozzájárulásokon alapul, a közpénzek pedig csak végső óvintézkedésként szolgálhatnak a lehető legkisebb mértékben.

A javaslatnak összhangban kell állnia a banki ágazatban a határokon átnyúló válságkezelésről elfogadott, a Bizottságnak szóló ajánlásokat tartalmazó 2010. július 7-i európai parlamenti állásfoglalás egyéb szempontjaival is, így például a fizetésképtelenségi jogszabályok harmonizálásával, a közös kockázatértékelésekkel, a közös eszköztárral és a fokozatos beavatkozás elvével.

1.4. ajánlás: A bankunió további elemei

Az Európai Parlament megítélése szerint az elfogadandó jogszabálynak a következők szabályozására kell irányulnia:

| — | azon követelmény, hogy szükség esetén bizonyos különösen kockázatos pénzügyi tevékenységet jogi szempontból el kell választani a bankcsoporton belül a betétgyűjtő bankoktól a Liikanen-jelentésnek megfelelően; |
| --- | --- |

—

azon követelmény, hogy szükség esetén bizonyos különösen kockázatos pénzügyi tevékenységet jogi szempontból el kell választani a bankcsoporton belül a betétgyűjtő bankoktól a Liikanen-jelentésnek megfelelően;

| — | egy „azonos kockázatok, azonos szabályok” elvén alapuló szabályozási keret kialakítása, amely biztosítja, hogy a szabályozó hatóságok jogköre a bankszerű tevékenységeket folytató és a bankokkal kapcsolatban álló nem banki szervezetekre is kiterjedjen; |
| --- | --- |

—

egy „azonos kockázatok, azonos szabályok” elvén alapuló szabályozási keret kialakítása, amely biztosítja, hogy a szabályozó hatóságok jogköre a bankszerű tevékenységeket folytató és a bankokkal kapcsolatban álló nem banki szervezetekre is kiterjedjen;

| — | a bankok pénzügyi helyzetét vizsgáló hiteles és rendszeres stressztesztek elvégzése, ami előmozdítja a problémák korai feltárását és a beavatkozás hatékony dimenzionálását; |
| --- | --- |

—

a bankok pénzügyi helyzetét vizsgáló hiteles és rendszeres stressztesztek elvégzése, ami előmozdítja a problémák korai feltárását és a beavatkozás hatékony dimenzionálását;

| — | az összes bank prudenciális felügyeletére szolgáló egységes, közös szabálykönyv, valamint a további pénzügyi széttöredezettség megelőzésére hivatott egységes makroprudenciális keret kidolgozása. |
| --- | --- |

—

az összes bank prudenciális felügyeletére szolgáló egységes, közös szabálykönyv, valamint a további pénzügyi széttöredezettség megelőzésére hivatott egységes makroprudenciális keret kidolgozása.

2.   Integrált költségvetési keret

2.1. ajánlás: A kettes csomag

Az Európai Parlament megítélése szerint az elfogadandó jogszabálynak a következők szabályozására kell irányulnia:

A Bizottság számára a következő területeken elő kell írni, hogy hatékonyan hajtsa végre a kettes csomagról folytatott háromoldalú tárgyalások keretében az Európai Parlament és a Tanács között a jövőben elérendő kompromisszumokat:

| — | közös költségvetési ütemterv létrehozása; |
| --- | --- |

—

közös költségvetési ütemterv létrehozása;

| — | a nemzeti költségvetési keretek reformja; |
| --- | --- |

—

a nemzeti költségvetési keretek reformja;

| — | a költségvetési tervek értékelése, az Európa 2020 stratégia célkitűzéseihez kapcsolódó állami beruházások és kiadások minőségi értékelését is ideértve; |
| --- | --- |

—

a költségvetési tervek értékelése, az Európa 2020 stratégia célkitűzéseihez kapcsolódó állami beruházások és kiadások minőségi értékelését is ideértve;

| — | gazdasági partnerségi programok létrehozása; |
| --- | --- |

—

gazdasági partnerségi programok létrehozása;

| — | szorosabb nyomon követés azon tagállamok esetében, amelyek pénzneme az euró, és amelyekkel szemben túlzott hiány esetén követendő eljárás folyik; |
| --- | --- |

—

szorosabb nyomon követés azon tagállamok esetében, amelyek pénzneme az euró, és amelyekkel szemben túlzott hiány esetén követendő eljárás folyik;

| — | szorosabb nyomon követés azon tagállamok esetében, amelyek pénzneme az euró, és amelyeknél fennáll annak a kockázata, hogy nem teljesítik a túlzott hiány esetén követendő eljárás alapján fennálló kötelezettségüket; |
| --- | --- |

—

szorosabb nyomon követés azon tagállamok esetében, amelyek pénzneme az euró, és amelyeknél fennáll annak a kockázata, hogy nem teljesítik a túlzott hiány esetén követendő eljárás alapján fennálló kötelezettségüket;

| — | hitelviszonyt megtestesítő értékpapír kibocsátására vonatkozó jelentéstétel; |
| --- | --- |

—

hitelviszonyt megtestesítő értékpapír kibocsátására vonatkozó jelentéstétel;

| — | olyan programokat meghatározó kezdeményezés kidolgozása, amely a GDP mintegy 1 %-ának megfelelő, a fenntartható növekedés fokozására, valamint a szükséges szerkezeti reformok kiegészítésére irányuló további hosszú távú beruházás megvalósításához szükséges; |
| --- | --- |

—

olyan programokat meghatározó kezdeményezés kidolgozása, amely a GDP mintegy 1 %-ának megfelelő, a fenntartható növekedés fokozására, valamint a szükséges szerkezeti reformok kiegészítésére irányuló további hosszú távú beruházás megvalósításához szükséges;

2.2. ajánlás: A költségvetési paktum közösségi hatáskörbe vonása

Az Európai Parlament megítélése szerint az elfogadandó jogszabálynak a következők szabályozására kell irányulnia:

A végrehajtásával kapcsolatos tapasztalatok értékelése alapján és az EUSZ, illetve az EUMSZ értelmében a költségvetési paktumot mielőbb át kell ültetni másodlagos uniós jogszabályokba.

2.3. ajánlás: Adózás

Az Európai Parlament megítélése szerint az elfogadandó jogszabálynak a következők szabályozására kell irányulnia:

Az egyre szorosabb gazdasági, adóügyi és költségvetési unión belül még többet kell tenni az adózási rendszerek összehangolása, valamint a tagállamok közötti ártalmas adóverseny kezelése érdekében, amely egyértelműen ellentétes a belső piac logikájával. Először is, ha a megbeszélések nem vezetnek kompromisszumhoz, a megerősített együttműködést gyakrabban kell alkalmazni az adózás területén (például egy közös konszolidált társaságiadó-alap (KKTA) vagy pénzügyi tranzakciós adó létrehozására), mivel a harmonizált adózási keretrendszerek fokozzák a költségvetési politikai integrációt.

2.4. ajánlás: Egy saját forrásokból finanszírozott központi európai költségvetés

Az Európai Parlament megítélése szerint az elfogadandó jogszabálynak a következők szabályozására kell irányulnia:

A politikai lehetőségek megfogalmazásakor a Bizottságtól és a Tanácstól meg kell követelni, hogy figyelembe vegyék az Európai Parlament többéves pénzügyi keretre és saját forrásokra vonatkozó álláspontjait. Az Európai Parlament több alkalommal is kifejezésre juttatta, hogy sürgős szükség van a saját források rendszerének reformjára, valamint az EUMSZ szelleméhez és betűjéhez való visszatérésre, kimondva azt, hogy az uniós költségvetés finanszírozására kizárólag saját forrásokból kerül sor.

Sürgősen foglalkozni kell az uniós költségvetés finanszírozásának szükségletei és a költségvetések tagállamokban esedékes szükséges megszilárdítása között fennálló konfliktushelyzettel. Eljött tehát az idő, hogy az Unió fokozatosan visszatérjen egy olyan helyzethez, ahol az uniós költségvetés finanszírozása valódi saját forrásokból történik, megkönnyítve ezzel a nemzeti költségvetések helyzetét; Arra is emlékezni kell, hogy 2007. március 29-i, 2011. június 8-i, 2012. június 13-i és 2012. október 23-i állásfoglalásában az Európai Parlament kifejtette nézeteit arról, hogy mit jelent a valódi saját források rendszere, illetve, hogy hogyan lehet egy ilyen rendszert a nemzeti szinten rövid távon szükséges pénzügyi konszolidációval összeegyeztethetővé tenni.

Az Unión belüli további költségvetési koordinációhoz az Unió célkitűzéseit tükröző, az Unió, a tagállamok, valamint a helyi és regionális hatóságok költségvetési elszámolásaira vonatkozó konszolidált adatokra van szükség. A Bizottságnak ezért ezeknek a konszolidált adatoknak a létrehozását jogalkotási javaslatokba kell foglalnia.

2.5. ajánlás: Fokozatos átvezetés egy adósság-visszavásárlási alapba

Az Európai Parlament megítélése szerint az elfogadandó jogszabálynak a következők szabályozására kell irányulnia:

A túlzott hiányt fokozatosan egy adósság-visszavásárlási alapba kell átvezetni a német Gazdasági Szakértői Tanács javaslata alapján, amely egy olyan alap ideiglenes létrehozását javasolja, amelyet a bizonyos feltételeket teljesítő tagállamok adósságának 60 %-át meghaladó részből kellene fenntartani; az adósság mintegy 25 éves időtartamon át kerülne visszavásárlásra; így egy olyan alap jönne létre az összes jelenlegi mechanizmus megerősítése mellett, amely a jövőben elősegítené a tagállamok teljes adósságának 60 % alatt való tartását.

2.6. ajánlás: Az adóelkerülés elleni küzdelem

Az Európai Parlament megítélése szerint az elfogadandó jogszabálynak a következők szabályozására kell irányulnia:

A tőke szabad mozgása nem használható fel az adóelkerülés eszközeként, különösen azon tagállamok esetében, amelyek pénzneme az euró, és amelyek az euróövezetben pénzügyi stabilitásukat tekintve súlyos nehézségekkel küzdenek, illetve amelyeket súlyos nehézségek fenyegetnek. A Bizottságnak ezért – az adócsalás és adóelkerülés, valamint az agresszív adótervezés elleni küzdelem fokozására irányuló, 2012. június 27-i fontos kezdeményezésével összhangban – le kell zárnia a nemzetközi megállapodás fordulóit, és javaslatokat kell előterjesztenie az adóhatóságok közötti együttműködés és koordináció javítására.

A megerősített együttműködés keretében pénzügyi tranzakciós adót kell kialakítani, összhangban az EUMSZ 326–333. cikkével.

2.7. ajánlás: Az Európai Stabilitási Mechanizmus demokratikus felügyeletének biztosítása

Az Európai Parlament megítélése szerint az elfogadandó jogszabálynak a következők szabályozására kell irányulnia:

Az ESM-nek fejlődése során egyre inkább el kell mozdulnia a közösségi módszer alapján megvalósuló irányítás felé, és az Európai Parlament felé elszámoltathatónak kell lennie. A kulcsfontosságú döntéseket – így például pénzügyi támogatás tagállamoknak történő odaítélését, valamint a megállapodások megkötését – az Európai Parlamentnek megfelelően meg kell vizsgálnia.

Az egyetértési megállapodások végrehajtásának biztosítására kinevezett trojkát hivatalba lépése előtt meg kell hallgatnia az Európai Parlamentnek, és rendszeresen be kell számolnia az Európai Parlamentnek, amelynek demokratikus felügyelete alá tartozik.

2.8. ajánlás: A költségvetési koordináció demokratikus elszámoltathatóságának és legitimitásának biztosítása

Az Európai Parlament megítélése szerint az elfogadandó jogszabálynak a következők szabályozására kell irányulnia:

A fiskális politikák közötti koordináció érdekében létrehozott minden új mechanizmushoz megfelelő rendelkezéseket kell társítani a demokratikus elszámoltathatóság és legitimitás biztosítása érdekében.

3.   Integrált gazdaságpolitikai keret

3.1. ajánlás: A gazdaságpolitika fokozottabb előzetes koordinációja és az európai szemeszter javítása

Az Európai Parlament megítélése szerint az elfogadandó jogszabálynak a következők szabályozására kell irányulnia:

A Bizottságnak gondoskodnia kell a kettes csomagról folytatott háromoldalú tárgyalások során az Európai Parlament és a Tanács között a jövőben elérendő kompromisszumok átfogó végrehajtásáról.

Körültekintően fel kell tárni az európai szociális védelemre és a minimális szociális normákra irányuló uniós eszközöket, beleértve a fiatalok körében tapasztalható munkanélküliség kezelését, például egy európai ifjúsági foglalkoztatási garanciarendszert.

A Bizottságnak a rendes jogalkotási eljárásnak megfelelően haladéktalanul javaslatokat kell kidolgoznia azzal a céllal, hogy másodlagos jogszabályokba ültesse át az állam- és kormányfők által egy „növekedési és foglalkoztatási paktummal” kapcsolatban 2012. június 28-án tett kötelezettségvállalásokat. Különösen fontos, hogy a gazdasági koordináció keretrendszere kellőképpen figyelembe vegye a tagállamok kötelezettségvállalásait, amelyek szerint „a Stabilitási és Növekedési Paktumot tiszteletben tartva és az országra jellemző körülményeket figyelembe véve törekednek a differenciált, a növekedést elősegítő költségvetési konszolidációra”, valamint hogy „különös figyelmet fordítanak a gazdaság növekedési potenciáljához közvetlenül kapcsolódó, a jövőbeli fejlődést célzó területekre irányuló beruházásokra”.

A Bizottságnak tisztáznia kell az éves növekedési jelentés helyzetét. Az európai szemeszternek magában kell foglalnia az Európai Parlamentet és a nemzeti parlamenteket.

Az Unión belüli további költségvetési koordinációhoz az Unió célkitűzéseit tükröző, az Unió, a tagállamok, valamint a helyi és regionális hatóságok költségvetési elszámolásaira vonatkozó konszolidált adatokra van szükség. A Bizottságnak ezért ezeknek a konszolidált adatoknak a létrehozását jogalkotási javaslatokba kell foglalnia.

Az európai szemeszter különféle lépéseinek megfontolása alapján – a megerősített Stabilitási és Növekedési Paktumban, valamint a makrogazdasági felügyeleti mechanizmusban rögzítettek szerint – meg kell vizsgálni további jogszabályok szükségességét, az alábbiak figyelembevételével:

| — | a belső piac fejlesztése és megerősítése, valamint a nemzetközi kereskedelmi kapcsolatok előmozdítása központi szerepet játszik a fenntartható gazdasági növekedés ösztönzésében, a versenyképesség növelésében és a makrogazdasági egyensúlyhiányok kezelésében. A Bizottságtól ezért meg kell követelni, hogy éves növekedési jelentésében vegye figyelembe, hogy a tagállamoknak milyen lépéseket kell még megtenniük a belső piac kiteljesítése érdekében; |
| --- | --- |

—

a belső piac fejlesztése és megerősítése, valamint a nemzetközi kereskedelmi kapcsolatok előmozdítása központi szerepet játszik a fenntartható gazdasági növekedés ösztönzésében, a versenyképesség növelésében és a makrogazdasági egyensúlyhiányok kezelésében. A Bizottságtól ezért meg kell követelni, hogy éves növekedési jelentésében vegye figyelembe, hogy a tagállamoknak milyen lépéseket kell még megtenniük a belső piac kiteljesítése érdekében;

| — | a nemzeti reformprogramokat (NRP-k) és a nemzeti stabilitási programokat (NSP-k) szorosabban össze kell kapcsolni. A megfelelő nyomon követésnek biztosítania kell az NRP-k és az NSP-k koherenciáját; |
| --- | --- |

—

a nemzeti reformprogramokat (NRP-k) és a nemzeti stabilitási programokat (NSP-k) szorosabban össze kell kapcsolni. A megfelelő nyomon követésnek biztosítania kell az NRP-k és az NSP-k koherenciáját;

| — | az európai szemeszternek az Európa 2020 stratégia céljainak elérése érdekében nagyobb szinergia kialakítását kell lehetővé tennie az uniós és a tagállami költségvetések között; ezzel együtt az európai szemesztert oly módon kell fejleszteni, hogy erőforrás-hatékonysági mutatókat is magában foglaljon; |
| --- | --- |

—

az európai szemeszternek az Európa 2020 stratégia céljainak elérése érdekében nagyobb szinergia kialakítását kell lehetővé tennie az uniós és a tagállami költségvetések között; ezzel együtt az európai szemesztert oly módon kell fejleszteni, hogy erőforrás-hatékonysági mutatókat is magában foglaljon;

| — | fokozni kell a regionális és helyi hatóságoknak, valamint a partnereknek a vonatkozó programok tervezésébe és végrehajtásába való bevonását, ezáltal minden szinten növelve a stratégia céljaiért érzett felelősséget, egyúttal pedig biztosítva helyi szinten a stratégia célkitűzéseinek és eredményeinek jobb ismertségét; |
| --- | --- |

—

fokozni kell a regionális és helyi hatóságoknak, valamint a partnereknek a vonatkozó programok tervezésébe és végrehajtásába való bevonását, ezáltal minden szinten növelve a stratégia céljaiért érzett felelősséget, egyúttal pedig biztosítva helyi szinten a stratégia célkitűzéseinek és eredményeinek jobb ismertségét;

| — | a Bizottságnak minden évben december 1-jéig el kell fogadnia az éves növekedési jelentést és a riasztási mechanizmusról szóló jelentést, amelyeknek külön fejezetben kell foglalkozniuk az euróövezettel. A Bizottságnak teljes körűen ismertetnie kell a mögöttes makrogazdasági módszertanokat és feltételezéseket; |
| --- | --- |

—

a Bizottságnak minden évben december 1-jéig el kell fogadnia az éves növekedési jelentést és a riasztási mechanizmusról szóló jelentést, amelyeknek külön fejezetben kell foglalkozniuk az euróövezettel. A Bizottságnak teljes körűen ismertetnie kell a mögöttes makrogazdasági módszertanokat és feltételezéseket;

| — | a Bizottságnak az éves növekedési jelentésben egyértelműen értékelnie kell az Unió és az egyes tagállamok főbb gazdasági és költségvetési problémáit, javaslatokat kell tennie ezek áthidalását célzó kiemelt intézkedésekre, továbbá meg kell határoznia az Unió és a tagállamok által a megerősített versenyképesség és a hosszú távú beruházások támogatása, a fenntartható növekedés előtt álló akadályok felszámolása, a Szerződésekben és a jelenlegi Európa 2020 stratégiában rögzített célok megvalósítása, a hét kiemelt kezdeményezés végrehajtása és a makrogazdasági egyensúlyhiányok csökkentése érdekében tett kezdeményezéseket; |
| --- | --- |

—

a Bizottságnak az éves növekedési jelentésben egyértelműen értékelnie kell az Unió és az egyes tagállamok főbb gazdasági és költségvetési problémáit, javaslatokat kell tennie ezek áthidalását célzó kiemelt intézkedésekre, továbbá meg kell határoznia az Unió és a tagállamok által a megerősített versenyképesség és a hosszú távú beruházások támogatása, a fenntartható növekedés előtt álló akadályok felszámolása, a Szerződésekben és a jelenlegi Európa 2020 stratégiában rögzített célok megvalósítása, a hét kiemelt kezdeményezés végrehajtása és a makrogazdasági egyensúlyhiányok csökkentése érdekében tett kezdeményezéseket;

| — | a tagállamoknak és régióiknak szorosabban be kell vonniuk különösen a nemzeti és regionális parlamenteket, a szociális partnereket, az állami hatóságokat és a civil társadalmat a nemzeti reform-, fejlesztési és kohéziós programok kialakításába, és rendszeresen konzultálniuk kell velük; |
| --- | --- |

—

a tagállamoknak és régióiknak szorosabban be kell vonniuk különösen a nemzeti és regionális parlamenteket, a szociális partnereket, az állami hatóságokat és a civil társadalmat a nemzeti reform-, fejlesztési és kohéziós programok kialakításába, és rendszeresen konzultálniuk kell velük;

| — | a Bizottságnak az éves növekedési jelentésben kifejezetten számba kell vennie az uniós szinten, illetve a tagállamokban végrehajtott főbb gazdaságpolitikai intézkedések lehetséges továbbgyűrűző, határokon átnyúló hatásait; |
| --- | --- |

—

a Bizottságnak az éves növekedési jelentésben kifejezetten számba kell vennie az uniós szinten, illetve a tagállamokban végrehajtott főbb gazdaságpolitikai intézkedések lehetséges továbbgyűrűző, határokon átnyúló hatásait;

| — | az európai szemeszterért felelős biztosoknak meg kell vitatniuk az éves növekedési jelentést az illetékes európai parlamenti bizottságokkal, a jelentések Bizottság által történő elfogadását követően; |
| --- | --- |

—

az európai szemeszterért felelős biztosoknak meg kell vitatniuk az éves növekedési jelentést az illetékes európai parlamenti bizottságokkal, a jelentések Bizottság által történő elfogadását követően;

| — | a Tanácsnak júliusban ismertetnie kell az Európai Parlament illetékes bizottságával minden lényeges változtatást, amelyet a Bizottság által javasolt országspecifikus ajánlásokban végrehajtott; a Bizottságnak részt kell vennie e meghallgatáson és véleményt kell nyilvánítania a helyzetről; |
| --- | --- |

—

a Tanácsnak júliusban ismertetnie kell az Európai Parlament illetékes bizottságával minden lényeges változtatást, amelyet a Bizottság által javasolt országspecifikus ajánlásokban végrehajtott; a Bizottságnak részt kell vennie e meghallgatáson és véleményt kell nyilvánítania a helyzetről;

| — | a tagállamoknak a lehető legrészletesebb információkat kell szolgáltatniuk a nemzeti reformprogramokban előírt, a kitűzött nemzeti célok elérését szolgáló intézkedésekről és eszközökről, ideértve a végrehajtás határidejét, a várt hatásokat, az esetleges továbbgyűrűző hatásokat, a sikertelen végrehajtás kockázatait, a költségeket és adott esetben az uniós strukturális alapok igénybevételét is; |
| --- | --- |

—

a tagállamoknak a lehető legrészletesebb információkat kell szolgáltatniuk a nemzeti reformprogramokban előírt, a kitűzött nemzeti célok elérését szolgáló intézkedésekről és eszközökről, ideértve a végrehajtás határidejét, a várt hatásokat, az esetleges továbbgyűrűző hatásokat, a sikertelen végrehajtás kockázatait, a költségeket és adott esetben az uniós strukturális alapok igénybevételét is;

| — | az ösztönző mechanizmusok megerősítenék a gazdaságpolitikai koordináció kötelező jellegét. |
| --- | --- |

—

az ösztönző mechanizmusok megerősítenék a gazdaságpolitikai koordináció kötelező jellegét.

3.2. ajánlás: Európai szociális paktum

Az Európai Parlament megítélése szerint az elfogadandó jogszabálynak a következők szabályozására kell irányulnia:

A Szerződések értelmében az uniós szakpolitikák és tevékenységek meghatározása és végrehajtása során figyelembe kell venni a magas szintű foglalkoztatás előmozdítását és a megfelelő szociális védelem garanciáját.

Az euróövezetben a költségvetési fegyelem kötelező felügyeletére vonatkozó egyedi szabályok kiegészíthetik – és ki is kell egészíteniük – a fiskális és makrogazdasági referenciaértékeket foglalkoztatási és szociális referenciaértékekkel, annak érdekében, hogy megfelelő uniós pénzügyi rendelkezések útján biztosítsák a fent említett rendelkezés megfelelő végrehajtását.

Az európai szociális paktumot az alábbiak előmozdítása érdekében kell kialakítani:

| — | a fiatalok foglalkoztatása, beleértve az olyan kezdeményezéseket, mint egy európai ifjúsági foglalkoztatási garanciarendszer; |
| --- | --- |

—

a fiatalok foglalkoztatása, beleértve az olyan kezdeményezéseket, mint egy európai ifjúsági foglalkoztatási garanciarendszer;

| — | a közszolgáltatások magas szintű és megfelelő finanszírozása; |
| --- | --- |

—

a közszolgáltatások magas szintű és megfelelő finanszírozása;

| — | tisztességes megélhetést biztosító bérek; |
| --- | --- |

—

tisztességes megélhetést biztosító bérek;

| — | megfizethető és szociális lakhatáshoz való hozzáférés; |
| --- | --- |

—

megfizethető és szociális lakhatáshoz való hozzáférés;

| — | szociális védelmi küszöb, amely jövedelemtől függetlenül egyetemes hozzáférést biztosít a létfontosságú egészségügyi szolgáltatásokhoz; |
| --- | --- |

—

szociális védelmi küszöb, amely jövedelemtől függetlenül egyetemes hozzáférést biztosít a létfontosságú egészségügyi szolgáltatásokhoz;

| — | szociális jegyzőkönyv végrehajtása az alapvető szociális és munkajogok védelme érdekében; |
| --- | --- |

—

szociális jegyzőkönyv végrehajtása az alapvető szociális és munkajogok védelme érdekében;

| — | a szerkezetátalakítás szociálisan érzékeny és felelősségteljes módon történő elvégzésére szolgáló európai normák; |
| --- | --- |

—

a szerkezetátalakítás szociálisan érzékeny és felelősségteljes módon történő elvégzésére szolgáló európai normák;

| — | új egészségügyi és egészségvédelmi stratégia, amely a stresszhez köthető betegségeket is magában foglalja; |
| --- | --- |

—

új egészségügyi és egészségvédelmi stratégia, amely a stresszhez köthető betegségeket is magában foglalja;

| — | egyenlő értékű munkáért azonos fizetés és egyenlő jogok mindenki számára. |
| --- | --- |

—

egyenlő értékű munkáért azonos fizetés és egyenlő jogok mindenki számára.

4.   A demokratikus legitimitás és elszámoltathatóság megerősítése

4.1. ajánlás: A gazdasági párbeszéd

Az Európai Parlament megítélése szerint az elfogadandó jogszabálynak a következők szabályozására kell irányulnia:

A Bizottság számára elő kell írni, hogy átfogóan hajtsa végre a kettes csomagról folytatott háromoldalú tárgyalások keretében az Európai Parlament és a Tanács között a jövőben elérendő kompromisszumokat.

4.2. ajánlás: Európai pénzügyi óvintézkedések

Az Európai Parlament megítélése szerint az elfogadandó jogszabálynak a következők szabályozására kell irányulnia:

Az EFSF/ESM és bármilyen hasonló jövőbeni struktúra műveleteit az Európai Parlament és a Számvevőszék rendszeres demokratikus ellenőrzésének és felügyeletének kell alávetni, az OLAF bevonásával. Az ESM-et közösségi irányítás alá kell vonni.

4.3. ajánlás: A Európai Parlament és a parlamentközi együttműködés szerepének növelése az európai szemeszter keretében

Az Európai Parlament megítélése szerint az elfogadandó jogszabálynak a következők szabályozására kell irányulnia:

| — | Az Európai Parlament elnöke az Európai Tanács tavaszi ülésén ismerteti a Parlament éves növekedési jelentésre vonatkozó meglátásait. Tárgyalásokat kell folytatni egy az Európai Parlamentnek az éves növekedési jelentés, valamint a gazdaságpolitikai és foglalkoztatási iránymutatások kidolgozásába és jóváhagyásába való bevonásáról szóló intézményközi megállapodásról. |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament elnöke az Európai Tanács tavaszi ülésén ismerteti a Parlament éves növekedési jelentésre vonatkozó meglátásait. Tárgyalásokat kell folytatni egy az Európai Parlamentnek az éves növekedési jelentés, valamint a gazdaságpolitikai és foglalkoztatási iránymutatások kidolgozásába és jóváhagyásába való bevonásáról szóló intézményközi megállapodásról.

| — | A Bizottságnak és a Tanácsnak jelen kell lennie, amikor parlamentközi megbeszélésekre kerül sor a nemzeti parlamentek képviselői és az Európai Parlament képviselői között a szemeszter kulcsfontosságú időpontjaiban (vagyis az éves növekedési jelentés közzététele után és az országspecifikus ajánlások kiadása után), lehetővé téve ezzel a nemzeti parlamentek számára, hogy figyelembe vegyék az európai szempontokat a nemzeti költségvetések megvitatásakor. |
| --- | --- |

—

A Bizottságnak és a Tanácsnak jelen kell lennie, amikor parlamentközi megbeszélésekre kerül sor a nemzeti parlamentek képviselői és az Európai Parlament képviselői között a szemeszter kulcsfontosságú időpontjaiban (vagyis az éves növekedési jelentés közzététele után és az országspecifikus ajánlások kiadása után), lehetővé téve ezzel a nemzeti parlamentek számára, hogy figyelembe vegyék az európai szempontokat a nemzeti költségvetések megvitatásakor.

4.4. ajánlás: Az átláthatóság, a legitimitás és az elszámoltathatóság fokozása

Az Európai Parlament megítélése szerint az elfogadandó jogszabálynak a következők szabályozására kell irányulnia:

| — | az átláthatóság megerősítése érdekében az Ecofin Tanács és az eurócsoport számára elő kell írni, hogy üléseik előtt továbbítsák az Európai Parlamentnek főbb belső dokumentumaikat, napirendjeiket és háttéranyagaikat; ezen túlmenően, az eurócsoport elnökének rendszeresen meg kell jelennie a Parlament előtt, például az Európai Parlament Gazdasági és Pénzügyi Bizottságának égisze alatt megrendezett meghallgatások keretében; |
| --- | --- |

—

az átláthatóság megerősítése érdekében az Ecofin Tanács és az eurócsoport számára elő kell írni, hogy üléseik előtt továbbítsák az Európai Parlamentnek főbb belső dokumentumaikat, napirendjeiket és háttéranyagaikat; ezen túlmenően, az eurócsoport elnökének rendszeresen meg kell jelennie a Parlament előtt, például az Európai Parlament Gazdasági és Pénzügyi Bizottságának égisze alatt megrendezett meghallgatások keretében;

| — | az Európai Parlamentet teljes körűen be kell vonni a négy elnök jelentésének jövőbeni megfogalmazásába, összhangban a közösségi módszerrel; ez a bevonás megszervezhető a munkacsoportok szintjén (előkészítő munka), valamint elnöki szinten is (döntéshozatal); |
| --- | --- |

—

az Európai Parlamentet teljes körűen be kell vonni a négy elnök jelentésének jövőbeni megfogalmazásába, összhangban a közösségi módszerrel; ez a bevonás megszervezhető a munkacsoportok szintjén (előkészítő munka), valamint elnöki szinten is (döntéshozatal);

| — | az Európai Parlament elnökét meg kell hívni az Európai Tanács üléseire és az euróövezet csúcstalálkozóira; |
| --- | --- |

—

az Európai Parlament elnökét meg kell hívni az Európai Tanács üléseire és az euróövezet csúcstalálkozóira;

| — | amennyiben új hatáskörök kerülnek átruházásra uniós szintre vagy kialakításra uniós szinten, illetve új uniós intézmények kerülnek létrehozásra, biztosítani kell az Európai Parlament által gyakorolt megfelelő demokratikus ellenőrzést és a felé való elszámoltathatóságot; |
| --- | --- |

—

amennyiben új hatáskörök kerülnek átruházásra uniós szintre vagy kialakításra uniós szinten, illetve új uniós intézmények kerülnek létrehozásra, biztosítani kell az Európai Parlament által gyakorolt megfelelő demokratikus ellenőrzést és a felé való elszámoltathatóságot;

| — | az Európai Parlamentnek meghallgatást kell tartania, és hozzá kell járulnia az ESM elnökének kinevezéséhez. Az elnöknek rendszeresen be kell számolnia az Európai Parlamentnek; |
| --- | --- |

—

az Európai Parlamentnek meghallgatást kell tartania, és hozzá kell járulnia az ESM elnökének kinevezéséhez. Az elnöknek rendszeresen be kell számolnia az Európai Parlamentnek;

| — | a Bizottság trojkába küldött képviselőjét (képviselőit) hivatalba lépése (lépésük) előtt meg kell hallgatni az Európai Parlamentben, és rendszeresen be kell számolnia (számolniuk) az Európai Parlamentnek; |
| --- | --- |

—

a Bizottság trojkába küldött képviselőjét (képviselőit) hivatalba lépése (lépésük) előtt meg kell hallgatni az Európai Parlamentben, és rendszeresen be kell számolnia (számolniuk) az Európai Parlamentnek;

| — | a gazdasági és monetáris ügyekért felelős biztos szerepének megerősítését, vagy egy európai kincstári hivatal létrehozását a demokratikus elszámoltathatóságot és legitimitást lehetővé tevő megfelelő eszközökkel kell összekötni, az Európai Parlament jóváhagyási és ellenőrzési eljárásait is ideértve; |
| --- | --- |

—

a gazdasági és monetáris ügyekért felelős biztos szerepének megerősítését, vagy egy európai kincstári hivatal létrehozását a demokratikus elszámoltathatóságot és legitimitást lehetővé tevő megfelelő eszközökkel kell összekötni, az Európai Parlament jóváhagyási és ellenőrzési eljárásait is ideértve;

| — | kizárólag a közösségi módszer, az uniós jog és az uniós intézmények tiszteletben tartása biztosíthatja a demokratikus elszámoltathatóság és legitimitás tiszteletben tartását az Unióban; a Szerződések értelmében a GMU-t csak az Unió hozhatja létre; |
| --- | --- |

—

kizárólag a közösségi módszer, az uniós jog és az uniós intézmények tiszteletben tartása biztosíthatja a demokratikus elszámoltathatóság és legitimitás tiszteletben tartását az Unióban; a Szerződések értelmében a GMU-t csak az Unió hozhatja létre;

| — | az Unió pénzneme az euró, parlamentje pedig az Európai Parlament; a GMU jövőbeli alakítása során el kell ismerni, hogy európai szinten az Európai Parlament az elszámoltathatóság központi szerve; |
| --- | --- |

—

az Unió pénzneme az euró, parlamentje pedig az Európai Parlament; a GMU jövőbeli alakítása során el kell ismerni, hogy európai szinten az Európai Parlament az elszámoltathatóság központi szerve;

| — | a Parlamentet – a közösségi módszernek megfelelően – teljes körűen be kell vonni a GMU jövőjére vonatkozó tervek kialakításának folyamatába. |
| --- | --- |

—

a Parlamentet – a közösségi módszernek megfelelően – teljes körűen be kell vonni a GMU jövőjére vonatkozó tervek kialakításának folyamatába.

A GMU erősítésére vonatkozó összes határozatot az Európai Unióról szóló szerződés alapján kell meghozni, mivel a közösségi módszertől való bárminemű eltérés, illetve a kormányközi megállapodások fokozott alkalmazása megosztaná és gyengítené az Uniót és benne az euróövezetet is.

---

| 16.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 419/69 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 419/69

---

P7_TA(2012)0431

Az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés 2011. évi munkája

Az Európai Parlament 2012. november 20-i állásfoglalása az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés 2011. évi munkájáról (2012/2048(INI))

(2015/C 419/10)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a 2000. június 23-án Cotonouban, egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni (AKCS) államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között aláírt partnerségi megállapodásra (a cotonoui partnerségi megállapodás) (1), amelyet 2005. június 25-én Luxembourgban és 2010. június 22-én Ouagadougouban módosítottak (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2000. június 23-án Cotonouban, egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni (AKCS) államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között aláírt partnerségi megállapodásra (a cotonoui partnerségi megállapodás) (1), amelyet 2005. június 25-én Luxembourgban és 2010. június 22-én Ouagadougouban módosítottak (2),

| — | tekintettel az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés (KPK) 2003. április 3-án elfogadott (3), és legutóbb 2011. május 18-án Budapesten (Magyarország) módosított (4) eljárási szabályzatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés (KPK) 2003. április 3-án elfogadott (3), és legutóbb 2011. május 18-án Budapesten (Magyarország) módosított (4) eljárási szabályzatára,

| — | tekintettel a fejlesztési együttműködés finanszírozási eszközének létrehozásáról szóló, 2006. december 18-i 1905/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fejlesztési együttműködés finanszírozási eszközének létrehozásáról szóló, 2006. december 18-i 1905/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (5),

| — | tekintettel a fejlesztésbarát gazdasági partnerségi megállapodásokról (GPM-ek) szóló, a KPK által 2007. november 22-én elfogadott Kigali (Ruanda) Nyilatkozatra (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fejlesztésbarát gazdasági partnerségi megállapodásokról (GPM-ek) szóló, a KPK által 2007. november 22-én elfogadott Kigali (Ruanda) Nyilatkozatra (6),

| — | tekintettel a KPK által 2009. december 3-án Luandában (Angola) elfogadott, az AKCS–EU partnerségi megállapodás (a cotonoui partnerségi megállapodás) második felülvizsgálatáról szóló nyilatkozatra (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a KPK által 2009. december 3-án Luandában (Angola) elfogadott, az AKCS–EU partnerségi megállapodás (a cotonoui partnerségi megállapodás) második felülvizsgálatáról szóló nyilatkozatra (7),

| — | tekintettel a KPK közép-afrikai regionális ülésének keretében 2011. április 29-én Yaoundéban (Kamerun) elfogadott kiáltványra (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a KPK közép-afrikai regionális ülésének keretében 2011. április 29-én Yaoundéban (Kamerun) elfogadott kiáltványra (8),

| — | tekintettel a KPK Budapesten (2011. májusban) elfogadott alábbi állásfoglalásaira: demokratikus lázadások Észak-Afrikában és a Közel-Keleten: következmények az AKCS-országokra, Európára és a világra nézve; az elefántcsontparti helyzet; a demokrácia jövőjével kapcsolatos kihívások és az alkotmányos rend tiszteletben tartása az uniós, illetve AKCS-országokban; a hivatalos fejlesztési támogatás (ODA) költségvetési támogatás útján történő nyújtása az AKCS-országokban; valamint vízszennyezés, |
| --- | --- |

—

tekintettel a KPK Budapesten (2011. májusban) elfogadott alábbi állásfoglalásaira: demokratikus lázadások Észak-Afrikában és a Közel-Keleten: következmények az AKCS-országokra, Európára és a világra nézve; az elefántcsontparti helyzet; a demokrácia jövőjével kapcsolatos kihívások és az alkotmányos rend tiszteletben tartása az uniós, illetve AKCS-országokban; a hivatalos fejlesztési támogatás (ODA) költségvetési támogatás útján történő nyújtása az AKCS-országokban; valamint vízszennyezés,

| — | tekintettel a KPK Budapesten (2011. májusban) elfogadott alábbi nyilatkozataira: a Puszanban (Dél-Korea) 2011 végén a segélyhatékonyság témájában negyedik alkalommal megrendezendő magas szintű fórum; az AIDS-szel foglalkozó, 2011. júniusi magas szintű ülésre (9) figyelemmel az egyetemes hozzáférés érdekében tett együttes fellépés, |
| --- | --- |

—

tekintettel a KPK Budapesten (2011. májusban) elfogadott alábbi nyilatkozataira: a Puszanban (Dél-Korea) 2011 végén a segélyhatékonyság témájában negyedik alkalommal megrendezendő magas szintű fórum; az AIDS-szel foglalkozó, 2011. júniusi magas szintű ülésre (9) figyelemmel az egyetemes hozzáférés érdekében tett együttes fellépés,

| — | tekintettel a KPK Loméban (2011. novemberben) elfogadott alábbi állásfoglalásaira: a Lisszaboni Szerződésnek az AKCS–EU partnerségre gyakorolt hatása; az adósság fejlesztési finanszírozásra gyakorolt hatása az AKCS-országokban; a fogyatékossággal élő személyek társadalmi befogadása a fejlődő országokban; az élelmiszerválság Afrika szarván, különösen Szomáliában; valamint az arab tavasznak a szomszédos szubszaharai államokra gyakorolt hatása (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel a KPK Loméban (2011. novemberben) elfogadott alábbi állásfoglalásaira: a Lisszaboni Szerződésnek az AKCS–EU partnerségre gyakorolt hatása; az adósság fejlesztési finanszírozásra gyakorolt hatása az AKCS-országokban; a fogyatékossággal élő személyek társadalmi befogadása a fejlődő országokban; az élelmiszerválság Afrika szarván, különösen Szomáliában; valamint az arab tavasznak a szomszédos szubszaharai államokra gyakorolt hatása (10),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Fejlesztési Bizottság jelentésére (A7-0328/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Fejlesztési Bizottság jelentésére (A7-0328/2012),

| A. | mivel a főképviselő/alelnök biztosította, hogy az Unió Tanácsának a közgyűlés ülésein miniszteri szinten kell képviseltetnie magát, valamint tisztázta, hogy az, hogy a Kinshasában 2010-ben megrendezett 20. ülésen nem képviseltette magát egyszeri alkalom volt; mivel az Unió Tanácsa 2011-ben mindkét ülésen miniszteri szinten jelen volt; |
| --- | --- |

A.

mivel a főképviselő/alelnök biztosította, hogy az Unió Tanácsának a közgyűlés ülésein miniszteri szinten kell képviseltetnie magát, valamint tisztázta, hogy az, hogy a Kinshasában 2010-ben megrendezett 20. ülésen nem képviseltette magát egyszeri alkalom volt; mivel az Unió Tanácsa 2011-ben mindkét ülésen miniszteri szinten jelen volt;

| B. | mivel az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés a legnagyobb olyan parlamenti szerv, amely északi és déli országokat egyaránt magában foglal; |
| --- | --- |

B.

mivel az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés a legnagyobb olyan parlamenti szerv, amely északi és déli országokat egyaránt magában foglal;

| C. | tekintettel a magyar elnökség és a különböző helyi hatóságok a szervezethez és a 21. budapesti ülés tartalmához való kiváló hozzájárulására; |
| --- | --- |

C.

tekintettel a magyar elnökség és a különböző helyi hatóságok a szervezethez és a 21. budapesti ülés tartalmához való kiváló hozzájárulására;

| D. | mivel 2011-ben két tényfeltáró missziót szerveztek, egyet Kelet-Timorba, egy másikat pedig a Busanban, Dél-Koreában megrendezett negyedik, segélyhatékonysággal foglalkozó magas szintű fórumra; |
| --- | --- |

D.

mivel 2011-ben két tényfeltáró missziót szerveztek, egyet Kelet-Timorba, egy másikat pedig a Busanban, Dél-Koreában megrendezett negyedik, segélyhatékonysággal foglalkozó magas szintű fórumra;

| E. | mivel a cotonoui partnerségi megállapodás 2010. évi felülvizsgálata értékes lehetőséget kínált a KPK szerepének és regionális dimenziójának megerősítésére, valamint a parlamenti ellenőrzés kialakítására az AKCS-régiókban és -országokban; mivel a megállapodás felülvizsgálatának ratifikálása 2011 végére nem fejeződött be; |
| --- | --- |

E.

mivel a cotonoui partnerségi megállapodás 2010. évi felülvizsgálata értékes lehetőséget kínált a KPK szerepének és regionális dimenziójának megerősítésére, valamint a parlamenti ellenőrzés kialakítására az AKCS-régiókban és -országokban; mivel a megállapodás felülvizsgálatának ratifikálása 2011 végére nem fejeződött be;

| F. | mivel a cotonoui megállapodásnak megfelelően a 8. cikk szerinti politikai párbeszédet a KPK bevonásával kell folytatni; |
| --- | --- |

F.

mivel a cotonoui megállapodásnak megfelelően a 8. cikk szerinti politikai párbeszédet a KPK bevonásával kell folytatni;

| G. | mivel a KPK 2011-ben Kamerunban megrendezett regionális ülése igen sikeresnek bizonyult, és a fent említett yaoundéi kiáltvány elfogadásához vezetett, amely különösen felhívja a figyelmet a képviselőknek a nemi erőszak elterjedésével, általánossá válásának kockázataival és széles körű büntetlenségével kapcsolatos felháborodására; |
| --- | --- |

G.

mivel a KPK 2011-ben Kamerunban megrendezett regionális ülése igen sikeresnek bizonyult, és a fent említett yaoundéi kiáltvány elfogadásához vezetett, amely különösen felhívja a figyelmet a képviselőknek a nemi erőszak elterjedésével, általánossá válásának kockázataival és széles körű büntetlenségével kapcsolatos felháborodására;

| H. | mivel az Európai Parlament által elfogadott, a parlamenti asszisztensek utazására vonatkozó új szabályok miatt lehetetlenné vált, hogy az asszisztensek a missziók során segítsék a képviselőket; |
| --- | --- |

H.

mivel az Európai Parlament által elfogadott, a parlamenti asszisztensek utazására vonatkozó új szabályok miatt lehetetlenné vált, hogy az asszisztensek a missziók során segítsék a képviselőket;

| 1. | üdvözli, hogy a KPK 2011-ben továbbra is biztosította a keretet egy nyílt, demokratikus és mélyreható párbeszédhez az Európai Unió és az AKCS-országok között a cotonoui partnerségi megállapodásról és annak végrehajtásáról, a gazdasági partnerségi megállapodásokat is ideértve; |
| --- | --- |

1.

üdvözli, hogy a KPK 2011-ben továbbra is biztosította a keretet egy nyílt, demokratikus és mélyreható párbeszédhez az Európai Unió és az AKCS-országok között a cotonoui partnerségi megállapodásról és annak végrehajtásáról, a gazdasági partnerségi megállapodásokat is ideértve;

| 2. | hangsúlyozza a KPK ülések uniós tagállamokban, rotációs alapon tartott üléseinek hozzáadott értékét, valamint úgy véli, hogy ezt a 2003 óta működő rotációt a jövőben is folytatni kell; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza a KPK ülések uniós tagállamokban, rotációs alapon tartott üléseinek hozzáadott értékét, valamint úgy véli, hogy ezt a 2003 óta működő rotációt a jövőben is folytatni kell;

| 3. | gratulál a magyar elnökség 21. üléshez – különösen a munkacsoportokhoz – való aktív hozzájárulásához; |
| --- | --- |

3.

gratulál a magyar elnökség 21. üléshez – különösen a munkacsoportokhoz – való aktív hozzájárulásához;

| 4. | hangsúlyozza, hogy jobban oda kell figyelni az AKCS–EU KPK munkájának eredményeire, valamint biztosítani kell a koherenciát a KPK és az EP állásfoglalásai között; aggasztónak találja az európai parlamenti képviselők részvételének visszaesését, különösen a KPK bizottsági üléseinek esetében, és kéri az európai parlamenti képviselők nagyobb arányú bevonását a KPK üléseibe és tevékenységeibe; fokozott rugalmasságra szólít fel a KPK ülésein jelen lévő parlamenti asszisztensek részvételének engedélyezése terén, hogy növelni tudják képviselőik munkájának színvonalát; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy jobban oda kell figyelni az AKCS–EU KPK munkájának eredményeire, valamint biztosítani kell a koherenciát a KPK és az EP állásfoglalásai között; aggasztónak találja az európai parlamenti képviselők részvételének visszaesését, különösen a KPK bizottsági üléseinek esetében, és kéri az európai parlamenti képviselők nagyobb arányú bevonását a KPK üléseibe és tevékenységeibe; fokozott rugalmasságra szólít fel a KPK ülésein jelen lévő parlamenti asszisztensek részvételének engedélyezése terén, hogy növelni tudják képviselőik munkájának színvonalát;

| 5. | emlékeztet a főképviselő/alelnök azon kötelezettségvállalására, hogy az Unió Tanácsának a közgyűlés ülésein miniszteri szinten kell képviseltetnie magát; üdvözli az Unió Tanácsának újbóli részvételét 2011. évi ülésein, és elégedetten veszi tudomásul, hogy a főképviselő gondoskodott az Unió Tanácsa szerepének tisztázásáról; kéri az EKSZ és a Bizottság hatásköreinek egyértelműbb elhatárolását a cotonoui partnerségi megállapodás végrehajtása tekintetében; |
| --- | --- |

5.

emlékeztet a főképviselő/alelnök azon kötelezettségvállalására, hogy az Unió Tanácsának a közgyűlés ülésein miniszteri szinten kell képviseltetnie magát; üdvözli az Unió Tanácsának újbóli részvételét 2011. évi ülésein, és elégedetten veszi tudomásul, hogy a főképviselő gondoskodott az Unió Tanácsa szerepének tisztázásáról; kéri az EKSZ és a Bizottság hatásköreinek egyértelműbb elhatárolását a cotonoui partnerségi megállapodás végrehajtása tekintetében;

| 6. | hangsúlyozza az AKCS nemzeti parlamentek, a helyi hatóságok és a nem állami szervek kulcsfontosságú szerepét az országos és regionális stratégiai dokumentumok megfogalmazásában és nyomon követésében, illetve az Európai Fejlesztési Alap (EFA) végrehajtásában, egyúttal pedig felhívja a Bizottságot és az AKCS-országok kormányait, hogy garantálják részvételüket; hangsúlyozza továbbá, hogy szigorú parlamenti ellenőrzésre van szükség a GPM-ekről szóló tárgyalások során és a GPM-ek megkötésekor; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza az AKCS nemzeti parlamentek, a helyi hatóságok és a nem állami szervek kulcsfontosságú szerepét az országos és regionális stratégiai dokumentumok megfogalmazásában és nyomon követésében, illetve az Európai Fejlesztési Alap (EFA) végrehajtásában, egyúttal pedig felhívja a Bizottságot és az AKCS-országok kormányait, hogy garantálják részvételüket; hangsúlyozza továbbá, hogy szigorú parlamenti ellenőrzésre van szükség a GPM-ekről szóló tárgyalások során és a GPM-ek megkötésekor;

| 7. | aggályainak ad hangot az uniós tagállamok költségvetési megszorításai miatt, amelyek a fejlesztéspolitikai kiadásokat is érintik; felhívja a KPK-t, hogy a továbbiakban is gyakoroljon nyomást az EU tagállamaira, hogy 2015-re teljesítsék a bruttó nemzeti jövedelem 0,7 %-ában meghatározott céljukat; felhívja a KPK képviselőit, hogy jobban fontolják meg a támogatás elosztásának differenciált megközelítését, valamint az erőforrások azon területeken való célzott felhasználását, ahol a szegénység csökkentése érdekében a legszükségesebbnek bizonyulnak; |
| --- | --- |

7.

aggályainak ad hangot az uniós tagállamok költségvetési megszorításai miatt, amelyek a fejlesztéspolitikai kiadásokat is érintik; felhívja a KPK-t, hogy a továbbiakban is gyakoroljon nyomást az EU tagállamaira, hogy 2015-re teljesítsék a bruttó nemzeti jövedelem 0,7 %-ában meghatározott céljukat; felhívja a KPK képviselőit, hogy jobban fontolják meg a támogatás elosztásának differenciált megközelítését, valamint az erőforrások azon területeken való célzott felhasználását, ahol a szegénység csökkentése érdekében a legszükségesebbnek bizonyulnak;

| 8. | felhívja a figyelmet arra, hogy a parlamenteket be kell vonni a demokratikus folyamatba és a nemzeti fejlesztési stratégiákba; hangsúlyozza kulcsfontosságú szerepüket a fejlesztési politikák kialakításában, nyomon követésében és ellenőrzésében; felhívja a Bizottságot, hogy lássa el az AKCS-országok parlamentjeit minden rendelkezésre álló információval, és nyújtson nekik segítséget a demokratikus ellenőrzés gyakorlásában, különösen a kapacitásépítés révén; |
| --- | --- |

8.

felhívja a figyelmet arra, hogy a parlamenteket be kell vonni a demokratikus folyamatba és a nemzeti fejlesztési stratégiákba; hangsúlyozza kulcsfontosságú szerepüket a fejlesztési politikák kialakításában, nyomon követésében és ellenőrzésében; felhívja a Bizottságot, hogy lássa el az AKCS-országok parlamentjeit minden rendelkezésre álló információval, és nyújtson nekik segítséget a demokratikus ellenőrzés gyakorlásában, különösen a kapacitásépítés révén;

| 9. | hangsúlyozza, hogy meg kell védeni a sajtó szabadságát és függetlenségét, ez ugyanis létfontosságú a pluralizmus garantálásához, valamint ahhoz, hogy a demokratikus ellenzéki erők és a kisebbségek részt vehessenek a politikai életben; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy meg kell védeni a sajtó szabadságát és függetlenségét, ez ugyanis létfontosságú a pluralizmus garantálásához, valamint ahhoz, hogy a demokratikus ellenzéki erők és a kisebbségek részt vehessenek a politikai életben;

| 10. | felhívja az Európai Uniót és az AKCS-országokat, hogy polgáraikat – és különösen a nőket – ösztönözzék a fejlesztési kérdésekben való részvételre, mivel az előrehaladáshoz létfontosságú a társadalom bevonása; elismeri a nők problémamegoldó és konfliktuskezelő képességeit, továbbá arra sürgeti a Bizottságot és a KPK-t, hogy vonjanak be több nőt a különféle munkacsoportokba, és kiemeli a Női Fórum értékes hozzájárulását e téren; |
| --- | --- |

10.

felhívja az Európai Uniót és az AKCS-országokat, hogy polgáraikat – és különösen a nőket – ösztönözzék a fejlesztési kérdésekben való részvételre, mivel az előrehaladáshoz létfontosságú a társadalom bevonása; elismeri a nők problémamegoldó és konfliktuskezelő képességeit, továbbá arra sürgeti a Bizottságot és a KPK-t, hogy vonjanak be több nőt a különféle munkacsoportokba, és kiemeli a Női Fórum értékes hozzájárulását e téren;

| 11. | felhívja a parlamenteket, hogy gyakoroljanak szigorú parlamenti ellenőrzést az EFA felett; kiemeli a KPK ezen vitában kialakított kulcsfontosságú álláspontját, és felszólítja a KPK-t, valamint az AKCS-országok parlamentjeit, hogy aktívan vegyenek részt a vitában, különösen ami a felülvizsgált cotonoui partnerségi megállapodás ratifikálását illeti; |
| --- | --- |

11.

felhívja a parlamenteket, hogy gyakoroljanak szigorú parlamenti ellenőrzést az EFA felett; kiemeli a KPK ezen vitában kialakított kulcsfontosságú álláspontját, és felszólítja a KPK-t, valamint az AKCS-országok parlamentjeit, hogy aktívan vegyenek részt a vitában, különösen ami a felülvizsgált cotonoui partnerségi megállapodás ratifikálását illeti;

| 12. | felhívja az Európai Bizottságot, hogy folyamatosan tájékoztassa a KPK-t az Ouagadougouban 2010. június 22-én felülvizsgált cotonoui partnerségi megállapodás ratifikálásának aktuális állásáról; |
| --- | --- |

12.

felhívja az Európai Bizottságot, hogy folyamatosan tájékoztassa a KPK-t az Ouagadougouban 2010. június 22-én felülvizsgált cotonoui partnerségi megállapodás ratifikálásának aktuális állásáról;

| 13. | emlékeztet, hogy a cotonoui partnerségi megállapodásnak megfelelően a 8. cikk szerinti politikai párbeszédet a KPK bevonásával kell folytatni, valamint hogy a KPK-t megfelelően kell tájékoztatni és be kell vonni; |
| --- | --- |

13.

emlékeztet, hogy a cotonoui partnerségi megállapodásnak megfelelően a 8. cikk szerinti politikai párbeszédet a KPK bevonásával kell folytatni, valamint hogy a KPK-t megfelelően kell tájékoztatni és be kell vonni;

| 14. | ismételten hangsúlyozza egy, az emberi jogokról szóló fokozott, valódi és átfogóbb politikai párbeszéd fontosságát, ideértve a nemen, faji vagy etnikai származáson, valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, koron vagy szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetésmentességet is; |
| --- | --- |

14.

ismételten hangsúlyozza egy, az emberi jogokról szóló fokozott, valódi és átfogóbb politikai párbeszéd fontosságát, ideértve a nemen, faji vagy etnikai származáson, valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, koron vagy szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetésmentességet is;

| 15. | üdvözli a KPK egyre inkább parlamenti – és ezáltal politikai – jellegét, valamint a tagjai által játszott egyre aktívabb szerepet és vitáinak egyre magasabb színvonalát, amelyek elősegítik az AKCS–EU-partnerséghez történő létfontosságú hozzájárulását; |
| --- | --- |

15.

üdvözli a KPK egyre inkább parlamenti – és ezáltal politikai – jellegét, valamint a tagjai által játszott egyre aktívabb szerepet és vitáinak egyre magasabb színvonalát, amelyek elősegítik az AKCS–EU-partnerséghez történő létfontosságú hozzájárulását;

| 16. | aggasztónak találja a homoszexuálisokkal szembeni erőszak és megkülönböztetés néhány országban tapasztalható fokozódását, és felhívja a KPK-t, hogy megvitatás céljából vegye a kérdést napirendre; |
| --- | --- |

16.

aggasztónak találja a homoszexuálisokkal szembeni erőszak és megkülönböztetés néhány országban tapasztalható fokozódását, és felhívja a KPK-t, hogy megvitatás céljából vegye a kérdést napirendre;

| 17. | felhívja a figyelmet arra, hogy már megkezdődött a vita az AKCS-csoport 2020 utáni jövőjéről, és hangsúlyozza, hogy a KPK-nak fontos szerepet kell játszania ebben a vitában; kiemeli e tekintetben, hogy tisztázni kell a különböző csoportok jövőbeli szerepét és viszonyait (AKCS, AU, legkevésbé fejlett országok, G-77, regionális csoportosulások); hangsúlyozza az átfogó közös parlamenti felügyelet szükségességét, függetlenül attól, hogy mi lesz a végeredmény; |
| --- | --- |

17.

felhívja a figyelmet arra, hogy már megkezdődött a vita az AKCS-csoport 2020 utáni jövőjéről, és hangsúlyozza, hogy a KPK-nak fontos szerepet kell játszania ebben a vitában; kiemeli e tekintetben, hogy tisztázni kell a különböző csoportok jövőbeli szerepét és viszonyait (AKCS, AU, legkevésbé fejlett országok, G-77, regionális csoportosulások); hangsúlyozza az átfogó közös parlamenti felügyelet szükségességét, függetlenül attól, hogy mi lesz a végeredmény;

| 18. | kiemeli, hogy a KPK fontosnak tartja a természeti erőforrások kiaknázásának és kereskedelmének átláthatóságát, és hangsúlyozza, hogy a KPK e tekintetben továbbra is szorgalmazni fogja a megfelelő jogszabályokat; |
| --- | --- |

18.

kiemeli, hogy a KPK fontosnak tartja a természeti erőforrások kiaknázásának és kereskedelmének átláthatóságát, és hangsúlyozza, hogy a KPK e tekintetben továbbra is szorgalmazni fogja a megfelelő jogszabályokat;

| 19. | felhívja a KPK-t, hogy a továbbiakban is kövesse nyomon az Észak-Afrikában, valamint a válság által sújtott AKCS-országokban uralkodó helyzetet, és hogy kövesse szorosabb figyelemmel az instabil helyzeteket; |
| --- | --- |

19.

felhívja a KPK-t, hogy a továbbiakban is kövesse nyomon az Észak-Afrikában, valamint a válság által sújtott AKCS-országokban uralkodó helyzetet, és hogy kövesse szorosabb figyelemmel az instabil helyzeteket;

| 20. | felhívja a KPK-t, hogy a 2010-ben Burundiba küldött sikeres misszióhoz hasonlóan folytassa saját választási megfigyelő misszióinak megszervezését, amennyiben e missziók a KPK kettős legitimitását juttatják kifejezésre, mindeközben biztosítva a KPK választási misszióinak függetlenségét és folytatva az egyéb regionális megfigyelő szervezetekkel való szoros együttműködést; |
| --- | --- |

20.

felhívja a KPK-t, hogy a 2010-ben Burundiba küldött sikeres misszióhoz hasonlóan folytassa saját választási megfigyelő misszióinak megszervezését, amennyiben e missziók a KPK kettős legitimitását juttatják kifejezésre, mindeközben biztosítva a KPK választási misszióinak függetlenségét és folytatva az egyéb regionális megfigyelő szervezetekkel való szoros együttműködést;

| 21. | üdvözli, hogy 2011-ben további regionális ülést tartottak a cotonoui partnerségi megállapodásban, valamint a KPK eljárási szabályzatában előírtaknak megfelelően; úgy véli, hogy ezeken az üléseken valódi eszmecserére kerülhet sor a regionális kérdésekben, beleértve a konfliktus-megelőzést és konfliktusrendezést, a regionális kohéziót és a GPM-tárgyalásokat is; méltatja a sikeres kameruni ülés szervezőit; |
| --- | --- |

21.

üdvözli, hogy 2011-ben további regionális ülést tartottak a cotonoui partnerségi megállapodásban, valamint a KPK eljárási szabályzatában előírtaknak megfelelően; úgy véli, hogy ezeken az üléseken valódi eszmecserére kerülhet sor a regionális kérdésekben, beleértve a konfliktus-megelőzést és konfliktusrendezést, a regionális kohéziót és a GPM-tárgyalásokat is; méltatja a sikeres kameruni ülés szervezőit;

| 22. | üdvözli a munkamódszerekkel foglalkozó munkacsoport munkájának befejezését és az eljárási szabályzat módosításai első változatának budapesti elfogadását, valamint felhívja a KPK Elnökségét, hogy hajtsa végre a munkacsoport fennmaradó ajánlásait annak érdekében, hogy növelje a KPK hatékonyságát és politikai hatását a cotonoui partnerségi megállapodás végrehajtásában és a nemzetközi színtéren egyaránt; |
| --- | --- |

22.

üdvözli a munkamódszerekkel foglalkozó munkacsoport munkájának befejezését és az eljárási szabályzat módosításai első változatának budapesti elfogadását, valamint felhívja a KPK Elnökségét, hogy hajtsa végre a munkacsoport fennmaradó ajánlásait annak érdekében, hogy növelje a KPK hatékonyságát és politikai hatását a cotonoui partnerségi megállapodás végrehajtásában és a nemzetközi színtéren egyaránt;

| 23. | hangsúlyozza a KPK ülései során szervezett helyszíni látogatások jelentőségét, amelyek kiegészítik az ülésszak keretében folytatott vitákat; |
| --- | --- |

23.

hangsúlyozza a KPK ülései során szervezett helyszíni látogatások jelentőségét, amelyek kiegészítik az ülésszak keretében folytatott vitákat;

| 24. | felhívja a KPK-t, hogy mérlegelje tovább találkozói megszervezésének költségeit; |
| --- | --- |

24.

felhívja a KPK-t, hogy mérlegelje tovább találkozói megszervezésének költségeit;

| 25. | üdvözli az Európai Parlament és a parlamenti közgyűlés képviselőinek részvételét az Európai Unió Tanácsának lengyel elnöksége által szervezett, a fejlesztési együttműködéssel foglalkozó miniszterek informális tanácsában 2011. július 14–15-én Sopotban, és felhívja az Európai Unió Tanácsának jövőbeli elnökségeit, hogy hasonlóan járjanak el; |
| --- | --- |

25.

üdvözli az Európai Parlament és a parlamenti közgyűlés képviselőinek részvételét az Európai Unió Tanácsának lengyel elnöksége által szervezett, a fejlesztési együttműködéssel foglalkozó miniszterek informális tanácsában 2011. július 14–15-én Sopotban, és felhívja az Európai Unió Tanácsának jövőbeli elnökségeit, hogy hasonlóan járjanak el;

| 26. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az AKCS Tanácsának, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a KPK Elnökségének, valamint Magyarország és Togo kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

26.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az AKCS Tanácsának, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a KPK Elnökségének, valamint Magyarország és Togo kormányának és parlamentjének.

---

(1)  HL L 317., 2000.12.15., 3. o.

(2)  HL L 287., 2010.11.4., 3. o.

(3)  HL C 231., 2003.9.26., 68. o.

(4)  DV\875101.

(5)  HL L 378., 2006.12.27., 41. o.

(6)  HL C 58., 2008.3.1., 44. o.

(7)  HL C 68., 2010.3.18., 43. o.

(8)  APP 100.945.

(9)  HL C 327., 2011.11.10., 42. o.

(10)  HL C 145., 2012.5.23., 21. o.

---

2012. november 21., szerda

| 16.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 419/73 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 419/73

---

P7_TA(2012)0442

Az uniós jog alkalmazásának ellenőrzése (2010)

Az Európai Parlament 2012. november 21-i állásfoglalása az uniós jog alkalmazásának ellenőrzéséről szóló 2010. évi 28. éves jelentésről (2011/2275(INI))

(2015/C 419/11)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az uniós jog alkalmazásának ellenőrzéséről szóló 2010. évi 28. éves jelentésre (COM(2011)0588), |
| --- | --- |

—

tekintettel az uniós jog alkalmazásának ellenőrzéséről szóló 2010. évi 28. éves jelentésre (COM(2011)0588),

| — | tekintettel „Az EU Pilot értékelő jelentése” című bizottsági dokumentumra (COM(2010)0070), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az EU Pilot értékelő jelentése” című bizottsági dokumentumra (COM(2010)0070),

| — | tekintettel „Az EU Pilot második értékelő jelentése” című bizottsági dokumentumra (COM(2011)0930), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az EU Pilot második értékelő jelentése” című bizottsági dokumentumra (COM(2011)0930),

| — | tekintettel „Az eredmények Európája – a közösségi jog alkalmazása” című, 2007. szeptember 5-i bizottsági közleményre (COM(2007)0502), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az eredmények Európája – a közösségi jog alkalmazása” című, 2007. szeptember 5-i bizottsági közleményre (COM(2007)0502),

| — | tekintettel „A panaszossal való kapcsolattartás a közösségi jog megsértése tekintetében” című, 2002. március 20-i bizottsági közleményre (COM(2002)0141), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A panaszossal való kapcsolattartás a közösségi jog megsértése tekintetében” című, 2002. március 20-i bizottsági közleményre (COM(2002)0141),

| — | tekintettel „Az uniós jog alkalmazása tárgyában a panaszosokkal való kapcsolattartás korszerűsítése” című, 2012. április 2-i bizottsági közleményre (COM(2012)0154), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az uniós jog alkalmazása tárgyában a panaszosokkal való kapcsolattartás korszerűsítése” című, 2012. április 2-i bizottsági közleményre (COM(2012)0154),

| — | tekintettel az uniós jog alkalmazásának ellenőrzéséről szóló huszonhetedik éves jelentésről (2009) szóló, 2011. szeptember 14-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az uniós jog alkalmazásának ellenőrzéséről szóló huszonhetedik éves jelentésről (2009) szóló, 2011. szeptember 14-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel az európai uniós jog alkalmazásának nyomon követéséről szóló 26. éves jelentésről (2008) szóló, 2010. november 25-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai uniós jog alkalmazásának nyomon követéséről szóló 26. éves jelentésről (2008) szóló, 2010. november 25-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a SEC(2011)0193, a SEC(2011)0194 és a SEC(2011)1626 bizottsági szolgálati munkadokumentumokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a SEC(2011)0193, a SEC(2011)0194 és a SEC(2011)1626 bizottsági szolgálati munkadokumentumokra,

| — | tekintettel a Petíciós Bizottság 2010-ben folytatott tanácskozásairól szóló, 2011. szeptember 14-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Petíciós Bizottság 2010-ben folytatott tanácskozásairól szóló, 2011. szeptember 14-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére és 119. cikke (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére és 119. cikke (2) bekezdésére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére és az Alkotmányügyi Bizottság, valamint a Petíciós Bizottság véleményére (A7-0330/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére és az Alkotmányügyi Bizottság, valamint a Petíciós Bizottság véleményére (A7-0330/2012),

| A. | mivel a Lisszaboni Szerződés az uniós jog végrehajtásának, alkalmazásának és érvényesítésének megkönnyítését célzó számos új jogalapot vezetett be; |
| --- | --- |

A.

mivel a Lisszaboni Szerződés az uniós jog végrehajtásának, alkalmazásának és érvényesítésének megkönnyítését célzó számos új jogalapot vezetett be;

| B. | mivel az EUMSZ 298. cikkében foglaltak értelmében feladataik ellátása során az Unió intézményei, szervei és hivatalai egy nyitott, hatékony és független európai igazgatásra támaszkodnak; |
| --- | --- |

B.

mivel az EUMSZ 298. cikkében foglaltak értelmében feladataik ellátása során az Unió intézményei, szervei és hivatalai egy nyitott, hatékony és független európai igazgatásra támaszkodnak;

| C. | mivel a kötelezettségszegések által leginkább érintett három szakpolitikai terület (környezetvédelem, belső piac és adózás) az összes kötelezettségszegési ügy 52 %-át teszi ki; |
| --- | --- |

C.

mivel a kötelezettségszegések által leginkább érintett három szakpolitikai terület (környezetvédelem, belső piac és adózás) az összes kötelezettségszegési ügy 52 %-át teszi ki;

| 1. | emlékeztet arra, hogy az EUSZ 17. cikkében foglaltak értelmében a Bizottság alapvető szerepe, hogy „a Szerződések őreként” járjon el; megjegyzi ezzel összefüggésben, hogy a Szerződésekből (4) fakadó kötelezettségét nem teljesítő tagállam elleni kötelezettségszegési eljárás indításával kapcsolatos bizottsági hatáskör és feladat az Unió jogrendjének sarkalatos pontja, és egybevág a jogállamiságon alapuló Unió koncepciójával; |
| --- | --- |

1.

emlékeztet arra, hogy az EUSZ 17. cikkében foglaltak értelmében a Bizottság alapvető szerepe, hogy „a Szerződések őreként” járjon el; megjegyzi ezzel összefüggésben, hogy a Szerződésekből (4) fakadó kötelezettségét nem teljesítő tagállam elleni kötelezettségszegési eljárás indításával kapcsolatos bizottsági hatáskör és feladat az Unió jogrendjének sarkalatos pontja, és egybevág a jogállamiságon alapuló Unió koncepciójával;

| 2. | hangsúlyozza a jogállamiság alapvető jelentőségét, mivel az nemcsak a demokratikus kormányzás valamennyi formája törvényességének feltétele, hanem azt is biztosítja, hogy a polgárok teljes mértékben élvezhessék jogszabályokban foglalt jogaikat; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza a jogállamiság alapvető jelentőségét, mivel az nemcsak a demokratikus kormányzás valamennyi formája törvényességének feltétele, hanem azt is biztosítja, hogy a polgárok teljes mértékben élvezhessék jogszabályokban foglalt jogaikat;

| 3. | támogatja a Bizottság „intelligens szabályozás” megközelítését, amely az uniós jog alkalmazása nyomon követésének szélesebb politikai ciklusba való integrálására összpontosít, amit a bizottság kulcsfontosságú megelőző intézkedésnek tart; |
| --- | --- |

3.

támogatja a Bizottság „intelligens szabályozás” megközelítését, amely az uniós jog alkalmazása nyomon követésének szélesebb politikai ciklusba való integrálására összpontosít, amit a bizottság kulcsfontosságú megelőző intézkedésnek tart;

| 4. | megjegyzi, hogy a kötelezettségszegési eljárás két szakaszból áll: az adminisztratív (vizsgálati) szakaszból és a Bíróság előtti bírósági szakaszból; véleménye szerint az uniós jognak való gyakorlati megfelelés biztosítása tekintetében panaszosokként a polgárok is alapvető szerepet játszanak az adminisztratív szakaszban; |
| --- | --- |

4.

megjegyzi, hogy a kötelezettségszegési eljárás két szakaszból áll: az adminisztratív (vizsgálati) szakaszból és a Bíróság előtti bírósági szakaszból; véleménye szerint az uniós jognak való gyakorlati megfelelés biztosítása tekintetében panaszosokként a polgárok is alapvető szerepet játszanak az adminisztratív szakaszban;

| 5. | üdvözli, hogy a Bizottság számos eszközt (átültetésre vonatkozó ellenőrzőlisták, kézikönyvek és értelmező feljegyzések) felhasznál az átültetési folyamat zökkenőmentessé tétele érdekében, és arra bátorítja a Bizottságot, hogy a gyors beavatkozás érdekében – különösen a korábban hiányosságokat mutató tagállamok esetében – kövesse még szorosabban figyelemmel az irányelvek átültetési határidő előtti átültetését; |
| --- | --- |

5.

üdvözli, hogy a Bizottság számos eszközt (átültetésre vonatkozó ellenőrzőlisták, kézikönyvek és értelmező feljegyzések) felhasznál az átültetési folyamat zökkenőmentessé tétele érdekében, és arra bátorítja a Bizottságot, hogy a gyors beavatkozás érdekében – különösen a korábban hiányosságokat mutató tagállamok esetében – kövesse még szorosabban figyelemmel az irányelvek átültetési határidő előtti átültetését;

| 6. | felhívja a figyelmet az irányelvek rendelkezéseinek – ha azok kellően pontosak és feltétel nélküliek – közvetlen alkalmazhatóságára („közvetlen hatály”), összhangban az Európai Unió Bíróságának bevett ítélkezési gyakorlatával; |
| --- | --- |

6.

felhívja a figyelmet az irányelvek rendelkezéseinek – ha azok kellően pontosak és feltétel nélküliek – közvetlen alkalmazhatóságára („közvetlen hatály”), összhangban az Európai Unió Bíróságának bevett ítélkezési gyakorlatával;

| 7. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a túlszabályozás problémájának megoldása érdekében együttesen és következetesen járjanak el; |
| --- | --- |

7.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a túlszabályozás problémájának megoldása érdekében együttesen és következetesen járjanak el;

| 8. | megjegyzi, hogy a Bizottság a közelmúltban új közleményt tett közzé az uniós jog alkalmazása tárgyában a panaszosokkal való kapcsolattartásról (COM(2012)0154), amelyben felülvizsgálja a panasz nyilvántartásba vételének feltételeit, ezért a közlemény a kötelezettségszegési eljárás egészére hatást gyakorol; sürgeti a Bizottságot, hogy a kötelezettségszegési eljárásban való fellépés során ne a „puha jogot” alkalmazza, hanem tegyen rendeletre irányuló javaslatot (5) annak érdekében, hogy társjogalkotóként a Parlament is teljes mértékben részt vehessen az uniós jogrend ezen alapvető elemének kidolgozásában; |
| --- | --- |

8.

megjegyzi, hogy a Bizottság a közelmúltban új közleményt tett közzé az uniós jog alkalmazása tárgyában a panaszosokkal való kapcsolattartásról (COM(2012)0154), amelyben felülvizsgálja a panasz nyilvántartásba vételének feltételeit, ezért a közlemény a kötelezettségszegési eljárás egészére hatást gyakorol; sürgeti a Bizottságot, hogy a kötelezettségszegési eljárásban való fellépés során ne a „puha jogot” alkalmazza, hanem tegyen rendeletre irányuló javaslatot (5) annak érdekében, hogy társjogalkotóként a Parlament is teljes mértékben részt vehessen az uniós jogrend ezen alapvető elemének kidolgozásában;

| 9. | sajnálatosnak tartja azonban a bejelentés elmulasztásával kapcsolatos ügyek magas számát (470 folyamatban lévő ügy 2010-ben); |
| --- | --- |

9.

sajnálatosnak tartja azonban a bejelentés elmulasztásával kapcsolatos ügyek magas számát (470 folyamatban lévő ügy 2010-ben);

| 10. | sajnálatának ad hangot amiatt, hogy a fent említett új közlemény nem utal az EU Pilotra, amely a Bizottság meghatározása szerint is „elismert munkamódszerré vált” (6), és amely a panaszok Bizottság általi intézésének első lépése a kötelezettségszegési eljárás során, amennyiben sor kerül ezen eljárás alkalmazására (7); megjegyzi, hogy a közlemény meg sem említi az EU Pilotot, és nem utal az EU Pilot keretében a panaszos számára biztosított jogokra vagy védelemre; megállapítja ezért, hogy a kötelezettségszegési eljárást megelőző vagy kizáró bizottsági határozatok ebben az esetben ellentétesek az átláthatóság és az elszámoltathatóság elvével, és teljes mértékben a Bizottság mérlegelésén alapulnak; |
| --- | --- |

10.

sajnálatának ad hangot amiatt, hogy a fent említett új közlemény nem utal az EU Pilotra, amely a Bizottság meghatározása szerint is „elismert munkamódszerré vált” (6), és amely a panaszok Bizottság általi intézésének első lépése a kötelezettségszegési eljárás során, amennyiben sor kerül ezen eljárás alkalmazására (7); megjegyzi, hogy a közlemény meg sem említi az EU Pilotot, és nem utal az EU Pilot keretében a panaszos számára biztosított jogokra vagy védelemre; megállapítja ezért, hogy a kötelezettségszegési eljárást megelőző vagy kizáró bizottsági határozatok ebben az esetben ellentétesek az átláthatóság és az elszámoltathatóság elvével, és teljes mértékben a Bizottság mérlegelésén alapulnak;

| 11. | felszólítja a Bizottságot, hogy tisztázza az EU Pilot rendszer helyzetét, és határozza meg egyértelműen és az állampolgárok számára érthető módon alkalmazásának keretét és szabályait; |
| --- | --- |

11.

felszólítja a Bizottságot, hogy tisztázza az EU Pilot rendszer helyzetét, és határozza meg egyértelműen és az állampolgárok számára érthető módon alkalmazásának keretét és szabályait;

| 12. | rámutat az EU Pilot projektben részt vevő tagállamok számára (2010 végén 18) és azon ügyek magas számára, amelyeket a tagállam elfogadhatónak értékelt válaszát követően lezártak (az ügyek 81 %-a); hangsúlyozza, hogy ezen értékeléseknek alaposaknak kell lenniük, mind az érvényes és ellenőrzött információk tekintetében, mind a közigazgatási jog Bíróság által elismert általános elveinek betartása tekintetében; |
| --- | --- |

12.

rámutat az EU Pilot projektben részt vevő tagállamok számára (2010 végén 18) és azon ügyek magas számára, amelyeket a tagállam elfogadhatónak értékelt válaszát követően lezártak (az ügyek 81 %-a); hangsúlyozza, hogy ezen értékeléseknek alaposaknak kell lenniük, mind az érvényes és ellenőrzött információk tekintetében, mind a közigazgatási jog Bíróság által elismert általános elveinek betartása tekintetében;

| 13. | megismétli, hogy véleménye szerint a kötelezettségszegési eljárásban való fellépés tekintetében a Szerződések által a Bizottságra ruházott mérlegelési jogkörnek tiszteletben kell tartania a jogállamiság és a jogi egyértelműség elvét, az átláthatóság és a nyitottság követelményét, valamint az arányosság elvét, és semmilyen körülmények között sem veszélyeztetheti e jogkör alapvető célját, azaz az uniós jog kellő időben történő és helyes alkalmazását (8); |
| --- | --- |

13.

megismétli, hogy véleménye szerint a kötelezettségszegési eljárásban való fellépés tekintetében a Szerződések által a Bizottságra ruházott mérlegelési jogkörnek tiszteletben kell tartania a jogállamiság és a jogi egyértelműség elvét, az átláthatóság és a nyitottság követelményét, valamint az arányosság elvét, és semmilyen körülmények között sem veszélyeztetheti e jogkör alapvető célját, azaz az uniós jog kellő időben történő és helyes alkalmazását (8);

| 14. | említést tesz azokról a biztató számadatokról, melyek szerint a 2010-ben lezárt jogsértési ügyek 88 %-a „nem került a Bíróság elé, mert a tagállamok még azt megelőzően korrigálták a Bizottság által jelzett jogi problémákat, hogy szükség lett volna a jogsértési eljárások következő szakaszának elindítására”; véleménye szerint ugyanakkor alapvető fontosságú a tagállami fellépések gondos nyomon követése, mivel egyes petíciók olyan kérdésekkel foglalkoznak, amelyek az ügyek lezárását követően is megoldatlanok maradnak (lásd például a 0808/2006., 1322/2007., 0492/2010., 1060/2010. és a 0947/2011. számú petíciókat); |
| --- | --- |

14.

említést tesz azokról a biztató számadatokról, melyek szerint a 2010-ben lezárt jogsértési ügyek 88 %-a „nem került a Bíróság elé, mert a tagállamok még azt megelőzően korrigálták a Bizottság által jelzett jogi problémákat, hogy szükség lett volna a jogsértési eljárások következő szakaszának elindítására”; véleménye szerint ugyanakkor alapvető fontosságú a tagállami fellépések gondos nyomon követése, mivel egyes petíciók olyan kérdésekkel foglalkoznak, amelyek az ügyek lezárását követően is megoldatlanok maradnak (lásd például a 0808/2006., 1322/2007., 0492/2010., 1060/2010. és a 0947/2011. számú petíciókat);

| 15. | összességében hangsúlyozza, hogy további erőfeszítéseket kell tenni a Parlament és a Bizottság közötti kommunikáció átláthatóságának és kölcsönösségének fokozása érdekében; példaként megjegyzi, hogy – a vizsgálatok céljának veszélyeztetése nélkül – növelni kell a panaszokkal, a jogsértési ügyekkel és más jogérvényesítési mechanizmusokkal kapcsolatos információk hozzáférhetőségét; megjegyzi továbbá, hogy nyomós közérdek is indokolhatja az említett információkhoz való hozzáférést, különösen amikor az emberi egészség veszélyeztetése vagy a környezet visszafordíthatatlan károsodása forog kockán; |
| --- | --- |

15.

összességében hangsúlyozza, hogy további erőfeszítéseket kell tenni a Parlament és a Bizottság közötti kommunikáció átláthatóságának és kölcsönösségének fokozása érdekében; példaként megjegyzi, hogy – a vizsgálatok céljának veszélyeztetése nélkül – növelni kell a panaszokkal, a jogsértési ügyekkel és más jogérvényesítési mechanizmusokkal kapcsolatos információk hozzáférhetőségét; megjegyzi továbbá, hogy nyomós közérdek is indokolhatja az említett információkhoz való hozzáférést, különösen amikor az emberi egészség veszélyeztetése vagy a környezet visszafordíthatatlan károsodása forog kockán;

| 16. | megjegyzi, hogy az EU Pilot megfelelő működése érdekében a Bizottság „bizalmas online adatbázist” hozott létre, amely a szolgálatai és a tagállami hatóságok közötti kommunikáció keretéül szolgál; ismét felhívja a figyelmet arra, hogy az EU Pilot nem átlátható a panaszosok számára, és ismételten felszólít arra, hogy nyújtsanak hozzáférést a valamennyi panaszt tartalmazó adatbázishoz, hogy a Parlament elláthassa ellenőrző szerepét a Bizottság mint a Szerződések őre felett; |
| --- | --- |

16.

megjegyzi, hogy az EU Pilot megfelelő működése érdekében a Bizottság „bizalmas online adatbázist” hozott létre, amely a szolgálatai és a tagállami hatóságok közötti kommunikáció keretéül szolgál; ismét felhívja a figyelmet arra, hogy az EU Pilot nem átlátható a panaszosok számára, és ismételten felszólít arra, hogy nyújtsanak hozzáférést a valamennyi panaszt tartalmazó adatbázishoz, hogy a Parlament elláthassa ellenőrző szerepét a Bizottság mint a Szerződések őre felett;

| 17. | sajnálatának ad hangot amiatt, hogy nem követték a Parlament 27. éves jelentésről szóló fent említett állásfoglalását, sem azon felhívását, hogy az EUMSZ 298. cikke alapján elfogadott rendelet formájában szabályozzák az eljárási jogot, amely rendelet meghatározza a kötelezettségszegési, illetve az azt megelőző eljárás egyes szempontjait, beleértve az értesítéseket, a kötelező erejű határidőket, a meghallgatáshoz való jogot, az indokolási kötelezettséget, továbbá valamennyi személy azon jogát, hogy hozzáférjen a rá vonatkozó dokumentumokhoz, ezzel erősítve a polgárok jogait és biztosítva az átláthatóságot; |
| --- | --- |

17.

sajnálatának ad hangot amiatt, hogy nem követték a Parlament 27. éves jelentésről szóló fent említett állásfoglalását, sem azon felhívását, hogy az EUMSZ 298. cikke alapján elfogadott rendelet formájában szabályozzák az eljárási jogot, amely rendelet meghatározza a kötelezettségszegési, illetve az azt megelőző eljárás egyes szempontjait, beleértve az értesítéseket, a kötelező erejű határidőket, a meghallgatáshoz való jogot, az indokolási kötelezettséget, továbbá valamennyi személy azon jogát, hogy hozzáférjen a rá vonatkozó dokumentumokhoz, ezzel erősítve a polgárok jogait és biztosítva az átláthatóságot;

| 18. | ismételten felszólítja ezért a Bizottságot arra, hogy tegyen az EUMSZ 298. cikkének új jogalapján nyugvó, az eljárási jogot szabályozó rendeletre irányuló javaslatot; |
| --- | --- |

18.

ismételten felszólítja ezért a Bizottságot arra, hogy tegyen az EUMSZ 298. cikkének új jogalapján nyugvó, az eljárási jogot szabályozó rendeletre irányuló javaslatot;

| 19. | ezzel összefüggésben említést tesz a Parlament eljárásjogi jogszabályra irányuló kérésére adott bizottsági válaszra, amelyben a Bizottság kételyeinek ad hangot az EUMSZ 298. cikkén alapuló jövőbeli jogszabály elfogadásának lehetőségével kapcsolatban, tekintettel a Szerződések által a Bizottságra ruházott mérlegelési jogkörre, amely szerint „a Bizottság az uniós jog megfelelő alkalmazása érdekében megszervezi a jogsértési eljárások és az azokkal kapcsolatos munka irányításának módját”; meggyőződése szerint egy ilyen eljárásjogi jogszabály semmiképpen nem korlátozná a Bizottság mérlegelési jogkörét, hanem mindössze szavatolná, hogy a Bizottság a hatáskörének gyakorlása során tiszteletben tartsa a „nyitott, hatékony és független európai igazgatás” EUMSZ 298. cikkében említett elvét és a megfelelő ügyintézéshez való jognak az Európai Unió Alapjogi Chartája 41. cikkében rögzített elvét; |
| --- | --- |

19.

ezzel összefüggésben említést tesz a Parlament eljárásjogi jogszabályra irányuló kérésére adott bizottsági válaszra, amelyben a Bizottság kételyeinek ad hangot az EUMSZ 298. cikkén alapuló jövőbeli jogszabály elfogadásának lehetőségével kapcsolatban, tekintettel a Szerződések által a Bizottságra ruházott mérlegelési jogkörre, amely szerint „a Bizottság az uniós jog megfelelő alkalmazása érdekében megszervezi a jogsértési eljárások és az azokkal kapcsolatos munka irányításának módját”; meggyőződése szerint egy ilyen eljárásjogi jogszabály semmiképpen nem korlátozná a Bizottság mérlegelési jogkörét, hanem mindössze szavatolná, hogy a Bizottság a hatáskörének gyakorlása során tiszteletben tartsa a „nyitott, hatékony és független európai igazgatás” EUMSZ 298. cikkében említett elvét és a megfelelő ügyintézéshez való jognak az Európai Unió Alapjogi Chartája 41. cikkében rögzített elvét;

| 20. | hangsúlyozza a jogsértési eljárások átláthatóságának fontosságát, nem utolsósorban annak érdekében, hogy a Parlament figyelemmel kísérhesse az uniós jog alkalmazását; ezzel összefüggésben emlékeztet arra, hogy a Parlamenttel fenntartott kapcsolatokról szóló felülvizsgált keretmegállapodásban a Bizottság vállalja, hogy „a felszólító levéltől kezdődően (...) összefoglaló információt bocsát a Parlament rendelkezésére valamennyi jogsértési eljárásra vonatkozóan, beleértve esetenként a Parlament kérésére a jogsértési eljáráshoz kapcsolódó kérdéseket”, és elvárja, hogy e záradékot a gyakorlatban is jóhiszeműen alkalmazzák; |
| --- | --- |

20.

hangsúlyozza a jogsértési eljárások átláthatóságának fontosságát, nem utolsósorban annak érdekében, hogy a Parlament figyelemmel kísérhesse az uniós jog alkalmazását; ezzel összefüggésben emlékeztet arra, hogy a Parlamenttel fenntartott kapcsolatokról szóló felülvizsgált keretmegállapodásban a Bizottság vállalja, hogy „a felszólító levéltől kezdődően (...) összefoglaló információt bocsát a Parlament rendelkezésére valamennyi jogsértési eljárásra vonatkozóan, beleértve esetenként a Parlament kérésére a jogsértési eljáráshoz kapcsolódó kérdéseket”, és elvárja, hogy e záradékot a gyakorlatban is jóhiszeműen alkalmazzák;

| 21. | rámutat arra, hogy a petíció a polgárok, a civil társadalmi szervezetek és a vállalkozások által alkalmazandó, megfelelő eszközt képez arra, hogy jelentést tegyenek azokról az esetekről, amikor a tagállamok hatóságai különböző szinteken nem tartják be az uniós jogot; felszólítja a Bizottságot ezzel összefüggésben a folyamatban lévő kötelezettségszegési eljárások átláthatóságának védelmezésére azáltal, hogy időben és megfelelően tájékoztatják a polgárokat a kérésükre válaszul tett lépésekről; |
| --- | --- |

21.

rámutat arra, hogy a petíció a polgárok, a civil társadalmi szervezetek és a vállalkozások által alkalmazandó, megfelelő eszközt képez arra, hogy jelentést tegyenek azokról az esetekről, amikor a tagállamok hatóságai különböző szinteken nem tartják be az uniós jogot; felszólítja a Bizottságot ezzel összefüggésben a folyamatban lévő kötelezettségszegési eljárások átláthatóságának védelmezésére azáltal, hogy időben és megfelelően tájékoztatják a polgárokat a kérésükre válaszul tett lépésekről;

| 22. | rámutat arra, hogy a polgárok és a civil társadalmi szervezetek továbbra is elsősorban arra használják a petíciós eljárást, hogy beszámoljanak arról, illetve kifogásolják azt, hogy a különböző szintű tagállami hatóságok nem felelnek meg az uniós jognak; mindezek fényében hangsúlyozza a Petíciós Bizottság alapvető szerepét a polgárok, a Parlament és a Bizottság közötti hatékony összeköttetés terén; |
| --- | --- |

22.

rámutat arra, hogy a polgárok és a civil társadalmi szervezetek továbbra is elsősorban arra használják a petíciós eljárást, hogy beszámoljanak arról, illetve kifogásolják azt, hogy a különböző szintű tagállami hatóságok nem felelnek meg az uniós jognak; mindezek fényében hangsúlyozza a Petíciós Bizottság alapvető szerepét a polgárok, a Parlament és a Bizottság közötti hatékony összeköttetés terén;

| 23. | üdvözli, hogy a 28. éves jelentés a Parlament kérésének megfelelően külön fejezetben foglalkozik a petíciókkal, amely fejezetben a Bizottság külön bontásban szerepelteti az újonnan beérkezett petíciókat; üdvözli a Bizottság jelentését, miszerint az „Európai Parlamenthez benyújtott petíciók kötelezettségszegési eljárásokat eredményeztek” számos területen; hangsúlyozza, hogy a petíciók még akkor is fontos információkkal szolgálnak a Parlament és a Bizottság számára a polgárok aggályairól, ha azok nem kötelezettségszegéssel kapcsolatosak; |
| --- | --- |

23.

üdvözli, hogy a 28. éves jelentés a Parlament kérésének megfelelően külön fejezetben foglalkozik a petíciókkal, amely fejezetben a Bizottság külön bontásban szerepelteti az újonnan beérkezett petíciókat; üdvözli a Bizottság jelentését, miszerint az „Európai Parlamenthez benyújtott petíciók kötelezettségszegési eljárásokat eredményeztek” számos területen; hangsúlyozza, hogy a petíciók még akkor is fontos információkkal szolgálnak a Parlament és a Bizottság számára a polgárok aggályairól, ha azok nem kötelezettségszegéssel kapcsolatosak;

| 24. | rámutat a környezetvédelmi jogszabályokkal és különösen a hulladékgazdálkodási rendelkezésekkel kapcsolatos kérdéseket érintő számos petícióra; emlékeztet a Bizottság 2011. június 15-i, az Unió környezetvédelmi jogszabályainak végrehajtásáról szóló konferenciáján az elnök által kiemelt pontokra, amelyekben rámutatott arra, hogy gyakran elmulasztják a megfelelő környezeti hatástanulmányok elvégzését, figyelmen kívül hagyják a nyilvános konzultációkat, továbbá a hulladékgazdálkodási rendszerek működésével kapcsolatban is különböző hiányosságok tapasztalhatók; |
| --- | --- |

24.

rámutat a környezetvédelmi jogszabályokkal és különösen a hulladékgazdálkodási rendelkezésekkel kapcsolatos kérdéseket érintő számos petícióra; emlékeztet a Bizottság 2011. június 15-i, az Unió környezetvédelmi jogszabályainak végrehajtásáról szóló konferenciáján az elnök által kiemelt pontokra, amelyekben rámutatott arra, hogy gyakran elmulasztják a megfelelő környezeti hatástanulmányok elvégzését, figyelmen kívül hagyják a nyilvános konzultációkat, továbbá a hulladékgazdálkodási rendszerek működésével kapcsolatban is különböző hiányosságok tapasztalhatók;

| 25. | emlékeztet arra, hogy a Charta eredeti feladata az volt, hogy kodifikálja az uniós polgárok által élvezett alapvető jogokat, és hogy az állam- és kormányfők többször is ünnepélyesen kijelentették, hogy a Charta az uniós polgárok jogait állapítja meg; felhívja valamennyi tagállamot, hogy vizsgálják meg újból a Charta 51. cikkének szükségességét, és arra ösztönzi a tagállamokat, hogy egyoldalúan jelentsék ki, hogy e cikk rendelkezései alapján nem korlátozzák saját joghatóságukon belül az egyéni jogokat; |
| --- | --- |

25.

emlékeztet arra, hogy a Charta eredeti feladata az volt, hogy kodifikálja az uniós polgárok által élvezett alapvető jogokat, és hogy az állam- és kormányfők többször is ünnepélyesen kijelentették, hogy a Charta az uniós polgárok jogait állapítja meg; felhívja valamennyi tagállamot, hogy vizsgálják meg újból a Charta 51. cikkének szükségességét, és arra ösztönzi a tagállamokat, hogy egyoldalúan jelentsék ki, hogy e cikk rendelkezései alapján nem korlátozzák saját joghatóságukon belül az egyéni jogokat;

| 26. | hangsúlyozza, hogy a petíciók Európai Parlamenthez való benyújtásakor a polgárok azt várják, hogy a Charta rendelkezései attól függetlenül nyújtsanak védelmet számukra, hogy mely tagállam területén élnek, illetve hogy az uniós jog végrehajtásának esete forog-e fenn; továbbra is aggodalommal tölti el, hogy a polgárok úgy érzik, megtévesztik őket a Charta tényleges hatályával kapcsolatban; véleménye szerint ezért alapvető fontosságú a szubszidiaritás elvének megfelelő elmagyarázása, és a Charta hatályának tisztázása a Parlament szemszögéből a Charta 51. cikke alapján; |
| --- | --- |

26.

hangsúlyozza, hogy a petíciók Európai Parlamenthez való benyújtásakor a polgárok azt várják, hogy a Charta rendelkezései attól függetlenül nyújtsanak védelmet számukra, hogy mely tagállam területén élnek, illetve hogy az uniós jog végrehajtásának esete forog-e fenn; továbbra is aggodalommal tölti el, hogy a polgárok úgy érzik, megtévesztik őket a Charta tényleges hatályával kapcsolatban; véleménye szerint ezért alapvető fontosságú a szubszidiaritás elvének megfelelő elmagyarázása, és a Charta hatályának tisztázása a Parlament szemszögéből a Charta 51. cikke alapján;

| 27. | hangsúlyozza, hogy az alapvető jogokkal kapcsolatos petíciók jelentős része a személyek szabad mozgásával foglalkozik, és hogy – ahogyan az az uniós polgárságról szóló 2010. évi jelentésből egyértelműen következik – az uniós polgárságból adódó jogok általánosságban fontos feltételt képeznek a belső piac polgárok általi teljes mértékű kihasználásához; kiemeli, hogy az, hogy a polgárok fokozottabban élnek jogaikkal, felszabadíthatja a belső piacban rejlő jelentős növekedési potenciált, és ezért az Európa előtt álló jelenlegi gazdasági kihívások tükrében ismételten felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az uniós jog hiánytalan és kellő időben történő végrehajtása érdekében tegyenek fokozott erőfeszítéseket ezen a területen; |
| --- | --- |

27.

hangsúlyozza, hogy az alapvető jogokkal kapcsolatos petíciók jelentős része a személyek szabad mozgásával foglalkozik, és hogy – ahogyan az az uniós polgárságról szóló 2010. évi jelentésből egyértelműen következik – az uniós polgárságból adódó jogok általánosságban fontos feltételt képeznek a belső piac polgárok általi teljes mértékű kihasználásához; kiemeli, hogy az, hogy a polgárok fokozottabban élnek jogaikkal, felszabadíthatja a belső piacban rejlő jelentős növekedési potenciált, és ezért az Európa előtt álló jelenlegi gazdasági kihívások tükrében ismételten felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az uniós jog hiánytalan és kellő időben történő végrehajtása érdekében tegyenek fokozott erőfeszítéseket ezen a területen;

| 28. | hangsúlyozza ezenfelül, hogy a polgárok a késedelmes átültetés eseteiben is hasonlóan úgy érzik, hogy félrevezetik őket a közösségi jog alkalmazhatóságával kapcsolatban; rámutat arra a nyugtalanító tényre, hogy semmilyen jogorvoslati mechanizmus nem áll azon polgárok rendelkezésére, akiknek az adott tagállamban az átültetés elmaradása miatt nem áll rendelkezésükre alkalmazható közösségi jogszabály; |
| --- | --- |

28.

hangsúlyozza ezenfelül, hogy a polgárok a késedelmes átültetés eseteiben is hasonlóan úgy érzik, hogy félrevezetik őket a közösségi jog alkalmazhatóságával kapcsolatban; rámutat arra a nyugtalanító tényre, hogy semmilyen jogorvoslati mechanizmus nem áll azon polgárok rendelkezésére, akiknek az adott tagállamban az átültetés elmaradása miatt nem áll rendelkezésükre alkalmazható közösségi jogszabály;

| 29. | osztja az Európai Parlament Jogi Szolgálatának a petíciók elfogadhatóságával kapcsolatos azon véleményét, miszerint az Európai Unió tevékenységi köre szélesebb, mint hatáskörei; hangsúlyozza, hogy ennek tükrében kell a petíciókat a Parlamentnek és a Bizottságnak kezelnie; |
| --- | --- |

29.

osztja az Európai Parlament Jogi Szolgálatának a petíciók elfogadhatóságával kapcsolatos azon véleményét, miszerint az Európai Unió tevékenységi köre szélesebb, mint hatáskörei; hangsúlyozza, hogy ennek tükrében kell a petíciókat a Parlamentnek és a Bizottságnak kezelnie;

| 30. | ismételten megállapítja, hogy a polgárok és vállalkozások személyes panaszait továbbra is fontos forrásként ismerik el az uniós jogszabályok megsértésének felismeréséhez, valamint ezt követően jogsértési eljárások elindításához; kéri ezért hatékonyabb, jogilag kötelező érvényű közigazgatási rendelkezések bevezetését, amelyeknek biztonságosan és megbízhatóan kell meghatározniuk a Bizottság és a panaszosok közötti eljárási viszonyt a kötelezettségszegési eljárások előtt, alatt és után, mindenekelőtt az egyéni panaszos helyzetének erősítésére; |
| --- | --- |

30.

ismételten megállapítja, hogy a polgárok és vállalkozások személyes panaszait továbbra is fontos forrásként ismerik el az uniós jogszabályok megsértésének felismeréséhez, valamint ezt követően jogsértési eljárások elindításához; kéri ezért hatékonyabb, jogilag kötelező érvényű közigazgatási rendelkezések bevezetését, amelyeknek biztonságosan és megbízhatóan kell meghatározniuk a Bizottság és a panaszosok közötti eljárási viszonyt a kötelezettségszegési eljárások előtt, alatt és után, mindenekelőtt az egyéni panaszos helyzetének erősítésére;

| 31. | üdvözli az EUMSZ 260. cikkében foglalt új elemet, amely lehetővé teszi a Bizottság számára, hogy amikor az EUMSZ 258. cikkében foglaltaknak megfelelően a Bírósághoz fordul, pénzügyi szankciók kivetését kérje a Bíróságtól azon tagállam ellen, amely késve ültet át egy irányelvet; |
| --- | --- |

31.

üdvözli az EUMSZ 260. cikkében foglalt új elemet, amely lehetővé teszi a Bizottság számára, hogy amikor az EUMSZ 258. cikkében foglaltaknak megfelelően a Bírósághoz fordul, pénzügyi szankciók kivetését kérje a Bíróságtól azon tagállam ellen, amely késve ültet át egy irányelvet;

| 32. | üdvözli a Bizottság arra irányuló kötelezettségvállalását, hogy elvi kérdésként alkalmazza az EUMSZ 260. cikkének (3) bekezdését az e rendelkezésben megállapított, jogalkotási eljárás keretében elfogadott irányelvek átültetésére vonatkozó kötelezettség teljesítésének elmulasztása eseteiben; |
| --- | --- |

32.

üdvözli a Bizottság arra irányuló kötelezettségvállalását, hogy elvi kérdésként alkalmazza az EUMSZ 260. cikkének (3) bekezdését az e rendelkezésben megállapított, jogalkotási eljárás keretében elfogadott irányelvek átültetésére vonatkozó kötelezettség teljesítésének elmulasztása eseteiben;

| 33. | kiemelkedően fontosnak tartja, hogy a Bizottság – minden egyéb lehetséges eszköz mellett – ténylegesen alkalmazza ezt a lehetőséget annak érdekében, hogy a tagállamok kellő időben és megfelelő módon átültessék az uniós jogszabályokat; meg kell nevezni azokat, akik lemaradtak és nem hajtották végre időben a jogszabályokat; |
| --- | --- |

33.

kiemelkedően fontosnak tartja, hogy a Bizottság – minden egyéb lehetséges eszköz mellett – ténylegesen alkalmazza ezt a lehetőséget annak érdekében, hogy a tagállamok kellő időben és megfelelő módon átültessék az uniós jogszabályokat; meg kell nevezni azokat, akik lemaradtak és nem hajtották végre időben a jogszabályokat;

| 34. | felhívja a figyelmet arra, hogy amióta közzétették a jelentést, a Parlament, a Tanács, a Bizottság és a tagállamok között megállapodás született az irányelv elemei és az azt átültető nemzeti jogi eszköz megfelelő részei közötti kapcsolatot rögzítő magyarázó dokumentumokkal („megfelelési táblázatok”) kapcsolatban; megjegyzi, hogy a három intézmény és a tagállamok megegyezése értelmében preambulumbekezdést foglaltak bele az irányelvbe arról, hogy az érintett tagállamoknak adott esetben – amennyiben ez az intézkedés szükséges és arányos – megfelelési táblázatot kell benyújtaniuk; |
| --- | --- |

34.

felhívja a figyelmet arra, hogy amióta közzétették a jelentést, a Parlament, a Tanács, a Bizottság és a tagállamok között megállapodás született az irányelv elemei és az azt átültető nemzeti jogi eszköz megfelelő részei közötti kapcsolatot rögzítő magyarázó dokumentumokkal („megfelelési táblázatok”) kapcsolatban; megjegyzi, hogy a három intézmény és a tagállamok megegyezése értelmében preambulumbekezdést foglaltak bele az irányelvbe arról, hogy az érintett tagállamoknak adott esetben – amennyiben ez az intézkedés szükséges és arányos – megfelelési táblázatot kell benyújtaniuk;

| 35. | hangsúlyozza, hogy – tekintettel arra, hogy egy adott irányelv és a vonatkozó nemzeti rendelkezések közötti kapcsolat gyakran igen összetett és olykor csaknem visszakövethetetlen – a megfelelési táblázatok olyan felbecsülhetetlen eszközt képeznek, amelynek segítségével a Bizottság és a Parlament ellenőrizheti az uniós jog tagállamok általi helyes átültetését és alkalmazását; |
| --- | --- |

35.

hangsúlyozza, hogy – tekintettel arra, hogy egy adott irányelv és a vonatkozó nemzeti rendelkezések közötti kapcsolat gyakran igen összetett és olykor csaknem visszakövethetetlen – a megfelelési táblázatok olyan felbecsülhetetlen eszközt képeznek, amelynek segítségével a Bizottság és a Parlament ellenőrizheti az uniós jog tagállamok általi helyes átültetését és alkalmazását;

| 36. | felszólítja a Bizottságot, hogy továbbítson az Európai Parlamentnek egyértelmű iránymutatásokat a megfelelési táblázatok kialakításáról és a közösségi jogszabályokba történő belefoglalásukról, illetve alkalmazásukról, és végezzen átlátható értékelést, amellyel jelentősen hozzá lehet járulni e jogszabály tagállami szintű végrehajtásának értékeléséhez; |
| --- | --- |

36.

felszólítja a Bizottságot, hogy továbbítson az Európai Parlamentnek egyértelmű iránymutatásokat a megfelelési táblázatok kialakításáról és a közösségi jogszabályokba történő belefoglalásukról, illetve alkalmazásukról, és végezzen átlátható értékelést, amellyel jelentősen hozzá lehet járulni e jogszabály tagállami szintű végrehajtásának értékeléséhez;

| 37. | megjegyzi, hogy a nemzeti bíróságoknak kulcsfontosságú szerepük van az uniós jog alkalmazásában, és teljes mértékben támogatja az Unió azon törekvéseit, hogy a jogi, igazságügyi és közigazgatási hatóságok, a gyakorló jogászok, a közalkalmazottak és a köztisztviselők, valamint a regionális és helyi hatóságok számára uniós szinten kibővítse és összehangolja az igazságügyi képzéseket; |
| --- | --- |

37.

megjegyzi, hogy a nemzeti bíróságoknak kulcsfontosságú szerepük van az uniós jog alkalmazásában, és teljes mértékben támogatja az Unió azon törekvéseit, hogy a jogi, igazságügyi és közigazgatási hatóságok, a gyakorló jogászok, a közalkalmazottak és a köztisztviselők, valamint a regionális és helyi hatóságok számára uniós szinten kibővítse és összehangolja az igazságügyi képzéseket;

| 38. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bíróságnak, az európai ombudsmannak és a tagállamok parlamentjeinek. |
| --- | --- |

38.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bíróságnak, az európai ombudsmannak és a tagállamok parlamentjeinek.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0377.

(2)  HL C 99. E, 2012.4.3., 46. o.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0382.

(4)  Az EUMSZ 258. és 260. cikke rögzíti a Bizottság hatáskörét egy adott tagállam elleni kötelezettségszegési eljárás indítására vonatkozóan. Különösképpen a 258. cikk mondja ki, hogy a Bizottság „indokolással ellátott véleményt ad”, ha megítélése szerint egy tagállam a Szerződésekből eredő valamely kötelezettségét nem teljesítette.

(5)  Lásd az „eljárásjog” kidolgozására felszólító 7. bekezdést.

(6)  A Bizottság második értékelő jelentése az EU Pilotról, SEC(2011)1626), 7. o.

(7)  Lásd a fent említett jelentést, 3. o. Lásd a fent említett, 2010. november 25-i állásfoglalást.

(8)  A Parlament fent említett, 2010. november 25-i állásfoglalásában kijelentette, hogy meggyőződése szerint „az átláthatóság teljes hiányával párosuló teljes körű mérlegelési jogkör [...] alapvetően ellentétes a jogállamisággal”;

---

| 16.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 419/77 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 419/77

---

P7_TA(2012)0443

A palagáz- és palaolaj-kitermelés környezetre gyakorolt hatása

Az Európai Parlament 2012. november 21-i állásfoglalása a palagáz- és palaolaj-kitermelésnek a környezetre gyakorolt hatásairól (2011/2308(INI))

(2015/C 419/12)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a szénhidrogének kutatására, feltárására és kitermelésére vonatkozó engedélyek megadásának és felhasználásának feltételeiről szóló, 1994. május 30-i 94/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szénhidrogének kutatására, feltárására és kitermelésére vonatkozó engedélyek megadásának és felhasználásának feltételeiről szóló, 1994. május 30-i 94/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1),

| — | tekintettel az ásványi nyersanyagok fúrólyukon keresztül történő kitermelésével foglalkozó iparágakban dolgozó munkavállalók biztonsága és egészségvédelme javításának minimumkövetelményeiről szóló, 1992. november 3-i 92/91/EGK tanácsi irányelvre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ásványi nyersanyagok fúrólyukon keresztül történő kitermelésével foglalkozó iparágakban dolgozó munkavállalók biztonsága és egészségvédelme javításának minimumkövetelményeiről szóló, 1992. november 3-i 92/91/EGK tanácsi irányelvre (2),

| — | tekintettel az ásványinyersanyag-kitermelő iparban keletkező hulladék kezeléséről és a 2004/35/EK irányelv módosításáról szóló, 2006. március 15-i 2006/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ásványinyersanyag-kitermelő iparban keletkező hulladék kezeléséről és a 2004/35/EK irányelv módosításáról szóló, 2006. március 15-i 2006/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3),

| — | tekintettel a hulladékokról és egyes irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. november 19-i 98/2008/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a hulladékokról és egyes irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. november 19-i 98/2008/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (4),

| — | tekintettel az egyes köz- és magánprojektek környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról szóló, 2011. december 13-i 2011/92/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyes köz- és magánprojektek környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról szóló, 2011. december 13-i 2011/92/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (5),

| — | tekintettel a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről szóló, 1992. május 21-i 92/43/EGK tanácsi irányelvre (élőhely-irányelv) (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről szóló, 1992. május 21-i 92/43/EGK tanácsi irányelvre (élőhely-irányelv) (6),

| — | tekintettel az ipari kibocsátásokról (a környezetszennyezés integrált megelőzése és csökkentése) szóló, 2010. november 24-i 2010/75/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ipari kibocsátásokról (a környezetszennyezés integrált megelőzése és csökkentése) szóló, 2010. november 24-i 2010/75/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (7),

| — | tekintettel a környezeti károk megelőzése és felszámolása tekintetében a környezeti felelősségről szóló, 2004. április 21-i 2004/35/EK európai parlamenti és tanács irányelvre (környezeti felelősségről szóló irányelv) (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a környezeti károk megelőzése és felszámolása tekintetében a környezeti felelősségről szóló, 2004. április 21-i 2004/35/EK európai parlamenti és tanács irányelvre (környezeti felelősségről szóló irányelv) (8),

| — | tekintettel a vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2000. október 23-i 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (vízügyi keretirányelv) (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2000. október 23-i 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (vízügyi keretirányelv) (9),

| — | tekintettel az emberi fogyasztásra szánt víz minőségéről szóló, 1998. november 3-i 98/83/EK tanácsi irányelvre (ivóvízirányelv) (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi fogyasztásra szánt víz minőségéről szóló, 1998. november 3-i 98/83/EK tanácsi irányelvre (ivóvízirányelv) (10),

| — | tekintettel a felszín alatti vizek szennyezés és állapotromlás elleni védelméről szóló, 2006. december 12-i 2006/118/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (a felszín alatti vizekről szóló irányelv) (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a felszín alatti vizek szennyezés és állapotromlás elleni védelméről szóló, 2006. december 12-i 2006/118/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (a felszín alatti vizekről szóló irányelv) (11),

| — | tekintettel az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról szóló, 2003. október 13-i (módosított) 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (12) és az üvegházhatású gázok kibocsátásának a 2020-ig terjedő időszakra szóló közösségi kötelezettségvállalásoknak megfelelő szintre történő csökkentésére irányuló tagállami törekvésekről szóló, 2009. április 23-i 406/2009/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról szóló, 2003. október 13-i (módosított) 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (12) és az üvegházhatású gázok kibocsátásának a 2020-ig terjedő időszakra szóló közösségi kötelezettségvállalásoknak megfelelő szintre történő csökkentésére irányuló tagállami törekvésekről szóló, 2009. április 23-i 406/2009/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra (13),

| — | tekintettel a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH), az Európai Vegyianyag-ügynökség létrehozásáról, az 1999/45/EK irányelv módosításáról, valamint a 793/93/EGK tanácsi rendelet, az 1488/94/EK bizottsági rendelet, a 76/769/EGK tanácsi irányelv, a 91/155/EGK, a 93/67/EGK, a 93/105/EK és a 2000/21/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. december 18-i 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (REACH rendelet) (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH), az Európai Vegyianyag-ügynökség létrehozásáról, az 1999/45/EK irányelv módosításáról, valamint a 793/93/EGK tanácsi rendelet, az 1488/94/EK bizottsági rendelet, a 76/769/EGK tanácsi irányelv, a 91/155/EGK, a 93/67/EGK, a 93/105/EK és a 2000/21/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. december 18-i 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (REACH rendelet) (14),

| — | tekintettel az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról szóló, 2008. december 16-i 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (15), amely a hatályos uniós jogszabályokat az ENSZ globálisan harmonizált rendszeréhez (GHS) igazítja, |
| --- | --- |

—

tekintettel az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról szóló, 2008. december 16-i 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (15), amely a hatályos uniós jogszabályokat az ENSZ globálisan harmonizált rendszeréhez (GHS) igazítja,

| — | tekintettel a biocid termékek forgalomba hozataláról szóló, 1998. február 16-i 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (biocid termékekről szóló irányelv) (16), |
| --- | --- |

—

tekintettel a biocid termékek forgalomba hozataláról szóló, 1998. február 16-i 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (biocid termékekről szóló irányelv) (16),

| — | tekintettel a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek veszélyeinek ellenőrzéséről szóló, 1996. december 9-i 96/82/EK irányelvre (Seveso II. irányelv) (17), |
| --- | --- |

—

tekintettel a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek veszélyeinek ellenőrzéséről szóló, 1996. december 9-i 96/82/EK irányelvre (Seveso II. irányelv) (17),

| — | tekintettel a tengeri olaj- és gázipari tevékenységek biztonsági kihívásainak kezeléséről szóló, 2011. szeptember 13-i állásfoglalására (18), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tengeri olaj- és gázipari tevékenységek biztonsági kihívásainak kezeléséről szóló, 2011. szeptember 13-i állásfoglalására (18),

| — | tekintettel az Európai Bizottság Energiaügyi Főigazgatósága által megrendelt, az Európában található nem hagyományos gázról szóló, 2011. november 8-i jelentésre (19), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottság Energiaügyi Főigazgatósága által megrendelt, az Európában található nem hagyományos gázról szóló, 2011. november 8-i jelentésre (19),

| — | tekintettel az Európai Bizottság Környezetvédelmi Főigazgatósága részéről az Európai Parlament képviselőinek küldött, a palagáz-kitermelési projektek uniós környezetvédelmi jogi keretéről szóló, 2012. január 26-i jegyzékre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottság Környezetvédelmi Főigazgatósága részéről az Európai Parlament képviselőinek küldött, a palagáz-kitermelési projektek uniós környezetvédelmi jogi keretéről szóló, 2012. január 26-i jegyzékre,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, a Gazdasági és Szociális Bizottsághoz, valamint a Régiók Bizottságához intézett, „2050-ig szóló energia-ütemterv” című közleményére (COM(2011)0885), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, a Gazdasági és Szociális Bizottsághoz, valamint a Régiók Bizottságához intézett, „2050-ig szóló energia-ütemterv” című közleményére (COM(2011)0885),

| — | tekintettel a 886/2011. számú (a bulgáriai palagázkutatás és -kitermelés kockázatairól szóló) és az 1378/2011. számú (a palagáz lengyelországi kitermeléséről szóló) petícióra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 886/2011. számú (a bulgáriai palagázkutatás és -kitermelés kockázatairól szóló) és az 1378/2011. számú (a palagáz lengyelországi kitermeléséről szóló) petícióra,

| — | tekintettel az Európai Parlament Uniós Belső Politikák Főigazgatóságának A. Tematikus Osztálya (Gazdaság- és tudománypolitika) által 2011 júniusában közzétett, a palagáz- és palaolaj-kitermelésnek a környezetre és az emberi egészségre gyakorolt hatásáról szóló tanulmányra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament Uniós Belső Politikák Főigazgatóságának A. Tematikus Osztálya (Gazdaság- és tudománypolitika) által 2011 júniusában közzétett, a palagáz- és palaolaj-kitermelésnek a környezetre és az emberi egészségre gyakorolt hatásáról szóló tanulmányra,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 4., 11., 191., 192., 193. és 194. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 4., 11., 191., 192., 193. és 194. cikkére,

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 48. cikkére,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére, valamint a Fejlesztési Bizottság és a Jogi Bizottság véleményére (A7-0283/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére, valamint a Fejlesztési Bizottság és a Jogi Bizottság véleményére (A7-0283/2012),

| A. | mivel a közelmúlt technológiai fejlődése a világ egyes részein rövid idő alatt kereskedelmi méretűvé növelte a nem hagyományos fosszilis tüzelőanyagok kitermelését; mivel az EU-ban még nem folyik kereskedelmi léptékű kitermelés, és mivel a készletek mennyiségét, valamint a környezetre és a közegészségre gyakorolt lehetséges hatásokat tovább kell vizsgálni; |
| --- | --- |

A.

mivel a közelmúlt technológiai fejlődése a világ egyes részein rövid idő alatt kereskedelmi méretűvé növelte a nem hagyományos fosszilis tüzelőanyagok kitermelését; mivel az EU-ban még nem folyik kereskedelmi léptékű kitermelés, és mivel a készletek mennyiségét, valamint a környezetre és a közegészségre gyakorolt lehetséges hatásokat tovább kell vizsgálni;

| B. | mivel a palagáz kitermelése nem mentes az ellentmondásoktól az EU-ban, de világszerte sem, ezért a technológia továbbfejlesztése előtt valamennyi (környezetvédelmi, közegészségügyi és éghajlat-változási) hatást alaposan meg kell vizsgálni; |
| --- | --- |

B.

mivel a palagáz kitermelése nem mentes az ellentmondásoktól az EU-ban, de világszerte sem, ezért a technológia továbbfejlesztése előtt valamennyi (környezetvédelmi, közegészségügyi és éghajlat-változási) hatást alaposan meg kell vizsgálni;

| C. | mivel a 2050-ig szóló energia-ütemterv kimondja, hogy a palagáz és az egyéb nem hagyományos fosszilis tüzelőanyagok igen jelentős potenciális új energiaforrássá váltak Európában; mivel a szén és az olaj gázzal történő felváltása az életciklusuktól függően rövid és hosszú távon segíthet az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentésében; |
| --- | --- |

C.

mivel a 2050-ig szóló energia-ütemterv kimondja, hogy a palagáz és az egyéb nem hagyományos fosszilis tüzelőanyagok igen jelentős potenciális új energiaforrássá váltak Európában; mivel a szén és az olaj gázzal történő felváltása az életciklusuktól függően rövid és hosszú távon segíthet az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentésében;

| D. | mivel a gáz felhasználható az alapterhelésnek megfelelő villamosenergia-termelésre, továbbá megbízható tartaléka lehet a változó mértékben rendelkezésre álló energiaforrásoknak, például a szél- és a napenergiának, és mivel e megbízhatóság mérsékli azokat a technikai kihívásokat, amelyeket a hálózat kiegyensúlyozása jelent; mivel a gáz a fűtés/hűtés és az EU versenyképességét javító számos más ipari felhasználás számára hatékony tüzelőanyag; |
| --- | --- |

D.

mivel a gáz felhasználható az alapterhelésnek megfelelő villamosenergia-termelésre, továbbá megbízható tartaléka lehet a változó mértékben rendelkezésre álló energiaforrásoknak, például a szél- és a napenergiának, és mivel e megbízhatóság mérsékli azokat a technikai kihívásokat, amelyeket a hálózat kiegyensúlyozása jelent; mivel a gáz a fűtés/hűtés és az EU versenyképességét javító számos más ipari felhasználás számára hatékony tüzelőanyag;

| E. | mivel a palagáz és a szénhez kötött metán nem hagyományos fosszilis tüzelőanyag-készletének kitermeléséhez alkalmazott két fő technológiát, a vízszintes fúrást és a hidraulikus rétegrepesztést csak egy évtizede használják kombinálva, és e két technológia kombinálása és a velük járó beavatkozás léptéke miatt ezt nem szabad összetéveszteni a hagyományos fosszilis tüzelőanyagok kitermelésénél használt kúttalpkezelési technológiákkal; |
| --- | --- |

E.

mivel a palagáz és a szénhez kötött metán nem hagyományos fosszilis tüzelőanyag-készletének kitermeléséhez alkalmazott két fő technológiát, a vízszintes fúrást és a hidraulikus rétegrepesztést csak egy évtizede használják kombinálva, és e két technológia kombinálása és a velük járó beavatkozás léptéke miatt ezt nem szabad összetéveszteni a hagyományos fosszilis tüzelőanyagok kitermelésénél használt kúttalpkezelési technológiákkal;

| F. | mivel az EU elkötelezett az üvegházhatást okozó gázkibocsátások csökkentésére és a megújuló energiaforrások arányának növelésére irányuló, jogilag kötelező érvényű célok mellett; mivel a nem hagyományos fosszilis tüzelőanyagok kitermelésére vonatkozó valamennyi döntést a kibocsátáscsökkentés szükségességének fényében kell vizsgálni; |
| --- | --- |

F.

mivel az EU elkötelezett az üvegházhatást okozó gázkibocsátások csökkentésére és a megújuló energiaforrások arányának növelésére irányuló, jogilag kötelező érvényű célok mellett; mivel a nem hagyományos fosszilis tüzelőanyagok kitermelésére vonatkozó valamennyi döntést a kibocsátáscsökkentés szükségességének fényében kell vizsgálni;

| G. | mivel eddig nem létezett uniós (keret)irányelv a bányászati tevékenységek szabályozására; |
| --- | --- |

G.

mivel eddig nem létezett uniós (keret)irányelv a bányászati tevékenységek szabályozására;

| H. | mivel nem áll rendelkezésre elegendő adat a rétegrepesztésre használt vegyi anyagokra és hidraulikus rétegrepesztéssel járó környezetvédelmi és egészségügyi kockázatokra vonatkozóan; mivel még fontos vizsgálatok vannak folyamatban és a további, folyamatos kutatások iránti igény egyre növekszik; mivel az adatok rendelkezésre állása és átláthatósága, a mintavétel és a tesztek elsődleges fontosságúak a közegészségügyet és a környezetet védő szabályozást elősegítő magas szintű kutatásokhoz; |
| --- | --- |

H.

mivel nem áll rendelkezésre elegendő adat a rétegrepesztésre használt vegyi anyagokra és hidraulikus rétegrepesztéssel járó környezetvédelmi és egészségügyi kockázatokra vonatkozóan; mivel még fontos vizsgálatok vannak folyamatban és a további, folyamatos kutatások iránti igény egyre növekszik; mivel az adatok rendelkezésre állása és átláthatósága, a mintavétel és a tesztek elsődleges fontosságúak a közegészségügyet és a környezetet védő szabályozást elősegítő magas szintű kutatásokhoz;

| I. | mivel a fosszilis tüzelőanyagok minden típusának és az ásványi nyersanyagoknak a kitermelése potenciális kockázatot jelent az emberi egészségre és a környezetre; mivel alapvetően fontos, hogy a fosszilis tüzelőanyagokkal kapcsolatos jövőbeni európai erőforrás-fejlesztési döntések során az elővigyázatosság és a „szennyező fizet” elvének megfelelően járjanak el, illetve a feltárás és a kinyerés folyamatának minden szakaszában figyelembe vegyék az esetlegesen jelentkező hatásokat; |
| --- | --- |

I.

mivel a fosszilis tüzelőanyagok minden típusának és az ásványi nyersanyagoknak a kitermelése potenciális kockázatot jelent az emberi egészségre és a környezetre; mivel alapvetően fontos, hogy a fosszilis tüzelőanyagokkal kapcsolatos jövőbeni európai erőforrás-fejlesztési döntések során az elővigyázatosság és a „szennyező fizet” elvének megfelelően járjanak el, illetve a feltárás és a kinyerés folyamatának minden szakaszában figyelembe vegyék az esetlegesen jelentkező hatásokat;

| J. | mivel a környezetvédelmi és közegészségügyi szempontok miatt egyes uniós tagállamok, például Franciaország és Bulgária, már moratóriumot vezettek be a palagáz-kitermelésre; |
| --- | --- |

J.

mivel a környezetvédelmi és közegészségügyi szempontok miatt egyes uniós tagállamok, például Franciaország és Bulgária, már moratóriumot vezettek be a palagáz-kitermelésre;

| K. | mivel a környezetvédelmi hatásvizsgálatot e projektek környezetvédelmi kockázatai ellenére általában nem szabják a palagáz-kitermelési projektek feltételéül; |
| --- | --- |

K.

mivel a környezetvédelmi hatásvizsgálatot e projektek környezetvédelmi kockázatai ellenére általában nem szabják a palagáz-kitermelési projektek feltételéül;

| L. | mivel az EU feladata, hogy valamennyi uniós politika és tevékenység esetében magas szinten biztosítsa az emberi egészség védelmét; |
| --- | --- |

L.

mivel az EU feladata, hogy valamennyi uniós politika és tevékenység esetében magas szinten biztosítsa az emberi egészség védelmét;

| M. | mivel jelenleg számos európai kormány, például a francia, a bolgár, a németországi Észak–Rajna–Vesztfália kormánya, a svájci Fribourg és Vaud kormánya, valamint az Egyesült Államok számos állama (Észak-Karolina, New York, New Jersey, és Vermont, továbbá több mint 100 helyi kormányzat), és emellett a világ számos más országának kormánya (Dél-Afrika, a kanadai Quebec, az ausztráliai Új-Dél-Wales) tart érvényben tilalmat vagy moratóriumot a hidraulikus rétegrepesztésnek a kőolaj vagy a földgáz palából vagy más kötött kőzetből való kitermelésekor történő használatára; |
| --- | --- |

M.

mivel jelenleg számos európai kormány, például a francia, a bolgár, a németországi Észak–Rajna–Vesztfália kormánya, a svájci Fribourg és Vaud kormánya, valamint az Egyesült Államok számos állama (Észak-Karolina, New York, New Jersey, és Vermont, továbbá több mint 100 helyi kormányzat), és emellett a világ számos más országának kormánya (Dél-Afrika, a kanadai Quebec, az ausztráliai Új-Dél-Wales) tart érvényben tilalmat vagy moratóriumot a hidraulikus rétegrepesztésnek a kőolaj vagy a földgáz palából vagy más kötött kőzetből való kitermelésekor történő használatára;

| N. | mivel jelenleg számos tagállam – például a Cseh Köztársaság, Románia és Németország – vizsgálja a kőolaj vagy a földgáz palából vagy más kötött kőzetből való feltárására vagy kitermelésére vonatkozó moratórium bevezetését; |
| --- | --- |

N.

mivel jelenleg számos tagállam – például a Cseh Köztársaság, Románia és Németország – vizsgálja a kőolaj vagy a földgáz palából vagy más kötött kőzetből való feltárására vagy kitermelésére vonatkozó moratórium bevezetését;

| O. | mivel a környezeti felelősségről szóló irányelv nem kötelezi az üzemeltetőket, hogy megfelelő biztosítást kössenek, tekintettel a nyersanyag-kitermelő iparban bekövetkező balesetekhez kapcsolódó magas költségekre; |
| --- | --- |

O.

mivel a környezeti felelősségről szóló irányelv nem kötelezi az üzemeltetőket, hogy megfelelő biztosítást kössenek, tekintettel a nyersanyag-kitermelő iparban bekövetkező balesetekhez kapcsolódó magas költségekre;

Általános keret – szabályozás, végrehajtás, nyomon követés és együttműködés

| 1. | értelmezése szerint a palagázfeltárás és -kitermelés alatt értendő a szénhidrogének minden olyan nem szokványos feltárása és kitermelése, amely a fosszilis tüzelőanyagok iparágaiban világszerte használt vízszintes fúrási technikát és nagy mennyiségű vizet igénylő hidraulikus rétegrepesztést alkalmaz; |
| --- | --- |

1.

értelmezése szerint a palagázfeltárás és -kitermelés alatt értendő a szénhidrogének minden olyan nem szokványos feltárása és kitermelése, amely a fosszilis tüzelőanyagok iparágaiban világszerte használt vízszintes fúrási technikát és nagy mennyiségű vizet igénylő hidraulikus rétegrepesztést alkalmaz;

| 2. | hangsúlyozza, hogy jóllehet a tagállamok kizárólagos előjoggal rendelkeznek saját energiaforrásaik kinyerésére, a nem hagyományos fosszilis tüzelőanyagokkal kapcsolatos minden fejlesztés során – a vonatkozó uniós biztonsági és környezetvédelmi jogszabályoknak megfelelően – tisztességes és egyenlő versenyfeltételeket kell biztosítani az egész Unióban; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy jóllehet a tagállamok kizárólagos előjoggal rendelkeznek saját energiaforrásaik kinyerésére, a nem hagyományos fosszilis tüzelőanyagokkal kapcsolatos minden fejlesztés során – a vonatkozó uniós biztonsági és környezetvédelmi jogszabályoknak megfelelően – tisztességes és egyenlő versenyfeltételeket kell biztosítani az egész Unióban;

| 3. | úgy véli, hogy alaposan elemezni kell a nem hagyományos fosszilis tüzelőanyagok feltárásával és kitermelésével kapcsolatos európai uniós szabályozási keretrendszert; üdvözli ezért a kockázatok azonosításáról, az üvegházgáz-kibocsátások életciklusra vetített alakulásáról, a vegyi anyagokról, a vízről, a földhasználatról és a palagáz uniós energiapiacokra gyakorolt hatásáról szóló bizottsági tanulmányok közeljövőbeli lezárását; arra ösztönzi a tagállamokat, hogy a jelenleg folyó szabályozói vizsgálatok lezárásáig legyenek elővigyázatosak a palagáz további hasznosításával kapcsolatban, és hogy ténylegesen hajtsanak végre valamennyi hatályos jogszabályt a kockázatok csökkentése érdekében valamennyi gázkitermelési művelet esetében; |
| --- | --- |

3.

úgy véli, hogy alaposan elemezni kell a nem hagyományos fosszilis tüzelőanyagok feltárásával és kitermelésével kapcsolatos európai uniós szabályozási keretrendszert; üdvözli ezért a kockázatok azonosításáról, az üvegházgáz-kibocsátások életciklusra vetített alakulásáról, a vegyi anyagokról, a vízről, a földhasználatról és a palagáz uniós energiapiacokra gyakorolt hatásáról szóló bizottsági tanulmányok közeljövőbeli lezárását; arra ösztönzi a tagállamokat, hogy a jelenleg folyó szabályozói vizsgálatok lezárásáig legyenek elővigyázatosak a palagáz további hasznosításával kapcsolatban, és hogy ténylegesen hajtsanak végre valamennyi hatályos jogszabályt a kockázatok csökkentése érdekében valamennyi gázkitermelési művelet esetében;

| 4. | felszólítja a Bizottságot, hogy a tanulmányok lezárultát követően végezzen átfogó értékelést az egészség- és környezetvédelemre vonatkozó európai jogszabályi keret alapján, és adott esetben – összhangban a Szerződés alapelveivel – a lehető leghamarabb tegyen javaslatot a megfelelő intézkedésekre, beleértve jogalkotási intézkedéseket is; |
| --- | --- |

4.

felszólítja a Bizottságot, hogy a tanulmányok lezárultát követően végezzen átfogó értékelést az egészség- és környezetvédelemre vonatkozó európai jogszabályi keret alapján, és adott esetben – összhangban a Szerződés alapelveivel – a lehető leghamarabb tegyen javaslatot a megfelelő intézkedésekre, beleértve jogalkotási intézkedéseket is;

| 5. | hangsúlyozza, hogy a nem hagyományos fosszilis tüzelőanyagok kitermelésének – a hagyományos fosszilis tüzelőanyagok kitermeléséhez hasonlóan – kockázatai vannak; úgy véli, hogy e kockázatokat határozott szabályozási kereteken belül megelőző intézkedésekkel kell kezelni, azaz megfelelő tervezéssel, teszteléssel, új és a rendelkezésre álló legjobb technológiák alkalmazásával, a bevált iparági gyakorlatokkal, továbbá folyamatos adatgyűjtéssel, nyomon követéssel és jelentéstétellel; rendkívül fontosnak tartja, hogy a nem hagyományos fosszilis tüzelőanyag feltárásának vagy kitermelésének megkezdése előtt a potenciális fúrási területeken el kell végezni a víztartó rétegekben lévő talajvizekben természetesen előforduló metán és vegyi anyagok alapszintjeinek, valamint a levegőminőség aktuális szintjeinek mérését; úgy véli továbbá, hogy az eredeti gyártók (OEM) vagy az egyenértékű berendezéseket gyártók rendszeres bevonása révén biztosítani lehet, hogy a kritikus fontosságú biztonsági és környezetvédelmi berendezések továbbra is a leghatékonyabb módon működjenek és teljesítsék a biztonsági előírásokat; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy a nem hagyományos fosszilis tüzelőanyagok kitermelésének – a hagyományos fosszilis tüzelőanyagok kitermeléséhez hasonlóan – kockázatai vannak; úgy véli, hogy e kockázatokat határozott szabályozási kereteken belül megelőző intézkedésekkel kell kezelni, azaz megfelelő tervezéssel, teszteléssel, új és a rendelkezésre álló legjobb technológiák alkalmazásával, a bevált iparági gyakorlatokkal, továbbá folyamatos adatgyűjtéssel, nyomon követéssel és jelentéstétellel; rendkívül fontosnak tartja, hogy a nem hagyományos fosszilis tüzelőanyag feltárásának vagy kitermelésének megkezdése előtt a potenciális fúrási területeken el kell végezni a víztartó rétegekben lévő talajvizekben természetesen előforduló metán és vegyi anyagok alapszintjeinek, valamint a levegőminőség aktuális szintjeinek mérését; úgy véli továbbá, hogy az eredeti gyártók (OEM) vagy az egyenértékű berendezéseket gyártók rendszeres bevonása révén biztosítani lehet, hogy a kritikus fontosságú biztonsági és környezetvédelmi berendezések továbbra is a leghatékonyabb módon működjenek és teljesítsék a biztonsági előírásokat;

| 6. | felhívja a figyelmet a Bizottságnak a hidraulikus rétegrepesztésre alkalmazandó uniós környezetvédelmi jogi keretről szóló előzetes értékelésére; sürgeti a Bizottságot, hogy vesse latba befolyását annak érdekében, hogy a tagállamok megfelelően átültessék és alkalmazzák a legfőbb uniós környezetvédelmi jogi aktusokat, és haladéktalanul adjon iránymutatást a palagázfeltárás és -kitermelés esetén végzendő környezeti hatásvizsgálathoz szükséges kiindulási vízmegfigyelési adatok megállapításához és a hidraulikus rétegrepesztés különböző földtani közegek felszín alatti vízkészleteire gyakorolt hatásainak – beleértve az esetleges szivárgást és az összesített hatásokat is – felméréséhez alkalmazott kritériumok megállapításához egyaránt; |
| --- | --- |

6.

felhívja a figyelmet a Bizottságnak a hidraulikus rétegrepesztésre alkalmazandó uniós környezetvédelmi jogi keretről szóló előzetes értékelésére; sürgeti a Bizottságot, hogy vesse latba befolyását annak érdekében, hogy a tagállamok megfelelően átültessék és alkalmazzák a legfőbb uniós környezetvédelmi jogi aktusokat, és haladéktalanul adjon iránymutatást a palagázfeltárás és -kitermelés esetén végzendő környezeti hatásvizsgálathoz szükséges kiindulási vízmegfigyelési adatok megállapításához és a hidraulikus rétegrepesztés különböző földtani közegek felszín alatti vízkészleteire gyakorolt hatásainak – beleértve az esetleges szivárgást és az összesített hatásokat is – felméréséhez alkalmazott kritériumok megállapításához egyaránt;

| 7. | felkéri a Bizottságot, hogy a nem hagyományos fosszilis tüzelőanyagok feltárására vagy kitermelésére vonatkozóan vezessen be az EU egészére kiterjedő kockázatkezelési keretrendszert, figyelemmel annak biztosítására, hogy az emberi egészség és a környezet védelmére vonatkozó harmonizált rendelkezések valamennyi tagállamra kiterjedően alkalmazandók legyenek; |
| --- | --- |

7.

felkéri a Bizottságot, hogy a nem hagyományos fosszilis tüzelőanyagok feltárására vagy kitermelésére vonatkozóan vezessen be az EU egészére kiterjedő kockázatkezelési keretrendszert, figyelemmel annak biztosítására, hogy az emberi egészség és a környezet védelmére vonatkozó harmonizált rendelkezések valamennyi tagállamra kiterjedően alkalmazandók legyenek;

| 8. | felhívja a Bizottságot, hogy a tagállamokkal és az illetékes szabályozó hatóságokkal együttműködve gondoskodjon az e területen zajló fejlesztések folyamatos nyomon követéséről, és az uniós környezetvédelmi jogszabályok kiegészítése és kiterjesztése érdekében tegye meg a szükséges intézkedéseket; |
| --- | --- |

8.

felhívja a Bizottságot, hogy a tagállamokkal és az illetékes szabályozó hatóságokkal együttműködve gondoskodjon az e területen zajló fejlesztések folyamatos nyomon követéséről, és az uniós környezetvédelmi jogszabályok kiegészítése és kiterjesztése érdekében tegye meg a szükséges intézkedéseket;

| 9. | megjegyzi, hogy a metán erőteljes üvegházhatást kiváltó gáz, amelynek kibocsátásával a 2003/87/EK (kibocsátáskereskedelmi) irányelv vagy a 406/2009/EK (kötelezettségvállalás-megosztási) határozat alapján teljes mértékben el kell számolni; |
| --- | --- |

9.

megjegyzi, hogy a metán erőteljes üvegházhatást kiváltó gáz, amelynek kibocsátásával a 2003/87/EK (kibocsátáskereskedelmi) irányelv vagy a 406/2009/EK (kötelezettségvállalás-megosztási) határozat alapján teljes mértékben el kell számolni;

| 10. | hangsúlyozza, hogy a nem hagyományos fosszilis tüzelőanyagok feltárására és kitermelésére vonatkozó – a hatályos uniós jognak teljes mértékben megfelelő – szabályozás hatékonysága végső soron az illetékes nemzeti hatóságok szándékától és forrásaitól függ; felkéri ezért a tagállamokat, hogy biztosítsák az engedélyezett tevékenységek figyelemmel kíséréshez, ellenőrzéséhez és végrehajtásához elegendő humán és technikai kapacitásokat, például az illetékes nemzeti hatóságok munkatársai számára a megfelelő képzést; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza, hogy a nem hagyományos fosszilis tüzelőanyagok feltárására és kitermelésére vonatkozó – a hatályos uniós jognak teljes mértékben megfelelő – szabályozás hatékonysága végső soron az illetékes nemzeti hatóságok szándékától és forrásaitól függ; felkéri ezért a tagállamokat, hogy biztosítsák az engedélyezett tevékenységek figyelemmel kíséréshez, ellenőrzéséhez és végrehajtásához elegendő humán és technikai kapacitásokat, például az illetékes nemzeti hatóságok munkatársai számára a megfelelő képzést;

| 11. | felhívja a figyelmet a neves intézmények, nevezetesen a Nemzetközi Energiaügynökség (IEA) által megkezdett jelentős munkára, amely a nem hagyományos gázra és a hidraulikus rétegrepesztésre vonatkozó előírásokkal kapcsolatos legjobb gyakorlatra irányuló útmutató elkészítésére irányul; |
| --- | --- |

11.

felhívja a figyelmet a neves intézmények, nevezetesen a Nemzetközi Energiaügynökség (IEA) által megkezdett jelentős munkára, amely a nem hagyományos gázra és a hidraulikus rétegrepesztésre vonatkozó előírásokkal kapcsolatos legjobb gyakorlatra irányuló útmutató elkészítésére irányul;

| 12. | kéri, hogy a megbízható tudományos és mérnöki gyakorlat alapján dolgozzanak ki egy átfogó európai referenciadokumentumot (BREF) a rétegrepesztés legjobb rendelkezésre álló technológiáiról; |
| --- | --- |

12.

kéri, hogy a megbízható tudományos és mérnöki gyakorlat alapján dolgozzanak ki egy átfogó európai referenciadokumentumot (BREF) a rétegrepesztés legjobb rendelkezésre álló technológiáiról;

| 13. | felhívja azokat a nemzeti hatóságokat, amelyek engedélyezték a nem hagyományos fosszilis tüzelőanyagok kitermelését, hogy vizsgálják felül a hagyományos fosszilis tüzelőanyagok kitermelésénél alkalmazott kutak fúrására vonatkozó meglévő tagállami jogszabályokat, és módosítsák e rendelkezéseket, hogy azok a nem hagyományos fosszilis tüzelőanyagok sajátosságaira is kiterjedjenek; |
| --- | --- |

13.

felhívja azokat a nemzeti hatóságokat, amelyek engedélyezték a nem hagyományos fosszilis tüzelőanyagok kitermelését, hogy vizsgálják felül a hagyományos fosszilis tüzelőanyagok kitermelésénél alkalmazott kutak fúrására vonatkozó meglévő tagállami jogszabályokat, és módosítsák e rendelkezéseket, hogy azok a nem hagyományos fosszilis tüzelőanyagok sajátosságaira is kiterjedjenek;

| 14. | elismeri, hogy a balesetek megelőzése és a balesetekre való hatékony reagálás felelősségét mindenekelőtt az ipar viseli; felhívja a Bizottságot, hogy vegye fontolóra a hidraulikus rétegrepesztéssel kapcsolatos tevékenységek felvételét a környezeti felelősségről szóló irányelv III. mellékletébe, és az illetékes hatóságokat, hogy az üzemeltetőktől követeljenek meg a környezetvédelmi és polgári jogi felelősségre vonatkozó megfelelő pénzügyi biztosítékokat, amelyek kiterjednek a saját vagy másoknak kiszervezett tevékenységeik által okozott minden balesetre és nem szándékos negatív hatásra; úgy véli, hogy minden környezetszennyezés esetén a szennyező fizet elvet kell alkalmazni; üdvözli, hogy a magas szintű környezetvédelmi és biztonsági normák megalkotásával az ipar előrelépéseket tett e téren; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az ipar megfelelőségét képzett és független szakemberek által végrehajtott rendszeres vizsgálatok útján ellenőrizzék; |
| --- | --- |

14.

elismeri, hogy a balesetek megelőzése és a balesetekre való hatékony reagálás felelősségét mindenekelőtt az ipar viseli; felhívja a Bizottságot, hogy vegye fontolóra a hidraulikus rétegrepesztéssel kapcsolatos tevékenységek felvételét a környezeti felelősségről szóló irányelv III. mellékletébe, és az illetékes hatóságokat, hogy az üzemeltetőktől követeljenek meg a környezetvédelmi és polgári jogi felelősségre vonatkozó megfelelő pénzügyi biztosítékokat, amelyek kiterjednek a saját vagy másoknak kiszervezett tevékenységeik által okozott minden balesetre és nem szándékos negatív hatásra; úgy véli, hogy minden környezetszennyezés esetén a szennyező fizet elvet kell alkalmazni; üdvözli, hogy a magas szintű környezetvédelmi és biztonsági normák megalkotásával az ipar előrelépéseket tett e téren; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az ipar megfelelőségét képzett és független szakemberek által végrehajtott rendszeres vizsgálatok útján ellenőrizzék;

| 15. | felhívja a nem hagyományos fosszilis tüzelőanyagok kitermelésének területén tevékenykedő energiavállalatokat, hogy fektessenek be a nem hagyományos fosszilis tüzelőanyagokkal kapcsolatos technológiák környezetvédelmi teljesítményének javítására irányuló kutatásba; sürgeti az uniós vállalkozásokat és a tudományos intézeteket, hogy dolgozzanak ki ide kapcsolódó, együttműködésen alapuló K+F programokat, amelyek a nem hagyományos fosszilis tüzelőanyagokkal kapcsolatos feltárási és termelési tevékenységek biztonságának és kockázatainak jobb megértéséhez vezetnek; |
| --- | --- |

15.

felhívja a nem hagyományos fosszilis tüzelőanyagok kitermelésének területén tevékenykedő energiavállalatokat, hogy fektessenek be a nem hagyományos fosszilis tüzelőanyagokkal kapcsolatos technológiák környezetvédelmi teljesítményének javítására irányuló kutatásba; sürgeti az uniós vállalkozásokat és a tudományos intézeteket, hogy dolgozzanak ki ide kapcsolódó, együttműködésen alapuló K+F programokat, amelyek a nem hagyományos fosszilis tüzelőanyagokkal kapcsolatos feltárási és termelési tevékenységek biztonságának és kockázatainak jobb megértéséhez vezetnek;

| 16. | megismétli a Bizottsághoz és a tagállamokhoz intézett, az alacsony szén-dioxid-kibocsátású, versenyképes gazdaság 2050-ig történő megvalósításának ütemtervéről szóló, 2012. március 15-i állásfoglalásában megfogalmazott felhívását, hogy szorgalmazzák a fosszilis tüzelőanyagokra irányuló támogatások megszüntetéséről szóló G-20-megállapodás gyorsabb végrehajtását; úgy véli, hogy a fosszilis tüzelőanyagok lelőhelyeinek, köztük a nem hagyományos források lelőhelyeinek feltárását és kitermelését nem szabad állami forrásokból támogatni; |
| --- | --- |

16.

megismétli a Bizottsághoz és a tagállamokhoz intézett, az alacsony szén-dioxid-kibocsátású, versenyképes gazdaság 2050-ig történő megvalósításának ütemtervéről szóló, 2012. március 15-i állásfoglalásában megfogalmazott felhívását, hogy szorgalmazzák a fosszilis tüzelőanyagokra irányuló támogatások megszüntetéséről szóló G-20-megállapodás gyorsabb végrehajtását; úgy véli, hogy a fosszilis tüzelőanyagok lelőhelyeinek, köztük a nem hagyományos források lelőhelyeinek feltárását és kitermelését nem szabad állami forrásokból támogatni;

| 17. | véleménye szerint a környezet, az emberek és az állatok egészségének károsításával kapcsolatos kölcsönös titoktartási megállapodások, amelyek a palagáz-lelőhelyek szomszédságában élő földtulajdonosok és a palagáz-kitermelők között jöttek létre az Egyesült Államokban, nem volnának összeegyeztethetők az Unió és a tagállamok Aarhusi Egyezmény szerinti kötelezettségeivel, a környezeti információkhoz való hozzáférésről szóló 2003/4/EK irányelvvel és a környezeti felelősségről szóló irányelvvel; |
| --- | --- |

17.

véleménye szerint a környezet, az emberek és az állatok egészségének károsításával kapcsolatos kölcsönös titoktartási megállapodások, amelyek a palagáz-lelőhelyek szomszédságában élő földtulajdonosok és a palagáz-kitermelők között jöttek létre az Egyesült Államokban, nem volnának összeegyeztethetők az Unió és a tagállamok Aarhusi Egyezmény szerinti kötelezettségeivel, a környezeti információkhoz való hozzáférésről szóló 2003/4/EK irányelvvel és a környezeti felelősségről szóló irányelvvel;

A hidraulikus rétegrepesztés környezetvédelmi aspektusai

| 18. | elismeri, hogy a palagázfeltárás és -kitermelés valószínűleg összetett és több területet átfogó kölcsönhatásokat eredményezhet a közvetlen környezettel, különösen a hidraulikus rétegrepesztés technológiájának alkalmazása, a repesztéshez alkalmazott folyadék összetétele, a kutak mélysége és építése, valamint az esetleg érintett földfelszíni terület kiterjedése miatt; |
| --- | --- |

18.

elismeri, hogy a palagázfeltárás és -kitermelés valószínűleg összetett és több területet átfogó kölcsönhatásokat eredményezhet a közvetlen környezettel, különösen a hidraulikus rétegrepesztés technológiájának alkalmazása, a repesztéshez alkalmazott folyadék összetétele, a kutak mélysége és építése, valamint az esetleg érintett földfelszíni terület kiterjedése miatt;

| 19. | elismeri, hogy a különböző régiók sajátos kőzettípusai határozzák meg a kitermelés megtervezését és módszerét; sürgeti, hogy a mélyebb és a sekélyebb rétegekben található ígéretes palalelőhelyek esetében az engedélyezés előtt legyen kötelező a talajvíz kiinduló elemzése és a geológiai elemzés, amely magában foglalja a régióban zajlott vagy jelenleg folyó bányászati tevékenységekről szóló jelentéseket is; |
| --- | --- |

19.

elismeri, hogy a különböző régiók sajátos kőzettípusai határozzák meg a kitermelés megtervezését és módszerét; sürgeti, hogy a mélyebb és a sekélyebb rétegekben található ígéretes palalelőhelyek esetében az engedélyezés előtt legyen kötelező a talajvíz kiinduló elemzése és a geológiai elemzés, amely magában foglalja a régióban zajlott vagy jelenleg folyó bányászati tevékenységekről szóló jelentéseket is;

| 20. | hangsúlyozza, hogy tudományos vizsgálatokra van szükség a rétegrepesztéssel kapcsolatos légszennyezés és vízszennyezés emberi egészségre gyakorolt hosszú távú hatásával kapcsolatban; |
| --- | --- |

20.

hangsúlyozza, hogy tudományos vizsgálatokra van szükség a rétegrepesztéssel kapcsolatos légszennyezés és vízszennyezés emberi egészségre gyakorolt hosszú távú hatásával kapcsolatban;

| 21. | felhívja a Bizottságot, hogy biztosítsa a kitermelési tevékenység által a környezetre gyakorolt hatások vizsgálatára vonatkozó előírások tényleges végrehajtását a nemzeti jogban; ugyanakkor kiemeli, hogy minden hatásvizsgálatot nyílt és átlátható eljárás keretében kell lefolytatni; |
| --- | --- |

21.

felhívja a Bizottságot, hogy biztosítsa a kitermelési tevékenység által a környezetre gyakorolt hatások vizsgálatára vonatkozó előírások tényleges végrehajtását a nemzeti jogban; ugyanakkor kiemeli, hogy minden hatásvizsgálatot nyílt és átlátható eljárás keretében kell lefolytatni;

| 22. | emlékeztet arra, hogy a Bizottság Környezetvédelmi Főigazgatóságának „Útmutató a 85/337/EGK irányelv alkalmazásához a nem hagyományos szénhidrogén-feltárással és -kitermeléssel kapcsolatos projektek során” című, 2011. december 12-i útmutatója (hiv.: Ares(2011)1339393) megerősíti, hogy az egyes köz- és magánprojektek környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról szóló, a 2011/92/EU irányelvvel módosított és egységes szerkezetbe foglalt 85/337/EGK irányelv (amely a környezeti hatásvizsgálatról szóló vagy khv-irányelvként ismert) hatálya kiterjed a nem szokványos szénhidrogén-feltárásra és -kiaknázásra; továbbá emlékeztet arra, hogy minden alkalmazott hidraulikus rétegrepesztési technológia részét képezi a hagyományos és nem hagyományos, átfogó szénhidrogén-feltárási és kitermelési tevékenységeknek, amelyek az Unió fent említett környezetvédelmi jogszabályai és a szénhidrogének kutatására, feltárására és kitermelésére vonatkozó engedélyek megadásának és felhasználásának feltételeiről szóló, 1994. május 30-i 94/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv hatálya alá tartoznak; |
| --- | --- |

22.

emlékeztet arra, hogy a Bizottság Környezetvédelmi Főigazgatóságának „Útmutató a 85/337/EGK irányelv alkalmazásához a nem hagyományos szénhidrogén-feltárással és -kitermeléssel kapcsolatos projektek során” című, 2011. december 12-i útmutatója (hiv.: Ares(2011)1339393) megerősíti, hogy az egyes köz- és magánprojektek környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról szóló, a 2011/92/EU irányelvvel módosított és egységes szerkezetbe foglalt 85/337/EGK irányelv (amely a környezeti hatásvizsgálatról szóló vagy khv-irányelvként ismert) hatálya kiterjed a nem szokványos szénhidrogén-feltárásra és -kiaknázásra; továbbá emlékeztet arra, hogy minden alkalmazott hidraulikus rétegrepesztési technológia részét képezi a hagyományos és nem hagyományos, átfogó szénhidrogén-feltárási és kitermelési tevékenységeknek, amelyek az Unió fent említett környezetvédelmi jogszabályai és a szénhidrogének kutatására, feltárására és kitermelésére vonatkozó engedélyek megadásának és felhasználásának feltételeiről szóló, 1994. május 30-i 94/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv hatálya alá tartoznak;

| 23. | felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatokat annak biztosítására, hogy a környezeti hatásvizsgálatról szóló irányelv rendelkezései megfelelően figyelembe vegyék a palagáz, a palaolaj és a szénhez kötött metán feltárásának és kitermelésének sajátosságait; ragaszkodik ahhoz, hogy az előzetes környezeti hatásvizsgálat a teljes életciklus vonatkozásában terjedjen ki a levegőminőségre, a talajminőségre, a vízminőségre, a geológiai stabilitásra gyakorolt és a zajszennyezéssel kapcsolatos hatásokra; |
| --- | --- |

23.

felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatokat annak biztosítására, hogy a környezeti hatásvizsgálatról szóló irányelv rendelkezései megfelelően figyelembe vegyék a palagáz, a palaolaj és a szénhez kötött metán feltárásának és kitermelésének sajátosságait; ragaszkodik ahhoz, hogy az előzetes környezeti hatásvizsgálat a teljes életciklus vonatkozásában terjedjen ki a levegőminőségre, a talajminőségre, a vízminőségre, a geológiai stabilitásra gyakorolt és a zajszennyezéssel kapcsolatos hatásokra;

| 24. | felszólít a hidraulikus rétegrepesztést alkalmazó projekteknek a környezeti hatásvizsgálatról szóló irányelv I. mellékletébe történő felvételére; |
| --- | --- |

24.

felszólít a hidraulikus rétegrepesztést alkalmazó projekteknek a környezeti hatásvizsgálatról szóló irányelv I. mellékletébe történő felvételére;

| 25. | megjegyzi, hogy ahogyan azt a palagáznak az Északnyugat-Angliában végzett feltárása is szemléltette, fennáll a szeizmikus rengések kockázata; támogatja az Egyesült Királyság kormányának megrendelésére készített jelentésben szereplő ajánlást, hogy az üzemeltetőkkel szemben követeljék meg a meghatározott szeizmikus és mikroszeizmikus hatásokkal kapcsolatos normák betartását; |
| --- | --- |

25.

megjegyzi, hogy ahogyan azt a palagáznak az Északnyugat-Angliában végzett feltárása is szemléltette, fennáll a szeizmikus rengések kockázata; támogatja az Egyesült Királyság kormányának megrendelésére készített jelentésben szereplő ajánlást, hogy az üzemeltetőkkel szemben követeljék meg a meghatározott szeizmikus és mikroszeizmikus hatásokkal kapcsolatos normák betartását;

| 26. | emlékeztet arra, hogy a palagáz fenntarthatósága még nem bizonyított; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat arra, hogy a környezetvédelmi integritás alátámasztása érdekében végezzék el a kitermelés és a feldolgozás teljes folyamata során jelentkező üvegházgázhatásúgáz-kibocsátások alapos értékelését; |
| --- | --- |

26.

emlékeztet arra, hogy a palagáz fenntarthatósága még nem bizonyított; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat arra, hogy a környezetvédelmi integritás alátámasztása érdekében végezzék el a kitermelés és a feldolgozás teljes folyamata során jelentkező üvegházgázhatásúgáz-kibocsátások alapos értékelését;

| 27. | a felelősséggel összefüggésben indokoltnak tartja annak előírását, hogy a palagázpiaci szereplők esetében megforduljon a bizonyítási teher, ha – a zavaró hatások természetére és káros hatásaira, más lehetséges okokra és bármely más körülményre tekintettel – a környezet károsodását a valószínűségek mérlegelése alapján a palagáz-kitermelés okozta; |
| --- | --- |

27.

a felelősséggel összefüggésben indokoltnak tartja annak előírását, hogy a palagázpiaci szereplők esetében megforduljon a bizonyítási teher, ha – a zavaró hatások természetére és káros hatásaira, más lehetséges okokra és bármely más körülményre tekintettel – a környezet károsodását a valószínűségek mérlegelése alapján a palagáz-kitermelés okozta;

| 28. | felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot a rétegrepesztő folyadékoknak a hulladékokról szóló 2008/98/EK irányelv III. mellékletébe való kifejezett felvételére; |
| --- | --- |

28.

felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot a rétegrepesztő folyadékoknak a hulladékokról szóló 2008/98/EK irányelv III. mellékletébe való kifejezett felvételére;

| 29. | elismeri, hogy a hidraulikus rétegrepesztéshez viszonylag sok vízre van szükség, mivel a víz rendkívül érzékeny erőforrás az EU-ban; kiemeli, hogy tovább kell fejleszteni a helyi hidrológiai viszonyokon alapuló vízellátási terveket, amelyek figyelembe veszik a helyi vízkészleteket, a többi helyi vízfelhasználó szükségleteit és a szennyvízkezelési kapacitásokat; |
| --- | --- |

29.

elismeri, hogy a hidraulikus rétegrepesztéshez viszonylag sok vízre van szükség, mivel a víz rendkívül érzékeny erőforrás az EU-ban; kiemeli, hogy tovább kell fejleszteni a helyi hidrológiai viszonyokon alapuló vízellátási terveket, amelyek figyelembe veszik a helyi vízkészleteket, a többi helyi vízfelhasználó szükségleteit és a szennyvízkezelési kapacitásokat;

| 30. | felhívja a Bizottságot, hogy gondoskodjon arról, hogy a hatályos európai környezetvédelmi normákat maradéktalanul betartsák, különös tekintettel a hidraulikus rétegrepesztés során használt vízre, megsértésüket pedig megfelelően szankcionálják; |
| --- | --- |

30.

felhívja a Bizottságot, hogy gondoskodjon arról, hogy a hatályos európai környezetvédelmi normákat maradéktalanul betartsák, különös tekintettel a hidraulikus rétegrepesztés során használt vízre, megsértésüket pedig megfelelően szankcionálják;

| 31. | emlékeztet arra, hogy a vízügyi keretirányelv előírja a tagállamok számára, hogy hajtsák végre a szükséges intézkedéseket, hogy megakadályozzák az összes felszíni víztest állapotának romlását, beleértve a pontforrásokból, például a szénhidrogének feltárásának és kitermelésének helyszínéről kiinduló hatásokat is; |
| --- | --- |

31.

emlékeztet arra, hogy a vízügyi keretirányelv előírja a tagállamok számára, hogy hajtsák végre a szükséges intézkedéseket, hogy megakadályozzák az összes felszíni víztest állapotának romlását, beleértve a pontforrásokból, például a szénhidrogének feltárásának és kitermelésének helyszínéről kiinduló hatásokat is;

| 32. | felszólítja az ipart, hogy átlátható együttműködésben a nemzeti szabályozó szervekkel, valamint a környezetvédő csoportokkal és közösségekkel tegye meg a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy megelőzze az érintett felszín alatti víztestek állapotának romlását, és ezáltal fenntartsa a felszín alatti vizek vízügyi keretirányelvben és a felszín alatti vizekről szóló irányelvben meghatározott jó állapotát; |
| --- | --- |

32.

felszólítja az ipart, hogy átlátható együttműködésben a nemzeti szabályozó szervekkel, valamint a környezetvédő csoportokkal és közösségekkel tegye meg a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy megelőzze az érintett felszín alatti víztestek állapotának romlását, és ezáltal fenntartsa a felszín alatti vizek vízügyi keretirányelvben és a felszín alatti vizekről szóló irányelvben meghatározott jó állapotát;

| 33. | elismeri, hogy a hidraulikus rétegrepesztés nagy mélységben, jóval a talajvíz víztartó rétegei alatt történik; úgy véli ezért, hogy mivel a fúrási tevékenység keresztezi az ivóvízforrásokat, a felszín alatti vizek szennyezésével kapcsolatban a legfőbb kérdés gyakran a kutak sértetlensége, illetve a kútbélés és a cementezés minősége, és a kutak ellenálló képessége a befecskendezett folyadék nagy nyomásával és a kis magnitúdójú földrengésekkel szemben; |
| --- | --- |

33.

elismeri, hogy a hidraulikus rétegrepesztés nagy mélységben, jóval a talajvíz víztartó rétegei alatt történik; úgy véli ezért, hogy mivel a fúrási tevékenység keresztezi az ivóvízforrásokat, a felszín alatti vizek szennyezésével kapcsolatban a legfőbb kérdés gyakran a kutak sértetlensége, illetve a kútbélés és a cementezés minősége, és a kutak ellenálló képessége a befecskendezett folyadék nagy nyomásával és a kis magnitúdójú földrengésekkel szemben;

| 34. | sürgeti, hogy bizonyos sérülékeny és különösen fenyegetett területeken, mint például ivóvízvédelmi területeken vagy ivóvízvédelmi területek alatt, valamint szénbányászati területeken alapvetően tiltsák meg a hidraulikus rétegrepesztést; |
| --- | --- |

34.

sürgeti, hogy bizonyos sérülékeny és különösen fenyegetett területeken, mint például ivóvízvédelmi területeken vagy ivóvízvédelmi területek alatt, valamint szénbányászati területeken alapvetően tiltsák meg a hidraulikus rétegrepesztést;

| 35. | hangsúlyozza, hogy a hatékony megelőzéshez a kútfúrásra és a kutak karbantartására vonatkozó legmagasabb szintű előírások és gyakorlatok szigorú betartásának következetes ellenőrzésére van szükség; úgy véli, hogy az üzemeltetőknek be kell nyújtaniuk a kútlezárási jelentéseket az illetékes hatóságok részére; hangsúlyozza, hogy az iparágnak és az illetékes hatóságoknak minden szakaszban rendszeres minőség-ellenőrzéssel kell biztosítaniuk a kútbélés és a cementezés sértetlenségét, valamint – szoros együttműködésben a vízművállalatokkal – talajvízből vett mintákkal kell ellenőrizniük az ivóvíz minőségét; rámutat arra, hogy ehhez jelentős emberi erőforrások és minden szintre kiterjedő műszaki szakismeretek kellenek; |
| --- | --- |

35.

hangsúlyozza, hogy a hatékony megelőzéshez a kútfúrásra és a kutak karbantartására vonatkozó legmagasabb szintű előírások és gyakorlatok szigorú betartásának következetes ellenőrzésére van szükség; úgy véli, hogy az üzemeltetőknek be kell nyújtaniuk a kútlezárási jelentéseket az illetékes hatóságok részére; hangsúlyozza, hogy az iparágnak és az illetékes hatóságoknak minden szakaszban rendszeres minőség-ellenőrzéssel kell biztosítaniuk a kútbélés és a cementezés sértetlenségét, valamint – szoros együttműködésben a vízművállalatokkal – talajvízből vett mintákkal kell ellenőrizniük az ivóvíz minőségét; rámutat arra, hogy ehhez jelentős emberi erőforrások és minden szintre kiterjedő műszaki szakismeretek kellenek;

| 36. | felszólítja a Bizottságot, hogy haladéktalanul adjon iránymutatást a palagázfeltárás és -kitermelés esetén végzendő környezeti hatásvizsgálathoz szükséges kiindulási vízmegfigyelési adatok megállapításához és a hidraulikus rétegrepesztés különböző földtani közegek felszín alatti vízkészleteire gyakorolt hatásainak – beleértve az esetleges szivárgást és az összesített hatásokat is – felméréséhez alkalmazott kritériumok megállapításához egyaránt; |
| --- | --- |

36.

felszólítja a Bizottságot, hogy haladéktalanul adjon iránymutatást a palagázfeltárás és -kitermelés esetén végzendő környezeti hatásvizsgálathoz szükséges kiindulási vízmegfigyelési adatok megállapításához és a hidraulikus rétegrepesztés különböző földtani közegek felszín alatti vízkészleteire gyakorolt hatásainak – beleértve az esetleges szivárgást és az összesített hatásokat is – felméréséhez alkalmazott kritériumok megállapításához egyaránt;

| 37. | javasolja, hogy az üzemeltetők, a szabályalkotók és a vészhelyzeti szolgálatok dolgozzanak ki közösen szükséghelyzeti intézkedési terveket, továbbá állítsanak fel speciális vészhelyzeti akciócsoportokat; |
| --- | --- |

37.

javasolja, hogy az üzemeltetők, a szabályalkotók és a vészhelyzeti szolgálatok dolgozzanak ki közösen szükséghelyzeti intézkedési terveket, továbbá állítsanak fel speciális vészhelyzeti akciócsoportokat;

| 38. | úgy véli, hogy a helyszíni, acél tárolótartály segítségével megvalósított zárt körös vízvisszaforgatás a leginkább környezetbarát módja a visszafolyó víz kezelésének, mivel minimalizálja a vízmennyiséget, a kiömlés esélyét és a vízkezeléshez kapcsolódó szállítási költségeket és károkat; úgy véli, hogy amennyiben lehetséges, ezt a fajta újrahasznosítást kell alkalmazni; a vízügyi keretirányelv rendelkezéseivel összhangban elutasítja a visszaáramló szennyvíz tárolás céljából történő visszasajtolását a földtani közegbe; |
| --- | --- |

38.

úgy véli, hogy a helyszíni, acél tárolótartály segítségével megvalósított zárt körös vízvisszaforgatás a leginkább környezetbarát módja a visszafolyó víz kezelésének, mivel minimalizálja a vízmennyiséget, a kiömlés esélyét és a vízkezeléshez kapcsolódó szállítási költségeket és károkat; úgy véli, hogy amennyiben lehetséges, ezt a fajta újrahasznosítást kell alkalmazni; a vízügyi keretirányelv rendelkezéseivel összhangban elutasítja a visszaáramló szennyvíz tárolás céljából történő visszasajtolását a földtani közegbe;

| 39. | felhívja az üzemeltetőket, hogy az ivóvíz-szolgáltató vállalatokkal és az illetékes hatóságokkal együttműködve szigorúan kövessék a meglévő szennyvízkezelési szabályokat és a kötelező vízgazdálkodási terveket; hangsúlyozza azonban, hogy a meglévő szennyvízkezelő létesítmények elégtelenül vannak felszerelve a hidraulikus rétegrepesztésből származó szennyvíz kezeléséhez, és előfordulhat, hogy szennyező anyagokat bocsátanak ki a folyókba és folyóvizekbe; úgy véli emiatt, hogy az illetékes hatóságoknak az érintett tagállamokban el kell végezniük valamennyi érintett vízkezelő létesítmény teljes körű vizsgálatát; |
| --- | --- |

39.

felhívja az üzemeltetőket, hogy az ivóvíz-szolgáltató vállalatokkal és az illetékes hatóságokkal együttműködve szigorúan kövessék a meglévő szennyvízkezelési szabályokat és a kötelező vízgazdálkodási terveket; hangsúlyozza azonban, hogy a meglévő szennyvízkezelő létesítmények elégtelenül vannak felszerelve a hidraulikus rétegrepesztésből származó szennyvíz kezeléséhez, és előfordulhat, hogy szennyező anyagokat bocsátanak ki a folyókba és folyóvizekbe; úgy véli emiatt, hogy az illetékes hatóságoknak az érintett tagállamokban el kell végezniük valamennyi érintett vízkezelő létesítmény teljes körű vizsgálatát;

| 40. | hangsúlyozza, hogy fenn kell tartani egy minimális biztonsági távolságot a kútalapok és a vízkivételi kutak között; |
| --- | --- |

40.

hangsúlyozza, hogy fenn kell tartani egy minimális biztonsági távolságot a kútalapok és a vízkivételi kutak között;

| 41. | úgy véli, hogy a nem hagyományos fosszilis tüzelőanyagokkal kapcsolatos jelenlegi ellentmondások közül sok részben abból eredt, hogy az iparág kezdetben elutasította a hidraulikus repesztéshez használt folyadékok vegyianyag-tartalmának közzétételét; úgy véli, hogy teljes átláthatóságra van szükség, és minden üzemeltető számára kötelezően elő kell írni a rétegrepesztő folyadékok vegyianyag-tartalma összetételének és koncentrációjának teljes közzétételét és a REACH-rendeletben szereplő jelenlegi uniós szabályozásnak való teljes körű megfelelést; |
| --- | --- |

41.

úgy véli, hogy a nem hagyományos fosszilis tüzelőanyagokkal kapcsolatos jelenlegi ellentmondások közül sok részben abból eredt, hogy az iparág kezdetben elutasította a hidraulikus repesztéshez használt folyadékok vegyianyag-tartalmának közzétételét; úgy véli, hogy teljes átláthatóságra van szükség, és minden üzemeltető számára kötelezően elő kell írni a rétegrepesztő folyadékok vegyianyag-tartalma összetételének és koncentrációjának teljes közzétételét és a REACH-rendeletben szereplő jelenlegi uniós szabályozásnak való teljes körű megfelelést;

| 42. | véleménye szerint a környezet, az emberek és az állatok egészségének károsításával kapcsolatos kölcsönös titoktartási megállapodások – például a palagáz-lelőhelyek szomszédságában élő földtulajdonosok és a palagáz-kitermelők között az Egyesült Államokban hatályos megállapodások – nem egyeztethetők össze az Unió és a tagállamok Aarhusi Egyezmény szerinti kötelezettségeivel, az információhoz való hozzáférésről szóló irányelvvel (2003/4/EK) és a környezeti felelősségről szóló irányelvvel; |
| --- | --- |

42.

véleménye szerint a környezet, az emberek és az állatok egészségének károsításával kapcsolatos kölcsönös titoktartási megállapodások – például a palagáz-lelőhelyek szomszédságában élő földtulajdonosok és a palagáz-kitermelők között az Egyesült Államokban hatályos megállapodások – nem egyeztethetők össze az Unió és a tagállamok Aarhusi Egyezmény szerinti kötelezettségeivel, az információhoz való hozzáférésről szóló irányelvvel (2003/4/EK) és a környezeti felelősségről szóló irányelvvel;

| 43. | megjegyzi, hogy az egyetlen alapról fúrt többszintes kutak minimálisra csökkentik a földhasználatot és alig zavarják meg a tájképet; |
| --- | --- |

43.

megjegyzi, hogy az egyetlen alapról fúrt többszintes kutak minimálisra csökkentik a földhasználatot és alig zavarják meg a tájképet;

| 44. | megjegyzi, hogy az egyesült államokbeli palagázkutak hozama határozottan csökkent az első két évet követően, aminek következtében most folyamatosan új kutakat fúrnak; megjegyzi, hogy a tárolótartály-, kompresszorállomás- és csőhálózati infrastruktúra szintén hozzájárul a palagáz-kitermelési tevékenységeknek a földhasználat területén megmutatkozó hatásához; |
| --- | --- |

44.

megjegyzi, hogy az egyesült államokbeli palagázkutak hozama határozottan csökkent az első két évet követően, aminek következtében most folyamatosan új kutakat fúrnak; megjegyzi, hogy a tárolótartály-, kompresszorállomás- és csőhálózati infrastruktúra szintén hozzájárul a palagáz-kitermelési tevékenységeknek a földhasználat területén megmutatkozó hatásához;

| 45. | felkéri azokat a tagállamokat, amelyek a palagáz- vagy a más nem hagyományos fosszilistüzelőanyag-források feltárása mellett döntenek, hogy küldjék el a Bizottság részére az azt részletező nemzeti terveiket, hogy miként illeszkedik az ilyen készletek kiaknázása az EU kötelezettségvállalás-megosztási határozata szerinti nemzeti kibocsátáscsökkentési célkitűzéseikhez; |
| --- | --- |

45.

felkéri azokat a tagállamokat, amelyek a palagáz- vagy a más nem hagyományos fosszilistüzelőanyag-források feltárása mellett döntenek, hogy küldjék el a Bizottság részére az azt részletező nemzeti terveiket, hogy miként illeszkedik az ilyen készletek kiaknázása az EU kötelezettségvállalás-megosztási határozata szerinti nemzeti kibocsátáscsökkentési célkitűzéseikhez;

| 46. | elismeri, hogy a hidraulikus rétegrepesztés és a vízszintes fúrás területén megmutatkozó folyamatos technológiai fejlesztések javíthatják a nem hagyományos fosszilis tüzelőanyagok biztonságosságát, és mérsékelhetik a potenciális környezeti hatásokat; ösztönzi az iparágat a technológia továbbfejlesztésére irányuló erőfeszítések fokozására és a legjobb technológiai megoldások alkalmazására a nem hagyományos fosszilis tüzelőanyagok készleteinek kiaknázása terén; |
| --- | --- |

46.

elismeri, hogy a hidraulikus rétegrepesztés és a vízszintes fúrás területén megmutatkozó folyamatos technológiai fejlesztések javíthatják a nem hagyományos fosszilis tüzelőanyagok biztonságosságát, és mérsékelhetik a potenciális környezeti hatásokat; ösztönzi az iparágat a technológia továbbfejlesztésére irányuló erőfeszítések fokozására és a legjobb technológiai megoldások alkalmazására a nem hagyományos fosszilis tüzelőanyagok készleteinek kiaknázása terén;

| 47. | felhívja az illetékes nemzeti földtani hatóságokat, hogy azokon a szeizmikai szempontból sérülékeny területeken, amelyekkel kapcsolatban palagáz-kitermelési engedélyeket adtak ki, a háttérszeizmicitás megállapítása érdekében végezzenek kiindulási szeizmikus megfigyelést, ami lehetővé teszi a kitermelés által keltett esetleges földrengések lehetőségének és potenciális hatásának értékelését; |
| --- | --- |

47.

felhívja az illetékes nemzeti földtani hatóságokat, hogy azokon a szeizmikai szempontból sérülékeny területeken, amelyekkel kapcsolatban palagáz-kitermelési engedélyeket adtak ki, a háttérszeizmicitás megállapítása érdekében végezzenek kiindulási szeizmikus megfigyelést, ami lehetővé teszi a kitermelés által keltett esetleges földrengések lehetőségének és potenciális hatásának értékelését;

| 48. | rámutat, hogy a palagáz életciklusra vetített üvegházgázhatásúgáz-mérlegének a szénével való, kedvező eredményt mutató összehasonlítása egy százéves légköri életciklussal kapcsolatos becslés függvénye; úgy véli, hogy az, hogy a globális kibocsátásoknak 2020-ig el kell érniük a csúcspontjukat, egy rövidebb időszak, például 20 év vizsgálatát indokolná, amely megfelelőbb lehetne e célra; további tudományos kutatást szorgalmaz a szivárgásból eredő metánkibocsátásokkal kapcsolatban, hogy javítsák e kibocsátások elszámolását a tagállamok éves kimutatásaiban és az uniós kötelezettségvállalás-megosztási határozat szerinti célkitűzések viszonylatában; |
| --- | --- |

48.

rámutat, hogy a palagáz életciklusra vetített üvegházgázhatásúgáz-mérlegének a szénével való, kedvező eredményt mutató összehasonlítása egy százéves légköri életciklussal kapcsolatos becslés függvénye; úgy véli, hogy az, hogy a globális kibocsátásoknak 2020-ig el kell érniük a csúcspontjukat, egy rövidebb időszak, például 20 év vizsgálatát indokolná, amely megfelelőbb lehetne e célra; további tudományos kutatást szorgalmaz a szivárgásból eredő metánkibocsátásokkal kapcsolatban, hogy javítsák e kibocsátások elszámolását a tagállamok éves kimutatásaiban és az uniós kötelezettségvállalás-megosztási határozat szerinti célkitűzések viszonylatában;

| 49. | sürgeti a bizottságot, hogy terjesszen elő arra irányuló jogalkotási javaslatokat, hogy valamennyi európai uniós palagázkútra vonatkozóan tegyék kötelezővé a tökéletes (azaz „környezetbarát”) égés elérését lehetővé tévő eszközök alkalmazását, hogy a fáklyázás alkalmazását a biztonsággal kapcsolatos aggodalmak felmerülésének esetére korlátozzák, továbbá hogy valamennyi palagázkútra vonatkozóan teljes mértékben tiltsák be a szellőztetést, erőfeszítést téve ilyen módon a metán szivárgásból eredő kibocsátásának és a palagázhoz kapcsolódó illékony szerves vegyületek kibocsátásának csökkentésére; |
| --- | --- |

49.

sürgeti a bizottságot, hogy terjesszen elő arra irányuló jogalkotási javaslatokat, hogy valamennyi európai uniós palagázkútra vonatkozóan tegyék kötelezővé a tökéletes (azaz „környezetbarát”) égés elérését lehetővé tévő eszközök alkalmazását, hogy a fáklyázás alkalmazását a biztonsággal kapcsolatos aggodalmak felmerülésének esetére korlátozzák, továbbá hogy valamennyi palagázkútra vonatkozóan teljes mértékben tiltsák be a szellőztetést, erőfeszítést téve ilyen módon a metán szivárgásból eredő kibocsátásának és a palagázhoz kapcsolódó illékony szerves vegyületek kibocsátásának csökkentésére;

Nyilvános részvétel és helyi körülmények

| 50. | elismeri, hogy a fúrások ronthatják az életkörülményeket; ezért felszólít arra, hogy ezt a szempontot vegyék figyelembe a szénhidrogén-források feltárásához és kitermeléséhez szükséges engedélyek megadásakor, és felkéri elsősorban az ipari szereplőket arra, hogy az elérhető legjobb technológiák alkalmazása révén, a hatóságokat pedig arra, hogy a szigorú szabályok alkalmazása révén hozzanak meg minden szükséges intézkedést tevékenységük kedvezőtlen következményeinek minimalizálására; |
| --- | --- |

50.

elismeri, hogy a fúrások ronthatják az életkörülményeket; ezért felszólít arra, hogy ezt a szempontot vegyék figyelembe a szénhidrogén-források feltárásához és kitermeléséhez szükséges engedélyek megadásakor, és felkéri elsősorban az ipari szereplőket arra, hogy az elérhető legjobb technológiák alkalmazása révén, a hatóságokat pedig arra, hogy a szigorú szabályok alkalmazása révén hozzanak meg minden szükséges intézkedést tevékenységük kedvezőtlen következményeinek minimalizálására;

| 51. | felkéri az iparágat, hogy vegye fel a kapcsolatot a helyi közösségekkel, és vitassák meg a palagáz-kitermelés közlekedésre, útminőségre és zajszintre gyakorolt hatása minimalizálásának közös megoldásait ott, ahol ilyen kitermelési tevékenységekre kerül sor; |
| --- | --- |

51.

felkéri az iparágat, hogy vegye fel a kapcsolatot a helyi közösségekkel, és vitassák meg a palagáz-kitermelés közlekedésre, útminőségre és zajszintre gyakorolt hatása minimalizálásának közös megoldásait ott, ahol ilyen kitermelési tevékenységekre kerül sor;

| 52. | kéri a tagállamokat, hogy a helyi önkormányzatokat teljes körűen tájékoztassák és vonják be, különösen a feltárási és kitermelési engedélyek iránti kérelmek kivizsgálása során; különösen azt kéri, hogy teljes körű hozzáférést biztosítsanak a környezetre, a lakosság egészségére és a helyi gazdaságra gyakorolt hatásokról szóló hatásvizsgálatokhoz; |
| --- | --- |

52.

kéri a tagállamokat, hogy a helyi önkormányzatokat teljes körűen tájékoztassák és vonják be, különösen a feltárási és kitermelési engedélyek iránti kérelmek kivizsgálása során; különösen azt kéri, hogy teljes körű hozzáférést biztosítsanak a környezetre, a lakosság egészségére és a helyi gazdaságra gyakorolt hatásokról szóló hatásvizsgálatokhoz;

| 53. | úgy véli, hogy a nyilvános részvételt a megfelelő tájékoztatással és a kinyerés és a feltárás minden egyes fázisát megelőző nyilvános konzultációk révén kell biztosítani; nagyobb átláthatóságot sürget a hatásokat, a vegyi anyagokat és az alkalmazott technológiai megoldásokat, továbbá valamennyi vizsgálatot és ellenőrző intézkedést illetően, hogy a nyilvánosság megértse az e tevékenységekre vonatkozó szabályokat, és bízzon azokban; |
| --- | --- |

53.

úgy véli, hogy a nyilvános részvételt a megfelelő tájékoztatással és a kinyerés és a feltárás minden egyes fázisát megelőző nyilvános konzultációk révén kell biztosítani; nagyobb átláthatóságot sürget a hatásokat, a vegyi anyagokat és az alkalmazott technológiai megoldásokat, továbbá valamennyi vizsgálatot és ellenőrző intézkedést illetően, hogy a nyilvánosság megértse az e tevékenységekre vonatkozó szabályokat, és bízzon azokban;

| 54. | elismeri, hogy a nem hagyományos fosszilis tüzelőanyagokkal kapcsolatos valamennyi kérdés rendezése érdekében arra van szükség, hogy sokkal hatékonyabb legyen az iparág, a szabályozók és a nyilvánosság közötti információcsere; |
| --- | --- |

54.

elismeri, hogy a nem hagyományos fosszilis tüzelőanyagokkal kapcsolatos valamennyi kérdés rendezése érdekében arra van szükség, hogy sokkal hatékonyabb legyen az iparág, a szabályozók és a nyilvánosság közötti információcsere;

| 55. | üdvözli ezzel kapcsolatban az EU 2012-es költségvetésében a nyilvános párbeszédre előirányzott összegeket, és arra buzdítja a tagállamokat, hogy használják fel ezeket a támogatásokat, biztosítva ezzel, hogy a nem hagyományos fosszilis tüzelőanyagok kitermelésére potenciálisan alkalmas területeken élő polgárok tájékozottabbak legyenek, és ténylegesen részt tudjanak venni a helyi és nemzeti kormányzati struktúráikban folyó döntéshozatalban; |
| --- | --- |

55.

üdvözli ezzel kapcsolatban az EU 2012-es költségvetésében a nyilvános párbeszédre előirányzott összegeket, és arra buzdítja a tagállamokat, hogy használják fel ezeket a támogatásokat, biztosítva ezzel, hogy a nem hagyományos fosszilis tüzelőanyagok kitermelésére potenciálisan alkalmas területeken élő polgárok tájékozottabbak legyenek, és ténylegesen részt tudjanak venni a helyi és nemzeti kormányzati struktúráikban folyó döntéshozatalban;

Nemzetközi vonatkozások

| 56. | úgy véli, hogy a palagáz és más fosszilis tüzelőanyagok használatának összhangban kell lennie az Egyesült Nemzetek Éghajlat-változási Keretegyezményének (UNFCCC) 2. cikkével, amely felszólít arra, hogy „olyan szinten stabilizálják az üvegházhatást okozó gázok koncentrációját a légkörben, amely meggátolja az éghajlati rendszerre gyakorolt káros, emberi eredetű hatást”, és hangsúlyozza, hogy a fosszilis tüzelőanyagok – például a palagáz – infrastruktúrájához való túlzott ragaszkodás elérhetetlenné tenné e nemzetközi célkitűzés elérését; |
| --- | --- |

56.

úgy véli, hogy a palagáz és más fosszilis tüzelőanyagok használatának összhangban kell lennie az Egyesült Nemzetek Éghajlat-változási Keretegyezményének (UNFCCC) 2. cikkével, amely felszólít arra, hogy „olyan szinten stabilizálják az üvegházhatást okozó gázok koncentrációját a légkörben, amely meggátolja az éghajlati rendszerre gyakorolt káros, emberi eredetű hatást”, és hangsúlyozza, hogy a fosszilis tüzelőanyagok – például a palagáz – infrastruktúrájához való túlzott ragaszkodás elérhetetlenné tenné e nemzetközi célkitűzés elérését;

| 57. | úgy véli, hogy a szivárgásból eredő metánkibocsátás a fokozódó palagázfeltárással és -kitermeléssel világszerte jelentősen nőni fog, és hogy a palagáz üvegházhatást fokozó képességét (GWP) átfogóan még nem értékelték; ezért hangsúlyozza, hogy a nem hagyományos olaj- és gázforrások kitermelése gátolhatja a környezeti fenntarthatóságra vonatkozó 7. millenniumi fejlesztési cél elérését, és alááshatja a koppenhágai megállapodásban rögzített, legújabb nemzetközi éghajlat-változási kötelezettségvállalásokat; megjegyzi, hogy az éghajlatváltozás már most is a szegény országokra van leginkább hatással; hangsúlyozza továbbá, hogy a közvetlen egészségügyi és környezeti hatásokon túl a nem hagyományos gáz- és olajkitermelés megélhetésre gyakorolt hatása különös fenyegetést jelent, kivált az afrikai országokban, ahol a helyi közösségek mezőgazdasága és halászata nagyban a természeti erőforrásoktól függ; |
| --- | --- |

57.

úgy véli, hogy a szivárgásból eredő metánkibocsátás a fokozódó palagázfeltárással és -kitermeléssel világszerte jelentősen nőni fog, és hogy a palagáz üvegházhatást fokozó képességét (GWP) átfogóan még nem értékelték; ezért hangsúlyozza, hogy a nem hagyományos olaj- és gázforrások kitermelése gátolhatja a környezeti fenntarthatóságra vonatkozó 7. millenniumi fejlesztési cél elérését, és alááshatja a koppenhágai megállapodásban rögzített, legújabb nemzetközi éghajlat-változási kötelezettségvállalásokat; megjegyzi, hogy az éghajlatváltozás már most is a szegény országokra van leginkább hatással; hangsúlyozza továbbá, hogy a közvetlen egészségügyi és környezeti hatásokon túl a nem hagyományos gáz- és olajkitermelés megélhetésre gyakorolt hatása különös fenyegetést jelent, kivált az afrikai országokban, ahol a helyi közösségek mezőgazdasága és halászata nagyban a természeti erőforrásoktól függ;

| 58. | kitart amellett, hogy le kell vonni az USA palagáz-kitermelésének tanulságait; aggodalommal jegyzi meg, hogy a palagáz-kitermelés igen nagy mennyiségű vizet igényel, ami veszélyezteti a tiszta vízhez való hozzáférésre és az élelmezésbiztonságra vonatkozó 7. millenniumi fejlesztési célkitűzést, különösen a szegény országokban, amelyek már most is súlyos vízhiánnyal szembesülnek; |
| --- | --- |

58.

kitart amellett, hogy le kell vonni az USA palagáz-kitermelésének tanulságait; aggodalommal jegyzi meg, hogy a palagáz-kitermelés igen nagy mennyiségű vizet igényel, ami veszélyezteti a tiszta vízhez való hozzáférésre és az élelmezésbiztonságra vonatkozó 7. millenniumi fejlesztési célkitűzést, különösen a szegény országokban, amelyek már most is súlyos vízhiánnyal szembesülnek;

| 59. | nyomatékosan rámutat arra, hogy az olaj- és gázkitermelés céljából történő földszerzés a földharácsolás egyik fő indítéka a fejlődő országokban, és komoly veszélyt jelent a világ őslakos közösségei, mezőgazdasági termelői és szegényei számára a víz, a termékeny talaj és az élelmiszer hozzáférhetősége szempontjából; megjegyzi, hogy a pénzpiacok 2008-as összeomlását követően láthatóan világszerte felgyorsultak a fedezeti és nyugdíjalapok befektetőinek a nyersanyag-kitermelő iparágakba való beruházásai, ami tovább ösztönözte a kitermelést; ezért kiemeli, hogy minden európai gazdasági szereplőnek mindig az összes megfelelő kormányzati szervvel és a helyi közösséggel szorosan egyeztetve és átlátható módon kell eljárnia a földbérlettel és földszerzéssel kapcsolatos kérdésekben; |
| --- | --- |

59.

nyomatékosan rámutat arra, hogy az olaj- és gázkitermelés céljából történő földszerzés a földharácsolás egyik fő indítéka a fejlődő országokban, és komoly veszélyt jelent a világ őslakos közösségei, mezőgazdasági termelői és szegényei számára a víz, a termékeny talaj és az élelmiszer hozzáférhetősége szempontjából; megjegyzi, hogy a pénzpiacok 2008-as összeomlását követően láthatóan világszerte felgyorsultak a fedezeti és nyugdíjalapok befektetőinek a nyersanyag-kitermelő iparágakba való beruházásai, ami tovább ösztönözte a kitermelést; ezért kiemeli, hogy minden európai gazdasági szereplőnek mindig az összes megfelelő kormányzati szervvel és a helyi közösséggel szorosan egyeztetve és átlátható módon kell eljárnia a földbérlettel és földszerzéssel kapcsolatos kérdésekben;

| 60. | megállapítja, hogy mivel nem egyértelmű, hogy az Unió jelenlegi szabályozási kerete megfelelő garanciát biztosít-e a palagázzal kapcsolatos tevékenységekből származó, a környezetet és az emberi egészséget érintő kockázatokkal szemben, a Bizottság az év hátralevő részében várhatóan több tanulmányt készít; úgy véli, hogy a fejlődő országokban palagázt kitermelő európai társaságoknak teljes mértékben figyelembe kell venniük az e tanulmányokból levont tanulságokat; aggodalmát fejezi ki az olajtársaságok tevékenységének a környezetre, az egészségre és a fejlődésre gyakorolt hatása miatt, különösen a szubszaharai Afrikában, mivel némely ottani országban korlátozottak a környezet- és egészségvédelmi törvények végrehajtására és betartatására szolgáló kapacitások; megállapítja továbbá, hogy az európai társaságoknak felelős iparági normákat kell alkalmazniuk mindenhol, ahol működnek; |
| --- | --- |

60.

megállapítja, hogy mivel nem egyértelmű, hogy az Unió jelenlegi szabályozási kerete megfelelő garanciát biztosít-e a palagázzal kapcsolatos tevékenységekből származó, a környezetet és az emberi egészséget érintő kockázatokkal szemben, a Bizottság az év hátralevő részében várhatóan több tanulmányt készít; úgy véli, hogy a fejlődő országokban palagázt kitermelő európai társaságoknak teljes mértékben figyelembe kell venniük az e tanulmányokból levont tanulságokat; aggodalmát fejezi ki az olajtársaságok tevékenységének a környezetre, az egészségre és a fejlődésre gyakorolt hatása miatt, különösen a szubszaharai Afrikában, mivel némely ottani országban korlátozottak a környezet- és egészségvédelmi törvények végrehajtására és betartatására szolgáló kapacitások; megállapítja továbbá, hogy az európai társaságoknak felelős iparági normákat kell alkalmazniuk mindenhol, ahol működnek;

| 61. | aggodalmát fejezi ki az európai társaságoknak a fejlődő országokban a nem hagyományos olaj-, illetve gázforrásokra irányuló potenciális befektetései miatt; |
| --- | --- |

61.

aggodalmát fejezi ki az európai társaságoknak a fejlődő országokban a nem hagyományos olaj-, illetve gázforrásokra irányuló potenciális befektetései miatt;

| 62. | hangsúlyozza, hogy be kell tartani az EU-nak az EUMSZ 208. cikkében rögzített, a politikák fejlesztési célú koherenciájának biztosításával kapcsolatos kötelezettségét is; úgy véli, hogy a kitermelő tevékenységekbe befektető társaságoknak székhelyt adó Unió feladata, hogy befolyásolja e társaságok magatartását a fenntarthatóbb gyakorlatok ösztönzése céljából, például a vállalatirányítási normák, valamint a bankokra és a finanszírozásukat ellátó alapokra érvényes szabályozások szigorítása révén, beleértve az egyenlítői alapelvek, a felelős befektetésre vonatkozó elv, valamint az Európai Beruházási Bank és Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság által elfogadott szabályok érvényesítését; |
| --- | --- |

62.

hangsúlyozza, hogy be kell tartani az EU-nak az EUMSZ 208. cikkében rögzített, a politikák fejlesztési célú koherenciájának biztosításával kapcsolatos kötelezettségét is; úgy véli, hogy a kitermelő tevékenységekbe befektető társaságoknak székhelyt adó Unió feladata, hogy befolyásolja e társaságok magatartását a fenntarthatóbb gyakorlatok ösztönzése céljából, például a vállalatirányítási normák, valamint a bankokra és a finanszírozásukat ellátó alapokra érvényes szabályozások szigorítása révén, beleértve az egyenlítői alapelvek, a felelős befektetésre vonatkozó elv, valamint az Európai Beruházási Bank és Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság által elfogadott szabályok érvényesítését;

| 63. | emlékeztet arra, hogy a működésük helye szerinti ország szabályain túl a nemzetközi olajtársaságokra a tőzsdei jegyzésük szerinti ország bíróságainak joghatósága is kiterjed; úgy véli, hogy a székhely szerinti ország szabályozásának hatásos eszközt kell kínálnia az emberi jogok védelmére olyan helyzetekben, amikor az elszámoltathatóság nem érvényesül, az egyesült államokbeli „Alien Tort Claims Act” mintájára; |
| --- | --- |

63.

emlékeztet arra, hogy a működésük helye szerinti ország szabályain túl a nemzetközi olajtársaságokra a tőzsdei jegyzésük szerinti ország bíróságainak joghatósága is kiterjed; úgy véli, hogy a székhely szerinti ország szabályozásának hatásos eszközt kell kínálnia az emberi jogok védelmére olyan helyzetekben, amikor az elszámoltathatóság nem érvényesül, az egyesült államokbeli „Alien Tort Claims Act” mintájára;

| 64. | megjegyzi, hogy számos olyan eszköz áll rendelkezésre – így például a globális jelentési kezdeményezés (GRI), az ENSZ Globális Megállapodás és az OECD multinacionális vállalatokra vonatkozó iránymutatásai –, amelyek foglalkozhatnának a kitermelő iparágak tevékenységeinek kedvezőtlen társadalmi és környezeti hatásaival; rámutat azonban, hogy a fakultatív iránymutatások nem elegendőek a kitermelés kedvezőtlen hatásának csökkentéséhez; |
| --- | --- |

64.

megjegyzi, hogy számos olyan eszköz áll rendelkezésre – így például a globális jelentési kezdeményezés (GRI), az ENSZ Globális Megállapodás és az OECD multinacionális vállalatokra vonatkozó iránymutatásai –, amelyek foglalkozhatnának a kitermelő iparágak tevékenységeinek kedvezőtlen társadalmi és környezeti hatásaival; rámutat azonban, hogy a fakultatív iránymutatások nem elegendőek a kitermelés kedvezőtlen hatásának csökkentéséhez;

| 65. | megjegyzi, hogy jelenleg vizsgálják felül az EU elszámoltathatósági és átláthatósági irányelveit, ami lehetőséget kínál a nyersanyagtermelő iparágak által folytatott adókikerülés és korrupciós gyakorlatok megakadályozására; |
| --- | --- |

65.

megjegyzi, hogy jelenleg vizsgálják felül az EU elszámoltathatósági és átláthatósági irányelveit, ami lehetőséget kínál a nyersanyagtermelő iparágak által folytatott adókikerülés és korrupciós gyakorlatok megakadályozására;

| 66. | sürgeti a Bizottságot, hogy jelöljön meg új lehetőségeket a transznacionális vállalatok társadalmi és környezetvédelmi jogokkal kapcsolatos felelősségére vonatkozó normák megerősítésére, és tárja fel a végrehajtás lehetséges módozatait is; |
| --- | --- |

66.

sürgeti a Bizottságot, hogy jelöljön meg új lehetőségeket a transznacionális vállalatok társadalmi és környezetvédelmi jogokkal kapcsolatos felelősségére vonatkozó normák megerősítésére, és tárja fel a végrehajtás lehetséges módozatait is;

| 67. | aggodalmának ad hangot amiatt, hogy néhány, a nem hagyományos olaj- és gázkitermelésben érdekelt vállalat a világ különböző részein eltérő biztonsági normák szerint működik; felkéri a tagállamokat, hogy az EU-ban székhellyel rendelkező vállalatoktól követelje meg, hogy tevékenységeik során az egész világon az uniós normákat alkalmazzák; |
| --- | --- |

67.

aggodalmának ad hangot amiatt, hogy néhány, a nem hagyományos olaj- és gázkitermelésben érdekelt vállalat a világ különböző részein eltérő biztonsági normák szerint működik; felkéri a tagállamokat, hogy az EU-ban székhellyel rendelkező vállalatoktól követelje meg, hogy tevékenységeik során az egész világon az uniós normákat alkalmazzák;

o

o o

| 68. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok parlamentjeinek. |
| --- | --- |

68.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok parlamentjeinek.

---

(1)  HL L 164., 1994.6.30., 3. o. (magyar nyelvű különkiadás, 6. fejezet, 7. kötet, 132. o.).

(2)  HL L 348., 1992.11.28., 9. o. (magyar nyelvű különkiadás, 6. fejezet, 7. kötet, 132. o.).

(3)  HL L 102., 2006.4.11., 15. o. (magyar nyelvű különkiadás, 6. fejezet, 7. kötet, 132. o.).

(4)  HL L 312., 2008.11.22., 3. o. (magyar nyelvű különkiadás, 6. fejezet, 7. kötet, 132. o.).

(5)  HL L 26., 2012.1.28., 1. o. (magyar nyelvű különkiadás, 6. fejezet, 7. kötet, 132. o.).

(6)  HL L 206., 1992.7.22., 7. o. (magyar nyelvű különkiadás, 6. fejezet, 7. kötet, 132. o.).

(7)  HL L 334., 2010.12.17., 17. o.

(8)  HL L 143., 2004.4.30., 56. o. (magyar nyelvű különkiadás, 6. fejezet, 7. kötet, 132. o.).

(9)  HL L 327., 2000.12.22., 1. o. (magyar nyelvű különkiadás, 6. fejezet, 7. kötet, 132. o.).

(10)  HL L 330., 1998.12.5., 32. o.

(11)  HL L 372., 2006.12.27., 12. o. (magyar nyelvű különkiadás, 6. fejezet, 7. kötet, 132. o.).

(12)  HL L 275., 2003.10.25., 32. o. (magyar nyelvű különkiadás, 6. fejezet, 7. kötet, 132. o.).

(13)  HL L 140., 2009.6.5., 136. o. (magyar nyelvű különkiadás, 6. fejezet, 7. kötet, 132. o.).

(14)  HL L 396., 2006.12.30., 1. o. (magyar nyelvű különkiadás, 6. fejezet, 7. kötet, 132. o.).

(15)  HL L 353., 2008.12.31., 1. o.

(16)  HL L 123., 1998.4.24., 1. o. (magyar nyelvű különkiadás, 6. fejezet, 7. kötet, 132. o.).

(17)  HL L 10., 1997.1.14., 13. o.

(18)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0366

(19)  TREN/R1/350-2008, 1. rész, http://ec.europa.eu/energy/studies/doc/2012_unconventional_gas_in_europe.pdf

---

| 16.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 419/87 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 419/87

---

P7_TA(2012)0444

A palagáz és a palaolaj ipari, energetikai és egyéb szempontjai

Az Európai Parlament 2012. november 21-i állásfoglalása a palagáz és palaolaj ipari, energetikai és egyéb szempontjairól (2011/2309(INI))

(2015/C 419/13)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ), és különösen annak 194. cikkére, amely kimondja, hogy az energiaügyek terén uniós intézkedéseket többek között a Szerződések egyéb rendelkezései alkalmazásának – különösen a 192. cikk (2) bekezdésének – sérelme nélkül állapítják meg, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ), és különösen annak 194. cikkére, amely kimondja, hogy az energiaügyek terén uniós intézkedéseket többek között a Szerződések egyéb rendelkezései alkalmazásának – különösen a 192. cikk (2) bekezdésének – sérelme nélkül állapítják meg,

| — | tekintettel „A 2011–2020-as időszakra vonatkozó új európai energiastratégia felé” című, 2010. november 25-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A 2011–2020-as időszakra vonatkozó új európai energiastratégia felé” című, 2010. november 25-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel az ENSZ fenntartható fejlődésről szóló konferenciáját (Rio+20) megelőző közös európai uniós álláspont kialakításáról szóló, 2011. szeptember 29-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ fenntartható fejlődésről szóló konferenciáját (Rio+20) megelőző közös európai uniós álláspont kialakításáról szóló, 2011. szeptember 29-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a szénhidrogének kutatására, feltárására és kitermelésére vonatkozó engedélyek megadásának és felhasználásának feltételeiről szóló, 1994. május 30-i 94/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szénhidrogének kutatására, feltárására és kitermelésére vonatkozó engedélyek megadásának és felhasználásának feltételeiről szóló, 1994. május 30-i 94/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3),

| — | tekintettel a földgázellátás biztonságának megőrzését szolgáló intézkedésekről és a 2004/67/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2010. október 20-i 994/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a földgázellátás biztonságának megőrzését szolgáló intézkedésekről és a 2004/67/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2010. október 20-i 994/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4),

| — | tekintettel a palagáz-kitermelés terén folyó fejlesztéseket érintő európai uniós környezetvédelmi jogszabályokra, például a következőkre: a Tanács 85/337/EGK irányelve (1985. június 27.) az egyes köz- és magánprojektek környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról (5); az Európai Parlament és a Tanács 2001/42/EK irányelve bizonyos tervek és programok környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról (6); az ásványinyersanyag-kitermelő iparágakban keletkező hulladék kezeléséről szóló 2006/21/EK irányelv (7); a vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló 2000/60/EK irányelv (8); a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről és engedélyezéséről szóló 1907/2006/EK rendelet (9); a biocid készítmények forgalomba hozataláról szóló 98/8/EK irányelv (10); a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek veszélyeinek ellenőrzéséről szóló 96/82/EK irányelv (11); az Európai Parlament és a Tanács 2004. április 21-i 2004/35/EK irányelve a környezeti károk megelőzése és felszámolása tekintetében a környezeti felelősségről (12); az Európai Parlament és a Tanács 2010. november 24-i 2010/75/EU irányelve az ipari kibocsátásokról (a környezetszennyezés integrált megelőzése és csökkentése) (13); az Európai Parlament és a Tanács 2003. október 13-i 2003/87/EK irányelve az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról (14); és az Európai Parlament és a Tanács 2009. április 23-i 2009/406/EK határozata az üvegházhatású gázok kibocsátásának a 2020-ig terjedő időszakra szóló közösségi kötelezettségvállalásoknak megfelelő szintre történő csökkentésére irányuló tagállami törekvésekről (15), |
| --- | --- |

—

tekintettel a palagáz-kitermelés terén folyó fejlesztéseket érintő európai uniós környezetvédelmi jogszabályokra, például a következőkre: a Tanács 85/337/EGK irányelve (1985. június 27.) az egyes köz- és magánprojektek környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról (5); az Európai Parlament és a Tanács 2001/42/EK irányelve bizonyos tervek és programok környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról (6); az ásványinyersanyag-kitermelő iparágakban keletkező hulladék kezeléséről szóló 2006/21/EK irányelv (7); a vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló 2000/60/EK irányelv (8); a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről és engedélyezéséről szóló 1907/2006/EK rendelet (9); a biocid készítmények forgalomba hozataláról szóló 98/8/EK irányelv (10); a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek veszélyeinek ellenőrzéséről szóló 96/82/EK irányelv (11); az Európai Parlament és a Tanács 2004. április 21-i 2004/35/EK irányelve a környezeti károk megelőzése és felszámolása tekintetében a környezeti felelősségről (12); az Európai Parlament és a Tanács 2010. november 24-i 2010/75/EU irányelve az ipari kibocsátásokról (a környezetszennyezés integrált megelőzése és csökkentése) (13); az Európai Parlament és a Tanács 2003. október 13-i 2003/87/EK irányelve az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról (14); és az Európai Parlament és a Tanács 2009. április 23-i 2009/406/EK határozata az üvegházhatású gázok kibocsátásának a 2020-ig terjedő időszakra szóló közösségi kötelezettségvállalásoknak megfelelő szintre történő csökkentésére irányuló tagállami törekvésekről (15),

| — | tekintettel az Európai Tanács 2011. február 4-i következtetéseire; |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 2011. február 4-i következtetéseire;

| — | tekintettel a Tanács 2011. november 24-i következtetéseire az uniós energiapolitika külső dimenziójának megerősítéséről, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács 2011. november 24-i következtetéseire az uniós energiapolitika külső dimenziójának megerősítéséről,

| — | tekintettel a 2050-ig szóló energiaügyi ütemtervről szóló bizottsági közleményre (16), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2050-ig szóló energiaügyi ütemtervről szóló bizottsági közleményre (16),

| — | tekintettel a transzeurópai energiainfrastruktúrára vonatkozó iránymutatásokról és az 1364/2006/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló bizottsági javaslatra (17), |
| --- | --- |

—

tekintettel a transzeurópai energiainfrastruktúrára vonatkozó iránymutatásokról és az 1364/2006/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló bizottsági javaslatra (17),

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 48. cikkére,

| — | tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére (A7-0284/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére (A7-0284/2012),

| A. | mivel a Nemzetközi Energia Ügynökség becslése szerint a globális cseppfolyósítási kapacitás a 2011-es 380 milliárd köbméterről 2020-ra 540 milliárd köbméterre növekszik, |
| --- | --- |

A.

mivel a Nemzetközi Energia Ügynökség becslése szerint a globális cseppfolyósítási kapacitás a 2011-es 380 milliárd köbméterről 2020-ra 540 milliárd köbméterre növekszik,

| B. | mivel az európai uniós szerződések szerint a tagállamoknak jogukban áll saját energiaszerkezetük meghatározása, |
| --- | --- |

B.

mivel az európai uniós szerződések szerint a tagállamoknak jogukban áll saját energiaszerkezetük meghatározása,

| C. | mivel a palagáz-fejlesztés jelentős hatást gyakorolhat a földgázpiacra a dinamika és az árak, valamint a villamosenergia-termelés szempontjából; |
| --- | --- |

C.

mivel a palagáz-fejlesztés jelentős hatást gyakorolhat a földgázpiacra a dinamika és az árak, valamint a villamosenergia-termelés szempontjából;

| D. | mivel a hidraulikus repesztés során felhasznált vegyi anyagokat regisztrálni kell az Európai Vegyianyag-ügynökségen, és ezeket az anyagokat csak akkor hagyhatják jóvá, ha biztosított, hogy nem károsítják a környezetet, vagy a környezeti károk enyhítése megoldott (a REACH-rendelet értelmében); |
| --- | --- |

D.

mivel a hidraulikus repesztés során felhasznált vegyi anyagokat regisztrálni kell az Európai Vegyianyag-ügynökségen, és ezeket az anyagokat csak akkor hagyhatják jóvá, ha biztosított, hogy nem károsítják a környezetet, vagy a környezeti károk enyhítése megoldott (a REACH-rendelet értelmében);

| E. | mivel a tömött kőzetekben lévő földgáz, palagáz és széntelepekben lekötött metán formáját öltő nem hagyományos földgáz már az USA földgázkitermeléséhez több mint a felével járul hozzá, a palagáz-kitermelés legnagyobb arányú növekedése mellett; |
| --- | --- |

E.

mivel a tömött kőzetekben lévő földgáz, palagáz és széntelepekben lekötött metán formáját öltő nem hagyományos földgáz már az USA földgázkitermeléséhez több mint a felével járul hozzá, a palagáz-kitermelés legnagyobb arányú növekedése mellett;

| F. | mivel a kőolajat Észtországban már olajpalából állítják elő, és a Párizsi-medencében is folyik a palakőzetekből kinyerhető kőolaj feltárása; |
| --- | --- |

F.

mivel a kőolajat Észtországban már olajpalából állítják elő, és a Párizsi-medencében is folyik a palakőzetekből kinyerhető kőolaj feltárása;

Az energiapolitika szempontjai

Potenciális erőforrások

| 1. | megjegyzi, hogy többféle becslés készült az európai palagáz-erőforrásokra vonatkozóan, többek között az Egyesült Államok Energiaügyi Információs Hivatala, valamint a Nemzetközi Energia Ügynökség is készített becsléseket, amelyek szerint több tagállam rendelkezik tartalékokkal; elismeri azt, hogy noha ezek a becslések – jellegüknél fogva – pontatlanok, potenciálisan jelentős saját energiaforrások meglétére mutatnak rá, amelyek közül azonban nem mindegyiknek a kitermelése lehet gazdaságilag életképes; megjegyzi, hogy néhány tagállam rendelkezik olajpalakészletekkel, továbbá hogy a nem szokványos olajkészletek más forrásainak nagyobb léptékű feltárása még várat magára; |
| --- | --- |

1.

megjegyzi, hogy többféle becslés készült az európai palagáz-erőforrásokra vonatkozóan, többek között az Egyesült Államok Energiaügyi Információs Hivatala, valamint a Nemzetközi Energia Ügynökség is készített becsléseket, amelyek szerint több tagállam rendelkezik tartalékokkal; elismeri azt, hogy noha ezek a becslések – jellegüknél fogva – pontatlanok, potenciálisan jelentős saját energiaforrások meglétére mutatnak rá, amelyek közül azonban nem mindegyiknek a kitermelése lehet gazdaságilag életképes; megjegyzi, hogy néhány tagállam rendelkezik olajpalakészletekkel, továbbá hogy a nem szokványos olajkészletek más forrásainak nagyobb léptékű feltárása még várat magára;

| 2. | úgy véli, hogy a döntéshozóknak pontosabb, naprakészebb és átfogóbb tudományos adatokkal kell rendelkezniük, hogy a megfelelő információk birtokában hozhassák meg döntéseiket; egyetért ennélfogva az Európai Tanáccsal abban, hogy az ellátás biztonságának megerősítése érdekében fel kell mérni és fel kell térképezni a palagáz- és olajpalakészletek fenntartható kiaknázásához és hasznosításához szükséges európai potenciált anélkül, hogy a vízkészletek megléte és minősége veszélybe kerülne; üdvözli a tagállamok által készített értékeléseket, és e munka folytatására ösztönzi őket, továbbá felkéri a Bizottságot, hogy a tagállami értékelések eredményeinek és a kutatási projektekből rendelkezésre álló eredmények összegzésével, valamint az uniós palagáz-kitermelés ipari, gazdasági, energetikai, környezeti és egészségügyi szempontjainak elemzésével és értékelésével járuljon hozzá az Európai Unióban rendelkezésre álló palagáz-potenciál felméréséhez; |
| --- | --- |

2.

úgy véli, hogy a döntéshozóknak pontosabb, naprakészebb és átfogóbb tudományos adatokkal kell rendelkezniük, hogy a megfelelő információk birtokában hozhassák meg döntéseiket; egyetért ennélfogva az Európai Tanáccsal abban, hogy az ellátás biztonságának megerősítése érdekében fel kell mérni és fel kell térképezni a palagáz- és olajpalakészletek fenntartható kiaknázásához és hasznosításához szükséges európai potenciált anélkül, hogy a vízkészletek megléte és minősége veszélybe kerülne; üdvözli a tagállamok által készített értékeléseket, és e munka folytatására ösztönzi őket, továbbá felkéri a Bizottságot, hogy a tagállami értékelések eredményeinek és a kutatási projektekből rendelkezésre álló eredmények összegzésével, valamint az uniós palagáz-kitermelés ipari, gazdasági, energetikai, környezeti és egészségügyi szempontjainak elemzésével és értékelésével járuljon hozzá az Európai Unióban rendelkezésre álló palagáz-potenciál felméréséhez;

Energiapiacok

| 3. | rámutat arra, hogy a palagáz-kitermelés egyesült államokbeli virágzása már jelentős pozitív hatást gyakorolt a földgázpiacra és a gáz- és villamosenergia-árakra, különösen annak révén, hogy az amerikai piacra szánt cseppfolyósított földgáznak a más piacokra való átirányítását eredményezte; megjegyzi, hogy az egyesült államokbeli azonnali árak minden eddiginél alacsonyabb szintre süllyedtek, ami mélyíti az USA és Európa közötti, hosszú távú szerződésekkel rögzített árszakadékot, és hatással van az európai gazdaságok és az európai ipar versenyképességére; |
| --- | --- |

3.

rámutat arra, hogy a palagáz-kitermelés egyesült államokbeli virágzása már jelentős pozitív hatást gyakorolt a földgázpiacra és a gáz- és villamosenergia-árakra, különösen annak révén, hogy az amerikai piacra szánt cseppfolyósított földgáznak a más piacokra való átirányítását eredményezte; megjegyzi, hogy az egyesült államokbeli azonnali árak minden eddiginél alacsonyabb szintre süllyedtek, ami mélyíti az USA és Európa közötti, hosszú távú szerződésekkel rögzített árszakadékot, és hatással van az európai gazdaságok és az európai ipar versenyképességére;

| 4. | megjegyzi, hogy az USA Energiaügyi Információs Szolgálata (US Energy Information Administration) szerint az Amerikai Egyesült Államok hazai termelése 2035-re várhatóan a gázellátás 46 %-át fogja biztosítani; |
| --- | --- |

4.

megjegyzi, hogy az USA Energiaügyi Információs Szolgálata (US Energy Information Administration) szerint az Amerikai Egyesült Államok hazai termelése 2035-re várhatóan a gázellátás 46 %-át fogja biztosítani;

| 5. | megjegyzi, hogy az egyesült államokbeli gázárak még mindig esnek, ami a versenyképesség szempontjából további kihívást jelent az Európai Unió számára; |
| --- | --- |

5.

megjegyzi, hogy az egyesült államokbeli gázárak még mindig esnek, ami a versenyképesség szempontjából további kihívást jelent az Európai Unió számára;

| 6. | megjegyzi, hogy mivel a gázpiac egyre globálisabbá és összekapcsoltabbá válik, a palagáz-kitermelés fejlődése hozzájárul a globális gázpiaci verseny növekedéséhez, és ennélfogva továbbra is jelentős hatást gyakorol az árakra; rámutat arra, hogy a palagáz hozzájárul az ügyfelek gázszállítókkal szembeni pozíciójának megerősödéséhez, és ezért alacsonyabb árak kialakulásához vezet; |
| --- | --- |

6.

megjegyzi, hogy mivel a gázpiac egyre globálisabbá és összekapcsoltabbá válik, a palagáz-kitermelés fejlődése hozzájárul a globális gázpiaci verseny növekedéséhez, és ennélfogva továbbra is jelentős hatást gyakorol az árakra; rámutat arra, hogy a palagáz hozzájárul az ügyfelek gázszállítókkal szembeni pozíciójának megerősödéséhez, és ezért alacsonyabb árak kialakulásához vezet;

| 7. | másrészről megjegyzi, hogy a fúráshoz, valamint a gázfúráshoz és a repesztéshez használt folyadék tárolásához, szállításához és újrafeldolgozásához kapcsolódóan szükséges infrastruktúrák létrehozásához jelentős beruházásokra van szükség, amelyeket teljes egészében az iparágnak kell viselnie; |
| --- | --- |

7.

másrészről megjegyzi, hogy a fúráshoz, valamint a gázfúráshoz és a repesztéshez használt folyadék tárolásához, szállításához és újrafeldolgozásához kapcsolódóan szükséges infrastruktúrák létrehozásához jelentős beruházásokra van szükség, amelyeket teljes egészében az iparágnak kell viselnie;

| 8. | felhívja a Bizottságot, hogy – figyelemmel a gázpiac átalakulására és az elosztóközpont-alapú árazás európai megerősödésére – az EU–USA Energiaügyi Tanács következő ülésén foglalkozzon a palagáz-kitermelés globális léptékű fejlődésének a cseppfolyósított földgáz piacára gyakorolt potenciális hatásaival, és globális cseppfolyósítottföldgáz-kereskedelem esetleges korlátozásainak felszámolásával; |
| --- | --- |

8.

felhívja a Bizottságot, hogy – figyelemmel a gázpiac átalakulására és az elosztóközpont-alapú árazás európai megerősödésére – az EU–USA Energiaügyi Tanács következő ülésén foglalkozzon a palagáz-kitermelés globális léptékű fejlődésének a cseppfolyósított földgáz piacára gyakorolt potenciális hatásaival, és globális cseppfolyósítottföldgáz-kereskedelem esetleges korlátozásainak felszámolásával;

| 9. | hangsúlyozza, hogy uniós szinten az energiaellátásra vonatkozó megoldások szempontjából a szubszidiaritás elve a palagáz-feltárásra és/vagy -kitermelésre is vonatkozik; megjegyzi azonban, hogy a palagáz-feltárásnak határokon átnyúló dimenziója is lehet, különösen, amikor a fúrást egy másik tagállam szárazföldi határa mellett végzik, vagy amikor a fúrás több ország földfelszín alatti vizeit, levegőjét vagy talaját érinti; szorgalmazza a palagáz-feltárással kapcsolatos összes technikai és környezeti kérdés teljes körű közzétételét, valamint a megfelelő együttműködést az összes érdekelt féllel a koncessziók odaítélése előtt és tartama alatt; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy uniós szinten az energiaellátásra vonatkozó megoldások szempontjából a szubszidiaritás elve a palagáz-feltárásra és/vagy -kitermelésre is vonatkozik; megjegyzi azonban, hogy a palagáz-feltárásnak határokon átnyúló dimenziója is lehet, különösen, amikor a fúrást egy másik tagállam szárazföldi határa mellett végzik, vagy amikor a fúrás több ország földfelszín alatti vizeit, levegőjét vagy talaját érinti; szorgalmazza a palagáz-feltárással kapcsolatos összes technikai és környezeti kérdés teljes körű közzétételét, valamint a megfelelő együttműködést az összes érdekelt féllel a koncessziók odaítélése előtt és tartama alatt;

| 10. | megállapítja, hogy jelenleg nő a globális földgázfogyasztás, és hogy Európa továbbra is a legmagasabb földgázimportra szoruló régiók között marad; megjegyzi, hogy a Nemzetközi Energiaügynökség szerint Európa belső gáztermelése várhatóan csökkenni, a kereslet pedig növekedni fog, ami a behozatalt 2035-re mintegy 450 milliárd köbméterre emeli; elismeri ennélfogva a globális palagáz-kitermelésnek az energiabiztonság és az energiaforrások- és szolgáltatók diverzitásának közép- és hosszú távú biztosítása területén betöltött fontos szerepét; tisztában van azzal, hogy a palagáz hazai kitermelése lehetőséget nyújt néhány tagállam számára földgáz-ellátási forrásaik további diverzifikálására; figyelembe véve a tagállamoknak a harmadik országokból való földgázbehozataltól való függőségét; elismeri, hogy a palából történő földgázkitermelés egyesült államokbeli növekedésének következtében ma már nagyobb cseppfolyósítottföldgáz-készlet áll Európa rendelkezésére, és a megnövekedett belső földgázellátás és a nagyobb cseppfolyósítottföldgáz-készletek rendelkezésre állása együttesen vonzó lehetőségeket kínál a gázellátás diverzifikálására; |
| --- | --- |

10.

megállapítja, hogy jelenleg nő a globális földgázfogyasztás, és hogy Európa továbbra is a legmagasabb földgázimportra szoruló régiók között marad; megjegyzi, hogy a Nemzetközi Energiaügynökség szerint Európa belső gáztermelése várhatóan csökkenni, a kereslet pedig növekedni fog, ami a behozatalt 2035-re mintegy 450 milliárd köbméterre emeli; elismeri ennélfogva a globális palagáz-kitermelésnek az energiabiztonság és az energiaforrások- és szolgáltatók diverzitásának közép- és hosszú távú biztosítása területén betöltött fontos szerepét; tisztában van azzal, hogy a palagáz hazai kitermelése lehetőséget nyújt néhány tagállam számára földgáz-ellátási forrásaik további diverzifikálására; figyelembe véve a tagállamoknak a harmadik országokból való földgázbehozataltól való függőségét; elismeri, hogy a palából történő földgázkitermelés egyesült államokbeli növekedésének következtében ma már nagyobb cseppfolyósítottföldgáz-készlet áll Európa rendelkezésére, és a megnövekedett belső földgázellátás és a nagyobb cseppfolyósítottföldgáz-készletek rendelkezésre állása együttesen vonzó lehetőségeket kínál a gázellátás diverzifikálására;

| 11. | hangsúlyozza azonban, hogy kulcsfontosságú más, hosszú távú kilátásokkal bíró ellátásbiztonsági intézkedések és politikák elfogadása, így például a megújuló energiaforrások alkalmazásának jelentős növelése, valamint az energiahatékonyság és az energiatakarékosság javítása a megfelelő infrastruktúra és gáztároló létesítmények biztosítása mellett, a gázellátás és a tranzitútvonalak diverzifikálása, valamint a szállító, tranzit- és fogyasztó országokkal való megbízható partnerségek kialakítása az átláthatóság, a kölcsönös bizalom és a megkülönböztetésmentesség alapján, az Energia Charta és az EU harmadik energiacsomagja elveivel összhangban; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza azonban, hogy kulcsfontosságú más, hosszú távú kilátásokkal bíró ellátásbiztonsági intézkedések és politikák elfogadása, így például a megújuló energiaforrások alkalmazásának jelentős növelése, valamint az energiahatékonyság és az energiatakarékosság javítása a megfelelő infrastruktúra és gáztároló létesítmények biztosítása mellett, a gázellátás és a tranzitútvonalak diverzifikálása, valamint a szállító, tranzit- és fogyasztó országokkal való megbízható partnerségek kialakítása az átláthatóság, a kölcsönös bizalom és a megkülönböztetésmentesség alapján, az Energia Charta és az EU harmadik energiacsomagja elveivel összhangban;

| 12. | ismételten felhívja a Bizottságot, hogy 2013 végéig készítsen elemzést az uniós és nemzetközi földgázpiac jövőjéről, ideértve a már betervezett földgáz-infrastruktúra projektek (mint például a déli folyosóval összefüggésben kidolgozott projektek) és az új LNG-terminálok várható hatását, a palagáz hatását az amerikai földgázpiacra (konkrétan az LNG-import igényre), valamint az esetleges uniós palagáz-fejlesztések hatását a jövőbeli földgázellátási biztonságra és az árakra; úgy véli, hogy a tanulmánynak tükröznie kell, illetve kiindulási pontnak kell tekintenie az infrastrukturális fejlesztés jelenlegi állapotát és az EU 2020-as szén-dioxid-célkitűzéseit; hangsúlyozza, hogy valamennyi jelentős érdekelt féllel konzultálni kell; |
| --- | --- |

12.

ismételten felhívja a Bizottságot, hogy 2013 végéig készítsen elemzést az uniós és nemzetközi földgázpiac jövőjéről, ideértve a már betervezett földgáz-infrastruktúra projektek (mint például a déli folyosóval összefüggésben kidolgozott projektek) és az új LNG-terminálok várható hatását, a palagáz hatását az amerikai földgázpiacra (konkrétan az LNG-import igényre), valamint az esetleges uniós palagáz-fejlesztések hatását a jövőbeli földgázellátási biztonságra és az árakra; úgy véli, hogy a tanulmánynak tükröznie kell, illetve kiindulási pontnak kell tekintenie az infrastrukturális fejlesztés jelenlegi állapotát és az EU 2020-as szén-dioxid-célkitűzéseit; hangsúlyozza, hogy valamennyi jelentős érdekelt féllel konzultálni kell;

| 13. | hogy a teljes mértékben működőképes, összekapcsolt és integrált uniós belső energiapiac szintén alapvető fontosságú, többek között az esetleges uniós palagáz-kitermelés teljes mértékű kihasználása szempontjából, amelynek káros hatása nem érinti a környezetet és az ilyen típusú kitermelések szomszédságában élő közösségeket; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy erőteljesen törekedjenek a célkitűzés elérésére, különösen azzal, hogy biztosítják az Európai Unió harmadik belső energiapiaci csomagja és az energetikai infrastruktúracsomag követelményeinek zökkenőmentes átültetését és alkalmazását, figyelemmel az európai nagykereskedelmi energiapiacok 2014-ig történő harmonizációjára és teljes körű liberalizálására; |
| --- | --- |

13.

hogy a teljes mértékben működőképes, összekapcsolt és integrált uniós belső energiapiac szintén alapvető fontosságú, többek között az esetleges uniós palagáz-kitermelés teljes mértékű kihasználása szempontjából, amelynek káros hatása nem érinti a környezetet és az ilyen típusú kitermelések szomszédságában élő közösségeket; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy erőteljesen törekedjenek a célkitűzés elérésére, különösen azzal, hogy biztosítják az Európai Unió harmadik belső energiapiaci csomagja és az energetikai infrastruktúracsomag követelményeinek zökkenőmentes átültetését és alkalmazását, figyelemmel az európai nagykereskedelmi energiapiacok 2014-ig történő harmonizációjára és teljes körű liberalizálására;

Átmenet a szén-dioxid-mentesített gazdaságra

| 14. | egyetért a Bizottsággal abban, hogy a gáz jelentős lesz az energiarendszer átalakítása szempontjából – ahogyan az a már említett energiaügyi ütemtervben is szerepel –, mivel a más, környezetszennyezőbb fosszilis tüzelőanyagoktól való függőség csökkentésének – és ilyen módon az üvegházhatásúgáz-kibocsátások csökkentésének – gyors, átmeneti és költséghatékony módját jelenti a teljes mértékben fenntartható, alacsony szén-dioxid-kibocsátású energiatermelésre való áttérés előtt; különösen azon tagállamok esetében, amelyek jelenleg nagy mennyiségű szenet használnak fel a villamosenergia-termelés során, abban az esetben, ha a hatástanulmányokban megállapítást nyer, hogy ezen kitermelés nem károsítja a környezetet, különösen a felszín alatti vízrétegeket, és a kitermeléssel szomszédos közösségeket; |
| --- | --- |

14.

egyetért a Bizottsággal abban, hogy a gáz jelentős lesz az energiarendszer átalakítása szempontjából – ahogyan az a már említett energiaügyi ütemtervben is szerepel –, mivel a más, környezetszennyezőbb fosszilis tüzelőanyagoktól való függőség csökkentésének – és ilyen módon az üvegházhatásúgáz-kibocsátások csökkentésének – gyors, átmeneti és költséghatékony módját jelenti a teljes mértékben fenntartható, alacsony szén-dioxid-kibocsátású energiatermelésre való áttérés előtt; különösen azon tagállamok esetében, amelyek jelenleg nagy mennyiségű szenet használnak fel a villamosenergia-termelés során, abban az esetben, ha a hatástanulmányokban megállapítást nyer, hogy ezen kitermelés nem károsítja a környezetet, különösen a felszín alatti vízrétegeket, és a kitermeléssel szomszédos közösségeket;

| 15. | felkéri a Bizottság Közös Kutatóközpontját arra, hogy – figyelembe véve a palagáz széndioxid-terhelésére vonatkozó átfogó európai adatok hiányát – e kibocsátás jövőbeli pontos kiszámításának céljából mielőbb véglegesítse a palagáz-kitermelésből és -előállításból származó üvegházhatásúgáz-kibocsátás teljes életciklusra vonatkoztatott elemzését; |
| --- | --- |

15.

felkéri a Bizottság Közös Kutatóközpontját arra, hogy – figyelembe véve a palagáz széndioxid-terhelésére vonatkozó átfogó európai adatok hiányát – e kibocsátás jövőbeli pontos kiszámításának céljából mielőbb véglegesítse a palagáz-kitermelésből és -előállításból származó üvegházhatásúgáz-kibocsátás teljes életciklusra vonatkoztatott elemzését;

| 16. | megjegyzi azt is, hogy a megújuló energiaforrások bizonyos formái – például a szélenergia – változóak, és megbízható és rugalmas energetikai technológia alkalmazásával kell őket kiegészíteni vagy kiegyensúlyozni; annak a véleményének ad hangot, hogy a földgáz – a palagázzal együtt – egyike lehet a számos más, erre a célra rendelkezésre álló megoldási lehetőségnek, köztük a következőknek: fokozott összekapcsolódás, jobb rendszerirányítás és -ellenőrzés intelligens hálózatokon keresztül az összes hálózati szinten, energiatárolás és a keresleti oldal irányítása; elismeri a szén-dioxid leválasztásának és tárolásának fontosságát a gáz mint energiaforrás hosszú távú fenntarthatóságának biztosításában; |
| --- | --- |

16.

megjegyzi azt is, hogy a megújuló energiaforrások bizonyos formái – például a szélenergia – változóak, és megbízható és rugalmas energetikai technológia alkalmazásával kell őket kiegészíteni vagy kiegyensúlyozni; annak a véleményének ad hangot, hogy a földgáz – a palagázzal együtt – egyike lehet a számos más, erre a célra rendelkezésre álló megoldási lehetőségnek, köztük a következőknek: fokozott összekapcsolódás, jobb rendszerirányítás és -ellenőrzés intelligens hálózatokon keresztül az összes hálózati szinten, energiatárolás és a keresleti oldal irányítása; elismeri a szén-dioxid leválasztásának és tárolásának fontosságát a gáz mint energiaforrás hosszú távú fenntarthatóságának biztosításában;

| 17. | felkéri a Bizottságot, hogy a gáz esetében elemezze a szén-dioxid-leválasztás és -tárolás gazdaságosságát annak érdekében, hogy felgyorsítsák e technológia fejlesztését és elterjesztését; felkéri továbbá a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, feltehetően milyen hatást gyakorol a szén-dioxid-leválasztási és -tárolási technológia a gázból történő energia-előállítás rugalmasságára, és ebből következően a gáz – mint a rugalmas energiaforrásokat kiegészítő forrás – szerepére; |
| --- | --- |

17.

felkéri a Bizottságot, hogy a gáz esetében elemezze a szén-dioxid-leválasztás és -tárolás gazdaságosságát annak érdekében, hogy felgyorsítsák e technológia fejlesztését és elterjesztését; felkéri továbbá a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, feltehetően milyen hatást gyakorol a szén-dioxid-leválasztási és -tárolási technológia a gázból történő energia-előállítás rugalmasságára, és ebből következően a gáz – mint a rugalmas energiaforrásokat kiegészítő forrás – szerepére;

| 18. | felkéri a Bizottságot – összhangban az EU 2050-ig szóló energiaügyi ütemtervével –, hogy értékelje a nem szokványos gáz európai hatását és kilátásait, figyelembe véve az Egyesült Államok e téren szerzett tapasztalataiból levonható következtetéseket, felismerve ugyanakkor azt, hogy a nem hagyományos gáz uniós használatának mértékét végső soron majd a piac, illetve a tagállamoknak az EU hosszú távú éghajlat- és energiapolitikai célkitűzései keretében hozott döntései határozzák meg; |
| --- | --- |

18.

felkéri a Bizottságot – összhangban az EU 2050-ig szóló energiaügyi ütemtervével –, hogy értékelje a nem szokványos gáz európai hatását és kilátásait, figyelembe véve az Egyesült Államok e téren szerzett tapasztalataiból levonható következtetéseket, felismerve ugyanakkor azt, hogy a nem hagyományos gáz uniós használatának mértékét végső soron majd a piac, illetve a tagállamoknak az EU hosszú távú éghajlat- és energiapolitikai célkitűzései keretében hozott döntései határozzák meg;

| 19. | felhívja a hatóságokat, hogy végezzenek földfelszín alatti regionális hatásvizsgálatot a forrásoknak a geotermikus energia, a palagáz és más földfelszín alatti erőforrások közötti optimális elosztása, valamint a társadalmi előnyök maximális kiaknázása érdekében, |
| --- | --- |

19.

felhívja a hatóságokat, hogy végezzenek földfelszín alatti regionális hatásvizsgálatot a forrásoknak a geotermikus energia, a palagáz és más földfelszín alatti erőforrások közötti optimális elosztása, valamint a társadalmi előnyök maximális kiaknázása érdekében,

| 20. | felhívja a Bizottságot, hogy bízza meg az Európai Környezetvédelmi Ügynökséget (EKÜ) a palagáz és palaolaj kiaknázásának és a rendelkezésre álló technikák lehetséges hatásainak teljes körű, környezeti szempontú tudományos elemzésével; |
| --- | --- |

20.

felhívja a Bizottságot, hogy bízza meg az Európai Környezetvédelmi Ügynökséget (EKÜ) a palagáz és palaolaj kiaknázásának és a rendelkezésre álló technikák lehetséges hatásainak teljes körű, környezeti szempontú tudományos elemzésével;

A nem szokványos olaj- és gázforrások ipari és gazdasági szempontjai

Ipari környezet

| 21. | emlékeztet arra, hogy az amerikai palagáz-kitermelés jelentős növekedéséhez a stabil, elegendő számú fúrótornyot, a szükséges munkaerőt és a tapasztalt és jól felszerelt szolgáltatóipart magában foglaló ipari környezet nyújtott támogatást; tudatában van annak, hogy az EU-ban időbe telik majd a szükséges szolgáltató ágazat számára a megfelelő kapacitás megteremtése, valamint a tapasztalat megszerzése, és hogy ez rövid távon valószínűleg magasabb költségeket hoz majd; ösztönzi az érintett uniós és amerikai társaságok között a rendelkezésre álló zöld kivitelezések, legmagasabb szintű technológiák és – költségcsökkentéssel egybekötött – környezetbarát ipari eljárások alkalmazására irányuló együttműködést; úgy véli, hogy az Unión belüli palagáz-kitermelés ütemével kapcsolatos várakozásoknak realisztikusnak kell lenniük, és minden potenciális üzleti célú kitermelést fokozatosan kell bevezetni a fellendülés és válság váltakozásából álló gazdasági ciklusok elkerülése érdekében, amelyek jelentős kedvezőtlen helyi hatásokkal járnak; |
| --- | --- |

21.

emlékeztet arra, hogy az amerikai palagáz-kitermelés jelentős növekedéséhez a stabil, elegendő számú fúrótornyot, a szükséges munkaerőt és a tapasztalt és jól felszerelt szolgáltatóipart magában foglaló ipari környezet nyújtott támogatást; tudatában van annak, hogy az EU-ban időbe telik majd a szükséges szolgáltató ágazat számára a megfelelő kapacitás megteremtése, valamint a tapasztalat megszerzése, és hogy ez rövid távon valószínűleg magasabb költségeket hoz majd; ösztönzi az érintett uniós és amerikai társaságok között a rendelkezésre álló zöld kivitelezések, legmagasabb szintű technológiák és – költségcsökkentéssel egybekötött – környezetbarát ipari eljárások alkalmazására irányuló együttműködést; úgy véli, hogy az Unión belüli palagáz-kitermelés ütemével kapcsolatos várakozásoknak realisztikusnak kell lenniük, és minden potenciális üzleti célú kitermelést fokozatosan kell bevezetni a fellendülés és válság váltakozásából álló gazdasági ciklusok elkerülése érdekében, amelyek jelentős kedvezőtlen helyi hatásokkal járnak;

| 22. | rámutat, hogy a stabil szabályozási keret a gázkitermelő társaságok számára az igencsak szükséges infrastruktúrába és kutatás-fejlesztésbe való befektetéshez megfelelő környezet megteremtése és a piaci torzulások megakadályozása szempontjából egyaránt alapvető fontosságú; |
| --- | --- |

22.

rámutat, hogy a stabil szabályozási keret a gázkitermelő társaságok számára az igencsak szükséges infrastruktúrába és kutatás-fejlesztésbe való befektetéshez megfelelő környezet megteremtése és a piaci torzulások megakadályozása szempontjából egyaránt alapvető fontosságú;

| 23. | sürgeti a palagáz-kitermelés fejlesztésében érdekelt tagállamokat a szükséges szakismeretek oktatásának az általános oktatási és képzési rendszereikbe való bevezetésére annak érdekében, hogy felkészítsék a szükséges képzett munkaerőt; |
| --- | --- |

23.

sürgeti a palagáz-kitermelés fejlesztésében érdekelt tagállamokat a szükséges szakismeretek oktatásának az általános oktatási és képzési rendszereikbe való bevezetésére annak érdekében, hogy felkészítsék a szükséges képzett munkaerőt;

| 24. | rámutat, hogy a palagáz- és palaolaj-potenciál feltárása nem egyedi európai jelenség, hanem számos országban és régióban – köztük Ázsiában, Észak-Amerikában, Latin-Amerikában, Afrikában és Ausztráliában is – hatalmas az érdeklődés új olaj- és gázforrások fejlesztése iránt, amelyek javítják az energetikai és a gazdasági versenyképességet; hangsúlyozza, hogy a szaktudás és a bevált gyakorlatok megosztása céljából fel kell venni a palagázt és palaolajat a nem szokványos forrásokat már fejlesztő vagy azok fejlesztése és/vagy használata iránt érdeklődő országokkal folytatott, kétoldalú uniós párbeszéd és partnerségek témakörei közé; |
| --- | --- |

24.

rámutat, hogy a palagáz- és palaolaj-potenciál feltárása nem egyedi európai jelenség, hanem számos országban és régióban – köztük Ázsiában, Észak-Amerikában, Latin-Amerikában, Afrikában és Ausztráliában is – hatalmas az érdeklődés új olaj- és gázforrások fejlesztése iránt, amelyek javítják az energetikai és a gazdasági versenyképességet; hangsúlyozza, hogy a szaktudás és a bevált gyakorlatok megosztása céljából fel kell venni a palagázt és palaolajat a nem szokványos forrásokat már fejlesztő vagy azok fejlesztése és/vagy használata iránt érdeklődő országokkal folytatott, kétoldalú uniós párbeszéd és partnerségek témakörei közé;

| 25. | hangsúlyozza, hogy az energiakutatás területén minden új, jövőbeli technológia iránt nyitottnak kell maradni; felhív a nem szokványos gázkészletek fenntarthatóbb és biztonságosabb kitermelése lehetőségeinek feltárása érdekében a berendezésekkel és technológiai megoldásokkal, így például a szén-dioxid leválasztásával és tárolásával kapcsolatos további kutatás és fejlesztés folytatására; elismeri ezért azt a szélesebb értelemben vett szerepet, amelynek révén a gázágazatban a technológia és az innováció hozzájárulhat az EU készségbázisához és versenyképességéhez; |
| --- | --- |

25.

hangsúlyozza, hogy az energiakutatás területén minden új, jövőbeli technológia iránt nyitottnak kell maradni; felhív a nem szokványos gázkészletek fenntarthatóbb és biztonságosabb kitermelése lehetőségeinek feltárása érdekében a berendezésekkel és technológiai megoldásokkal, így például a szén-dioxid leválasztásával és tárolásával kapcsolatos további kutatás és fejlesztés folytatására; elismeri ezért azt a szélesebb értelemben vett szerepet, amelynek révén a gázágazatban a technológia és az innováció hozzájárulhat az EU készségbázisához és versenyképességéhez;

| 26. | tudomásul veszi az Ausztriában bekövetkezett technológiai fejleményeket, ahol az ágazat javasolja csak vízből, homokból és kukoricakeményítőből álló rétegrepesztő folyadékok alkalmazását; ajánlja, hogy más tagállamok és a Bizottság vizsgálja meg a palagáz vegyi anyagok igénybevétele nélküli kitermelésének lehetőségét, és további kutatást és fejlesztést szorgalmaz az említett technológiákkal és/vagy azon gyakorlatokkal kapcsolatban, amelyek enyhítenék a környezetre gyakorolt potenciális hatásokat; |
| --- | --- |

26.

tudomásul veszi az Ausztriában bekövetkezett technológiai fejleményeket, ahol az ágazat javasolja csak vízből, homokból és kukoricakeményítőből álló rétegrepesztő folyadékok alkalmazását; ajánlja, hogy más tagállamok és a Bizottság vizsgálja meg a palagáz vegyi anyagok igénybevétele nélküli kitermelésének lehetőségét, és további kutatást és fejlesztést szorgalmaz az említett technológiákkal és/vagy azon gyakorlatokkal kapcsolatban, amelyek enyhítenék a környezetre gyakorolt potenciális hatásokat;

| 27. | sürgeti a Bizottságot, hogy terjesszen elő ajánlásokat arra vonatkozóan, hogy az Európai Unióban működő valamennyi palagázkút csökkentse az illékonymetán-kibocsátást; |
| --- | --- |

27.

sürgeti a Bizottságot, hogy terjesszen elő ajánlásokat arra vonatkozóan, hogy az Európai Unióban működő valamennyi palagázkút csökkentse az illékonymetán-kibocsátást;

Az engedélyezés keretrendszere

| 28. | felhívja a tagállamokat, hogy léptessenek életbe stabil szabályozási rendszert és biztosítsák a palagázzal kapcsolatos tevékenységek fenntartható fejlesztéséhez szükséges adminisztratív és ellenőrző erőforrásokat, köztük az uniós környezetvédelmi és éghajlatvédelmi jogszabályok által előírtakat; emlékeztet arra, hogy a szubszidiaritás elvének megfelelően mindegyik tagállam saját döntési jogkörébe tartozik az olaj- és palagáz-kitermelés kérdése; |
| --- | --- |

28.

felhívja a tagállamokat, hogy léptessenek életbe stabil szabályozási rendszert és biztosítsák a palagázzal kapcsolatos tevékenységek fenntartható fejlesztéséhez szükséges adminisztratív és ellenőrző erőforrásokat, köztük az uniós környezetvédelmi és éghajlatvédelmi jogszabályok által előírtakat; emlékeztet arra, hogy a szubszidiaritás elvének megfelelően mindegyik tagállam saját döntési jogkörébe tartozik az olaj- és palagáz-kitermelés kérdése;

| 29. | megjegyzi, hogy a palagázfeltárás jelenlegi engedélyezési eljárását is az általános bányászati vagy a szénhidrogénekre vonatkozó jogszabályok szabályozzák; megjegyzi, hogy a Bizottság által készített, az európai nem szokványos gázról szóló 2011. november 8-i végleges jelentés és a palagáz-kitermelési projektek uniós környezetvédelmi jogi keretéről szóló, 2012. január 26-i jegyzék szerint az európai uniós jogalkotási keret megfelelően kiterjed a palagáz engedélyezésének, korai kitermelésének és előállításának minden vetületére; megjegyzi azonban, hogy a palagáz nagy mennyiségben történő kitermelése szükségessé teheti a jelenleg hatályos vonatkozó uniós jogszabályok – többek között a REACH – átfogó átalakítását annak érdekében, hogy a keret a nem szokványos fosszilis tüzelőanyagok kitermelésének jellemzőire is kiterjedjen; felkéri a Bizottságot és a tagállamok állami hatóságait, hogy haladéktalanul ellenőrizzék, szükség esetén pedig tegyék hatékonyabbá a jogszabályi kereteket annak biztosítása érdekében, hogy megfelelőek lehessenek a palagáz- és palaolajprojektek esetében, különös tekintettel arra, hogy felkészültek legyenek az esetleges jövőbeni kereskedelmi léptékű kitermelésre Európában, valamint a környezeti kockázatok kezelésére; |
| --- | --- |

29.

megjegyzi, hogy a palagázfeltárás jelenlegi engedélyezési eljárását is az általános bányászati vagy a szénhidrogénekre vonatkozó jogszabályok szabályozzák; megjegyzi, hogy a Bizottság által készített, az európai nem szokványos gázról szóló 2011. november 8-i végleges jelentés és a palagáz-kitermelési projektek uniós környezetvédelmi jogi keretéről szóló, 2012. január 26-i jegyzék szerint az európai uniós jogalkotási keret megfelelően kiterjed a palagáz engedélyezésének, korai kitermelésének és előállításának minden vetületére; megjegyzi azonban, hogy a palagáz nagy mennyiségben történő kitermelése szükségessé teheti a jelenleg hatályos vonatkozó uniós jogszabályok – többek között a REACH – átfogó átalakítását annak érdekében, hogy a keret a nem szokványos fosszilis tüzelőanyagok kitermelésének jellemzőire is kiterjedjen; felkéri a Bizottságot és a tagállamok állami hatóságait, hogy haladéktalanul ellenőrizzék, szükség esetén pedig tegyék hatékonyabbá a jogszabályi kereteket annak biztosítása érdekében, hogy megfelelőek lehessenek a palagáz- és palaolajprojektek esetében, különös tekintettel arra, hogy felkészültek legyenek az esetleges jövőbeni kereskedelmi léptékű kitermelésre Európában, valamint a környezeti kockázatok kezelésére;

| 30. | hangsúlyozza az átláthatóság és a nyilvánossággal való teljes mértékű konzultáció jelentőségét, különösen a gázfeltárás új megközelítésének bevezetésével összefüggésben; rámutat arra, hogy – egyes tagállamokban – hiányzik a nyilvános konzultáció az engedélyezési szakaszból; felhívja a tagállamokat jogszabályaik értékelésére, hogy látni lehessen, megfelelőképpen figyelembe veszik-e ezt a szempontot, beleértve az Aarhusi Egyezmény rendelkezéseinek és a vonatkozó uniós jogszabályi rendelkezéseknek teljes körű alkalmazását; |
| --- | --- |

30.

hangsúlyozza az átláthatóság és a nyilvánossággal való teljes mértékű konzultáció jelentőségét, különösen a gázfeltárás új megközelítésének bevezetésével összefüggésben; rámutat arra, hogy – egyes tagállamokban – hiányzik a nyilvános konzultáció az engedélyezési szakaszból; felhívja a tagállamokat jogszabályaik értékelésére, hogy látni lehessen, megfelelőképpen figyelembe veszik-e ezt a szempontot, beleértve az Aarhusi Egyezmény rendelkezéseinek és a vonatkozó uniós jogszabályi rendelkezéseknek teljes körű alkalmazását;

| 31. | annak a véleményének ad hangot, hogy a palagázprojekteket megvalósító tagállamoknak egyablakos megközelítést kellene elfogadniuk a jóváhagyásra és engedélyezésre, valamint a környezetvédelmi előírásoknak való megfelelőség vizsgálatára vonatkozóan (a kötelező környezeti hatásvizsgálatot is beleértve), ami egyes tagállamokban valamennyi energiaprojekt vonatkozásában a szokásos gyakorlat; |
| --- | --- |

31.

annak a véleményének ad hangot, hogy a palagázprojekteket megvalósító tagállamoknak egyablakos megközelítést kellene elfogadniuk a jóváhagyásra és engedélyezésre, valamint a környezetvédelmi előírásoknak való megfelelőség vizsgálatára vonatkozóan (a kötelező környezeti hatásvizsgálatot is beleértve), ami egyes tagállamokban valamennyi energiaprojekt vonatkozásában a szokásos gyakorlat;

| 32. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat, bizonyosodjanak meg arról, hogy a palagáz-kitermelés engedélyezéséhez szükséges jogszabály-módosításra kötelezően csak az érintett helyi hatóságok által kiadott vélemény birtokában kerülhet sor; |
| --- | --- |

32.

kéri a Bizottságot és a tagállamokat, bizonyosodjanak meg arról, hogy a palagáz-kitermelés engedélyezéséhez szükséges jogszabály-módosításra kötelezően csak az érintett helyi hatóságok által kiadott vélemény birtokában kerülhet sor;

A közvélemény és a legjobb gyakorlat

A nyilvánosság hozzáállása

| 33. | tudatában van annak, hogy a palagáz-kitermeléssel kapcsolatban a nyilvánosság hozzáállása tagállamonként változó, és hogy a negatív hozzáállás oka gyakran információhiány vagy félretájékoztatás; felkér a nyilvánosságnak a palagáz-kitermeléssel kapcsolatban átláthatóbb és objektívebb módon nyújtott tájékoztatás javítására és hatékonyabbá tételére, és támogatja olyan portálok létrehozását, amelyek a palagáz-kitermelési műveletekre vonatkozó nyilvános információk széles köréhez biztosítanak hozzáférést; sürgeti a palagázt az EU-ban kitermelő vállalatokat, hogy a fúrás megkezdését megelőzően nyújtsanak teljes körű tájékoztatást tevékenységeikről, konzultáljanak a helyi közösségekkel és hatóságokkal, illetve tájékoztassák a nyilvánosságot a pala összetételének elemzését követően a hidraulikus repesztés során felhasználni kívánt összes vegyi anyagról, azok összetevőiről és koncentrációjáról; |
| --- | --- |

33.

tudatában van annak, hogy a palagáz-kitermeléssel kapcsolatban a nyilvánosság hozzáállása tagállamonként változó, és hogy a negatív hozzáállás oka gyakran információhiány vagy félretájékoztatás; felkér a nyilvánosságnak a palagáz-kitermeléssel kapcsolatban átláthatóbb és objektívebb módon nyújtott tájékoztatás javítására és hatékonyabbá tételére, és támogatja olyan portálok létrehozását, amelyek a palagáz-kitermelési műveletekre vonatkozó nyilvános információk széles köréhez biztosítanak hozzáférést; sürgeti a palagázt az EU-ban kitermelő vállalatokat, hogy a fúrás megkezdését megelőzően nyújtsanak teljes körű tájékoztatást tevékenységeikről, konzultáljanak a helyi közösségekkel és hatóságokkal, illetve tájékoztassák a nyilvánosságot a pala összetételének elemzését követően a hidraulikus repesztés során felhasználni kívánt összes vegyi anyagról, azok összetevőiről és koncentrációjáról;

| 34. | úgy véli, hogy a helyi közösségek jelentőségteljes és kellő időben történő bekapcsolódása biztosításának legjobb módja a kötelező környezeti hatásvizsgálat, a magas szintű átláthatóság és a tervezett palagázprojektekkel kapcsolatos nyilvános konzultáció, függetlenül a projekt időtartamától és nagyságrendjétől; |
| --- | --- |

34.

úgy véli, hogy a helyi közösségek jelentőségteljes és kellő időben történő bekapcsolódása biztosításának legjobb módja a kötelező környezeti hatásvizsgálat, a magas szintű átláthatóság és a tervezett palagázprojektekkel kapcsolatos nyilvános konzultáció, függetlenül a projekt időtartamától és nagyságrendjétől;

| 35. | megjegyzi, hogy különösen fontos az európai uniós palagáz-kitermelők számára, hogy tevékenységeik minden szakaszában kapcsolatba lépjenek, illetve erős kapcsolatot alakítsanak ki a helyi közösségekkel, mivel az EU népsűrűsége nagyobb, mint az Egyesült Államoké, és az európai földtulajdonosok nem birtokolják a föld alatti erőforrásokat, így ilyen módon – eltérően az USA-tól – a kitermelésből sem származik közvetlen előnyük; szorgalmazza ennek kapcsán olyan keretek megállapítását, amelyek versenyképesek az ágazat számára, ugyanakkor lehetővé teszik, hogy a nemzeti és helyi közösségek részesedjenek a palagáz-források előnyeiből; felkéri a palagáz-kitermelő vállalatokat, hogy állapítsanak meg felelősségteljes közösségi gyakorlatokat és biztosítsák, hogy a helyi közösségek számára előnyös legyen a palagáz-kitermelés, valamint biztosítsák „a szennyező fizet” elvének alkalmazását, és az általuk okozott közvetlen vagy közvetett károkból adódó összes költség fedezését; |
| --- | --- |

35.

megjegyzi, hogy különösen fontos az európai uniós palagáz-kitermelők számára, hogy tevékenységeik minden szakaszában kapcsolatba lépjenek, illetve erős kapcsolatot alakítsanak ki a helyi közösségekkel, mivel az EU népsűrűsége nagyobb, mint az Egyesült Államoké, és az európai földtulajdonosok nem birtokolják a föld alatti erőforrásokat, így ilyen módon – eltérően az USA-tól – a kitermelésből sem származik közvetlen előnyük; szorgalmazza ennek kapcsán olyan keretek megállapítását, amelyek versenyképesek az ágazat számára, ugyanakkor lehetővé teszik, hogy a nemzeti és helyi közösségek részesedjenek a palagáz-források előnyeiből; felkéri a palagáz-kitermelő vállalatokat, hogy állapítsanak meg felelősségteljes közösségi gyakorlatokat és biztosítsák, hogy a helyi közösségek számára előnyös legyen a palagáz-kitermelés, valamint biztosítsák „a szennyező fizet” elvének alkalmazását, és az általuk okozott közvetlen vagy közvetett károkból adódó összes költség fedezését;

| 36. | elismeri, hogy mind az előzetes, mind pedig az ellenőrzési szakaszban hangsúlyt kell fektetni a civil társadalommal folytatott átlátható és nyílt, a rendelkezésre álló tudományos eredményeken alapuló párbeszédre, amely során érthetően tárgyalják a gázszivárgás, illetve a palagáz-kitermelés által a talajvízre, a tájra, a mezőgazdaságra és a turizmusra gyakorolt hatás kérdéseit; emlékeztet arra, hogy figyelemmel az ilyen párbeszéd ösztönzésére, az EU 2012. évi költségvetésében szerepel a kísérleti projektek és más támogató tevékenységek finanszírozására szánt előirányzat; úgy véli, hogy a párbeszédet semleges módon és a tagállamokkal szoros együttműködésben, a helyi hatóságok, a helyi közösségek, a nyilvánosság, az üzleti vállalkozások és a nem kormányzati szervezetek bevonásával kell megszervezni; |
| --- | --- |

36.

elismeri, hogy mind az előzetes, mind pedig az ellenőrzési szakaszban hangsúlyt kell fektetni a civil társadalommal folytatott átlátható és nyílt, a rendelkezésre álló tudományos eredményeken alapuló párbeszédre, amely során érthetően tárgyalják a gázszivárgás, illetve a palagáz-kitermelés által a talajvízre, a tájra, a mezőgazdaságra és a turizmusra gyakorolt hatás kérdéseit; emlékeztet arra, hogy figyelemmel az ilyen párbeszéd ösztönzésére, az EU 2012. évi költségvetésében szerepel a kísérleti projektek és más támogató tevékenységek finanszírozására szánt előirányzat; úgy véli, hogy a párbeszédet semleges módon és a tagállamokkal szoros együttműködésben, a helyi hatóságok, a helyi közösségek, a nyilvánosság, az üzleti vállalkozások és a nem kormányzati szervezetek bevonásával kell megszervezni;

| 37. | hangsúlyozza a palagáz- és olajpala-kitermelést folytató olaj- és gázkitermelő vállalatok átlátható irányításának fontosságát; |
| --- | --- |

37.

hangsúlyozza a palagáz- és olajpala-kitermelést folytató olaj- és gázkitermelő vállalatok átlátható irányításának fontosságát;

Legjobb gyakorlat

| 38. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a palagáz-kitermelés és előállítás során a legszigorúbb biztonsági előírásokat, a rendelkezésre álló legjobb technológiát és a bevált üzemeltetési megoldásokat alkalmazzák, továbbá hogy folyamatosan fejlesszék a technológiát és a megoldásokat, és a minimálisra csökkentsék az ártalmas hatásokat; hangsúlyozza ezzel kapcsolatban az ágazat részéről végrehajtott jelentős kutatás-fejlesztési befektetések fontosságát; üdvözli a Nemzetközi Energiaügynökség és az olaj- és gázkitermelők szövetségei részéről indított, a palagáz- és palaolaj-kitermelés és -előállítás terén a bevált gyakorlatok meghatározására irányuló kezdeményezéseket; |
| --- | --- |

38.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a palagáz-kitermelés és előállítás során a legszigorúbb biztonsági előírásokat, a rendelkezésre álló legjobb technológiát és a bevált üzemeltetési megoldásokat alkalmazzák, továbbá hogy folyamatosan fejlesszék a technológiát és a megoldásokat, és a minimálisra csökkentsék az ártalmas hatásokat; hangsúlyozza ezzel kapcsolatban az ágazat részéről végrehajtott jelentős kutatás-fejlesztési befektetések fontosságát; üdvözli a Nemzetközi Energiaügynökség és az olaj- és gázkitermelők szövetségei részéről indított, a palagáz- és palaolaj-kitermelés és -előállítás terén a bevált gyakorlatok meghatározására irányuló kezdeményezéseket;

| 39. | úgy véli, hogy a palagáz-kitermelés fejlesztési potenciáljával kapcsolatos aggodalmak – nevezetesen, hogy a kitermelés fejlesztése a kutakból való szivárgás útján károsítja a vízkészleteket – a kutak fejlesztése és építése terén a legjobb gyakorlatok alkalmazásával kezelhető, különösen béléscsövezéssel, cementezéssel, nyomásszabályozással, a cementezett béléscsövek és korszerű cementkötéses szelvények nyomáspróbájával együtt, amelynek során meggyőződnek a kőzetrétegek elkülönüléséről; felkéri a tagállamokat, hogy a palagáz-kitermelés során többek között helyszíni ellenőrzéssel biztosítsák e gyakorlatok követését; |
| --- | --- |

39.

úgy véli, hogy a palagáz-kitermelés fejlesztési potenciáljával kapcsolatos aggodalmak – nevezetesen, hogy a kitermelés fejlesztése a kutakból való szivárgás útján károsítja a vízkészleteket – a kutak fejlesztése és építése terén a legjobb gyakorlatok alkalmazásával kezelhető, különösen béléscsövezéssel, cementezéssel, nyomásszabályozással, a cementezett béléscsövek és korszerű cementkötéses szelvények nyomáspróbájával együtt, amelynek során meggyőződnek a kőzetrétegek elkülönüléséről; felkéri a tagállamokat, hogy a palagáz-kitermelés során többek között helyszíni ellenőrzéssel biztosítsák e gyakorlatok követését;

| 40. | hangsúlyozza, hogy a megbízható szabályozáson alapuló jobb technológiák és megoldások kifejlesztésével az üzemeltetők és a szolgáltatóipari szereplők nem csak a palagázprojektek közvélemény általi elfogadását javítják, hanem üzleti lehetőségekhez is jutnak, tekintettel a nem szokványos gázkészletek feltárásának a világ egészét érintő környezetvédelmi kihívásaira; ajánlja ezért, hogy a tagállamok – amint elérhető lesz – vegyék figyelembe a Nemzetközi Energiaügynökség a hidraulikus repesztésre vonatkozó legjobb rendelkezésre álló technológiákról szóló átfogó referenciadokumentumának ajánlásait; |
| --- | --- |

40.

hangsúlyozza, hogy a megbízható szabályozáson alapuló jobb technológiák és megoldások kifejlesztésével az üzemeltetők és a szolgáltatóipari szereplők nem csak a palagázprojektek közvélemény általi elfogadását javítják, hanem üzleti lehetőségekhez is jutnak, tekintettel a nem szokványos gázkészletek feltárásának a világ egészét érintő környezetvédelmi kihívásaira; ajánlja ezért, hogy a tagállamok – amint elérhető lesz – vegyék figyelembe a Nemzetközi Energiaügynökség a hidraulikus repesztésre vonatkozó legjobb rendelkezésre álló technológiákról szóló átfogó referenciadokumentumának ajánlásait;

| 41. | hangsúlyozza a legszigorúbb biztonsági és környezetvédelmi követelmények, valamint a kútfúrás és a hidraulikus repesztés biztonság szempontjából kritikus szakaszaiban tartott rendszeres ellenőrzések szükségességét; hangsúlyozza, hogy az üzemeltetőknek különösen a fáklyázás és a lefúvatás mértékét kell csökkenteniük, valamint gázt kell visszanyerniük és meg kell kötniük az illékonymetán-kibocsátást, illetve újra fel kell használniuk/kezelniük kell a szennyvizet; felkéri az EU-t, hogy kövesse az USA által meghatározott utat a palagáz környezetvédelmi szabályozásában olyan repesztési szabályok előírásával, amelyek előírják a vállalatok számára a metán és más szennyező gázkibocsátások megkötését, ahogyan azt az USA Környezetvédelmi Hivatala (EPA) bevezette; |
| --- | --- |

41.

hangsúlyozza a legszigorúbb biztonsági és környezetvédelmi követelmények, valamint a kútfúrás és a hidraulikus repesztés biztonság szempontjából kritikus szakaszaiban tartott rendszeres ellenőrzések szükségességét; hangsúlyozza, hogy az üzemeltetőknek különösen a fáklyázás és a lefúvatás mértékét kell csökkenteniük, valamint gázt kell visszanyerniük és meg kell kötniük az illékonymetán-kibocsátást, illetve újra fel kell használniuk/kezelniük kell a szennyvizet; felkéri az EU-t, hogy kövesse az USA által meghatározott utat a palagáz környezetvédelmi szabályozásában olyan repesztési szabályok előírásával, amelyek előírják a vállalatok számára a metán és más szennyező gázkibocsátások megkötését, ahogyan azt az USA Környezetvédelmi Hivatala (EPA) bevezette;

| 42. | felhívja továbbá a palagáz-kitermelőket, hogy a kitermelés előtt és alatt is vizsgálják be a kútjaikhoz közeli, háztartási célú vízkutakat, és a kapott információkat hozzáférhető, érthető formában és átlátható módon hozzák nyilvánosságra; |
| --- | --- |

42.

felhívja továbbá a palagáz-kitermelőket, hogy a kitermelés előtt és alatt is vizsgálják be a kútjaikhoz közeli, háztartási célú vízkutakat, és a kapott információkat hozzáférhető, érthető formában és átlátható módon hozzák nyilvánosságra;

| 43. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az üzemeltetők rehabilitálják és eredeti állapotába állítsák vissza a felhasznált földterületet, továbbá hogy tevékenységeik befejezésével a bezárást követő ellenőrzést végezzenek; |
| --- | --- |

43.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az üzemeltetők rehabilitálják és eredeti állapotába állítsák vissza a felhasznált földterületet, továbbá hogy tevékenységeik befejezésével a bezárást követő ellenőrzést végezzenek;

| 44. | sürgeti a legjobb gyakorlatok és az információk cseréjét az EU tagállamai, illetve az EU, az USA és Kanada között; különösen bátorítja az olyan európai és észak-amerikai települések partnerségének kialakítását, ahol palagázt tártak fel; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a palagáz-kitermeléssel kapcsolatos ismerteket az iparág átadja a helyi közösségeknek; |
| --- | --- |

44.

sürgeti a legjobb gyakorlatok és az információk cseréjét az EU tagállamai, illetve az EU, az USA és Kanada között; különösen bátorítja az olyan európai és észak-amerikai települések partnerségének kialakítását, ahol palagázt tártak fel; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a palagáz-kitermeléssel kapcsolatos ismerteket az iparág átadja a helyi közösségeknek;

| 45. | sürgeti a palagáz- és palaolaj-kitermelési ágazatot, hogy a világ minden táján, ahol a társaságok működnek, egységesen a legszigorúbb környezetvédelmi és biztonsági előírásokat alkalmazzák; felkéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, milyen mechanizmusok lehetnek alkalmasak annak biztosítására, hogy az EU-ban letelepedett társaságok világszerte a legszigorúbb előírások szerint működjenek; úgy véli, hogy a vállalati felelősségnek kellene ezen a területen az alapvető mozgatórugónak lennie, valamint hogy a tagállami engedélyezési rendszerek keretében az engedélyek odaítélése során figyelembe lehetne venni a társaságok részvételével bekövetkezett globális baleseteket, feltéve hogy ezeket a baleseteket alapos felülvizsgálatok kísérik; |
| --- | --- |

45.

sürgeti a palagáz- és palaolaj-kitermelési ágazatot, hogy a világ minden táján, ahol a társaságok működnek, egységesen a legszigorúbb környezetvédelmi és biztonsági előírásokat alkalmazzák; felkéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, milyen mechanizmusok lehetnek alkalmasak annak biztosítására, hogy az EU-ban letelepedett társaságok világszerte a legszigorúbb előírások szerint működjenek; úgy véli, hogy a vállalati felelősségnek kellene ezen a területen az alapvető mozgatórugónak lennie, valamint hogy a tagállami engedélyezési rendszerek keretében az engedélyek odaítélése során figyelembe lehetne venni a társaságok részvételével bekövetkezett globális baleseteket, feltéve hogy ezeket a baleseteket alapos felülvizsgálatok kísérik;

| 46. | kiemeli az ipari és tudományos világ képviselőiből álló független platformok létrehozására irányuló erőfeszítések támogatásának és közös finanszírozásának jelentőségét, melyek célja a palagáz kitermelésének tiszta technológiáihoz köthető jó gyakorlatok értékelése és kialakítása; |
| --- | --- |

46.

kiemeli az ipari és tudományos világ képviselőiből álló független platformok létrehozására irányuló erőfeszítések támogatásának és közös finanszírozásának jelentőségét, melyek célja a palagáz kitermelésének tiszta technológiáihoz köthető jó gyakorlatok értékelése és kialakítása;

| 47. | emlékeztet arra, hogy a palagáz- és palaolaj-kitermelésre – különös tekintettel a szennyvíz kezelésére – következetesen „a szennyező fizet” elvét kell alkalmazni, továbbá hogy az esetleges okozott közvetlen vagy közvetett károkért a társaságok teljes körűen felelnek; sürgeti a Bizottságot, hogy mérje fel, szükség van-e javaslatok előterjesztésére a hidraulikus repesztésnek és a palagáz-kitermeléshez kapcsolódó más tevékenységeknek a környezeti felelősségről szóló irányelvbe történő konkrét felvételére, továbbá a palagáz-kitermelők kötelezésére a tevékenységükhöz kapcsolódó környezeti károk esetére a pénzügyi biztonságra vagy biztosításra vonatkozó követelmények teljesítésére – az érintett lakosság számára a jogbiztonság szavatolása érdekében; |
| --- | --- |

47.

emlékeztet arra, hogy a palagáz- és palaolaj-kitermelésre – különös tekintettel a szennyvíz kezelésére – következetesen „a szennyező fizet” elvét kell alkalmazni, továbbá hogy az esetleges okozott közvetlen vagy közvetett károkért a társaságok teljes körűen felelnek; sürgeti a Bizottságot, hogy mérje fel, szükség van-e javaslatok előterjesztésére a hidraulikus repesztésnek és a palagáz-kitermeléshez kapcsolódó más tevékenységeknek a környezeti felelősségről szóló irányelvbe történő konkrét felvételére, továbbá a palagáz-kitermelők kötelezésére a tevékenységükhöz kapcsolódó környezeti károk esetére a pénzügyi biztonságra vagy biztosításra vonatkozó követelmények teljesítésére – az érintett lakosság számára a jogbiztonság szavatolása érdekében;

o

o o

| 48. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak. |
| --- | --- |

48.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak.

---

(1)  HL C 99. E, 2012.4.3., 64. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0430.

(3)  HL L 164., 1994.6.30., 3. o.

(4)  HL L 295., 2010.11.12., 1. o.

(5)  HL L 175., 1985.7.5., 40. o.

(6)  HL L 197., 2001.7.21., 30. o.

(7)  HL L 102., 2006.4.11., 15. o.

(8)  HL L 327., 2000.12.22., 1. o.

(9)  HL L 396., 2006.12.30., 1. o.

(10)  HL L 123., 1998.4.24., 1. o.

(11)  HL L 10., 1997.1.14., 13. o.

(12)  HL L 143., 2004.4.30., 56. o.

(13)  HL L 334., 2010.12.17., 17. o.

(14)  HL L 275., 2003.10.25., 32. o.

(15)  HL L 140., 2009.6.5., 136. o.

(16)  COM(2011)0885.

(17)  COM(2011)0658.

---

| 16.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 419/94 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 419/94

---

P7_TA(2012)0445

A Petíciós Bizottság 2011. évi tevékenysége

Az Európai Parlament 2012. november 21-i állásfoglalása a Petíciós Bizottság 2011. évi tevékenységéről (2011/2317(INI))

(2015/C 419/14)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Petíciós Bizottság tanácskozásairól szóló korábbi állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Petíciós Bizottság tanácskozásairól szóló korábbi állásfoglalásaira,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 10. és 11. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 10. és 11. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 24., 227., 258. és 260. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 24., 227., 258. és 260. cikkére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére és 202. cikke (8) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére és 202. cikke (8) bekezdésére,

| — | tekintettel a Petíciós Bizottság jelentésére (A7-0240/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Petíciós Bizottság jelentésére (A7-0240/2012),

| A. | mivel – a Szerződés 30. jegyzőkönyve értelmében – az Európai Unió Alapjogi Chartája a Lisszaboni Szerződés hatálybalépését követően kötelező erejűvé vált; mivel ugyanezen szerződés jogalapot teremt az EU számára arra, hogy elfogadja az emberi jogokról szóló európai egyezményt, valamint létrehozta az európai polgári kezdeményezést; |
| --- | --- |

A.

mivel – a Szerződés 30. jegyzőkönyve értelmében – az Európai Unió Alapjogi Chartája a Lisszaboni Szerződés hatálybalépését követően kötelező erejűvé vált; mivel ugyanezen szerződés jogalapot teremt az EU számára arra, hogy elfogadja az emberi jogokról szóló európai egyezményt, valamint létrehozta az európai polgári kezdeményezést;

| B. | mivel a polgári kezdeményezésről szóló rendelet (1)2012. április 1-jén hatályba lépett, és mivel a Parlament felelősségi körébe tartozik, hogy a sikeres – vagyis legalább hét tagállamból több mint egymillió aláírással támogatott – kezdeményezések esetében közmeghallgatást szervezzen; |
| --- | --- |

B.

mivel a polgári kezdeményezésről szóló rendelet (1)2012. április 1-jén hatályba lépett, és mivel a Parlament felelősségi körébe tartozik, hogy a sikeres – vagyis legalább hét tagállamból több mint egymillió aláírással támogatott – kezdeményezések esetében közmeghallgatást szervezzen;

| C. | mivel a Petíciós Bizottság egyik feladata munkájának folyamatos felülvizsgálata és – ahol lehetséges – szerepének növelése, különös tekintettel a demokratikus alapelvek fejlesztésére, így a polgárok fokozottabb részvételére az uniós döntéshozatali folyamatban, valamint az átláthatóság és az elszámoltathatóság növelésére, és mivel rendes tevékenysége során a bizottság szorosan együttműködik a tagállamokkal, az Európai Bizottsággal, az ombudsmannal és más testületekkel az uniós jog betűjének és szellemének maradéktalan betartatása érdekében; |
| --- | --- |

C.

mivel a Petíciós Bizottság egyik feladata munkájának folyamatos felülvizsgálata és – ahol lehetséges – szerepének növelése, különös tekintettel a demokratikus alapelvek fejlesztésére, így a polgárok fokozottabb részvételére az uniós döntéshozatali folyamatban, valamint az átláthatóság és az elszámoltathatóság növelésére, és mivel rendes tevékenysége során a bizottság szorosan együttműködik a tagállamokkal, az Európai Bizottsággal, az ombudsmannal és más testületekkel az uniós jog betűjének és szellemének maradéktalan betartatása érdekében;

| D. | üdvözli a tanácsot vagy jogorvoslatot kereső, illetve panaszt benyújtó állampolgárok számára „Az EU polgárait megillető jogok” weboldallal kialakított egyablakos ügyintézési rendszert; |
| --- | --- |

D.

üdvözli a tanácsot vagy jogorvoslatot kereső, illetve panaszt benyújtó állampolgárok számára „Az EU polgárait megillető jogok” weboldallal kialakított egyablakos ügyintézési rendszert;

| E. | üdvözli az Európai Bíróságnak az Alapjogi Charta 51. cikke értelmezésével kapcsolatos ítélkezési gyakorlatát, amely szerint az ERT ügyben hozott ítéletében hangsúlyozza, hogy a tagállamok szerveinek akkor is alkalmazniuk kell az elsődleges uniós jogot, ha az EUMSZ által biztosított alapvető szabadságokat nemzeti szintű intézkedésekkel kívánják korlátozni; |
| --- | --- |

E.

üdvözli az Európai Bíróságnak az Alapjogi Charta 51. cikke értelmezésével kapcsolatos ítélkezési gyakorlatát, amely szerint az ERT ügyben hozott ítéletében hangsúlyozza, hogy a tagállamok szerveinek akkor is alkalmazniuk kell az elsődleges uniós jogot, ha az EUMSZ által biztosított alapvető szabadságokat nemzeti szintű intézkedésekkel kívánják korlátozni;

| F. | mivel az európai polgárok és lakosok joggal várják el, hogy az általuk a Petíciós Bizottsághoz benyújtott kérdésekre az Európai Unió jogi keretein belül – melyekre úgy tekintenek, mint uniós jogaik, különösen természeti környezetük, egészségük, szabad mozgásuk, méltóságuk és alapvető jogaik és szabadságaik biztosítékára – szükségtelen késedelem nélkül megoldást találjanak; |
| --- | --- |

F.

mivel az európai polgárok és lakosok joggal várják el, hogy az általuk a Petíciós Bizottsághoz benyújtott kérdésekre az Európai Unió jogi keretein belül – melyekre úgy tekintenek, mint uniós jogaik, különösen természeti környezetük, egészségük, szabad mozgásuk, méltóságuk és alapvető jogaik és szabadságaik biztosítékára – szükségtelen késedelem nélkül megoldást találjanak;

| G. | mivel az európai intézményeknek több információt kell nyújtaniuk és átláthatóbbnak kell lenniük az EU polgárai számára; |
| --- | --- |

G.

mivel az európai intézményeknek több információt kell nyújtaniuk és átláthatóbbnak kell lenniük az EU polgárai számára;

| H. | mivel a 998 elfogadhatónak nyilvánított petíció közül 649 további vizsgálat céljából – a Szerződés 258. és 260. cikke alapján – továbbkerült a Bizottsághoz; 416 petíciót pedig elfogadhatatlannak nyilvánítottak; |
| --- | --- |

H.

mivel a 998 elfogadhatónak nyilvánított petíció közül 649 további vizsgálat céljából – a Szerződés 258. és 260. cikke alapján – továbbkerült a Bizottsághoz; 416 petíciót pedig elfogadhatatlannak nyilvánítottak;

| I. | mivel a petíciós eljárás kiegészítheti az európai polgárok rendelkezésére álló egyéb olyan eszközöket, mint az európai ombudsman vagy az Európai Bizottság előtti panasztétel lehetősége; |
| --- | --- |

I.

mivel a petíciós eljárás kiegészítheti az európai polgárok rendelkezésére álló egyéb olyan eszközöket, mint az európai ombudsman vagy az Európai Bizottság előtti panasztétel lehetősége;

| J. | mivel az elfogadhatatlan petíciók száma 2011-ben is magas volt, ami rámutat, hogy a Parlamentnek növelnie kell erőfeszítéseit a polgárok tájékoztatása terén, hogy azok tisztában legyenek a petíciós jog alkalmazhatóságának korlátaival; mivel az egyének és a helyi közösségek, az önkéntes, jótékonysági és szakmai egyesületek, valamint az üzleti vállalkozások megfelelő helyzetben vannak ahhoz, hogy értékeljék az európai uniós jogszabályok hatékonyságát – mivel rájuk vonatkoznak – és ahhoz, hogy a polgárok figyelmét felhívják az esetleges joghézagokra, amelyeket az uniós jogszabályok minden tagállambeli jobb és összehasonlíthatóbb végrehajtása érdekében vizsgálni szükséges; |
| --- | --- |

J.

mivel az elfogadhatatlan petíciók száma 2011-ben is magas volt, ami rámutat, hogy a Parlamentnek növelnie kell erőfeszítéseit a polgárok tájékoztatása terén, hogy azok tisztában legyenek a petíciós jog alkalmazhatóságának korlátaival; mivel az egyének és a helyi közösségek, az önkéntes, jótékonysági és szakmai egyesületek, valamint az üzleti vállalkozások megfelelő helyzetben vannak ahhoz, hogy értékeljék az európai uniós jogszabályok hatékonyságát – mivel rájuk vonatkoznak – és ahhoz, hogy a polgárok figyelmét felhívják az esetleges joghézagokra, amelyeket az uniós jogszabályok minden tagállambeli jobb és összehasonlíthatóbb végrehajtása érdekében vizsgálni szükséges;

| K. | mivel az ebben a jelentésben foglalt statisztikai elemzés szerint a legtöbb petíciót – bár csökkenő arányban, de – továbbra is német állampolgárok nyújtják be, akiket a spanyol és olasz benyújtók követnek; |
| --- | --- |

K.

mivel az ebben a jelentésben foglalt statisztikai elemzés szerint a legtöbb petíciót – bár csökkenő arányban, de – továbbra is német állampolgárok nyújtják be, akiket a spanyol és olasz benyújtók követnek;

| L. | mivel a Szerződés rendelkezései szerint minden uniós polgárt és lakost megillető petíciós jog terjedelme és működési módja tekintetében eltér a polgárok rendelkezésére álló jogorvoslati módoktól – pl. a panaszok európai ombudsmanhoz vagy a Bizottsághoz történő benyújtásától –, és mivel a tagállamok a válság ürügyén egyre kisebb mértékben veszik figyelembe ezt a jogot, ami komoly aggodalom forrása az európai uniós polgárok számára; |
| --- | --- |

L.

mivel a Szerződés rendelkezései szerint minden uniós polgárt és lakost megillető petíciós jog terjedelme és működési módja tekintetében eltér a polgárok rendelkezésére álló jogorvoslati módoktól – pl. a panaszok európai ombudsmanhoz vagy a Bizottsághoz történő benyújtásától –, és mivel a tagállamok a válság ürügyén egyre kisebb mértékben veszik figyelembe ezt a jogot, ami komoly aggodalom forrása az európai uniós polgárok számára;

| M. | mivel az általános környezetvédelmi témákkal kapcsolatos főbb aggodalmak oka, hogy a tagállamok és a tagállami szint alatti intézmények hiányosan és gyakran tévesen alkalmazzák a környezeti hatásvizsgálatokról szóló (khv) irányelvet (2) és a hulladékokról szóló keretirányelvet (3); mivel a madárvédelmi és az élőhelyvédelmi irányelv állítólagos megsértéséről szóló petíciókban gyakran jelennek meg azzal kapcsolatos aggályok, hogy a Natura 2000 területeken tervezett főbb projektek eredményeként nagy mértékben csökken majd a biológiai sokféleség, és mivel a vízgazdálkodással kapcsolatos petíciók rámutattak a szennyezés súlyos eseteire, valamint felvetettek a projekteknek a vízi erőforrások fenntarthatóságára és minőségére gyakorolt lehetséges hatásával kapcsolatos aggályokat; |
| --- | --- |

M.

mivel az általános környezetvédelmi témákkal kapcsolatos főbb aggodalmak oka, hogy a tagállamok és a tagállami szint alatti intézmények hiányosan és gyakran tévesen alkalmazzák a környezeti hatásvizsgálatokról szóló (khv) irányelvet (2) és a hulladékokról szóló keretirányelvet (3); mivel a madárvédelmi és az élőhelyvédelmi irányelv állítólagos megsértéséről szóló petíciókban gyakran jelennek meg azzal kapcsolatos aggályok, hogy a Natura 2000 területeken tervezett főbb projektek eredményeként nagy mértékben csökken majd a biológiai sokféleség, és mivel a vízgazdálkodással kapcsolatos petíciók rámutattak a szennyezés súlyos eseteire, valamint felvetettek a projekteknek a vízi erőforrások fenntarthatóságára és minőségére gyakorolt lehetséges hatásával kapcsolatos aggályokat;

| N. | mivel khv-irányelv jelenleg felülvizsgálat alatt áll, a Petíciós Bizottság hulladékügyi kérdésekről szóló jelentése pedig súlyos hiányosságokat fedett fel számos tagállamban, lévén, hogy az irányelv végrehajtása továbbra is hiányos, és mivel ezt a problémát nem felülvizsgálat útján, hanem csakis a Bizottság hatékonyabb ellenőrzési tevékenysége révén lehet megoldani; |
| --- | --- |

N.

mivel khv-irányelv jelenleg felülvizsgálat alatt áll, a Petíciós Bizottság hulladékügyi kérdésekről szóló jelentése pedig súlyos hiányosságokat fedett fel számos tagállamban, lévén, hogy az irányelv végrehajtása továbbra is hiányos, és mivel ezt a problémát nem felülvizsgálat útján, hanem csakis a Bizottság hatékonyabb ellenőrzési tevékenysége révén lehet megoldani;

| O. | mivel – ahogy azt az e tárgyban beérkező petíciók száma is alátámasztja – az európai uniós polgárok és lakosok jogszerűen szerzett tulajdonukhoz való joga továbbra is nagy jelentőségű kérdés több ezer ember számára, és mivel ha az illetékes hatóságok nem oldják meg ezt a problémát, aligha állítható helyre a határokon átnyúló lakáspiaccal kapcsolatos jogbiztonság, illetve bizalom, ami súlyos következményekkel jár a gazdaság újraélénkülését illető kilátások szempontjából, továbbá mivel kifejezetten 2011-ben a part menti területekre vonatkozó spanyol törvénnyel (Ley de Costas) kapcsolatban 70 petíció maradt lezáratlanul, melyek közül 51 petíció érkezett spanyol állampolgároktól vagy spanyol állampolgárok csoportjaitól, a fennmaradó 19 pedig más állampolgárságúaktól; |
| --- | --- |

O.

mivel – ahogy azt az e tárgyban beérkező petíciók száma is alátámasztja – az európai uniós polgárok és lakosok jogszerűen szerzett tulajdonukhoz való joga továbbra is nagy jelentőségű kérdés több ezer ember számára, és mivel ha az illetékes hatóságok nem oldják meg ezt a problémát, aligha állítható helyre a határokon átnyúló lakáspiaccal kapcsolatos jogbiztonság, illetve bizalom, ami súlyos következményekkel jár a gazdaság újraélénkülését illető kilátások szempontjából, továbbá mivel kifejezetten 2011-ben a part menti területekre vonatkozó spanyol törvénnyel (Ley de Costas) kapcsolatban 70 petíció maradt lezáratlanul, melyek közül 51 petíció érkezett spanyol állampolgároktól vagy spanyol állampolgárok csoportjaitól, a fennmaradó 19 pedig más állampolgárságúaktól;

| P. | mivel előző évi jelentésében a Petíciós Bizottság nagyra értékelte a Bizottsággal és az európai ombudsmannal a petíciók és panaszok terén folytatott együttműködést, és mivel a Petíciós Bizottság több alkalommal kérte, hogy a Bizottság tájékoztassa a petíciókban említett jogsértésekkel kapcsolatban folyó eljárások fejleményeiről; |
| --- | --- |

P.

mivel előző évi jelentésében a Petíciós Bizottság nagyra értékelte a Bizottsággal és az európai ombudsmannal a petíciók és panaszok terén folytatott együttműködést, és mivel a Petíciós Bizottság több alkalommal kérte, hogy a Bizottság tájékoztassa a petíciókban említett jogsértésekkel kapcsolatban folyó eljárások fejleményeiről;

| Q. | mivel számos petíció állítása szerint visszaélésszerűen vagy a meghatározottól eltérő célra használták fel az uniós forrásokat, más petíciók pedig az uniós igazgatás nem megfelelő működéséről, többek között a befolyással rendelkező ügynökségeken belüli összeférhetetlenségről számolnak be, valamint felszólítanak az uniós szakpolitikák módosítására; |
| --- | --- |

Q.

mivel számos petíció állítása szerint visszaélésszerűen vagy a meghatározottól eltérő célra használták fel az uniós forrásokat, más petíciók pedig az uniós igazgatás nem megfelelő működéséről, többek között a befolyással rendelkező ügynökségeken belüli összeférhetetlenségről számolnak be, valamint felszólítanak az uniós szakpolitikák módosítására;

| R. | mivel az európai polgárságról szóló 2010. évi európai bizottsági jelentés (4) megerősíti azon hiányosságok és problémák létét, amelyekkel – a petíciók tanúsága szerint – az emberek a belső piac rossz működéséből fakadóan szembesülnek, különös tekintettel a következőkre: az uniós polgárok és családtagjaik – teljes körűen jogszerű – szabad mozgása, a társadalombiztosítási jogosultságokhoz való hozzáférés, a képesítések kölcsönös elismerése, a fogyatékkal élők által tapasztalt akadályok, családjogi kérdések és a romákat érintő etnikai vagy nemzetiségi alapon történő tömeges kitoloncolások, valamint a kettős adóztatással kapcsolatos kérdések; |
| --- | --- |

R.

mivel az európai polgárságról szóló 2010. évi európai bizottsági jelentés (4) megerősíti azon hiányosságok és problémák létét, amelyekkel – a petíciók tanúsága szerint – az emberek a belső piac rossz működéséből fakadóan szembesülnek, különös tekintettel a következőkre: az uniós polgárok és családtagjaik – teljes körűen jogszerű – szabad mozgása, a társadalombiztosítási jogosultságokhoz való hozzáférés, a képesítések kölcsönös elismerése, a fogyatékkal élők által tapasztalt akadályok, családjogi kérdések és a romákat érintő etnikai vagy nemzetiségi alapon történő tömeges kitoloncolások, valamint a kettős adóztatással kapcsolatos kérdések;

| S. | mivel 2011-ben a polgárok által benyújtott számos petícióban mutattak rá annak jelentőségére, hogy megelőzzék a biológiai sokféleség Natura 2000 területeken belüli helyrehozhatatlan csökkenését, valamint biztosítsák az élőhelyvédelmi irányelv alapján kijelölt területek védelmét; |
| --- | --- |

S.

mivel 2011-ben a polgárok által benyújtott számos petícióban mutattak rá annak jelentőségére, hogy megelőzzék a biológiai sokféleség Natura 2000 területeken belüli helyrehozhatatlan csökkenését, valamint biztosítsák az élőhelyvédelmi irányelv alapján kijelölt területek védelmét;

| T. | mivel az Európai Unió Törvényszékének a T-308/07. sz. ügyben 2011. szeptember 14-én hozott ítélete helybenhagyta a petíció benyújtójának panaszát a petícióját elfogadhatatlannak nyilvánító bizottsági határozat ellen, és ezzel egyértelműen megszabta, hogy a petíciók elfogadhatatlanná nyilvánítása esetében a Parlamentnek megfelelő indokolást is közölnie kell; |
| --- | --- |

T.

mivel az Európai Unió Törvényszékének a T-308/07. sz. ügyben 2011. szeptember 14-én hozott ítélete helybenhagyta a petíció benyújtójának panaszát a petícióját elfogadhatatlannak nyilvánító bizottsági határozat ellen, és ezzel egyértelműen megszabta, hogy a petíciók elfogadhatatlanná nyilvánítása esetében a Parlamentnek megfelelő indokolást is közölnie kell;

| U. | mivel a bizottság munkájának hatékonyságát nagyban meghatározza a gyorsaság és az alaposság foka, és ezeket tovább lehetne javítani különösen a petíciók ügyintézési idejének optimalizálásával, valamint az azok értékelésére irányuló eljárás ésszerűsítésével; |
| --- | --- |

U.

mivel a bizottság munkájának hatékonyságát nagyban meghatározza a gyorsaság és az alaposság foka, és ezeket tovább lehetne javítani különösen a petíciók ügyintézési idejének optimalizálásával, valamint az azok értékelésére irányuló eljárás ésszerűsítésével;

| 1. | megállapítja, hogy a 2011-ben beérkezett petíciók zöme továbbra is az uniós jog megsértésének feltételezett eseteivel foglalkozik a környezetvédelem, az igazságszolgáltatás és a belső piac tekintetében, megjelenítve az uniós polgárok véleményét azzal kapcsolatban, hogy az uniós jogszabályok – abban a formában, ahogyan a tagállamok átveszik és végrehajtják azokat – valóban a várt eredményeket hozzák-e és megfelelnek-e az EU jogalkotási irányának; |
| --- | --- |

1.

megállapítja, hogy a 2011-ben beérkezett petíciók zöme továbbra is az uniós jog megsértésének feltételezett eseteivel foglalkozik a környezetvédelem, az igazságszolgáltatás és a belső piac tekintetében, megjelenítve az uniós polgárok véleményét azzal kapcsolatban, hogy az uniós jogszabályok – abban a formában, ahogyan a tagállamok átveszik és végrehajtják azokat – valóban a várt eredményeket hozzák-e és megfelelnek-e az EU jogalkotási irányának;

| 2. | megjegyzi, hogy egyre emelkedik azon petíciók és más beadványok száma, amelyekben a polgárok a Szerződés 227. cikke, illetve az Alapjogi Charta 51. cikke értelmében az Unió hatáskörén kívül eső kérdésekben keresnek jogi vagy pénzügyi korrekciót, így például a nemzeti nyugdíjak kiszámításának felülvizsgálatát, a nemzeti bíróságok által hozott határozatok megváltoztatását, az európai határok újrarajzolását támogatják vagy bankok személyi hitel nyújtására való kötelezését stb. kérik; teljes mértékben támogatja a Parlament illetékes főigazgatóságainak arra irányuló fellépését, hogy megoldást találjanak a polgároktól érkező ilyen beadványok kezelésére, mindeközben figyelembe véve a Parlamentnek a polgárokkal való kapcsolattartásra vonatkozó kötelezettségeit; |
| --- | --- |

2.

megjegyzi, hogy egyre emelkedik azon petíciók és más beadványok száma, amelyekben a polgárok a Szerződés 227. cikke, illetve az Alapjogi Charta 51. cikke értelmében az Unió hatáskörén kívül eső kérdésekben keresnek jogi vagy pénzügyi korrekciót, így például a nemzeti nyugdíjak kiszámításának felülvizsgálatát, a nemzeti bíróságok által hozott határozatok megváltoztatását, az európai határok újrarajzolását támogatják vagy bankok személyi hitel nyújtására való kötelezését stb. kérik; teljes mértékben támogatja a Parlament illetékes főigazgatóságainak arra irányuló fellépését, hogy megoldást találjanak a polgároktól érkező ilyen beadványok kezelésére, mindeközben figyelembe véve a Parlamentnek a polgárokkal való kapcsolattartásra vonatkozó kötelezettségeit;

| 3. | véleménye szerint a Petíciós Bizottság jobban betölthetné szerepét és hatáskörét, valamint erősödhetne láthatósága, hatékonysága, elszámoltathatósága és átláthatósága, ha több lehetőséget kapna arra, hogy az uniós polgárok számára fontos kérdéseket a plenáris ülés elé vihesse, továbbá arra, hogy tanúkat idézhessen be, vizsgálatokat folytathasson és helyszíni meghallgatásokat tarthasson; |
| --- | --- |

3.

véleménye szerint a Petíciós Bizottság jobban betölthetné szerepét és hatáskörét, valamint erősödhetne láthatósága, hatékonysága, elszámoltathatósága és átláthatósága, ha több lehetőséget kapna arra, hogy az uniós polgárok számára fontos kérdéseket a plenáris ülés elé vihesse, továbbá arra, hogy tanúkat idézhessen be, vizsgálatokat folytathasson és helyszíni meghallgatásokat tarthasson;

| 4. | emlékeztet rá, hogy a sikeres európai polgári kezdeményezésekkel kapcsolatos nyilvános meghallgatások megszervezési eljárásait tekintve a Parlament határozata alapján a Petíciós Bizottság automatikusan az adott kérdésben jogalkotást érintő hatáskörrel rendelkező bizottság társbizottságává válik (lásd a 211/2011/EU rendelet 11. cikkét); ezt annak elismeréseként értékeli, hogy testületként a legtöbb tapasztalattal rendelkezik a polgárokkal való közvetlen kapcsolattartás terén, és biztosítani képes az azonos eljárást valamennyi sikeres polgári kezdeményezés esetében; felkéri az Elnökök Értekezletét, hogy ezzel kapcsolatban hagyja jóvá a bizottság egyértelműsített hatáskörét az eljárási szabályzat VII. mellékletének XX. pontjában; egyidejűleg hangsúlyozza, hogy az EUMSZ 22. cikke alapján benyújtott petíció és a polgári kezdeményezés közötti különbséget világosan el kell magyarázni a nagyközönségnek; |
| --- | --- |

4.

emlékeztet rá, hogy a sikeres európai polgári kezdeményezésekkel kapcsolatos nyilvános meghallgatások megszervezési eljárásait tekintve a Parlament határozata alapján a Petíciós Bizottság automatikusan az adott kérdésben jogalkotást érintő hatáskörrel rendelkező bizottság társbizottságává válik (lásd a 211/2011/EU rendelet 11. cikkét); ezt annak elismeréseként értékeli, hogy testületként a legtöbb tapasztalattal rendelkezik a polgárokkal való közvetlen kapcsolattartás terén, és biztosítani képes az azonos eljárást valamennyi sikeres polgári kezdeményezés esetében; felkéri az Elnökök Értekezletét, hogy ezzel kapcsolatban hagyja jóvá a bizottság egyértelműsített hatáskörét az eljárási szabályzat VII. mellékletének XX. pontjában; egyidejűleg hangsúlyozza, hogy az EUMSZ 22. cikke alapján benyújtott petíció és a polgári kezdeményezés közötti különbséget világosan el kell magyarázni a nagyközönségnek;

| 5. | üdvözli a Parlament arra vonatkozó döntését, hogy honlapján sokkal gyakorlatiasabb és láthatóbb petíciós portált hoz létre, amely – a Szerződés 227. cikke és a Parlament eljárási szabályzatának 202. cikke, valamint az Alapjogi Charta 51. cikke által megszabott határokon belül – megkönnyíti a polgárok petíciós eljáráshoz való hozzáférését, tájékoztatást nyújt számukra és lehetővé teszi a petíciók sokkal inkább felhasználóbarát környezetben való benyújtását, tovább lehetővé teszi a petíciók támogatói számára azok elektronikus aláírását; úgy véli, hogy ezen a portálon az európai, nemzeti és regionális szinten igénybe vehető egyéb jogorvoslati formák gyakorlati elérhetőségeinek is szerepelniük kell, továbbá átfogóan tájékoztatnia kell a Petíciós Bizottság hatásköréről, egyszersmind az Európai Bíróság ítéleteinek hivatalos honlapja, a CURIA mintájára gyakorlati hozzáférést kell nyújtania a közigazgatási szervek számára; |
| --- | --- |

5.

üdvözli a Parlament arra vonatkozó döntését, hogy honlapján sokkal gyakorlatiasabb és láthatóbb petíciós portált hoz létre, amely – a Szerződés 227. cikke és a Parlament eljárási szabályzatának 202. cikke, valamint az Alapjogi Charta 51. cikke által megszabott határokon belül – megkönnyíti a polgárok petíciós eljáráshoz való hozzáférését, tájékoztatást nyújt számukra és lehetővé teszi a petíciók sokkal inkább felhasználóbarát környezetben való benyújtását, tovább lehetővé teszi a petíciók támogatói számára azok elektronikus aláírását; úgy véli, hogy ezen a portálon az európai, nemzeti és regionális szinten igénybe vehető egyéb jogorvoslati formák gyakorlati elérhetőségeinek is szerepelniük kell, továbbá átfogóan tájékoztatnia kell a Petíciós Bizottság hatásköréről, egyszersmind az Európai Bíróság ítéleteinek hivatalos honlapja, a CURIA mintájára gyakorlati hozzáférést kell nyújtania a közigazgatási szervek számára;

| 6. | megerősíti azon szándékát, hogy a bizottság elé tárt, elfogadhatónak nyilvánított esetek tekintetében meglévő politikai befolyását kihasználva, a Bizottsággal és az Európai Unió tagállamainak megfelelő hatóságaival szorosan együttműködve továbbra is elősegíti és védi a polgárok alapvető jogait és szabadságait; |
| --- | --- |

6.

megerősíti azon szándékát, hogy a bizottság elé tárt, elfogadhatónak nyilvánított esetek tekintetében meglévő politikai befolyását kihasználva, a Bizottsággal és az Európai Unió tagállamainak megfelelő hatóságaival szorosan együttműködve továbbra is elősegíti és védi a polgárok alapvető jogait és szabadságait;

| 7 | felhívja a Petíciós Bizottságot, hogy vizsgálja meg az Equal Rights Trust ügyben hozott ítéletnek a petíciók megbízhatóságára gyakorolt hatásait, valamint azt a kérdést, hogy mely tényleges akadályokkal szembesülnek az uniós polgárok abban az esetben, ha az Európai Bíróság előzetes döntéshozatala iránti kérelem segítségével kívánnak a nemzeti bíróságok előtt folyó ügyekben uniós joggal kapcsolatos kulcsfontosságú kérdések megbízható értelmezéséhez jutni; |
| --- | --- |

7

felhívja a Petíciós Bizottságot, hogy vizsgálja meg az Equal Rights Trust ügyben hozott ítéletnek a petíciók megbízhatóságára gyakorolt hatásait, valamint azt a kérdést, hogy mely tényleges akadályokkal szembesülnek az uniós polgárok abban az esetben, ha az Európai Bíróság előzetes döntéshozatala iránti kérelem segítségével kívánnak a nemzeti bíróságok előtt folyó ügyekben uniós joggal kapcsolatos kulcsfontosságú kérdések megbízható értelmezéséhez jutni;

| 8. | fontosnak tartja a tagállamok parlamentjeivel és kormányaival való, a kölcsönösségen alapuló együttműködés erősítését, és amennyiben szükséges, a tagállami hatóságok arra való ösztönzését, hogy az európai uniós jogszabályokat teljes mértékben átláthatóan ültessék át és alkalmazzák; |
| --- | --- |

8.

fontosnak tartja a tagállamok parlamentjeivel és kormányaival való, a kölcsönösségen alapuló együttműködés erősítését, és amennyiben szükséges, a tagállami hatóságok arra való ösztönzését, hogy az európai uniós jogszabályokat teljes mértékben átláthatóan ültessék át és alkalmazzák;

| 9. | hangsúlyozza a Bizottság és a tagállamok együttműködésének jelentőségét, és nemtetszésének ad hangot egyes tagállamoknak a közösségi környezetvédelmi jog alkalmazása és bevezetése területén mutatott hanyagságával kapcsolatosan; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza a Bizottság és a tagállamok együttműködésének jelentőségét, és nemtetszésének ad hangot egyes tagállamoknak a közösségi környezetvédelmi jog alkalmazása és bevezetése területén mutatott hanyagságával kapcsolatosan;

| 10. | úgy véli, hogy a petíciós eljárásokat nem szabad eszközként használni és a tagállamokban a politikai napirend céljainak elérésére felhasználni, hanem objektívan kell lefolytatni azokat, az Európai Parlament álláspontját tükrözve; |
| --- | --- |

10.

úgy véli, hogy a petíciós eljárásokat nem szabad eszközként használni és a tagállamokban a politikai napirend céljainak elérésére felhasználni, hanem objektívan kell lefolytatni azokat, az Európai Parlament álláspontját tükrözve;

| 11. | üdvözli a Petíciós Bizottság és az európai ombudsman szolgálatai közötti konstruktív együttműködést, és megerősíti, hogy határozottan támogatni kívánja az ombudsmant abban, hogy az uniós intézményekkel szembeni fellépés útján azonosítsa a hivatali visszásságokat; |
| --- | --- |

11.

üdvözli a Petíciós Bizottság és az európai ombudsman szolgálatai közötti konstruktív együttműködést, és megerősíti, hogy határozottan támogatni kívánja az ombudsmant abban, hogy az uniós intézményekkel szembeni fellépés útján azonosítsa a hivatali visszásságokat;

| 12. | felhívja a Bizottságot, hogy biztosítsa a Petíciós Bizottság számára az európai polgároktól érkező, a Bizottság által vizsgált panaszokkal kapcsolatos részleteket és statisztikai elemzéseket, ideértve az eredményeket és a panaszos származási helyét is; |
| --- | --- |

12.

felhívja a Bizottságot, hogy biztosítsa a Petíciós Bizottság számára az európai polgároktól érkező, a Bizottság által vizsgált panaszokkal kapcsolatos részleteket és statisztikai elemzéseket, ideértve az eredményeket és a panaszos származási helyét is;

| 13. | úgy véli, hogy az EUMSZ 258. és 260. cikke szerinti jogsértési eljárások működése tekintetében a Bizottságnak biztosítania kell a Parlamenthez benyújtott petíciók és a Bizottsághoz benyújtott panaszok egyenrangú kezelését; |
| --- | --- |

13.

úgy véli, hogy az EUMSZ 258. és 260. cikke szerinti jogsértési eljárások működése tekintetében a Bizottságnak biztosítania kell a Parlamenthez benyújtott petíciók és a Bizottsághoz benyújtott panaszok egyenrangú kezelését;

| 14. | úgy véli, hogy a küldöttségi látogatások bizottságon belüli előkészítésére, végrehajtására és különösen a tartalmi értékelésére vonatkozó pontos és írásban megfogalmazott eljárási szabályok hozzájárulnának a Petíciós Bizottság munkájának nagyobb fokú hatékonyságához és következetességéhez; |
| --- | --- |

14.

úgy véli, hogy a küldöttségi látogatások bizottságon belüli előkészítésére, végrehajtására és különösen a tartalmi értékelésére vonatkozó pontos és írásban megfogalmazott eljárási szabályok hozzájárulnának a Petíciós Bizottság munkájának nagyobb fokú hatékonyságához és következetességéhez;

| 15. | úgy véli, hogy a hulladékokról szóló keretirányelv minden tagállamban – egészen az önkormányzati szintig – megvalósuló helyes végrehajtása rendkívüli fontossággal bír, és ezért a hulladékgazdálkodás terén nehézségekkel küzdő tagállamokat határozott és mielőbbi fellépésre sürgeti; |
| --- | --- |

15.

úgy véli, hogy a hulladékokról szóló keretirányelv minden tagállamban – egészen az önkormányzati szintig – megvalósuló helyes végrehajtása rendkívüli fontossággal bír, és ezért a hulladékgazdálkodás terén nehézségekkel küzdő tagállamokat határozott és mielőbbi fellépésre sürgeti;

| 16. | megismétli a tagállamokhoz számos alkalommal intézett azon felhívását, hogy teljesítsék az Unió polgárainak és családtagjaiknak a tagállamok területén történő szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jogáról (a szabad mozgásról) szóló 2004/38/EK irányelv szerinti kötelezettségeiket, emlékezteti a tagállamokat azon kötelezettségükre, hogy meg kell könnyíteniük a megkülönböztetéstől mentes belépést és tartózkodást többek között az azonos nemű párok és gyermekeik, a romák és más kisebbségi csoportok számára is; |
| --- | --- |

16.

megismétli a tagállamokhoz számos alkalommal intézett azon felhívását, hogy teljesítsék az Unió polgárainak és családtagjaiknak a tagállamok területén történő szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jogáról (a szabad mozgásról) szóló 2004/38/EK irányelv szerinti kötelezettségeiket, emlékezteti a tagállamokat azon kötelezettségükre, hogy meg kell könnyíteniük a megkülönböztetéstől mentes belépést és tartózkodást többek között az azonos nemű párok és gyermekeik, a romák és más kisebbségi csoportok számára is;

| 17. | őszintén támogatja a Ley de Costas mögöttes célkitűzését, azaz azt, hogy a spanyol tengerparti környezetet meg kell védeni a túlzott mértékű ingatlanfejlesztéstől, hogy megőrizzék azt a vadvilág és a jövő generációi számára; ugyanakkor aggodalommal állapítja meg, hogy a törvény továbbra is problémát jelent a petíciók benyújtói – különösen a spanyol állampolgárok – számára; támogatja a petíciók benyújtóinak a törvény és annak végrehajtása okozta nehézségek megoldására irányuló erőfeszítéseit, és külön felhívja a figyelmet a Petíciós Bizottság határozatára, mely szerint munkacsoportot hoz létre a kérdés alaposabb vizsgálata céljából; |
| --- | --- |

17.

őszintén támogatja a Ley de Costas mögöttes célkitűzését, azaz azt, hogy a spanyol tengerparti környezetet meg kell védeni a túlzott mértékű ingatlanfejlesztéstől, hogy megőrizzék azt a vadvilág és a jövő generációi számára; ugyanakkor aggodalommal állapítja meg, hogy a törvény továbbra is problémát jelent a petíciók benyújtói – különösen a spanyol állampolgárok – számára; támogatja a petíciók benyújtóinak a törvény és annak végrehajtása okozta nehézségek megoldására irányuló erőfeszítéseit, és külön felhívja a figyelmet a Petíciós Bizottság határozatára, mely szerint munkacsoportot hoz létre a kérdés alaposabb vizsgálata céljából;

| 18. | úgy véli, hogy a jelen gazdasági körülmények között mindenki érdekét a Ley de Costas által potenciálisan érintett ingatlanokat övező jogbizonytalanság megszüntetése szolgálja; üdvözli a spanyol kormány bejelentését, miszerint felül kívánja vizsgálni a Ley de Costas törvényt azzal a céllal, hogy összeegyeztesse a spanyol partvidék jövőbeli megvédésének kérdését a gazdasági növekedés szempontjaival, valamint nagyobb jogbiztonságot nyújtson az ingatlantulajdonosoknak; sürgeti a spanyol kormányt, hogy vegye figyelembe a múltban jóhiszeműen ingatlant szerző polgárok, valamint azon települések érdekeit, amelyek mindig is fenntartható módon éltek együtt a tengerrel; különösen sürgeti, hogy foglalkozzanak a törvény alkalmazásának sajátos kérdésével, oly módon, hogy az ne ösztönözzön önkényes, visszamenőleges vagy aránytalan határozatok meghozatalára, hanem biztosítsa a megfelelő eljárást, a fellebbezés lehetőségét, a méltányos kárpótlást és az információkhoz való hozzáférést; |
| --- | --- |

18.

úgy véli, hogy a jelen gazdasági körülmények között mindenki érdekét a Ley de Costas által potenciálisan érintett ingatlanokat övező jogbizonytalanság megszüntetése szolgálja; üdvözli a spanyol kormány bejelentését, miszerint felül kívánja vizsgálni a Ley de Costas törvényt azzal a céllal, hogy összeegyeztesse a spanyol partvidék jövőbeli megvédésének kérdését a gazdasági növekedés szempontjaival, valamint nagyobb jogbiztonságot nyújtson az ingatlantulajdonosoknak; sürgeti a spanyol kormányt, hogy vegye figyelembe a múltban jóhiszeműen ingatlant szerző polgárok, valamint azon települések érdekeit, amelyek mindig is fenntartható módon éltek együtt a tengerrel; különösen sürgeti, hogy foglalkozzanak a törvény alkalmazásának sajátos kérdésével, oly módon, hogy az ne ösztönözzön önkényes, visszamenőleges vagy aránytalan határozatok meghozatalára, hanem biztosítsa a megfelelő eljárást, a fellebbezés lehetőségét, a méltányos kárpótlást és az információkhoz való hozzáférést;

| 19. | emlékeztet a Parlament azon megállapítására (5), miszerint a part menti övezetekről szóló törvény aránytalan hatást gyakorol az egyes ingatlantulajdonosokra, ugyanakkor nincs kellő hatással a part tényleges károsodását kiváltó személyekre, sürgeti a spanyol kormányt annak biztosítására, hogy vonják eljárás alá, és az okozott kárt fizettessék meg azokkal a személyekkel, akiknek csalárd fellépése miatt számos uniós állampolgár került elviselhetetlen helyzetbe lakóingatlana elvesztése, vagy az elvesztés kockázata miatt; |
| --- | --- |

19.

emlékeztet a Parlament azon megállapítására (5), miszerint a part menti övezetekről szóló törvény aránytalan hatást gyakorol az egyes ingatlantulajdonosokra, ugyanakkor nincs kellő hatással a part tényleges károsodását kiváltó személyekre, sürgeti a spanyol kormányt annak biztosítására, hogy vonják eljárás alá, és az okozott kárt fizettessék meg azokkal a személyekkel, akiknek csalárd fellépése miatt számos uniós állampolgár került elviselhetetlen helyzetbe lakóingatlana elvesztése, vagy az elvesztés kockázata miatt;

| 20. | felhívja a Bizottságot, hogy biztosítsa a környezeti hatásvizsgálatokról szóló irányelv megerősítését az által, hogy egyértelműen meghatározza a szakértői tanulmányok függetlenségének paramétereit, az EU-szerte egységes küszöbértékeket, az eljárások maximális időtartamát, ideértve a tényleges nyilvános konzultációt, a döntések alátámasztásának kritériumát, az ésszerű alternatívák kötelező vizsgálatát és a minőségellenőrzési mechanizmust; |
| --- | --- |

20.

felhívja a Bizottságot, hogy biztosítsa a környezeti hatásvizsgálatokról szóló irányelv megerősítését az által, hogy egyértelműen meghatározza a szakértői tanulmányok függetlenségének paramétereit, az EU-szerte egységes küszöbértékeket, az eljárások maximális időtartamát, ideértve a tényleges nyilvános konzultációt, a döntések alátámasztásának kritériumát, az ésszerű alternatívák kötelező vizsgálatát és a minőségellenőrzési mechanizmust;

| 21. | felhívja ezenfelül a Bizottságot annak biztosítására, hogy a tagállamok megfelelően végrehajtsák az élőhelyvédelmi és madárvédelmi irányelvet, valamint javítsák az Unió polgárainak és családtagjaiknak a tagállamok területén történő szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jogáról szóló 2004/38/EK irányelv átültetését és alkalmazását; |
| --- | --- |

21.

felhívja ezenfelül a Bizottságot annak biztosítására, hogy a tagállamok megfelelően végrehajtsák az élőhelyvédelmi és madárvédelmi irányelvet, valamint javítsák az Unió polgárainak és családtagjaiknak a tagállamok területén történő szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jogáról szóló 2004/38/EK irányelv átültetését és alkalmazását;

| 22. | emlékeztet arra, hogy a petíciók benyújtói milyen nagy számban fordulnak a Petíciós Bizottsághoz a német ifjúsági ügyekkel és családüggyel és különösen a német gyermek- és ifjúságügyi hivatalokkal kapcsolatos egyéni panaszokkal, és megerősíti a bizottság arra irányuló szándékát, hogy saját hatáskörén és az Európai Unió hatáskörén belül konstruktívan hozzájáruljon a petíciók benyújtói és a hatóságok közötti panaszos esetek tisztázásához; megjegyzi, hogy ennek során nem szabad beavatkozni a tagállamok igazgatási szerveinek belső autonóm eljárásaiba; |
| --- | --- |

22.

emlékeztet arra, hogy a petíciók benyújtói milyen nagy számban fordulnak a Petíciós Bizottsághoz a német ifjúsági ügyekkel és családüggyel és különösen a német gyermek- és ifjúságügyi hivatalokkal kapcsolatos egyéni panaszokkal, és megerősíti a bizottság arra irányuló szándékát, hogy saját hatáskörén és az Európai Unió hatáskörén belül konstruktívan hozzájáruljon a petíciók benyújtói és a hatóságok közötti panaszos esetek tisztázásához; megjegyzi, hogy ennek során nem szabad beavatkozni a tagállamok igazgatási szerveinek belső autonóm eljárásaiba;

| 23. | készen áll arra, hogy a petíciós eljárásokat hatékonyabbá, átláthatóbbá és pártatlanná tegye, és a Petíciós Bizottság tagjai részvételi jogának figyelembevétele mellett azokat olyan módon alakítsa, hogy a petíciók kezelése az egyes eljárási szakaszokban is eleget tegyen a bírósági felülvizsgálatoknak; |
| --- | --- |

23.

készen áll arra, hogy a petíciós eljárásokat hatékonyabbá, átláthatóbbá és pártatlanná tegye, és a Petíciós Bizottság tagjai részvételi jogának figyelembevétele mellett azokat olyan módon alakítsa, hogy a petíciók kezelése az egyes eljárási szakaszokban is eleget tegyen a bírósági felülvizsgálatoknak;

| 24. | hangsúlyozza, hogy a váltakozó parlamenti ciklusokon és az ebből adódó személyzeti változásokon átívelően is biztosítani kell a petíciók feldolgozásának folyamatosságát; |
| --- | --- |

24.

hangsúlyozza, hogy a váltakozó parlamenti ciklusokon és az ebből adódó személyzeti változásokon átívelően is biztosítani kell a petíciók feldolgozásának folyamatosságát;

| 25. | a parlamenti képviselők tényfeltáró küldetésekben való részvételét nemcsak parlamenti részvételi jognak tekinti, hanem a petíció benyújtójával szembeni kötelezettségnek; |
| --- | --- |

25.

a parlamenti képviselők tényfeltáró küldetésekben való részvételét nemcsak parlamenti részvételi jognak tekinti, hanem a petíció benyújtójával szembeni kötelezettségnek;

| 26. | kéri a bizottság munkájának javítása során egy, a tényfeltáró küldetéseket követő eljárás bevezetését, amely egyrészt biztosítja a tényfeltáró küldetés minden egyes tagja számára a jogot arra, hogy a tényeket saját szemszögéből ábrázolja, másrészt pedig minden bizottsági tag számára biztosítja a lehetőséget arra, hogy a Petíciós Bizottság által levonandó következtetések vonatkozásában részt vegyen a döntéshozatalban; |
| --- | --- |

26.

kéri a bizottság munkájának javítása során egy, a tényfeltáró küldetéseket követő eljárás bevezetését, amely egyrészt biztosítja a tényfeltáró küldetés minden egyes tagja számára a jogot arra, hogy a tényeket saját szemszögéből ábrázolja, másrészt pedig minden bizottsági tag számára biztosítja a lehetőséget arra, hogy a Petíciós Bizottság által levonandó következtetések vonatkozásában részt vegyen a döntéshozatalban;

| 27. | hangsúlyozza, hogy a Petíciós Bizottság a vizsgálóbizottságokhoz, az európai polgári kezdeményezéshez és az európai ombudsmanhoz hasonló más szervek és intézmények mellett minden egyes polgár számára kapcsolattartási pontként önálló és egyértelműen meghatározott szereppel rendelkezik; |
| --- | --- |

27.

hangsúlyozza, hogy a Petíciós Bizottság a vizsgálóbizottságokhoz, az európai polgári kezdeményezéshez és az európai ombudsmanhoz hasonló más szervek és intézmények mellett minden egyes polgár számára kapcsolattartási pontként önálló és egyértelműen meghatározott szereppel rendelkezik;

| 28. | kéri az Elnökök Értekezletét annak vizsgálatára, hogy a petíciós eljárással szembeni ezen formális követelményeknek a végrehajtása érdekében mennyire tartja megfelelőnek az eljárási szabályzat módosítását; |
| --- | --- |

28.

kéri az Elnökök Értekezletét annak vizsgálatára, hogy a petíciós eljárással szembeni ezen formális követelményeknek a végrehajtása érdekében mennyire tartja megfelelőnek az eljárási szabályzat módosítását;

| 29. | felszólítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és a Petíciós Bizottság jelentését a Tanácsnak, a Bizottságnak és az európai ombudsmannak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, petíciós bizottságaiknak és ombudsmanjaiknak vagy hasonló illetékes szerveiknek. |
| --- | --- |

29.

felszólítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és a Petíciós Bizottság jelentését a Tanácsnak, a Bizottságnak és az európai ombudsmannak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, petíciós bizottságaiknak és ombudsmanjaiknak vagy hasonló illetékes szerveiknek.

---

(1)  211/2011/EU rendelet (HL L 65., 2011.3.11., 1. o.).

(2)  Az egyes köz- és magánprojektek környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról szóló 2011/92/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 26., 2012.1.28., 1. o.).

(3)  A hulladékokról szóló 2008/98/EK irányelv (HL L 312., 2008.11.22., 3. o.).

(4)  2010. évi jelentés az uniós polgárságról: Az uniós polgárok jogainak érvényesítése előtt álló akadályok lebontása (COM(2010)0603).

(5)  Lásd a 2009. március 26-i állásfoglalás Q preambulumbekezdését és 17. bekezdését (HL C 117 E., 2010.5.6., 189. o.)

---

2012. november 22.,csütörtök

| 16.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 419/100 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 419/100

---

P7_TA(2012)0450

A gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló egyezmény

Az Európai Parlament 2012. november 22-i állásfoglalása nyolc harmadik országnak a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980-as Hágai Egyezményhez való csatlakozásának elfogadására vonatkozóan, a tagállamok által az Európai Unió érdekében tett nyilatkozatról (2012/2791(RSP))

(2015/C 419/15)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 2. cikkének (2) bekezdésére, 3. cikkének (2) bekezdésére, 4. cikke (2) bekezdésének j) pontjára, 81. cikkének (3) bekezdésére, 216. cikkének (1) bekezdésére és 218. cikke (6) bekezdésének b) pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 2. cikkének (2) bekezdésére, 3. cikkének (2) bekezdésére, 4. cikke (2) bekezdésének j) pontjára, 81. cikkének (3) bekezdésére, 216. cikkének (1) bekezdésére és 218. cikke (6) bekezdésének b) pontjára,

| — | tekintettel az Európai Közösségek Bíróságának ítélkezési gyakorlatára, és különösen a C-22/70 (1) és C-467/98 sz. ügyre (2), valamint az 1/03 sz. véleményre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösségek Bíróságának ítélkezési gyakorlatára, és különösen a C-22/70 (1) és C-467/98 sz. ügyre (2), valamint az 1/03 sz. véleményre (3),

| — | tekintettel a Gabon (4), Andorra (5), a Seychelle-szigetek (6), az Oroszországi Föderáció (7), Albánia (8), Szingapúr (9), Marokkó (10) és Örményország (11) a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980-as Hágai Egyezményhez való csatlakozásának elfogadására vonatkozóan a tagállamok által az Európai Unió érdekében tett nyilatkozatról szóló tanácsi határozatokra irányuló bizottsági javaslatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gabon (4), Andorra (5), a Seychelle-szigetek (6), az Oroszországi Föderáció (7), Albánia (8), Szingapúr (9), Marokkó (10) és Örményország (11) a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980-as Hágai Egyezményhez való csatlakozásának elfogadására vonatkozóan a tagállamok által az Európai Unió érdekében tett nyilatkozatról szóló tanácsi határozatokra irányuló bizottsági javaslatra,

| — | tekintettel arra, hogy a Tanács még nem kérte a Parlamentet, hogy hagyja jóvá ezeket a határozatokat, |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy a Tanács még nem kérte a Parlamentet, hogy hagyja jóvá ezeket a határozatokat,

| — | tekintettel a Bizottságnak címzett kérdésre, amely a nyolc harmadik országnak a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980-as Hágai Egyezményhez való csatlakozásának elfogadására vonatkozóan, a tagállamok által az Európai Unió érdekében tett nyilatkozatra vonatkozik (O-000159/2012 – B7-0367/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak címzett kérdésre, amely a nyolc harmadik országnak a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980-as Hágai Egyezményhez való csatlakozásának elfogadására vonatkozóan, a tagállamok által az Európai Unió érdekében tett nyilatkozatra vonatkozik (O-000159/2012 – B7-0367/2012),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének 2. bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének 2. bekezdésére,

| A. | mivel a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. október 25-i Hágai Egyezmény nagy jelentőséggel bír, lévén hogy olyan rendszert hoz létre, amely lehetővé teszi a benne részes államok együttműködését annak érdekében, hogy megoldást találjanak a gyermekek jogellenes külföldre vitelének problémájára azáltal, hogy kijelöli a gyermek elhelyezéséről szóló döntés meghozásában illetékes bíróságot és az ehhez alkalmazandó jogot; |
| --- | --- |

A.

mivel a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. október 25-i Hágai Egyezmény nagy jelentőséggel bír, lévén hogy olyan rendszert hoz létre, amely lehetővé teszi a benne részes államok együttműködését annak érdekében, hogy megoldást találjanak a gyermekek jogellenes külföldre vitelének problémájára azáltal, hogy kijelöli a gyermek elhelyezéséről szóló döntés meghozásában illetékes bíróságot és az ehhez alkalmazandó jogot;

| B. | mivel a Bizottság ezáltal gondoskodik a jogellenesen külföldre vitt gyermekek gyors visszatéréséről a lakóhelyük szerinti országba; |
| --- | --- |

B.

mivel a Bizottság ezáltal gondoskodik a jogellenesen külföldre vitt gyermekek gyors visszatéréséről a lakóhelyük szerinti országba;

| C. | mivel az Egyezmény csak az azt aláírt vagy az ahhoz csatlakozott országokban érvényes; |
| --- | --- |

C.

mivel az Egyezmény csak az azt aláírt vagy az ahhoz csatlakozott országokban érvényes;

| D. | mivel az új államok csatlakozását el kell fogadniuk a már részes tagállamoknak annak érdekében, hogy az Egyezmény érvényes legyen közöttük és az új államok között; |
| --- | --- |

D.

mivel az új államok csatlakozását el kell fogadniuk a már részes tagállamoknak annak érdekében, hogy az Egyezmény érvényes legyen közöttük és az új államok között;

| E. | mivel ezért a csatlakozások jóváhagyása rendkívüli jelentőséggel bír; |
| --- | --- |

E.

mivel ezért a csatlakozások jóváhagyása rendkívüli jelentőséggel bír;

| F. | mivel az Európai Unió már gyakorolta belső hatásköreit e téren, nevezetesen A házassági ügyekben és a szülői felelősségre vonatkozó eljárásokban a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló 2201/2003/EK tanácsi rendelet (12) által; |
| --- | --- |

F.

mivel az Európai Unió már gyakorolta belső hatásköreit e téren, nevezetesen A házassági ügyekben és a szülői felelősségre vonatkozó eljárásokban a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló 2201/2003/EK tanácsi rendelet (12) által;

| G. | mivel ennek következtében az Európai Unió rendelkezik kizárólagos külső hatáskörrel a gyermekek jogellenes külföldre vitelének terén; |
| --- | --- |

G.

mivel ennek következtében az Európai Unió rendelkezik kizárólagos külső hatáskörrel a gyermekek jogellenes külföldre vitelének terén;

| H. | mivel az Egyezmény nem teszi lehetővé nemzetközi szervezetek taggá válását, az Európai Uniónak fel kell hatalmaznia a tagállamait, hogy eljárjanak az érdekében a fent említett csatlakozások elfogadása által; |
| --- | --- |

H.

mivel az Egyezmény nem teszi lehetővé nemzetközi szervezetek taggá válását, az Európai Uniónak fel kell hatalmaznia a tagállamait, hogy eljárjanak az érdekében a fent említett csatlakozások elfogadása által;

| I. | mivel ezért a Tanácsnak a lehető leggyorsabban lépéseket kell tennie a Bizottság által javasolt határozatok elfogadása érdekében, többek között késedelem nélkül konzultálnia kell a Parlamenttel; |
| --- | --- |

I.

mivel ezért a Tanácsnak a lehető leggyorsabban lépéseket kell tennie a Bizottság által javasolt határozatok elfogadása érdekében, többek között késedelem nélkül konzultálnia kell a Parlamenttel;

| J. | mivel úgy tűnik, hogy az ügy sürgőssége és a jogi helyzet egyértelműsége ellenére a Tanács úgy döntött, hogy késlelteti a Parlamenttel való konzultációt és a fent említett határozatok elfogadását, mert jogi alapon meg akarja támadni ezen határozatok alapelvét; |
| --- | --- |

J.

mivel úgy tűnik, hogy az ügy sürgőssége és a jogi helyzet egyértelműsége ellenére a Tanács úgy döntött, hogy késlelteti a Parlamenttel való konzultációt és a fent említett határozatok elfogadását, mert jogi alapon meg akarja támadni ezen határozatok alapelvét;

| 1. | a következő ajánlásokat intézi a Tanácshoz:






  a) | a Tanácsnak késedelem nélkül folytatnia kell a fent említett határozatjavaslatok elfogadására vonatkozó eljárást; |
| --- | --- | --- |

1.

a következő ajánlásokat intézi a Tanácshoz:

a)

a Tanácsnak késedelem nélkül folytatnia kell a fent említett határozatjavaslatok elfogadására vonatkozó eljárást;

| b) | e tekintetben konzultálnia kell a Parlamenttel a nyolc határozatjavaslatról; |
| --- | --- |

b)

e tekintetben konzultálnia kell a Parlamenttel a nyolc határozatjavaslatról;

| c) | azon uniós polgárok érdekében, akiknek előnyük származna ezeknek a határozatoknak az elfogadásából, tartózkodnia kell az Európai Unió megfelelő működése mondvacsinált jogi ürüggyel történő megzavarásától; |
| --- | --- |

c)

azon uniós polgárok érdekében, akiknek előnyük származna ezeknek a határozatoknak az elfogadásából, tartózkodnia kell az Európai Unió megfelelő működése mondvacsinált jogi ürüggyel történő megzavarásától;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, és tájékoztatás céljából a Bizottságnak és a Hágai Nemzetközi Magánjogi Konferencia Állandó Irodájának. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, és tájékoztatás céljából a Bizottságnak és a Hágai Nemzetközi Magánjogi Konferencia Állandó Irodájának.

---

(1)  C-22/70. sz. Bizottság kontra Tanács ügy (ERTA), (EBHT 1971., 263. o., 16. pont).

(2)  C-467/98. sz. Bizottság kontra Dánia ügy (EBHT 2002., I-9519. o., 77. pont).

(3)  A Közösségnek az igazságszolgáltatási hatáskörről és a polgári és kereskedelmi jogi határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló új luganói egyezmény megkötésére vonatkozó hatásköréről szóló, 1/03. számú vélemény (EBHT 2006., I-1145. o., 126. pont.).

(4)  COM(2011)0904.

(5)  COM(2011)0908.

(6)  COM(2011)0909.

(7)  COM(2011)0911.

(8)  COM(2011)0912.

(9)  COM(2011)0915.

(10)  COM(2011)0916.

(11)  COM(2011)0917.

(12)  HL L 338., 2003.12.23., 1. o.

---

| 16.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 419/101 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 419/101

---

P7_TA(2012)0451

A Nemzetközi Távközlési Egyesület közelgő nemzetközi távközlési világkonferenciája (WCIT-2012) és a nemzetközi távközlési szabályozás esetleges kiterjesztése

Az Európai Parlament 2012. november 22-i állásfoglalása a Nemzetközi Távközlési Egyesület közeljövőben sorra kerülő nemzetközi távközlési világkonferenciájáról (WCIT-2012) és a nemzetközi távközlési szabályozás hatályának lehetséges kiterjesztéséről (2012/2881(RSP))

(2015/C 419/16)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló 2002/21/EK irányelv, az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és kapcsolódó eszközökhöz való hozzáférésről, valamint azok összekapcsolásáról szóló 2002/19/EK irányelv és az elektronikus hírközlő hálózatok és az elektronikus hírközlési szolgáltatások engedélyezéséről szóló 2002/20/EK irányelv módosításáról szóló, 2009. november 25-i 2009/140/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló 2002/21/EK irányelv, az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és kapcsolódó eszközökhöz való hozzáférésről, valamint azok összekapcsolásáról szóló 2002/19/EK irányelv és az elektronikus hírközlő hálózatok és az elektronikus hírközlési szolgáltatások engedélyezéséről szóló 2002/20/EK irányelv módosításáról szóló, 2009. november 25-i 2009/140/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1),

| — | tekintettel az egyetemes szolgáltatásról, valamint az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és elektronikus hírközlési szolgáltatásokhoz kapcsolódó felhasználói jogokról szóló 2002/22/EK irányelv, az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló 2002/58/EK irányelv és a fogyasztóvédelmi jogszabályok alkalmazásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködésről szóló 2006/2004/EK rendelet módosításáról szóló, 2009. november 25-i 2009/136/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyetemes szolgáltatásról, valamint az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és elektronikus hírközlési szolgáltatásokhoz kapcsolódó felhasználói jogokról szóló 2002/22/EK irányelv, az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló 2002/58/EK irányelv és a fogyasztóvédelmi jogszabályok alkalmazásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködésről szóló 2006/2004/EK rendelet módosításáról szóló, 2009. november 25-i 2009/136/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2),

| — | tekintettel az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások piacain belüli versenyről szóló, 2002. szeptember 16-i 2002/77/EK bizottsági irányelvre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások piacain belüli versenyről szóló, 2002. szeptember 16-i 2002/77/EK bizottsági irányelvre (3),

| — | tekintettel az európai nyílt internetről és a hálózatsemlegességről szóló 2011. november 17-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai nyílt internetről és a hálózatsemlegességről szóló 2011. november 17-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel az „Az internet szabályozása: a következő lépések” című 2010 június 15-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Az internet szabályozása: a következő lépések” című 2010 június 15-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának A/HRC/20/L13. sz. határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának A/HRC/20/L13. sz. határozatára,

| — | tekintettel a Bizottságnak az EU által a nemzetközi távközlési világkonferencián vagy annak előkészítése során a nemzetközi távközlési szabályozás felülvizsgálata kapcsán képviselendő álláspont meghatározásáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatára (COM(2012)0430), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az EU által a nemzetközi távközlési világkonferencián vagy annak előkészítése során a nemzetközi távközlési szabályozás felülvizsgálata kapcsán képviselendő álláspont meghatározásáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatára (COM(2012)0430),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) és (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) és (4) bekezdésére,

| A. | mivel a nemzetközi távközlési szabályozást (ITR) 1988-ban fogadták el Melbourne-ben a Távíró- és Telefonszolgáltatók Világkonferenciáján (WATTC), és azóta nem változott; |
| --- | --- |

A.

mivel a nemzetközi távközlési szabályozást (ITR) 1988-ban fogadták el Melbourne-ben a Távíró- és Telefonszolgáltatók Világkonferenciáján (WATTC), és azóta nem változott;

| B. | mivel az Európai Unió valamennyi tagállama aláíró fele az egyezménynek; |
| --- | --- |

B.

mivel az Európai Unió valamennyi tagállama aláíró fele az egyezménynek;

| C. | mivel a Nemzetközi Távközlési Egyesület (ITU) 2012. december 3. és 14. között Dubaiba nemzetközi távközlési világkonferenciát (World Conference on International Telecommunications, WCIT) hívott össze a nemzetközi távközlési szabályozás (ITR) felülvizsgálatára; |
| --- | --- |

C.

mivel a Nemzetközi Távközlési Egyesület (ITU) 2012. december 3. és 14. között Dubaiba nemzetközi távközlési világkonferenciát (World Conference on International Telecommunications, WCIT) hívott össze a nemzetközi távközlési szabályozás (ITR) felülvizsgálatára;

| 1. | annak biztosítására kéri a Tanácsot és a Bizottságot, hogy a nemzetközi távközlési szabályozás bármely módosítása álljon összhangban az uniós vívmányokkal és mozdítsa elő az Unió arra irányuló célkitűzésének és érdekének megvalósítását, hogy az internetet olyan, valódi nyilvános térré alakuljon, ahol érvényesülnek az emberi jogok és alapvető szabadságok, különösen a véleménynyilvánítás és a gyülekezés szabadsága, valamint biztosítva van a szabadpiaci alapelvek, a hálózatsemlegesség és vállalkozási szellem tiszteletben tartása; |
| --- | --- |

1.

annak biztosítására kéri a Tanácsot és a Bizottságot, hogy a nemzetközi távközlési szabályozás bármely módosítása álljon összhangban az uniós vívmányokkal és mozdítsa elő az Unió arra irányuló célkitűzésének és érdekének megvalósítását, hogy az internetet olyan, valódi nyilvános térré alakuljon, ahol érvényesülnek az emberi jogok és alapvető szabadságok, különösen a véleménynyilvánítás és a gyülekezés szabadsága, valamint biztosítva van a szabadpiaci alapelvek, a hálózatsemlegesség és vállalkozási szellem tiszteletben tartása;

| 2. | sajnálja, hogy a WCIT-12-re vonatkozó tárgyalásokat az átláthatóság és a befogadó jelleg hiánya jellemzi, tekintettel arra, hogy az ülés eredményei alapvető módon érinthetik a közérdeket; |
| --- | --- |

2.

sajnálja, hogy a WCIT-12-re vonatkozó tárgyalásokat az átláthatóság és a befogadó jelleg hiánya jellemzi, tekintettel arra, hogy az ülés eredményei alapvető módon érinthetik a közérdeket;

| 3. | úgy véli, hogy nem az ITU, vagy bármely egyetlen, központosított nemzetközi szervezet a megfelelő testület arra, hogy az internet irányítását vagy a forgalomáramlást hatósági szabályozás alá vonja; |
| --- | --- |

3.

úgy véli, hogy nem az ITU, vagy bármely egyetlen, központosított nemzetközi szervezet a megfelelő testület arra, hogy az internet irányítását vagy a forgalomáramlást hatósági szabályozás alá vonja;

| 4. | hangsúlyozza, hogy a nemzetközi távközlési szabályozás reformjára vonatkozó javaslatok némelyike negatív hatással volna az internetre, annak felépítésére, működésére, tartalmára és biztonságára, az üzleti kapcsolatokra, az irányításra és a szabad online információáramlásra; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy a nemzetközi távközlési szabályozás reformjára vonatkozó javaslatok némelyike negatív hatással volna az internetre, annak felépítésére, működésére, tartalmára és biztonságára, az üzleti kapcsolatokra, az irányításra és a szabad online információáramlásra;

| 5. | úgy véli, hogy némely előterjesztett javaslat következményeként maga az ITU válhat az internet irányító erejévé az internet aspektusai tekintetében, ami véget vethet a jelenlegi alulról felfele építkező, sokszereplős modellnek; attól tart, hogy ezek a javaslatok elfogadásuk esetén súlyosan érinthetik az online szolgáltatások fejlesztését és a végfelhasználók online szolgáltatásokhoz való hozzáférését, valamint a digitális gazdaság egészét; úgy véli, hogy az internet irányítását és az ezzel kapcsolatos szabályozási ügyeket továbbra is átfogóan és több érdekelt fél szintjén kell meghatározni; |
| --- | --- |

5.

úgy véli, hogy némely előterjesztett javaslat következményeként maga az ITU válhat az internet irányító erejévé az internet aspektusai tekintetében, ami véget vethet a jelenlegi alulról felfele építkező, sokszereplős modellnek; attól tart, hogy ezek a javaslatok elfogadásuk esetén súlyosan érinthetik az online szolgáltatások fejlesztését és a végfelhasználók online szolgáltatásokhoz való hozzáférését, valamint a digitális gazdaság egészét; úgy véli, hogy az internet irányítását és az ezzel kapcsolatos szabályozási ügyeket továbbra is átfogóan és több érdekelt fél szintjén kell meghatározni;

| 6. | aggódik, hogy az ITU reformjavaslatai között olyan, új profitmechanizmusok létrehozása szerepel, amelyek súlyos fenyegetést jelenthetnek az internet nyílt és versenyképes jellegére nézve azáltal, hogy felhajtják az árakat, hátráltatják az innovációt és korlátozzák a hozzáférést; emlékeztet rá, hogy az internetnek szabadnak és nyíltnak kell maradnia; |
| --- | --- |

6.

aggódik, hogy az ITU reformjavaslatai között olyan, új profitmechanizmusok létrehozása szerepel, amelyek súlyos fenyegetést jelenthetnek az internet nyílt és versenyképes jellegére nézve azáltal, hogy felhajtják az árakat, hátráltatják az innovációt és korlátozzák a hozzáférést; emlékeztet rá, hogy az internetnek szabadnak és nyíltnak kell maradnia;

| 7. | támogat bármely, a nemzetközi távközlési szabályozás jelenlegi hatályát és az ITU jelenlegi mandátumát fenntartó javaslatot; ellenez minden olyan javaslatot, amely a szabályozás hatályát olyan területekre is kiterjesztené, mint az internet, ezen belül a domain-név regisztráció, az IP cím kiosztás, az internetes forgalom irányítása vagy a tartalommal kapcsolatos ügyek; |
| --- | --- |

7.

támogat bármely, a nemzetközi távközlési szabályozás jelenlegi hatályát és az ITU jelenlegi mandátumát fenntartó javaslatot; ellenez minden olyan javaslatot, amely a szabályozás hatályát olyan területekre is kiterjesztené, mint az internet, ezen belül a domain-név regisztráció, az IP cím kiosztás, az internetes forgalom irányítása vagy a tartalommal kapcsolatos ügyek;

| 8. | felhívja a tagállamokat, hogy akadályozzák meg a nemzetközi távközlési szabályozás bármely olyan módosítását, amely ártalmas volna az internet nyíltságára, a hálózatsemlegességére, a végponttól végpontig elvre, az egyetemes szolgáltatási kötelezettségre és a részvételen alapuló irányításra, amelynek jogát több szereplőre ruházták, többek közt kormányokra, nemzetek feletti intézményekre, nem kormányzati szervezetekre, nagy és kis vállalkozásokra, a technológiai közösségre, az internet felhasználóira és általában a fogyasztókra; |
| --- | --- |

8.

felhívja a tagállamokat, hogy akadályozzák meg a nemzetközi távközlési szabályozás bármely olyan módosítását, amely ártalmas volna az internet nyíltságára, a hálózatsemlegességére, a végponttól végpontig elvre, az egyetemes szolgáltatási kötelezettségre és a részvételen alapuló irányításra, amelynek jogát több szereplőre ruházták, többek közt kormányokra, nemzetek feletti intézményekre, nem kormányzati szervezetekre, nagy és kis vállalkozásokra, a technológiai közösségre, az internet felhasználóira és általában a fogyasztókra;

| 9. | felhívja a Bizottságot a nemzetközi távközlési szabályozás felülvizsgálatáról szóló tárgyalás az Európai Unió nevében történő koordinálására az érdekelt felek széles körétől összegyűjtött adatok alapján olyan stratégia alkalmazásával, amely elsősorban az internet nyíltságának biztosítását és megőrzését és az internet-felhasználók online jogainak és szabadságainak védelmét célozza; |
| --- | --- |

9.

felhívja a Bizottságot a nemzetközi távközlési szabályozás felülvizsgálatáról szóló tárgyalás az Európai Unió nevében történő koordinálására az érdekelt felek széles körétől összegyűjtött adatok alapján olyan stratégia alkalmazásával, amely elsősorban az internet nyíltságának biztosítását és megőrzését és az internet-felhasználók online jogainak és szabadságainak védelmét célozza;

| 10. | emlékeztet a robosztus „best-effort” internet-modell megőrzésének, az innováció és a véleménynyilvánítás szabadsága ösztönzésének, a verseny biztosításának és egy új digitális szakadék létrejötte elkerülésének fontosságára; |
| --- | --- |

10.

emlékeztet a robosztus „best-effort” internet-modell megőrzésének, az innováció és a véleménynyilvánítás szabadsága ösztönzésének, a verseny biztosításának és egy új digitális szakadék létrejötte elkerülésének fontosságára;

| 11. | hangsúlyozza, hogy a nemzetközi távközlési szabályozásnak ki kell mondania, hogy az ITU ajánlásai nem kötelező érvényű, a legjobb gyakorlatok előmozdítását célzó dokumentumok; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza, hogy a nemzetközi távközlési szabályozásnak ki kell mondania, hogy az ITU ajánlásai nem kötelező érvényű, a legjobb gyakorlatok előmozdítását célzó dokumentumok;

| 12. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

12.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányának és parlamentjének.

---

(1)  HL L 337., 2009.12.18., 37. o.

(2)  HL L 337., 2009.12.18., 11. o.

(3)  HL L 249., 2002.9.17., 21. o.

(4)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0511.

(5)  HL C 236. E, 2011.8.12., 33. o.

---

| 16.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 419/103 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 419/103

---

P7_TA(2012)0452

A dohai éghajlat-változási konferencia (COP-18)

Az Európai Parlament 2012. november 22-i állásfoglalása a dohai (katari) éghajlat-változási konferenciáról (COP18) (2012/2722(RSP))

(2015/C 419/17)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Éghajlat-változási Keretegyezményére (UNFCCC) és az ahhoz csatolt Kiotói Jegyzőkönyvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Éghajlat-változási Keretegyezményére (UNFCCC) és az ahhoz csatolt Kiotói Jegyzőkönyvre,

| — | tekintettel az ENSZ 2007-ben, Balin megrendezett éghajlat-változási konferenciájára és a bali cselekvési tervre (1/COP13. sz. határozat), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ 2007-ben, Balin megrendezett éghajlat-változási konferenciájára és a bali cselekvési tervre (1/COP13. sz. határozat),

| — | tekintettel az UNFCCC részes feleinek tizenötödik konferenciájára (COP 15) és a Kiotói Jegyzőkönyv részes feleinek találkozójaként szolgáló, a részes felek 2009. december 7–18. között a dániai Koppenhágában megrendezett ötödik konferenciájára (COP/MOP 5), valamint az aláírt Koppenhágai Megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az UNFCCC részes feleinek tizenötödik konferenciájára (COP 15) és a Kiotói Jegyzőkönyv részes feleinek találkozójaként szolgáló, a részes felek 2009. december 7–18. között a dániai Koppenhágában megrendezett ötödik konferenciájára (COP/MOP 5), valamint az aláírt Koppenhágai Megállapodásra,

| — | tekintettel az UNFCCC részes feleinek tizenhatodik Konferenciájára (COP16) és a Kiotói Jegyzőkönyv részes feleinek találkozójaként szolgáló, a részes felek 2010. november 29. és december 10. között a mexikói Cancúnban megrendezett hatodik konferenciájára (COP/MOP6), valamint a Cancúni Megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az UNFCCC részes feleinek tizenhatodik Konferenciájára (COP16) és a Kiotói Jegyzőkönyv részes feleinek találkozójaként szolgáló, a részes felek 2010. november 29. és december 10. között a mexikói Cancúnban megrendezett hatodik konferenciájára (COP/MOP6), valamint a Cancúni Megállapodásra,

| — | tekintettel az UNFCC részes feleinek tizenhetedik konferenciájára (COP17) és a Kiotói Jegyzőkönyv részes feleinek találkozójaként szolgáló, a részes felek 2011. november 28. és december 9. között a dél-afrikai Durbanben megrendezett hetedik konferenciájára (COP/MOP7), valamint különös tekintettel a fokozott fellépést szorgalmazó durbani platformra kiterjedő határozatokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az UNFCC részes feleinek tizenhetedik konferenciájára (COP17) és a Kiotói Jegyzőkönyv részes feleinek találkozójaként szolgáló, a részes felek 2011. november 28. és december 9. között a dél-afrikai Durbanben megrendezett hetedik konferenciájára (COP/MOP7), valamint különös tekintettel a fokozott fellépést szorgalmazó durbani platformra kiterjedő határozatokra,

| — | tekintettel az UNFCCC részes feleinek soron következő, tizennyolcadik Konferenciájára (COP18) és a Kiotói Jegyzőkönyv részes feleinek találkozójaként szolgáló, a részes felek 2012. november 26. és december 8. között a katari Dohában megrendezendő nyolcadik konferenciájára (COP/MOP8), |
| --- | --- |

—

tekintettel az UNFCCC részes feleinek soron következő, tizennyolcadik Konferenciájára (COP18) és a Kiotói Jegyzőkönyv részes feleinek találkozójaként szolgáló, a részes felek 2012. november 26. és december 8. között a katari Dohában megrendezendő nyolcadik konferenciájára (COP/MOP8),

| — | tekintettel az Európai Unió 2008. decemberi éghajlat-változási és energiaügyi csomagjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2008. decemberi éghajlat-változási és energiaügyi csomagjára,

| — | tekintettel a 2003/87/EK irányelvnek az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének a légi közlekedésre történő kiterjesztése céljából történő módosításáról szóló, 2008. november 19-i 2008/101/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2003/87/EK irányelvnek az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének a légi közlekedésre történő kiterjesztése céljából történő módosításáról szóló, 2008. november 19-i 2008/101/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1),

| — | tekintettel a „2050: A jövő ma kezdődik – Az éghajlatváltozással foglalkozó jövőbeni integrált uniós politikára vonatkozó ajánlások” című 2009. február 4-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „2050: A jövő ma kezdődik – Az éghajlatváltozással foglalkozó jövőbeni integrált uniós politikára vonatkozó ajánlások” című 2009. február 4-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a koppenhágai éghajlat-változási konferenciára (COP15) vonatkozó EU-stratégiáról szóló 2009. november 25-i (3), az éghajlatváltozással foglalkozó koppenhágai konferencián (COP15) elért eredményekről szóló 2010. február 10-i (4), a cancúni éghajlat-változási konferenciáról szóló 2010. november 25-i (5), valamint a durbani éghajlat-változási konferenciáról (COP17) szóló 2011. november 16-i (6) állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a koppenhágai éghajlat-változási konferenciára (COP15) vonatkozó EU-stratégiáról szóló 2009. november 25-i (3), az éghajlatváltozással foglalkozó koppenhágai konferencián (COP15) elért eredményekről szóló 2010. február 10-i (4), a cancúni éghajlat-változási konferenciáról szóló 2010. november 25-i (5), valamint a durbani éghajlat-változási konferenciáról (COP17) szóló 2011. november 16-i (6) állásfoglalására,

| — | tekintettel az alacsony szén-dioxid-kibocsátású, versenyképes gazdaság 2050-ig történő megvalósításának ütemtervéről szóló, 2012. március 15-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az alacsony szén-dioxid-kibocsátású, versenyképes gazdaság 2050-ig történő megvalósításának ütemtervéről szóló, 2012. március 15-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye részes feleinek tizenhetedik konferenciáját (COP17), valamint a Kiotói Jegyzőkönyv részes feleinek 2011. november 28. és december 9. között a dél-afrikai Durbanben megrendezett hetedik ülését (CMP 7) követő intézkedésekről szóló 2012. március 9-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye részes feleinek tizenhetedik konferenciáját (COP17), valamint a Kiotói Jegyzőkönyv részes feleinek 2011. november 28. és december 9. között a dél-afrikai Durbanben megrendezett hetedik ülését (CMP 7) követő intézkedésekről szóló 2012. március 9-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel „Az éghajlatváltozás elleni küzdelem finanszírozásáról – Gyorsfinanszírozás” című 2012. május 15-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az éghajlatváltozás elleni küzdelem finanszírozásáról – Gyorsfinanszírozás” című 2012. május 15-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel az EU éghajlatváltozással kapcsolatos diplomáciai tevékenységéről szóló, 2011. július 18-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU éghajlatváltozással kapcsolatos diplomáciai tevékenységéről szóló, 2011. július 18-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel az ENSZ Környezetvédelmi Programjának 2011 novemberi, „A kibocsátási szakadékok áthidalása” című összefoglaló jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Környezetvédelmi Programjának 2011 novemberi, „A kibocsátási szakadékok áthidalása” című összefoglaló jelentésére,

| — | tekintettel a Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői, valamint az Európai Parlament és a Bizottság által az Európai Unió fejlesztési politikájáról elfogadott, „Az európai konszenzus” című 2005. december 20-i együttes nyilatkozatra (8) és különösen annak 22., 38., 75., 76. és 105. pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői, valamint az Európai Parlament és a Bizottság által az Európai Unió fejlesztési politikájáról elfogadott, „Az európai konszenzus” című 2005. december 20-i együttes nyilatkozatra (8) és különösen annak 22., 38., 75., 76. és 105. pontjára,

| — | tekintettel az ENSZ 2000. szeptember 8-i millenniumi nyilatkozatára, amely a szegénység felszámolása érdekében a nemzetközi közösség által közösen megállapított célkitűzésként meghatározta az úgynevezett millenniumi fejlesztési célokat, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ 2000. szeptember 8-i millenniumi nyilatkozatára, amely a szegénység felszámolása érdekében a nemzetközi közösség által közösen megállapított célkitűzésként meghatározta az úgynevezett millenniumi fejlesztési célokat,

| — | tekintettel a G20-csoport által a 2009. szeptember 24–25-i pittsburghi csúcstalálkozón elfogadott kötelezettségvállalásokra, melyek szerint középtávon fokozatosan beszüntetik a fosszilis üzemanyagok támogatását, valamint a legszegényebb országok számára az éghajlatváltozáshoz történő alkalmazkodásra irányuló, célzott támogatást biztosítanak, |
| --- | --- |

—

tekintettel a G20-csoport által a 2009. szeptember 24–25-i pittsburghi csúcstalálkozón elfogadott kötelezettségvállalásokra, melyek szerint középtávon fokozatosan beszüntetik a fosszilis üzemanyagok támogatását, valamint a legszegényebb országok számára az éghajlatváltozáshoz történő alkalmazkodásra irányuló, célzott támogatást biztosítanak,

| — | tekintettel a biológiai sokféleségről szóló egyezményben részes felek 2012. október 8. és 19. között az indiai Haidarábádban tartandó 11. ülésére (COP 11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a biológiai sokféleségről szóló egyezményben részes felek 2012. október 8. és 19. között az indiai Haidarábádban tartandó 11. ülésére (COP 11),

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 115. cikke értelmében a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság által feltett (O-000160/2012 – B7-0364/2012 és (O-000161/2012 – B7-0365/2012 számú szóbeli választ igénylő kérdésekre, valamint a Tanács és a Bizottság nyilatkozataira, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 115. cikke értelmében a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság által feltett (O-000160/2012 – B7-0364/2012 és (O-000161/2012 – B7-0365/2012 számú szóbeli választ igénylő kérdésekre, valamint a Tanács és a Bizottság nyilatkozataira,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének 2. bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének 2. bekezdésére,

| A. | mivel a fokozott fellépést célzó durbani platformra (a Durban-csomagra) kietrjedő határozatok elismerik, hogy az éghajlatváltozás azonnali és valószínűleg visszafordíthatatlan fenyegetést jelent az emberiségre és a bolygóra nézve, és ezért e probléma nemzetközi szintű fellépést igényel minden részes fél részéről; |
| --- | --- |

A.

mivel a fokozott fellépést célzó durbani platformra (a Durban-csomagra) kietrjedő határozatok elismerik, hogy az éghajlatváltozás azonnali és valószínűleg visszafordíthatatlan fenyegetést jelent az emberiségre és a bolygóra nézve, és ezért e probléma nemzetközi szintű fellépést igényel minden részes fél részéről;

| B. | mivel a Durban-csomag elviekben lefektette egy olyan, valamennyi részes félre vonatkozó átfogó, ambiciózus és jogilag kötelező érvényű nemzetközi megállapodás alapjait, amelyet 2015-ig el kell érni, és 2020-ig végre kell hajtani; |
| --- | --- |

B.

mivel a Durban-csomag elviekben lefektette egy olyan, valamennyi részes félre vonatkozó átfogó, ambiciózus és jogilag kötelező érvényű nemzetközi megállapodás alapjait, amelyet 2015-ig el kell érni, és 2020-ig végre kell hajtani;

| C. | mivel a dohai konferenciának (COP 18) ki kell használnia a Durbanben nyert lendületet annak biztosítása érdekében, hogy egy ilyen jogilag kötelező érvényű, globális megállapodás ne térjen le a kijelölt pályáról, és 2015-re meg is valósuljon; |
| --- | --- |

C.

mivel a dohai konferenciának (COP 18) ki kell használnia a Durbanben nyert lendületet annak biztosítása érdekében, hogy egy ilyen jogilag kötelező érvényű, globális megállapodás ne térjen le a kijelölt pályáról, és 2015-re meg is valósuljon;

| D. | mivel egy ilyen jogilag kötelező érvényű, globális megállapodásnak összhangban kell lennie a „közös, ugyanakkor differenciált feladatok és a hozzájuk tartozó képességek” elvével, de emellett fel kell ismernie annak szükségességét, hogy valamennyi nagy kibocsátó a fejlődő kapacitásokat tükröző, ambiciózus és elégséges célokat és ennek megfelelő szakpolitikai intézkedéseket hagyjon jóvá az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentése érdekében; |
| --- | --- |

D.

mivel egy ilyen jogilag kötelező érvényű, globális megállapodásnak összhangban kell lennie a „közös, ugyanakkor differenciált feladatok és a hozzájuk tartozó képességek” elvével, de emellett fel kell ismernie annak szükségességét, hogy valamennyi nagy kibocsátó a fejlődő kapacitásokat tükröző, ambiciózus és elégséges célokat és ennek megfelelő szakpolitikai intézkedéseket hagyjon jóvá az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentése érdekében;

| E. | mivel a Durban-csomag nem foglalkozott kellőképpen azzal, hogy az éghajlatváltozás 2020-ig megvalósuló mérséklése érdekében intézkedésekre van szükség, és mivel a jelenlegi kötelezettségvállalások és ígéretek nem elegendőek ahhoz, hogy a globális felszíni éves középhőmérséklet az iparosodás előtti szinthez viszonyított emelkedésének 2 oC-ra csökkentése (vagyis a „2 oC-os célkitűzés”) megvalósuljon, és mivel ezeknek a problémáknak ezért kiemelt figyelmet kell szentelni a dohai konferencián; |
| --- | --- |

E.

mivel a Durban-csomag nem foglalkozott kellőképpen azzal, hogy az éghajlatváltozás 2020-ig megvalósuló mérséklése érdekében intézkedésekre van szükség, és mivel a jelenlegi kötelezettségvállalások és ígéretek nem elegendőek ahhoz, hogy a globális felszíni éves középhőmérséklet az iparosodás előtti szinthez viszonyított emelkedésének 2 oC-ra csökkentése (vagyis a „2 oC-os célkitűzés”) megvalósuljon, és mivel ezeknek a problémáknak ezért kiemelt figyelmet kell szentelni a dohai konferencián;

| F. | mivel az Éghajlat-változási Kormányközi Testület által bemutatott tudományos bizonyítékok szerint a „2 oC-os célkitűzés” megvalósulásához a globális kibocsátásoknak 2015-ben tetőzniük, és 2050-re az 1990-es adatokkal összehasonlítva legalább 50 %-kal csökkenniük kell, valamint ennek a csökkentésnek a továbbiakban is folytatódnia kell; mivel az Uniónak ezért sürgetnie kell valamennyi nagy kibocsátót konkrét intézkedések meghozatalára és 2020 előtti hatékony végrehajtására; |
| --- | --- |

F.

mivel az Éghajlat-változási Kormányközi Testület által bemutatott tudományos bizonyítékok szerint a „2 oC-os célkitűzés” megvalósulásához a globális kibocsátásoknak 2015-ben tetőzniük, és 2050-re az 1990-es adatokkal összehasonlítva legalább 50 %-kal csökkenniük kell, valamint ennek a csökkentésnek a továbbiakban is folytatódnia kell; mivel az Uniónak ezért sürgetnie kell valamennyi nagy kibocsátót konkrét intézkedések meghozatalára és 2020 előtti hatékony végrehajtására;

| G. | mivel a legfrissebb tudományos eredmények tanúsága szerint az éghajlatváltozás hatásai a korábban jelzettnél gyorsabban és hangsúlyosabban jelentkeznek például az Északi-sarkvidéken; |
| --- | --- |

G.

mivel a legfrissebb tudományos eredmények tanúsága szerint az éghajlatváltozás hatásai a korábban jelzettnél gyorsabban és hangsúlyosabban jelentkeznek például az Északi-sarkvidéken;

| H. | mivel a Nemzetközi Energia Ügynökség szerint 2010 és 2035 között a globális energiaszükséglet várhatóan egyharmadával nőni fog; mivel a növekvő mértékű energiaigény és kibocsátás nagy része a feltörekvő gazdaságokban fog jelentkezni; mivel 400 milliárd USD értékű támogatásban részesítik a fosszilis üzemanyagok pazarló fogyasztását; |
| --- | --- |

H.

mivel a Nemzetközi Energia Ügynökség szerint 2010 és 2035 között a globális energiaszükséglet várhatóan egyharmadával nőni fog; mivel a növekvő mértékű energiaigény és kibocsátás nagy része a feltörekvő gazdaságokban fog jelentkezni; mivel 400 milliárd USD értékű támogatásban részesítik a fosszilis üzemanyagok pazarló fogyasztását;

| I. | mivel az energiaágazat és az ipar innováció révén történő dekarbonizációja előnyös lenne az energiához kapcsolódó termékek és szolgáltatások növekvő világpiacán úttörő szerepet vállaló Unió számára; |
| --- | --- |

I.

mivel az energiaágazat és az ipar innováció révén történő dekarbonizációja előnyös lenne az energiához kapcsolódó termékek és szolgáltatások növekvő világpiacán úttörő szerepet vállaló Unió számára;

| J. | mivel a fenntartható energiaágazatban a világszintű innovációk (termelői és felhasználói szinten egyaránt) munkahelyeket teremtenek, ösztönzik a gazdasági növekedést, növelik az energiafüggetlenséget, illetve egy – az éghajlatváltozást enyhítő és megfelelő energiaellátást biztosító – tisztább világról gondoskodnak; |
| --- | --- |

J.

mivel a fenntartható energiaágazatban a világszintű innovációk (termelői és felhasználói szinten egyaránt) munkahelyeket teremtenek, ösztönzik a gazdasági növekedést, növelik az energiafüggetlenséget, illetve egy – az éghajlatváltozást enyhítő és megfelelő energiaellátást biztosító – tisztább világról gondoskodnak;

| K. | mivel az energetikai beruházások élettartama igen gyakran 30 év vagy még több, valamint az új projektek és politikák megtervezése hosszú időt vesz igénybe, ami még jobban hangsúlyozza, hogy az egész világon sürgősen új energetikai fellépésekre van szükség; |
| --- | --- |

K.

mivel az energetikai beruházások élettartama igen gyakran 30 év vagy még több, valamint az új projektek és politikák megtervezése hosszú időt vesz igénybe, ami még jobban hangsúlyozza, hogy az egész világon sürgősen új energetikai fellépésekre van szükség;

| L. | mivel több kutatásra van szükség az energetikai és közlekedési rendszerekre irányuló hasznos innovációk érdekében; |
| --- | --- |

L.

mivel több kutatásra van szükség az energetikai és közlekedési rendszerekre irányuló hasznos innovációk érdekében;

| M. | mivel az Uniónak – erőfeszítései komolyságának bizonyításaként, illetve technológiai és gazdasági képességeire tekintettel – vezető szerepet kell vállalnia az éghajlatvédelem terén; |
| --- | --- |

M.

mivel az Uniónak – erőfeszítései komolyságának bizonyításaként, illetve technológiai és gazdasági képességeire tekintettel – vezető szerepet kell vállalnia az éghajlatvédelem terén;

| N. | mivel az éghajlatváltozás mérséklésére irányuló hosszú távú globális erőfeszítések méltányos elosztásával kapcsolatos konszenzus hiányában 2015-ig nem jöhet létre a jogilag kötelező érvényű megállapodás; |
| --- | --- |

N.

mivel az éghajlatváltozás mérséklésére irányuló hosszú távú globális erőfeszítések méltányos elosztásával kapcsolatos konszenzus hiányában 2015-ig nem jöhet létre a jogilag kötelező érvényű megállapodás;

| O. | mivel 2010-ben a cancúni COP 16 konferencián a fejlett országok elkötelezték magukat amellett, hogy 2020-ig évente 100 milliárd USD összegű „új és kiegészítő” finanszírozást biztosítanak a fejlődő országoknak az éghajlatváltozással kapcsolatos szükségleteik kielégítésére, de mivel a mai napig nem született nemzetközi szinten megállapított meghatározás azzal kapcsolatban, hogy mit jelent valójában az „új és kiegészítő” kifejezés; |
| --- | --- |

O.

mivel 2010-ben a cancúni COP 16 konferencián a fejlett országok elkötelezték magukat amellett, hogy 2020-ig évente 100 milliárd USD összegű „új és kiegészítő” finanszírozást biztosítanak a fejlődő országoknak az éghajlatváltozással kapcsolatos szükségleteik kielégítésére, de mivel a mai napig nem született nemzetközi szinten megállapított meghatározás azzal kapcsolatban, hogy mit jelent valójában az „új és kiegészítő” kifejezés;

| P. | mivel a gyorsfinanszírozás (vagyis a három év alatt 30 milliárd USD-re vonatkozó koppenhágai kötelezettségvállalás) utolsó évét, tehát 2012-t követően nincsenek biztos adatok az éghajlatváltozás elleni küzdelem finanszírozása vonatkozásában; |
| --- | --- |

P.

mivel a gyorsfinanszírozás (vagyis a három év alatt 30 milliárd USD-re vonatkozó koppenhágai kötelezettségvállalás) utolsó évét, tehát 2012-t követően nincsenek biztos adatok az éghajlatváltozás elleni küzdelem finanszírozása vonatkozásában;

| Q. | mivel világszinten az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának körülbelül 20 %-a az erdőirtásból, valamint a földhasználat egyéb formáiból és annak megváltoztatásából származik, továbbá mivel az agrárerdészet a szén fokozott megkötése révén előmozdítja a szén-dioxid hatásainak mérséklését, valamint a helyi közösségek bevételi forrásainak diverzifikálásával csökkenti a szegénységet; |
| --- | --- |

Q.

mivel világszinten az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának körülbelül 20 %-a az erdőirtásból, valamint a földhasználat egyéb formáiból és annak megváltoztatásából származik, továbbá mivel az agrárerdészet a szén fokozott megkötése révén előmozdítja a szén-dioxid hatásainak mérséklését, valamint a helyi közösségek bevételi forrásainak diverzifikálásával csökkenti a szegénységet;

| R. | mivel az erdőgazdálkodás fejlesztése alapvető előfeltétele erdőirtás tartós csökkentésének; |
| --- | --- |

R.

mivel az erdőgazdálkodás fejlesztése alapvető előfeltétele erdőirtás tartós csökkentésének;

A fokozott fellépést célzó durbani platform

| 1. | üdvözli a fokozott fellépést célzó durbani platform eseti munkacsoportjának létrejöttét, és megjegyzi, hogy az 1/CP 17. számú határozat értelmében a csoportnak sürgősen meg kell kezdenie munkáját annak érdekében, hogy az összes részes félre alkalmazandó jegyzőkönyvet, jogi eszközt vagy a keretegyezmény keretei között létrejött és minden részes félre alkalmazandó jogi hatályú megállapodást dolgozzon ki, és hogy minél előbb, de legkésőbb 2015-ig befejezze a rá kiszabott feladatot; megjegyzi továbbá, hogy a csoport munkájához az Éghajlat-változási Kormányközi Testület 2014-ben esedékes ötödik értékelő jelentésének információkkal kell szolgálnia; üdvözli továbbá a felek 2020 előtti célkitűzései szintjének növelésére irányuló folyamatot; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a fokozott fellépést célzó durbani platform eseti munkacsoportjának létrejöttét, és megjegyzi, hogy az 1/CP 17. számú határozat értelmében a csoportnak sürgősen meg kell kezdenie munkáját annak érdekében, hogy az összes részes félre alkalmazandó jegyzőkönyvet, jogi eszközt vagy a keretegyezmény keretei között létrejött és minden részes félre alkalmazandó jogi hatályú megállapodást dolgozzon ki, és hogy minél előbb, de legkésőbb 2015-ig befejezze a rá kiszabott feladatot; megjegyzi továbbá, hogy a csoport munkájához az Éghajlat-változási Kormányközi Testület 2014-ben esedékes ötödik értékelő jelentésének információkkal kell szolgálnia; üdvözli továbbá a felek 2020 előtti célkitűzései szintjének növelésére irányuló folyamatot;

| 2. | hangsúlyozza, hogy az igazságosság, valamint a közös, ugyanakkor differenciált felelősség és képesség elvének kell a fokozott fellépést célzó durbani platform középpontjában állnia ahhoz, hogy az éghajlat szempontjából megfelelő eredményeket tudjon felmutatni; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy az igazságosság, valamint a közös, ugyanakkor differenciált felelősség és képesség elvének kell a fokozott fellépést célzó durbani platform középpontjában állnia ahhoz, hogy az éghajlat szempontjából megfelelő eredményeket tudjon felmutatni;

| 3. | megjegyzi, hogy ezzel párhuzamosan a Durban-csomagban olyan elvárás szerepel a hosszú távú együttműködéssel foglalkozó eseti munkacsoportot illetően, hogy a dohai konferencia idejéig érje el a kitűzött célokat; |
| --- | --- |

3.

megjegyzi, hogy ezzel párhuzamosan a Durban-csomagban olyan elvárás szerepel a hosszú távú együttműködéssel foglalkozó eseti munkacsoportot illetően, hogy a dohai konferencia idejéig érje el a kitűzött célokat;

| 4. | hangsúlyozza, hogy az új jogi eszköznek mérséklési intézkedéseket kell biztosítania egy olyan globális szén-dioxid-kibocsátási költségvetés alapján, amely összhangban van az iparosodás előtt jellemző szinteket legfeljebb 2 oC-kal meghaladó éghajlatváltozás fenntartásának céljaival, valamint biztosítania kell a fejlődő országokban az előírt éghajlati fellépésekhez szükséges eszközöket, illetve szilárd elszámolási, nyomon követési és jelentéstételi rendszert, illetve szilárd végrehajtási és megfelelési rendszert; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy az új jogi eszköznek mérséklési intézkedéseket kell biztosítania egy olyan globális szén-dioxid-kibocsátási költségvetés alapján, amely összhangban van az iparosodás előtt jellemző szinteket legfeljebb 2 oC-kal meghaladó éghajlatváltozás fenntartásának céljaival, valamint biztosítania kell a fejlődő országokban az előírt éghajlati fellépésekhez szükséges eszközöket, illetve szilárd elszámolási, nyomon követési és jelentéstételi rendszert, illetve szilárd végrehajtási és megfelelési rendszert;

| 5. | nagy aggodalommal jegyzi meg, hogy a 2012. májusi bonni megbeszélésen részt vevő egyes felek ellenállást tanúsítottak, ugyanakkor üdvözli a 2012. augusztus 30. és szeptember 5. között Bangkokban (Thaiföld) tartott további nem hivatalos ülések során a konvergencia irányába mutató szerény, mégis felismerhető előrelépést; |
| --- | --- |

5.

nagy aggodalommal jegyzi meg, hogy a 2012. májusi bonni megbeszélésen részt vevő egyes felek ellenállást tanúsítottak, ugyanakkor üdvözli a 2012. augusztus 30. és szeptember 5. között Bangkokban (Thaiföld) tartott további nem hivatalos ülések során a konvergencia irányába mutató szerény, mégis felismerhető előrelépést;

| 6. | felszólít a félreértések további eloszlatására, valamint a Kiotói Jegyzőkönyvet nem aláíró fejlett országokra vonatkozóan az erőfeszítések összehasolíthatóságára és közös elszámolásra vonatkozó egyezmény megkötésére, a hosszú távú együttműködéssel foglalkozó eseti munkacsoport felállítása előtt; |
| --- | --- |

6.

felszólít a félreértések további eloszlatására, valamint a Kiotói Jegyzőkönyvet nem aláíró fejlett országokra vonatkozóan az erőfeszítések összehasolíthatóságára és közös elszámolásra vonatkozó egyezmény megkötésére, a hosszú távú együttműködéssel foglalkozó eseti munkacsoport felállítása előtt;

| 7. | hangsúlyozza, hogy az Uniónak jó példával elöl kell járnia a kötelezettségvállalásai teljesítésén, illetve mérséklési és pénzügyi téren egyaránt nagyra törő célok demonstrálásán keresztül; ezért hiszi, hogy a közelgő dohai konferencia fényében minden uniós intézmény felelőssége intenzív éghajlati diplomáciát folytatni, és nemzetközi szövetségesekre szert tenni a Durban-csomagban vállalt kötelezettségek tiszteletben tartása, valamint az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye folyamatának egy olyan új többoldalú rendszer felé való elmozdulása érdekében, amelyről 2015-ig megállapodást kell elérni; hangsúlyozza, hogy fontos tisztázni, hogy a 2020-at követő időszakban az egyezmény elveit miképpen fogják alkalmazni annak érdekében, hogy valamennyi fél felvállalja a kötelezettségeket; álláspontja szerint a COP 17 konferencián meghatározott új piaci alapú mechanizmus e tekintetben különös jelentőséggel bír, és reméli, hogy a hosszú távú együttműködéssel foglalkozó eseti munkacsoport sikerrel jár a mechanizmus módozatainak és eljárásainak kidolgozása terén; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy az Uniónak jó példával elöl kell járnia a kötelezettségvállalásai teljesítésén, illetve mérséklési és pénzügyi téren egyaránt nagyra törő célok demonstrálásán keresztül; ezért hiszi, hogy a közelgő dohai konferencia fényében minden uniós intézmény felelőssége intenzív éghajlati diplomáciát folytatni, és nemzetközi szövetségesekre szert tenni a Durban-csomagban vállalt kötelezettségek tiszteletben tartása, valamint az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye folyamatának egy olyan új többoldalú rendszer felé való elmozdulása érdekében, amelyről 2015-ig megállapodást kell elérni; hangsúlyozza, hogy fontos tisztázni, hogy a 2020-at követő időszakban az egyezmény elveit miképpen fogják alkalmazni annak érdekében, hogy valamennyi fél felvállalja a kötelezettségeket; álláspontja szerint a COP 17 konferencián meghatározott új piaci alapú mechanizmus e tekintetben különös jelentőséggel bír, és reméli, hogy a hosszú távú együttműködéssel foglalkozó eseti munkacsoport sikerrel jár a mechanizmus módozatainak és eljárásainak kidolgozása terén;

Kiotói Jegyzőkönyv – második kötelezettségvállalási időszak

| 8. | tudomásul veszi a részes feleknek a Durban-csomagban is megjelenő határozatát, amely a globális kibocsátások körülbelül 15 %-ára terjed ki, ami indokolja, hogy az Uniónak miért kell fokoznia erőfeszítéseit a közös intézkedésekre irányuló olyan megoldások megtalálására, amelyek segítségével valamennyi fontosabb szereplő meg tud egyezni – ideiglenes intézkedésként – a Kiotói Jegyzőkönyv második kötelezettségvállalási időszakának megkezdésében 2013. január 1-jétől, amely átmenetet képez a 2020-ra az összes részes félre nézve kötelezően megvalósítandó új, hatékonyabb, átfogó és jogilag kötelező erejű nemzetközi rendszerre való áttéréshez; |
| --- | --- |

8.

tudomásul veszi a részes feleknek a Durban-csomagban is megjelenő határozatát, amely a globális kibocsátások körülbelül 15 %-ára terjed ki, ami indokolja, hogy az Uniónak miért kell fokoznia erőfeszítéseit a közös intézkedésekre irányuló olyan megoldások megtalálására, amelyek segítségével valamennyi fontosabb szereplő meg tud egyezni – ideiglenes intézkedésként – a Kiotói Jegyzőkönyv második kötelezettségvállalási időszakának megkezdésében 2013. január 1-jétől, amely átmenetet képez a 2020-ra az összes részes félre nézve kötelezően megvalósítandó új, hatékonyabb, átfogó és jogilag kötelező erejű nemzetközi rendszerre való áttéréshez;

| 9. | tudomásul veszi az Egyesült Államok, Oroszország, Japán és Kanada kimaradását a Kiotói Jegyzőkönyv lehetséges második kötelezettségvállalási időszakában való részvételből, illetve Ausztrália és Új-Zéland egyelőre bizonytalan álláspontját csatlakozásukat illetően; megjegyzi továbbá, hogy továbbra sem állapítottak meg kibocsátás-csökkentési célkitűzéseket olyan fejlődő országok, mint például Kína, India, Brazília és Indonézia; |
| --- | --- |

9.

tudomásul veszi az Egyesült Államok, Oroszország, Japán és Kanada kimaradását a Kiotói Jegyzőkönyv lehetséges második kötelezettségvállalási időszakában való részvételből, illetve Ausztrália és Új-Zéland egyelőre bizonytalan álláspontját csatlakozásukat illetően; megjegyzi továbbá, hogy továbbra sem állapítottak meg kibocsátás-csökkentési célkitűzéseket olyan fejlődő országok, mint például Kína, India, Brazília és Indonézia;

| 10. | felszólít az ahhoz szükséges módosítások Dohában történő elfogadására, hogy átmeneti jelleggel azonnal elkezdődhessen a Kiotói Jegyzőkönyv második kötelezettségvállalási időszaka; |
| --- | --- |

10.

felszólít az ahhoz szükséges módosítások Dohában történő elfogadására, hogy átmeneti jelleggel azonnal elkezdődhessen a Kiotói Jegyzőkönyv második kötelezettségvállalási időszaka;

| 11. | tudomásul veszi a Durban-csomag 1/CMP 7 határozatában megjelenő ígéretet, amely szerint a második kötelezettségvállalási időszak lezárultának időpontjáról a dohai konferencián születik majd döntés, és támogat egy 2020. december 31-ével lezáruló nyolcéves kötelezettségvállalási időszakot; |
| --- | --- |

11.

tudomásul veszi a Durban-csomag 1/CMP 7 határozatában megjelenő ígéretet, amely szerint a második kötelezettségvállalási időszak lezárultának időpontjáról a dohai konferencián születik majd döntés, és támogat egy 2020. december 31-ével lezáruló nyolcéves kötelezettségvállalási időszakot;

| 12. | hangsúlyozza, hogy a Kiotói Jegyzőkönyv jelenlegi működési keretén belül a mennyiségileg meghatározott kibocsátás-korlátozási és -csökkentési célokat, amelyeket a részes feleknek 2012. májusig kellett benyújtaniuk, a dohai konferencián az 1/CMP 7 határozat értelmében módosításként bele kell foglalni a Kiotói Jegyzőkönyvbe; felszólítja a B. mellékletben felsorolt azon feleket, amelyek ezt még nem tették meg, hogy nyújtsák be a mennyiségileg meghatározott kibocsátás-korlátozási és -csökkentési céljaikat, és üdvözli az ezzel kapcsolatos eredeti uniós indítványt; hangsúlyozza, hogy a kibocsátható mennyiségi egységeknek a második kötelezettségvállalási időszakba történő átvitele aláásná a Kiotói Jegyzőkönyv integritását; rámutat, hogy amennyiben a tagállamok számára megengedik a kibocsátható mennyiségi egységek átvitelét, akkor a Kiotói Jegyzőkönyv semmilyen tényleges hatást nem fog gyakorolni az éghajlatváltozás mérséklésére; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy a Kiotói Jegyzőkönyv jelenlegi működési keretén belül a mennyiségileg meghatározott kibocsátás-korlátozási és -csökkentési célokat, amelyeket a részes feleknek 2012. májusig kellett benyújtaniuk, a dohai konferencián az 1/CMP 7 határozat értelmében módosításként bele kell foglalni a Kiotói Jegyzőkönyvbe; felszólítja a B. mellékletben felsorolt azon feleket, amelyek ezt még nem tették meg, hogy nyújtsák be a mennyiségileg meghatározott kibocsátás-korlátozási és -csökkentési céljaikat, és üdvözli az ezzel kapcsolatos eredeti uniós indítványt; hangsúlyozza, hogy a kibocsátható mennyiségi egységeknek a második kötelezettségvállalási időszakba történő átvitele aláásná a Kiotói Jegyzőkönyv integritását; rámutat, hogy amennyiben a tagállamok számára megengedik a kibocsátható mennyiségi egységek átvitelét, akkor a Kiotói Jegyzőkönyv semmilyen tényleges hatást nem fog gyakorolni az éghajlatváltozás mérséklésére;

| 13. | üdvözli a 77-ek csoportja és Kína javaslatát a többlet felhasználásának eredményes korlátozására és minimálisra csökkentésére vonatkozóan; megjegyzi, hogy az Európai Unió ez idáig nem terjesztett be javaslatot, amely a kibocsátható mennyiségi egységek többletével foglalkozna; emlékeztet arra, hogy a Lisszaboni Szerződés kimondja, hogy az Európai Unió Tanácsa általános intézkedések esetén (az EUSZ 16. cikke), illetve új nemzetközi megállapodások megtárgyalása és megkötése esetén (az EUMSZ 218. cikke) minősített többséggel szavaz; |
| --- | --- |

13.

üdvözli a 77-ek csoportja és Kína javaslatát a többlet felhasználásának eredményes korlátozására és minimálisra csökkentésére vonatkozóan; megjegyzi, hogy az Európai Unió ez idáig nem terjesztett be javaslatot, amely a kibocsátható mennyiségi egységek többletével foglalkozna; emlékeztet arra, hogy a Lisszaboni Szerződés kimondja, hogy az Európai Unió Tanácsa általános intézkedések esetén (az EUSZ 16. cikke), illetve új nemzetközi megállapodások megtárgyalása és megkötése esetén (az EUMSZ 218. cikke) minősített többséggel szavaz;

| 14. | ismételten felszólít a tiszta fejlesztési mechanizmus reformjára, olyan szigorú minőségi szabályok kialakításán keresztül, amelyek garantálják, hogy a kapcsolódó projektek kellőképpen magas színvonalúak legyenek a kibocsátások megbízható, igazolható, valós és kiegészítő módon történő csökkentésének elősegítéséhez, hozzájárulva a fejlődő országok fenntartható fejlődéséhez és megakadályozva a mechanizmus nem megfelelő alkalmazását olyan infrastruktúra-projektekben, amelyek szén-dioxid-kibocsátása magas; úgy véli, hogy a tiszta fejlesztési mechanizmusnak a jövőben csak a legkevésbé fejlett országokra kell korlátozódnia; |
| --- | --- |

14.

ismételten felszólít a tiszta fejlesztési mechanizmus reformjára, olyan szigorú minőségi szabályok kialakításán keresztül, amelyek garantálják, hogy a kapcsolódó projektek kellőképpen magas színvonalúak legyenek a kibocsátások megbízható, igazolható, valós és kiegészítő módon történő csökkentésének elősegítéséhez, hozzájárulva a fejlődő országok fenntartható fejlődéséhez és megakadályozva a mechanizmus nem megfelelő alkalmazását olyan infrastruktúra-projektekben, amelyek szén-dioxid-kibocsátása magas; úgy véli, hogy a tiszta fejlesztési mechanizmusnak a jövőben csak a legkevésbé fejlett országokra kell korlátozódnia;

A mérséklési kötelezettségvállalások elégtelensége

| 15. | hangsúlyozza, hogy minden részes félnek elsősorban a vállalásait kell végrehajtania, de egyben fokozottan arra is kell törekednie a mostantól 2020-ig terjedő időszakban, hogy a „2 oC-os célkitűzésen” belül maradjon; emlékeztet konkrétan arra, hogy sürgősen előrelépést kell elérni a tudományos eredmények és a részes felek jelenlegi ígéretei között fennálló „gigatonnás szakadék” megszüntetése tekintetében, továbbá a „közös, ugyanakkor differenciált felelősség és a hozzájuk tartozó képességek” elvén alapuló, a Koppenhágai Megállapodásban szereplőknél ambiciózusabb, kötelező érvényű kibocsátás-csökkentési kötelezettségeket és fellépéseket kell kidolgozni, azaz a szegényebb országokat – pénzügyi és technológiai segítségnyújtással, de kapacitásnövelő intézkedések révén is – képessé kell tenni arra, hogy közvetlenül áttérhessenek egy fejlett, alacsony szénfelhasználású energetikai és gazdasági rendszerre; különösen felhívja a feleket arra, hogy legkésőbb 2015-ig sürgősen intézkedjenek a nemzetközi légi és tengeri közlekedésből és az egyéb kapcsolódó ágazatokból származó kibocsátás csökkentése, továbbá a fluorozott szénhidrogének, a korom, a metán és az egyéb rövid élettartamú éghajlat-befolyásoló anyagok arányának csökkentése céljából, a „2 oC-os célkitűzéshez” való közelítés érdekében; |
| --- | --- |

15.

hangsúlyozza, hogy minden részes félnek elsősorban a vállalásait kell végrehajtania, de egyben fokozottan arra is kell törekednie a mostantól 2020-ig terjedő időszakban, hogy a „2 oC-os célkitűzésen” belül maradjon; emlékeztet konkrétan arra, hogy sürgősen előrelépést kell elérni a tudományos eredmények és a részes felek jelenlegi ígéretei között fennálló „gigatonnás szakadék” megszüntetése tekintetében, továbbá a „közös, ugyanakkor differenciált felelősség és a hozzájuk tartozó képességek” elvén alapuló, a Koppenhágai Megállapodásban szereplőknél ambiciózusabb, kötelező érvényű kibocsátás-csökkentési kötelezettségeket és fellépéseket kell kidolgozni, azaz a szegényebb országokat – pénzügyi és technológiai segítségnyújtással, de kapacitásnövelő intézkedések révén is – képessé kell tenni arra, hogy közvetlenül áttérhessenek egy fejlett, alacsony szénfelhasználású energetikai és gazdasági rendszerre; különösen felhívja a feleket arra, hogy legkésőbb 2015-ig sürgősen intézkedjenek a nemzetközi légi és tengeri közlekedésből és az egyéb kapcsolódó ágazatokból származó kibocsátás csökkentése, továbbá a fluorozott szénhidrogének, a korom, a metán és az egyéb rövid élettartamú éghajlat-befolyásoló anyagok arányának csökkentése céljából, a „2 oC-os célkitűzéshez” való közelítés érdekében;

| 16. | felszólít a globális szakadék méretének számszerűsítésére és annak folyamatos nyomon követésére irányuló határozat Dohában történő meghozatalára annak érdekében, hogy az áthidalásához szükséges lépéseket meg lehessen tenni; |
| --- | --- |

16.

felszólít a globális szakadék méretének számszerűsítésére és annak folyamatos nyomon követésére irányuló határozat Dohában történő meghozatalára annak érdekében, hogy az áthidalásához szükséges lépéseket meg lehessen tenni;

| 17. | sürgeti a Bizottságot és a ciprusi elnökséget, hogy találjon szövetségeseket a „gigatonnás szakadék” – azaz a jelenlegi vállalási szintek és a globális felmelegedés 2 oC alatt tartásához szükséges vállalások közötti különbség – áthidalása érdekében; |
| --- | --- |

17.

sürgeti a Bizottságot és a ciprusi elnökséget, hogy találjon szövetségeseket a „gigatonnás szakadék” – azaz a jelenlegi vállalási szintek és a globális felmelegedés 2 oC alatt tartásához szükséges vállalások közötti különbség – áthidalása érdekében;

| 18. | elismeri, hogy a fosszilis tüzelőanyagokhoz nyújtott támogatások fokozatos megszüntetése jelentős mértékben hozzájárulna a mérséklési kötelezettségvállalások közötti szakadék áthidalásához; |
| --- | --- |

18.

elismeri, hogy a fosszilis tüzelőanyagokhoz nyújtott támogatások fokozatos megszüntetése jelentős mértékben hozzájárulna a mérséklési kötelezettségvállalások közötti szakadék áthidalásához;

| 19. | emlékeztet arra, hogy az Éghajlat-változási Kormányközi Testület negyedik értékelő jelentésének eredményei szerint az iparosodott országoknak a hazai kibocsátásaikat az 1990-es szintekhez képest 25–40 %-kal kell csökkenteniük 2020-ig, a fejlődő országoknak pedig együttesen a jelenleg előre jelzett 15–30 %-os nagyságrendű kibocsátás-növekedési rátának jelentős mértékben alatta kell maradniuk 2020-ig; emlékeztet továbbá arra, hogy az összesített globális kibocsátásoknak 2020 előtt kell elérniük a csúcsot, és nyílt eszmecserére szólít fel a mérséklési kötelezettségvállalások közötti szakadék áthidalásához szükséges eredményes politikai stratégiák tárgyában; |
| --- | --- |

19.

emlékeztet arra, hogy az Éghajlat-változási Kormányközi Testület negyedik értékelő jelentésének eredményei szerint az iparosodott országoknak a hazai kibocsátásaikat az 1990-es szintekhez képest 25–40 %-kal kell csökkenteniük 2020-ig, a fejlődő országoknak pedig együttesen a jelenleg előre jelzett 15–30 %-os nagyságrendű kibocsátás-növekedési rátának jelentős mértékben alatta kell maradniuk 2020-ig; emlékeztet továbbá arra, hogy az összesített globális kibocsátásoknak 2020 előtt kell elérniük a csúcsot, és nyílt eszmecserére szólít fel a mérséklési kötelezettségvállalások közötti szakadék áthidalásához szükséges eredményes politikai stratégiák tárgyában;

| 20. | hangsúlyozza, hogy megbízható – az alapvető szerkezeti és eljárásbeli reformon átesett Éghajlat-változási Kormányközi Testület által nyújtott – tudományos alapokra van szükség, és ezzel kapcsolatban hangsúlyozza az IPCC 2014-ben várható ötödik értékelő jelentése megállapításainak jelentőségét; |
| --- | --- |

20.

hangsúlyozza, hogy megbízható – az alapvető szerkezeti és eljárásbeli reformon átesett Éghajlat-változási Kormányközi Testület által nyújtott – tudományos alapokra van szükség, és ezzel kapcsolatban hangsúlyozza az IPCC 2014-ben várható ötödik értékelő jelentése megállapításainak jelentőségét;

| 21. | emlékeztet arra, hogy az Unió saját érdeke, hogy 2020-ra 30 %-os éghajlatvédelmi célt tűzzön ki, ezáltal fenntartható fejlődést és további munkahelyeket létrehozva, valamint csökkentve az energiabehozataltól való függést; |
| --- | --- |

21.

emlékeztet arra, hogy az Unió saját érdeke, hogy 2020-ra 30 %-os éghajlatvédelmi célt tűzzön ki, ezáltal fenntartható fejlődést és további munkahelyeket létrehozva, valamint csökkentve az energiabehozataltól való függést;

| 22. | üdvözli a Cancúni Megállapodás uniós jogalkotásba történő átemelésére irányuló javaslatot, hogy a megállapodásban részes fejlett országok alacsony szén-dioxid-kibocsátást biztosító fejlesztési stratégiákat dolgozzanak ki, és hangsúlyozza a megállapodásban részes fejlődő országok számára az alacsony szén-dioxid-kibocsátást biztosító fejlesztési tervek megvalósításában nyújtott pénzügyi és technikai támogatás fontosságát; megjegyzi, hogy e terveknek és stratégiáknak olyan politikákat és intézkedéseket kell körvonalazniuk, amelyek többek között korai hazai fellépést is tartalmaznak a magas szén-dioxid-kibocsátással járó kényszerű befektetések és infrastruktúrák elkerülése, illetve közép- és hosszú távú energiahatékonysági és megújulóenergia-célkitűzések megvalósítása érdekében; |
| --- | --- |

22.

üdvözli a Cancúni Megállapodás uniós jogalkotásba történő átemelésére irányuló javaslatot, hogy a megállapodásban részes fejlett országok alacsony szén-dioxid-kibocsátást biztosító fejlesztési stratégiákat dolgozzanak ki, és hangsúlyozza a megállapodásban részes fejlődő országok számára az alacsony szén-dioxid-kibocsátást biztosító fejlesztési tervek megvalósításában nyújtott pénzügyi és technikai támogatás fontosságát; megjegyzi, hogy e terveknek és stratégiáknak olyan politikákat és intézkedéseket kell körvonalazniuk, amelyek többek között korai hazai fellépést is tartalmaznak a magas szén-dioxid-kibocsátással járó kényszerű befektetések és infrastruktúrák elkerülése, illetve közép- és hosszú távú energiahatékonysági és megújulóenergia-célkitűzések megvalósítása érdekében;

Az éghajlatváltozás elleni küzdelem finanszírozása

| 23. | hangsúlyozza, hogy sürgősen szükség van a 2012 után (azaz a gyorsfinanszírozás időszakát követően) bekövetkezendő pénzügyi hiány megelőzésére és olyan módszer kidolgozására, amely 2013 és 2020 között gondoskodik az éghajlatváltozás elleni küzdelem több forrásból való finanszírozásáról; úgy véli, hogy az átalakulási folyamatok felgyorsítása, számos fejlődő országban a fosszilis erőforrások kényszerű alkalmazásának elkerülése, valamint a fejlődő országoknak az éghajlatváltozás hatásainak csökkentésére és az ahhoz való alkalmazkodásra irányuló erőfeszítései szempontjából rendkívül fontosak a finanszírozásra vonatkozó konkrét kötelezettségvállalások a 2013 és 2020 közötti időszakra; emlékeztet arra, hogy a tagállamok többsége a 2013 utáni időszakra semmilyen ígéretet sem tett a környezetvédelem finanszírozására; |
| --- | --- |

23.

hangsúlyozza, hogy sürgősen szükség van a 2012 után (azaz a gyorsfinanszírozás időszakát követően) bekövetkezendő pénzügyi hiány megelőzésére és olyan módszer kidolgozására, amely 2013 és 2020 között gondoskodik az éghajlatváltozás elleni küzdelem több forrásból való finanszírozásáról; úgy véli, hogy az átalakulási folyamatok felgyorsítása, számos fejlődő országban a fosszilis erőforrások kényszerű alkalmazásának elkerülése, valamint a fejlődő országoknak az éghajlatváltozás hatásainak csökkentésére és az ahhoz való alkalmazkodásra irányuló erőfeszítései szempontjából rendkívül fontosak a finanszírozásra vonatkozó konkrét kötelezettségvállalások a 2013 és 2020 közötti időszakra; emlékeztet arra, hogy a tagállamok többsége a 2013 utáni időszakra semmilyen ígéretet sem tett a környezetvédelem finanszírozására;

| 24. | aggodalommal állapítja meg, hogy miközben a fejlett országok elkötelezték magukat amellett, hogy 2020-ig évente 100 milliárd USD összegű finanszírozást biztosítanak az éghajlatváltozás elleni küzdelemre, a mai napig nem született nemzetközi szinten megállapított meghatározás azzal kapcsolatban, hogy mit jelent valójában az „új és kiegészítő” kifejezés; |
| --- | --- |

24.

aggodalommal állapítja meg, hogy miközben a fejlett országok elkötelezték magukat amellett, hogy 2020-ig évente 100 milliárd USD összegű finanszírozást biztosítanak az éghajlatváltozás elleni küzdelemre, a mai napig nem született nemzetközi szinten megállapított meghatározás azzal kapcsolatban, hogy mit jelent valójában az „új és kiegészítő” kifejezés;

| 25. | hangsúlyozza, hogy az éghajlatváltozással kapcsolatos finanszírozás, valamint ezek kiegészítő jellegének mérése, ellenőrzése és nyomon követése elengedhetetlen, és nemzetközi szinten megállapított meghatározást igényel; felszólítja az Uniót, hogy dolgozzon ki közös megközelítést annak biztosítására, hogy a hivatalos fejlesztési segély ne távolodjon el a már létező fejlesztési célkitűzésektől, hanem valóban egészítse ki azokat; |
| --- | --- |

25.

hangsúlyozza, hogy az éghajlatváltozással kapcsolatos finanszírozás, valamint ezek kiegészítő jellegének mérése, ellenőrzése és nyomon követése elengedhetetlen, és nemzetközi szinten megállapított meghatározást igényel; felszólítja az Uniót, hogy dolgozzon ki közös megközelítést annak biztosítására, hogy a hivatalos fejlesztési segély ne távolodjon el a már létező fejlesztési célkitűzésektől, hanem valóban egészítse ki azokat;

| 26. | üdvözli a hosszú távú finanszírozásról szóló munkaprogram keretében a hosszú távú finanszírozás forrásaival és a fejlődő országok finanszírozási igényeivel kapcsolatban végzett munkát, és várja a társelnökök által benyújtott jelentés megvitatását Dohában; |
| --- | --- |

26.

üdvözli a hosszú távú finanszírozásról szóló munkaprogram keretében a hosszú távú finanszírozás forrásaival és a fejlődő országok finanszírozási igényeivel kapcsolatban végzett munkát, és várja a társelnökök által benyújtott jelentés megvitatását Dohában;

| 27. | úgy ítéli meg, hogy a fejlődő országok éghajlatváltozással kapcsolatos fellépései finanszírozásának egyrészt az éghajlatváltozás már napjainkban is érezhető kedvezőtlen hatásaira kell irányulnia, segítenie kell továbbá különösen a legszegényebb és legsérülékenyebb országok ellenálló képességének kialakulását, valamint hozzá kell járulnia mérséklési kötelezettségvállalások elégtelenségének 2020-ig történő megszüntetéséhez, mindezt a fenntartható fejlődés elősegítése mellett; |
| --- | --- |

27.

úgy ítéli meg, hogy a fejlődő országok éghajlatváltozással kapcsolatos fellépései finanszírozásának egyrészt az éghajlatváltozás már napjainkban is érezhető kedvezőtlen hatásaira kell irányulnia, segítenie kell továbbá különösen a legszegényebb és legsérülékenyebb országok ellenálló képességének kialakulását, valamint hozzá kell járulnia mérséklési kötelezettségvállalások elégtelenségének 2020-ig történő megszüntetéséhez, mindezt a fenntartható fejlődés elősegítése mellett;

| 28. | e tekintetben rámutat, hogy innovatív kiegészítő finanszírozási forrásokat (nemzetközi pénzügyi ügyleti adókat és nemzetközi légi és tengeri közlekedési vámokat) kell kiaknázni; |
| --- | --- |

28.

e tekintetben rámutat, hogy innovatív kiegészítő finanszírozási forrásokat (nemzetközi pénzügyi ügyleti adókat és nemzetközi légi és tengeri közlekedési vámokat) kell kiaknázni;

| 29. | felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy ez a finanszírozás új és kiegészítő jellegű legyen, illetve, hogy továbbra is ösztönözze az innovatív finanszírozási források kialakítását; |
| --- | --- |

29.

felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy ez a finanszírozás új és kiegészítő jellegű legyen, illetve, hogy továbbra is ösztönözze az innovatív finanszírozási források kialakítását;

| 30. | hangsúlyozza a fosszilis üzemanyagok támogatásának megszüntetésében rejlő jelentős potenciált a költségmegtakarításra és az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésére; felszólít arra, hogy Dohában fogadjanak el a fosszilis üzemanyagok támogatásának fokozatos megszüntetésére vonatkozó terveket a fejlett és fejlődő országok vonatkozásában egyaránt, prioritást biztosítva az I. melléklet szerinti országoknak; |
| --- | --- |

30.

hangsúlyozza a fosszilis üzemanyagok támogatásának megszüntetésében rejlő jelentős potenciált a költségmegtakarításra és az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésére; felszólít arra, hogy Dohában fogadjanak el a fosszilis üzemanyagok támogatásának fokozatos megszüntetésére vonatkozó terveket a fejlett és fejlődő országok vonatkozásában egyaránt, prioritást biztosítva az I. melléklet szerinti országoknak;

| 31. | üdvözli az Éghajlat-változási Alappal (GCF) foglalkozó testület létrehozását, és várakozással tekint az Alap titkársága székhelyének Dohában történő kialakítására vonatkozó határozat elé; megjegyzi, hogy a Cancúni Megállapodásnak megfelelően a dohai konferencián további határozatokat kell hozni az Éghajlat-változási Alap elindítása érdekében, különösen a kezdeti tőkeellátottság vonatkozásában, valamint hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a felek mozgósítsák pénzügyi támogatási forrásaikat az Éghajlat-változási Alap beindítása érdekében; felismeri, hogy az Éghajlat-változási Alap létfontosságú a legkevésbé fejlett országok számára az éghajlatváltozás hatásainak csökkentésére és az ahhoz való alkalmazkodásra irányuló kapacitásuk szempontjából, valamint hogy az e tekintetben tett konkrét pénzügyi kötelezettségvállalások kiemelkedő jelentőségűek; |
| --- | --- |

31.

üdvözli az Éghajlat-változási Alappal (GCF) foglalkozó testület létrehozását, és várakozással tekint az Alap titkársága székhelyének Dohában történő kialakítására vonatkozó határozat elé; megjegyzi, hogy a Cancúni Megállapodásnak megfelelően a dohai konferencián további határozatokat kell hozni az Éghajlat-változási Alap elindítása érdekében, különösen a kezdeti tőkeellátottság vonatkozásában, valamint hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a felek mozgósítsák pénzügyi támogatási forrásaikat az Éghajlat-változási Alap beindítása érdekében; felismeri, hogy az Éghajlat-változási Alap létfontosságú a legkevésbé fejlett országok számára az éghajlatváltozás hatásainak csökkentésére és az ahhoz való alkalmazkodásra irányuló kapacitásuk szempontjából, valamint hogy az e tekintetben tett konkrét pénzügyi kötelezettségvállalások kiemelkedő jelentőségűek;

| 32. | hangsúlyozza, hogy a Cancúni Megállapodás egyértelműen kimondja, hogy az Éghajlat-változási Alapon keresztül a fejlődő országok részére nyújtott finanszírozásnak a már létező fejlesztési segélyekhez képest „újnak” és „kiegészítő jellegűnek” kell lennie; |
| --- | --- |

32.

hangsúlyozza, hogy a Cancúni Megállapodás egyértelműen kimondja, hogy az Éghajlat-változási Alapon keresztül a fejlődő országok részére nyújtott finanszírozásnak a már létező fejlesztési segélyekhez képest „újnak” és „kiegészítő jellegűnek” kell lennie;

| 33. | emlékeztet arra, hogy bár a szegény országok járultak hozzá a legkevésbé a légkörben található üvegházhatású gázok koncentrációjának emelkedéséhez, ők a legkiszolgáltatottabbak az éghajlatváltozás hatásaival szemben, valamint ők rendelkeznek a leggyengébb alkalmazkodási képességgel; |
| --- | --- |

33.

emlékeztet arra, hogy bár a szegény országok járultak hozzá a legkevésbé a légkörben található üvegházhatású gázok koncentrációjának emelkedéséhez, ők a legkiszolgáltatottabbak az éghajlatváltozás hatásaival szemben, valamint ők rendelkeznek a leggyengébb alkalmazkodási képességgel;

| 34. | hangsúlyozza, hogy a politikák közötti koherencia biztosítása és a környezeti szempontok fejlesztési projektekbe történő integrálása alapvető fontosságú lépések az éghajlatváltozás enyhítésére és az ahhoz való alkalmazkodásra irányuló hatékony uniós stratégia keretében; |
| --- | --- |

34.

hangsúlyozza, hogy a politikák közötti koherencia biztosítása és a környezeti szempontok fejlesztési projektekbe történő integrálása alapvető fontosságú lépések az éghajlatváltozás enyhítésére és az ahhoz való alkalmazkodásra irányuló hatékony uniós stratégia keretében;

| 35. | kéri az EU-t és tagállamait, hogy támogassák a fejlődő országokban a szegények megsegítésére irányuló fellépéseket, melyek célja a legszegényebbek életszínvonalának javítása; különösen annak biztosítását kéri az EU-tól, hogy kizárólag az éghajlatot kímélő fejlesztési elképzelések részesüljenek pénzügyi támogatásban, ami egyúttal feltételezi a fosszilis tüzelőanyaggal foglalkozó ágazatoknak juttatott közvetlen vagy közvetett (pl. az EBB, az exporthitel-ügynökségek stb. garanciahitelei keretében nyújtott) uniós támogatások tényleges, fokozatos megszüntetését, összhangban az EU által a G20-ak 2009-es pittsburghi csúcstalálkozóján tett kötelezettségvállalással; |
| --- | --- |

35.

kéri az EU-t és tagállamait, hogy támogassák a fejlődő országokban a szegények megsegítésére irányuló fellépéseket, melyek célja a legszegényebbek életszínvonalának javítása; különösen annak biztosítását kéri az EU-tól, hogy kizárólag az éghajlatot kímélő fejlesztési elképzelések részesüljenek pénzügyi támogatásban, ami egyúttal feltételezi a fosszilis tüzelőanyaggal foglalkozó ágazatoknak juttatott közvetlen vagy közvetett (pl. az EBB, az exporthitel-ügynökségek stb. garanciahitelei keretében nyújtott) uniós támogatások tényleges, fokozatos megszüntetését, összhangban az EU által a G20-ak 2009-es pittsburghi csúcstalálkozóján tett kötelezettségvállalással;

| 36. | hangsúlyozza, hogy a jelenlegi gazdasági válság nem szolgálhat hivatkozási alapul a tétlenséghez, illetve a fejlődő országok alkalmazkodási intézkedései finanszírozásának visszautasításához; rámutat arra, hogy az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaság kialakítása valójában a válság megoldása felé tett jelentős lépés; |
| --- | --- |

36.

hangsúlyozza, hogy a jelenlegi gazdasági válság nem szolgálhat hivatkozási alapul a tétlenséghez, illetve a fejlődő országok alkalmazkodási intézkedései finanszírozásának visszautasításához; rámutat arra, hogy az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaság kialakítása valójában a válság megoldása felé tett jelentős lépés;

| 37. | felszólítja az iparosodott országokat, hogy nyújtsanak a fejlődő országok számára elegendő pénzügyi és technológiai támogatást a fenntartható, hatékony technológiák alkalmazásához; |
| --- | --- |

37.

felszólítja az iparosodott országokat, hogy nyújtsanak a fejlődő országok számára elegendő pénzügyi és technológiai támogatást a fenntartható, hatékony technológiák alkalmazásához;

| 38. | úgy véli, hogy ezen intézkedéseknek a fejlődő országok érdekeit és prioritásait kell szem előtt tartaniuk – a helyi ismeretek felhasználásával –, elő kell mozdítaniuk a Dél–Dél együttműködést, valamint a kis- és középüzemi mezőgazdaság szerepét, kellő tekintettel a természeti környezetre és az ökológiai egyensúlyra; |
| --- | --- |

38.

úgy véli, hogy ezen intézkedéseknek a fejlődő országok érdekeit és prioritásait kell szem előtt tartaniuk – a helyi ismeretek felhasználásával –, elő kell mozdítaniuk a Dél–Dél együttműködést, valamint a kis- és középüzemi mezőgazdaság szerepét, kellő tekintettel a természeti környezetre és az ökológiai egyensúlyra;

| 39. | hangsúlyozza, hogy az éghajlatvédelmi intézkedések finanszírozását új, kiegészítő finanszírozás keretében kell nyújtani, a meglévő fejlesztési segélyeken felül; |
| --- | --- |

39.

hangsúlyozza, hogy az éghajlatvédelmi intézkedések finanszírozását új, kiegészítő finanszírozás keretében kell nyújtani, a meglévő fejlesztési segélyeken felül;

| 40. | emlékezteti az EU-t és tagállamait arra, hogy a hivatalos fejlesztési támogatások nélkülözhetetlenek alapvető – pl. egészségüggyel és oktatással kapcsolatos – fejlesztési igények kielégítéséhez, ezért ezek nem csoportosíthatók át az éghajlatvédelem finanszírozására; kéri az EU-t és tagállamait, hogy biztosítsanak elegendő forrást a millenniumi fejlesztési célok eléréséhez, és ezen kívül új és kiegészítő forrásokat az éghajlatváltozás enyhítésére és a hozzá való alkalmazkodásra; |
| --- | --- |

40.

emlékezteti az EU-t és tagállamait arra, hogy a hivatalos fejlesztési támogatások nélkülözhetetlenek alapvető – pl. egészségüggyel és oktatással kapcsolatos – fejlesztési igények kielégítéséhez, ezért ezek nem csoportosíthatók át az éghajlatvédelem finanszírozására; kéri az EU-t és tagállamait, hogy biztosítsanak elegendő forrást a millenniumi fejlesztési célok eléréséhez, és ezen kívül új és kiegészítő forrásokat az éghajlatváltozás enyhítésére és a hozzá való alkalmazkodásra;

Földhasználat, a földhasználat megváltoztatása és erdőgazdálkodás (LULUCF)

| 41. | üdvözli a durbani konferencián jóváhagyott 2/CMP.7 határozatot, mert ez fontos lépést jelent a földhasználatra, a földhasználat megváltoztatására és az erdőgazdálkodási tevékenységekre vonatkozó szilárd elszámolási szabályok bevezetése felé; megjegyzi, hogy a határozat két évre szóló munkaprogramot irányoz elő az átfogóbb elszámolásra vonatkozó szükséglet megvizsgálása érdekében, így biztosítva az ágazat kibocsátás-csökkentéshez való hozzájárulásának környezeti integritását; |
| --- | --- |

41.

üdvözli a durbani konferencián jóváhagyott 2/CMP.7 határozatot, mert ez fontos lépést jelent a földhasználatra, a földhasználat megváltoztatására és az erdőgazdálkodási tevékenységekre vonatkozó szilárd elszámolási szabályok bevezetése felé; megjegyzi, hogy a határozat két évre szóló munkaprogramot irányoz elő az átfogóbb elszámolásra vonatkozó szükséglet megvizsgálása érdekében, így biztosítva az ágazat kibocsátás-csökkentéshez való hozzájárulásának környezeti integritását;

| 42. | emlékeztet rá, hogy a fejlődő országokban a talajhasználat megváltozása és a mezőgazdaság felelős az üvegházgáz-kibocsátás jelentős részéért; felszólítja az EU-t, hogy – különösen a legkevésbé fejlett országokban – mozdítsa elő az agrárerdészetet vagy az organikus mezőgazdaságot, hiszen ezek egyaránt hozzájárulnak az éghajlatváltozás hatásainak mérsékléséhez és a szegénység csökkentéséhez azáltal, hogy lehetővé teszik a helyi közösségek számára jövedelemforrásaik diverzifikálását; |
| --- | --- |

42.

emlékeztet rá, hogy a fejlődő országokban a talajhasználat megváltozása és a mezőgazdaság felelős az üvegházgáz-kibocsátás jelentős részéért; felszólítja az EU-t, hogy – különösen a legkevésbé fejlett országokban – mozdítsa elő az agrárerdészetet vagy az organikus mezőgazdaságot, hiszen ezek egyaránt hozzájárulnak az éghajlatváltozás hatásainak mérsékléséhez és a szegénység csökkentéséhez azáltal, hogy lehetővé teszik a helyi közösségek számára jövedelemforrásaik diverzifikálását;

| 43. | megismétli, hogy az élelmezési célú haszonnövények (olajos magvak, pálmaolaj, cukornád, cukorrépa és búza) bioüzemanyagok előállítására való felhasználása óriási földterületet igényelhet, és ezáltal veszélyezteti a szegény országok lakosságát, akiknek a megélhetése múlik azon, hogy hozzáférnek-e a földhöz és a természeti erőforrásokhoz; |
| --- | --- |

43.

megismétli, hogy az élelmezési célú haszonnövények (olajos magvak, pálmaolaj, cukornád, cukorrépa és búza) bioüzemanyagok előállítására való felhasználása óriási földterületet igényelhet, és ezáltal veszélyezteti a szegény országok lakosságát, akiknek a megélhetése múlik azon, hogy hozzáférnek-e a földhöz és a természeti erőforrásokhoz;

| 44. | sajnálatosnak tartja, hogy a megújuló energiáról és az üzemanyagok minőségéről szóló irányelvekben a bioüzemanyagok tekintetében felsorolt fenntarthatósági kritériumok hatóköre korlátozott, így nem elegendőek az agroüzemanyagok terjedéséhez kapcsolódó – különösen a földhasználat közvetett változásából (ILUC) eredő – káros hatások korlátozásához; felszólítja az EU-t a bioüzemanyagokra vonatkozó fenntarthatósági és tanúsítási kritériumainak szigorítására annak biztosítása érdekében, hogy meg tudjon felelni az éghajlatváltozás elleni küzdelem iránti kötelezettségvállalásának, valamint a politikák fejlsztési célú összehangolására irányuló jogi kötelezettségének, a Lisszaboni Szerződés 208. cikkében foglaltak szerint; |
| --- | --- |

44.

sajnálatosnak tartja, hogy a megújuló energiáról és az üzemanyagok minőségéről szóló irányelvekben a bioüzemanyagok tekintetében felsorolt fenntarthatósági kritériumok hatóköre korlátozott, így nem elegendőek az agroüzemanyagok terjedéséhez kapcsolódó – különösen a földhasználat közvetett változásából (ILUC) eredő – káros hatások korlátozásához; felszólítja az EU-t a bioüzemanyagokra vonatkozó fenntarthatósági és tanúsítási kritériumainak szigorítására annak biztosítása érdekében, hogy meg tudjon felelni az éghajlatváltozás elleni küzdelem iránti kötelezettségvállalásának, valamint a politikák fejlsztési célú összehangolására irányuló jogi kötelezettségének, a Lisszaboni Szerződés 208. cikkében foglaltak szerint;

| 45. | megismétli, hogy a biomassza fokozott használata a fakitermelés fokozódásához és az erdei szénkészletek csökkenéséhez vezethet, ami veszélyeztetheti a hőmérséklet-emelkedés 2 oC-ra való korlátozására irányuló uniós célkitűzést; kéri az EU-t és tagállamait, hogy csak olyan agroüzemanyagokat fogadjanak el, melyek igazolhatóan mérséklik az üvegházgáz-kibocsátást, nem okoznak jelentős földhasználati problémákat, nem fenyegetik az emberek élelmezésbiztonságát, és nem összeegyeztethetetlenek a környezetvédelmi célokkal; sürgeti a Bizottságot ezzel összefüggésben, hogy dolgozzon ki jogilag kötelező fenntarthatósági kritériumokat a biomassza vonatkozásában, az agroüzemanyagokra vonatkozó meglévő kritériumokba foglalja bele a földhasználat közvetett változásával (ILUC) kapcsolatos számításokat, a bioenergiára vonatkozó fenntarthatósági kritériumokba pedig a földhasználat közvetett változásával (ILUC) és a szénadóssággal kapcsolatos számításokat; |
| --- | --- |

45.

megismétli, hogy a biomassza fokozott használata a fakitermelés fokozódásához és az erdei szénkészletek csökkenéséhez vezethet, ami veszélyeztetheti a hőmérséklet-emelkedés 2 oC-ra való korlátozására irányuló uniós célkitűzést; kéri az EU-t és tagállamait, hogy csak olyan agroüzemanyagokat fogadjanak el, melyek igazolhatóan mérséklik az üvegházgáz-kibocsátást, nem okoznak jelentős földhasználati problémákat, nem fenyegetik az emberek élelmezésbiztonságát, és nem összeegyeztethetetlenek a környezetvédelmi célokkal; sürgeti a Bizottságot ezzel összefüggésben, hogy dolgozzon ki jogilag kötelező fenntarthatósági kritériumokat a biomassza vonatkozásában, az agroüzemanyagokra vonatkozó meglévő kritériumokba foglalja bele a földhasználat közvetett változásával (ILUC) kapcsolatos számításokat, a bioenergiára vonatkozó fenntarthatósági kritériumokba pedig a földhasználat közvetett változásával (ILUC) és a szénadóssággal kapcsolatos számításokat;

Az erdőirtás és az erdőpusztulás következtében keletkező kibocsátás csökkentése (REDD+)

| 46. | üdvözli a finanszírozási, biztosíték- és referenciaszintekhez kapcsolódó, Durbanben elfogadott határozatokat; hiszi, hogy Dohában további előrelépéseket kell tenni, különösen az erdők referenciaszintjének technikai értékelése terén; megjegyzi továbbá, hogy a REDD+ programnak fontos szerepe van a mérséklési kötelezettségvállalások elégtelenségének 2020-ig történő csökkentésében; |
| --- | --- |

46.

üdvözli a finanszírozási, biztosíték- és referenciaszintekhez kapcsolódó, Durbanben elfogadott határozatokat; hiszi, hogy Dohában további előrelépéseket kell tenni, különösen az erdők referenciaszintjének technikai értékelése terén; megjegyzi továbbá, hogy a REDD+ programnak fontos szerepe van a mérséklési kötelezettségvállalások elégtelenségének 2020-ig történő csökkentésében;

| 47. | hangsúlyozza, hogy az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye értelmében a REDD+-t közpénzekből fogják finanszírozni, valamint felhívja a feleket, hogy mutassanak komoly politikai elkötelezettséget innovatív finaszírozási megoldások kidolgozására; |
| --- | --- |

47.

hangsúlyozza, hogy az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye értelmében a REDD+-t közpénzekből fogják finanszírozni, valamint felhívja a feleket, hogy mutassanak komoly politikai elkötelezettséget innovatív finaszírozási megoldások kidolgozására;

| 48. | ellenzi az erdei szén-dioxiddal való kereskedelmet és a REDD+ szén-dioxid-kibocsátási piacokba való bevonását, ami a kibocsátási egységek túlzott kiosztását és a szén-dioxid árának további csökkenését eredményezné; |
| --- | --- |

48.

ellenzi az erdei szén-dioxiddal való kereskedelmet és a REDD+ szén-dioxid-kibocsátási piacokba való bevonását, ami a kibocsátási egységek túlzott kiosztását és a szén-dioxid árának további csökkenését eredményezné;

| 49. | hangsúlyozza, hogy a REDD+ sikeres végrehajtása az átláthatóságtól és a megbízható ellenőrzési rendszerek kialakításától függ; |
| --- | --- |

49.

hangsúlyozza, hogy a REDD+ sikeres végrehajtása az átláthatóságtól és a megbízható ellenőrzési rendszerek kialakításától függ;

| 50. | elismeri a REDD+ fontosságát a fakitermelésből eredő kibocsátások csökkentése szempontjából; ragaszkodik ahhoz, hogy az REDD+ ne veszélyeztesse a FLEGT (a jogszabályok végrehajtása, irányítás és kereskedelem az erdészeti ágazatban) keretében eddig elért előrelépéseket, különös tekintettel az erdőgazdálkodásra, valamint a szokásjogon alapuló földtulajdon tisztázására és elismerésére; felszólítja az EU-t a REDD+ projektekkel kapcsolatos erőteljesebb és részletesebb társadalmi, kormányzási és környezetvédelmi biztosítékok bevezetésének határozottabb szorgalmazására, ideértve olyan védintézkedés mechanizmusokat is, amelyek garantálják az erdőkben élő emberek jogainak védelmét; |
| --- | --- |

50.

elismeri a REDD+ fontosságát a fakitermelésből eredő kibocsátások csökkentése szempontjából; ragaszkodik ahhoz, hogy az REDD+ ne veszélyeztesse a FLEGT (a jogszabályok végrehajtása, irányítás és kereskedelem az erdészeti ágazatban) keretében eddig elért előrelépéseket, különös tekintettel az erdőgazdálkodásra, valamint a szokásjogon alapuló földtulajdon tisztázására és elismerésére; felszólítja az EU-t a REDD+ projektekkel kapcsolatos erőteljesebb és részletesebb társadalmi, kormányzási és környezetvédelmi biztosítékok bevezetésének határozottabb szorgalmazására, ideértve olyan védintézkedés mechanizmusokat is, amelyek garantálják az erdőkben élő emberek jogainak védelmét;

| 51. | úgy ítéli meg, hogy az erdővédelmi célokra irányuló kifizetési rendszernek fokozottan stabilnak és hosszú távúnak kell lennie; hangsúlyozza, hogy a finanszírozás bizonyos szint alá csökkenése esetén megindul az erdőirtás; |
| --- | --- |

51.

úgy ítéli meg, hogy az erdővédelmi célokra irányuló kifizetési rendszernek fokozottan stabilnak és hosszú távúnak kell lennie; hangsúlyozza, hogy a finanszírozás bizonyos szint alá csökkenése esetén megindul az erdőirtás;

Nemzetközi légi és tengeri közlekedés

| 52. | emlékeztet arra, hogy többször felhívta már a figyelmet a globális kibocsátás-csökkentési célkitűzéseket tartalmazó nemzetközi eszközök szükségességére a nemzetközi légi és tengeri közlekedés éghajlatra gyakorolt hatásának csökkentése érdekében; továbbra is kitart amellett, hogy a repülést bele kell foglalni az európai kibocsátás-kereskedelmi rendszerbe (ETS); |
| --- | --- |

52.

emlékeztet arra, hogy többször felhívta már a figyelmet a globális kibocsátás-csökkentési célkitűzéseket tartalmazó nemzetközi eszközök szükségességére a nemzetközi légi és tengeri közlekedés éghajlatra gyakorolt hatásának csökkentése érdekében; továbbra is kitart amellett, hogy a repülést bele kell foglalni az európai kibocsátás-kereskedelmi rendszerbe (ETS);

| 53. | felhívja a tagállamokat, hogy a légi közlekedési ágazat kibocsátásainak árverés útján történő értékesítéséből származó bevételekből járuljanak hozzá a fejlődő országok éghajlatváltozás elleni küzdelmét segítő finanszírozás 2013-tól kezdődő arányos fokozásához; |
| --- | --- |

53.

felhívja a tagállamokat, hogy a légi közlekedési ágazat kibocsátásainak árverés útján történő értékesítéséből származó bevételekből járuljanak hozzá a fejlődő országok éghajlatváltozás elleni küzdelmét segítő finanszírozás 2013-tól kezdődő arányos fokozásához;

Éghajlatvédelem – kiváltképp gazdasági válság idején

| 54. | hangsúlyozza, hogy a jelenlegi gazdasági válság ragyogóan bizonyítja, hogy csak a fenntartható gazdaság képes biztosítani a hosszú távú jólétet, valamint, hogy az ilyen fenntartható gazdaság egyik fő pillére az éghajlatvédelem; kiemeli, hogy még soha nem volt ennyire lényeges tisztázni, hogy miért politikai kérdés is az éghajlatvédelem, vagyis elmagyarázni, hogy az több ember számára teszi lehetővé a magas életszínvonal elérését, az erőforrások és a fejlődés lehetőségének jövőbeni generációk számára történő megőrzése mellett; |
| --- | --- |

54.

hangsúlyozza, hogy a jelenlegi gazdasági válság ragyogóan bizonyítja, hogy csak a fenntartható gazdaság képes biztosítani a hosszú távú jólétet, valamint, hogy az ilyen fenntartható gazdaság egyik fő pillére az éghajlatvédelem; kiemeli, hogy még soha nem volt ennyire lényeges tisztázni, hogy miért politikai kérdés is az éghajlatvédelem, vagyis elmagyarázni, hogy az több ember számára teszi lehetővé a magas életszínvonal elérését, az erőforrások és a fejlődés lehetőségének jövőbeni generációk számára történő megőrzése mellett;

| 55. | ismételten hangsúlyozza, hogy az éghajlatvédelem jelentette kihívást nem lehet elszigetelt problémaként kezelni, hanem azzal minden esetben a fenntartható fejlődés, az iparpolitika és az erőforráspolitika összefüggésében kell foglalkozni; |
| --- | --- |

55.

ismételten hangsúlyozza, hogy az éghajlatvédelem jelentette kihívást nem lehet elszigetelt problémaként kezelni, hanem azzal minden esetben a fenntartható fejlődés, az iparpolitika és az erőforráspolitika összefüggésében kell foglalkozni;

Strukturális reform

| 56. | úgy ítéli meg, hogy a durbani konferencia sikerének egyik oka az volt, hogy lefektette „fejlődő országokra” és „fejlett országokra”, a „részes felekre” és „megfigyelőkre”, valamint az „I. melléklet szerinti országokra” és a „nem I. melléklet szerinti országokra” való korábbi szigorú felosztás feloldásának alapjait, ezért valamennyi résztvevőt arra kéri, hogy törekedjenek a jövőbeli tárgyalások új, holisztikusabb és átfogóbb szerkezetének kidolgozására; |
| --- | --- |

56.

úgy ítéli meg, hogy a durbani konferencia sikerének egyik oka az volt, hogy lefektette „fejlődő országokra” és „fejlett országokra”, a „részes felekre” és „megfigyelőkre”, valamint az „I. melléklet szerinti országokra” és a „nem I. melléklet szerinti országokra” való korábbi szigorú felosztás feloldásának alapjait, ezért valamennyi résztvevőt arra kéri, hogy törekedjenek a jövőbeli tárgyalások új, holisztikusabb és átfogóbb szerkezetének kidolgozására;

| 57. | úgy ítéli meg, hogy a vállalásokra és azok ellenőrzésére épülő jelenlegi rendszer nem fogja meghozni az éghajlatváltozás hosszú távú leküzdéséhez szükséges alapvető változásokat, ezért valamennyi részes felet arra ösztönöz, hogy vegyen fontolóra más megközelítéseket is; |
| --- | --- |

57.

úgy ítéli meg, hogy a vállalásokra és azok ellenőrzésére épülő jelenlegi rendszer nem fogja meghozni az éghajlatváltozás hosszú távú leküzdéséhez szükséges alapvető változásokat, ezért valamennyi részes felet arra ösztönöz, hogy vegyen fontolóra más megközelítéseket is;

| 58. | hangsúlyozza, hogy nincs mindenre gyógyírként szolgáló megoldás az éghajlatváltozás vonatkozásában, és ezért kiemeli azt a számos lehetőséget, amivel elérhető a szükséges kibocsátáscsökkentés, sőt – ami még fontosabb – a tudatosság szintjének szükséges változása; üdvözli e tekintetben, hogy számos ország már most is tesz nagyratörő kibocsátáscsökkentési lépéseket, továbbá felhívja az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezményét, hogy biztosítson fórumot a helyszíni történések átláthatóságának növeléséhez; |
| --- | --- |

58.

hangsúlyozza, hogy nincs mindenre gyógyírként szolgáló megoldás az éghajlatváltozás vonatkozásában, és ezért kiemeli azt a számos lehetőséget, amivel elérhető a szükséges kibocsátáscsökkentés, sőt – ami még fontosabb – a tudatosság szintjének szükséges változása; üdvözli e tekintetben, hogy számos ország már most is tesz nagyratörő kibocsátáscsökkentési lépéseket, továbbá felhívja az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezményét, hogy biztosítson fórumot a helyszíni történések átláthatóságának növeléséhez;

A fenntartható gazdaságra és iparra való átállás

| 59. | aggodalmát fejezi ki a fosszilis üzemanyagok elégetéséből származó globális CO2-kibocsátás miatt, amely a Nemzetközi Energia Ügynökség adatai szerint 2011-ben rekordmagasságot ért el; emlékeztet arra, hogy az energiafogyasztás előrejelzések szerinti globális növekedése az összes energiaforrás növekedésén alapul; úgy ítéli meg tehát, hogy a gazdaság fenntarthatóvá tételére irányuló uniós erőfeszítések nem bizonytalanodhatnak el, hogy az EU építhessen versenyképességére a fenntartható technológiák és szakértelem terén; úgy véli, hogy Európának világszerte elő kell segítenie a környezetbarát technológiák terjesztését, többek között a megújuló energiákkal, az innovatív és hatékony fosszilis üzemanyagokkal kapcsolatos technológiák, és kiváltképp az energiahatékony technológiák terén; |
| --- | --- |

59.

aggodalmát fejezi ki a fosszilis üzemanyagok elégetéséből származó globális CO2-kibocsátás miatt, amely a Nemzetközi Energia Ügynökség adatai szerint 2011-ben rekordmagasságot ért el; emlékeztet arra, hogy az energiafogyasztás előrejelzések szerinti globális növekedése az összes energiaforrás növekedésén alapul; úgy ítéli meg tehát, hogy a gazdaság fenntarthatóvá tételére irányuló uniós erőfeszítések nem bizonytalanodhatnak el, hogy az EU építhessen versenyképességére a fenntartható technológiák és szakértelem terén; úgy véli, hogy Európának világszerte elő kell segítenie a környezetbarát technológiák terjesztését, többek között a megújuló energiákkal, az innovatív és hatékony fosszilis üzemanyagokkal kapcsolatos technológiák, és kiváltképp az energiahatékony technológiák terén;

| 60. | felszólít a Tanács, a Bizottság és az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) szorosabb együttműködésére, hogy az EU egységes hangon tudjon megszólalni az olyan nemzetközi szervezetekben, mint a Nemzetközi Energia Ügynökség (IEA), a Nemzetközi Megújulóenergia-ügynökség (IRENA), az Energiahatékonysági nemzetközi együttműködési partnerség (IPEEC) és a Nemzetközi Atomenergia-ügynökség (NAÜ), és ekképp tevékenyebb és befolyásosabb szerepet játsszon, különösen a fenntartható energiapolitikák és az energiabiztonsági politikák támogatása terén; |
| --- | --- |

60.

felszólít a Tanács, a Bizottság és az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) szorosabb együttműködésére, hogy az EU egységes hangon tudjon megszólalni az olyan nemzetközi szervezetekben, mint a Nemzetközi Energia Ügynökség (IEA), a Nemzetközi Megújulóenergia-ügynökség (IRENA), az Energiahatékonysági nemzetközi együttműködési partnerség (IPEEC) és a Nemzetközi Atomenergia-ügynökség (NAÜ), és ekképp tevékenyebb és befolyásosabb szerepet játsszon, különösen a fenntartható energiapolitikák és az energiabiztonsági politikák támogatása terén;

| 61. | hangsúlyozza, hogy sok országban tesznek lépéseket a zöldebb gazdaságra történő átállás irányába, aminek sokféle oka/célja lehet, köztük az éghajlatvédelem, az erőforrások szűkössége és az erőforrás-hatékonyság, az energiabiztonság, az innováció, valamint a versenyképesség; megállapítja például, hogy többek között Kínában és Dél-Koreában a fenntartható energiaellátás felé való átmenetre irányuló beruházási programokat dolgoztak ki, és felhívja a Bizottságot, hogy elemezze az ilyen programokat és a programok által az érintett ágazatokban az EU versenyképességére kifejtett hatásokat; |
| --- | --- |

61.

hangsúlyozza, hogy sok országban tesznek lépéseket a zöldebb gazdaságra történő átállás irányába, aminek sokféle oka/célja lehet, köztük az éghajlatvédelem, az erőforrások szűkössége és az erőforrás-hatékonyság, az energiabiztonság, az innováció, valamint a versenyképesség; megállapítja például, hogy többek között Kínában és Dél-Koreában a fenntartható energiaellátás felé való átmenetre irányuló beruházási programokat dolgoztak ki, és felhívja a Bizottságot, hogy elemezze az ilyen programokat és a programok által az érintett ágazatokban az EU versenyképességére kifejtett hatásokat;

| 62. | üdvözli ezeket a lépéseket, és emlékeztet arra, hogy a nemzetközileg összehangolt fellépés segít megoldani az érintett – elsősorban a nagy energiaigényű – ágazatokban a szén-dioxid-kibocsátás áthelyezésével és a versenyképességgel kapcsolatos problémákat; olyan megállapodást szorgalmaz, amely nemzetközi szinten azonos piaci feltételeket biztosít valamennyi, nagy mennyiségű szén-dioxidot kibocsátó iparág számára; |
| --- | --- |

62.

üdvözli ezeket a lépéseket, és emlékeztet arra, hogy a nemzetközileg összehangolt fellépés segít megoldani az érintett – elsősorban a nagy energiaigényű – ágazatokban a szén-dioxid-kibocsátás áthelyezésével és a versenyképességgel kapcsolatos problémákat; olyan megállapodást szorgalmaz, amely nemzetközi szinten azonos piaci feltételeket biztosít valamennyi, nagy mennyiségű szén-dioxidot kibocsátó iparág számára;

| 63. | aggodalmát fejezi ki az úgynevezett importált kibocsátás növekvő szintje miatt, mivel az importált árukból származó kibocsátások nagyobb ütemben nőnek, mint ahogy a belföldi termelés-alapú kibocsátásokat csökkentik; úgy véli, hogy ha az EU jobban tudná ellenőrizni az importált kibocsátás alakulását és növelni tudná az ezzel kapcsolatos tudatosságot, akkor ezzel arra ösztönözné az ipari versenytársakat, hogy termékeik uniós piacon való nagyobb fokú elfogadottsága érdekében szigorúbb kibocsátás-csökkentési rendszerhez csatlakozzanak; |
| --- | --- |

63.

aggodalmát fejezi ki az úgynevezett importált kibocsátás növekvő szintje miatt, mivel az importált árukból származó kibocsátások nagyobb ütemben nőnek, mint ahogy a belföldi termelés-alapú kibocsátásokat csökkentik; úgy véli, hogy ha az EU jobban tudná ellenőrizni az importált kibocsátás alakulását és növelni tudná az ezzel kapcsolatos tudatosságot, akkor ezzel arra ösztönözné az ipari versenytársakat, hogy termékeik uniós piacon való nagyobb fokú elfogadottsága érdekében szigorúbb kibocsátás-csökkentési rendszerhez csatlakozzanak;

| 64. | kiemeli, hogy az Uniót sújtó pénzügyi és költségvetési válságnak nem szabad meggyengítenie az EU, valamint iparágai, fogyasztói és tagállamai által a dohai nemzetközi éghajlat-változási tárgyalások tekintetében kitűzött nagyratörő célokat; úgy ítéli meg, hogy a gazdaság fenntarthatóbbá tételére irányuló uniós erőfeszítések nem hagyhatnak alább, mert így elkerülhető például a munkahelyek – azon belül is főleg a zöld munkahelyek – áthelyezése, továbbá úgy ítéli meg, hogy az EU-nak meg kell győznie globális partnereit – többek között Kínát és az USA-t – a nemzetközi megállapodáshoz való csatlakozás előnyeiről, illetve arról, hogy a kibocsátáscsökkentés megvalósítható a versenyképesség elvesztése és munkahelyek megszűnése nélkül is, különösen, ha azt együttesen érik el; |
| --- | --- |

64.

kiemeli, hogy az Uniót sújtó pénzügyi és költségvetési válságnak nem szabad meggyengítenie az EU, valamint iparágai, fogyasztói és tagállamai által a dohai nemzetközi éghajlat-változási tárgyalások tekintetében kitűzött nagyratörő célokat; úgy ítéli meg, hogy a gazdaság fenntarthatóbbá tételére irányuló uniós erőfeszítések nem hagyhatnak alább, mert így elkerülhető például a munkahelyek – azon belül is főleg a zöld munkahelyek – áthelyezése, továbbá úgy ítéli meg, hogy az EU-nak meg kell győznie globális partnereit – többek között Kínát és az USA-t – a nemzetközi megállapodáshoz való csatlakozás előnyeiről, illetve arról, hogy a kibocsátáscsökkentés megvalósítható a versenyképesség elvesztése és munkahelyek megszűnése nélkül is, különösen, ha azt együttesen érik el;

| 65. | hangsúlyozza, hogy a gazdaság valamennyi ágazatában sürgősen holisztikus jellegű, a fejlett és fejlődő országok erőforrás-hatékonyságára is kitérő nyersanyag- és erőforrás-stratégiát kell kialakítani és alkalmazni a gazdaságok hosszú távű fenntarthatóságának biztosítása érdekében, és felszólítja az EU-t és a tagállamokat, hogy e téren jó példával járjanak elöl; felszólítja az EU-t és tagállamait, hogy mind nemzeti, mind helyi szinten támogassák a fejlődő országokat a fenntartható bányászattal, a nagyobb erőforrás-hatékonysággal, újrafelhasználással és újrahasznosítással kapcsolatos szaktudás rendelkezésre bocsátásával; |
| --- | --- |

65.

hangsúlyozza, hogy a gazdaság valamennyi ágazatában sürgősen holisztikus jellegű, a fejlett és fejlődő országok erőforrás-hatékonyságára is kitérő nyersanyag- és erőforrás-stratégiát kell kialakítani és alkalmazni a gazdaságok hosszú távű fenntarthatóságának biztosítása érdekében, és felszólítja az EU-t és a tagállamokat, hogy e téren jó példával járjanak elöl; felszólítja az EU-t és tagállamait, hogy mind nemzeti, mind helyi szinten támogassák a fejlődő országokat a fenntartható bányászattal, a nagyobb erőforrás-hatékonysággal, újrafelhasználással és újrahasznosítással kapcsolatos szaktudás rendelkezésre bocsátásával;

| 66. | úgy véli, hogy az ipari országokban a teljes gazdaságra kiterjedő korlátozásokkal párosuló ágazati megközelítések hozzájárulhatnak az éghajlatváltozással kapcsolatos lépésekhez, a versenyképességhez, valamint a gazdasági növekedéshez; hangsúlyozza annak fontosságát, különösen a feltörekvő országok számára, hogy a nemzetközi tárgyalások kapcsán ágazati megközelítést alkalmazzanak az ipari kibocsátások tekintetében; reméli, hogy egy ilyen megközelítés az éghajlatváltozásra vonatkozó, 2012 utáni fellépések nemzetközi keretének részét képezheti; |
| --- | --- |

66.

úgy véli, hogy az ipari országokban a teljes gazdaságra kiterjedő korlátozásokkal párosuló ágazati megközelítések hozzájárulhatnak az éghajlatváltozással kapcsolatos lépésekhez, a versenyképességhez, valamint a gazdasági növekedéshez; hangsúlyozza annak fontosságát, különösen a feltörekvő országok számára, hogy a nemzetközi tárgyalások kapcsán ágazati megközelítést alkalmazzanak az ipari kibocsátások tekintetében; reméli, hogy egy ilyen megközelítés az éghajlatváltozásra vonatkozó, 2012 utáni fellépések nemzetközi keretének részét képezheti;

| 67. | megállapítja, hogy a különféle energiaforrások árai kiemelkedő szerepet játszanak a piaci szereplők – ideértve az iparág és a fogyasztók – viselkedésének meghatározásában, valamint megállapítja, hogy a hatályos nemzetközi politikai keretek képtelensége a külső költségek teljes internalizálására állandósítja a fenntarthatatlan fogyasztási mintákat; továbbá ismételten hangsúlyozza, hogy a globális szén-dioxid-piac szilárd alapot biztosítana a jelentős kibocsátáscsökkentés megvalósításához és az ipar azonos piaci feltételeinek kialakításához; felszólítja az EU-t és partnereit, hogy a közeljövőben tárják fel az EU kibocsátáskereskedelmi rendszere és egyéb kibocsátáskereskedelmi rendszerek közti kapcsolatok előmozdításának leghatékonyabb módját, melynek révén globális szén-dioxid-piac hozható létre, szélesíthető a csökkentési lehetőségek skálája, növelhető a piaci nagyságrend, javítható likviditás és átláthatóság, végső soron pedig biztosítható a források hatékonyabb elosztása az energiaszektor és az ipar számára; |
| --- | --- |

67.

megállapítja, hogy a különféle energiaforrások árai kiemelkedő szerepet játszanak a piaci szereplők – ideértve az iparág és a fogyasztók – viselkedésének meghatározásában, valamint megállapítja, hogy a hatályos nemzetközi politikai keretek képtelensége a külső költségek teljes internalizálására állandósítja a fenntarthatatlan fogyasztási mintákat; továbbá ismételten hangsúlyozza, hogy a globális szén-dioxid-piac szilárd alapot biztosítana a jelentős kibocsátáscsökkentés megvalósításához és az ipar azonos piaci feltételeinek kialakításához; felszólítja az EU-t és partnereit, hogy a közeljövőben tárják fel az EU kibocsátáskereskedelmi rendszere és egyéb kibocsátáskereskedelmi rendszerek közti kapcsolatok előmozdításának leghatékonyabb módját, melynek révén globális szén-dioxid-piac hozható létre, szélesíthető a csökkentési lehetőségek skálája, növelhető a piaci nagyságrend, javítható likviditás és átláthatóság, végső soron pedig biztosítható a források hatékonyabb elosztása az energiaszektor és az ipar számára;

Kutatás és technológia

| 68. | sajnálatosnak tartja, hogy a Rio de Janeiró-i Rio+20 csúcstalálkozó nem ért el alapvető előrelépést a fenntarthatósághoz kapcsolódó jövőbeni kulcsfontosságú kérdések terén; helyteleníti a konkrét célkitűzések, mérhető tevékenységek és a világvezetők kötelezettségvállalásainak hiányát; tudomásul veszi a durbani ülés eredményét, beleértve a durbani platform létrehozásában elért haladást, amely maga után vonja a Kiotói Jegyzőkönyv folytatását, és a 100 milliárd dolláros éghajlat-változási alap (Green Climate Fund) létrehozását, valamint az alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiák bevezetésével foglalkozó technológiai végrehajtó bizottság további fejlesztését, |
| --- | --- |

68.

sajnálatosnak tartja, hogy a Rio de Janeiró-i Rio+20 csúcstalálkozó nem ért el alapvető előrelépést a fenntarthatósághoz kapcsolódó jövőbeni kulcsfontosságú kérdések terén; helyteleníti a konkrét célkitűzések, mérhető tevékenységek és a világvezetők kötelezettségvállalásainak hiányát; tudomásul veszi a durbani ülés eredményét, beleértve a durbani platform létrehozásában elért haladást, amely maga után vonja a Kiotói Jegyzőkönyv folytatását, és a 100 milliárd dolláros éghajlat-változási alap (Green Climate Fund) létrehozását, valamint az alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiák bevezetésével foglalkozó technológiai végrehajtó bizottság további fejlesztését,

| 69. | hangsúlyozza, hogy az áttörést jelentő technológiák fejlesztése és alkalmazása a kulcsa az éghajlatváltozással szembeni küzdelemnek, valamint annak, hogy világszerte meg lehessen győzni az Unió partnereit arról, hogy a kibocsátáscsökkentés a versenyképesség elvesztése és munkahelyek megszűnése nélkül is megvalósítható; nemzetközi kötelezettségvállalást kér az érintett ágazatok áttörést jelentő technológiáiba történő kutatási és fejlesztési (K+F) beruházás fokozására; létfontosságúnak tartja, hogy az EU példát mutasson azáltal, hogy jelentősen növeli az éghajlatbarát és energiahatékony ipari technológiák kutatására fordított kiadásokat, valamint azt, hogy szoros tudományos együttműködést építsen ki e téren a nemzetközi partnerekkel, különösen a BRIC-országokkal és az Egyesült Államokkal; |
| --- | --- |

69.

hangsúlyozza, hogy az áttörést jelentő technológiák fejlesztése és alkalmazása a kulcsa az éghajlatváltozással szembeni küzdelemnek, valamint annak, hogy világszerte meg lehessen győzni az Unió partnereit arról, hogy a kibocsátáscsökkentés a versenyképesség elvesztése és munkahelyek megszűnése nélkül is megvalósítható; nemzetközi kötelezettségvállalást kér az érintett ágazatok áttörést jelentő technológiáiba történő kutatási és fejlesztési (K+F) beruházás fokozására; létfontosságúnak tartja, hogy az EU példát mutasson azáltal, hogy jelentősen növeli az éghajlatbarát és energiahatékony ipari technológiák kutatására fordított kiadásokat, valamint azt, hogy szoros tudományos együttműködést építsen ki e téren a nemzetközi partnerekkel, különösen a BRIC-országokkal és az Egyesült Államokkal;

| 70. | úgy véli, hogy az innováció kulcsfontosságú a globális felmelegedés 2 oC-on belül tartásához, és megállapítja, hogy egy piaci alapú gazdaságban többféle innovációs ösztönző áll rendelkezésre; kéri, hogy a Bizottság értékelje az élenjáró vállalatok elismerésére szolgáló különböző mechanizmusokat, melyek eltérő mértékben képesek az innováció ösztönzésére és a technológiák nemzetközi szinten történő átadásának és alkalmazásának előmozdítására; kéri továbbá, hogy ismerjék el a fejlődő országok azon jogát, hogy teljes körűen kihasználják a szellemi tulajdonjogok kereskedelmi vonatkozásairól szóló megállapodás (TRIPS) által kínált rugalmassági lehetőségeket; |
| --- | --- |

70.

úgy véli, hogy az innováció kulcsfontosságú a globális felmelegedés 2 oC-on belül tartásához, és megállapítja, hogy egy piaci alapú gazdaságban többféle innovációs ösztönző áll rendelkezésre; kéri, hogy a Bizottság értékelje az élenjáró vállalatok elismerésére szolgáló különböző mechanizmusokat, melyek eltérő mértékben képesek az innováció ösztönzésére és a technológiák nemzetközi szinten történő átadásának és alkalmazásának előmozdítására; kéri továbbá, hogy ismerjék el a fejlődő országok azon jogát, hogy teljes körűen kihasználják a szellemi tulajdonjogok kereskedelmi vonatkozásairól szóló megállapodás (TRIPS) által kínált rugalmassági lehetőségeket;

| 71. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az EU szoros együttműködést alakítson ki a legkevésbé fejlett országokkal; úgy véli, hogy az EU-nak támogatnia kellene a legkevésbé fejlett országok azon törekvéseit, hogy a megújuló energia és a zöld technológiák terén beruházási partnereket és finanszírozási lehetőségeket találjanak, valamint felhívja a Bizottságot, hogy terjesszen elő elképzeléseket az alternatív energiaforrásokra irányuló közös kutatási programokra, valamint arra vonatkozóan, hogy hogyan tudná ösztönözni az EU a fejlett és fejlődő országok között a különféle iparágakon belüli együttműködést; |
| --- | --- |

71.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az EU szoros együttműködést alakítson ki a legkevésbé fejlett országokkal; úgy véli, hogy az EU-nak támogatnia kellene a legkevésbé fejlett országok azon törekvéseit, hogy a megújuló energia és a zöld technológiák terén beruházási partnereket és finanszírozási lehetőségeket találjanak, valamint felhívja a Bizottságot, hogy terjesszen elő elképzeléseket az alternatív energiaforrásokra irányuló közös kutatási programokra, valamint arra vonatkozóan, hogy hogyan tudná ösztönözni az EU a fejlett és fejlődő országok között a különféle iparágakon belüli együttműködést;

Energia, energiahatékonyság és erőforrás-hatékonyság

| 72. | megállapítja, hogy a Nemzetközi Energia Ügynökség egy nemrégiben elvégzett elemzése rámutat, hogy az elkövetkező évtizedekben a jobb energiagazdálkodást legegyszerűbben a hatékonyság javításával lehet elérni, így egy 2050-ig tartó, éghajlati megfontolásokkal összeegyeztethető pályán haladva a beruházások háromszoros megtérülése valósítható meg, azonban ehhez határozott kormányzati stratégiai lépésekre és ösztönzőkre van szükség; |
| --- | --- |

72.

megállapítja, hogy a Nemzetközi Energia Ügynökség egy nemrégiben elvégzett elemzése rámutat, hogy az elkövetkező évtizedekben a jobb energiagazdálkodást legegyszerűbben a hatékonyság javításával lehet elérni, így egy 2050-ig tartó, éghajlati megfontolásokkal összeegyeztethető pályán haladva a beruházások háromszoros megtérülése valósítható meg, azonban ehhez határozott kormányzati stratégiai lépésekre és ösztönzőkre van szükség;

| 73. | sajnálja, hogy az energiatakarékossági lehetőségeket sem nemzetközi szinten, sem az Unióban nem kezelik megfelelően; hangsúlyozza, hogy az energiatakarékosság segíti a munkahelyteremtést, továbbá gazdasági megtakarításokat, energiabiztonságot, versenyképességet és kibocsátáscsökkenést eredményez; felszólítja az EU-t, hogy a nemzetközi tárgyalásokon a fejlődő országokra irányuló technológia-transzfer és fejlesztési tervek vagy pénzügyi segítségnyújtás megvitatásakor szenteljen nagyobb figyelmet az energiatakarékosságnak; kiemeli, hogy a hitelesség érdekében az EU-nak és tagállamainak teljesíteniük kell saját célkitűzéseiket; |
| --- | --- |

73.

sajnálja, hogy az energiatakarékossági lehetőségeket sem nemzetközi szinten, sem az Unióban nem kezelik megfelelően; hangsúlyozza, hogy az energiatakarékosság segíti a munkahelyteremtést, továbbá gazdasági megtakarításokat, energiabiztonságot, versenyképességet és kibocsátáscsökkenést eredményez; felszólítja az EU-t, hogy a nemzetközi tárgyalásokon a fejlődő országokra irányuló technológia-transzfer és fejlesztési tervek vagy pénzügyi segítségnyújtás megvitatásakor szenteljen nagyobb figyelmet az energiatakarékosságnak; kiemeli, hogy a hitelesség érdekében az EU-nak és tagállamainak teljesíteniük kell saját célkitűzéseiket;

| 74. | hangsúlyozza, hogy becslések szerint a világon kétmilliárd ember továbbra sem jut hozzá fenntartható és megfizethető energiához; hangsúlyozza, hogy az éghajlat-politikai célkitűzésekkel összhangban meg kell oldani az energiaszegénység problémáját; megállapítja, hogy rendelkezésre állnak azok az energetikai technológiák, amelyek egyaránt képesek gondoskodni a globális környezetvédelemről és a helyi fejlesztési igények kielégítéséről; |
| --- | --- |

74.

hangsúlyozza, hogy becslések szerint a világon kétmilliárd ember továbbra sem jut hozzá fenntartható és megfizethető energiához; hangsúlyozza, hogy az éghajlat-politikai célkitűzésekkel összhangban meg kell oldani az energiaszegénység problémáját; megállapítja, hogy rendelkezésre állnak azok az energetikai technológiák, amelyek egyaránt képesek gondoskodni a globális környezetvédelemről és a helyi fejlesztési igények kielégítéséről;

| 75. | sajnálatosnak tartja, hogy az Éghajlat-változási Keretegyezmény és a Biológiai Sokféleség Egyezmény végrehajtása nincs kellően koordinálva, ami az erőforrások pazarlásához, továbbá értékes, kiegészítő politikai lehetőségek elmulasztásához vezet; hangsúlyozza, hogy számos tanulmány – köztük az ökoszisztémák és a biológiai sokféleség gazdasági vonatkozásairól készült tanulmány (TEEB) is – egyértelműen megállapítja, hogy az ökoszisztéma-szolgáltatások fenntartható gyakorlatokkal történő megóvása gyakran olcsóbb, mintha a kieső funkciókat alternatív nehéz infrastruktúrába és technológiai megoldásokba való befektetés útján kellene pótolni; ezért sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a Hyderabadban tartandó következő éghajlat-változási konferencián (COP 11) éghajlatvédelmi célkitűzéseiket szorosan kapcsolják össze a biológiai sokféleség védelmével kapcsolatos céljaikkal; |
| --- | --- |

75.

sajnálatosnak tartja, hogy az Éghajlat-változási Keretegyezmény és a Biológiai Sokféleség Egyezmény végrehajtása nincs kellően koordinálva, ami az erőforrások pazarlásához, továbbá értékes, kiegészítő politikai lehetőségek elmulasztásához vezet; hangsúlyozza, hogy számos tanulmány – köztük az ökoszisztémák és a biológiai sokféleség gazdasági vonatkozásairól készült tanulmány (TEEB) is – egyértelműen megállapítja, hogy az ökoszisztéma-szolgáltatások fenntartható gyakorlatokkal történő megóvása gyakran olcsóbb, mintha a kieső funkciókat alternatív nehéz infrastruktúrába és technológiai megoldásokba való befektetés útján kellene pótolni; ezért sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a Hyderabadban tartandó következő éghajlat-változási konferencián (COP 11) éghajlatvédelmi célkitűzéseiket szorosan kapcsolják össze a biológiai sokféleség védelmével kapcsolatos céljaikkal;

| 76. | hangsúlyozza, hogy világszerte – de különösen a fejlődő országokban – elő kell mozdítani a környezetbarát technológiákhoz való hozzáférést és e technológiák átadását a technológiai információkhoz való hozzáférés javítása, a meglévő szabadalmakra és technológiákra vonatkozó megbízható adatok létrehozása és rendelkezésre bocsátása, a szellemi tulajdonjogok átlátható és biztonságos mechanizmusok útján történő előmozdítása, fokozott megosztása, cseréje és összesítése, valamint a kutatás előmozdítását célzó – és az innovációhoz való hozzáférést nem akadályozó – új mechanizmusok kidolgozása érdekében; ezért kéri az EU-t és tagállamait, hogy foglalkozzanak a szellemi tulajdonjogok problémájával az éghajlatváltozás kezeléséhez és leküzdéséhez nélkülözhetetlen innovációk hatékony és gyors előmozdítása és terjesztése érdekében; |
| --- | --- |

76.

hangsúlyozza, hogy világszerte – de különösen a fejlődő országokban – elő kell mozdítani a környezetbarát technológiákhoz való hozzáférést és e technológiák átadását a technológiai információkhoz való hozzáférés javítása, a meglévő szabadalmakra és technológiákra vonatkozó megbízható adatok létrehozása és rendelkezésre bocsátása, a szellemi tulajdonjogok átlátható és biztonságos mechanizmusok útján történő előmozdítása, fokozott megosztása, cseréje és összesítése, valamint a kutatás előmozdítását célzó – és az innovációhoz való hozzáférést nem akadályozó – új mechanizmusok kidolgozása érdekében; ezért kéri az EU-t és tagállamait, hogy foglalkozzanak a szellemi tulajdonjogok problémájával az éghajlatváltozás kezeléséhez és leküzdéséhez nélkülözhetetlen innovációk hatékony és gyors előmozdítása és terjesztése érdekében;

Az éghajlatváltozással kapcsolatos diplomáciai tevékenység

| 77. | hangsúlyozza, hogy az Uniónak továbbra is aktívan részt kell vennie az éghajlatváltozásról szóló nemzetközi tárgyalásokon, valamint a dohai konferenciát megelőzően az összes uniós intézménynek tovább kell fejlesztenie az éghajlatváltozással kapcsolatos uniós diplomáciai tevékenységét az Európai Külügyi Szolgálat égisze alatt azzal a céllal, hogy egyértelműbbé váljon az Uniónak az éghajlatváltozással kapcsolatos politikára vonatkozó álláspontja, valamint új lendületet kapjanak az éghajlatváltozásról szóló nemzetközi tárgyalások, és hogy az EU partnereit, kivált a legnagyobb kibocsátókat világszerte kötelező, összehasonlítható és hatékony kibocsátás-csökkentési, illetve az éghajlatváltozás mérséklését és az alkalmazkodást célzó intézkedések bevezetésére ösztönözzék; |
| --- | --- |

77.

hangsúlyozza, hogy az Uniónak továbbra is aktívan részt kell vennie az éghajlatváltozásról szóló nemzetközi tárgyalásokon, valamint a dohai konferenciát megelőzően az összes uniós intézménynek tovább kell fejlesztenie az éghajlatváltozással kapcsolatos uniós diplomáciai tevékenységét az Európai Külügyi Szolgálat égisze alatt azzal a céllal, hogy egyértelműbbé váljon az Uniónak az éghajlatváltozással kapcsolatos politikára vonatkozó álláspontja, valamint új lendületet kapjanak az éghajlatváltozásról szóló nemzetközi tárgyalások, és hogy az EU partnereit, kivált a legnagyobb kibocsátókat világszerte kötelező, összehasonlítható és hatékony kibocsátás-csökkentési, illetve az éghajlatváltozás mérséklését és az alkalmazkodást célzó intézkedések bevezetésére ösztönözzék;

| 78. | sajnálatosnak tartja, hogy az EU kibocsátáscsökkentési célkitűzései nincsenek összhangban a 2 oC-os célkitűzésével és az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentésére vonatkozó 2050. évi célkitűzés költséghatékony megvalósítási útjával; |
| --- | --- |

78.

sajnálatosnak tartja, hogy az EU kibocsátáscsökkentési célkitűzései nincsenek összhangban a 2 oC-os célkitűzésével és az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentésére vonatkozó 2050. évi célkitűzés költséghatékony megvalósítási útjával;

| 79. | kiemeli a legtöbb előrehaladást elérő országokkal kötendő („szubglobális”) szövetségek jelentőségét, mivel ezek újabb lendületet adnak a tárgyalási folyamatnak és biztosítják az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentésére irányuló nagyratörő és megfelelő célkitűzések legnagyobb kibocsátók általi elfogadását; |
| --- | --- |

79.

kiemeli a legtöbb előrehaladást elérő országokkal kötendő („szubglobális”) szövetségek jelentőségét, mivel ezek újabb lendületet adnak a tárgyalási folyamatnak és biztosítják az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentésére irányuló nagyratörő és megfelelő célkitűzések legnagyobb kibocsátók általi elfogadását;

| 80. | ezzel kapcsolatban hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy az EU kulcsfontosságú szereplőként egységes hangon szólaljon meg a dohai konferencián a nemzetközi megállapodás irányába történő elmozdulás elérése érdekében, valamint hogy egységes maradjon e tekintetben; |
| --- | --- |

80.

ezzel kapcsolatban hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy az EU kulcsfontosságú szereplőként egységes hangon szólaljon meg a dohai konferencián a nemzetközi megállapodás irányába történő elmozdulás elérése érdekében, valamint hogy egységes maradjon e tekintetben;

| 81. | kéri a felektől annak felismerését, hogy a jogalkotók tárgyalások iránti elkötelezettsége kulcsfontosságú a 2015-ös globális megállapodásra irányuló kormányközi folyamat sikeréhez, mivel a felek éghajlatváltozással kapcsolatos nemzeti jogszabályainak fejlődése megteremti a többoldalú tárgyalások politikai feltételeit, és emelheti az általuk támogatott célkitűzések általános szintjét; |
| --- | --- |

81.

kéri a felektől annak felismerését, hogy a jogalkotók tárgyalások iránti elkötelezettsége kulcsfontosságú a 2015-ös globális megállapodásra irányuló kormányközi folyamat sikeréhez, mivel a felek éghajlatváltozással kapcsolatos nemzeti jogszabályainak fejlődése megteremti a többoldalú tárgyalások politikai feltételeit, és emelheti az általuk támogatott célkitűzések általános szintjét;

| 82. | hangsúlyozza a két „szervező nemzet” – Katar, mely a világ egyik legjelentősebb olaj- és gáztermelőjeként most szembesül forrásai csappanásával, de továbbra is a legnagyobb egy főre jutó világszintű szén-dioxid-kibocsátási értékkel bír, valamint Dél-Korea, amely a zöld technológiák terén vezető szerepet vívott ki és az első fix összkvótás kereskedési rendszerre irányuló szakpolitikát megvalósító éghajlatváltozási jogszabályokat bevezető ország Ázsiában – alapvető fontosságú helyzetét, valamint mindkét – jelenleg nem I. melléklet szerinti – országot ösztönzi a példamutatásra és az új szövetségek kialakítására; |
| --- | --- |

82.

hangsúlyozza a két „szervező nemzet” – Katar, mely a világ egyik legjelentősebb olaj- és gáztermelőjeként most szembesül forrásai csappanásával, de továbbra is a legnagyobb egy főre jutó világszintű szén-dioxid-kibocsátási értékkel bír, valamint Dél-Korea, amely a zöld technológiák terén vezető szerepet vívott ki és az első fix összkvótás kereskedési rendszerre irányuló szakpolitikát megvalósító éghajlatváltozási jogszabályokat bevezető ország Ázsiában – alapvető fontosságú helyzetét, valamint mindkét – jelenleg nem I. melléklet szerinti – országot ösztönzi a példamutatásra és az új szövetségek kialakítására;

| 83. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a Tanácsban a küldöttségek közötti konszenzus elérésének kivárására vonatkozó informális gyakorlat késlelteti az éghajlatváltozással kapcsolatos sürgős lépések meghozatalát, ezért sürgeti a Tanácsot, hogy a szerződésekkel összhangban minden alkalommal minősített többségi szavazással járjon el, kiváltképp az általános jogi aktusok esetében, a EUSZ 16. cikkének (3) bekezdése és konkrétan az EUMSZ 218.cikkének (8) bekezdése szerint a nemzetközi megállapodás megkötésére vonatkozó „eljárás egésze során”; |
| --- | --- |

83.

aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a Tanácsban a küldöttségek közötti konszenzus elérésének kivárására vonatkozó informális gyakorlat késlelteti az éghajlatváltozással kapcsolatos sürgős lépések meghozatalát, ezért sürgeti a Tanácsot, hogy a szerződésekkel összhangban minden alkalommal minősített többségi szavazással járjon el, kiváltképp az általános jogi aktusok esetében, a EUSZ 16. cikkének (3) bekezdése és konkrétan az EUMSZ 218.cikkének (8) bekezdése szerint a nemzetközi megállapodás megkötésére vonatkozó „eljárás egésze során”;

| 84. | megállapítja, hogy a Bizottság útitervre irányuló javaslatot terjesztett elő a szén-dioxid-kibocsátástól mentes Európa 2050-re történő megteremtésére, amely felettébb nagyratörő, de megvalósítható célkitűzés; e tekintetben megerősíti elkötelezettségét az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának – akár nemzetközi megállapodás keretein kívüli – csökkentése mellett; |
| --- | --- |

84.

megállapítja, hogy a Bizottság útitervre irányuló javaslatot terjesztett elő a szén-dioxid-kibocsátástól mentes Európa 2050-re történő megteremtésére, amely felettébb nagyratörő, de megvalósítható célkitűzés; e tekintetben megerősíti elkötelezettségét az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának – akár nemzetközi megállapodás keretein kívüli – csökkentése mellett;

| 85. | megállapítja, hogy a globális felmelegedés rávilágít valamennyi ország kölcsönös függésére; úgy véli tehát, hogy szükség van egy globális megállapodásra a teljes emberiséget drámai módon érintő katasztrofális változás elkerülése érdekében; |
| --- | --- |

85.

megállapítja, hogy a globális felmelegedés rávilágít valamennyi ország kölcsönös függésére; úgy véli tehát, hogy szükség van egy globális megállapodásra a teljes emberiséget drámai módon érintő katasztrofális változás elkerülése érdekében;

Az Európai Parlament küldöttsége

| 86. | úgy véli, hogy az EU küldöttsége rendkívül fontos szerepet játszik az éghajlatváltozásról szóló tárgyalásokon, és ezért elfogadhatatlannak tartja, hogy az Európai Parlament képviselői nem tudtak részt venni az EU koordinációs ülésein a részes felek korábbi konferenciáján; elvárja, hogy Dohában az uniós koordinációs üléseken legalább az európai parlamenti küldöttség elnöke részt vehessen; |
| --- | --- |

86.

úgy véli, hogy az EU küldöttsége rendkívül fontos szerepet játszik az éghajlatváltozásról szóló tárgyalásokon, és ezért elfogadhatatlannak tartja, hogy az Európai Parlament képviselői nem tudtak részt venni az EU koordinációs ülésein a részes felek korábbi konferenciáján; elvárja, hogy Dohában az uniós koordinációs üléseken legalább az európai parlamenti küldöttség elnöke részt vehessen;

| 87. | megjegyzi, hogy a Bizottság és a Parlament között 2010 novemberében létrejött keretmegállapodással összhangban a Bizottságnak lehetővé kell tennie az európai parlamenti képviselők megfigyelőként való részvételét a többoldalú megállapodásokat tárgyaló uniós küldöttségekben; emlékeztet arra, hogy a Lisszaboni Szerződés értelmében (az EUMSZ 218. cikke) az Európai Parlamentnek egyetértését kell adnia az Unió és harmadik országok vagy nemzetközi szervezetek közötti megállapodásokhoz; |
| --- | --- |

87.

megjegyzi, hogy a Bizottság és a Parlament között 2010 novemberében létrejött keretmegállapodással összhangban a Bizottságnak lehetővé kell tennie az európai parlamenti képviselők megfigyelőként való részvételét a többoldalú megállapodásokat tárgyaló uniós küldöttségekben; emlékeztet arra, hogy a Lisszaboni Szerződés értelmében (az EUMSZ 218. cikke) az Európai Parlamentnek egyetértését kell adnia az Unió és harmadik országok vagy nemzetközi szervezetek közötti megállapodásokhoz;

o

o o

| 88. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint az Egyesült Nemzetek éghajlat-változási keretegyezménye titkárságának azzal a kéréssel, hogy azt juttassák el valamennyi EU-n kívüli szerződő félnek. |
| --- | --- |

88.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint az Egyesült Nemzetek éghajlat-változási keretegyezménye titkárságának azzal a kéréssel, hogy azt juttassák el valamennyi EU-n kívüli szerződő félnek.

---

(1)  HL L 8., 2009.1.13., 3. o.

(2)  HL C 67. E, 2010.3.18, 44. o.

(3)  HL C 285. E, 2010.10.21, 1. o.

(4)  HL C 341. E, 2010.12.16, 25. o.

(5)  HL C 99. E, 2012.4.3., 77. o.

(6)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0504.

(7)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0086.

(8)  HL C 46., 2006.2.24., 1. o.

---

| 16.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 419/114 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 419/114

---

P7_TA(2012)0453

Bővítés: politikák, kritériumok és az EU stratégiai érdekei

Az Európai Parlament 2012. november 22-i állásfoglalása a bővítésről: politikák, kritériumok és az EU stratégiai érdekei (2012/2025(INI))

(2015/C 419/18)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre (EUSZ), különösen annak 2., 21. és 49. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre (EUSZ), különösen annak 2., 21. és 49. cikkére,

| — | tekintettel az Előcsatlakozási Támogatási Eszköz (IPA II) létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2011)0838/4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Előcsatlakozási Támogatási Eszköz (IPA II) létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2011)0838/4),

| — | tekintettel az Európai Tanács 1993. június 21–22-i koppenhágai ülésének, az Európai Tanács 1995. december 15–16-i madridi ülésének, az Európai Tanács 2003. június 19–20-i szaloniki ülésének és az Európai Tanács 2006. december 14–15-i brüsszeli ülésének elnökségi következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 1993. június 21–22-i koppenhágai ülésének, az Európai Tanács 1995. december 15–16-i madridi ülésének, az Európai Tanács 2003. június 19–20-i szaloniki ülésének és az Európai Tanács 2006. december 14–15-i brüsszeli ülésének elnökségi következtetéseire,

| — | tekintettel a bővítésről és a stabilizációs és társulási folyamatról szóló, 2011. december 5-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a bővítésről és a stabilizációs és társulási folyamatról szóló, 2011. december 5-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel a Tanács által 2006-ban elfogadott megújított bővítési konszenzusra és ezt követően a Bizottság által végrehajtott konszolidált bővítési stratégiára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által 2006-ban elfogadott megújított bővítési konszenzusra és ezt követően a Bizottság által végrehajtott konszolidált bővítési stratégiára,

| — | tekintettel „A kibővített EU öt éve – gazdasági eredmények és kihívások” című, 2009. február 20-i bizottsági közleményre (COM(2009)0079/3), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A kibővített EU öt éve – gazdasági eredmények és kihívások” című, 2009. február 20-i bizottsági közleményre (COM(2009)0079/3),

| — | tekintettel a bővítési stratégiáról és a 2006–2007 közötti fő kihívásokról szóló bizottsági közleményről szóló, 2006. december 13-i állásfoglalására (1), a Bizottság 2007. évi bővítési stratégiai dokumentumáról szóló, 2008. július 10-i állásfoglalására (2), a nyugat-balkáni országokra, Izlandra és Törökországra vonatkozó 2009. évi bővítési stratégiai dokumentumról szóló, 2009. november 26-i állásfoglalására (3), valamint a 2009–2010-es, 2010–2011-es és 2011–2012-es bővítési stratégiáról szóló bizottsági közleményekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a bővítési stratégiáról és a 2006–2007 közötti fő kihívásokról szóló bizottsági közleményről szóló, 2006. december 13-i állásfoglalására (1), a Bizottság 2007. évi bővítési stratégiai dokumentumáról szóló, 2008. július 10-i állásfoglalására (2), a nyugat-balkáni országokra, Izlandra és Törökországra vonatkozó 2009. évi bővítési stratégiai dokumentumról szóló, 2009. november 26-i állásfoglalására (3), valamint a 2009–2010-es, 2010–2011-es és 2011–2012-es bővítési stratégiáról szóló bizottsági közleményekre,

| — | tekintettel a nyugat-balkáni országokról, Izlandról és Törökországról szóló korábbi állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nyugat-balkáni országokról, Izlandról és Törökországról szóló korábbi állásfoglalásaira,

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 48. cikkére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére és a Költségvetési Bizottság véleményére (A7-0274/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére és a Költségvetési Bizottság véleményére (A7-0274/2012),

| A. | mivel az EUSZ 49. cikkének megfelelően bármely olyan európai állam kérheti felvételét az Unióba, amely tiszteletben tartja az emberi méltóság, a szabadság, a demokrácia, az egyenlőség, a jogállamiság, valamint az emberi jogok – köztük a kisebbségekhez tartozó személyek jogai – tiszteletben tartásának értékeit, és elkötelezett ezek érvényesítése mellett; mivel ezek az értékek az Európai Unió alapját képezik, és az Unió nemzetközi színtéren tett fellépéseire is irányadók, és mivel valamennyi tagállamnak tiszteletben kell tartania ezen értékeket és ki kell állnia mellettük; |
| --- | --- |

A.

mivel az EUSZ 49. cikkének megfelelően bármely olyan európai állam kérheti felvételét az Unióba, amely tiszteletben tartja az emberi méltóság, a szabadság, a demokrácia, az egyenlőség, a jogállamiság, valamint az emberi jogok – köztük a kisebbségekhez tartozó személyek jogai – tiszteletben tartásának értékeit, és elkötelezett ezek érvényesítése mellett; mivel ezek az értékek az Európai Unió alapját képezik, és az Unió nemzetközi színtéren tett fellépéseire is irányadók, és mivel valamennyi tagállamnak tiszteletben kell tartania ezen értékeket és ki kell állnia mellettük;

| B. | mivel a bővítés már az 1960-as évek óta szerepel az EU napirendjén; mivel az első, 1973-as bővítés óta az EU fokozatosan növekedett, tagjainak száma a hat alapítóról mára 27-re emelkedett (és hamarosan 28 lesz); mivel még mindig van néhány ország, amely törekszik az uniós tagságra mint a biztonságos, demokratikus és virágzó jövő garanciájára; |
| --- | --- |

B.

mivel a bővítés már az 1960-as évek óta szerepel az EU napirendjén; mivel az első, 1973-as bővítés óta az EU fokozatosan növekedett, tagjainak száma a hat alapítóról mára 27-re emelkedett (és hamarosan 28 lesz); mivel még mindig van néhány ország, amely törekszik az uniós tagságra mint a biztonságos, demokratikus és virágzó jövő garanciájára;

| C. | mivel az integrációs politika az elmúlt évtizedben bizonyította, hogy a bővítés az EU egésze számára előnyös, és lehetővé teszi, hogy az EU a globális kihívások kezelése érdekében jobb helyzetbe kerüljön; |
| --- | --- |

C.

mivel az integrációs politika az elmúlt évtizedben bizonyította, hogy a bővítés az EU egésze számára előnyös, és lehetővé teszi, hogy az EU a globális kihívások kezelése érdekében jobb helyzetbe kerüljön;

| D. | mivel a bővítés az EU és Európa egésze számára sikertörténet, hiszen segített felülemelkedni a hidegháborús megosztottságon, szerte Európában hozzájárult a békéhez, a stabilitáshoz és a jóléthez, erősítette a konfliktusmegelőzést, ösztönözte a reformokat, valamint megszilárdította a szabadságot, a demokráciát, az emberi jogok és alapvető szabadságok tiszteletben tartását és a jogállamiságot, illetve a piacgazdaság fejlődését, valamint a társadalmilag és ökológiailag fenntartható fejlődést is; |
| --- | --- |

D.

mivel a bővítés az EU és Európa egésze számára sikertörténet, hiszen segített felülemelkedni a hidegháborús megosztottságon, szerte Európában hozzájárult a békéhez, a stabilitáshoz és a jóléthez, erősítette a konfliktusmegelőzést, ösztönözte a reformokat, valamint megszilárdította a szabadságot, a demokráciát, az emberi jogok és alapvető szabadságok tiszteletben tartását és a jogállamiságot, illetve a piacgazdaság fejlődését, valamint a társadalmilag és ökológiailag fenntartható fejlődést is;

| E. | mivel 20 évvel a közép- és kelet-európai országok tagsági kilátásait megerősítő és a csatlakozási kritériumokat meghatározó 1993-as koppenhágai csúcs után elérkezett az idő a kialakult eljárások és a bővítési politika egészének általános felülvizsgálatára, a jelenleg zajló tárgyalások sérelme nélkül; |
| --- | --- |

E.

mivel 20 évvel a közép- és kelet-európai országok tagsági kilátásait megerősítő és a csatlakozási kritériumokat meghatározó 1993-as koppenhágai csúcs után elérkezett az idő a kialakult eljárások és a bővítési politika egészének általános felülvizsgálatára, a jelenleg zajló tárgyalások sérelme nélkül;

| F. | mivel a koppenhágai kritériumok kiállták az idők próbáját és továbbra is az EU bővítési politikájának középpontjában állnak; mivel várhatóan hatékony és eredményes lesz a konszolidált bővítési stratégia, és az, hogy újabban a bel- és igazságügyre, a jogállamiságra és az alapvető jogokra helyeződik a hangsúly; |
| --- | --- |

F.

mivel a koppenhágai kritériumok kiállták az idők próbáját és továbbra is az EU bővítési politikájának középpontjában állnak; mivel várhatóan hatékony és eredményes lesz a konszolidált bővítési stratégia, és az, hogy újabban a bel- és igazságügyre, a jogállamiságra és az alapvető jogokra helyeződik a hangsúly;

| G. | mivel a tagjelölt és potenciálisan tagjelölt országokról szóló éves állásfoglalásai révén az Európai Parlament – azzal, hogy hangot ad az európai polgárok véleményének – hozzájárul a bővítési folyamat átláthatóságának és elszámoltathatóságának javításához; mivel a Lisszaboni Szerződés hatálybalépését követően az Európai Parlament jogköre a társjogalkotói hatáskör elismerésének köszönhetően bővült, többek között az Előcsatlakozási Támogatási Eszköz tekintetében; |
| --- | --- |

G.

mivel a tagjelölt és potenciálisan tagjelölt országokról szóló éves állásfoglalásai révén az Európai Parlament – azzal, hogy hangot ad az európai polgárok véleményének – hozzájárul a bővítési folyamat átláthatóságának és elszámoltathatóságának javításához; mivel a Lisszaboni Szerződés hatálybalépését követően az Európai Parlament jogköre a társjogalkotói hatáskör elismerésének köszönhetően bővült, többek között az Előcsatlakozási Támogatási Eszköz tekintetében;

| H. | mivel a bővítés kilátása jelentős átalakító hatással van a csatlakozni kívánó országok politikai, társadalmi-gazdasági és kulturális helyzetére, és erőteljes ösztönzést ad a szükséges politikai, gazdasági és jogalkotási reformok végrehajtásához, valamint a béke, a stabilitás, a megbékélés és a jószomszédi viszonyok megerősítéséhez; mivel e hajtóerőnek köszönhetően a bővítés az EU puha hatalmának lényegi eleme, és külső fellépésének fontos komponense; |
| --- | --- |

H.

mivel a bővítés kilátása jelentős átalakító hatással van a csatlakozni kívánó országok politikai, társadalmi-gazdasági és kulturális helyzetére, és erőteljes ösztönzést ad a szükséges politikai, gazdasági és jogalkotási reformok végrehajtásához, valamint a béke, a stabilitás, a megbékélés és a jószomszédi viszonyok megerősítéséhez; mivel e hajtóerőnek köszönhetően a bővítés az EU puha hatalmának lényegi eleme, és külső fellépésének fontos komponense;

| I. | mivel az elkötelezettség, a feltételesség és a hitelesség áll a csatlakozási folyamat középpontjában; |
| --- | --- |

I.

mivel az elkötelezettség, a feltételesség és a hitelesség áll a csatlakozási folyamat középpontjában;

| J. | mivel kiemelkedően fontos, hogy a tagállamok továbbra is teljes mértékben tartsák tiszteletben és tartsák fenn a csatlakozási kritériumokat és az alapvető jogokat, annak érdekében, hogy erősítsék a csatlakozási folyamat hitelességét és következetességét, és elkerüljenek mindenfajta megkülönböztetést a potenciális új tagokkal szemben; |
| --- | --- |

J.

mivel kiemelkedően fontos, hogy a tagállamok továbbra is teljes mértékben tartsák tiszteletben és tartsák fenn a csatlakozási kritériumokat és az alapvető jogokat, annak érdekében, hogy erősítsék a csatlakozási folyamat hitelességét és következetességét, és elkerüljenek mindenfajta megkülönböztetést a potenciális új tagokkal szemben;

| K. | mivel a politikai, gazdasági és jogalkotási reformok melletti elkötelezettség mindenekelőtt a tagjelölt és potenciális tagjelölt országok és polgáraik érdeke; |
| --- | --- |

K.

mivel a politikai, gazdasági és jogalkotási reformok melletti elkötelezettség mindenekelőtt a tagjelölt és potenciális tagjelölt országok és polgáraik érdeke;

| L. | mivel minden uniós tagságra törekvő országot aszerint kell megítélni, hogy saját maga miként teljesíti, hajtja végre és tartja tiszteletben ugyanazokat a kritériumokat; mivel kívánatos lenne, hogy a csatlakozási folyamat előrehaladásának ütemét a tényleges végrehajtás mértéke és az uniós csatlakozási kritériumoknak való tényleges megfelelés, valamint az európai és a csatlakozási partnerség és a tárgyalási keret prioritásainak teljesítése határozza meg; mivel a tagságra vonatkozó követelményeknek való megfelelés mértékét a lehető legtisztességesebb és legátláthatóbb módon kell vizsgálni; |
| --- | --- |

L.

mivel minden uniós tagságra törekvő országot aszerint kell megítélni, hogy saját maga miként teljesíti, hajtja végre és tartja tiszteletben ugyanazokat a kritériumokat; mivel kívánatos lenne, hogy a csatlakozási folyamat előrehaladásának ütemét a tényleges végrehajtás mértéke és az uniós csatlakozási kritériumoknak való tényleges megfelelés, valamint az európai és a csatlakozási partnerség és a tárgyalási keret prioritásainak teljesítése határozza meg; mivel a tagságra vonatkozó követelményeknek való megfelelés mértékét a lehető legtisztességesebb és legátláthatóbb módon kell vizsgálni;

| M. | mivel a bővítési folyamatnak jelentős hatása van magára az Európai Unióra is, hiszen lehetőséget kínál identitásának, céljainak, értékeinek és politikáinak jobb meghatározására, és egyben alkalmas pillanat arra, hogy jobban kommunikálja ezeket polgárai felé; |
| --- | --- |

M.

mivel a bővítési folyamatnak jelentős hatása van magára az Európai Unióra is, hiszen lehetőséget kínál identitásának, céljainak, értékeinek és politikáinak jobb meghatározására, és egyben alkalmas pillanat arra, hogy jobban kommunikálja ezeket polgárai felé;

| N. | mivel a bővítésről szóló, megújított 2006. évi konszenzussal összhangban ennek a folyamatnak a konszolidáción, a feltételességen és a kommunikáción, valamint az Uniónak az új tagok integrálására irányuló képességén kell alapulnia; mivel az EU integrációs képessége a bővítési politika és az egész integrációs folyamat egyik fő szempontja, illetve fenntarthatóságuk előfeltétele; mivel ez a szempont pozitív ösztönzést adott az intézményi mélyítéshez, amint azt a különböző bővítési hullámokat kísérő sorozatos szerződési felülvizsgálatok is igazolták, kibővítve az Unió funkcióit és tevékenységeit; |
| --- | --- |

N.

mivel a bővítésről szóló, megújított 2006. évi konszenzussal összhangban ennek a folyamatnak a konszolidáción, a feltételességen és a kommunikáción, valamint az Uniónak az új tagok integrálására irányuló képességén kell alapulnia; mivel az EU integrációs képessége a bővítési politika és az egész integrációs folyamat egyik fő szempontja, illetve fenntarthatóságuk előfeltétele; mivel ez a szempont pozitív ösztönzést adott az intézményi mélyítéshez, amint azt a különböző bővítési hullámokat kísérő sorozatos szerződési felülvizsgálatok is igazolták, kibővítve az Unió funkcióit és tevékenységeit;

| O. | mivel a nemzetek és népek közötti valódi megbékélés, a konfliktusok békés rendezése és az európai országok közötti jószomszédi viszonyok kialakítása elengedhetetlen a fenntartható békéhez és stabilitáshoz, és jelentős mértékben hozzájárul egy igazi európai integrációs folyamathoz, ezért kulcsfontosságú a bővítési folyamat szempontjából; mivel a tagjelölt és potenciális tagjelölt országok közül többnek vannak még megoldatlan ügyei szomszédaival, ennélfogva minden érintett félnek nyíltan a kétoldalú feszültségek feloldásán kell dolgoznia; mivel ezeket a kérdéseket a csatlakozás előtt rendezni kell; |
| --- | --- |

O.

mivel a nemzetek és népek közötti valódi megbékélés, a konfliktusok békés rendezése és az európai országok közötti jószomszédi viszonyok kialakítása elengedhetetlen a fenntartható békéhez és stabilitáshoz, és jelentős mértékben hozzájárul egy igazi európai integrációs folyamathoz, ezért kulcsfontosságú a bővítési folyamat szempontjából; mivel a tagjelölt és potenciális tagjelölt országok közül többnek vannak még megoldatlan ügyei szomszédaival, ennélfogva minden érintett félnek nyíltan a kétoldalú feszültségek feloldásán kell dolgoznia; mivel ezeket a kérdéseket a csatlakozás előtt rendezni kell;

Általános megfontolások

| 1. | határozottan támogatja a bővítési folyamatot, és határozott meggyőződése, hogy a bővítésnek továbbra is hiteles politikának kell lennie, amelyet támogat a közvélemény az EU-ban, illetve a tagjelölt és a potenciális tagjelöl országokban; hangsúlyozza ezért annak fontosságát, hogy az EU és a tagjelölt és potenciális tagjelölt országok valamennyi kötelezettségüknek tegyenek eleget, tartsák be valamennyi kötelezettségvállalásukat, valamint alakítsák ki a jövőbeni bővítések sikerének feltételeit, többek között támogatva az érintett országok által a csatlakozási feltételeknek való megfelelés érdekében kifejtett erőfeszítéseket. |
| --- | --- |

1.

határozottan támogatja a bővítési folyamatot, és határozott meggyőződése, hogy a bővítésnek továbbra is hiteles politikának kell lennie, amelyet támogat a közvélemény az EU-ban, illetve a tagjelölt és a potenciális tagjelöl országokban; hangsúlyozza ezért annak fontosságát, hogy az EU és a tagjelölt és potenciális tagjelölt országok valamennyi kötelezettségüknek tegyenek eleget, tartsák be valamennyi kötelezettségvállalásukat, valamint alakítsák ki a jövőbeni bővítések sikerének feltételeit, többek között támogatva az érintett országok által a csatlakozási feltételeknek való megfelelés érdekében kifejtett erőfeszítéseket.

| 2. | elismeri a bővítési és csatlakozási folyamat előnyeit mind a tagjelölt és potenciális tagjelölt országok polgárai, mind pedig az európai polgárok számára; |
| --- | --- |

2.

elismeri a bővítési és csatlakozási folyamat előnyeit mind a tagjelölt és potenciális tagjelölt országok polgárai, mind pedig az európai polgárok számára;

| 3. | úgy véli, hogy a koppenhágai kritériumok még mindig megkerülhetetlen alapot szolgáltatnak, és a bővítési politikában továbbra is központi szerepet kell betölteniük; hangsúlyozza, hogy e kritériumok teljes körű és szigorú teljesítése megkerülhetetlen, hogy megfelelő figyelmet kell szentelni a tagjelölt és potenciális tagjelölt országokban jelentkező szociális következményekre, és hogy az Unió integrációs kapacitását teljes mértékben figyelembe kell venni; |
| --- | --- |

3.

úgy véli, hogy a koppenhágai kritériumok még mindig megkerülhetetlen alapot szolgáltatnak, és a bővítési politikában továbbra is központi szerepet kell betölteniük; hangsúlyozza, hogy e kritériumok teljes körű és szigorú teljesítése megkerülhetetlen, hogy megfelelő figyelmet kell szentelni a tagjelölt és potenciális tagjelölt országokban jelentkező szociális következményekre, és hogy az Unió integrációs kapacitását teljes mértékben figyelembe kell venni;

| 4. | úgy véli, hogy az integrációs kapacitás fogalma a következő négy elemből áll:






  i. | a csatlakozó országoknak erősíteniük, nem pedig gyengíteniük kell az Unió azon képességét, hogy a politikai célkitűzései teljesítésének lendületét megtartsa; |
| --- | --- | --- |

4.

úgy véli, hogy az integrációs kapacitás fogalma a következő négy elemből áll:

i.

a csatlakozó országoknak erősíteniük, nem pedig gyengíteniük kell az Unió azon képességét, hogy a politikai célkitűzései teljesítésének lendületét megtartsa;

| ii. | az Unió intézményi keretének képesnek kell lennie arra, hogy hatékony és eredményes kormányzást biztosítson; |
| --- | --- |

ii.

az Unió intézményi keretének képesnek kell lennie arra, hogy hatékony és eredményes kormányzást biztosítson;

| iii. | az Unió pénzügyi forrásainak megfelelőnek kell lenniük ahhoz, hogy helyt lehessen állni a gazdasági és társadalmi kohézió, valamint az Unió közös politikáinak kihívásaival szemben; |
| --- | --- |

iii.

az Unió pénzügyi forrásainak megfelelőnek kell lenniük ahhoz, hogy helyt lehessen állni a gazdasági és társadalmi kohézió, valamint az Unió közös politikáinak kihívásaival szemben;

| iv. | átfogó kommunikációs stratégiának kell működnie a közvéleménynek a bővítés hatásaival kapcsolatos tájékoztatása érdekében; |
| --- | --- |

iv.

átfogó kommunikációs stratégiának kell működnie a közvéleménynek a bővítés hatásaival kapcsolatos tájékoztatása érdekében;

| 5. | hangsúlyozza azonban, hogy a tagjelölt, potenciális tagjelölt és potenciális csatlakozni kívánó országok jogos európai törekvéseinek értékelésére szolgáló folyamatban az Unió a felelős saját integrációs kapacitásának javításáért; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza azonban, hogy a tagjelölt, potenciális tagjelölt és potenciális csatlakozni kívánó országok jogos európai törekvéseinek értékelésére szolgáló folyamatban az Unió a felelős saját integrációs kapacitásának javításáért;

| 6. | hangsúlyozza, hogy az EU továbbra is vonzó, részben amiatt, hogy egyedülálló módon ötvözi a gazdasági dinamizmust a szociális modellel, és sajnálatosnak tartja, hogy ezt a szociális dimenziót a bővítési folyamatban nagyrészt figyelmen kívül hagyták; felkéri a Bizottságot e prbléma megoldására, különösen a 19. fejezet keretében (Szociálpolitika és foglalkoztatás), a jövőbeni uniós tagállamok pozitív szociális átalakulásának elősegítésére és a társdalmi igazságosság megfelelő figyelembe vételére; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy az EU továbbra is vonzó, részben amiatt, hogy egyedülálló módon ötvözi a gazdasági dinamizmust a szociális modellel, és sajnálatosnak tartja, hogy ezt a szociális dimenziót a bővítési folyamatban nagyrészt figyelmen kívül hagyták; felkéri a Bizottságot e prbléma megoldására, különösen a 19. fejezet keretében (Szociálpolitika és foglalkoztatás), a jövőbeni uniós tagállamok pozitív szociális átalakulásának elősegítésére és a társdalmi igazságosság megfelelő figyelembe vételére;

| 7. | emlékeztet arra, hogy a szociális területen a vívmányok minimum-előírásokat tartalmaznak olyan területeken, mint a munkajog, a nők és férfiak közötti egyenlő bánásmód, munkahelyi egészségvédelem és biztonság és a megkülönböztetésmentesség, valamint hogy az uniós Szerződések megerősítik az 1961. évi Európai Szociális Chartát és a munkavállalók alapvető szociális jogairól szóló, 1989. évi közösségi chartát, miközben az Európai Unió Alapjogi Chartája is számos alapvető szociális jogot tartalmaz; hangsúlyozza, hogy az EU közös alapvető szociális normáinak való megfelelés elmulasztása egyfajta szociális dömpingnek minősül, ami káros az európai vállalkozásokra és munkavállalókra nézve, ami lényegében megakadályozza, hogy a tagjelölt ország résztvevővé váljon az egységes piacon; rámutat arra, hogy a szociális partnerek – és különösen a szakszervezetek – célzott uniós támogatást igényelnek kapacitásaik megerősítése érdekében; |
| --- | --- |

7.

emlékeztet arra, hogy a szociális területen a vívmányok minimum-előírásokat tartalmaznak olyan területeken, mint a munkajog, a nők és férfiak közötti egyenlő bánásmód, munkahelyi egészségvédelem és biztonság és a megkülönböztetésmentesség, valamint hogy az uniós Szerződések megerősítik az 1961. évi Európai Szociális Chartát és a munkavállalók alapvető szociális jogairól szóló, 1989. évi közösségi chartát, miközben az Európai Unió Alapjogi Chartája is számos alapvető szociális jogot tartalmaz; hangsúlyozza, hogy az EU közös alapvető szociális normáinak való megfelelés elmulasztása egyfajta szociális dömpingnek minősül, ami káros az európai vállalkozásokra és munkavállalókra nézve, ami lényegében megakadályozza, hogy a tagjelölt ország résztvevővé váljon az egységes piacon; rámutat arra, hogy a szociális partnerek – és különösen a szakszervezetek – célzott uniós támogatást igényelnek kapacitásaik megerősítése érdekében;

| 8. | úgy véli, hogy a csatlakozási kritériumokat egyértelmű, konkrét és mérhető célkitűzésekbe kell megfelelően átültetni az Előcsatlakozási Támogatási Eszközben (IPA) annak érdekében, hogy világosan bemutassák a bővítéssel érintett országokban az uniós finanszírozású politikák és az általános csatlakozási kritériumok teljesítése terén elért előrelépések közötti kapcsolatot; |
| --- | --- |

8.

úgy véli, hogy a csatlakozási kritériumokat egyértelmű, konkrét és mérhető célkitűzésekbe kell megfelelően átültetni az Előcsatlakozási Támogatási Eszközben (IPA) annak érdekében, hogy világosan bemutassák a bővítéssel érintett országokban az uniós finanszírozású politikák és az általános csatlakozási kritériumok teljesítése terén elért előrelépések közötti kapcsolatot;

| 9. | elismeri, hogy a csatlakozó országok gazdaságainak az összehangolás elősegítése érdekében ugyanabba az irányba kell fejlődniük, mint az uniós tagállamoknak; ösztönzi ezért a csatlakozó országokat, hogy fogalmazzanak meg megvalósítható országspecifikus célokat az intelligens, fenntartható és inkluzív gazdaságra irányuló EU 2020 stratégia minden egyes kiemelt célja tekintetében; |
| --- | --- |

9.

elismeri, hogy a csatlakozó országok gazdaságainak az összehangolás elősegítése érdekében ugyanabba az irányba kell fejlődniük, mint az uniós tagállamoknak; ösztönzi ezért a csatlakozó országokat, hogy fogalmazzanak meg megvalósítható országspecifikus célokat az intelligens, fenntartható és inkluzív gazdaságra irányuló EU 2020 stratégia minden egyes kiemelt célja tekintetében;

| 10. | felhívja a figyelmet az (1995. decemberi madridi Európai Tanács által meghatározott) madridi kritériumokra, amelyek hangsúlyozták a tagjelölt országok azon képességét, hogy hatályba léptessék az EU szabályait és eljárásait; úgy véli továbbá, hogy a szigorú feltételrendszer elve megköveteli, hogy a kritériumok elfogadása és végrehajtása terén a tagjelölt és potenciális tagjelölt országok által tett előrehaladást a folyamat minden szakaszában ténylegesen, egyértelmű kritériumok alapján megvizsgálják, és az EU-hoz csatlakozni kívánó országoknak csak akkor szabad továbblépniük a következő szakaszba, ha minden szakaszban teljesítik valamennyi feltételt; hangsúlyozza, hogy a bővítési stratégia hitelességének és hatékonyságának javítása érdekében a tagállamoknak is teljes mértékben be kell tartaniuk a koppenhágai kritériumokat, annak elkerülése céljából, hogy a felvételt kérő országokkal szemben szigorúbb elvárásokat támasszanak, mint egyes EU-tagállamokkal szemben; fontosnak tartja a különböző szakaszok egyértelműbb meghatározását, olyan átlátható és méltányos, az általános tagsági kritériumkat a csatlakozáshoz vezető konkrét lépésekre lefordító referenciakritériumok kijelölését a teljes folyamat idejére, a szükséges követelmények teljesülésének felmérését, valamint azt, hogy ne rögzítsenek vagy ígérjenek csatlakozási dátumot a tárgyalások lezárása előtt; azt is világossá kell tenni, hogy elérésük után a referenciakritériumokat fenn kell tartani, és hogy a visszaesésnek a referenciaértékeket meghatározó felek részéről megfelelő választ kell kiváltania; |
| --- | --- |

10.

felhívja a figyelmet az (1995. decemberi madridi Európai Tanács által meghatározott) madridi kritériumokra, amelyek hangsúlyozták a tagjelölt országok azon képességét, hogy hatályba léptessék az EU szabályait és eljárásait; úgy véli továbbá, hogy a szigorú feltételrendszer elve megköveteli, hogy a kritériumok elfogadása és végrehajtása terén a tagjelölt és potenciális tagjelölt országok által tett előrehaladást a folyamat minden szakaszában ténylegesen, egyértelmű kritériumok alapján megvizsgálják, és az EU-hoz csatlakozni kívánó országoknak csak akkor szabad továbblépniük a következő szakaszba, ha minden szakaszban teljesítik valamennyi feltételt; hangsúlyozza, hogy a bővítési stratégia hitelességének és hatékonyságának javítása érdekében a tagállamoknak is teljes mértékben be kell tartaniuk a koppenhágai kritériumokat, annak elkerülése céljából, hogy a felvételt kérő országokkal szemben szigorúbb elvárásokat támasszanak, mint egyes EU-tagállamokkal szemben; fontosnak tartja a különböző szakaszok egyértelműbb meghatározását, olyan átlátható és méltányos, az általános tagsági kritériumkat a csatlakozáshoz vezető konkrét lépésekre lefordító referenciakritériumok kijelölését a teljes folyamat idejére, a szükséges követelmények teljesülésének felmérését, valamint azt, hogy ne rögzítsenek vagy ígérjenek csatlakozási dátumot a tárgyalások lezárása előtt; azt is világossá kell tenni, hogy elérésük után a referenciakritériumokat fenn kell tartani, és hogy a visszaesésnek a referenciaértékeket meghatározó felek részéről megfelelő választ kell kiváltania;

| 11. | hangsúlyozza, hogy a csatlakozási folyamat célja a teljes EU-tagság megszerzése; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza, hogy a csatlakozási folyamat célja a teljes EU-tagság megszerzése;

| 12. | felhívja a Bizottságot, hogy tartsa fenn és fokozza tovább a csatlakozási folyamatban tett előrehaladás nyomon követését és az e célból nyújtott támogatást annak biztosítása érdekében, hogy a tagjelölt és potenciális tagjelölt országokat nagyfokú felkészültség jellemezze, ami nekik és az Uniónak egyaránt előnyére válik majd; |
| --- | --- |

12.

felhívja a Bizottságot, hogy tartsa fenn és fokozza tovább a csatlakozási folyamatban tett előrehaladás nyomon követését és az e célból nyújtott támogatást annak biztosítása érdekében, hogy a tagjelölt és potenciális tagjelölt országokat nagyfokú felkészültség jellemezze, ami nekik és az Uniónak egyaránt előnyére válik majd;

| 13. | úgy véli, hogy a csatlakozási folyamat hitelességének megőrzése érdekében már egy korai szakaszban fel kell mérni az EU integrációs képességét, és azt kellő mértékben tükrözni kell a Bizottság minden egyes potenciális tagjelölt államra vonatkozó „véleményében”, ismertetve az ezzel kapcsolatos főbb aggályokat és azok áthidalásának módjait is; úgy véli, hogy ezt átfogó hatásvizsgálatnak kell követnie; ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy a sikeres bővítési folyamathoz az EU-nak meg kell őriznie azon képességét, hogy demokratikusan és hatékonyan cselekedjen, fejlődjön és hozzon döntéseket, valamint rendelkeznie kell a gazdasági és társadalmi kohéziót elősegítő, illetve a politikai célkitűzéseinek megvalósítását lehetővé tevő pénzügyi forrásokkal; |
| --- | --- |

13.

úgy véli, hogy a csatlakozási folyamat hitelességének megőrzése érdekében már egy korai szakaszban fel kell mérni az EU integrációs képességét, és azt kellő mértékben tükrözni kell a Bizottság minden egyes potenciális tagjelölt államra vonatkozó „véleményében”, ismertetve az ezzel kapcsolatos főbb aggályokat és azok áthidalásának módjait is; úgy véli, hogy ezt átfogó hatásvizsgálatnak kell követnie; ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy a sikeres bővítési folyamathoz az EU-nak meg kell őriznie azon képességét, hogy demokratikusan és hatékonyan cselekedjen, fejlődjön és hozzon döntéseket, valamint rendelkeznie kell a gazdasági és társadalmi kohéziót elősegítő, illetve a politikai célkitűzéseinek megvalósítását lehetővé tevő pénzügyi forrásokkal;

Bővítési politikák

| 14. | üdvözli a jövőbeli tárgyalási keretekre vonatkozó új tárgyalási megközelítést, amely előnyben részesíti a bírói karral és az alapvető jogokkal, valamint az igazságüggyel és belüggyel kapcsolatos kérdéseket; egyetért azzal, hogy ezekkel a csatlakozási folyamat korai szakaszában kell foglalkozni, és – főszabályként – a 23. és 24. fejezetet ennek megfelelően kell megnyitni a cselekvési tervek alapján, mivel ezekhez meggyőző eredmények felmutatására van szükség; felhívja a Bizottságot, hogy rendszeresen számoljon be a Parlamentnek az említett területeken elért haladásról, az uniós küldöttségek havi előcsatlakozási jelentéseit pedig – kérésre – bocsássa a Külügyi Bizottság tagjainak rendelkezésére; megállapítja azonban, hogy a szóban forgó területekre helyezett hangsúly nem hátráltathatja a tagjelölt és potenciális tagjelölt országok egyéni bővítési menetrendjeiben felvázolt más területeken tett erőfeszítéseket és előrelépést; |
| --- | --- |

14.

üdvözli a jövőbeli tárgyalási keretekre vonatkozó új tárgyalási megközelítést, amely előnyben részesíti a bírói karral és az alapvető jogokkal, valamint az igazságüggyel és belüggyel kapcsolatos kérdéseket; egyetért azzal, hogy ezekkel a csatlakozási folyamat korai szakaszában kell foglalkozni, és – főszabályként – a 23. és 24. fejezetet ennek megfelelően kell megnyitni a cselekvési tervek alapján, mivel ezekhez meggyőző eredmények felmutatására van szükség; felhívja a Bizottságot, hogy rendszeresen számoljon be a Parlamentnek az említett területeken elért haladásról, az uniós küldöttségek havi előcsatlakozási jelentéseit pedig – kérésre – bocsássa a Külügyi Bizottság tagjainak rendelkezésére; megállapítja azonban, hogy a szóban forgó területekre helyezett hangsúly nem hátráltathatja a tagjelölt és potenciális tagjelölt országok egyéni bővítési menetrendjeiben felvázolt más területeken tett erőfeszítéseket és előrelépést;

| 15. | fontosnak tartja, hogy a bővítési politikán belül kellő prioritást kapjon a hatékony, független és pártatlan igazságügyi rendszer és az átlátható demokratikus politikai rendszer kiépítése, amely képes megerősíteni a jogállamiságot; ugyanakkor hangsúlyozza az szólásszabadság valamennyi – online és offline – formájának fontosságát, valamint hogy biztosítani kell a média jogi és gyakorlati szabadságát, valamint hatékonyan kell küzdeni a korrupció és a szervezett bűnözés ellen; |
| --- | --- |

15.

fontosnak tartja, hogy a bővítési politikán belül kellő prioritást kapjon a hatékony, független és pártatlan igazságügyi rendszer és az átlátható demokratikus politikai rendszer kiépítése, amely képes megerősíteni a jogállamiságot; ugyanakkor hangsúlyozza az szólásszabadság valamennyi – online és offline – formájának fontosságát, valamint hogy biztosítani kell a média jogi és gyakorlati szabadságát, valamint hatékonyan kell küzdeni a korrupció és a szervezett bűnözés ellen;

| 16. | hangsúlyozza, hogy a vízumliberalizáció jó példája az EU feltételrendszerének, amely a politikai és technikai kritériumokat kívánatos céllal és kézzelfogható előnyökkel kapcsolja össze; ezért üdvözli és támogatja a Bizottság és az érdekelt országok e területen tett erőfeszítéseit; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza, hogy a vízumliberalizáció jó példája az EU feltételrendszerének, amely a politikai és technikai kritériumokat kívánatos céllal és kézzelfogható előnyökkel kapcsolja össze; ezért üdvözli és támogatja a Bizottság és az érdekelt országok e területen tett erőfeszítéseit;

| 17. | felszólítja a Bizottságot az adminisztrációs eljárás egyszerűsítésére és az adminisztratív teher csökkentésére az Előcsatlakozási Támogatási Eszköz (IPA) általi finanszírozás tekintetében, annak érdekében, hogy az jobban hozzáférhető legyen a kisebb és nem centralizált civil szervezetek, szakszervezetek és egyéb kedvezményezettek számára, és fokozza részvételüket; |
| --- | --- |

17.

felszólítja a Bizottságot az adminisztrációs eljárás egyszerűsítésére és az adminisztratív teher csökkentésére az Előcsatlakozási Támogatási Eszköz (IPA) általi finanszírozás tekintetében, annak érdekében, hogy az jobban hozzáférhető legyen a kisebb és nem centralizált civil szervezetek, szakszervezetek és egyéb kedvezményezettek számára, és fokozza részvételüket;

| 18. | ösztönzi a civil társadalom és a nem állami szereplők, különösen a szociális partnerek nagyobb fokú részvételét a bővítési folyamatban, a tagjelölt országok és a tagállamok részéről egyaránt; sürgeti a Bizottságot, hogy tartson fenn velük folyamatos párbeszédet; felszólítja a tagjelölt és potenciálisan tagjelölt országokat, hogy valamennyi szakaszban gondoskodjanak ezek bevonásáról; hangsúlyozza, hogy a civil társadalom az EU-hoz való közeledés fontos hajtóerejeként szolgálhat, és alulról felfelé irányuló nyomást fejthet ki az európai menetrend végrehajtása érdekében, fokozhatja a folyamat átláthatóságát és növelhetii a csatlakozás társadalmi támogatottságát; hangsúlyozza a megfelelő pénzügyi támogatás fontosságát, többek között a civil társadalmi eszköz révén, különösen annak érdekében, hogy növeljék kapacitásaikat a vívmányok végrehajtásának nyomon követése terén; hangsúlyozza az európai civil társadalmi szervezetek és a tagjelölt és potenciális tagjelölt országokban működő partnereik közötti kapcsolatok és együttműködés fontosságát; |
| --- | --- |

18.

ösztönzi a civil társadalom és a nem állami szereplők, különösen a szociális partnerek nagyobb fokú részvételét a bővítési folyamatban, a tagjelölt országok és a tagállamok részéről egyaránt; sürgeti a Bizottságot, hogy tartson fenn velük folyamatos párbeszédet; felszólítja a tagjelölt és potenciálisan tagjelölt országokat, hogy valamennyi szakaszban gondoskodjanak ezek bevonásáról; hangsúlyozza, hogy a civil társadalom az EU-hoz való közeledés fontos hajtóerejeként szolgálhat, és alulról felfelé irányuló nyomást fejthet ki az európai menetrend végrehajtása érdekében, fokozhatja a folyamat átláthatóságát és növelhetii a csatlakozás társadalmi támogatottságát; hangsúlyozza a megfelelő pénzügyi támogatás fontosságát, többek között a civil társadalmi eszköz révén, különösen annak érdekében, hogy növeljék kapacitásaikat a vívmányok végrehajtásának nyomon követése terén; hangsúlyozza az európai civil társadalmi szervezetek és a tagjelölt és potenciális tagjelölt országokban működő partnereik közötti kapcsolatok és együttműködés fontosságát;

| 19. | erőteljesen hangsúlyozza az adminisztratív kapacitások és humán erőforrások fokozásának szükségességét annak érdekében, hogy képesek legyenek a vívmányok átültetésére, végrehajtására és érvényesítésére; úgy véli, hogy a bővítés keretében a folyamatok nem lehetnek pusztán „technikai” jellegűek, és hangsúlyozza, hogy az átvilágítási folyamatot jobban össze kell kapcsolni a helyi valósággal; ezért felszólítja a Bizottságot, hogy – adott esetben – vonja be ebbe a munkába a nem kormányzati szervezeteket, a szakszervezeteket és a fontosabb érdekelteket; |
| --- | --- |

19.

erőteljesen hangsúlyozza az adminisztratív kapacitások és humán erőforrások fokozásának szükségességét annak érdekében, hogy képesek legyenek a vívmányok átültetésére, végrehajtására és érvényesítésére; úgy véli, hogy a bővítés keretében a folyamatok nem lehetnek pusztán „technikai” jellegűek, és hangsúlyozza, hogy az átvilágítási folyamatot jobban össze kell kapcsolni a helyi valósággal; ezért felszólítja a Bizottságot, hogy – adott esetben – vonja be ebbe a munkába a nem kormányzati szervezeteket, a szakszervezeteket és a fontosabb érdekelteket;

| 20. | a szociális párbeszédnek az EU döntéshozatalában betöltött fontos szerepét elismerve kéri, hogy helyezzenek nagyobb hangsúlyt a szociális partnerek kapacitásaira és a szociális párbeszéd bővítési folyamatban betöltött szerepére; emellett kéri, hogy fordítsanak több figyelmet a végrehajtási mechanizmusok fejlesztésére, például a munkavállalók védelme érdekében a munkaügyi ellenőrzésekre, annak érdekében, hogy biztosítsák szociális jogaikat, az egészségvédelmi és biztonsági normákat, valamint hogy fellépjenek különösen a be nem jelentett munkavállalók kizsákmányolása ellen; |
| --- | --- |

20.

a szociális párbeszédnek az EU döntéshozatalában betöltött fontos szerepét elismerve kéri, hogy helyezzenek nagyobb hangsúlyt a szociális partnerek kapacitásaira és a szociális párbeszéd bővítési folyamatban betöltött szerepére; emellett kéri, hogy fordítsanak több figyelmet a végrehajtási mechanizmusok fejlesztésére, például a munkavállalók védelme érdekében a munkaügyi ellenőrzésekre, annak érdekében, hogy biztosítsák szociális jogaikat, az egészségvédelmi és biztonsági normákat, valamint hogy fellépjenek különösen a be nem jelentett munkavállalók kizsákmányolása ellen;

| 21. | kéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (EGSZB) nagyobb fokú szerepvállalását a bővítési folyamatban; hangsúlyozza az EGSZB szerepét a bevált gyakorlatok tagjelölt és potenciális tagjelölt országok számára történő átadásában, valamint abban, hogy felsorakoztassa a civil társadalmat az európai integráció mögött; támogatja az EU és a bővítéssel érintett országok civil társadalmi szervezetei közötti párbeszéd további erősítését, és bátorítja az EGSZB, a Bizottság és az Európai Parlament közötti fokozottabb együttműködést; |
| --- | --- |

21.

kéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (EGSZB) nagyobb fokú szerepvállalását a bővítési folyamatban; hangsúlyozza az EGSZB szerepét a bevált gyakorlatok tagjelölt és potenciális tagjelölt országok számára történő átadásában, valamint abban, hogy felsorakoztassa a civil társadalmat az európai integráció mögött; támogatja az EU és a bővítéssel érintett országok civil társadalmi szervezetei közötti párbeszéd további erősítését, és bátorítja az EGSZB, a Bizottság és az Európai Parlament közötti fokozottabb együttműködést;

| 22. | emlékeztet arra, hogy a fenntartható gazdasági fellendülés elérése nagy kihívást jelent a bővítéssel érintett legtöbb ország számára, és hangsúlyozza, hogy az Európa 2020 stratégiával összhangban elő kell mozdítani az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést; kéri a kis- és középvállalkozások (kkv-k) támogatásának megerősítését, mivel valamennyi bővítéssel érintett országban kritikus fontosságú szerepet játszanak a társadalmi-gazdasági fejlődésben, és sürgeti a Bizottságot, hogy ragaszkodjon az olyan kiemelt reformokhoz, amelyek kedvező szabályozási környezetet teremtenek az innovatív és nagy potenciállal rendelkező kkv-k számára; hangsúlyozza, hogy ezzel egyidejűleg folyamatosan figyelni kell a növekvő informális szektor, a magas fokú munkanélküliség és a társadalomban a leginkább kiszolgáltatott emberek integrációjának kérdéseire; |
| --- | --- |

22.

emlékeztet arra, hogy a fenntartható gazdasági fellendülés elérése nagy kihívást jelent a bővítéssel érintett legtöbb ország számára, és hangsúlyozza, hogy az Európa 2020 stratégiával összhangban elő kell mozdítani az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést; kéri a kis- és középvállalkozások (kkv-k) támogatásának megerősítését, mivel valamennyi bővítéssel érintett országban kritikus fontosságú szerepet játszanak a társadalmi-gazdasági fejlődésben, és sürgeti a Bizottságot, hogy ragaszkodjon az olyan kiemelt reformokhoz, amelyek kedvező szabályozási környezetet teremtenek az innovatív és nagy potenciállal rendelkező kkv-k számára; hangsúlyozza, hogy ezzel egyidejűleg folyamatosan figyelni kell a növekvő informális szektor, a magas fokú munkanélküliség és a társadalomban a leginkább kiszolgáltatott emberek integrációjának kérdéseire;

| 23. | határozott meggyőződése, hogy elő kell mozdítani a tolerancia és a kölcsönös tisztelet légkörét, a jószomszédi viszonyokat, a regionális és határokon átnyúló együttműködést a stabilitás előfeltételeiként, illetve a tényleges és tartós megbékélés elősegítésének eszközeiként; úgy véli, hogy a háborús bűnösök bíróság elé állítását, a többetnikumú, multikulturális és többvallású közösségek békés egymás mellett élését, a kisebbségek védelmét, az emberi jogok tiszteletben tartását, valamint a menekültek és a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek visszatérését és visszailleszkedését továbbra is a csatlakozási folyamat alapvető elemeinek kell tekinteni azokban a térségekben, ahol a múltban konfliktusok alakultak ki; e tekintetben arra ösztönzi a tagjelölt és potenciális tagjelölt országokat, hogy – ha még nem tették meg – ratifikálják a nemzeti kisebbségek védelméről szóló keretegyezményt; javasolja ezért, hogy támogassák egymás történelmének, nyelvének és kulturális örökségének oktatását és tanulását a csatlakozási folyamat alatt és után, ami elősegíti a kölcsönös megértést és hozzájárul a történelmi megbékéléshez; |
| --- | --- |

23.

határozott meggyőződése, hogy elő kell mozdítani a tolerancia és a kölcsönös tisztelet légkörét, a jószomszédi viszonyokat, a regionális és határokon átnyúló együttműködést a stabilitás előfeltételeiként, illetve a tényleges és tartós megbékélés elősegítésének eszközeiként; úgy véli, hogy a háborús bűnösök bíróság elé állítását, a többetnikumú, multikulturális és többvallású közösségek békés egymás mellett élését, a kisebbségek védelmét, az emberi jogok tiszteletben tartását, valamint a menekültek és a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek visszatérését és visszailleszkedését továbbra is a csatlakozási folyamat alapvető elemeinek kell tekinteni azokban a térségekben, ahol a múltban konfliktusok alakultak ki; e tekintetben arra ösztönzi a tagjelölt és potenciális tagjelölt országokat, hogy – ha még nem tették meg – ratifikálják a nemzeti kisebbségek védelméről szóló keretegyezményt; javasolja ezért, hogy támogassák egymás történelmének, nyelvének és kulturális örökségének oktatását és tanulását a csatlakozási folyamat alatt és után, ami elősegíti a kölcsönös megértést és hozzájárul a történelmi megbékéléshez;

| 24. | úgy véli, hogy a nemek közötti egyenlőségnek és a megkülönböztetésmentességnek továbbra is prioritást kell élveznie a bővítési politikában; hangsúlyozza, hogy a nők és férfiak közötti egyenlőség mint alapvető jog az EU alapértéke és kulcsfontosságú elve a külső fellépéseiben, valamint nagy potenciállal bír az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek megvalósításában azzal, hogy hozzájárul a növekedéshez és a teljes foglalkoztatáshoz; bátorítja a nők csatlakozási folyamatban való részvételét, és hangsúlyozza a nemek közötti egyenlőségre irányuló politikák általános érvényesítésének fontosságát; hangsúlyozza, hogy a diszkrimináció valamennyi formája tilos, és hogy ennek az értékelésnek ki kell terjednie a leszbikus, meleg, biszexuális és transznemű (LMBT) közösség jogaira, valamint a politikai, társadalmi és gazdasági élet területén kisebbséget képezők integrációjára is; |
| --- | --- |

24.

úgy véli, hogy a nemek közötti egyenlőségnek és a megkülönböztetésmentességnek továbbra is prioritást kell élveznie a bővítési politikában; hangsúlyozza, hogy a nők és férfiak közötti egyenlőség mint alapvető jog az EU alapértéke és kulcsfontosságú elve a külső fellépéseiben, valamint nagy potenciállal bír az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek megvalósításában azzal, hogy hozzájárul a növekedéshez és a teljes foglalkoztatáshoz; bátorítja a nők csatlakozási folyamatban való részvételét, és hangsúlyozza a nemek közötti egyenlőségre irányuló politikák általános érvényesítésének fontosságát; hangsúlyozza, hogy a diszkrimináció valamennyi formája tilos, és hogy ennek az értékelésnek ki kell terjednie a leszbikus, meleg, biszexuális és transznemű (LMBT) közösség jogaira, valamint a politikai, társadalmi és gazdasági élet területén kisebbséget képezők integrációjára is;

| 25. | felszólítja a Bizottságot, hogy vonja be a bővítéssel érintett országokat a társadalmi integrációra irányuló kezdeményezéseibe, mint például a nemzeti romaintegrációs stratégiák uniós keretében, hogy e célból jobban mobilizálja az Előcsatlakozási Támogatási Eszközt (IPA), valamint a stabilizációs és társulási folyamaton (SAP) keresztül sürgesse a bővítéssel érintett országokat e célok elérésére; felszólítja a bővítésben érdekelt országokat, hogy tevőlegesen vegyenek részt a roma integráció évtizedében, garantálják a romák alapvető jogait, javítsák társadalmi és gazdasági helyzetüket, valamint biztosítsák hozzáférésüket a lakhatáshoz; |
| --- | --- |

25.

felszólítja a Bizottságot, hogy vonja be a bővítéssel érintett országokat a társadalmi integrációra irányuló kezdeményezéseibe, mint például a nemzeti romaintegrációs stratégiák uniós keretében, hogy e célból jobban mobilizálja az Előcsatlakozási Támogatási Eszközt (IPA), valamint a stabilizációs és társulási folyamaton (SAP) keresztül sürgesse a bővítéssel érintett országokat e célok elérésére; felszólítja a bővítésben érdekelt országokat, hogy tevőlegesen vegyenek részt a roma integráció évtizedében, garantálják a romák alapvető jogait, javítsák társadalmi és gazdasági helyzetüket, valamint biztosítsák hozzáférésüket a lakhatáshoz;

| 26. | úgy véli, hogy minden csatlakozó országnak – mielőtt csatlakozna az Unióhoz – rendeznie kell fő kétoldalú problémáit és a szomszédos országokkal fennálló jelentősebb vitáit, különösen a területi kérdésekkel kapcsolatosakat; határozottan javasolja, hogy a jószomszédi viszony konstruktív szellemében a csatlakozási folyamat minél korábbi szakaszában oldják meg ezeket a problémákat, lehetőleg még a csatlakozási tárgyalások megkezdése előtt, hogy a tárgyalásokat ne hátráltassák ilyen kérdések; e tekintetben alapvető fontosságúnak tartja, hogy figyelembe kell venni az EU általános érdekeit és értékeit, valamint a vívmányoknak való teljes körű megfelelés és az EU alapját képező elvek tiszteletben tartásának kötelezettségét; |
| --- | --- |

26.

úgy véli, hogy minden csatlakozó országnak – mielőtt csatlakozna az Unióhoz – rendeznie kell fő kétoldalú problémáit és a szomszédos országokkal fennálló jelentősebb vitáit, különösen a területi kérdésekkel kapcsolatosakat; határozottan javasolja, hogy a jószomszédi viszony konstruktív szellemében a csatlakozási folyamat minél korábbi szakaszában oldják meg ezeket a problémákat, lehetőleg még a csatlakozási tárgyalások megkezdése előtt, hogy a tárgyalásokat ne hátráltassák ilyen kérdések; e tekintetben alapvető fontosságúnak tartja, hogy figyelembe kell venni az EU általános érdekeit és értékeit, valamint a vívmányoknak való teljes körű megfelelés és az EU alapját képező elvek tiszteletben tartásának kötelezettségét;

| 27. | felhívja az EU-t, hogy támogassa a függőben lévő viták csatlakozás előtti rendezésére irányuló erőfeszítéseket, a határvitákat is ideértve; a nemzetközi jop, az ENSZ Alapokmánya, a vonatkozó ENSZ-határozatok, valamint a Helsinki Záróokmány rendelkezéseivel összhangban szorgalmazza, hogy minden olyan vita részes felei, amelynek folytatása várhatóan akadályozza a vívmányok végrehajtását vagy veszélyezteti a nemzetközi béke és biztonság fenntartását, vállaljanak konstruktív szerepet az ügy békés rendezésében, és szükség esetén, amennyiben nem képesek kétoldalú megállapodásra jutni, utalják a kérdést a Nemzetközi Bíróság elé, vagy vessék alá magukat egy általuk választott, kötelező erejű döntőbírósági mechanizmusnak; megismétli a Bizottsághoz és a Tanácshoz intézett azon felhívását, hogy az uniós Szerződésekkel összhangban kezdjék el egy döntőbírósági mechanizmus kidolgozását, amelynek célja a bővítéssel érintett országok és a tagállamok közötti viták rendezése; |
| --- | --- |

27.

felhívja az EU-t, hogy támogassa a függőben lévő viták csatlakozás előtti rendezésére irányuló erőfeszítéseket, a határvitákat is ideértve; a nemzetközi jop, az ENSZ Alapokmánya, a vonatkozó ENSZ-határozatok, valamint a Helsinki Záróokmány rendelkezéseivel összhangban szorgalmazza, hogy minden olyan vita részes felei, amelynek folytatása várhatóan akadályozza a vívmányok végrehajtását vagy veszélyezteti a nemzetközi béke és biztonság fenntartását, vállaljanak konstruktív szerepet az ügy békés rendezésében, és szükség esetén, amennyiben nem képesek kétoldalú megállapodásra jutni, utalják a kérdést a Nemzetközi Bíróság elé, vagy vessék alá magukat egy általuk választott, kötelező erejű döntőbírósági mechanizmusnak; megismétli a Bizottsághoz és a Tanácshoz intézett azon felhívását, hogy az uniós Szerződésekkel összhangban kezdjék el egy döntőbírósági mechanizmus kidolgozását, amelynek célja a bővítéssel érintett országok és a tagállamok közötti viták rendezése;

| 28. | üdvözli az olyan kezdeményezéseket, mint például a Törökországra vonatkozó pozitív menetrend, a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársasággal folytatott magas szintű csatlakozási párbeszéd és a Koszovóval a jogállamiságról folytatott strukturált párbeszéd (4); üdvözli azt a célt, hogy a reformfolyamatnak friss lendületet kölcsönözzenek, azonban hangsúlyozza, hogy e kezdeményezések semmiképpen sem helyettesíthetik a hivatalos tárgyalási eljárásokat, hanem teljes mértékben összhangban kell lenniük a tárgyalási kerettel; |
| --- | --- |

28.

üdvözli az olyan kezdeményezéseket, mint például a Törökországra vonatkozó pozitív menetrend, a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársasággal folytatott magas szintű csatlakozási párbeszéd és a Koszovóval a jogállamiságról folytatott strukturált párbeszéd (4); üdvözli azt a célt, hogy a reformfolyamatnak friss lendületet kölcsönözzenek, azonban hangsúlyozza, hogy e kezdeményezések semmiképpen sem helyettesíthetik a hivatalos tárgyalási eljárásokat, hanem teljes mértékben összhangban kell lenniük a tárgyalási kerettel;

| 29. | hangsúlyozza, hogy a tagjelölt és potenciális tagjelölt országoknak előre kell lépniük a demokrácia, az emberi jogok, valamint a megbékélési folyamatok terén, továbbá hogy ezeknek a kérdésköröknek a bővítési folyamat során mindig prioritást kell élvezniük, és tükröződniük kell a pénzügyi eszközökben is; ezzel kapcsolatban emlékeztet annak jelentőségére, hogy a pénzügyi segítségnyújtásnak tekintettel kell lennie a kulturális örökséget képező helyszínek helyreállításának szükségességére a konfliktus sújtotta területeken, szem előtt tartva, hogy ez fontos szerepet játszik a különböző etnikai és vallási csoportok közötti bizalomépítésben és befogadásban; |
| --- | --- |

29.

hangsúlyozza, hogy a tagjelölt és potenciális tagjelölt országoknak előre kell lépniük a demokrácia, az emberi jogok, valamint a megbékélési folyamatok terén, továbbá hogy ezeknek a kérdésköröknek a bővítési folyamat során mindig prioritást kell élvezniük, és tükröződniük kell a pénzügyi eszközökben is; ezzel kapcsolatban emlékeztet annak jelentőségére, hogy a pénzügyi segítségnyújtásnak tekintettel kell lennie a kulturális örökséget képező helyszínek helyreállításának szükségességére a konfliktus sújtotta területeken, szem előtt tartva, hogy ez fontos szerepet játszik a különböző etnikai és vallási csoportok közötti bizalomépítésben és befogadásban;

| 30. | hangsúlyozza, hogy az uniós bővítési politika a modernizáció, a demokratizálódás és a stabilizáció eszköze, egyúttal pedig az EU megerősítését szolgálja mind belülről, mind pedig globális szereplőként; felhívja a Bizottságot, hogy az uniós tagságra irányuló új kérelmek megfontolásakor, illetve amikor a csatlakozási tárgyalások elindítását, vagy – a körülmények alapvető változásai esetén – azok lezárását ajánlja, mindig végezzen átfogó hatásvizsgálatot; |
| --- | --- |

30.

hangsúlyozza, hogy az uniós bővítési politika a modernizáció, a demokratizálódás és a stabilizáció eszköze, egyúttal pedig az EU megerősítését szolgálja mind belülről, mind pedig globális szereplőként; felhívja a Bizottságot, hogy az uniós tagságra irányuló új kérelmek megfontolásakor, illetve amikor a csatlakozási tárgyalások elindítását, vagy – a körülmények alapvető változásai esetén – azok lezárását ajánlja, mindig végezzen átfogó hatásvizsgálatot;

| 31. | támogatja a Bizottság arra irányuló elkötelezettségét, hogy az érdemekre alapozva, a referenciakritériumok nagyobb fokú alkalmazásával és az átláthatóság növelésével javítson a csatlakozási folyamat minőségén; úgy véli, hogy mindez igazságosabbá és objektíven mérhetőbbé teszi majd a folyamatot, ami tovább erősíti annak hitelességét; ezzel összefüggésben azt ajánlja, hogy az elért haladásról szóló jelentések egyértelműbb értékeléseket fogalmazzanak meg; hangsúlyozza, hogy a referenciakritériumoknak nem szabad további feltételeket szabniuk a tagjelölt és potenciális tagjelölt országok számára, hanem a tagság általános kritériumait és az EU előcsatlakozási támogatásának célkitűzéseit kell a csatlakozás felé vezető konkrét lépésekké és eredményekké alakítaniuk, teljes mértékben tiszteletben tartva a tárgyalási keretet; |
| --- | --- |

31.

támogatja a Bizottság arra irányuló elkötelezettségét, hogy az érdemekre alapozva, a referenciakritériumok nagyobb fokú alkalmazásával és az átláthatóság növelésével javítson a csatlakozási folyamat minőségén; úgy véli, hogy mindez igazságosabbá és objektíven mérhetőbbé teszi majd a folyamatot, ami tovább erősíti annak hitelességét; ezzel összefüggésben azt ajánlja, hogy az elért haladásról szóló jelentések egyértelműbb értékeléseket fogalmazzanak meg; hangsúlyozza, hogy a referenciakritériumoknak nem szabad további feltételeket szabniuk a tagjelölt és potenciális tagjelölt országok számára, hanem a tagság általános kritériumait és az EU előcsatlakozási támogatásának célkitűzéseit kell a csatlakozás felé vezető konkrét lépésekké és eredményekké alakítaniuk, teljes mértékben tiszteletben tartva a tárgyalási keretet;

| 32. | hangsúlyozza a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelem kiemelkedő fontosságát a csatlakozási folyamat sikere szempontjából; felszólítja a Bizottságot, hogy fogadjon el új megközelítést e kérdéssel kapcsolatban azáltal, hogy felhívja a csatlakozni kívánó országok hatóságainak figyelmét a rendszerszintű korrupció egyes eseteire; felszólítja a Bizottságot, hogy folytasson szoros együttműködést a Korrupció Elleni Államok Csoportjával (GRECO) és az érintett országok korrupcióellenes testületeivel; hangsúlyozza, hogy egy ilyen új megközelítés rendkívül előnyös lenne az Unióról a csatlakozni kívánó országok polgárai körében kialakult kép szempontjából, és potenciálisan elősegítené a korrupció elleni küzdelmet; |
| --- | --- |

32.

hangsúlyozza a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelem kiemelkedő fontosságát a csatlakozási folyamat sikere szempontjából; felszólítja a Bizottságot, hogy fogadjon el új megközelítést e kérdéssel kapcsolatban azáltal, hogy felhívja a csatlakozni kívánó országok hatóságainak figyelmét a rendszerszintű korrupció egyes eseteire; felszólítja a Bizottságot, hogy folytasson szoros együttműködést a Korrupció Elleni Államok Csoportjával (GRECO) és az érintett országok korrupcióellenes testületeivel; hangsúlyozza, hogy egy ilyen új megközelítés rendkívül előnyös lenne az Unióról a csatlakozni kívánó országok polgárai körében kialakult kép szempontjából, és potenciálisan elősegítené a korrupció elleni küzdelmet;

| 33. | sürgeti a Bizottságnál annak megszervezését, hogy az egyes kedvezményezettek számára nyújtott támogatás teljes összege reálértéken ne csökkenjen; megjegyzi, hogy ezt a számítást a következők figyelembevételével kell elvégezni: az összes programozott IPA-támogatásnak az egyes országok GDP-jéhez viszonyított aránya relatív értelemben nem csökkenhet még akkor sem, ha a 2007–2013-as időszakban az egyes kedvezményezett országokra vonatkozóan a nevező (azaz a GDP) reálértéken halmozott növekedést mutat, b) Horvátország csatlakozásával, ami megváltoztathatja a rendelkezésre álló pénzösszeg viszonylagos megoszlását, a jövőbeli eszközből finanszírozott támogatáshoz hozzájutó országok száma valószínűleg csökken, c) az új eszközre vonatkozóan javasolt módosítások révén, melyek célja az országok között a tagjelöltségi státusz alapján történő megkülönböztetés megszüntetése, több ország fér majd hozzá a társadalmi-gazdasági fejlődésre összpontosító szakpolitikai területek céljára elkülönített pénzösszeghez, amely eddig a tagjelölt státusszal nem rendelkező országok számára nem volt hozzáférhető; ezzel kapcsolatosan azt ajánlja, hogy a korlátozott uniós források miatt egyetlen kedvezményezett számára se legyen eleve kizárt a finanszírozáshoz való elégséges és méltányos hozzáférés, különösen az intézményfejlesztési politika területén; |
| --- | --- |

33.

sürgeti a Bizottságnál annak megszervezését, hogy az egyes kedvezményezettek számára nyújtott támogatás teljes összege reálértéken ne csökkenjen; megjegyzi, hogy ezt a számítást a következők figyelembevételével kell elvégezni: az összes programozott IPA-támogatásnak az egyes országok GDP-jéhez viszonyított aránya relatív értelemben nem csökkenhet még akkor sem, ha a 2007–2013-as időszakban az egyes kedvezményezett országokra vonatkozóan a nevező (azaz a GDP) reálértéken halmozott növekedést mutat, b) Horvátország csatlakozásával, ami megváltoztathatja a rendelkezésre álló pénzösszeg viszonylagos megoszlását, a jövőbeli eszközből finanszírozott támogatáshoz hozzájutó országok száma valószínűleg csökken, c) az új eszközre vonatkozóan javasolt módosítások révén, melyek célja az országok között a tagjelöltségi státusz alapján történő megkülönböztetés megszüntetése, több ország fér majd hozzá a társadalmi-gazdasági fejlődésre összpontosító szakpolitikai területek céljára elkülönített pénzösszeghez, amely eddig a tagjelölt státusszal nem rendelkező országok számára nem volt hozzáférhető; ezzel kapcsolatosan azt ajánlja, hogy a korlátozott uniós források miatt egyetlen kedvezményezett számára se legyen eleve kizárt a finanszírozáshoz való elégséges és méltányos hozzáférés, különösen az intézményfejlesztési politika területén;

| 34. | emlékeztet arra, hogy az uniós bővítést összehangolt, hatékonyabb és átláthatóbb kommunikációs politikának kell kísérnie, valamennyi uniós intézmény, a tagállami kormányok és parlamentek, valamint a civil társadalom képviselőinek bevonásával, azzal a céllal, hogy nyitott és őszinte vitát kezdeményezzenek a bővítés következményeiről mind az uniós tagállamok, mind pedig a tagjelölt országok közvéleményében; hangsúlyozza, hogy hasonló kommunikációs politikát kell alkalmazni a tagjelölt országokban is, együttműködve valamennyi szereplővel; |
| --- | --- |

34.

emlékeztet arra, hogy az uniós bővítést összehangolt, hatékonyabb és átláthatóbb kommunikációs politikának kell kísérnie, valamennyi uniós intézmény, a tagállami kormányok és parlamentek, valamint a civil társadalom képviselőinek bevonásával, azzal a céllal, hogy nyitott és őszinte vitát kezdeményezzenek a bővítés következményeiről mind az uniós tagállamok, mind pedig a tagjelölt országok közvéleményében; hangsúlyozza, hogy hasonló kommunikációs politikát kell alkalmazni a tagjelölt országokban is, együttműködve valamennyi szereplővel;

| 35. | úgy véli, hogy ahhoz, hogy az uniós polgárok körében ösztönözzék a további bővítést, a tagjelölt és potenciális tagjelölt országok polgárai pedig elkötelezetten törekedjenek a reformok folytatására, elengedhetetlen, hogy világos és átfogó tájékoztatást nyújtsanak a bővítés politikai, társadalmi-gazdasági és kulturális előnyeiről; létfontosságúnak tartja különösen annak kifejtését a nyilvánosság számára, hogy a bővítés új befektetési és kiviteli lehetőségeket eredményezett, és hogy az miként járulhat hozzá az EU célkitűzéseinek eléréséhez a konliusok megelőzése, a konfiktusok békés rendezése, a gazdasági válság leküzdése, a munkahelyteremtés, a munkaerő szabad áramlásának elősegítése, a környezetvédelem, valamint a biztonság és védelem erősítése terén, egyúttal felgyorsítva a reformprogramot, elősegítve a pénzügyi erőforrásokhoz való hozzáférést és ezt követően javítva az életkörülményeket a csatlakozó országokban, minden európai polgár előnyére, valamint csökkentve a társadalmi és gazdasági egyensúlytalanságokat; hangsúlyozza, hogy a társadalom valamennyi szegmensét célba kell venni, előmozdítva többek között egy olyan speciális tantárgy bevezetését a középiskolákban vagy azokkal azonos szintű oktatási intézményekben, amelynek tananyaga az Európai Unió háttere, célkitűzései, működése, valamint bővítési folyamata lenne; hangsúlyozza továbbá, hogy szintén fontos megszólítani a meghatározó véleményformálókat, így például az újságírókat, a civil társadalom képviselőit, a társadalmi-gazdasági szereplőket és a szakszervezeteket; úgy véli, hogy bátorítani és támogatni kell a tagjelölt és potenciális tagjelölt országok hasonló erőfeszítéseit; |
| --- | --- |

35.

úgy véli, hogy ahhoz, hogy az uniós polgárok körében ösztönözzék a további bővítést, a tagjelölt és potenciális tagjelölt országok polgárai pedig elkötelezetten törekedjenek a reformok folytatására, elengedhetetlen, hogy világos és átfogó tájékoztatást nyújtsanak a bővítés politikai, társadalmi-gazdasági és kulturális előnyeiről; létfontosságúnak tartja különösen annak kifejtését a nyilvánosság számára, hogy a bővítés új befektetési és kiviteli lehetőségeket eredményezett, és hogy az miként járulhat hozzá az EU célkitűzéseinek eléréséhez a konliusok megelőzése, a konfiktusok békés rendezése, a gazdasági válság leküzdése, a munkahelyteremtés, a munkaerő szabad áramlásának elősegítése, a környezetvédelem, valamint a biztonság és védelem erősítése terén, egyúttal felgyorsítva a reformprogramot, elősegítve a pénzügyi erőforrásokhoz való hozzáférést és ezt követően javítva az életkörülményeket a csatlakozó országokban, minden európai polgár előnyére, valamint csökkentve a társadalmi és gazdasági egyensúlytalanságokat; hangsúlyozza, hogy a társadalom valamennyi szegmensét célba kell venni, előmozdítva többek között egy olyan speciális tantárgy bevezetését a középiskolákban vagy azokkal azonos szintű oktatási intézményekben, amelynek tananyaga az Európai Unió háttere, célkitűzései, működése, valamint bővítési folyamata lenne; hangsúlyozza továbbá, hogy szintén fontos megszólítani a meghatározó véleményformálókat, így például az újságírókat, a civil társadalom képviselőit, a társadalmi-gazdasági szereplőket és a szakszervezeteket; úgy véli, hogy bátorítani és támogatni kell a tagjelölt és potenciális tagjelölt országok hasonló erőfeszítéseit;

Kilátások és az EU stratégiai érdekei

| 36. | szilárd meggyőződése, hogy az EU a bővítési politika révén komoly stratégiai előnyökre tehet szert; hangsúlyozza, hogy az uniós tagság stabilitást nyújt a gyorsan változó nemzetközi környezetben, és „az Európai Unióhoz való tartozás” továbbra is a társadalmi fejlődés és a jólét perspektíváját kínálja; úgy véli, hogy a bővítés az EU hosszú távú stratégiai érdeke, amely nem feltétlenül mérhető rövid távú eredménykimutatásokban; fontosnak tartja, hogy kellően figyelembe vegyék annak az alapvető és tartós értékét az EU puha, de elengedhetetlen hatalmának képviselőjeként; |
| --- | --- |

36.

szilárd meggyőződése, hogy az EU a bővítési politika révén komoly stratégiai előnyökre tehet szert; hangsúlyozza, hogy az uniós tagság stabilitást nyújt a gyorsan változó nemzetközi környezetben, és „az Európai Unióhoz való tartozás” továbbra is a társadalmi fejlődés és a jólét perspektíváját kínálja; úgy véli, hogy a bővítés az EU hosszú távú stratégiai érdeke, amely nem feltétlenül mérhető rövid távú eredménykimutatásokban; fontosnak tartja, hogy kellően figyelembe vegyék annak az alapvető és tartós értékét az EU puha, de elengedhetetlen hatalmának képviselőjeként;

| 37. | továbbra is teljes mértékben elkötelezett a bővítési kilátások mellett, és felhívja a tagállamokat, hogy őrizzék meg a bővítési folyamat lendületét; hangsúlyozza meggyőződését, miszerint az EU a Lisszaboni Szerződéssel egyszerre képes megvalósítani bővítési menetrendjét és fenntartani a mélyebb integráció lendületét; |
| --- | --- |

37.

továbbra is teljes mértékben elkötelezett a bővítési kilátások mellett, és felhívja a tagállamokat, hogy őrizzék meg a bővítési folyamat lendületét; hangsúlyozza meggyőződését, miszerint az EU a Lisszaboni Szerződéssel egyszerre képes megvalósítani bővítési menetrendjét és fenntartani a mélyebb integráció lendületét;

| 38. | emlékeztet arra, hogy a folyamat nem zárul le a vívmányok egyszerű átültetésével, és hangsúlyozza mind a vívmányok, mind pedig a koppenhágai kritériumok hatékony végrehajtásának és hosszú távú tiszteletben tartásának fontosságát; úgy véli, hogy a csatlakozási feltételek hitelességének megőrzéséhez az uniós tagállamok esetében is meg kell vizsgálni, hogy továbbra is megfelelnek-e az EU alapvető értékeinek, valamint teljesítik-e a demokratikus intézmények működésével és a jogállamisággal kapcsolatos kötelezettségvállalásaikat; felhívja a Bizottságot, hogy az EUSZ 7. cikkének és az EUMSZ 258. cikkének rendelkezéseire építve dolgozzon ki részletes javaslatot egy ellenőrző mechanizmusra vonatkozóan; |
| --- | --- |

38.

emlékeztet arra, hogy a folyamat nem zárul le a vívmányok egyszerű átültetésével, és hangsúlyozza mind a vívmányok, mind pedig a koppenhágai kritériumok hatékony végrehajtásának és hosszú távú tiszteletben tartásának fontosságát; úgy véli, hogy a csatlakozási feltételek hitelességének megőrzéséhez az uniós tagállamok esetében is meg kell vizsgálni, hogy továbbra is megfelelnek-e az EU alapvető értékeinek, valamint teljesítik-e a demokratikus intézmények működésével és a jogállamisággal kapcsolatos kötelezettségvállalásaikat; felhívja a Bizottságot, hogy az EUSZ 7. cikkének és az EUMSZ 258. cikkének rendelkezéseire építve dolgozzon ki részletes javaslatot egy ellenőrző mechanizmusra vonatkozóan;

| 39. | emlékeztet arra, hogy az Unió és a régió gazdasági fejlődése szempontjából – különösen a mai, megszorításokkal teli költésvetési környezetben – hasznos stratégiai eszköz lenne egy olyan racionalizált és előremutató bővítési politika, amely költségvetési szinergiákat és fokozott együttműködést alakítana ki az Unió, a tagállamok és a nemzetközi pénzintézetek által hozott számos intézkedés és az általuk biztosított különböző támogatások között, valamint a már létező eszközökkel, nevezetesen az Előcsatlakozási Támogatási Eszközzel, elkerülve ezzel az esetleges átfedéseket, valamint a finanszírozás megkettőzését vagy elmaradását; |
| --- | --- |

39.

emlékeztet arra, hogy az Unió és a régió gazdasági fejlődése szempontjából – különösen a mai, megszorításokkal teli költésvetési környezetben – hasznos stratégiai eszköz lenne egy olyan racionalizált és előremutató bővítési politika, amely költségvetési szinergiákat és fokozott együttműködést alakítana ki az Unió, a tagállamok és a nemzetközi pénzintézetek által hozott számos intézkedés és az általuk biztosított különböző támogatások között, valamint a már létező eszközökkel, nevezetesen az Előcsatlakozási Támogatási Eszközzel, elkerülve ezzel az esetleges átfedéseket, valamint a finanszírozás megkettőzését vagy elmaradását;

| 40. | megjegyzi, hogy a globális pénzügyi válság és az euróövezet nehézségei felhívták a figyelmet a nemzetgazdaságok kölcsönös függőségére, az EU-ban és azon kívül egyaránt; ezért hangsúlyozza a gazdasági és pénzügyi stabilitás további megszilárdításának és a növekedés elősegítésének fontosságát, a tagjelölt és a potenciális tagjelölt országokban is; hangsúlyozza, hogy a jelenlegi nehéz körülmények között megfelelő célzottabb előcsatlakozási pénzügyi támogatást kell nyújtani a tagjelölt és potenciális tagjelölt országok számára; tudomásul veszi az új IPA-ra irányuló bizottsági javaslatot, ideértve a 2014–2020-as pénzügyi tervre vonatkozóan javasolt emelés; hangsúlyozza e tekintetben az eljárások egyszerűsítésének és felgyorsításának, valamint a kedvezményezett országok adminisztratív kapacitása megerősítésének szükségességét, annak érdekében, hogy biztosítsák az uniós programokban vállalt nagyarányú részvételt, és növeljék a felvevőképességet; rámutat arra, hogy az Európai Parlament IPA-ról szóló átfogó álláspontját az erre a kérdésre alkalmazandó rendes jogalkotási eljárás során nyújtják majd be; rámutat a nemzeti költségvetési stabilitás jelentőségére, valamint arra, hogy az Unió egyre nagyobb hangsúlyt fektet a gazdaságirányításra; javasolja, hogy a csatlakozási folyamat révén megfelelően gondoskodni lehet az államháztartás rendezettségéről; |
| --- | --- |

40.

megjegyzi, hogy a globális pénzügyi válság és az euróövezet nehézségei felhívták a figyelmet a nemzetgazdaságok kölcsönös függőségére, az EU-ban és azon kívül egyaránt; ezért hangsúlyozza a gazdasági és pénzügyi stabilitás további megszilárdításának és a növekedés elősegítésének fontosságát, a tagjelölt és a potenciális tagjelölt országokban is; hangsúlyozza, hogy a jelenlegi nehéz körülmények között megfelelő célzottabb előcsatlakozási pénzügyi támogatást kell nyújtani a tagjelölt és potenciális tagjelölt országok számára; tudomásul veszi az új IPA-ra irányuló bizottsági javaslatot, ideértve a 2014–2020-as pénzügyi tervre vonatkozóan javasolt emelés; hangsúlyozza e tekintetben az eljárások egyszerűsítésének és felgyorsításának, valamint a kedvezményezett országok adminisztratív kapacitása megerősítésének szükségességét, annak érdekében, hogy biztosítsák az uniós programokban vállalt nagyarányú részvételt, és növeljék a felvevőképességet; rámutat arra, hogy az Európai Parlament IPA-ról szóló átfogó álláspontját az erre a kérdésre alkalmazandó rendes jogalkotási eljárás során nyújtják majd be; rámutat a nemzeti költségvetési stabilitás jelentőségére, valamint arra, hogy az Unió egyre nagyobb hangsúlyt fektet a gazdaságirányításra; javasolja, hogy a csatlakozási folyamat révén megfelelően gondoskodni lehet az államháztartás rendezettségéről;

| 41. | hangsúlyozza, hogy az Európa 2020 stratégia céljai olyan egyetemes elvek köré épültek, amelyek a gazdasági jólét komoly ösztönzői; ajánlja tehát, hogy a kiemelt kezdeményezések terén történt előrelépések kerüljenek be az előcsatlakozási párbeszédekbe, és kiegészítő támogatással ösztönözzék azokat, úgy véli, hogy az alacsony szén-dioxid-kibocsátású növekedési modell különleges figyelmet érdemel, és a bővítési folyamat során aktívan törekedni kell annak megvalósítására; |
| --- | --- |

41.

hangsúlyozza, hogy az Európa 2020 stratégia céljai olyan egyetemes elvek köré épültek, amelyek a gazdasági jólét komoly ösztönzői; ajánlja tehát, hogy a kiemelt kezdeményezések terén történt előrelépések kerüljenek be az előcsatlakozási párbeszédekbe, és kiegészítő támogatással ösztönözzék azokat, úgy véli, hogy az alacsony szén-dioxid-kibocsátású növekedési modell különleges figyelmet érdemel, és a bővítési folyamat során aktívan törekedni kell annak megvalósítására;

| 42. | szorgalmazza az adományozók közötti folyamatos párbeszédet, és szükség esetén a segélyek koordinálására és kezelésére irányuló fenntartható rendszerek alkalmazását; ezzel kapcsolatban felszólít a koordinálásra irányuló rendszereket megkövetelő innovatív pénzügyi eszközök alkalmazásának alaposabb vizsgálatára, például a nyugat-balkáni beruházási keret esetében, amely kiegészíti az IPA igazgatási struktúráit, és amelynek célja, hogy a támogatásokat a kiemelt területek felé vonzza, gyűjtse és irányítsa; hangsúlyozza az egyszerre több – akár uniós, tagállami, vagy a nemzetközi pénzintézetekből származó – forrást alkalmazó finanszírozási projektek pénzügyi és politikai fellendítő hatását, amely ezenkívül biztosítja a pénzügyi irányítás bevált gyakorlatainak való szigorú megfelelést és a főbb érintettek közötti együttműködést; |
| --- | --- |

42.

szorgalmazza az adományozók közötti folyamatos párbeszédet, és szükség esetén a segélyek koordinálására és kezelésére irányuló fenntartható rendszerek alkalmazását; ezzel kapcsolatban felszólít a koordinálásra irányuló rendszereket megkövetelő innovatív pénzügyi eszközök alkalmazásának alaposabb vizsgálatára, például a nyugat-balkáni beruházási keret esetében, amely kiegészíti az IPA igazgatási struktúráit, és amelynek célja, hogy a támogatásokat a kiemelt területek felé vonzza, gyűjtse és irányítsa; hangsúlyozza az egyszerre több – akár uniós, tagállami, vagy a nemzetközi pénzintézetekből származó – forrást alkalmazó finanszírozási projektek pénzügyi és politikai fellendítő hatását, amely ezenkívül biztosítja a pénzügyi irányítás bevált gyakorlatainak való szigorú megfelelést és a főbb érintettek közötti együttműködést;

o

o o

| 43. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint Albánia, Bosznia és Hercegovina, Horvátország, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Izland, Koszovó, Montenegró, Szerbia és Törökország kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

43.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint Albánia, Bosznia és Hercegovina, Horvátország, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Izland, Koszovó, Montenegró, Szerbia és Törökország kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL C 317. E, 2006.12.23., 480. o.

(2)  HL C 294. E, 2009.12.3., 60. o.

(3)  HL C 285. E, 2010.10.21., 47. o.

(4)  Ez a megnevezés nem érinti a jogállással kapcsolatos álláspontokat, továbbá összhangban van az 1244/1999 ENSZ BT-határozattal és a Nemzetközi Bíróságnak a koszovói függetlenségi nyilatkozatról szóló véleményével.

---

| 16.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 419/122 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 419/122

---

P7_TA(2012)0454

A gázai helyzet

Az Európai Parlament 2012. november 22-i állásfoglalása a gázai helyzetről (2012/2883(RSP))

(2015/C 419/19)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Külügyek Tanácsa 2012. november 19-i ülésének következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyek Tanácsa 2012. november 19-i ülésének következtetéseire,

| — | tekintettel az ENSZ főtitkára, Ban Ki Mun 2012. november 18-i és 19-i sajtónyilatkozataira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ főtitkára, Ban Ki Mun 2012. november 18-i és 19-i sajtónyilatkozataira,

| — | tekintettel a Tanácsnak a közel-keleti békefolyamatról szóló 2012. május 14-i, 2011. július 18-i és május 23-i, valamint 2009. december 8-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanácsnak a közel-keleti békefolyamatról szóló 2012. május 14-i, 2011. július 18-i és május 23-i, valamint 2009. december 8-i következtetéseire,

| — | tekintettel Catherine Ashton főképviselőnek a Gáza és Izrael közötti erőszak legújabb fellángolásáról szóló 2012. november 12-i, valamint az erőszak Izraelben és Gázában tapasztalható további fokozódásáról szóló 2012. november 16-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel Catherine Ashton főképviselőnek a Gáza és Izrael közötti erőszak legújabb fellángolásáról szóló 2012. november 12-i, valamint az erőszak Izraelben és Gázában tapasztalható további fokozódásáról szóló 2012. november 16-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel a 2012. november 21-i tűzszüneti megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2012. november 21-i tűzszüneti megállapodásra,

| — | tekintettel a polgári lakosság háború idején való védelméről szóló 1949. évi negyedik genfi egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a polgári lakosság háború idején való védelméről szóló 1949. évi negyedik genfi egyezményre,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Alapokmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Alapokmányára,

| — | tekintettel a Ciszjordániáról és a Gázai övezetről szóló 1995. szeptember 18-i átmeneti megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Ciszjordániáról és a Gázai övezetről szóló 1995. szeptember 18-i átmeneti megállapodásra,

| — | tekintettel az 1993. szeptember 13-i oslói megállapodásokra („Elvi nyilatkozat az átmeneti önkormányzati rendszerről”), |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1993. szeptember 13-i oslói megállapodásokra („Elvi nyilatkozat az átmeneti önkormányzati rendszerről”),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) és (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) és (4) bekezdésére,

| A. | mivel az erőszak közelmúltbeli fellángolása mindkét érintett fél civil lakossága körében haláleseteket és elfogadhatatlan szenvedést eredményezett; |
| --- | --- |

A.

mivel az erőszak közelmúltbeli fellángolása mindkét érintett fél civil lakossága körében haláleseteket és elfogadhatatlan szenvedést eredményezett;

| B. | mivel Mohamed Kamel Amr egyiptomi és Hillary Clinton amerikai külügyminiszter a 2012. november 21-i kairói sajtókonferencián tűzszünetet jelentett be; mivel a tűzszüneti megállapodás szerint „Izrael felhagy minden szárazföldi, vízi és légi ellenséges cselekménnyel a Gázai-övezetben, beleértve a behatolásokat és az egyes személyek ellen irányuló cselekményeket is, a palesztin frakciók pedig felhagynak a Gázai-övezetből Izrael ellen irányuló minden ellenséges cselekménnyel, beleértve a rakétatámadásokat és a határ menti támadásokat is”; |
| --- | --- |

B.

mivel Mohamed Kamel Amr egyiptomi és Hillary Clinton amerikai külügyminiszter a 2012. november 21-i kairói sajtókonferencián tűzszünetet jelentett be; mivel a tűzszüneti megállapodás szerint „Izrael felhagy minden szárazföldi, vízi és légi ellenséges cselekménnyel a Gázai-övezetben, beleértve a behatolásokat és az egyes személyek ellen irányuló cselekményeket is, a palesztin frakciók pedig felhagynak a Gázai-övezetből Izrael ellen irányuló minden ellenséges cselekménnyel, beleértve a rakétatámadásokat és a határ menti támadásokat is”;

| C. | mivel a Parlament már többször is kifejtette, hogy a kétállami megoldást támogatja, amely szerint Izrael Állam és egy független, demokratikus és életképes Palesztin Állam békében és biztonságban él egymás mellett, és szorgalmazta a felek közötti közvetlen béketárgyalások újraindításához szükséges feltételek megteremtését; |
| --- | --- |

C.

mivel a Parlament már többször is kifejtette, hogy a kétállami megoldást támogatja, amely szerint Izrael Állam és egy független, demokratikus és életképes Palesztin Állam békében és biztonságban él egymás mellett, és szorgalmazta a felek közötti közvetlen béketárgyalások újraindításához szükséges feltételek megteremtését;

| D. | mivel a Gázai övezet blokádja és az ott kialakult humanitárius válság tovább folytatódik a nemzetközi közösség arra irányuló ismételt felhívásai ellenére, hogy nyissák meg a határátkelőket annak érdekében, hogy a humanitárius segélyek, a kereskedelmi áruk és a személyek ki- és bejuthassanak Gázába, amint azt a Tanács 2012. május 14-i következtetései is ismételten hangsúlyozták; |
| --- | --- |

D.

mivel a Gázai övezet blokádja és az ott kialakult humanitárius válság tovább folytatódik a nemzetközi közösség arra irányuló ismételt felhívásai ellenére, hogy nyissák meg a határátkelőket annak érdekében, hogy a humanitárius segélyek, a kereskedelmi áruk és a személyek ki- és bejuthassanak Gázába, amint azt a Tanács 2012. május 14-i következtetései is ismételten hangsúlyozták;

| E. | mivel az Európai Parlament több ízben határozott elkötelezettségének adott hangot Izrael Állam biztonsága iránt; mivel a Tanács 2012. május 14-i következtetései ismételten hangsúlyozták az EU és tagállamainak Izrael biztonsága iránti elkötelezettségét, a lehető leghatározottabban elítélték a polgári lakosság elleni szándékos erőszakos cselekményeket, beleértve a Gázai övezetből indított rakétatámadásokat, és sürgették a Gázába történő fegyvercsempészet hatékony megelőzését; |
| --- | --- |

E.

mivel az Európai Parlament több ízben határozott elkötelezettségének adott hangot Izrael Állam biztonsága iránt; mivel a Tanács 2012. május 14-i következtetései ismételten hangsúlyozták az EU és tagállamainak Izrael biztonsága iránti elkötelezettségét, a lehető leghatározottabban elítélték a polgári lakosság elleni szándékos erőszakos cselekményeket, beleértve a Gázai övezetből indított rakétatámadásokat, és sürgették a Gázába történő fegyvercsempészet hatékony megelőzését;

| 1. | mélységes aggodalmának ad hangot a Gázában és Izraelben fennálló helyzettel kapcsolatban, és rendkívül sajnálatosnak tartja a civil lakosság – többek között nők és gyermekek – körében előforduló haláleseteket; üdvözli a Kairóban bejelentett tűzszünetet, és felhív annak teljes körű végrehajtására; hangsúlyozza, hogy a támadásoknak azonnal véget kell vetni, mivel semmivel sem indokolható szenvedést okoznak az ártatlan polgárok körében, valamint felszólít az ellenségeskedés sürgős megfékezésére és beszüntetésére; dícséri azokat a közvetítői erőfeszítéseket, amelyeket Egyiptom és más szereplők tesznek a tűzszünet tartós megvalósítása érdekében, és üdvözli az ENSZ-főtitkár gázai misszióját; |
| --- | --- |

1.

mélységes aggodalmának ad hangot a Gázában és Izraelben fennálló helyzettel kapcsolatban, és rendkívül sajnálatosnak tartja a civil lakosság – többek között nők és gyermekek – körében előforduló haláleseteket; üdvözli a Kairóban bejelentett tűzszünetet, és felhív annak teljes körű végrehajtására; hangsúlyozza, hogy a támadásoknak azonnal véget kell vetni, mivel semmivel sem indokolható szenvedést okoznak az ártatlan polgárok körében, valamint felszólít az ellenségeskedés sürgős megfékezésére és beszüntetésére; dícséri azokat a közvetítői erőfeszítéseket, amelyeket Egyiptom és más szereplők tesznek a tűzszünet tartós megvalósítása érdekében, és üdvözli az ENSZ-főtitkár gázai misszióját;

| 2. | határozottan elítéli a Gázai övezetből Izrael ellen intézett rakétatámadásokat, melyeket a Hamásznak és a Gázában tevékenykedő más fegyveres csoportoknak haladéktalanul be kell szüntetniük; hangsúlyozza, hogy Izraelnek jogában áll megvédeni lakosságát az ilyen típusú támadásoktól, ugyanakkor rámutat, hogy eközben Izraelnek mindenkor arányosan és a civil lakosság védelmét biztosítva kell eljárnia; hangsúlyozza, hogy az összes félnek maradéktalanul tiszteletben kell tartania a nemzetközi humanitárius jogot, és hogy az ártatlan polgárok szándékos célbavétele semmivel sem indokolható; |
| --- | --- |

2.

határozottan elítéli a Gázai övezetből Izrael ellen intézett rakétatámadásokat, melyeket a Hamásznak és a Gázában tevékenykedő más fegyveres csoportoknak haladéktalanul be kell szüntetniük; hangsúlyozza, hogy Izraelnek jogában áll megvédeni lakosságát az ilyen típusú támadásoktól, ugyanakkor rámutat, hogy eközben Izraelnek mindenkor arányosan és a civil lakosság védelmét biztosítva kell eljárnia; hangsúlyozza, hogy az összes félnek maradéktalanul tiszteletben kell tartania a nemzetközi humanitárius jogot, és hogy az ártatlan polgárok szándékos célbavétele semmivel sem indokolható;

| 3. | elítéli a 2012. november 21-én egy civileket szállító autóbusz ellen elkövetett tel-avivi terrortámadást; |
| --- | --- |

3.

elítéli a 2012. november 21-én egy civileket szállító autóbusz ellen elkövetett tel-avivi terrortámadást;

| 4. | újólag megerősíti, hogy határozottan támogatja a kétállami megoldást, amely az 1967-es határokon nyugszik, és amelynek értelmében mindkét ország fővárosa Jeruzsálem, és amely szerint Izrael Állam és egy független, demokratikus és életképes Palesztin Állam békében és biztonságban él egymás mellett; |
| --- | --- |

4.

újólag megerősíti, hogy határozottan támogatja a kétállami megoldást, amely az 1967-es határokon nyugszik, és amelynek értelmében mindkét ország fővárosa Jeruzsálem, és amely szerint Izrael Állam és egy független, demokratikus és életképes Palesztin Állam békében és biztonságban él egymás mellett;

| 5. | ismételten hangsúlyozza, hogy az izraeliek és palesztinok közötti igazságos és tartós béke csak békés és erőszakmentes eszközökkel valósítható meg; ismételten sürgeti a felek közötti közvetlen béketárgyalások újraindításához szükséges feltételek megteremtését; |
| --- | --- |

5.

ismételten hangsúlyozza, hogy az izraeliek és palesztinok közötti igazságos és tartós béke csak békés és erőszakmentes eszközökkel valósítható meg; ismételten sürgeti a felek közötti közvetlen béketárgyalások újraindításához szükséges feltételek megteremtését;

| 6. | ezzel összefüggésben támogatja az ENSZ-ben tagsággal nem rendelkező megfigyelői státuszra irányuló palesztin kérelmet, és úgy véli, hogy ez fontos lépés a palesztin követelések láthatóbbá, erőteljesebbé és eredményesebbé tétele felé; ezzel összefüggésben felhívja az uniós tagállamokat és a nemzetközi közösséget, hogy jussanak megállapodásra e tekintetben; |
| --- | --- |

6.

ezzel összefüggésben támogatja az ENSZ-ben tagsággal nem rendelkező megfigyelői státuszra irányuló palesztin kérelmet, és úgy véli, hogy ez fontos lépés a palesztin követelések láthatóbbá, erőteljesebbé és eredményesebbé tétele felé; ezzel összefüggésben felhívja az uniós tagállamokat és a nemzetközi közösséget, hogy jussanak megállapodásra e tekintetben;

| 7. | sürgeti az Uniót és tagállamait, hogy játsszanak aktívabb politikai szerepet az izraeliek és palesztinok közötti igazságos és tartós béke elérésére tett erőfeszítések során; támogatja a főképviselő arra irányuló erőfeszítéseit, hogy kidolgozza a békefolyamat újraindításának hiteles perspektíváját; |
| --- | --- |

7.

sürgeti az Uniót és tagállamait, hogy játsszanak aktívabb politikai szerepet az izraeliek és palesztinok közötti igazságos és tartós béke elérésére tett erőfeszítések során; támogatja a főképviselő arra irányuló erőfeszítéseit, hogy kidolgozza a békefolyamat újraindításának hiteles perspektíváját;

| 8. | ismételten felszólít a Gázai övezet blokádjának feloldására, amit – Izrael legitim biztonsági igényeit elismerve – ahhoz a feltételhez kell kötni, hogy hatékony ellenőrző mechanizmus jöjjön létre a Gázába irányuló fegyvercsempészet megelőzése érdekében; felszólít továbbá arra, hogy tegyenek lépéseket Gáza újjáépítésének és gazdasági fellendülésének lehetővé tétele érdekében; |
| --- | --- |

8.

ismételten felszólít a Gázai övezet blokádjának feloldására, amit – Izrael legitim biztonsági igényeit elismerve – ahhoz a feltételhez kell kötni, hogy hatékony ellenőrző mechanizmus jöjjön létre a Gázába irányuló fegyvercsempészet megelőzése érdekében; felszólít továbbá arra, hogy tegyenek lépéseket Gáza újjáépítésének és gazdasági fellendülésének lehetővé tétele érdekében;

| 9. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az Európai Unió közel-keleti békefolyamathoz rendelt különleges képviselőjének, az ENSZ-közgyűlés elnökének, az ENSZ Biztonsági Tanácsa tagjai kormányainak és parlamentjeinek, a közel-keleti kvartett megbízottjának, a Knesszetnek és az izraeli kormánynak, a Palesztin Hatóság elnökének, valamint a Palesztin Törvényhozó Tanácsnak. |
| --- | --- |

9.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az Európai Unió közel-keleti békefolyamathoz rendelt különleges képviselőjének, az ENSZ-közgyűlés elnökének, az ENSZ Biztonsági Tanácsa tagjai kormányainak és parlamentjeinek, a közel-keleti kvartett megbízottjának, a Knesszetnek és az izraeli kormánynak, a Palesztin Hatóság elnökének, valamint a Palesztin Törvényhozó Tanácsnak.

---

| 16.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 419/124 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 419/124

---

P7_TA(2012)0455

A közös biztonság- és védelempolitika végrehajtása

Az Európai Parlament 2012. november 22-i állásfoglalása a közös biztonság- és védelempolitika végrehajtásáról (a Tanács által az Európai Parlament számára készített, a közös kül- és biztonságpolitikáról szóló éves jelentés alapján) (12562/2011 – 2012/2138(INI))

(2015/C 419/20)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Parlament számára készített, a közös kül- és biztonságpolitikáról szóló éves jelentésre, és különösen annak a közös európai biztonság- és védelempolitikáról (KBVP) szóló részére (12562/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Parlament számára készített, a közös kül- és biztonságpolitikáról szóló éves jelentésre, és különösen annak a közös európai biztonság- és védelempolitikáról (KBVP) szóló részére (12562/2011),

| — | tekintettel a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője (alelnök/főképviselő) által a Tanács számára készített, a KBVP-ről szóló 2012. július 23-i jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője (alelnök/főképviselő) által a Tanács számára készített, a KBVP-ről szóló 2012. július 23-i jelentésre,

| — | tekintettel a Tanács KBVP-ről szóló, 2012. július 23-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács KBVP-ről szóló, 2012. július 23-i következtetéseire,

| — | tekintettel a Tanács KBVP-ről szóló, 2011. december 1-jei következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács KBVP-ről szóló, 2011. december 1-jei következtetéseire,

| — | tekintettel az EU védelmi minisztereinek 2010 szeptemberében tartott nem hivatalos találkozóján elindított, a katonai képességekkel kapcsolatos genti kezdeményezésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU védelmi minisztereinek 2010 szeptemberében tartott nem hivatalos találkozóján elindított, a katonai képességekkel kapcsolatos genti kezdeményezésre,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2., 3., 24. és 36. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2., 3., 24. és 36. cikkére,

| — | tekintettel a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás (43) bekezdésére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás (43) bekezdésére (1),

| — | tekintettel az EUSZ V. címére és az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EUSZ V. címére és az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

| — | tekintettel a Tanács által 2003. december 9-én elfogadott, a tömegpusztító fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló EU-stratégiára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által 2003. december 9-én elfogadott, a tömegpusztító fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló EU-stratégiára,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Alapokmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Alapokmányára,

| — | tekintettel az Európai Tanács által 2003. december 12-én elfogadott, „Biztonságos Európa egy jobb világban” elnevezésű európai biztonsági stratégiára, valamint az annak végrehajtásáról szóló, „A biztonság megteremtése a változó világban” című jelentésre, melyet az Európai Tanács 2008. december 11–12-i ülésén hagyott jóvá, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács által 2003. december 12-én elfogadott, „Biztonságos Európa egy jobb világban” elnevezésű európai biztonsági stratégiára, valamint az annak végrehajtásáról szóló, „A biztonság megteremtése a változó világban” című jelentésre, melyet az Európai Tanács 2008. december 11–12-i ülésén hagyott jóvá,

| — | tekintettel az európai biztonsági stratégia és a közös biztonság- és védelempolitika végrehajtásáról szóló, 2010. március 10-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai biztonsági stratégia és a közös biztonság- és védelempolitika végrehajtásáról szóló, 2010. március 10-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a polgári-katonai együttműködésről és a polgári-katonai képességek fejlesztéséről szóló, 2010. november 23-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a polgári-katonai együttműködésről és a polgári-katonai képességek fejlesztéséről szóló, 2010. november 23-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel „A közös biztonság- és védelempolitika alakulása a Lisszaboni Szerződés hatályba lépése után” című, 2011. május 11-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A közös biztonság- és védelempolitika alakulása a Lisszaboni Szerződés hatályba lépése után” című, 2011. május 11-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a pénzügyi válságnak az uniós tagállamok védelmi ágazatára gyakorolt hatásáról szóló, 2011. december 14-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a pénzügyi válságnak az uniós tagállamok védelmi ágazatára gyakorolt hatásáról szóló, 2011. december 14-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel a Tanács mali helyzetről szóló, 2012. október 15-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács mali helyzetről szóló, 2012. október 15-i következtetéseire,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 119. cikkének (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 119. cikkének (1) bekezdésére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A7-0357/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A7-0357/2012),

| A. | mivel a geostratégiai környezet, amelyben a közös kül- és biztonságpolitika (KKBP) és a KBVP megvalósul, jelentős átalakuláson megy keresztül, elsősorban olyan tényezők következtében, mint a Közel-Keleten és Észak-Afrikában végbemenő, nagy horderejű változások (beleértve a forradalmakat, konfliktusokat és/vagy a rendszer megváltozását Líbiában, Tunéziában, Egyiptomban és Szíriában), regionális vagy akár globális ambíciókat tápláló új szereplők megjelenése a nemzetközi színtéren, valamint az Egyesült Államok védelempolitikai prioritásainak áthelyeződése az ázsiai-csendes-óceáni térségre; |
| --- | --- |

A.

mivel a geostratégiai környezet, amelyben a közös kül- és biztonságpolitika (KKBP) és a KBVP megvalósul, jelentős átalakuláson megy keresztül, elsősorban olyan tényezők következtében, mint a Közel-Keleten és Észak-Afrikában végbemenő, nagy horderejű változások (beleértve a forradalmakat, konfliktusokat és/vagy a rendszer megváltozását Líbiában, Tunéziában, Egyiptomban és Szíriában), regionális vagy akár globális ambíciókat tápláló új szereplők megjelenése a nemzetközi színtéren, valamint az Egyesült Államok védelempolitikai prioritásainak áthelyeződése az ázsiai-csendes-óceáni térségre;

| B. | mivel ezzel egy időben a globális biztonságot egyre több fenyegetés és kihívás éri a tömegpusztító fegyverek (köztük a nukleáris fegyverek) elterjedését veszélyes módon ösztönző programokban részt vevő államok és nem állami szereplők (így például terrorszervezetek) magatartásához, az Unió szomszédságában zajló, komoly regionális kihatással járó helyi válságok (például a jelenlegi szíriai konfliktus) kiterjedéséhez, az arab országokban (például Líbia és a Sínai-félsziget) zajló átmeneti folyamatok kiszámíthatatlanságához és biztonsági dimenziójához, a NATO katonai erőinek tervezett kivonásával összefüggésben a pakisztáni–afganisztáni térség helyzetének alakulásához, valamint egyes afrikai régiókban, így a Száhil övben, Afrika szarván és Nigériában a terrorista fenyegetések megerősödéséhez köthető bizonytalanságok miatt; |
| --- | --- |

B.

mivel ezzel egy időben a globális biztonságot egyre több fenyegetés és kihívás éri a tömegpusztító fegyverek (köztük a nukleáris fegyverek) elterjedését veszélyes módon ösztönző programokban részt vevő államok és nem állami szereplők (így például terrorszervezetek) magatartásához, az Unió szomszédságában zajló, komoly regionális kihatással járó helyi válságok (például a jelenlegi szíriai konfliktus) kiterjedéséhez, az arab országokban (például Líbia és a Sínai-félsziget) zajló átmeneti folyamatok kiszámíthatatlanságához és biztonsági dimenziójához, a NATO katonai erőinek tervezett kivonásával összefüggésben a pakisztáni–afganisztáni térség helyzetének alakulásához, valamint egyes afrikai régiókban, így a Száhil övben, Afrika szarván és Nigériában a terrorista fenyegetések megerősödéséhez köthető bizonytalanságok miatt;

| C. | mivel az éghajlatváltozást a globális biztonság, a béke és a stabilitás szempontjából széles körben fontos ösztönző erőként és a veszélyeket megsokszorozó tényezőként tartják számon; |
| --- | --- |

C.

mivel az éghajlatváltozást a globális biztonság, a béke és a stabilitás szempontjából széles körben fontos ösztönző erőként és a veszélyeket megsokszorozó tényezőként tartják számon;

| D. | mivel az Európai Uniónak egységes hangon – ezáltal a következetességet biztosítva –, a tagállamok közötti szolidaritás szellemében kell válaszolnia e fenyegetésekre és kihívásokra, és fel kell használnia az összes eszközt, amely rendelkezésére áll ahhoz, hogy a polgárai számára megteremtse a békét és a biztonságot; |
| --- | --- |

D.

mivel az Európai Uniónak egységes hangon – ezáltal a következetességet biztosítva –, a tagállamok közötti szolidaritás szellemében kell válaszolnia e fenyegetésekre és kihívásokra, és fel kell használnia az összes eszközt, amely rendelkezésére áll ahhoz, hogy a polgárai számára megteremtse a békét és a biztonságot;

| E. | mivel a KBVP, amely szerves részét képezi a céljait tekintve az EUSZ 21. cikkében meghatározott KKBP-nek, polgári és katonai eszközökre támaszkodó műveleti képességekkel ruházza fel az Uniót; |
| --- | --- |

E.

mivel a KBVP, amely szerves részét képezi a céljait tekintve az EUSZ 21. cikkében meghatározott KKBP-nek, polgári és katonai eszközökre támaszkodó műveleti képességekkel ruházza fel az Uniót;

| F. | mivel a KBVP-nek az egyes országokkal vagy régiókkal szemben alkalmazott átfogó uniós megközelítés keretébe illeszkedő missziók és műveletek révén, így többek között a nemzetközi és regionális szervezeteken – elsősorban az ENSZ-en – belül, illetve az ilyen szervezetekkel az ENSZ Alapokmányának tiszteletben tartása mellett folytatott többoldalú együttműködésen keresztül meg kell szilárdítania a világ békéjéhez és stabilitásához nyújtott hozzájárulását; |
| --- | --- |

F.

mivel a KBVP-nek az egyes országokkal vagy régiókkal szemben alkalmazott átfogó uniós megközelítés keretébe illeszkedő missziók és műveletek révén, így többek között a nemzetközi és regionális szervezeteken – elsősorban az ENSZ-en – belül, illetve az ilyen szervezetekkel az ENSZ Alapokmányának tiszteletben tartása mellett folytatott többoldalú együttműködésen keresztül meg kell szilárdítania a világ békéjéhez és stabilitásához nyújtott hozzájárulását;

| G. | mivel a leszerelés és a tömegpusztító fegyverek elterjedésének megakadályozása a KBVP szerves részét képezi, amelyet az EU harmadik országokkal és nemzetközi intézményekkel folytatott politikai párbeszéde során meg kell erősíteni, emellett az EU tagállamai által nemzetközi megállapodásokban és egyezményekben vállalt kötelezettség; mivel e kötelezettség tökéletesen összeegyeztethető a polgári és katonai kapacitásoknak a KBVP keretében történő megerősítésével; |
| --- | --- |

G.

mivel a leszerelés és a tömegpusztító fegyverek elterjedésének megakadályozása a KBVP szerves részét képezi, amelyet az EU harmadik országokkal és nemzetközi intézményekkel folytatott politikai párbeszéde során meg kell erősíteni, emellett az EU tagállamai által nemzetközi megállapodásokban és egyezményekben vállalt kötelezettség; mivel e kötelezettség tökéletesen összeegyeztethető a polgári és katonai kapacitásoknak a KBVP keretében történő megerősítésével;

| H. | mivel a Lisszaboni Szerződés a KBVP megerősítését megkövetelő jelentős újításokat vezetett be, és mivel ezeket még távolról sem sikerült teljes mértékben kihasználni; |
| --- | --- |

H.

mivel a Lisszaboni Szerződés a KBVP megerősítését megkövetelő jelentős újításokat vezetett be, és mivel ezeket még távolról sem sikerült teljes mértékben kihasználni;

| I. | mivel az Európai Unió 2003 óta az európai biztonság- és védelempolitika és később a KBVP keretében 19 polgári missziót és 7 katonai műveletet indított el, és mivel 11 polgári misszió és 3 katonai művelet jelenleg is folyamatban van; |
| --- | --- |

I.

mivel az Európai Unió 2003 óta az európai biztonság- és védelempolitika és később a KBVP keretében 19 polgári missziót és 7 katonai műveletet indított el, és mivel 11 polgári misszió és 3 katonai művelet jelenleg is folyamatban van;

A KBVP stratégiai kerete

Új stratégiai keret

| 1. | hangsúlyozza, hogy az EU-nak globális politikai szereplőként kell fellépnie a nemzetközi színtéren, hogy előmozdítsa a békét és a világ biztonságát, megóvja saját érdekeit a világban és biztosítsa polgárai biztonságát; úgy véli, hogy az EU-nak képesnek kell lennie arra, hogy felelősséget vállaljon akkor, amikor – különösen saját szomszédságában – nemzetközi fenyegetésekkel, válságokkal és konfliktusokkal néz szembe; e tekintetben hangsúlyozza, hogy az EU-nak következetes politikákra van szüksége, valamint gyorsabban és hatékonyabban kell megvalósítania az említett felelősségvállalást; |
| --- | --- |

1.

hangsúlyozza, hogy az EU-nak globális politikai szereplőként kell fellépnie a nemzetközi színtéren, hogy előmozdítsa a békét és a világ biztonságát, megóvja saját érdekeit a világban és biztosítsa polgárai biztonságát; úgy véli, hogy az EU-nak képesnek kell lennie arra, hogy felelősséget vállaljon akkor, amikor – különösen saját szomszédságában – nemzetközi fenyegetésekkel, válságokkal és konfliktusokkal néz szembe; e tekintetben hangsúlyozza, hogy az EU-nak következetes politikákra van szüksége, valamint gyorsabban és hatékonyabban kell megvalósítania az említett felelősségvállalást;

| 2. | nyomatékosítja ezzel összefüggésben, hogy az EU-nak meg kell erősítenie stratégiai autonómiáját, és ennek érdekében olyan erős és hatékony kül-, biztonság- és védelempolitikát kell folytatnia, amely szükség esetén lehetővé teszi számára az önálló cselekvést; hangsúlyozza, hogy ez a stratégiai autonómia meggyőző polgári és katonai képességek nélkül illúzió marad; emlékeztet arra, hogy ezt a stratégiai autonómiát a meglévő szövetségek, nevezetesen a NATO tiszteletben tartása és az erős transzatlanti kötelékek fenntartása mellett kell megteremteni, ahogyan azt az EUSZ 42. cikke is hangsúlyozza, miközben megfelelően érvényesíteni kell és meg kell erősíteni a valódi multilateralizmust, ami az uniós nemzetközi válságkezelési műveletek irányadó elve; |
| --- | --- |

2.

nyomatékosítja ezzel összefüggésben, hogy az EU-nak meg kell erősítenie stratégiai autonómiáját, és ennek érdekében olyan erős és hatékony kül-, biztonság- és védelempolitikát kell folytatnia, amely szükség esetén lehetővé teszi számára az önálló cselekvést; hangsúlyozza, hogy ez a stratégiai autonómia meggyőző polgári és katonai képességek nélkül illúzió marad; emlékeztet arra, hogy ezt a stratégiai autonómiát a meglévő szövetségek, nevezetesen a NATO tiszteletben tartása és az erős transzatlanti kötelékek fenntartása mellett kell megteremteni, ahogyan azt az EUSZ 42. cikke is hangsúlyozza, miközben megfelelően érvényesíteni kell és meg kell erősíteni a valódi multilateralizmust, ami az uniós nemzetközi válságkezelési műveletek irányadó elve;

| 3. | aggályát fejezi ki amiatt, hogy a globális és európai gazdasági és pénzügyi válság keretében a védelmi költségvetések trendszerű csökkenése, valamint az uniós válságkezelési eszközök és képességek, különösen a katonai eszközök viszonylagos és fokozatos marginalizálódása folytán az Uniót stratégiai jelentőségének hanyatlása fenyegeti; nyugtázza továbbá a tagállamok e tekintetben mutatott elkötelezettsége hiányának negatív hatását; |
| --- | --- |

3.

aggályát fejezi ki amiatt, hogy a globális és európai gazdasági és pénzügyi válság keretében a védelmi költségvetések trendszerű csökkenése, valamint az uniós válságkezelési eszközök és képességek, különösen a katonai eszközök viszonylagos és fokozatos marginalizálódása folytán az Uniót stratégiai jelentőségének hanyatlása fenyegeti; nyugtázza továbbá a tagállamok e tekintetben mutatott elkötelezettsége hiányának negatív hatását;

| 4. | úgy véli, hogy az Unió fontos szerepet tölt be a tagállamok és a polgárok biztonságának megteremtőjeként; meggyőződése, hogy az Uniónak arra kell törekednie, hogy megerősítse saját és szomszédsága biztonságát, és annak garantálását ne bízza más szereplőkre; ragaszkodik ahhoz, hogy az EU-nak képesnek kell lennie arra, hogy világszerte eredményesen hozzájáruljon a békefenntartó műveletekhez; |
| --- | --- |

4.

úgy véli, hogy az Unió fontos szerepet tölt be a tagállamok és a polgárok biztonságának megteremtőjeként; meggyőződése, hogy az Uniónak arra kell törekednie, hogy megerősítse saját és szomszédsága biztonságát, és annak garantálását ne bízza más szereplőkre; ragaszkodik ahhoz, hogy az EU-nak képesnek kell lennie arra, hogy világszerte eredményesen hozzájáruljon a békefenntartó műveletekhez;

| 5. | megállapítja, hogy a 2003-ban kidolgozott és 2008-ban felülvizsgált európai biztonsági stratégia – elemzéseinek és állításainak máig tartó érvényessége ellenére – egyre kevésbé tud lépést tartani az eseményekkel, és a mai kor megértéséhez már nem elegendő; |
| --- | --- |

5.

megállapítja, hogy a 2003-ban kidolgozott és 2008-ban felülvizsgált európai biztonsági stratégia – elemzéseinek és állításainak máig tartó érvényessége ellenére – egyre kevésbé tud lépést tartani az eseményekkel, és a mai kor megértéséhez már nem elegendő;

| 6. | ezért újra felhívja az Európai Tanácsot, hogy bízza meg az alelnököt/főképviselőt egy, az EU biztonságáról és védelméről szóló fehér könyv kidolgozásával, amely az uniós tagállamok biztonsági képességeinek, az uniós intézmények biztonság- és védelempolitika terén való hatékony fellépésre való alkalmasságának, valamint az uniós partnerségeknek, és különösen az Unió szomszédságával és a NATO-val kialakított partnerségek fényében vizsgálná meg az Unió változó fenyegetések közepette felmerülő stratégiai érdekeit, és amely számot vet a fenyegetések megváltozásával, valamint figyelembe veszi a szövetségeseinkkel, partnereinkkel és a feltörekvő országokkal fenntartott kapcsolataink alakulását; |
| --- | --- |

6.

ezért újra felhívja az Európai Tanácsot, hogy bízza meg az alelnököt/főképviselőt egy, az EU biztonságáról és védelméről szóló fehér könyv kidolgozásával, amely az uniós tagállamok biztonsági képességeinek, az uniós intézmények biztonság- és védelempolitika terén való hatékony fellépésre való alkalmasságának, valamint az uniós partnerségeknek, és különösen az Unió szomszédságával és a NATO-val kialakított partnerségek fényében vizsgálná meg az Unió változó fenyegetések közepette felmerülő stratégiai érdekeit, és amely számot vet a fenyegetések megváltozásával, valamint figyelembe veszi a szövetségeseinkkel, partnereinkkel és a feltörekvő országokkal fenntartott kapcsolataink alakulását;

| 7. | hangsúlyozza egy ilyen stratégiai keret jelentőségét, hiszen az iránymutatásként szolgál az EU külső fellépései tekintetében, és egyértelmű biztonságpolitikai prioritásokat fogalmaz meg; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza egy ilyen stratégiai keret jelentőségét, hiszen az iránymutatásként szolgál az EU külső fellépései tekintetében, és egyértelmű biztonságpolitikai prioritásokat fogalmaz meg;

| 8. | megállapítja, hogy a fehér könyvnek egyaránt alapoznia kell a 2003-as és 2008-as európai biztonsági stratégia által bevezetett elképzelésekre, valamint az elmúlt években felmerülő új biztonsági koncepciókra, úgymint a „védelmi felelősség”, a humánbiztonság és a hatékony multilateralizmus; |
| --- | --- |

8.

megállapítja, hogy a fehér könyvnek egyaránt alapoznia kell a 2003-as és 2008-as európai biztonsági stratégia által bevezetett elképzelésekre, valamint az elmúlt években felmerülő új biztonsági koncepciókra, úgymint a „védelmi felelősség”, a humánbiztonság és a hatékony multilateralizmus;

| 9. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az Európai Védelmi Ügynökség (EVÜ) keretein belül és a NATO együttműködésével el kell végezni az uniós államok katonai erősségeinek és hiányosságainak technikai felülvizsgálatát; úgy véli, hogy a fehér könyv az EU jövőbeni stratégiai megközelítésének alapjául szolgál majd, és iránymutatást ad a KBVP keretében kifejlesztendő és elérendő polgári és katonai képességek közép- és hosszú távú stratégiai tervezéséhez; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az Európai Védelmi Ügynökség (EVÜ) keretein belül és a NATO együttműködésével el kell végezni az uniós államok katonai erősségeinek és hiányosságainak technikai felülvizsgálatát; úgy véli, hogy a fehér könyv az EU jövőbeni stratégiai megközelítésének alapjául szolgál majd, és iránymutatást ad a KBVP keretében kifejlesztendő és elérendő polgári és katonai képességek közép- és hosszú távú stratégiai tervezéséhez;

| 10. | üdvözli a KBVP-ről szóló 2012. július 23-i tanácsi következtetéseket, valamint az Európai Tanács jövő évre tervezett, védelemmel foglalkozó ülésének bejelentését; ösztönzi a tagállamokat és az Európai Tanács elnökét, hogy a tanácsi ülés előkészítésébe vonják be a Parlamentet; |
| --- | --- |

10.

üdvözli a KBVP-ről szóló 2012. július 23-i tanácsi következtetéseket, valamint az Európai Tanács jövő évre tervezett, védelemmel foglalkozó ülésének bejelentését; ösztönzi a tagállamokat és az Európai Tanács elnökét, hogy a tanácsi ülés előkészítésébe vonják be a Parlamentet;

| 11. | üdvözli az alelnök/főképviselő közös kül- és biztonságpolitika főbb vonatkozásairól és alapvető választási lehetőségeiről szóló jelentését, amely részben a biztonság és a védelem kérdéseit tárgyalja; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy a KBVP jövőjét tekintve nagyratörőbb elképzelésekre van szükség; felhívja a tagállamokat, hogy az alelnök/főképviselő támogatásával a legteljesebb mértékben használják ki a Lisszaboni Szerződés által biztosított ezen eszközt ebben a helyzetben, amikor még Európa kapuinál is számos válság zajlik, és az amerikai szerepvállalás súlypontjainak áthelyeződése egyre nyilvánvalóbb; |
| --- | --- |

11.

üdvözli az alelnök/főképviselő közös kül- és biztonságpolitika főbb vonatkozásairól és alapvető választási lehetőségeiről szóló jelentését, amely részben a biztonság és a védelem kérdéseit tárgyalja; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy a KBVP jövőjét tekintve nagyratörőbb elképzelésekre van szükség; felhívja a tagállamokat, hogy az alelnök/főképviselő támogatásával a legteljesebb mértékben használják ki a Lisszaboni Szerződés által biztosított ezen eszközt ebben a helyzetben, amikor még Európa kapuinál is számos válság zajlik, és az amerikai szerepvállalás súlypontjainak áthelyeződése egyre nyilvánvalóbb;

| 12. | üdvözli, hogy a weimari kezdeményezés – amelyet Spanyolország és Olaszország is támogatott – hozzájárult a KBVP menetrendjének felélesztéséhez, és előmozdította a három fő területen – intézmények, műveletek, képességek – folyó munkát; felkéri ezeket az országokat, hogy tegyenek eleget a KBVP-vel kapcsolatos nagyratörő elképzelések fenntartására vonatkozó kötelezettségvállalásuknak, és intézkedéseiket olyan követendő példának tekinti, amelyhez az összes tagállamnak csatlakoznia kell; |
| --- | --- |

12.

üdvözli, hogy a weimari kezdeményezés – amelyet Spanyolország és Olaszország is támogatott – hozzájárult a KBVP menetrendjének felélesztéséhez, és előmozdította a három fő területen – intézmények, műveletek, képességek – folyó munkát; felkéri ezeket az országokat, hogy tegyenek eleget a KBVP-vel kapcsolatos nagyratörő elképzelések fenntartására vonatkozó kötelezettségvállalásuknak, és intézkedéseiket olyan követendő példának tekinti, amelyhez az összes tagállamnak csatlakoznia kell;

A KBVP az átfogó megközelítés középpontjában

| 13. | üdvözli a KBVP-ről szóló 2012. július 23-i tanácsi következtetéseket, valamint a Bizottság és az alelnök/főképviselő átfogó megközelítésről szóló közös közleményének előterjesztésére vonatkozó bejelentést; mind a Bizottságot, mind pedig az alelnököt/főképviselőt emlékezteti arra, hogy e feladat során működjenek együtt a Parlamenttel; |
| --- | --- |

13.

üdvözli a KBVP-ről szóló 2012. július 23-i tanácsi következtetéseket, valamint a Bizottság és az alelnök/főképviselő átfogó megközelítésről szóló közös közleményének előterjesztésére vonatkozó bejelentést; mind a Bizottságot, mind pedig az alelnököt/főképviselőt emlékezteti arra, hogy e feladat során működjenek együtt a Parlamenttel;

| 14. | hangsúlyozza, hogy az EU egyéb szervezetekhez viszonyított ereje abban áll, hogy polgári és katonai válságkezelési küldetései és műveletei támogatására egyedülálló módon egyetlen politikai hatóság – az alelnök/főképviselő – irányítása mellett képes mozgósítani a politikai, gazdasági, fejlesztési és humanitárius eszközök teljes skáláját, és hogy ezen átfogó megközelítésnek köszönhetően egyedülálló és nagyra értékelt rugalmassággal és hatékonysággal tud fellépni; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza, hogy az EU egyéb szervezetekhez viszonyított ereje abban áll, hogy polgári és katonai válságkezelési küldetései és műveletei támogatására egyedülálló módon egyetlen politikai hatóság – az alelnök/főképviselő – irányítása mellett képes mozgósítani a politikai, gazdasági, fejlesztési és humanitárius eszközök teljes skáláját, és hogy ezen átfogó megközelítésnek köszönhetően egyedülálló és nagyra értékelt rugalmassággal és hatékonysággal tud fellépni;

| 15. | úgy véli azonban, hogy az átfogó megközelítés végrehajtásának garantálnia kell, hogy az Unió a megfelelő polgári és/vagy katonai eszközök alkalmazásával ad választ a konkrét kockázatokra; hangsúlyozza, hogy az átfogó megközelítésnek a KBVP-re legalább annyira támaszkodnia kell, mint a külső fellépések egyéb eszközeire; |
| --- | --- |

15.

úgy véli azonban, hogy az átfogó megközelítés végrehajtásának garantálnia kell, hogy az Unió a megfelelő polgári és/vagy katonai eszközök alkalmazásával ad választ a konkrét kockázatokra; hangsúlyozza, hogy az átfogó megközelítésnek a KBVP-re legalább annyira támaszkodnia kell, mint a külső fellépések egyéb eszközeire;

| 16. | hangsúlyozza, hogy e műveletek révén a KBVP az EU elsődleges válságkezelési eszköze, amely politikai hitellel ruházza fel az Unió fellépéseit és láthatóvá teszi azokat, ugyanakkor lehetővé teszi a politikai ellenőrzést; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza, hogy e műveletek révén a KBVP az EU elsődleges válságkezelési eszköze, amely politikai hitellel ruházza fel az Unió fellépéseit és láthatóvá teszi azokat, ugyanakkor lehetővé teszi a politikai ellenőrzést;

A Lisszaboni Szerződés végrehajtása

| 17. | emlékeztet arra, hogy a Lisszaboni Szerződés jelentős újításokat vezetett be a KBVP tekintetében, amelyek végrehajtása még várat magára; e tekintetben sajnálatosnak tartja, hogy az alelnök/főképviselő figyelmen kívül hagyott olyan korábbi parlamenti állásfoglalásokat, amelyek a Lisszaboni Szerződés által bevezetett új eszközök végrehajtása terén lendületesebb és következetesebb előrehaladást szorgalmaztak:






  — | a Tanács az uniós értékek védelme és érdekek képviselete céljából a tagállamok egy csoportját valamely misszióval bízhatja meg; |
| --- | --- | --- |

17.

emlékeztet arra, hogy a Lisszaboni Szerződés jelentős újításokat vezetett be a KBVP tekintetében, amelyek végrehajtása még várat magára; e tekintetben sajnálatosnak tartja, hogy az alelnök/főképviselő figyelmen kívül hagyott olyan korábbi parlamenti állásfoglalásokat, amelyek a Lisszaboni Szerződés által bevezetett új eszközök végrehajtása terén lendületesebb és következetesebb előrehaladást szorgalmaztak:

—

a Tanács az uniós értékek védelme és érdekek képviselete céljából a tagállamok egy csoportját valamely misszióval bízhatja meg;

| — | állandó strukturált együttműködést lehet létrehozni azon tagállamok között, amelyek magasabb kritériumoknak felelnek meg a katonai képességek terén, és ezzel összefüggésben szigorúbb kötelezettségvállalásokat tettek a legnagyobb igényeket támasztó missziók tekintetében, |
| --- | --- |

—

állandó strukturált együttműködést lehet létrehozni azon tagállamok között, amelyek magasabb kritériumoknak felelnek meg a katonai képességek terén, és ezzel összefüggésben szigorúbb kötelezettségvállalásokat tettek a legnagyobb igényeket támasztó missziók tekintetében,

| — | a szerződés tartalmaz egy kölcsönös védelmi záradékot, valamint egy szolidaritási záradékot; |
| --- | --- |

—

a szerződés tartalmaz egy kölcsönös védelmi záradékot, valamint egy szolidaritási záradékot;

| — | az EVÜ jelentős feladatokat kap a tagállamok katonai képességeinek fejlesztése terén, ezen belül a védelmi szektor ipari és technológiai alapjainak erősítése, egy új európai fegyverzet- és képességpolitika meghatározása és az állandó strukturált együttműködés végrehajtása területén; |
| --- | --- |

—

az EVÜ jelentős feladatokat kap a tagállamok katonai képességeinek fejlesztése terén, ezen belül a védelmi szektor ipari és technológiai alapjainak erősítése, egy új európai fegyverzet- és képességpolitika meghatározása és az állandó strukturált együttműködés végrehajtása területén;

| — | egy induló alapot kell létrehozni azon missziók előkészítő tevékenységei számára, amelyek nem tartoznak az uniós költségvetés alá; |
| --- | --- |

—

egy induló alapot kell létrehozni azon missziók előkészítő tevékenységei számára, amelyek nem tartoznak az uniós költségvetés alá;

| 18. | felkéri az alelnököt/főképviselőt, hogy adja meg a kellő lendületet a Lisszaboni Szerződésben rejlő lehetőségek kibontakoztatásának, annak érdekében, hogy az EU az átfogó megközelítés keretein belül cselekvési lehetőségei teljes skálájával élni tudjon a nemzetközi színtéren, akár a „puha hatalom” alkalmazásával, akár – szükség esetén – erőteljesebb fellépések révén, azonban minden esetben az ENSZ Alapokmányával összhangban; |
| --- | --- |

18.

felkéri az alelnököt/főképviselőt, hogy adja meg a kellő lendületet a Lisszaboni Szerződésben rejlő lehetőségek kibontakoztatásának, annak érdekében, hogy az EU az átfogó megközelítés keretein belül cselekvési lehetőségei teljes skálájával élni tudjon a nemzetközi színtéren, akár a „puha hatalom” alkalmazásával, akár – szükség esetén – erőteljesebb fellépések révén, azonban minden esetben az ENSZ Alapokmányával összhangban;

| 19. | felhívja a tagállamokat, hogy aktívan működjenek együtt az alelnökkel/főképviselővel és a Tanáccsal a Lisszaboni Szerződés KBVP-t érintő rendelkezéseinek saját nemzeti védelmi stratégiájukban történő elfogadása érdekében; |
| --- | --- |

19.

felhívja a tagállamokat, hogy aktívan működjenek együtt az alelnökkel/főképviselővel és a Tanáccsal a Lisszaboni Szerződés KBVP-t érintő rendelkezéseinek saját nemzeti védelmi stratégiájukban történő elfogadása érdekében;

| 20. | üdvözli, hogy az EUSZ 43. cikke értelmében a petersbergi missziókhoz képest bővült a KBVP keretében végrehajtható missziók köre; megjegyzi azonban, hogy az EKSZ létrehozása óta meghozott döntések nem tükrözik ezt az ambíciót; |
| --- | --- |

20.

üdvözli, hogy az EUSZ 43. cikke értelmében a petersbergi missziókhoz képest bővült a KBVP keretében végrehajtható missziók köre; megjegyzi azonban, hogy az EKSZ létrehozása óta meghozott döntések nem tükrözik ezt az ambíciót;

A polgári és katonai műveletek

| 21. | hangsúlyozza, hogy a KBVP eddig a válságkezeléshez, a békefenntartáshoz és a nemzetközi biztonság megerősítéséhez járult hozzá; kiemeli, hogy a KBVP-nek ezentúl mindenféle válság esetén képesnek kell lennie a beavatkozásra – beleértve az EU szomszédságában felmerülő heves konfliktusokat –, és kellő ambícióval kell rendelkeznie ahhoz, hogy valódi hatást tudjon elérni az adott helyszínen; |
| --- | --- |

21.

hangsúlyozza, hogy a KBVP eddig a válságkezeléshez, a békefenntartáshoz és a nemzetközi biztonság megerősítéséhez járult hozzá; kiemeli, hogy a KBVP-nek ezentúl mindenféle válság esetén képesnek kell lennie a beavatkozásra – beleértve az EU szomszédságában felmerülő heves konfliktusokat –, és kellő ambícióval kell rendelkeznie ahhoz, hogy valódi hatást tudjon elérni az adott helyszínen;

| 22. | megjegyzi, hogy jelenleg 14 művelet van folyamatban, ebből 11 polgári és 3 katonai; üdvözli, hogy 2012 nyarán három új polgári művelet indult – Afrika szarván (EUCAP Nestor), Nigerben (EUCAP Sahel Niger) és Dél-Szudánban (EUAVSEC–Dél-Szudán) –, valamint üdvözli a líbiai határellenőrzés támogatását célzó polgári művelet és egy mali képzési misszió tervezését; úgy véli, hogy e műveletek az első jelei annak, hogy a KBVP menetrendje új lendületet kap; hangsúlyozza, hogy tökéletesíteni kell a küldetések és műveletek tanulságainak levonására szolgáló keretet; |
| --- | --- |

22.

megjegyzi, hogy jelenleg 14 művelet van folyamatban, ebből 11 polgári és 3 katonai; üdvözli, hogy 2012 nyarán három új polgári művelet indult – Afrika szarván (EUCAP Nestor), Nigerben (EUCAP Sahel Niger) és Dél-Szudánban (EUAVSEC–Dél-Szudán) –, valamint üdvözli a líbiai határellenőrzés támogatását célzó polgári művelet és egy mali képzési misszió tervezését; úgy véli, hogy e műveletek az első jelei annak, hogy a KBVP menetrendje új lendületet kap; hangsúlyozza, hogy tökéletesíteni kell a küldetések és műveletek tanulságainak levonására szolgáló keretet;

| 23. | sajnálatosnak tartja ugyanakkor, hogy az EU nem használja ki teljes mértékben a KBVP katonai eszközeit, dacára annak, hogy több olyan válsághelyzet alakult ki – nevezetesen Líbiában és Maliban –, amely igazolhatta volna a KBVP beavatkozását; nyomatékosítja, hogy mérlegelni kell a biztonsági ágazat reformja terén az arab tavasz országai, különösen az észak-afrikai és a Száhil övben található országok részére történő segítségnyújtást is; ezzel összefüggésben ösztönzi az esetleges katonai műveletek folyamatban lévő tervezésének elmélyítését, és egyúttal felszólít a folyamatban lévő missziók újraértékelésére; |
| --- | --- |

23.

sajnálatosnak tartja ugyanakkor, hogy az EU nem használja ki teljes mértékben a KBVP katonai eszközeit, dacára annak, hogy több olyan válsághelyzet alakult ki – nevezetesen Líbiában és Maliban –, amely igazolhatta volna a KBVP beavatkozását; nyomatékosítja, hogy mérlegelni kell a biztonsági ágazat reformja terén az arab tavasz országai, különösen az észak-afrikai és a Száhil övben található országok részére történő segítségnyújtást is; ezzel összefüggésben ösztönzi az esetleges katonai műveletek folyamatban lévő tervezésének elmélyítését, és egyúttal felszólít a folyamatban lévő missziók újraértékelésére;

| 24. | felhívja a tagállamokat, hogy kijelentéseiket tettekkel támasszák alá, és a meglévő eszközöket, jegyzőkönyveket és megállapodásokat alkalmazva – például harccsoportok vagy közös munkacsoportok formájában – bocsássák a KBVP rendelkezésére saját képességeiket; |
| --- | --- |

24.

felhívja a tagállamokat, hogy kijelentéseiket tettekkel támasszák alá, és a meglévő eszközöket, jegyzőkönyveket és megállapodásokat alkalmazva – például harccsoportok vagy közös munkacsoportok formájában – bocsássák a KBVP rendelkezésére saját képességeiket;

Nyugat-Balkán

| 25. | emlékeztet arra és üdvözli, hogy az Európai Unió nyugat-balkáni kötelezettségvállalása politikai, stratégiai és szimbolikus jelentőséggel bír, és hozzájárul a régió békéjéhez és biztonságához; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy a térség továbbra is számos kihívással szembesül, amelyek az Unió hitelességének próbáját jelentik; felkéri az alelnököt/főképviselőt és a Tanácsot, hogy értékelje újra a Nyugat-Balkán biztonságához való uniós hozzájárulást, különös tekintettel a jogállamiság megerősítésére, a kisebbségi közösségek védelmére, valamint a szervezett bűnözés és a korrupció elleni küzdelemre; |
| --- | --- |

25.

emlékeztet arra és üdvözli, hogy az Európai Unió nyugat-balkáni kötelezettségvállalása politikai, stratégiai és szimbolikus jelentőséggel bír, és hozzájárul a régió békéjéhez és biztonságához; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy a térség továbbra is számos kihívással szembesül, amelyek az Unió hitelességének próbáját jelentik; felkéri az alelnököt/főképviselőt és a Tanácsot, hogy értékelje újra a Nyugat-Balkán biztonságához való uniós hozzájárulást, különös tekintettel a jogállamiság megerősítésére, a kisebbségi közösségek védelmére, valamint a szervezett bűnözés és a korrupció elleni küzdelemre;

| 26. | üdvözli a 2012. június 30-án véget ért első EUPM-misszió Bosznia-Hercegovinában elért eredményeit, mely misszió az EUFOR Althea művelettel párhuzamosan hozzájárult az országot alkotó két entitás közötti párbeszéd létrejöttéhez, valamint a jogállamiság megszilárdulásához; |
| --- | --- |

26.

üdvözli a 2012. június 30-án véget ért első EUPM-misszió Bosznia-Hercegovinában elért eredményeit, mely misszió az EUFOR Althea művelettel párhuzamosan hozzájárult az országot alkotó két entitás közötti párbeszéd létrejöttéhez, valamint a jogállamiság megszilárdulásához;

| 27. | megállapítja, hogy a 2004-ben elindított bosznia-hercegovinai EUFOR Althea műveletben részt vevő állomány létszáma folyamatosan csökkent; ezért támogatja e misszió befejezését, és új típusú európai uniós segítségnyújtás alkalmazását javasolja a bosznia-hercegovinai haderő képességeinek erősítése és kiképzése terén; |
| --- | --- |

27.

megállapítja, hogy a 2004-ben elindított bosznia-hercegovinai EUFOR Althea műveletben részt vevő állomány létszáma folyamatosan csökkent; ezért támogatja e misszió befejezését, és új típusú európai uniós segítségnyújtás alkalmazását javasolja a bosznia-hercegovinai haderő képességeinek erősítése és kiképzése terén;

| 28. | támogatja a kényes politikai helyzetben tevékenykedő EULEX Kosovo misszió szerepét, és üdvözli a misszió mandátumának további két évre, 2014. június 14-ig történő meghosszabbítását; |
| --- | --- |

28.

támogatja a kényes politikai helyzetben tevékenykedő EULEX Kosovo misszió szerepét, és üdvözli a misszió mandátumának további két évre, 2014. június 14-ig történő meghosszabbítását;

| 29. | kiemeli, hogy a misszió pozitív szerepet játszik az országban a szervezett bűnözés ellen valamennyi szinten folytatott küzdelemben, valamint a jogállamiság és a politikai befolyásolástól független igazságszolgáltatási, rendőri és vámügyi apparátus nemzetközi és európai bevált gyakorlatokkal és normákkal összhangban álló létrehozásában; tudomásul veszi a misszió átalakítását és karcsúsítását, és azt az eddig elért haladás egyértelmű jeleként értékeli; |
| --- | --- |

29.

kiemeli, hogy a misszió pozitív szerepet játszik az országban a szervezett bűnözés ellen valamennyi szinten folytatott küzdelemben, valamint a jogállamiság és a politikai befolyásolástól független igazságszolgáltatási, rendőri és vámügyi apparátus nemzetközi és európai bevált gyakorlatokkal és normákkal összhangban álló létrehozásában; tudomásul veszi a misszió átalakítását és karcsúsítását, és azt az eddig elért haladás egyértelmű jeleként értékeli;

| 30. | hangsúlyozza ugyanakkor, hogy jelentős erőfeszítéseket kell még tenni ahhoz, hogy az EULEX teljes mértékben elvégezze a rá bízott feladatokat és elnyerje a koszovói lakosság, különösen a szerb közösség maradéktalan bizalmát; felkéri a missziót, hogy erősítse meg a Koszovó északi részén folytatott tevékenységeit, és fokozza részvételét a magas szintű korrupciós ügyekkel kapcsolatos kivizsgálásokban és büntetőeljárásokban; |
| --- | --- |

30.

hangsúlyozza ugyanakkor, hogy jelentős erőfeszítéseket kell még tenni ahhoz, hogy az EULEX teljes mértékben elvégezze a rá bízott feladatokat és elnyerje a koszovói lakosság, különösen a szerb közösség maradéktalan bizalmát; felkéri a missziót, hogy erősítse meg a Koszovó északi részén folytatott tevékenységeit, és fokozza részvételét a magas szintű korrupciós ügyekkel kapcsolatos kivizsgálásokban és büntetőeljárásokban;

| 31. | felkéri az EULEX misszió különleges vizsgálati munkacsoportját, hogy a lehető legalaposabban és legpontosabban vizsgálja ki az Európa Tanács jelentésében a szervkereskedelemmel kapcsolatos vádak igazságtartalmával kapcsolatosan felvetett kérdéseket; felhívja az EULEX-et, hogy – a benne szerepet vállaló tagállamok teljes körű támogatása mellett – vezessen be tanúvédelmi programot, és ennek keretében többek között a tanúáttelepítésre vonatkozó intézkedéseket annak érdekében, hogy szigorú bírósági eljárások megállapíthassák a tényeket; |
| --- | --- |

31.

felkéri az EULEX misszió különleges vizsgálati munkacsoportját, hogy a lehető legalaposabban és legpontosabban vizsgálja ki az Európa Tanács jelentésében a szervkereskedelemmel kapcsolatos vádak igazságtartalmával kapcsolatosan felvetett kérdéseket; felhívja az EULEX-et, hogy – a benne szerepet vállaló tagállamok teljes körű támogatása mellett – vezessen be tanúvédelmi programot, és ennek keretében többek között a tanúáttelepítésre vonatkozó intézkedéseket annak érdekében, hogy szigorú bírósági eljárások megállapíthassák a tényeket;

| 32. | megjegyzi, hogy a KFOR jelenléte továbbra is elengedhetetlenül szükséges Koszovó biztonságának garantálásához, és hogy a NATO katonai missziója és az EU polgári missziója közötti kapcsolódás hatékonyságával és tartósságával összefüggésben továbbra is számos kérdés merül fel; felkéri tehát az alelnököt/főképviselőt, hogy rendszeresen készítsen jelentést az EULEX-misszió előrehaladásáról – mely misszió mandátumának 2014. június 14-ig történő meghosszabbítása üdvözlendő –, valamint az elért eredményekről és a NATO katonai apparátusával fenntartott kapcsolatokról; |
| --- | --- |

32.

megjegyzi, hogy a KFOR jelenléte továbbra is elengedhetetlenül szükséges Koszovó biztonságának garantálásához, és hogy a NATO katonai missziója és az EU polgári missziója közötti kapcsolódás hatékonyságával és tartósságával összefüggésben továbbra is számos kérdés merül fel; felkéri tehát az alelnököt/főképviselőt, hogy rendszeresen készítsen jelentést az EULEX-misszió előrehaladásáról – mely misszió mandátumának 2014. június 14-ig történő meghosszabbítása üdvözlendő –, valamint az elért eredményekről és a NATO katonai apparátusával fenntartott kapcsolatokról;

Afrika szarva

| 33. | üdvözli az Afrika szarvára vonatkozó új európai uniós stratégiát, amely az átfogó megközelítést alkalmazva száll szembe a kalózkodással és annak okaival, továbbá üdvözli, hogy az Unió vezető szerepet játszik a régió biztonsági kérdéseinek területén, fokozva ezzel az EU jelentőségét és hitelességét a válságkezelés terén; üdvözli az Afrika szarván folytatott KBVP-missziókat támogató uniós műveleti központ 2012. májusi elindítását; |
| --- | --- |

33.

üdvözli az Afrika szarvára vonatkozó új európai uniós stratégiát, amely az átfogó megközelítést alkalmazva száll szembe a kalózkodással és annak okaival, továbbá üdvözli, hogy az Unió vezető szerepet játszik a régió biztonsági kérdéseinek területén, fokozva ezzel az EU jelentőségét és hitelességét a válságkezelés terén; üdvözli az Afrika szarván folytatott KBVP-missziókat támogató uniós műveleti központ 2012. májusi elindítását;

| 34. | megjegyzi, hogy jelenleg három művelet (EUNAVFOR Atalanta, EUTM Somalia és EUCAP Nestor) van folyamatban a régióban, és hangsúlyozza, hogy folytatni kell az európai kötelezettségvállalás és a nemzetközi közösség – elsősorban az Afrikai Unió (AU) – által kifejtett erőfeszítések összehangolását, hogy Szomáliában működő demokratikus állam jöjjön létre; úgy véli, hogy egy uniós műveleti központ jobb koordinációt tesz lehetővé az Afrika Szarvára irányuló stratégia keretében; |
| --- | --- |

34.

megjegyzi, hogy jelenleg három művelet (EUNAVFOR Atalanta, EUTM Somalia és EUCAP Nestor) van folyamatban a régióban, és hangsúlyozza, hogy folytatni kell az európai kötelezettségvállalás és a nemzetközi közösség – elsősorban az Afrikai Unió (AU) – által kifejtett erőfeszítések összehangolását, hogy Szomáliában működő demokratikus állam jöjjön létre; úgy véli, hogy egy uniós műveleti központ jobb koordinációt tesz lehetővé az Afrika Szarvára irányuló stratégia keretében;

| 35. | figyelembe véve a szomáliai politikai és biztonsági fejleményeket, azt javasolja, hogy a tagállamok és az alelnök/főképviselő, a szomáliai törvényes hatóságokkal, az AU-val, a Kormányközi Fejlesztési Hatósággal (IGAD), valamint az Egyesült Államokkal együttműködve vizsgálják meg a biztonsági ágazat reformjának lehetőségét; |
| --- | --- |

35.

figyelembe véve a szomáliai politikai és biztonsági fejleményeket, azt javasolja, hogy a tagállamok és az alelnök/főképviselő, a szomáliai törvényes hatóságokkal, az AU-val, a Kormányközi Fejlesztési Hatósággal (IGAD), valamint az Egyesült Államokkal együttműködve vizsgálják meg a biztonsági ágazat reformjának lehetőségét;

| 36. | üdvözli az EUCAP Nestor misszió elindítását, és sürgeti Tanzániát, hogy fogadja el a missziót, amelynek célja Dzsibuti, Kenya és a Seychelle-szigetek tengeri védelmi kapacitásának erősítése, valamint – az elszámoltatható parti rendőrség és a jogállamiságot, az átláthatóságot és az emberi jogokat maradéktalanul tiszteletben tartó igazságszolgáltatás létrehozásával – a jogállamiság támogatása Szomáliában (eredetileg Puntföldön és Szomáliföldön); |
| --- | --- |

36.

üdvözli az EUCAP Nestor misszió elindítását, és sürgeti Tanzániát, hogy fogadja el a missziót, amelynek célja Dzsibuti, Kenya és a Seychelle-szigetek tengeri védelmi kapacitásának erősítése, valamint – az elszámoltatható parti rendőrség és a jogállamiságot, az átláthatóságot és az emberi jogokat maradéktalanul tiszteletben tartó igazságszolgáltatás létrehozásával – a jogállamiság támogatása Szomáliában (eredetileg Puntföldön és Szomáliföldön);

| 37. | kéri, hogy az EUCAP Nestor missziót hangolják össze a tengeri biztonságot szolgáló egyéb kezdeményezésekkel, így a MARSIC-kal és MASE-val, amelyeket a Stabilitási Eszközből, illetve az Európai Fejlesztési Alapból finanszíroznak; javasolja, hogy mihelyt a szükséges feltételek teljesülnek, az EUCAP Nestor missziót terjesszék ki más országokra is; |
| --- | --- |

37.

kéri, hogy az EUCAP Nestor missziót hangolják össze a tengeri biztonságot szolgáló egyéb kezdeményezésekkel, így a MARSIC-kal és MASE-val, amelyeket a Stabilitási Eszközből, illetve az Európai Fejlesztési Alapból finanszíroznak; javasolja, hogy mihelyt a szükséges feltételek teljesülnek, az EUCAP Nestor missziót terjesszék ki más országokra is;

| 38. | elismerését fejezi ki amiatt, hogy az EUNAVFOR Atalanta művelet alapvetően hozzájárult a kalózkodás elleni küzdelemhez az Ádeni-öbölben és az Indiai-óceán nyugati részén, valamint humanitárius szempontból is hozzájárult a tengerek biztonságának garantálásához azáltal, hogy védelmet nyújtott az Élelmezési Világprogram hajói, illetve egyéb sebezhető hajók számára, és helyesli a művelet mandátumának 2014 decemberéig történő meghosszabbítását; helyesli továbbá, hogy a misszió hatókörét kiterjesztették Szomália part menti övezetére, parti tengerére és szárazföldi vizeire; felkéri a tagállamokat, hogy biztosítsanak megfelelő – tengeri és légi – eszközöket e művelethez, és arra ösztönzi a kereskedelmi hajókat, hogy a támadások kockázatának mérséklése érdekében a jövőben is a legjobb hajózási gyakorlatokat alkalmazzák; üdvözli, hogy Hollandia a humanitárius küldeményeket szállító hajókat biztosító fedélzeti védelmi egység révén hozzájárul az Atalanta művelethez, és arra ösztönzi a többi tagállamot, hogy hasonló módon működjenek közre a műveletben; |
| --- | --- |

38.

elismerését fejezi ki amiatt, hogy az EUNAVFOR Atalanta művelet alapvetően hozzájárult a kalózkodás elleni küzdelemhez az Ádeni-öbölben és az Indiai-óceán nyugati részén, valamint humanitárius szempontból is hozzájárult a tengerek biztonságának garantálásához azáltal, hogy védelmet nyújtott az Élelmezési Világprogram hajói, illetve egyéb sebezhető hajók számára, és helyesli a művelet mandátumának 2014 decemberéig történő meghosszabbítását; helyesli továbbá, hogy a misszió hatókörét kiterjesztették Szomália part menti övezetére, parti tengerére és szárazföldi vizeire; felkéri a tagállamokat, hogy biztosítsanak megfelelő – tengeri és légi – eszközöket e művelethez, és arra ösztönzi a kereskedelmi hajókat, hogy a támadások kockázatának mérséklése érdekében a jövőben is a legjobb hajózási gyakorlatokat alkalmazzák; üdvözli, hogy Hollandia a humanitárius küldeményeket szállító hajókat biztosító fedélzeti védelmi egység révén hozzájárul az Atalanta művelethez, és arra ösztönzi a többi tagállamot, hogy hasonló módon működjenek közre a műveletben;

| 39. | kijelenti, hogy a kalózkodás a szervezett bűnözéshez hasonlatos, és hogy a kereskedelem szabadsága és egy alapvető tengeri útvonal védelme érdekében feltétlenül be kell avatkozni az ahhoz fűződő gazdasági érdekekbe, valamint a jó kormányzást és a lakosság számára kínált önfenntartó, jogszerű gazdasági lehetőségeket előmozdító, hosszú távú kötelezettségvállalás révén orvosolni kell a kalózkodás kiváltó okait; felhívja az Európai Bizottságot és a Tanácsot, hogy hozzon meg minden szükséges intézkedést az e tevékenységhez köthető pénzügyi tranzakciók nyomon követése, valamint az EUNAVFOR Atalanta és az Europol közötti információcsere elősegítése érdekében; |
| --- | --- |

39.

kijelenti, hogy a kalózkodás a szervezett bűnözéshez hasonlatos, és hogy a kereskedelem szabadsága és egy alapvető tengeri útvonal védelme érdekében feltétlenül be kell avatkozni az ahhoz fűződő gazdasági érdekekbe, valamint a jó kormányzást és a lakosság számára kínált önfenntartó, jogszerű gazdasági lehetőségeket előmozdító, hosszú távú kötelezettségvállalás révén orvosolni kell a kalózkodás kiváltó okait; felhívja az Európai Bizottságot és a Tanácsot, hogy hozzon meg minden szükséges intézkedést az e tevékenységhez köthető pénzügyi tranzakciók nyomon követése, valamint az EUNAVFOR Atalanta és az Europol közötti információcsere elősegítése érdekében;

| 40. | kiemeli, hogy az EUTM Somalia misszió, szoros együttműködésben Ugandával, az Afrikai Unióval és az Egyesült Államokkal, pozitív szerepet játszott több mint 3000 szomáliai újonc kiképzésében – akik közül 2500 már csatlakozott a szomáliai biztonsági erőkhöz –, és ezzel egyidejűleg előmozdította a jogállamiság megteremtését; úgy véli továbbá, hogy a misszió a szomáliai biztonsági erők és az AMISOM erősítése révén számottevően hozzájárult Mogadishu és környéke helyzetének javulásához; sürgeti, hogy a misszió keretében elsősorban elszámoltatható és átlátható parancsnoklási és ellenőrzési struktúrák, illetve a fizetések rendszeres folyósítását biztosító pénzügyi keret létrehozására, valamint arra törekedjenek, hogy a kiképzett katonák közül minél kevesebb dezertőr kerüljön ki; |
| --- | --- |

40.

kiemeli, hogy az EUTM Somalia misszió, szoros együttműködésben Ugandával, az Afrikai Unióval és az Egyesült Államokkal, pozitív szerepet játszott több mint 3000 szomáliai újonc kiképzésében – akik közül 2500 már csatlakozott a szomáliai biztonsági erőkhöz –, és ezzel egyidejűleg előmozdította a jogállamiság megteremtését; úgy véli továbbá, hogy a misszió a szomáliai biztonsági erők és az AMISOM erősítése révén számottevően hozzájárult Mogadishu és környéke helyzetének javulásához; sürgeti, hogy a misszió keretében elsősorban elszámoltatható és átlátható parancsnoklási és ellenőrzési struktúrák, illetve a fizetések rendszeres folyósítását biztosító pénzügyi keret létrehozására, valamint arra törekedjenek, hogy a kiképzett katonák közül minél kevesebb dezertőr kerüljön ki;

| 41. | egyetért az EUTM Somalia misszió mandátumának 2012 decemberéig történő meghosszabbításával és azzal, hogy a hangsúlyt a szomáliai nemzeti biztonsági erők parancsnoklási és ellenőrzési képességeinek, valamint speciális és önképzési képességeinek a fejlesztésére helyezik abból a célból, hogy a képzési feladatokat átadják a helyi szereplőknek; megjegyzi, hogy az EU-nak 2012 után is folytatnia kell a képzéssel kapcsolatos erőfeszítéseit, és ezzel összefüggésben felkéri az EKSZ-t, hogy – tekintettel a biztonsági helyzet javulására – vizsgálja meg annak a lehetőségét, hogy – amint a szomáliai biztonsági helyzet megengedi – miként lehet a képzés egészét vagy egy részét a hatóságok ellenőrzése alatt álló szomáliai területekre áthelyezni; javasolja az EUTM Szomália szélesebb körű bevonását az ilyen katonai képzésben részesülő személyek felvételének és integrációjának folyamatába; |
| --- | --- |

41.

egyetért az EUTM Somalia misszió mandátumának 2012 decemberéig történő meghosszabbításával és azzal, hogy a hangsúlyt a szomáliai nemzeti biztonsági erők parancsnoklási és ellenőrzési képességeinek, valamint speciális és önképzési képességeinek a fejlesztésére helyezik abból a célból, hogy a képzési feladatokat átadják a helyi szereplőknek; megjegyzi, hogy az EU-nak 2012 után is folytatnia kell a képzéssel kapcsolatos erőfeszítéseit, és ezzel összefüggésben felkéri az EKSZ-t, hogy – tekintettel a biztonsági helyzet javulására – vizsgálja meg annak a lehetőségét, hogy – amint a szomáliai biztonsági helyzet megengedi – miként lehet a képzés egészét vagy egy részét a hatóságok ellenőrzése alatt álló szomáliai területekre áthelyezni; javasolja az EUTM Szomália szélesebb körű bevonását az ilyen katonai képzésben részesülő személyek felvételének és integrációjának folyamatába;

| 42. | hangsúlyozza, hogy az EUTM-művelet modelljét, amely egy viszonylag szerény pénzügyi, tárgyi és humán befektetés révén jelentős szerepet biztosít Európának Kelet-Afrikában, be lehetne vezetni más területeken is, különösen a Száhil övben; |
| --- | --- |

42.

hangsúlyozza, hogy az EUTM-művelet modelljét, amely egy viszonylag szerény pénzügyi, tárgyi és humán befektetés révén jelentős szerepet biztosít Európának Kelet-Afrikában, be lehetne vezetni más területeken is, különösen a Száhil övben;

Száhil öv

| 43. | mély aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a Száhil övben egy instabil terület van kialakulóban, ahol összekapcsolódtak a bűncselekmények – különösen a kábítószer-, fegyver- és emberkereskedelem – és a régió államainak területi integritását veszélyeztető radikális terroristacsoportok fegyveres akciói, mely csoportok tevékenysége oda vezethet, hogy Mali területének egy része tartósan törvényen kívüli területté válik, ami a szomszédos országokra is kiterjedhet, ezáltal is fokozva az európai érdekek, illetve az európai polgárok veszélyeztetettségét, akik már korábban is gyilkosságok és emberrablások áldozatává váltak; ezért hangsúlyozza, hogy támogatni kell a stabil mali kormányzat létrejöttét annak érdekében, hogy megakadályozzák az ország széthullását, valamint ennek esetlegesen továbbgyűrűző hatását a bűncselekmények és konfliktusok elterjedésére nézve; |
| --- | --- |

43.

mély aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a Száhil övben egy instabil terület van kialakulóban, ahol összekapcsolódtak a bűncselekmények – különösen a kábítószer-, fegyver- és emberkereskedelem – és a régió államainak területi integritását veszélyeztető radikális terroristacsoportok fegyveres akciói, mely csoportok tevékenysége oda vezethet, hogy Mali területének egy része tartósan törvényen kívüli területté válik, ami a szomszédos országokra is kiterjedhet, ezáltal is fokozva az európai érdekek, illetve az európai polgárok veszélyeztetettségét, akik már korábban is gyilkosságok és emberrablások áldozatává váltak; ezért hangsúlyozza, hogy támogatni kell a stabil mali kormányzat létrejöttét annak érdekében, hogy megakadályozzák az ország széthullását, valamint ennek esetlegesen továbbgyűrűző hatását a bűncselekmények és konfliktusok elterjedésére nézve;

| 44. | hangsúlyozza, hogy ez a helyzet Európa egész területére nézve biztonsági fenyegetést jelent; ennek megfelelően felszólítja az alelnököt/főképviselőt és a Tanácsot, hogy mielőbb és teljes mértékben hajtsa végre a Száhil övre vonatkozó, 2011 márciusában elfogadott uniós stratégiát, és tegyen megfelelő erőfeszítéseket a biztonság érdekében, továbbá ennek érdekében adott esetben folyamodjon a KBVP-missziókhoz, hogy segítse a régió államait a határokon átnyúló szervezett bűnözés és a terroristacsoportok elleni küzdelemhez szükséges képességeik megerősítésében; |
| --- | --- |

44.

hangsúlyozza, hogy ez a helyzet Európa egész területére nézve biztonsági fenyegetést jelent; ennek megfelelően felszólítja az alelnököt/főképviselőt és a Tanácsot, hogy mielőbb és teljes mértékben hajtsa végre a Száhil övre vonatkozó, 2011 márciusában elfogadott uniós stratégiát, és tegyen megfelelő erőfeszítéseket a biztonság érdekében, továbbá ennek érdekében adott esetben folyamodjon a KBVP-missziókhoz, hogy segítse a régió államait a határokon átnyúló szervezett bűnözés és a terroristacsoportok elleni küzdelemhez szükséges képességeik megerősítésében;

| 45. | üdvözli az EUCAP Sahel Niger misszió elindítását, amelynek célja éppen az, hogy segítséget nyújtson Nigernek e biztonsági kihívások kezelésében; megjegyzi, hogy e misszió teljes mértékben illeszkedik a Száhil övre vonatkozó általános stratégia kereteibe, azonban sajnálatosnak tartja, hogy a misszió csupán egy országot érint, jóllehet a régió más államai is – különösképpen Mali – sürgős és jelentős segítségre szorulnak, hogy erősíthessék képességeiket és választ adhassanak a területi integritásukat veszélyeztető fenyegetésekre; |
| --- | --- |

45.

üdvözli az EUCAP Sahel Niger misszió elindítását, amelynek célja éppen az, hogy segítséget nyújtson Nigernek e biztonsági kihívások kezelésében; megjegyzi, hogy e misszió teljes mértékben illeszkedik a Száhil övre vonatkozó általános stratégia kereteibe, azonban sajnálatosnak tartja, hogy a misszió csupán egy országot érint, jóllehet a régió más államai is – különösképpen Mali – sürgős és jelentős segítségre szorulnak, hogy erősíthessék képességeiket és választ adhassanak a területi integritásukat veszélyeztető fenyegetésekre;

| 46. | üdvözli, hogy az ENSZ Biztonsági Tanácsa 2012. október 12-én egyhangúlag elfogadta a Maliról szóló 2071. számú határozatot megjegyzi, hogy az közvetlenül felszólítja a regionális és nemzetközi szervezeteket, az Uniót is beleértve, hogy biztosítsanak „koordinált segítségnyújtást, szakértelmet, képzést és kapacitásfejlesztési támogatást Mali fegyveres és a biztonsági erői számára (...) az államhatalom Maliban történő visszaállítása érdekében”; felszólítja továbbá az ENSZ Biztonsági Tanácsát, hogy fogadjon el egy újabb állásfoglalást, amely formálisan engedélyezi egy új afrikai misszió felállítását, amelynek elindítására a nemzetközi közösség támogatásával kerülne sor, az AMISOM számára Szomáliában nyújtott támogatás mintájára; |
| --- | --- |

46.

üdvözli, hogy az ENSZ Biztonsági Tanácsa 2012. október 12-én egyhangúlag elfogadta a Maliról szóló 2071. számú határozatot megjegyzi, hogy az közvetlenül felszólítja a regionális és nemzetközi szervezeteket, az Uniót is beleértve, hogy biztosítsanak „koordinált segítségnyújtást, szakértelmet, képzést és kapacitásfejlesztési támogatást Mali fegyveres és a biztonsági erői számára (...) az államhatalom Maliban történő visszaállítása érdekében”; felszólítja továbbá az ENSZ Biztonsági Tanácsát, hogy fogadjon el egy újabb állásfoglalást, amely formálisan engedélyezi egy új afrikai misszió felállítását, amelynek elindítására a nemzetközi közösség támogatásával kerülne sor, az AMISOM számára Szomáliában nyújtott támogatás mintájára;

| 47. | üdvözli a Tanács mali helyzetről szóló, 2012. október 15-i következtetéseit, melyekben a Tanács a KBVP keretében esetlegesen végrehajtott katonai művelet tervezésének sürgős folytatását kéri, különösen a mali védelmi erők átszervezésével és kiképzésével kapcsolatos válságkezelési koncepció kidolgozása révén; |
| --- | --- |

47.

üdvözli a Tanács mali helyzetről szóló, 2012. október 15-i következtetéseit, melyekben a Tanács a KBVP keretében esetlegesen végrehajtott katonai művelet tervezésének sürgős folytatását kéri, különösen a mali védelmi erők átszervezésével és kiképzésével kapcsolatos válságkezelési koncepció kidolgozása révén;

| 48. | üdvözli az ECOWAS állam- és kormányfőinek 2012. november 11-én hozott határozatát egy legalább 3  200 fős, egyéves intervenciós mandátummal rendelkező stabilizációs haderő biztosításáról; |
| --- | --- |

48.

üdvözli az ECOWAS állam- és kormányfőinek 2012. november 11-én hozott határozatát egy legalább 3  200 fős, egyéves intervenciós mandátummal rendelkező stabilizációs haderő biztosításáról;

| 49. | felszólít a mali fegyveres erők átalakításának – a Nyugat-afrikai Államok Gazdasági Közösségével közös – támogatását célzó művelet tervezésének folytatására, hogy javuljon a mali biztonsági erők hatékonysága és az ország képes legyen visszaszerezni a területe feletti ellenőrzést; |
| --- | --- |

49.

felszólít a mali fegyveres erők átalakításának – a Nyugat-afrikai Államok Gazdasági Közösségével közös – támogatását célzó művelet tervezésének folytatására, hogy javuljon a mali biztonsági erők hatékonysága és az ország képes legyen visszaszerezni a területe feletti ellenőrzést;

Líbia

| 50. | üdvözli a Bizottság és a tagállamok által korábban Líbiában és a szomszédos országokban az ENSZ szervezeteinek támogatásaként végzett humanitárius segítségnyújtási és polgári védelmi tevékenységeket; úgy véli azonban, hogy a líbiai válság alkalmat adhatott volna arra, hogy az EU a közvetlen szomszédságában zajló és környezetének stabilitását közvetlenül veszélyeztető konfliktusban, az ENSZ Biztonsági Tanácsa határozatainak tiszteletben tartása mellett, bebizonyítsa átfogóbb jellegű – adott esetben akár katonai – cselekvőképességét; sajnálatosnak tartja, hogy a tagállamok közös politikai akaratának hiánya és az uniós kapacitások bevetésével kapcsolatos ideológiai fenntartások miatt az Unió másodlagos szerepbe kényszerült; tudomásul veszi, hogy az ENSZ Biztonsági Tanácsának egyes tagjai vonakodnak attól, hogy az Uniót felhatalmazzák arra, hogy Líbiában saját humanitárius katonai műveletet indítson; |
| --- | --- |

50.

üdvözli a Bizottság és a tagállamok által korábban Líbiában és a szomszédos országokban az ENSZ szervezeteinek támogatásaként végzett humanitárius segítségnyújtási és polgári védelmi tevékenységeket; úgy véli azonban, hogy a líbiai válság alkalmat adhatott volna arra, hogy az EU a közvetlen szomszédságában zajló és környezetének stabilitását közvetlenül veszélyeztető konfliktusban, az ENSZ Biztonsági Tanácsa határozatainak tiszteletben tartása mellett, bebizonyítsa átfogóbb jellegű – adott esetben akár katonai – cselekvőképességét; sajnálatosnak tartja, hogy a tagállamok közös politikai akaratának hiánya és az uniós kapacitások bevetésével kapcsolatos ideológiai fenntartások miatt az Unió másodlagos szerepbe kényszerült; tudomásul veszi, hogy az ENSZ Biztonsági Tanácsának egyes tagjai vonakodnak attól, hogy az Uniót felhatalmazzák arra, hogy Líbiában saját humanitárius katonai műveletet indítson;

| 51. | felkéri az alelnököt/főképviselőt, hogy a líbiai válság kapcsán vonja le az összes lehetséges tanulságot, mind az uniós döntéshozatali folyamatot, mind a NATO katonai beavatkozását illetően, mérlegre téve a képességeket és főleg a tagállamok közötti politikai koherenciát és szolidaritást, valamint az EU és a KBVP, illetve a NATO közötti kapcsolatot; |
| --- | --- |

51.

felkéri az alelnököt/főképviselőt, hogy a líbiai válság kapcsán vonja le az összes lehetséges tanulságot, mind az uniós döntéshozatali folyamatot, mind a NATO katonai beavatkozását illetően, mérlegre téve a képességeket és főleg a tagállamok közötti politikai koherenciát és szolidaritást, valamint az EU és a KBVP, illetve a NATO közötti kapcsolatot;

| 52. | úgy véli, hogy az EU fontos szerepet játszhat a líbiai intézményi átalakulás folyamatában, különösen a forradalmi csapatok leszerelésében és integrálásában, a fegyveres erők újjáalakításában, valamint a szárazföldi és tengeri határellenőrzésben nyújtott segítség formájában; sajnálatosnak tartja, hogy a biztonsági szektort célzó uniós hozzájárulás lassan ölt testet, és hogy e hozzájárulás kidolgozásának és végrehajtásának nehézségei következtében szabad út nyílik a meglehetősen esetleges jelentőséggel és koherenciával bíró kétoldalú kezdeményezések előtt; támogatja a határellenőrzést támogató polgári misszió tervezésének felgyorsítását; |
| --- | --- |

52.

úgy véli, hogy az EU fontos szerepet játszhat a líbiai intézményi átalakulás folyamatában, különösen a forradalmi csapatok leszerelésében és integrálásában, a fegyveres erők újjáalakításában, valamint a szárazföldi és tengeri határellenőrzésben nyújtott segítség formájában; sajnálatosnak tartja, hogy a biztonsági szektort célzó uniós hozzájárulás lassan ölt testet, és hogy e hozzájárulás kidolgozásának és végrehajtásának nehézségei következtében szabad út nyílik a meglehetősen esetleges jelentőséggel és koherenciával bíró kétoldalú kezdeményezések előtt; támogatja a határellenőrzést támogató polgári misszió tervezésének felgyorsítását;

Dél-Szudán

| 53. | tudomásul veszi a dzsubai repülőtér biztonságának megerősítését célzó EUAVSEC–Dél-Szudán misszió elindítását; felteszi azonban a kérdést, hogy a repülőtér biztonságának garantálása érdekében indokolt-e egy KBVP-misszióhoz folyamodni, tekintettel arra, hogy a Bizottság a Stabilitási Eszköz segítségével is megvalósíthatott volna egy ilyen missziót; |
| --- | --- |

53.

tudomásul veszi a dzsubai repülőtér biztonságának megerősítését célzó EUAVSEC–Dél-Szudán misszió elindítását; felteszi azonban a kérdést, hogy a repülőtér biztonságának garantálása érdekében indokolt-e egy KBVP-misszióhoz folyamodni, tekintettel arra, hogy a Bizottság a Stabilitási Eszköz segítségével is megvalósíthatott volna egy ilyen missziót;

Kongói Demokratikus Köztársaság

| 54. | hangsúlyozza, hogy a Kongói Demokratikus Köztársaság Afrika békéjének és biztonságának fontos tényezője, és támogatja a MONUSCO-nak az ország keleti részében élő polgári lakosság védelmére irányuló tevékenységét; |
| --- | --- |

54.

hangsúlyozza, hogy a Kongói Demokratikus Köztársaság Afrika békéjének és biztonságának fontos tényezője, és támogatja a MONUSCO-nak az ország keleti részében élő polgári lakosság védelmére irányuló tevékenységét;

| 55. | üdvözli az EU által két missziója, az EUSEC RD Congo és az EUPOL RD Congo keretében kifejtett erőfeszítéseket, amelyek célja a jogállamiság megszilárdítása az országban; megjegyzi azonban, hogy feladatai jelentőségéhez képest a két misszió alulméretezett, és hogy érzékelhető eredmények eléréséhez a kongói hatóságok aktív közreműködésére van szükség; |
| --- | --- |

55.

üdvözli az EU által két missziója, az EUSEC RD Congo és az EUPOL RD Congo keretében kifejtett erőfeszítéseket, amelyek célja a jogállamiság megszilárdítása az országban; megjegyzi azonban, hogy feladatai jelentőségéhez képest a két misszió alulméretezett, és hogy érzékelhető eredmények eléréséhez a kongói hatóságok aktív közreműködésére van szükség;

Afganisztán

| 56. | +üdvözli az EUPOL Afghanistan missziót, amelynek célja a polgári rendőrség és az igazságszolgáltatási rendszer létrehozása, hogy e feladatok – az afgán állam távlati újjáépítése érdekében – elsődlegesen az afgánok irányítása alá kerüljenek; hangsúlyozza, hogy a legalább 2013. május 31-ig tartó és 2014. december 31-ig meghosszabbítható misszió a nemzetközi közösség azon erőfeszítéseinek részét képezi, amelyek célja, hogy az afgánok a NATO-csapatok 2014. évi kivonása után a saját kezükbe vehessék a sorsukat; felkéri az alelnököt/főképviselőt és a Tanácsot, hogy az Európai Parlament bevonásával alaposan vizsgálja meg, hogy a 2014 utáni afganisztáni helyzetben miként alakul az általános uniós eszközök és különösen az EUPOL-misszió szerepe; |
| --- | --- |

56.

+üdvözli az EUPOL Afghanistan missziót, amelynek célja a polgári rendőrség és az igazságszolgáltatási rendszer létrehozása, hogy e feladatok – az afgán állam távlati újjáépítése érdekében – elsődlegesen az afgánok irányítása alá kerüljenek; hangsúlyozza, hogy a legalább 2013. május 31-ig tartó és 2014. december 31-ig meghosszabbítható misszió a nemzetközi közösség azon erőfeszítéseinek részét képezi, amelyek célja, hogy az afgánok a NATO-csapatok 2014. évi kivonása után a saját kezükbe vehessék a sorsukat; felkéri az alelnököt/főképviselőt és a Tanácsot, hogy az Európai Parlament bevonásával alaposan vizsgálja meg, hogy a 2014 utáni afganisztáni helyzetben miként alakul az általános uniós eszközök és különösen az EUPOL-misszió szerepe;

Palesztin területek

| 57. | úgy véli, hogy a palesztin polgári rendőrség képzésére irányuló EUPOL COPPS misszió, amelynek célja, hogy a palesztin igazgatás alatt álló és a bevált nemzetközi normáknak megfelelően működő rendfenntartás és bűnügyi igazságszolgáltatás területén segítséget nyújtson a Palesztin Hatóságnak a jövőbeli palesztin állam intézményeinek kiépítésében, sikernek tekinthető; megjegyzi, hogy a misszió az Izraellel békében élő palesztin állam létrehozása érdekében kifejtett uniós erőfeszítések részét képezi; |
| --- | --- |

57.

úgy véli, hogy a palesztin polgári rendőrség képzésére irányuló EUPOL COPPS misszió, amelynek célja, hogy a palesztin igazgatás alatt álló és a bevált nemzetközi normáknak megfelelően működő rendfenntartás és bűnügyi igazságszolgáltatás területén segítséget nyújtson a Palesztin Hatóságnak a jövőbeli palesztin állam intézményeinek kiépítésében, sikernek tekinthető; megjegyzi, hogy a misszió az Izraellel békében élő palesztin állam létrehozása érdekében kifejtett uniós erőfeszítések részét képezi;

| 58. | sajnálattal állapítja meg, hogy amióta a Hamasz átvette az ellenőrzést a Gázai övezet felett, az EU BAM Rafah misszió felfüggesztette műveleteit, továbbá helyteleníti az állomány létszámának csökkentését, ugyanakkor hangsúlyozza, hogy a misszió régióbeli fenntartása azt bizonyítja, hogy az EU hozzá kíván járulni minden olyan tevékenységhez, amely az izraeliek és palesztinok közötti párbeszédet elősegítheti; sajnálatosnak tartja, hogy az izraeli kormány nem járult hozzá, hogy az EUPOL COPPS misszióvezetője egyben az EUBAM Rafah misszióvezetői feladatait is ellássa, valamint hogy a misszió parancsnoksága Tel-Avivban legyen és ne Kelet-Jeruzsálemben; |
| --- | --- |

58.

sajnálattal állapítja meg, hogy amióta a Hamasz átvette az ellenőrzést a Gázai övezet felett, az EU BAM Rafah misszió felfüggesztette műveleteit, továbbá helyteleníti az állomány létszámának csökkentését, ugyanakkor hangsúlyozza, hogy a misszió régióbeli fenntartása azt bizonyítja, hogy az EU hozzá kíván járulni minden olyan tevékenységhez, amely az izraeliek és palesztinok közötti párbeszédet elősegítheti; sajnálatosnak tartja, hogy az izraeli kormány nem járult hozzá, hogy az EUPOL COPPS misszióvezetője egyben az EUBAM Rafah misszióvezetői feladatait is ellássa, valamint hogy a misszió parancsnoksága Tel-Avivban legyen és ne Kelet-Jeruzsálemben;

Grúzia

| 59. | hangsúlyozza az EUMM Georgia megfigyelő misszió által különösen a párbeszéd támogatásában és a felek közötti bizalom helyreállításában játszott pozitív szerepet, azonban sajnálja, hogy mindmáig nem engedélyezték, hogy a misszió Abházia és Dél-Oszétia elfoglalt területeire is ellátogasson, ahol Oroszországot az Európai Parlament, a NATO, az Európa Tanács és egyes tagállamok megszálló erőként tartják számon; |
| --- | --- |

59.

hangsúlyozza az EUMM Georgia megfigyelő misszió által különösen a párbeszéd támogatásában és a felek közötti bizalom helyreállításában játszott pozitív szerepet, azonban sajnálja, hogy mindmáig nem engedélyezték, hogy a misszió Abházia és Dél-Oszétia elfoglalt területeire is ellátogasson, ahol Oroszországot az Európai Parlament, a NATO, az Európa Tanács és egyes tagállamok megszálló erőként tartják számon;

Irak

| 60. | megjegyzi, hogy az EUJUST LEX-Iraq misszió, amelynek mandátumát 2013. december 31-ig meghosszabbították, az EU első integrált jogállamiság-missziója, amelynek célja, hogy elősegítse a jogállamiságon alapuló, szakmai alapokon nyugvó iraki büntető igazságszolgáltatási rendszer létrehozását; megállapítja azonban, hogy – amint az országot sújtó rendszeres merényletek mutatják – Irak még távolról sem stabilizálódott, és e helyzetet tovább súlyosbítja a régió felettébb bizonytalan helyzete; |
| --- | --- |

60.

megjegyzi, hogy az EUJUST LEX-Iraq misszió, amelynek mandátumát 2013. december 31-ig meghosszabbították, az EU első integrált jogállamiság-missziója, amelynek célja, hogy elősegítse a jogállamiságon alapuló, szakmai alapokon nyugvó iraki büntető igazságszolgáltatási rendszer létrehozását; megállapítja azonban, hogy – amint az országot sújtó rendszeres merényletek mutatják – Irak még távolról sem stabilizálódott, és e helyzetet tovább súlyosbítja a régió felettébb bizonytalan helyzete;

Tapasztalatok levonása

| 61. | felhívja a figyelmet a KBVP keretében folytatott missziók és műveletek során szerzett tapasztalatokból való okulás fontosságára, és üdvözli a z EKSZ Válságkezelési és Tervezési Igazgatósága és az Európai Unió Katonai Törzse által e tekintetben elvégzett munkát; felkéri az alelnököt/főképviselőt, hogy rendszeresen készítsen jelentést a Parlament számára e munka eredményeiről; |
| --- | --- |

61.

felhívja a figyelmet a KBVP keretében folytatott missziók és műveletek során szerzett tapasztalatokból való okulás fontosságára, és üdvözli a z EKSZ Válságkezelési és Tervezési Igazgatósága és az Európai Unió Katonai Törzse által e tekintetben elvégzett munkát; felkéri az alelnököt/főképviselőt, hogy rendszeresen készítsen jelentést a Parlament számára e munka eredményeiről;

| 62. | különösen lényegesnek tartja a polgári missziók és műveletek során szerzett tapasztalatokat; rámutat, hogy e területen az EU hosszan tartó munkát folytat és számottevő eredményeket ért el; úgy véli, hogy az EU polgári műveletei során keletkezett hozzáadott értéket figyelembe kell venni a partnereinkkel és szövetségeseinkkel együtt a nemzetközi válságkezelés keretében tett erőfeszítések összehangolása során; |
| --- | --- |

62.

különösen lényegesnek tartja a polgári missziók és műveletek során szerzett tapasztalatokat; rámutat, hogy e területen az EU hosszan tartó munkát folytat és számottevő eredményeket ért el; úgy véli, hogy az EU polgári műveletei során keletkezett hozzáadott értéket figyelembe kell venni a partnereinkkel és szövetségeseinkkel együtt a nemzetközi válságkezelés keretében tett erőfeszítések összehangolása során;

A képességek és a műveletek irányítási struktúrái

| 63. | megállapítja, hogy az Unió katonai műveletei még túl gyakran ütköznek haderőgenerálási problémákba, és hogy meggyőző képességek hiányában a KBVP hitelessége forog kockán; felszólítja tehát a tagállamokat, hogy tanúsítsanak aktív hozzáállást, és biztosítsanak kellő személyi állományt és minőségi felszerelést; |
| --- | --- |

63.

megállapítja, hogy az Unió katonai műveletei még túl gyakran ütköznek haderőgenerálási problémákba, és hogy meggyőző képességek hiányában a KBVP hitelessége forog kockán; felszólítja tehát a tagállamokat, hogy tanúsítsanak aktív hozzáállást, és biztosítsanak kellő személyi állományt és minőségi felszerelést;

| 64. | megjegyzi, hogy az EKSZ alá tartozó válságkezelési struktúrák nem rendelkeznek elegendő polgári és katonai állománnyal, és ez rontja reakciókészségüket, valamint hozzájárul a KBVP bizonyos fokú marginalizációjához; felkéri az alelnököt/főképviselőt, hogy a lehető leggyorsabban orvosolja ezt a helyzetet; hangsúlyozza, hogy közvetlen kapcsolatnak kell lennie az alelnök/főképviselő és a KBVP válságkezelési struktúrái között; |
| --- | --- |

64.

megjegyzi, hogy az EKSZ alá tartozó válságkezelési struktúrák nem rendelkeznek elegendő polgári és katonai állománnyal, és ez rontja reakciókészségüket, valamint hozzájárul a KBVP bizonyos fokú marginalizációjához; felkéri az alelnököt/főképviselőt, hogy a lehető leggyorsabban orvosolja ezt a helyzetet; hangsúlyozza, hogy közvetlen kapcsolatnak kell lennie az alelnök/főképviselő és a KBVP válságkezelési struktúrái között;

Polgári személyi állomány és képességek

| 65. | rámutat, hogy a tagállamok nehezen képesek megfelelő és elegendő létszámú személyi állományt biztosítani a KBVP keretében folytatott polgári missziók számára; felhívja a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy vizsgálják meg, milyen módon nyújtható támogatás a tagállamoknak a KBVP polgári misszióiban bevethető rendőrök, bírák és magas fokon szakosodott közigazgatási személyi állomány létszámának növeléséhez; |
| --- | --- |

65.

rámutat, hogy a tagállamok nehezen képesek megfelelő és elegendő létszámú személyi állományt biztosítani a KBVP keretében folytatott polgári missziók számára; felhívja a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy vizsgálják meg, milyen módon nyújtható támogatás a tagállamoknak a KBVP polgári misszióiban bevethető rendőrök, bírák és magas fokon szakosodott közigazgatási személyi állomány létszámának növeléséhez;

| 66. | tudomásul veszi a 2010-es Legfőbb Cél (Civilian Headline Goal) e dátumon túli meghosszabbítását, és üdvözli a többéves polgári képességfejlesztési program elfogadását; felkéri a tagállamokat és különösen az érintett minisztériumokat, hogy lépjenek fel a program végrehajtása érdekében; |
| --- | --- |

66.

tudomásul veszi a 2010-es Legfőbb Cél (Civilian Headline Goal) e dátumon túli meghosszabbítását, és üdvözli a többéves polgári képességfejlesztési program elfogadását; felkéri a tagállamokat és különösen az érintett minisztériumokat, hogy lépjenek fel a program végrehajtása érdekében;

| 67. | hangsúlyozza, hogy a Legfőbb Polgári Céllal összefüggésben említett rendőri, bírói és magas fokon szakosodott közigazgatási személyi állomány alkotta kapacitások kiegészítéseként a közvetítéshez szükséges megfelelő erőforrások kellő időben és összehangolt módon történő biztosítása érdekében hatékonyabb közvetítési iránymutatásokat kell kidolgozni és képességeket kell kifejleszteni; |
| --- | --- |

67.

hangsúlyozza, hogy a Legfőbb Polgári Céllal összefüggésben említett rendőri, bírói és magas fokon szakosodott közigazgatási személyi állomány alkotta kapacitások kiegészítéseként a közvetítéshez szükséges megfelelő erőforrások kellő időben és összehangolt módon történő biztosítása érdekében hatékonyabb közvetítési iránymutatásokat kell kidolgozni és képességeket kell kifejleszteni;

| 68. | aggodalommal állapítja meg, hogy a KBVP-misszióban részt vevő polgári személyi állomány azonosítása, koordinálása és bevetése terén az egyes tagállamokban továbbra is különböző nemzeti gyakorlatok és kritériumok kerülnek alkalmazásra; a tagállamok között nagyobb fokú koordinációt és az e tekintetben bevált gyakorlatok azonosítását kéri; |
| --- | --- |

68.

aggodalommal állapítja meg, hogy a KBVP-misszióban részt vevő polgári személyi állomány azonosítása, koordinálása és bevetése terén az egyes tagállamokban továbbra is különböző nemzeti gyakorlatok és kritériumok kerülnek alkalmazásra; a tagállamok között nagyobb fokú koordinációt és az e tekintetben bevált gyakorlatok azonosítását kéri;

| 69. | e tekintetben sajnálatosnak tartja, hogy az alelnök/főképviselő és a tagállamok figyelmen kívül hagyták azokat a korábbi parlamenti állásfoglalásokat, amelyek elegendő létszámú és hozzáértő polgári személyi állományt és számottevő képességeket szorgalmaztak; emlékeztet e tekintetben a KBVP polgári képességeiről szóló, 2011. március 21-i tanácsi következtetésekre, és úgy véli, hogy azok – lásd alább – ma is teljességgel érvényesek:






  — | elegendő számú képesített és képzett személyzet bevonása; |
| --- | --- | --- |

69.

e tekintetben sajnálatosnak tartja, hogy az alelnök/főképviselő és a tagállamok figyelmen kívül hagyták azokat a korábbi parlamenti állásfoglalásokat, amelyek elegendő létszámú és hozzáértő polgári személyi állományt és számottevő képességeket szorgalmaztak; emlékeztet e tekintetben a KBVP polgári képességeiről szóló, 2011. március 21-i tanácsi következtetésekre, és úgy véli, hogy azok – lásd alább – ma is teljességgel érvényesek:

—

elegendő számú képesített és képzett személyzet bevonása;

| — | a missziókat támogató megfelelő szolgáltatások kifejlesztése, többek között a Goalkeeper program véglegesítése; rugalmasabb előkészítő intézkedések: jobb mechanizmusok bevezetése a polgári missziók felszerelésére (például egy állandó raktár létesítése), |
| --- | --- |

—

a missziókat támogató megfelelő szolgáltatások kifejlesztése, többek között a Goalkeeper program véglegesítése; rugalmasabb előkészítő intézkedések: jobb mechanizmusok bevezetése a polgári missziók felszerelésére (például egy állandó raktár létesítése),

| — | az EUSZ vonatkozó rendelkezéseivel összhangban a polgári missziókat előkészítő tevékenységek végrehajtásának a folytatása, |
| --- | --- |

—

az EUSZ vonatkozó rendelkezéseivel összhangban a polgári missziókat előkészítő tevékenységek végrehajtásának a folytatása,

| — | a levont tanulságok hatása és alkalmazása értékelésének a megerősítése; |
| --- | --- |

—

a levont tanulságok hatása és alkalmazása értékelésének a megerősítése;

| — | a harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel való együttműködés szorosabbá tétele; |
| --- | --- |

—

a harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel való együttműködés szorosabbá tétele;

Katonai személyi állomány és képességek

| 70. | rámutat, hogy az EU jelenleg komoly pénzügyi korlátokkal küzd, és hogy a tagállamok védelmi költségvetésének szintje az euróövezet válságához kapcsolódó vagy nem kapcsolódó pénzügyi, költségvetési és politikai okok miatt csökken vagy legjobb esetben stagnál; felhívja a figyelmet arra, hogy ezek az intézkedések kedvezőtlenül hathatnak a tagállamok katonai képességeire, ezáltal pedig az EU azon képességére, hogy hatékonyan eleget tegyen a békefenntartás, a konfliktusmegelőzés és a nemzetközi biztonság megerősítése terén rá háruló feladatoknak; |
| --- | --- |

70.

rámutat, hogy az EU jelenleg komoly pénzügyi korlátokkal küzd, és hogy a tagállamok védelmi költségvetésének szintje az euróövezet válságához kapcsolódó vagy nem kapcsolódó pénzügyi, költségvetési és politikai okok miatt csökken vagy legjobb esetben stagnál; felhívja a figyelmet arra, hogy ezek az intézkedések kedvezőtlenül hathatnak a tagállamok katonai képességeire, ezáltal pedig az EU azon képességére, hogy hatékonyan eleget tegyen a békefenntartás, a konfliktusmegelőzés és a nemzetközi biztonság megerősítése terén rá háruló feladatoknak;

| 71. | felhívja a figyelmet Ázsia és különösen Kína katonai és fegyverzeti kapacitásának növekedésére; szorgalmazza a régióval folytatott párbeszéd kiszélesítését, különös tekintettel a biztonsági és védelmi kérdésekre; |
| --- | --- |

71.

felhívja a figyelmet Ázsia és különösen Kína katonai és fegyverzeti kapacitásának növekedésére; szorgalmazza a régióval folytatott párbeszéd kiszélesítését, különös tekintettel a biztonsági és védelmi kérdésekre;

| 72. | hangsúlyozza ennek kapcsán, hogy a külföldi műveletek számának utóbbi években bekövetkezett megsokszorozódása – megemlíthetők itt az iraki, az afganisztáni, az afrikai, ezen belül a líbiai műveletek – jelentős pénzügyi terhet rótt és ró ma is azokra az államokra, amelyek részt vettek vagy vesznek e műveletekben; megjegyzi, hogy e költségek közvetlen következménye a felszerelések idő előtti elhasználódása és kopása, emellett közvetlen hatással vannak az egyes országok azon szándékára is, hogy – tekintettel a költségvetési és képességbeli korlátokra – részt vegyenek-e a KBVP-műveletekben; |
| --- | --- |

72.

hangsúlyozza ennek kapcsán, hogy a külföldi műveletek számának utóbbi években bekövetkezett megsokszorozódása – megemlíthetők itt az iraki, az afganisztáni, az afrikai, ezen belül a líbiai műveletek – jelentős pénzügyi terhet rótt és ró ma is azokra az államokra, amelyek részt vettek vagy vesznek e műveletekben; megjegyzi, hogy e költségek közvetlen következménye a felszerelések idő előtti elhasználódása és kopása, emellett közvetlen hatással vannak az egyes országok azon szándékára is, hogy – tekintettel a költségvetési és képességbeli korlátokra – részt vegyenek-e a KBVP-műveletekben;

| 73. | hangsúlyozza, hogy az összes tagállam együttes védelmi költségvetése abszolút értékben számítva állja az összehasonlítást a főbb feltörekvő hatalmak kiadásaival, a probléma ennélfogva kevésbé költségvetési, mint inkább politikai jellegű, és az európai ipari és technológiai bázis meghatározásától bizonyos műveleti képességek megosztásáig terjed; megjegyzi, hogy az európai vállalatok konzorciumai, uniós szintű közös kezdeményezései és fúziói elősegíthetik az európai védelmi ipar fejlődését; |
| --- | --- |

73.

hangsúlyozza, hogy az összes tagállam együttes védelmi költségvetése abszolút értékben számítva állja az összehasonlítást a főbb feltörekvő hatalmak kiadásaival, a probléma ennélfogva kevésbé költségvetési, mint inkább politikai jellegű, és az európai ipari és technológiai bázis meghatározásától bizonyos műveleti képességek megosztásáig terjed; megjegyzi, hogy az európai vállalatok konzorciumai, uniós szintű közös kezdeményezései és fúziói elősegíthetik az európai védelmi ipar fejlődését;

| 74. | megjegyzi, hogy a Franciaország és az Egyesült Királyság által kezdeményezett, az Egyesült Államok által támogatott, majd a NATO által átvett líbiai katonai akció nyilvánvalóvá tette egyrészt azt, hogy bizonyos európai államok képesek beavatkozni nagyon heves konfliktusokba, másrészt pedig azt, hogy hosszú távon nehezen tudnak ilyen akciókat folytatni, mivel híján vannak egyes alapvető képességeknek, mint például a légi üzemanyag-utántöltés, az információgyűjtés vagy a precíziós irányított lövedékek; |
| --- | --- |

74.

megjegyzi, hogy a Franciaország és az Egyesült Királyság által kezdeményezett, az Egyesült Államok által támogatott, majd a NATO által átvett líbiai katonai akció nyilvánvalóvá tette egyrészt azt, hogy bizonyos európai államok képesek beavatkozni nagyon heves konfliktusokba, másrészt pedig azt, hogy hosszú távon nehezen tudnak ilyen akciókat folytatni, mivel híján vannak egyes alapvető képességeknek, mint például a légi üzemanyag-utántöltés, az információgyűjtés vagy a precíziós irányított lövedékek;

| 75. | emlékeztet a pénzügyi válságnak az uniós tagállamok védelmi ágazatára gyakorolt hatásáról szóló, 2011. december 14-i állásfoglalására, és hangsúlyozza, hogy ajánlásai alkalmasak arra, hogy elősegítsék a tagállamok katonai képességeinek a források megosztása szellemében történő fejlesztését; |
| --- | --- |

75.

emlékeztet a pénzügyi válságnak az uniós tagállamok védelmi ágazatára gyakorolt hatásáról szóló, 2011. december 14-i állásfoglalására, és hangsúlyozza, hogy ajánlásai alkalmasak arra, hogy elősegítsék a tagállamok katonai képességeinek a források megosztása szellemében történő fejlesztését;

| 76. | üdvözli a francia–brit katonai együttműködési szerződéshez hasonló kétoldalú megállapodásokat, és felhívja a többi tagállamot, hogy lényeges költségcsökkentő eszközként mérlegeljék ilyen két- vagy többoldalú katonai együttműködési megállapodások megkötését, amelyek elejét vehetik a párhuzamosságnak, és a KBVP-t, valamint az uniós biztonsági integráció jövőjét megalapozó, alulról felfelé építkező folyamatot képezhetnek; |
| --- | --- |

76.

üdvözli a francia–brit katonai együttműködési szerződéshez hasonló kétoldalú megállapodásokat, és felhívja a többi tagállamot, hogy lényeges költségcsökkentő eszközként mérlegeljék ilyen két- vagy többoldalú katonai együttműködési megállapodások megkötését, amelyek elejét vehetik a párhuzamosságnak, és a KBVP-t, valamint az uniós biztonsági integráció jövőjét megalapozó, alulról felfelé építkező folyamatot képezhetnek;

| 77. | üdvözli az EU erőforrás-megosztási kezdeményezésének első eredményeit, és elismerését fejezi ki az Európai Védelmi Ügynökség (EVÜ) munkájáért, amelynek köszönhetően 11 elsődleges cselekvési területet sikerült meghatározni; különösen a következő 4 területen elért előrehaladást emeli ki: légi üzemanyag-utánpótlás, tengeri felügyelet, egészségügyi támogatás és képzés; felszólít azonban arra, hogy stratégiai keretet kell biztosítani e kezdeményezés számára; |
| --- | --- |

77.

üdvözli az EU erőforrás-megosztási kezdeményezésének első eredményeit, és elismerését fejezi ki az Európai Védelmi Ügynökség (EVÜ) munkájáért, amelynek köszönhetően 11 elsődleges cselekvési területet sikerült meghatározni; különösen a következő 4 területen elért előrehaladást emeli ki: légi üzemanyag-utánpótlás, tengeri felügyelet, egészségügyi támogatás és képzés; felszólít azonban arra, hogy stratégiai keretet kell biztosítani e kezdeményezés számára;

| 78. | sajnálatosnak tartja ugyanakkor, hogy az erőforrás-megosztási kezdeményezés ez idáig a 2010. évi Legfőbb Célban meghatározott egyetlen hiányosságot sem tudott orvosolni; tudomásul veszi, hogy a tagállamok nem szívesen vállalják fel az azzal járó terheket, hogy az EU Katonai Törzse által 2011 áprilisában ismertetett 300 javasolt erőforrás-megosztási projekt valamelyikében vezető államként lépnek fel; |
| --- | --- |

78.

sajnálatosnak tartja ugyanakkor, hogy az erőforrás-megosztási kezdeményezés ez idáig a 2010. évi Legfőbb Célban meghatározott egyetlen hiányosságot sem tudott orvosolni; tudomásul veszi, hogy a tagállamok nem szívesen vállalják fel az azzal járó terheket, hogy az EU Katonai Törzse által 2011 áprilisában ismertetett 300 javasolt erőforrás-megosztási projekt valamelyikében vezető államként lépnek fel;

| 79. | az Európai Tanács jövő évre tervezett, védelemmel foglalkozó ülése előtt felhívja a tagállamokat, hogy készítsenek számvetést az EU-n belüli meglévő képességekről, és az európai védelmi tervezési folyamat elindítása érdekében végső soron tegyék fenntarthatóvá a kezdeményezést; |
| --- | --- |

79.

az Európai Tanács jövő évre tervezett, védelemmel foglalkozó ülése előtt felhívja a tagállamokat, hogy készítsenek számvetést az EU-n belüli meglévő képességekről, és az európai védelmi tervezési folyamat elindítása érdekében végső soron tegyék fenntarthatóvá a kezdeményezést;

| 80. | üdvözli az EVÜ azon javaslatát, hogy az erőforrások megosztásával kapcsolatban önkéntes magatartási kódexet dolgoz ki a tagállamok közötti együttműködés megkönnyítése érdekében a katonai képességek beszerzése, alkalmazása és megosztott irányítása terén; |
| --- | --- |

80.

üdvözli az EVÜ azon javaslatát, hogy az erőforrások megosztásával kapcsolatban önkéntes magatartási kódexet dolgoz ki a tagállamok közötti együttműködés megkönnyítése érdekében a katonai képességek beszerzése, alkalmazása és megosztott irányítása terén;

| 81. | különösen támogatja a légi üzemanyag-utánpótlásra vonatkozó projektet, amely egy beszerzési fejezetet is magában foglal; e tekintetben ugyanakkor csalódottságát fejezi ki a vállalkozás várható csekély eredménye miatt, mivel új képességek kialakítása helyett csupán a meglévő képességek megújítására korlátozódik; szorgalmazza, hogy a tagállamok őrizzék meg a kezdeményezés európai jellegét, és úgy véli, hogy a Közös Fegyverkezési Együttműködési Szervezet (OCCAR) alkalmas lenne a beszerzési fejezet kezelésére; |
| --- | --- |

81.

különösen támogatja a légi üzemanyag-utánpótlásra vonatkozó projektet, amely egy beszerzési fejezetet is magában foglal; e tekintetben ugyanakkor csalódottságát fejezi ki a vállalkozás várható csekély eredménye miatt, mivel új képességek kialakítása helyett csupán a meglévő képességek megújítására korlátozódik; szorgalmazza, hogy a tagállamok őrizzék meg a kezdeményezés európai jellegét, és úgy véli, hogy a Közös Fegyverkezési Együttműködési Szervezet (OCCAR) alkalmas lenne a beszerzési fejezet kezelésére;

| 82. | üdvözli az Európai Védelmi Ügynökség és az OCCAR között 2012. július 27-én aláírt megállapodást, amely lehetővé teszi a két ügynökség közötti kapcsolatok intézményesítését, a katonai képességek fejlesztését célzó programokkal kapcsolatos integráltabb együttműködés megteremtését és a minősített adatok cseréjét; |
| --- | --- |

82.

üdvözli az Európai Védelmi Ügynökség és az OCCAR között 2012. július 27-én aláírt megállapodást, amely lehetővé teszi a két ügynökség közötti kapcsolatok intézményesítését, a katonai képességek fejlesztését célzó programokkal kapcsolatos integráltabb együttműködés megteremtését és a minősített adatok cseréjét;

| 83. | emlékeztet arra, hogy a líbiai háború arra is rávilágított, hogy az európai fegyveres erők híján vannak felderítő drónoknak, és megállapítja, hogy Európában jelenleg két konkurens MALE („Medium Altitude Long Endurance” – közepes magasságú, hosszú időtartamú) drónprogram van folyamatban; megjegyzi továbbá, hogy a harci drónokkal kapcsolatos francia–brit együttműködés nyerne azzal, ha nem lenne kizárólagos és más európai partnerek előtt is megnyílna; |
| --- | --- |

83.

emlékeztet arra, hogy a líbiai háború arra is rávilágított, hogy az európai fegyveres erők híján vannak felderítő drónoknak, és megállapítja, hogy Európában jelenleg két konkurens MALE („Medium Altitude Long Endurance” – közepes magasságú, hosszú időtartamú) drónprogram van folyamatban; megjegyzi továbbá, hogy a harci drónokkal kapcsolatos francia–brit együttműködés nyerne azzal, ha nem lenne kizárólagos és más európai partnerek előtt is megnyílna;

| 84. | úgy véli, hogy az Európai Légi Szállítási Parancsnokság (EATC) megalapítása az erőforrás-megosztás konkrét és sikeres példája, és hangsúlyozza, hogy egy A400M-es flotta e struktúrán belüli létrehozása jelentősen megerősítené az EU és tagállamai bevetési kapacitását; valamennyi részt vevő államot arra ösztönöz, hogy minden rendelkezésre álló szállítási eszközt vonjanak be az EATC keretébe; a részt nem vevő tagállamokat az EATC-ben való részvételre ösztönzi; |
| --- | --- |

84.

úgy véli, hogy az Európai Légi Szállítási Parancsnokság (EATC) megalapítása az erőforrás-megosztás konkrét és sikeres példája, és hangsúlyozza, hogy egy A400M-es flotta e struktúrán belüli létrehozása jelentősen megerősítené az EU és tagállamai bevetési kapacitását; valamennyi részt vevő államot arra ösztönöz, hogy minden rendelkezésre álló szállítási eszközt vonjanak be az EATC keretébe; a részt nem vevő tagállamokat az EATC-ben való részvételre ösztönzi;

| 85. | felkéri a Bizottságot, a Tanácsot, a tagállamokat és az EVÜ-t, hogy fontolják meg, miként lehetne innovatív megoldások alkalmazásával növelni az EU bevetési kapacitását, mégpedig kettős cél érdekében: a légi szállítás területén létrehozott és egy A400M-es flottára épülő köz-magán társulás lehetővé tenné mind a humanitárius segélyek célba juttatását katasztrófák esetén, mind felszerelések és személyi állomány szállítását a KBVP keretében végrehajtott missziók és műveletek számára; |
| --- | --- |

85.

felkéri a Bizottságot, a Tanácsot, a tagállamokat és az EVÜ-t, hogy fontolják meg, miként lehetne innovatív megoldások alkalmazásával növelni az EU bevetési kapacitását, mégpedig kettős cél érdekében: a légi szállítás területén létrehozott és egy A400M-es flottára épülő köz-magán társulás lehetővé tenné mind a humanitárius segélyek célba juttatását katasztrófák esetén, mind felszerelések és személyi állomány szállítását a KBVP keretében végrehajtott missziók és műveletek számára;

| 86. | hangsúlyozza, hogy az európai kapacitások megerősítésének az európai védelmi ipar ipari és technológiai bázisának megszilárdításában is meg kell mutatkoznia; emlékeztet ezzel összefüggésben az európai preferencia elvének jelentőségére és egy európai termékek vásárlását ösztönző jogszabály fontosságára; |
| --- | --- |

86.

hangsúlyozza, hogy az európai kapacitások megerősítésének az európai védelmi ipar ipari és technológiai bázisának megszilárdításában is meg kell mutatkoznia; emlékeztet ezzel összefüggésben az európai preferencia elvének jelentőségére és egy európai termékek vásárlását ösztönző jogszabály fontosságára;

| 87. | megállapítja, hogy az EU-t és tagállamait sújtó pénzügyi és költségvetési válság a szakértelem eltűnéséhez vezethet, amennyiben nem kerül sor két- vagy többoldalú alapon szervezett, európai szintű, nagyléptékű program beindítására, és hogy a válság a magas fokon szakosodott ipari hálózat megszűnését is előidézheti; hangsúlyozza továbbá, hogy az európai védelmi iparág közepes méretű vállalatait szintén érinti a gazdasági és pénzügyi válság, és hogy egyes tagállamokban hozzájárulnak a gazdasághoz és munkahelyeket teremthetnek; |
| --- | --- |

87.

megállapítja, hogy az EU-t és tagállamait sújtó pénzügyi és költségvetési válság a szakértelem eltűnéséhez vezethet, amennyiben nem kerül sor két- vagy többoldalú alapon szervezett, európai szintű, nagyléptékű program beindítására, és hogy a válság a magas fokon szakosodott ipari hálózat megszűnését is előidézheti; hangsúlyozza továbbá, hogy az európai védelmi iparág közepes méretű vállalatait szintén érinti a gazdasági és pénzügyi válság, és hogy egyes tagállamokban hozzájárulnak a gazdasághoz és munkahelyeket teremthetnek;

| 88. | üdvözli a „Horizont 2020” keretprogram keretében a KBVP-missziókat támogató, uniós finanszírozású jövőbeli polgári és katonai kutatást és közbeszerzést előirányzó bizottsági javaslatot; aggodalommal állapítja meg a kutatásra és technológiafejlesztésre fordított hitelek csökkenését, ami hosszú távon visszaveti Európa képességét egy hiteles védelmi eszköz fenntartására, amely a fegyverek és katonai felszerelések teljes körére támaszkodik; emlékezteti a tagállamokat azon kötelezettségvállalásukra, hogy legalább 2 %-ra növelik a védelmi költségvetésből a védelmi célú kutatásra és technológiára elkülönített források arányát, és emlékeztet arra, hogy a kutatásra és védelmi technológiára irányuló beruházások a polgári alkalmazás terén is jelentős eredményeket hoztak; |
| --- | --- |

88.

üdvözli a „Horizont 2020” keretprogram keretében a KBVP-missziókat támogató, uniós finanszírozású jövőbeli polgári és katonai kutatást és közbeszerzést előirányzó bizottsági javaslatot; aggodalommal állapítja meg a kutatásra és technológiafejlesztésre fordított hitelek csökkenését, ami hosszú távon visszaveti Európa képességét egy hiteles védelmi eszköz fenntartására, amely a fegyverek és katonai felszerelések teljes körére támaszkodik; emlékezteti a tagállamokat azon kötelezettségvállalásukra, hogy legalább 2 %-ra növelik a védelmi költségvetésből a védelmi célú kutatásra és technológiára elkülönített források arányát, és emlékeztet arra, hogy a kutatásra és védelmi technológiára irányuló beruházások a polgári alkalmazás terén is jelentős eredményeket hoztak;

| 89. | üdvözli a kibervédelemhez kapcsolódó közelmúltbeli kezdeményezéseket és projekteket; arra sürgeti a tagállamokat, hogy még szorosabban működjenek együtt az EVÜ-vel különösen kibervédelmi jellegű képességeik fejlesztése terén, elsősorban a bizalomépítés és az erőforrás-megosztás céljából; üdvözli, hogy a kibervédelem az EVÜ védelmi kutatási és technológiai tevékenységének egyik prioritását képezi majd; |
| --- | --- |

89.

üdvözli a kibervédelemhez kapcsolódó közelmúltbeli kezdeményezéseket és projekteket; arra sürgeti a tagállamokat, hogy még szorosabban működjenek együtt az EVÜ-vel különösen kibervédelmi jellegű képességeik fejlesztése terén, elsősorban a bizalomépítés és az erőforrás-megosztás céljából; üdvözli, hogy a kibervédelem az EVÜ védelmi kutatási és technológiai tevékenységének egyik prioritását képezi majd;

| 90. | üdvözli az EVÜ arra irányuló erőfeszítéseit, hogy megőrizze az EU védelmi technológiai és ipari bázisát (EDTIB), valamint üdvözli a Bizottságon belüli munkacsoport létrehozására irányuló Barnier-Tajani kezdeményezést, amely munkacsoport feladata e stratégiai eszköz fenntartása és fejlesztése, valamint az EU és tagállamai védelmi autonómiájának biztosítása; kéri a Bizottságot, hogy folyamatosan tájékoztassa a Parlamentet a munkacsoport tevékenységéről, és felkéri, hogy a jövőben a Parlamentet is vonja be abba; |
| --- | --- |

90.

üdvözli az EVÜ arra irányuló erőfeszítéseit, hogy megőrizze az EU védelmi technológiai és ipari bázisát (EDTIB), valamint üdvözli a Bizottságon belüli munkacsoport létrehozására irányuló Barnier-Tajani kezdeményezést, amely munkacsoport feladata e stratégiai eszköz fenntartása és fejlesztése, valamint az EU és tagállamai védelmi autonómiájának biztosítása; kéri a Bizottságot, hogy folyamatosan tájékoztassa a Parlamentet a munkacsoport tevékenységéről, és felkéri, hogy a jövőben a Parlamentet is vonja be abba;

| 91. | kéri a tagállamokat, hogy maradéktalanul alkalmazzák a védelmi közbeszerzésekre vonatkozó irányelv rendelkezéseit (2009/81/EK irányelv (6)), hogy ezzel is javítsák a felszerelések interoperabilitását és küzdjenek a piac szétaprózódása ellen, amely gyakran a harmadik országoknak kedvez; |
| --- | --- |

91.

kéri a tagállamokat, hogy maradéktalanul alkalmazzák a védelmi közbeszerzésekre vonatkozó irányelv rendelkezéseit (2009/81/EK irányelv (6)), hogy ezzel is javítsák a felszerelések interoperabilitását és küzdjenek a piac szétaprózódása ellen, amely gyakran a harmadik országoknak kedvez;

| 92. | üdvözli a Bizottság „Erősebb európai ipart a növekedés és a gazdasági fellendülés érdekében” című, 2012. október 10-i iparpolitikai közleményét, amely elismeri, hogy a védelmi ágazatnak van egy erősen nemzeti dimenziója, és bejelenti egy átfogó stratégia kidolgozását a védelmi ipar versenyképességének támogatására; |
| --- | --- |

92.

üdvözli a Bizottság „Erősebb európai ipart a növekedés és a gazdasági fellendülés érdekében” című, 2012. október 10-i iparpolitikai közleményét, amely elismeri, hogy a védelmi ágazatnak van egy erősen nemzeti dimenziója, és bejelenti egy átfogó stratégia kidolgozását a védelmi ipar versenyképességének támogatására;

| 93. | hangsúlyozza az EVÜ által kidolgozott képességfejlesztési terv jelentőségét; felkéri a tagállamokat, hogy a képességfejlesztési tervet a nemzeti tervezés során fokozottabban integrálják elképzeléseikbe, és mutassanak nagyobb hajlandóságot az EVÜ projektjeiben való pénzügyi közreműködésre; |
| --- | --- |

93.

hangsúlyozza az EVÜ által kidolgozott képességfejlesztési terv jelentőségét; felkéri a tagállamokat, hogy a képességfejlesztési tervet a nemzeti tervezés során fokozottabban integrálják elképzeléseikbe, és mutassanak nagyobb hajlandóságot az EVÜ projektjeiben való pénzügyi közreműködésre;

| 94. | úgy véli, hogy a Tanácsnak és a tagállamoknak jobban kell támogatniuk az Unió azon intézményeit, amelyek az erőforrás-megosztás révén megtakarításokat tehetnek lehetővé, nevezetesen az EVÜ-t, az Európai Unió Műholdközpontját és az Európai Biztonsági és Védelmi Főiskolát; |
| --- | --- |

94.

úgy véli, hogy a Tanácsnak és a tagállamoknak jobban kell támogatniuk az Unió azon intézményeit, amelyek az erőforrás-megosztás révén megtakarításokat tehetnek lehetővé, nevezetesen az EVÜ-t, az Európai Unió Műholdközpontját és az Európai Biztonsági és Védelmi Főiskolát;

| 95. | felhívja a Tanácsot és a tagállamokat, hogy az EVÜ számára biztosítsanak megfelelő költségvetést és személyi állományt annak érdekében, hogy módjában álljon végrehajtani a Lisszaboni Szerződés által rábízott valamennyi feladatot; hangsúlyozza, hogy a következő többéves pénzügyi kereten belül mindezt számításba kell venni; |
| --- | --- |

95.

felhívja a Tanácsot és a tagállamokat, hogy az EVÜ számára biztosítsanak megfelelő költségvetést és személyi állományt annak érdekében, hogy módjában álljon végrehajtani a Lisszaboni Szerződés által rábízott valamennyi feladatot; hangsúlyozza, hogy a következő többéves pénzügyi kereten belül mindezt számításba kell venni;

Űrpolitika a KBVP szolgálatában

| 96. | hangsúlyozza, hogy döntéshozatali és műveleti autonómiája érdekében az EU-nak a műholdas képalkotás, az információgyűjtés, a kommunikáció és a világűr megfigyelése terén alkalmazandó megfelelő műholdas eszközökkel kell rendelkeznie; úgy véli, hogy e területeket a jelenlegi megállapodásokban rögzítetteknél nagyobb mértékben meg lehetne osztani, akár kétoldalú alapon, akár az Európai Unió Műholdközpontjával együttműködésben a Helios, Cosmo-SkyMed és SAR-Lupe programok tekintetében; azt reméli, hogy a megfigyelő műholdak jelenlegi generációját felváltó MUSIS program az európai országok közötti, valamint az EKSZ-szel és az Unió politikai-katonai szerveivel folytatott együttműködés példája lesz; |
| --- | --- |

96.

hangsúlyozza, hogy döntéshozatali és műveleti autonómiája érdekében az EU-nak a műholdas képalkotás, az információgyűjtés, a kommunikáció és a világűr megfigyelése terén alkalmazandó megfelelő műholdas eszközökkel kell rendelkeznie; úgy véli, hogy e területeket a jelenlegi megállapodásokban rögzítetteknél nagyobb mértékben meg lehetne osztani, akár kétoldalú alapon, akár az Európai Unió Műholdközpontjával együttműködésben a Helios, Cosmo-SkyMed és SAR-Lupe programok tekintetében; azt reméli, hogy a megfigyelő műholdak jelenlegi generációját felváltó MUSIS program az európai országok közötti, valamint az EKSZ-szel és az Unió politikai-katonai szerveivel folytatott együttműködés példája lesz;

| 97. | felkéri ezzel kapcsolatban a Tanácsot és a Bizottságot, hogy vizsgálják meg a jövőbeni műholdas képalkotó programokban való uniós pénzügyi részvétel lehetőségét, biztosítva ezzel az Unió politikai-katonai szervei és az EKSZ számára, hogy a műholdakat feladatokkal láthassák el, és kérésüknek megfelelően, illetve szükségleteik szerint hozzájuthassanak a válságrégiókról, valamint azon régiókról készített műholdképekhez, ahol valamilyen KBVP-missziót kell végrehajtani; |
| --- | --- |

97.

felkéri ezzel kapcsolatban a Tanácsot és a Bizottságot, hogy vizsgálják meg a jövőbeni műholdas képalkotó programokban való uniós pénzügyi részvétel lehetőségét, biztosítva ezzel az Unió politikai-katonai szervei és az EKSZ számára, hogy a műholdakat feladatokkal láthassák el, és kérésüknek megfelelően, illetve szükségleteik szerint hozzájuthassanak a válságrégiókról, valamint azon régiókról készített műholdképekhez, ahol valamilyen KBVP-missziót kell végrehajtani;

| 98. | emlékeztet arra, hogy uniós finanszírozást kell biztosítani a GMES projekt számára, amelynek – a GALILEO program mintájára – az EU kritikus infrastruktúrájának részévé kell válnia; |
| --- | --- |

98.

emlékeztet arra, hogy uniós finanszírozást kell biztosítani a GMES projekt számára, amelynek – a GALILEO program mintájára – az EU kritikus infrastruktúrájának részévé kell válnia;

A gyorsreagálási képesség megerősítése

| 99. | megjegyzi, hogy az ATHENA mechanizmus, a korábbi parlamenti állásfoglalások és az EU harccsoportjainak alkalmazására vonatkozó doktrína tekintetében foganatosított – és például a weimari levélben kért – változtatások ellenére a mai napig egyik harccsoport alkalmazására sem került sor, noha e harccsoportok első vonalbeli haderőt képezhetnek, míg a hosszabb tartózkodásra alkalmas egyéb erők fel nem váltják azokat; |
| --- | --- |

99.

megjegyzi, hogy az ATHENA mechanizmus, a korábbi parlamenti állásfoglalások és az EU harccsoportjainak alkalmazására vonatkozó doktrína tekintetében foganatosított – és például a weimari levélben kért – változtatások ellenére a mai napig egyik harccsoport alkalmazására sem került sor, noha e harccsoportok első vonalbeli haderőt képezhetnek, míg a hosszabb tartózkodásra alkalmas egyéb erők fel nem váltják azokat;

| 100. | úgy véli, hogy ez a helyzet aláássa a harccsoportok és általában a KBVP hitelességét, jóllehet már lett volna lehetőség e harccsoportok bevetésére; ösztönzi a tagállamokat, hogy lépjenek fel aktívan, és tegyenek eleget kötelezettségvállalásaiknak ezen eszköz érdekében, szem előtt tartva, hogy tekintettel a harccsoportokra irányuló pénzügyi és személyi beruházásokra, azok igénybevételének – több kínálkozó alkalom ellenére történt – elmaradása kockázati tényezővé vált; |
| --- | --- |

100.

úgy véli, hogy ez a helyzet aláássa a harccsoportok és általában a KBVP hitelességét, jóllehet már lett volna lehetőség e harccsoportok bevetésére; ösztönzi a tagállamokat, hogy lépjenek fel aktívan, és tegyenek eleget kötelezettségvállalásaiknak ezen eszköz érdekében, szem előtt tartva, hogy tekintettel a harccsoportokra irányuló pénzügyi és személyi beruházásokra, azok igénybevételének – több kínálkozó alkalom ellenére történt – elmaradása kockázati tényezővé vált;

| 101. | megismétli, hogy az ATHENA mechanizmus további átalakításra szorul a közös költségek arányának növelése és ezáltal a katonai műveletekkel kapcsolatos méltányosabb tehermegosztás biztosítása, valamint annak érdekében, hogy rábírja a tagállamokat a KBVP-missziókban vállalt vezető szereppel szembeni ellenállásuk leküzdésére; |
| --- | --- |

101.

megismétli, hogy az ATHENA mechanizmus további átalakításra szorul a közös költségek arányának növelése és ezáltal a katonai műveletekkel kapcsolatos méltányosabb tehermegosztás biztosítása, valamint annak érdekében, hogy rábírja a tagállamokat a KBVP-missziókban vállalt vezető szereppel szembeni ellenállásuk leküzdésére;

| 102. | támogatja a válságkezelési eljárások felülvizsgálatának folyamatát, amelynek az év vége előtt be kell fejeződnie és elő kell segítenie a polgári és katonai KBVP-műveletek gyorsabb végrehajtását; úgy véli, hogy a válságkezelési eljárásoknak ezután is a KBVP-műveletekhez kell tartozniuk és nincs szükség olyan egyéb eszközök bevonására, amelyek esetleg nehézkessé tehetik az eljárásokat; támogatja továbbá a finanszírozási eljárások felülvizsgálatát, hogy az alapok mozgósítása rugalmasabbá és gyorsabbá váljon; |
| --- | --- |

102.

támogatja a válságkezelési eljárások felülvizsgálatának folyamatát, amelynek az év vége előtt be kell fejeződnie és elő kell segítenie a polgári és katonai KBVP-műveletek gyorsabb végrehajtását; úgy véli, hogy a válságkezelési eljárásoknak ezután is a KBVP-műveletekhez kell tartozniuk és nincs szükség olyan egyéb eszközök bevonására, amelyek esetleg nehézkessé tehetik az eljárásokat; támogatja továbbá a finanszírozási eljárások felülvizsgálatát, hogy az alapok mozgósítása rugalmasabbá és gyorsabbá váljon;

Struktúrák és tervezés

| 103. | úgy véli, hogy az Afrika szarván folytatott missziók összehangolásában a műveleti központnak juttatott szerep jelenti az első lépést afelé, hogy létrejöjjön egy megfelelő személyi állománnyal, kommunikációs eszközökkel és ellenőrzési hatáskörrel ellátott európai tervezési és műveletirányítási kapacitás; ugyanakkor sajnálatosnak tartja, hogy a Központ a polgári missziók és a katonai műveletek tervezésének és irányításának nem állandó, és nem is központi szereplője; |
| --- | --- |

103.

úgy véli, hogy az Afrika szarván folytatott missziók összehangolásában a műveleti központnak juttatott szerep jelenti az első lépést afelé, hogy létrejöjjön egy megfelelő személyi állománnyal, kommunikációs eszközökkel és ellenőrzési hatáskörrel ellátott európai tervezési és műveletirányítási kapacitás; ugyanakkor sajnálatosnak tartja, hogy a Központ a polgári missziók és a katonai műveletek tervezésének és irányításának nem állandó, és nem is központi szereplője;

| 104. | újólag kiáll egy uniós műveleti parancsnokság létrehozása mellett, amelynek feladata az EKSZ alá tartozó polgári missziók és katonai műveletek – szükség esetén állandó strukturált együttműködés révén történő – műveleti tervezése és irányítása; |
| --- | --- |

104.

újólag kiáll egy uniós műveleti parancsnokság létrehozása mellett, amelynek feladata az EKSZ alá tartozó polgári missziók és katonai műveletek – szükség esetén állandó strukturált együttműködés révén történő – műveleti tervezése és irányítása;

| 105. | felhívja a figyelmet arra, hogy a Tanács 2011. decemberi következtetéseiben kifejezte azon szándékát, hogy meg kívánja erősíteni a megelőző tervezési kapacitásokat; támogatja az Európai Unió Katonai Törzse (EUKT) ezzel összefüggő hatáskörének bővítését; úgy véli, hogy a műveleti központ szintén támogathatná az EUKT-t e feladatában; |
| --- | --- |

105.

felhívja a figyelmet arra, hogy a Tanács 2011. decemberi következtetéseiben kifejezte azon szándékát, hogy meg kívánja erősíteni a megelőző tervezési kapacitásokat; támogatja az Európai Unió Katonai Törzse (EUKT) ezzel összefüggő hatáskörének bővítését; úgy véli, hogy a műveleti központ szintén támogathatná az EUKT-t e feladatában;

| 106. | érdeklődéssel veszi tudomásul, hogy a helyzetelemző központot két új intézményre bontották, amelyek egyike az EU helyzetelemző szolgálata, a másik pedig egy hírszerző központ („Intelligence Centre” vagy INTCEN), és üdvözli, hogy utóbbit ki kell bővíteni abban az esetben, ha a tagállamok ki kívánják terjeszteni a KKBP-t és KBVP-t; |
| --- | --- |

106.

érdeklődéssel veszi tudomásul, hogy a helyzetelemző központot két új intézményre bontották, amelyek egyike az EU helyzetelemző szolgálata, a másik pedig egy hírszerző központ („Intelligence Centre” vagy INTCEN), és üdvözli, hogy utóbbit ki kell bővíteni abban az esetben, ha a tagállamok ki kívánják terjeszteni a KKBP-t és KBVP-t;

| 107. | támogatja, hogy a biztonsági kihívások jobb kezelése érdekében a KBVP szempontjából legjelentősebb uniós küldöttségeknél hozzanak létre ideiglenes vagy állandó biztonsági szakértői álláshelyeket; kéri annak vizsgálatát, hogy e szakértők milyen megelőző szerepet játszhatnak a biztonsági ügyek és a riasztási rendszerek terén; |
| --- | --- |

107.

támogatja, hogy a biztonsági kihívások jobb kezelése érdekében a KBVP szempontjából legjelentősebb uniós küldöttségeknél hozzanak létre ideiglenes vagy állandó biztonsági szakértői álláshelyeket; kéri annak vizsgálatát, hogy e szakértők milyen megelőző szerepet játszhatnak a biztonsági ügyek és a riasztási rendszerek terén;

Partnerségek

EU/NATO

| 108. | megállapítja, hogy a chicagói csúcson megerősített stratégiai partnerség révén társult EU és NATO több közös területen vállalt kötelezettségeket, így Koszovóban, Afganisztánban és a kalózkodás ellen az Ádeni-öbölben és az Indiai-óceánon folytatott küzdelemben; ezzel összefüggésben emlékeztet az EU és a NATO közötti jó együttműködés fontosságára; |
| --- | --- |

108.

megállapítja, hogy a chicagói csúcson megerősített stratégiai partnerség révén társult EU és NATO több közös területen vállalt kötelezettségeket, így Koszovóban, Afganisztánban és a kalózkodás ellen az Ádeni-öbölben és az Indiai-óceánon folytatott küzdelemben; ezzel összefüggésben emlékeztet az EU és a NATO közötti jó együttműködés fontosságára;

| 109. | úgy véli, hogy az EU polgári és katonai kapacitásának megerősítése a NATO számára is előnyös, és elősegíti a két szervezet közötti szinergiák létrejöttét; |
| --- | --- |

109.

úgy véli, hogy az EU polgári és katonai kapacitásának megerősítése a NATO számára is előnyös, és elősegíti a két szervezet közötti szinergiák létrejöttét;

| 110. | rámutat arra, hogy a török–ciprusi ellentét miatti blokád nem gátolja a két szervezetet abban, hogy megfelelő csatornákon keresztül politikai párbeszédet folytassanak, a munkatársaik közötti kapcsolatoknak köszönhetően együtt dolgozzanak és összehangolják tevékenységüket; felszólít mindemellett ezen ellentét megoldására, hogy javuljon a két szervezet közötti együttműködés; |
| --- | --- |

110.

rámutat arra, hogy a török–ciprusi ellentét miatti blokád nem gátolja a két szervezetet abban, hogy megfelelő csatornákon keresztül politikai párbeszédet folytassanak, a munkatársaik közötti kapcsolatoknak köszönhetően együtt dolgozzanak és összehangolják tevékenységüket; felszólít mindemellett ezen ellentét megoldására, hogy javuljon a két szervezet közötti együttműködés;

| 111. | üdvözli az EU és a NATO között a katonai képességek terén folytatott együttműködést, amelynek célja többek között az, hogy megelőzze a párhuzamos feladatteljesítést az Unió kapacitásmegosztási kezdeményezése és a NATO intelligens védelmi kezdeményezése (Smart Defense) között; |
| --- | --- |

111.

üdvözli az EU és a NATO között a katonai képességek terén folytatott együttműködést, amelynek célja többek között az, hogy megelőzze a párhuzamos feladatteljesítést az Unió kapacitásmegosztási kezdeményezése és a NATO intelligens védelmi kezdeményezése (Smart Defense) között;

| 112. | hangsúlyozza a kiberbiztonság és -védelem terén folytatott, a védelmi képességfejlesztés terén megfigyelhető kölcsönösen kiegészítő jellegre építő gyakorlati együttműködés fontosságát, és hangsúlyozza, hogy e tekintetben – különösen a tervezés, a technológia, a képzés és a felszerelések terén – szorosabb koordinációra van szükség; |
| --- | --- |

112.

hangsúlyozza a kiberbiztonság és -védelem terén folytatott, a védelmi képességfejlesztés terén megfigyelhető kölcsönösen kiegészítő jellegre építő gyakorlati együttműködés fontosságát, és hangsúlyozza, hogy e tekintetben – különösen a tervezés, a technológia, a képzés és a felszerelések terén – szorosabb koordinációra van szükség;

| 113. | csalódottságát fejezi ki a NATO-n belüli polgári válságkezelési struktúrák létrehozása miatt, tekintettel arra, hogy ez az EU-n belül már meglévő és fejlett kapacitások felesleges megkettőzését jelenti; |
| --- | --- |

113.

csalódottságát fejezi ki a NATO-n belüli polgári válságkezelési struktúrák létrehozása miatt, tekintettel arra, hogy ez az EU-n belül már meglévő és fejlett kapacitások felesleges megkettőzését jelenti;

EU/AU

| 114. | üdvözli az afrikai kontinens békéjének és stabilitásának fenntartása érdekében az EU és az AU között folytatott együttműködést; megjegyzi, hogy az EU hozzájárul a béke és a biztonság megteremtéséhez Afrikában, ezért támogatja az AU és az afrikai regionális szervezetek – mint az ECOWAS – mindazon erőfeszítéseit, amelyek a béke megteremtésére, valamint az instabilitás, a bizonytalanság és a terrorista fenyegetések felszámolására irányulnak Afrika szarvától a Száhel-övezetig; |
| --- | --- |

114.

üdvözli az afrikai kontinens békéjének és stabilitásának fenntartása érdekében az EU és az AU között folytatott együttműködést; megjegyzi, hogy az EU hozzájárul a béke és a biztonság megteremtéséhez Afrikában, ezért támogatja az AU és az afrikai regionális szervezetek – mint az ECOWAS – mindazon erőfeszítéseit, amelyek a béke megteremtésére, valamint az instabilitás, a bizonytalanság és a terrorista fenyegetések felszámolására irányulnak Afrika szarvától a Száhel-övezetig;

| 115. | emlékeztet arra, hogy mindmáig az EU az AMISOM költségvetésének első számú támogatója, és hangsúlyozza, hogy stratégiai elképzelést kell kidolgozni e művelet jövőjére vonatkozóan; |
| --- | --- |

115.

emlékeztet arra, hogy mindmáig az EU az AMISOM költségvetésének első számú támogatója, és hangsúlyozza, hogy stratégiai elképzelést kell kidolgozni e művelet jövőjére vonatkozóan;

EU/ENSZ

| 116. | üdvözli az EKSZ és az ENSZ Békefenntartó Műveleteinek Főosztálya között létrejött hatékony együttműködést; megjegyzi, hogy az Európai Unió harccsoportjai első vonalbeli haderőként szolgálhatnak a sürgős békefenntartó műveletek során, amíg feladatukat át nem veszi valamely ENSZ-haderő; |
| --- | --- |

116.

üdvözli az EKSZ és az ENSZ Békefenntartó Műveleteinek Főosztálya között létrejött hatékony együttműködést; megjegyzi, hogy az Európai Unió harccsoportjai első vonalbeli haderőként szolgálhatnak a sürgős békefenntartó műveletek során, amíg feladatukat át nem veszi valamely ENSZ-haderő;

EU/EBESZ

| 117. | hangsúlyozza az EU és az EBESZ közötti együttműködés fontosságát a közös érdeklődésre számot tartó területeken, továbbá olyan kérdésekben, mint a konfliktusmegelőzés, a válságkezelés, a konfliktusok utáni rehabilitáció, valamint a jogállamiság előmozdítása és megerősítése; elégedetten veszi tudomásul, hogy az együttműködés hatálya az elmúlt években kibővült és elmélyült, ugyanakkor a válság- és konfliktuskezelés terén szorosabb együttműködést és szinergiákat szorgalmaz a párhuzamos erőfeszítések elkerülése és a költséghatékony megközelítések kidolgozása érdekében; |
| --- | --- |

117.

hangsúlyozza az EU és az EBESZ közötti együttműködés fontosságát a közös érdeklődésre számot tartó területeken, továbbá olyan kérdésekben, mint a konfliktusmegelőzés, a válságkezelés, a konfliktusok utáni rehabilitáció, valamint a jogállamiság előmozdítása és megerősítése; elégedetten veszi tudomásul, hogy az együttműködés hatálya az elmúlt években kibővült és elmélyült, ugyanakkor a válság- és konfliktuskezelés terén szorosabb együttműködést és szinergiákat szorgalmaz a párhuzamos erőfeszítések elkerülése és a költséghatékony megközelítések kidolgozása érdekében;

Európai Unió – harmadik országok

| 118. | hangsúlyozza, hogy továbbra is nagy jelentőséggel bírnak az erős transzatlanti kötelékek, valamint üdvözli az EU és az USA között a válságkezelési műveletekben – köztük az EUTM Somalia, az EUNAVFOR Atalanta, az EULEX Kosovo és az EUPOL Afghanistan misszióban – való együttműködést; |
| --- | --- |

118.

hangsúlyozza, hogy továbbra is nagy jelentőséggel bírnak az erős transzatlanti kötelékek, valamint üdvözli az EU és az USA között a válságkezelési műveletekben – köztük az EUTM Somalia, az EUNAVFOR Atalanta, az EULEX Kosovo és az EUPOL Afghanistan misszióban – való együttműködést;

| 119. | üdvözli az EU és a mai napig mintegy tizenkét harmadik ország között aláírt keretmegállapodásokat, amelyek célja lehetővé tenni ezen országok részvételét a KBVP keretében folytatott polgári és katonai műveletekben; |
| --- | --- |

119.

üdvözli az EU és a mai napig mintegy tizenkét harmadik ország között aláírt keretmegállapodásokat, amelyek célja lehetővé tenni ezen országok részvételét a KBVP keretében folytatott polgári és katonai műveletekben;

o

o o

| 120. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, a NATO főtitkárának, a NATO Parlamenti Közgyűlése elnökének, az Egyesült Nemzetek főtitkárának, az EBESZ hivatalban lévő elnökének és az EBESZ Parlamenti Közgyűlése elnökének. |
| --- | --- |

120.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, a NATO főtitkárának, a NATO Parlamenti Közgyűlése elnökének, az Egyesült Nemzetek főtitkárának, az EBESZ hivatalban lévő elnökének és az EBESZ Parlamenti Közgyűlése elnökének.

---

(1)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

(2)  HL C 349. E, 2010.12.22., 63. o.

(3)  HL C 99. E, 2012.4.3., 7. o.

(4)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0228.

(5)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0574.

(6)  HL L 216., 2009.8.20., 76. o.

---

| 16.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 419/138 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 419/138

---

P7_TA(2012)0456

Az EU kölcsönös védelmi és szolidaritási záradékai: politikai és műveleti dimenziók

Az Európai Parlament 2012. november 22-i állásfoglalása az EU kölcsönös védelmi és szolidaritási klauzulájáról: szakpolitikai és műveleti dimenzió (2012/2223(INI))

(2015/C 419/21)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 42. cikkének (7) bekezdésére és az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 222. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 42. cikkének (7) bekezdésére és az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 222. cikkére,

| — | tekintettel az EUSZ 24. cikkére és 42. cikkének (2) bekezdésére, az EUMSZ 122. cikkére és 196. cikkére, valamint az EUMSZ 222. cikkéről szóló 37. nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EUSZ 24. cikkére és 42. cikkének (2) bekezdésére, az EUMSZ 122. cikkére és 196. cikkére, valamint az EUMSZ 222. cikkéről szóló 37. nyilatkozatra,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Alapokmányára, és különösen VII. fejezetének és 51. cikkének rendelkezéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Alapokmányára, és különösen VII. fejezetének és 51. cikkének rendelkezéseire,

| — | tekintettel az Európai Tanács által 2003. december 12-én elfogadott európai biztonsági stratégiára, valamint a végrehajtásáról szóló jelentésre, amelyet a 2008. december 11–12-i Európai Tanács jóváhagyott, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács által 2003. december 12-én elfogadott európai biztonsági stratégiára, valamint a végrehajtásáról szóló jelentésre, amelyet a 2008. december 11–12-i Európai Tanács jóváhagyott,

| — | tekintettel az Európai Uniónak a 2010. március 25–26-i Európai Tanács által jóváhagyott belső biztonsági stratégiájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Uniónak a 2010. március 25–26-i Európai Tanács által jóváhagyott belső biztonsági stratégiájára,

| — | tekintettel az Európai Unió terrorizmus elleni stratégiájára, amelyet a 2005. december 15–16-i Európai Tanács fogadott el, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió terrorizmus elleni stratégiájára, amelyet a 2005. december 15–16-i Európai Tanács fogadott el,

| — | tekintettel az Észak-atlanti Szerződés 4. és 5. cikkére; |
| --- | --- |

—

tekintettel az Észak-atlanti Szerződés 4. és 5. cikkére;

| — | tekintettel az Észak-atlanti Szerződés Szervezete tagjainak védelemére és biztonságára vonatkozó stratégiai koncepcióra, amelyet a 2010. november 19–20-án Lisszabonban megrendezett NATO-csúcstalálkozón fogadtak el, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Észak-atlanti Szerződés Szervezete tagjainak védelemére és biztonságára vonatkozó stratégiai koncepcióra, amelyet a 2010. november 19–20-án Lisszabonban megrendezett NATO-csúcstalálkozón fogadtak el,

| — | tekintettel a Nyugat-Európai Unió feloszlatásáról szóló határozatra; |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nyugat-Európai Unió feloszlatásáról szóló határozatra;

| — | tekintettel az EU-n belüli katasztrófamegelőzés közösségi keretéről szóló, 2009. november 30-i tanácsi következtetésekre; |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU-n belüli katasztrófamegelőzés közösségi keretéről szóló, 2009. november 30-i tanácsi következtetésekre;

| — | tekintettel „A katasztrófákra adott uniós válasz erősítése felé: a polgári védelem és a humanitárius segítségnyújtás szerepe” című, 2010. október 26-i bizottsági közleményre (COM(2010)0600), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A katasztrófákra adott uniós válasz erősítése felé: a polgári védelem és a humanitárius segítségnyújtás szerepe” című, 2010. október 26-i bizottsági közleményre (COM(2010)0600),

| — | tekintettel „Az EU belső biztonsági stratégiájának megvalósítása: öt lépés a biztonságosabb Európa felé” című, 2010. november 22-i bizottsági közleményre (COM(2010)0673), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az EU belső biztonsági stratégiájának megvalósítása: öt lépés a biztonságosabb Európa felé” című, 2010. november 22-i bizottsági közleményre (COM(2010)0673),

| — | tekintettel az EU szakpolitikai szintű válságkoordinációjára vonatkozó szabályokról szóló koncepcióra, amelyet a Coreper 2012. május 30-án jóváhagyott (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU szakpolitikai szintű válságkoordinációjára vonatkozó szabályokról szóló koncepcióra, amelyet a Coreper 2012. május 30-án jóváhagyott (1),

| — | tekintettel az Európai Unió belső biztonsági stratégiájáról szóló, 2012. május 22-i állásfoglalására (2), a pénzügyi válságnak az uniós tagállamok védelmi ágazatára gyakorolt hatásáról szóló, 2011. december 14-i állásfoglalására (3), „A katasztrófákra adott uniós válasz erősítése: a polgári védelem és a humanitárius segítségnyújtás szerepe” című, 2011. szeptember 27-i állásfoglalására (4), valamint a polgári-katonai együttműködésről és polgári-katonai képességek kialakításáról szóló, 2010. november 23-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió belső biztonsági stratégiájáról szóló, 2012. május 22-i állásfoglalására (2), a pénzügyi válságnak az uniós tagállamok védelmi ágazatára gyakorolt hatásáról szóló, 2011. december 14-i állásfoglalására (3), „A katasztrófákra adott uniós válasz erősítése: a polgári védelem és a humanitárius segítségnyújtás szerepe” című, 2011. szeptember 27-i állásfoglalására (4), valamint a polgári-katonai együttműködésről és polgári-katonai képességek kialakításáról szóló, 2010. november 23-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel az EU 2009-es uniós vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris (CBRN) cselekvési tervre (6) és a vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris biztonság európai unióbeli növeléséről szóló uniós CBRN cselekvési tervről szóló, 2010. december 14-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU 2009-es uniós vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris (CBRN) cselekvési tervre (6) és a vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris biztonság európai unióbeli növeléséről szóló uniós CBRN cselekvési tervről szóló, 2010. december 14-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére, valamint az Alkotmányügyi Bizottság és az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság véleményeire (A7-0356/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére, valamint az Alkotmányügyi Bizottság és az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság véleményeire (A7-0356/2012),

| A. | mivel az uniós tagállamok biztonsága nem választható el egymástól, és minden uniós polgár számára azonos biztonsági garanciákat és azonos szintű védelmet kell biztosítani a hagyományos és a nem hagyományos fenyegetésekkel szemben egyaránt; mivel Európában a béke, biztonság, a demokrácia, az emberi jogok, a jogállamiság és a szabadság – polgáraink jólétéhez nélkülözhetetlen értékek – védelmét az európai országoknak és az Uniónak továbbra is alapvető célként és feladatként kell kezelniük; |
| --- | --- |

A.

mivel az uniós tagállamok biztonsága nem választható el egymástól, és minden uniós polgár számára azonos biztonsági garanciákat és azonos szintű védelmet kell biztosítani a hagyományos és a nem hagyományos fenyegetésekkel szemben egyaránt; mivel Európában a béke, biztonság, a demokrácia, az emberi jogok, a jogállamiság és a szabadság – polgáraink jólétéhez nélkülözhetetlen értékek – védelmét az európai országoknak és az Uniónak továbbra is alapvető célként és feladatként kell kezelniük;

| B. | mivel a világ jelenlegi biztonsági kockázatai között számos összetett és változó veszély szerepel, például a nemzetközi terrorizmus, a tömegpusztító fegyverek terjedése, széthulló államok, befagyott és véget nem érő konfliktusok, szervezett bűnözés, a kibertér fenyegetettsége, az energiaforrások szűkössége, a környezet állapotromlása és az azzal járó biztonsági kockázatok, a természeti és az ember által okozott katasztrófák, a járványok és számos egyéb veszély, |
| --- | --- |

B.

mivel a világ jelenlegi biztonsági kockázatai között számos összetett és változó veszély szerepel, például a nemzetközi terrorizmus, a tömegpusztító fegyverek terjedése, széthulló államok, befagyott és véget nem érő konfliktusok, szervezett bűnözés, a kibertér fenyegetettsége, az energiaforrások szűkössége, a környezet állapotromlása és az azzal járó biztonsági kockázatok, a természeti és az ember által okozott katasztrófák, a járványok és számos egyéb veszély,

| C. | mivel az EU elismeri a nemzetközi jogra támaszkodó, hatékony multilateralizmuson alapuló nemzetközi rendet, és azt, hogy ezzel kifejezésre jut az európaiak azon meggyőződése, hogy egyetlen nemzet sem szállhat szembe egyedül az új fenyegetésekkel; |
| --- | --- |

C.

mivel az EU elismeri a nemzetközi jogra támaszkodó, hatékony multilateralizmuson alapuló nemzetközi rendet, és azt, hogy ezzel kifejezésre jut az európaiak azon meggyőződése, hogy egyetlen nemzet sem szállhat szembe egyedül az új fenyegetésekkel;

| D. | mivel a biztonság és a nemzetközi terrorizmus elleni küzdelem az Európai Unió prioritásai közé tartozik; mivel a tagállamok egyetértésével kidolgozott közös válaszra és közös stratégiára van szükség; |
| --- | --- |

D.

mivel a biztonság és a nemzetközi terrorizmus elleni küzdelem az Európai Unió prioritásai közé tartozik; mivel a tagállamok egyetértésével kidolgozott közös válaszra és közös stratégiára van szükség;

| E. | mivel az elmúlt évtizedekben megszaporodtak és súlyosabbá váltak a természeti és az ember által okozott katasztrófák, és különösen az éghajlatváltozáshoz köthető katasztrófák, és az éghajlatváltozás fokozódásával az ilyen események várhatóan még gyakoribbá válnak; |
| --- | --- |

E.

mivel az elmúlt évtizedekben megszaporodtak és súlyosabbá váltak a természeti és az ember által okozott katasztrófák, és különösen az éghajlatváltozáshoz köthető katasztrófák, és az éghajlatváltozás fokozódásával az ilyen események várhatóan még gyakoribbá válnak;

| F. | mivel a közös védelmet célzó közös védelmi politika fokozatos kialakítása megerősíti az európai identitást és az EU stratégiai önállóságát; mivel ezzel egyidejűleg az erősebb és cselekvőképesebb európai védelem alapvető fontosságú a transzatlanti kapcsolat megszilárdításához, figyelembe véve a gazdasági világválság által felgyorsított strukturális geostratégiai változásokat, és különösen most, amikor az Egyesült Államok stratégiailag az ázsiai–csendes-óceáni térségre helyezi át erőit; |
| --- | --- |

F.

mivel a közös védelmet célzó közös védelmi politika fokozatos kialakítása megerősíti az európai identitást és az EU stratégiai önállóságát; mivel ezzel egyidejűleg az erősebb és cselekvőképesebb európai védelem alapvető fontosságú a transzatlanti kapcsolat megszilárdításához, figyelembe véve a gazdasági világválság által felgyorsított strukturális geostratégiai változásokat, és különösen most, amikor az Egyesült Államok stratégiailag az ázsiai–csendes-óceáni térségre helyezi át erőit;

| G. | mivel az EU 21 tagállama, amely a NATO-nak is tagja, konzultálhat egymással, amikor területi integritásukat, politikai függetlenségüket vagy biztonságukat veszély fenyegeti, és fegyveres támadás esetén mindenkor köti őket a kollektív védelem; |
| --- | --- |

G.

mivel az EU 21 tagállama, amely a NATO-nak is tagja, konzultálhat egymással, amikor területi integritásukat, politikai függetlenségüket vagy biztonságukat veszély fenyegeti, és fegyveres támadás esetén mindenkor köti őket a kollektív védelem;

| H. | mivel, jóllehet továbbra is a tagállamok viselik az elsődleges felelősséget a területükön kialakult válságok kezeléséért, a súlyos és összetett biztonsági fenyegetések – például fegyveres támadások, terrorcselekmények, természeti, illetve vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris katasztrófák vagy informatikai támadások – egyre inkább határokon átnyúló természetűek, és könnyen előfordulhat, hogy meghaladják valamely tagállam egyedi kapacitásait, ezért létfontosságú, hogy a tagállamokra nézve kötelező erejű szolidaritás álljon fenn és összehangolt választ lehessen adni az ilyen fenyegetésekre; |
| --- | --- |

H.

mivel, jóllehet továbbra is a tagállamok viselik az elsődleges felelősséget a területükön kialakult válságok kezeléséért, a súlyos és összetett biztonsági fenyegetések – például fegyveres támadások, terrorcselekmények, természeti, illetve vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris katasztrófák vagy informatikai támadások – egyre inkább határokon átnyúló természetűek, és könnyen előfordulhat, hogy meghaladják valamely tagállam egyedi kapacitásait, ezért létfontosságú, hogy a tagállamokra nézve kötelező erejű szolidaritás álljon fenn és összehangolt választ lehessen adni az ilyen fenyegetésekre;

| I. | mivel a hasonló aggályok kezelése érdekében a Lisszaboni Szerződés bevezette az EUSZ 42. cikkének (7) bekezdését (a „kölcsönös védelmi” vagy „kölcsönös segítségnyújtási klauzula” (8)) és az EUMSZ 222. cikkét („szolidaritási klauzula”), de csaknem három évvel a Szerződés hatálybalépését követően még mindig nincsenek végrehajtási rendelkezések, amelyek életbe léptetnék ezeket a klauzulákat; |
| --- | --- |

I.

mivel a hasonló aggályok kezelése érdekében a Lisszaboni Szerződés bevezette az EUSZ 42. cikkének (7) bekezdését (a „kölcsönös védelmi” vagy „kölcsönös segítségnyújtási klauzula” (8)) és az EUMSZ 222. cikkét („szolidaritási klauzula”), de csaknem három évvel a Szerződés hatálybalépését követően még mindig nincsenek végrehajtási rendelkezések, amelyek életbe léptetnék ezeket a klauzulákat;

Általános szempontok

| 1. | nyomatékosan kéri a tagállamokat, a Bizottságot és az alelnököt/főképviselőt, hogy teljes mértékben használják ki a Szerződés vonatkozó rendelkezései által kínált lehetőségeket és különösen a kölcsönös védelmi és a szolidaritási klauzulát annak érdekében, hogy minden európai polgárt azonos biztonsági garanciák illessenek meg mind a hagyományos, mind pedig a nem hagyományos fenyegetésekkel szemben – a biztonság oszthatatlanságának elve, valamint az uniós tagállamok közötti kölcsönös szolidaritás elve alapján –, figyelembe véve a fokozott költséghatékonyság, illetve a terhek és a költségek méltányos megosztásának szükségességét is; |
| --- | --- |

1.

nyomatékosan kéri a tagállamokat, a Bizottságot és az alelnököt/főképviselőt, hogy teljes mértékben használják ki a Szerződés vonatkozó rendelkezései által kínált lehetőségeket és különösen a kölcsönös védelmi és a szolidaritási klauzulát annak érdekében, hogy minden európai polgárt azonos biztonsági garanciák illessenek meg mind a hagyományos, mind pedig a nem hagyományos fenyegetésekkel szemben – a biztonság oszthatatlanságának elve, valamint az uniós tagállamok közötti kölcsönös szolidaritás elve alapján –, figyelembe véve a fokozott költséghatékonyság, illetve a terhek és a költségek méltányos megosztásának szükségességét is;

| 2. | megismétli, hogy a tagállamoknak és az Uniónak minden jelentős biztonsági fenyegetés tekintetében megelőzésen, felkészültségen és válaszadáson alapuló politikát kell kidolgozniuk, különös tekintettel az európai biztonsági stratégiában, a belső biztonsági stratégiában és a terrorizmus elleni küzdelem uniós koordinátora által a Tanács számára készített rendszeres jelentésekben meghatározottakra; |
| --- | --- |

2.

megismétli, hogy a tagállamoknak és az Uniónak minden jelentős biztonsági fenyegetés tekintetében megelőzésen, felkészültségen és válaszadáson alapuló politikát kell kidolgozniuk, különös tekintettel az európai biztonsági stratégiában, a belső biztonsági stratégiában és a terrorizmus elleni küzdelem uniós koordinátora által a Tanács számára készített rendszeres jelentésekben meghatározottakra;

| 3. | hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak és az Uniónak rendszeresen közös fenyegetettség- és kockázatértékeléseket kell végezniük az egymással megosztott hírszerzési információk közös elemzése alapján, és maradéktalanul ki kell használniuk az EU-ban már meglévő struktúrákat, például a Helyzetelemző Központot; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak és az Uniónak rendszeresen közös fenyegetettség- és kockázatértékeléseket kell végezniük az egymással megosztott hírszerzési információk közös elemzése alapján, és maradéktalanul ki kell használniuk az EU-ban már meglévő struktúrákat, például a Helyzetelemző Központot;

| 4. | tudomásul veszi a NATO új stratégiai elképzelését, amely szerint katonai szövetségként betöltött szerepének fenntartásán túlmenően a politikai és védelmi szövetségként történő fellépéshez szükséges kapacitását is kiépítse, az EU-val partnerségi viszonyban együttműködve; megjegyzi, hogy a NATO céljai és az EUSZ 43. cikkében lefektetett célkitűzések között egymást kiegészítő elemek vannak; ezért óva int attól, hogy e két szervezet költséges párhuzamos erőfeszítéseket tegyen és ebből fakadóan pazarló módon használja fel erőforrásait, továbbá sokkal szorosabb és rendszeresebb politikai együttműködést sürget az EU főképviselője és a NATO főtitkára között a kockázatértékelés, az erőforrás-gazdálkodás, a politikai tervezés és a műveletek végrehajtása céljaira, polgári és katonai téren egyaránt; |
| --- | --- |

4.

tudomásul veszi a NATO új stratégiai elképzelését, amely szerint katonai szövetségként betöltött szerepének fenntartásán túlmenően a politikai és védelmi szövetségként történő fellépéshez szükséges kapacitását is kiépítse, az EU-val partnerségi viszonyban együttműködve; megjegyzi, hogy a NATO céljai és az EUSZ 43. cikkében lefektetett célkitűzések között egymást kiegészítő elemek vannak; ezért óva int attól, hogy e két szervezet költséges párhuzamos erőfeszítéseket tegyen és ebből fakadóan pazarló módon használja fel erőforrásait, továbbá sokkal szorosabb és rendszeresebb politikai együttműködést sürget az EU főképviselője és a NATO főtitkára között a kockázatértékelés, az erőforrás-gazdálkodás, a politikai tervezés és a műveletek végrehajtása céljaira, polgári és katonai téren egyaránt;

| 5. | miközben ismételten megerősíti, hogy a területi integritás és a polgárok védelme továbbra is a védelmi politika központi elemét képezi, sürgeti a Tanácsot, hogy múlja felül a NATO megközelítését, amely olyan elkerülhetetlen körülményekkel foglalkozik, amelyek esetén a külső veszélyek megelőzése szükséges a szövetségesek védelmi érdekeinek előmozdításához, valamint erőfelfejlesztésre van szükség; |
| --- | --- |

5.

miközben ismételten megerősíti, hogy a területi integritás és a polgárok védelme továbbra is a védelmi politika központi elemét képezi, sürgeti a Tanácsot, hogy múlja felül a NATO megközelítését, amely olyan elkerülhetetlen körülményekkel foglalkozik, amelyek esetén a külső veszélyek megelőzése szükséges a szövetségesek védelmi érdekeinek előmozdításához, valamint erőfelfejlesztésre van szükség;

| 6. | újólag megerősíti, hogy kizárólag akkor engedhető meg, hogy az EU vagy tagállamai erőszakot alkalmazzanak, ha ez az Egyesült Nemzetek Alapokmánya alapján jogszerűen indokolt; hangsúlyozza ezzel kapcsolatban az egyéni és kollektív önvédelemhez való elidegeníthetetlen jog fontosságát; megismétli, hogy ragaszkodik a külföldi katonai és a polgári védelmi erőforrások katasztrófa idején történő bevetéséről szóló oslói iránymutatások tiszteletben tartásához; hangsúlyozza, hogy a konfliktusok, támadások és katasztrófák következményeire való reagálás helyett kívánatosabb az ilyen események megelőzése; |
| --- | --- |

6.

újólag megerősíti, hogy kizárólag akkor engedhető meg, hogy az EU vagy tagállamai erőszakot alkalmazzanak, ha ez az Egyesült Nemzetek Alapokmánya alapján jogszerűen indokolt; hangsúlyozza ezzel kapcsolatban az egyéni és kollektív önvédelemhez való elidegeníthetetlen jog fontosságát; megismétli, hogy ragaszkodik a külföldi katonai és a polgári védelmi erőforrások katasztrófa idején történő bevetéséről szóló oslói iránymutatások tiszteletben tartásához; hangsúlyozza, hogy a konfliktusok, támadások és katasztrófák következményeire való reagálás helyett kívánatosabb az ilyen események megelőzése;

| 7. | felhívja a figyelmet azokra a különböző eszközökre, amelyekkel az Unió és a tagállamok a szolidaritás szellemében nézhetnek szembe a rendkívüli eseményekkel; emlékeztet arra, hogy a súlyos nehézségekkel küzdő tagállamok gazdasági és pénzügyi támogatásához az EUMSZ 122. cikke, a polgári védelem terén teendő intézkedésekhez pedig az EUMSZ 196. cikke használható fel jogalapként; |
| --- | --- |

7.

felhívja a figyelmet azokra a különböző eszközökre, amelyekkel az Unió és a tagállamok a szolidaritás szellemében nézhetnek szembe a rendkívüli eseményekkel; emlékeztet arra, hogy a súlyos nehézségekkel küzdő tagállamok gazdasági és pénzügyi támogatásához az EUMSZ 122. cikke, a polgári védelem terén teendő intézkedésekhez pedig az EUMSZ 196. cikke használható fel jogalapként;

| 8. | emlékeztet a kül- és biztonságpolitika terén a kölcsönös politikai szolidaritás módszeres továbbfejlesztésére irányuló, az EUSZ 24. cikkében foglalt kötelezettségvállalásra; megemlíti a Lisszaboni Szerződés által a KKBP terén folytatott megerősített együttműködés számára kínált lehetőségeket, ideértve az konkrét feladatok és missziók államok koalícióira való kiosztását, valamint katonai ügyekben az állandó strukturált együttműködés koncepcióját; |
| --- | --- |

8.

emlékeztet a kül- és biztonságpolitika terén a kölcsönös politikai szolidaritás módszeres továbbfejlesztésére irányuló, az EUSZ 24. cikkében foglalt kötelezettségvállalásra; megemlíti a Lisszaboni Szerződés által a KKBP terén folytatott megerősített együttműködés számára kínált lehetőségeket, ideértve az konkrét feladatok és missziók államok koalícióira való kiosztását, valamint katonai ügyekben az állandó strukturált együttműködés koncepcióját;

| 9. | hangsúlyozza, hogy a kölcsönös védelmi és a szolidaritási klauzulának nem az a célja, hogy ezen eszközök bármelyikének a helyébe lépjen, hanem hogy védőernyőt biztosítson a rendkívüli fenyegetést vagy kár veszélyét magában foglaló helyzetekben, különösen akkor, amikor a válasz – a szükségesség és arányosság elvével összhangban – magas szintű politikai koordinációt és katonai fellépést igényel; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy a kölcsönös védelmi és a szolidaritási klauzulának nem az a célja, hogy ezen eszközök bármelyikének a helyébe lépjen, hanem hogy védőernyőt biztosítson a rendkívüli fenyegetést vagy kár veszélyét magában foglaló helyzetekben, különösen akkor, amikor a válasz – a szükségesség és arányosság elvével összhangban – magas szintű politikai koordinációt és katonai fellépést igényel;

| 10. | kéri a Bizottságot és az alelnököt/főképviselőt, hogy 2012 vége előtt tegyék meg a tanácsi határozatra irányuló együttes javaslatukat, amelyben meghatározzák a szolidaritási klauzula végrehajtási szabályait az EUMSZ 222. cikke (3) bekezdésének rendelkezéseivel összhangban, tisztázva különösen a különböző szereplők szerepét és hatásköreit; a koherencia érdekében felhívja a Politikai és Biztonsági Bizottságot és a Belső Biztonsági Állandó Bizottságot, hogy terjesszenek elő együttes véleményt a szolidaritási klauzula végrehajtásáról, figyelembe véve mindkét klauzula politikai és operatív dimenzióit, közöttük a NATO-val való kapcsolattartást is; megjegyzi, hogy a kölcsönös segítségnyújtás nem katonai vonatkozásaival kapcsolatban a Tanácsnak minősített többségi szavazás útján kell eljárnia; ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy a Parlamentet folyamatosan és teljes körűen tájékoztatni kell; |
| --- | --- |

10.

kéri a Bizottságot és az alelnököt/főképviselőt, hogy 2012 vége előtt tegyék meg a tanácsi határozatra irányuló együttes javaslatukat, amelyben meghatározzák a szolidaritási klauzula végrehajtási szabályait az EUMSZ 222. cikke (3) bekezdésének rendelkezéseivel összhangban, tisztázva különösen a különböző szereplők szerepét és hatásköreit; a koherencia érdekében felhívja a Politikai és Biztonsági Bizottságot és a Belső Biztonsági Állandó Bizottságot, hogy terjesszenek elő együttes véleményt a szolidaritási klauzula végrehajtásáról, figyelembe véve mindkét klauzula politikai és operatív dimenzióit, közöttük a NATO-val való kapcsolattartást is; megjegyzi, hogy a kölcsönös segítségnyújtás nem katonai vonatkozásaival kapcsolatban a Tanácsnak minősített többségi szavazás útján kell eljárnia; ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy a Parlamentet folyamatosan és teljes körűen tájékoztatni kell;

Kölcsönös védelmi klauzula

Hatály

| 11. | emlékezteti a tagállamokat arra, hogy egyértelműen kötelesek minden rendelkezésükre álló segítséget és támogatást megadni, ha valamely tagállamot saját területén fegyveres támadás ér; hangsúlyozza, hogy jóllehet valószínűtlen, hogy az előre látható jövőben a tagállamok valamelyikét súlyos támadás érje, továbbra is kiemelten kell kezelni a hagyományos területi védelmet és az új fenyegetésekkel szembeni védelmet egyaránt; emlékeztet arra is, hogy a Szerződés értelmében a kölcsönös védelem kérdését érintő kötelezettségvállalásoknak és együttműködésnek összhangban kell lenniük a NATO szerinti kötelezettségekkel, amely a tagjai közé tartozó államokra nézve továbbra is kollektív védelmük alapja és annak végrehajtási fóruma; |
| --- | --- |

11.

emlékezteti a tagállamokat arra, hogy egyértelműen kötelesek minden rendelkezésükre álló segítséget és támogatást megadni, ha valamely tagállamot saját területén fegyveres támadás ér; hangsúlyozza, hogy jóllehet valószínűtlen, hogy az előre látható jövőben a tagállamok valamelyikét súlyos támadás érje, továbbra is kiemelten kell kezelni a hagyományos területi védelmet és az új fenyegetésekkel szembeni védelmet egyaránt; emlékeztet arra is, hogy a Szerződés értelmében a kölcsönös védelem kérdését érintő kötelezettségvállalásoknak és együttműködésnek összhangban kell lenniük a NATO szerinti kötelezettségekkel, amely a tagjai közé tartozó államokra nézve továbbra is kollektív védelmük alapja és annak végrehajtási fóruma;

| 12. | rámutat, hogy ezzel párhuzamosan éppolyan fontos felkészülni a NATO-n kívüli uniós tagállamokat vagy uniós tagállamok észak-atlanti területen kívüli – és ezért a Washingtoni Szerződés hatálya alá nem tartozó – területeit érintő helyzetekre is, továbbá az olyan helyzetekre, amelyek esetében a NATO-n belül nem született megállapodás a közös fellépésről; hangsúlyozza ezzel összefüggésben, hogy képesnek kell lenni a Berlin plusz megállapodásban kilátásba helyezett kapacitásainak igénybevételére is; |
| --- | --- |

12.

rámutat, hogy ezzel párhuzamosan éppolyan fontos felkészülni a NATO-n kívüli uniós tagállamokat vagy uniós tagállamok észak-atlanti területen kívüli – és ezért a Washingtoni Szerződés hatálya alá nem tartozó – területeit érintő helyzetekre is, továbbá az olyan helyzetekre, amelyek esetében a NATO-n belül nem született megállapodás a közös fellépésről; hangsúlyozza ezzel összefüggésben, hogy képesnek kell lenni a Berlin plusz megállapodásban kilátásba helyezett kapacitásainak igénybevételére is;

| 13. | úgy véli, hogy még a nem fegyveres támadások is – például kritikus infrastruktúra ellen intézett informatikai támadások, amelyeket azzal a céllal indítanak, hogy súlyos károkat és zavart idézzenek elő valamely tagállamban, és amelyeket külső személytől eredőként azonosítanak – a klauzula hatálya alá tartozhatnak, ha a tagállam biztonsága számára e támadások következményei komoly fenyegetést jelentenek, maradéktalanul tiszteletben tartva eközben az arányosság elvét; |
| --- | --- |

13.

úgy véli, hogy még a nem fegyveres támadások is – például kritikus infrastruktúra ellen intézett informatikai támadások, amelyeket azzal a céllal indítanak, hogy súlyos károkat és zavart idézzenek elő valamely tagállamban, és amelyeket külső személytől eredőként azonosítanak – a klauzula hatálya alá tartozhatnak, ha a tagállam biztonsága számára e támadások következményei komoly fenyegetést jelentenek, maradéktalanul tiszteletben tartva eközben az arányosság elvét;

Kapacitások

| 14. | hangsúlyozza, hogy az európai országoknak meggyőző katonai kapacitásokkal kell rendelkezniük; arra ösztönzi a tagállamokat, hogy fokozzák erőfeszítéseiket az együttműködésen alapuló katonai képességfejlesztés tekintetében, nevezeten az EU és a NATO egymást kiegészítő „egyesítés és megosztás” és „intelligens védelem” kezdeményezésein keresztül, amelyek döntő fontosságú előrelépést jelentenek a védelmi költségvetések korlátozottságának idején, a szűk látókörű nemzeti megközelítés helyett az európai és regionális szinergiákat részesítve előnyben; ebben az összefüggésben megismétli arra irányuló felhívását, hogy az Európai Védelmi Ügynökség munkáját a nemzeti védelmi minisztériumok fokozottan tartsák tiszteletben és használják ki, továbbá arra ösztönzi a tagállamokat és az EKSZ-t, hogy folytassák a vitát a Lisszaboni Szerződésben kilátásba helyezett állandó strukturált együttműködés kialakításának céljából; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza, hogy az európai országoknak meggyőző katonai kapacitásokkal kell rendelkezniük; arra ösztönzi a tagállamokat, hogy fokozzák erőfeszítéseiket az együttműködésen alapuló katonai képességfejlesztés tekintetében, nevezeten az EU és a NATO egymást kiegészítő „egyesítés és megosztás” és „intelligens védelem” kezdeményezésein keresztül, amelyek döntő fontosságú előrelépést jelentenek a védelmi költségvetések korlátozottságának idején, a szűk látókörű nemzeti megközelítés helyett az európai és regionális szinergiákat részesítve előnyben; ebben az összefüggésben megismétli arra irányuló felhívását, hogy az Európai Védelmi Ügynökség munkáját a nemzeti védelmi minisztériumok fokozottan tartsák tiszteletben és használják ki, továbbá arra ösztönzi a tagállamokat és az EKSZ-t, hogy folytassák a vitát a Lisszaboni Szerződésben kilátásba helyezett állandó strukturált együttműködés kialakításának céljából;

| 15. | úgy véli, hogy együttműködésük megszilárdítása érdekében mind a NATO-nak, mind pedig az EU-nak alapvető kapacitásaik megerősítésére, az átjárhatóság javítására, valamint doktrínáik, terveik, technológiáik, felszereléseik és felkészítési módszereik összehangolására kell összpontosítaniuk; |
| --- | --- |

15.

úgy véli, hogy együttműködésük megszilárdítása érdekében mind a NATO-nak, mind pedig az EU-nak alapvető kapacitásaik megerősítésére, az átjárhatóság javítására, valamint doktrínáik, terveik, technológiáik, felszereléseik és felkészítési módszereik összehangolására kell összpontosítaniuk;

| 16. | ismételten felszólít a katonai követelmények módszeres harmonizálására és egy harmonizált uniós védelmi tervezési és beszerzési eljárás létrehozására, amely összhangban van az Uniós törekvéseinek szintjével és a NATO védelmi tervezési folyamatával; a kölcsönös védelmi klauzula által nyújtott magas szintű biztonsági garanciákra figyelemmel arra ösztönzi a tagállamokat, hogy – védelmi tervezésük alapvető elveiként – a képességfejlesztés területén vegyék fontolóra a multinacionális együttműködés, és adott esetben a szakosodás megvalósítását; |
| --- | --- |

16.

ismételten felszólít a katonai követelmények módszeres harmonizálására és egy harmonizált uniós védelmi tervezési és beszerzési eljárás létrehozására, amely összhangban van az Uniós törekvéseinek szintjével és a NATO védelmi tervezési folyamatával; a kölcsönös védelmi klauzula által nyújtott magas szintű biztonsági garanciákra figyelemmel arra ösztönzi a tagállamokat, hogy – védelmi tervezésük alapvető elveiként – a képességfejlesztés területén vegyék fontolóra a multinacionális együttműködés, és adott esetben a szakosodás megvalósítását;

Struktúrák és eljárások

| 17. | felkéri az alelnököt/főképviselőt, hogy a hatékony válasz érdekében tegyen javaslatot gyakorlati intézkedésekre és iránymutatásokra arra az esetre, ha valamely tagállam alkalmazná a kölcsönös védelmi klauzulát, valamint elemezze az uniós intézmények szerepét a klauzula alkalmazása esetén; úgy véli, hogy a segítségnyújtás és a támogatás biztosítására vonatkozó kötelezettségnek a megtámadott tagállamok támogatása érdekében – a tagállamok közötti politikai szolidaritás kifejezéseként – biztosítania kell a gyors döntéshozatalt a Tanácsban; úgy véli, hogy az EUSZ 32. cikkének követelményei szerinti konzultáció ezt a célt szolgálná az egyes tagállamok azon jogának sérelme nélkül, hogy ezzel egy időben gondoskodjanak saját védelmükről; |
| --- | --- |

17.

felkéri az alelnököt/főképviselőt, hogy a hatékony válasz érdekében tegyen javaslatot gyakorlati intézkedésekre és iránymutatásokra arra az esetre, ha valamely tagállam alkalmazná a kölcsönös védelmi klauzulát, valamint elemezze az uniós intézmények szerepét a klauzula alkalmazása esetén; úgy véli, hogy a segítségnyújtás és a támogatás biztosítására vonatkozó kötelezettségnek a megtámadott tagállamok támogatása érdekében – a tagállamok közötti politikai szolidaritás kifejezéseként – biztosítania kell a gyors döntéshozatalt a Tanácsban; úgy véli, hogy az EUSZ 32. cikkének követelményei szerinti konzultáció ezt a célt szolgálná az egyes tagállamok azon jogának sérelme nélkül, hogy ezzel egy időben gondoskodjanak saját védelmükről;

| 18. | úgy véli, hogy amennyiben kollektív fellépésre kerül sor egy megtámadott tagállam védelme érdekében, úgy lehetővé kell tenni, hogy adott esetben felhasználják a meglévő uniós válságkezelési struktúrákat, és különösen elő kell irányozni egy uniós műveleti parancsnokság aktiválásának lehetőségét; hangsúlyozza, hogy a megfelelő szintű felkészültség és a gyors válaszlépés érdekében teljes értékű, állandó uniós műveleti parancsnokságra van szükség, és megismétli a tagállamokhoz intézett felhívását, hogy a közelmúltban aktivált uniós műveleti központot alapul véve hozzanak létre ilyen állandó kapacitást; |
| --- | --- |

18.

úgy véli, hogy amennyiben kollektív fellépésre kerül sor egy megtámadott tagállam védelme érdekében, úgy lehetővé kell tenni, hogy adott esetben felhasználják a meglévő uniós válságkezelési struktúrákat, és különösen elő kell irányozni egy uniós műveleti parancsnokság aktiválásának lehetőségét; hangsúlyozza, hogy a megfelelő szintű felkészültség és a gyors válaszlépés érdekében teljes értékű, állandó uniós műveleti parancsnokságra van szükség, és megismétli a tagállamokhoz intézett felhívását, hogy a közelmúltban aktivált uniós műveleti központot alapul véve hozzanak létre ilyen állandó kapacitást;

Szolidaritási klauzula

Hatály

| 19. | emlékeztet arra, hogy amennyiben valamely tagállamot terrortámadás ér vagy természeti vagy ember által okozott katasztrófa sújt, úgy a szolidaritás szellemében az Uniónak és a tagállamoknak kötelességük együttesen fellépni az érintett tagállam megsegítése érdekében, annak politikai hatóságai kérésére, továbbá az Uniónak az ilyen esetekben mozgósítania kell a rendelkezésére álló valamennyi eszközt, ideértve a tagállamok által rendelkezésre bocsátott katonai erőforrásokat is; emlékeztet ezenkívül arra, hogy az Uniót érintő terrorfenyegetések megakadályozása, valamint a demokratikus intézmények és a polgári lakosság terrortámadással szembeni védelme érdekében az Uniónak kötelessége mozgósítani a rendelkezésére álló valamennyi eszközt; |
| --- | --- |

19.

emlékeztet arra, hogy amennyiben valamely tagállamot terrortámadás ér vagy természeti vagy ember által okozott katasztrófa sújt, úgy a szolidaritás szellemében az Uniónak és a tagállamoknak kötelességük együttesen fellépni az érintett tagállam megsegítése érdekében, annak politikai hatóságai kérésére, továbbá az Uniónak az ilyen esetekben mozgósítania kell a rendelkezésére álló valamennyi eszközt, ideértve a tagállamok által rendelkezésre bocsátott katonai erőforrásokat is; emlékeztet ezenkívül arra, hogy az Uniót érintő terrorfenyegetések megakadályozása, valamint a demokratikus intézmények és a polgári lakosság terrortámadással szembeni védelme érdekében az Uniónak kötelessége mozgósítani a rendelkezésére álló valamennyi eszközt;

| 20. | kéri megfelelő egyensúly teremtését a rugalmasság és a következetesség között abban a tekintetben, hogy milyen típusú támadások és katasztrófák esetén léphet életbe a klauzula, ezzel biztosítva, hogy valamennyi súlyos fenyegetést – így a virtuális térben megvalósuló támadásokat, járványokat vagy energiakimaradásokat is – figyelembe vegyék; megjegyzi, hogy a klauzula kiterjedhet az Unió határain kívül bekövetkező, de a tagállamokra közvetlen és jelentős hatást gyakorló súlyos eseményekre is; |
| --- | --- |

20.

kéri megfelelő egyensúly teremtését a rugalmasság és a következetesség között abban a tekintetben, hogy milyen típusú támadások és katasztrófák esetén léphet életbe a klauzula, ezzel biztosítva, hogy valamennyi súlyos fenyegetést – így a virtuális térben megvalósuló támadásokat, járványokat vagy energiakimaradásokat is – figyelembe vegyék; megjegyzi, hogy a klauzula kiterjedhet az Unió határain kívül bekövetkező, de a tagállamokra közvetlen és jelentős hatást gyakorló súlyos eseményekre is;

| 21. | hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak be kell ruházniuk saját biztonságukba és katasztrófaelhárítási képességeikbe, és nem szabad túlságosan mások szolidaritására támaszkodniuk; hangsúlyozza, hogy a polgárok védelméért és a biztonságáért saját területükön elsősorban a tagállamok felelnek; |
| --- | --- |

21.

hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak be kell ruházniuk saját biztonságukba és katasztrófaelhárítási képességeikbe, és nem szabad túlságosan mások szolidaritására támaszkodniuk; hangsúlyozza, hogy a polgárok védelméért és a biztonságáért saját területükön elsősorban a tagállamok felelnek;

| 22. | véleménye szerint a szolidaritási klauzulát olyan helyzetekben kell alkalmazni, amelyek meghaladják az érintett tagállam reagálási kapacitásait vagy több ágazatot átfogó válaszlépést igényelnek, számos szereplő közreműködésével, azonban ha egy tagállam a klauzula alkalmazása mellett döntött, akkor nem lehet vita tárgya, hogy mások segítséget nyújtanak-e; hangsúlyozza, hogy a szolidaritás a megfelelő nemzeti és európai kapacitásokba való befektetés kötelezettségét is maga után vonja; |
| --- | --- |

22.

véleménye szerint a szolidaritási klauzulát olyan helyzetekben kell alkalmazni, amelyek meghaladják az érintett tagállam reagálási kapacitásait vagy több ágazatot átfogó válaszlépést igényelnek, számos szereplő közreműködésével, azonban ha egy tagállam a klauzula alkalmazása mellett döntött, akkor nem lehet vita tárgya, hogy mások segítséget nyújtanak-e; hangsúlyozza, hogy a szolidaritás a megfelelő nemzeti és európai kapacitásokba való befektetés kötelezettségét is maga után vonja;

| 23. | úgy véli, hogy a szolidaritási klauzula lendületet adhat az EU európai polgárok körében tapasztalható befolyásának fokozásához, kézzelfogható bizonyságot szolgáltatva arról, milyen előnyökkel jár a megerősített uniós együttműködés a válságkezelés és a katasztrófák esetén történő fellépés lehetőségei szempontjából; |
| --- | --- |

23.

úgy véli, hogy a szolidaritási klauzula lendületet adhat az EU európai polgárok körében tapasztalható befolyásának fokozásához, kézzelfogható bizonyságot szolgáltatva arról, milyen előnyökkel jár a megerősített uniós együttműködés a válságkezelés és a katasztrófák esetén történő fellépés lehetőségei szempontjából;

Kapacitások és erőforrások

| 24. | hangsúlyozza, hogy a szolidaritási klauzula alkalmazásának az állandó uniós válságreagálási, válságkezelési és válságkoordinációs rendszer szerves részét kell képeznie, amely a meglévő ágazati eszközökre és képességekre épül és biztosítja azok hatékony mozgósítását annak érdekében, hogy szükség esetén összehangolt, több ágazatot átfogó válaszlépést tehessenek; hangsúlyozza, hogy elvben az alkalmazás nem okozhatja eseti eszközök létrehozását; |
| --- | --- |

24.

hangsúlyozza, hogy a szolidaritási klauzula alkalmazásának az állandó uniós válságreagálási, válságkezelési és válságkoordinációs rendszer szerves részét kell képeznie, amely a meglévő ágazati eszközökre és képességekre épül és biztosítja azok hatékony mozgósítását annak érdekében, hogy szükség esetén összehangolt, több ágazatot átfogó válaszlépést tehessenek; hangsúlyozza, hogy elvben az alkalmazás nem okozhatja eseti eszközök létrehozását;

| 25. | felhívja a figyelmet arra, hogy a polgári védelmi mechanizmus – e szolidaritáson alapuló kulcsfontosságú európai gyorsreagálási eszköz – alapvető szerepet játszik a válságok széles köre esetében; támogatja a mechanizmus megerősítésére irányuló, „A katasztrófákra adott uniós válasz erősítése felé” című (9), 2010-es bizottsági közleményt alapul vevő és a 2006-os Barnier-jelentésből merítő bizottsági javaslat fő elképzeléseit; |
| --- | --- |

25.

felhívja a figyelmet arra, hogy a polgári védelmi mechanizmus – e szolidaritáson alapuló kulcsfontosságú európai gyorsreagálási eszköz – alapvető szerepet játszik a válságok széles köre esetében; támogatja a mechanizmus megerősítésére irányuló, „A katasztrófákra adott uniós válasz erősítése felé” című (9), 2010-es bizottsági közleményt alapul vevő és a 2006-os Barnier-jelentésből merítő bizottsági javaslat fő elképzeléseit;

| 26. | tudomásul veszi a belső biztonsági stratégia végrehajtására irányuló, folyamatban lévő munkát, különösen a terrorizmus és a számítástechnikai bűnözés elleni küzdelem, valamint a válsághelyzetekkel és a katasztrófákkal szembeni ellenállóképesség növelése terén; hangsúlyozza, hogy a szolidaritási klauzula végrehajtása nemcsak a súlyos válsághelyzetek esetén alkalmazandó eljárások létrehozását jelenti, hanem alapvetően a kapacitásépítésről, a megelőzésről és a felkészültségről szól; emlékeztet a szolidaritási klauzula hatálya alá tartozó konkrét vészhelyzetekhez igazított válságkezelési gyakorlatok fontosságára; |
| --- | --- |

26.

tudomásul veszi a belső biztonsági stratégia végrehajtására irányuló, folyamatban lévő munkát, különösen a terrorizmus és a számítástechnikai bűnözés elleni küzdelem, valamint a válsághelyzetekkel és a katasztrófákkal szembeni ellenállóképesség növelése terén; hangsúlyozza, hogy a szolidaritási klauzula végrehajtása nemcsak a súlyos válsághelyzetek esetén alkalmazandó eljárások létrehozását jelenti, hanem alapvetően a kapacitásépítésről, a megelőzésről és a felkészültségről szól; emlékeztet a szolidaritási klauzula hatálya alá tartozó konkrét vészhelyzetekhez igazított válságkezelési gyakorlatok fontosságára;

| 27. | megállapítja, hogy az előzetesen rendelkezésre bocsátott polgári védelmi eszközök önkéntes összevonása nagymértékben javítaná az EU felkészültségét és lehetővé tenné a kezelendő hiányosságok azonosítását; hangsúlyozza a hiányosságok közös elemzésének fontosságát annak érdekében, hogy a résztvevők erőfeszítéseit hatékonyan a kitűzött célokra összpontosítsák és gondoskodjanak arról, hogy az egyes tagállamok méltányosan kiveszik ebből a részüket; |
| --- | --- |

27.

megállapítja, hogy az előzetesen rendelkezésre bocsátott polgári védelmi eszközök önkéntes összevonása nagymértékben javítaná az EU felkészültségét és lehetővé tenné a kezelendő hiányosságok azonosítását; hangsúlyozza a hiányosságok közös elemzésének fontosságát annak érdekében, hogy a résztvevők erőfeszítéseit hatékonyan a kitűzött célokra összpontosítsák és gondoskodjanak arról, hogy az egyes tagállamok méltányosan kiveszik ebből a részüket;

| 28. | úgy véli, hogy a költséges eszközök esetében – különösen ha azok az alacsonyabb valószínűségű kockázatok kezelésére irányulnak – gazdasági szempontból logikus lépés a tagállamok számára, hogy azonosítsák az ilyen szükséges eszközökbe való közös beruházás, illetve az ilyen eszközök közös kifejlesztésének módszereit, különösen a jelenlegi pénzügyi válság idején; ennek fényében emlékeztet arra, hogy a Bizottság és az Európai Védelmi Ügynökség, valamint más uniós ügynökségek szakértelmére és tapasztalatára kell támaszkodni; |
| --- | --- |

28.

úgy véli, hogy a költséges eszközök esetében – különösen ha azok az alacsonyabb valószínűségű kockázatok kezelésére irányulnak – gazdasági szempontból logikus lépés a tagállamok számára, hogy azonosítsák az ilyen szükséges eszközökbe való közös beruházás, illetve az ilyen eszközök közös kifejlesztésének módszereit, különösen a jelenlegi pénzügyi válság idején; ennek fényében emlékeztet arra, hogy a Bizottság és az Európai Védelmi Ügynökség, valamint más uniós ügynökségek szakértelmére és tapasztalatára kell támaszkodni;

| 29. | fontosnak tartja annak biztosítását, hogy a szolidaritást megfelelő uniós szintű finanszírozási mechanizmusok támasszák alá, amelyek vészhelyzetekben kellő mértékű rugalmasságot kínálnak; üdvözli a polgári védelmi mechanizmus keretében javasolt magasabb szintű társfinanszírozást, különösen a szállítási költségek tekintetében; tudomásul veszi a javasolt Belső Biztonsági Alap keretében a gyorssegélyre vonatkozó rendelkezéseket; |
| --- | --- |

29.

fontosnak tartja annak biztosítását, hogy a szolidaritást megfelelő uniós szintű finanszírozási mechanizmusok támasszák alá, amelyek vészhelyzetekben kellő mértékű rugalmasságot kínálnak; üdvözli a polgári védelmi mechanizmus keretében javasolt magasabb szintű társfinanszírozást, különösen a szállítási költségek tekintetében; tudomásul veszi a javasolt Belső Biztonsági Alap keretében a gyorssegélyre vonatkozó rendelkezéseket;

| 30. | emlékeztet arra, hogy a Szolidaritási Alapból csak súlyos katasztrófákat követően nyújtható pénzügyi támogatás; emlékeztet továbbá arra, hogy az EUMSZ 122. cikkének (2) bekezdése értelmében a Tanács további uniós pénzügyi támogatást nyújthat, ha egy tagállam természeti csapás vagy általa nem befolyásolható rendkívüli események folytán nehézségekkel küzd, vagy súlyos nehézségek komoly veszélye áll fenn; |
| --- | --- |

30.

emlékeztet arra, hogy a Szolidaritási Alapból csak súlyos katasztrófákat követően nyújtható pénzügyi támogatás; emlékeztet továbbá arra, hogy az EUMSZ 122. cikkének (2) bekezdése értelmében a Tanács további uniós pénzügyi támogatást nyújthat, ha egy tagállam természeti csapás vagy általa nem befolyásolható rendkívüli események folytán nehézségekkel küzd, vagy súlyos nehézségek komoly veszélye áll fenn;

| 31. | emlékeztet arra, hogy az EUSZ 122. cikkének (1) bekezdése értelmében a Tanács – a szolidaritás szellemében – határozhat a nehéz gazdasági helyzet kezelését célzó intézkedésekről, különösen, ha az ellátás – különösen az energiaellátás – terén súlyos nehézségek keletkeznek; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy ezt a rendelkezést egy átfogó uniós szolidaritási eszközkészlet részének tekintsék az új, súlyos biztonsági kihívások kezeléséhez, például az energiabiztonság és egyéb kritikus termékek ellátásának biztonsága terén, főként politikai indíttatású blokádintézkedések alkalmazásának eseteiben; |
| --- | --- |

31.

emlékeztet arra, hogy az EUSZ 122. cikkének (1) bekezdése értelmében a Tanács – a szolidaritás szellemében – határozhat a nehéz gazdasági helyzet kezelését célzó intézkedésekről, különösen, ha az ellátás – különösen az energiaellátás – terén súlyos nehézségek keletkeznek; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy ezt a rendelkezést egy átfogó uniós szolidaritási eszközkészlet részének tekintsék az új, súlyos biztonsági kihívások kezeléséhez, például az energiabiztonság és egyéb kritikus termékek ellátásának biztonsága terén, főként politikai indíttatású blokádintézkedések alkalmazásának eseteiben;

Struktúrák és eljárások

| 32. | hangsúlyozza, hogy az EU-nak folyamatos nyomon követési és reagálási képességet magában foglaló, működőképes válságreagálási struktúrával kell rendelkeznie, amely képes korai előrejelzést és friss helyzetelemzést nyújtani valamennyi érintett szereplő számára; megállapítja, hogy nagyszámú uniós szintű megfigyelőközpont létezik, ami az összetett, többdimenziós válságok esetében felveti a hatékony koordináció kérdését; tudomásul veszi az Európai Külügyi Szolgálat keretében a helyzetelemző szolgálat létrehozását, valamint több ágazati megfigyelőközpont működését a Bizottság főigazgatóságain és a szakosodott uniós szerveken belül; különösen felhívja a figyelmet a Humanitárius Segélyek és Polgári Védelem Főigazgatósága (DG ECHO) által működtetett megfigyelési és tájékoztatási központra, a Belügyi Főigazgatóság (DG HOME) stratégiai elemzési és reagálási részlegére, az Egészség- és Fogyasztóügyi Főigazgatóság (DG SANCO) egészségügyi vészhelyzetek esetén végrehajtott műveletekre szolgáló egységére (HEOF) és a Frontex helyzetelemző szolgálatára; |
| --- | --- |

32.

hangsúlyozza, hogy az EU-nak folyamatos nyomon követési és reagálási képességet magában foglaló, működőképes válságreagálási struktúrával kell rendelkeznie, amely képes korai előrejelzést és friss helyzetelemzést nyújtani valamennyi érintett szereplő számára; megállapítja, hogy nagyszámú uniós szintű megfigyelőközpont létezik, ami az összetett, többdimenziós válságok esetében felveti a hatékony koordináció kérdését; tudomásul veszi az Európai Külügyi Szolgálat keretében a helyzetelemző szolgálat létrehozását, valamint több ágazati megfigyelőközpont működését a Bizottság főigazgatóságain és a szakosodott uniós szerveken belül; különösen felhívja a figyelmet a Humanitárius Segélyek és Polgári Védelem Főigazgatósága (DG ECHO) által működtetett megfigyelési és tájékoztatási központra, a Belügyi Főigazgatóság (DG HOME) stratégiai elemzési és reagálási részlegére, az Egészség- és Fogyasztóügyi Főigazgatóság (DG SANCO) egészségügyi vészhelyzetek esetén végrehajtott műveletekre szolgáló egységére (HEOF) és a Frontex helyzetelemző szolgálatára;

| 33. | megismétli, hogy el kell kerülni a szükségtelen átfedéseket, és a fellépések során összhangot és hatékony koordinációt kell biztosítani, különös tekintettel a jelenlegi szűkös erőforrásokra; tudomásul veszi az említett sokféle megfigyelési kapacitás ésszerűsítésével kapcsolatos különböző elképzeléseket: vannak olyanok, amelyek központi, „egyablakos” rendszer működésén alapulnak, míg mások inkább a szakosodott létesítmények hatékonyabb összekapcsolását részesítik előnyben; |
| --- | --- |

33.

megismétli, hogy el kell kerülni a szükségtelen átfedéseket, és a fellépések során összhangot és hatékony koordinációt kell biztosítani, különös tekintettel a jelenlegi szűkös erőforrásokra; tudomásul veszi az említett sokféle megfigyelési kapacitás ésszerűsítésével kapcsolatos különböző elképzeléseket: vannak olyanok, amelyek központi, „egyablakos” rendszer működésén alapulnak, míg mások inkább a szakosodott létesítmények hatékonyabb összekapcsolását részesítik előnyben;

| 34. | úgy véli, hogy a lehetséges válsághelyzetek változatos jellege – az áradásoktól kezdve a CBRN-támadásokig vagy katasztrófákig – szükségszerűen szakszolgálatok és -hálózatok széles körét feltételezi, amelyek összevonása nem feltétlenül eredményezne nagyobb hatékonyságot; mindazonáltal úgy véli, hogy valamennyi uniós szintű szakszolgálatot egyetlen biztonságos információs rendszerbe kell összevonni, és felkéri a Bizottságot és az alelnököt/főképviselőt, hogy dolgozzanak az ARGUS belső koordinációs platform megerősítésén; |
| --- | --- |

34.

úgy véli, hogy a lehetséges válsághelyzetek változatos jellege – az áradásoktól kezdve a CBRN-támadásokig vagy katasztrófákig – szükségszerűen szakszolgálatok és -hálózatok széles körét feltételezi, amelyek összevonása nem feltétlenül eredményezne nagyobb hatékonyságot; mindazonáltal úgy véli, hogy valamennyi uniós szintű szakszolgálatot egyetlen biztonságos információs rendszerbe kell összevonni, és felkéri a Bizottságot és az alelnököt/főképviselőt, hogy dolgozzanak az ARGUS belső koordinációs platform megerősítésén;

| 35. | kiemeli, hogy súlyos válságok esetén szakpolitikai koordinációt kell folytatni a Tanácson belül; tudomásul veszi a szükség- és válsághelyzet koordinációjára vonatkozó uniós szabályok (CCA) felülvizsgálatát, és üdvözli, hogy a Tanácson belül megállapodás jött létre a CCA új fogalmi keretéről, ad hoc struktúrák alkalmazása helyett a rendes tanácsi eljárások, nevezetesen a COREPER alkalmazásával; hangsúlyozza, hogy az EU politikai szintjén az ilyen nagyságrendű és természetű válságokra adott következetes, hatékony és időszerű válaszadáshoz egyetlen intézkedéscsomagra van szükség; ezért úgy véli, hogy az új CCA-nak is támogatnia kell a szolidaritási klauzulát; |
| --- | --- |

35.

kiemeli, hogy súlyos válságok esetén szakpolitikai koordinációt kell folytatni a Tanácson belül; tudomásul veszi a szükség- és válsághelyzet koordinációjára vonatkozó uniós szabályok (CCA) felülvizsgálatát, és üdvözli, hogy a Tanácson belül megállapodás jött létre a CCA új fogalmi keretéről, ad hoc struktúrák alkalmazása helyett a rendes tanácsi eljárások, nevezetesen a COREPER alkalmazásával; hangsúlyozza, hogy az EU politikai szintjén az ilyen nagyságrendű és természetű válságokra adott következetes, hatékony és időszerű válaszadáshoz egyetlen intézkedéscsomagra van szükség; ezért úgy véli, hogy az új CCA-nak is támogatnia kell a szolidaritási klauzulát;

| 36. | ösztönzi a vészhelyzetekre vonatkozó számos internetalapú kommunikációs és információmegosztási platform – többek között az EU-nak a szükség- és válsághelyzet koordinációjára vonatkozó szabályokkal (CCA) foglalkozó internetes oldala, az ARGUS, a veszélyhelyzet kezelésére szolgáló közös kommunikációs és tájékoztatási rendszer (CECIS) és az egészségügyi szükséghelyzetek és betegségek információs rendszere (HEDIS) – ésszerűsítését és jobb integrálását, az ágazati és intézményi határokon átívelő, fennakadás nélküli, szabad és hatékony információáramlás érdekében; tudomásul veszi a Tanácsnak a CCA internetes oldal megerősítésére vonatkozó döntését, amely szerint az említett oldalt kell használni az uniós szintű politikai koordinációt igénylő válsághelyzetek jövőbeli internetes platformjaként; |
| --- | --- |

36.

ösztönzi a vészhelyzetekre vonatkozó számos internetalapú kommunikációs és információmegosztási platform – többek között az EU-nak a szükség- és válsághelyzet koordinációjára vonatkozó szabályokkal (CCA) foglalkozó internetes oldala, az ARGUS, a veszélyhelyzet kezelésére szolgáló közös kommunikációs és tájékoztatási rendszer (CECIS) és az egészségügyi szükséghelyzetek és betegségek információs rendszere (HEDIS) – ésszerűsítését és jobb integrálását, az ágazati és intézményi határokon átívelő, fennakadás nélküli, szabad és hatékony információáramlás érdekében; tudomásul veszi a Tanácsnak a CCA internetes oldal megerősítésére vonatkozó döntését, amely szerint az említett oldalt kell használni az uniós szintű politikai koordinációt igénylő válsághelyzetek jövőbeli internetes platformjaként;

| 37. | sürgeti a közös helyzetelemzés fejlesztését, amely alapvető fontosságú a súlyos, több ágazatot érintő válságok kezelésében, amikor gyors és átfogó helyzetképet kell adni a politikai hatóságok számára; üdvözli, hogy a válságkoordinációs szabályok felülvizsgálata az uniós intézményeket és tagállamokat szolgáló, integrált helyzetismeret és -elemzés (ISAA) létrehozására összpontosít, és felszólítja a Tanácsot az időszerű végrehajtás biztosítására; rámutat arra, hogy a közös helyzetelemzés nemigen lehetséges az információmegosztási kultúra megléte nélkül, e kultúra kifejlesztése pedig aligha valósulhat meg a szerepek világos felosztásának hiányában; |
| --- | --- |

37.

sürgeti a közös helyzetelemzés fejlesztését, amely alapvető fontosságú a súlyos, több ágazatot érintő válságok kezelésében, amikor gyors és átfogó helyzetképet kell adni a politikai hatóságok számára; üdvözli, hogy a válságkoordinációs szabályok felülvizsgálata az uniós intézményeket és tagállamokat szolgáló, integrált helyzetismeret és -elemzés (ISAA) létrehozására összpontosít, és felszólítja a Tanácsot az időszerű végrehajtás biztosítására; rámutat arra, hogy a közös helyzetelemzés nemigen lehetséges az információmegosztási kultúra megléte nélkül, e kultúra kifejlesztése pedig aligha valósulhat meg a szerepek világos felosztásának hiányában;

| 38. | üdvözli a megfigyelési és tájékoztatási központ tervezett fejlesztését az Európai Veszélyhelyzet-reagálási Központ létrehozása érdekében, és hangsúlyozza, hogy e központnak az összekapcsolt uniós gyorsreagálási rendszer egyik pillérét kell képeznie; úgy véli, hogy a több ágazatot érintő válságok esetében a koordináció feladatát eseti alapon kell meghatározni, a „súlypont” elvével összhangban; |
| --- | --- |

38.

üdvözli a megfigyelési és tájékoztatási központ tervezett fejlesztését az Európai Veszélyhelyzet-reagálási Központ létrehozása érdekében, és hangsúlyozza, hogy e központnak az összekapcsolt uniós gyorsreagálási rendszer egyik pillérét kell képeznie; úgy véli, hogy a több ágazatot érintő válságok esetében a koordináció feladatát eseti alapon kell meghatározni, a „súlypont” elvével összhangban;

| 39. | rámutat arra, hogy a jelenlegi globális környezetben, ahol egyre fokozódik a kölcsönös függőség, a szolidaritási klauzula életbe lépését kiváltó válságok valószínűleg többdimenziósak, és a válság által érintett harmadik országbeli állampolgárok vagy a válsághelyzetre való reagáláshoz szükséges nemzetközi fellépés okán nemzetközi dimenzióval rendelkeznek; hangsúlyozza az EKSZ által az ilyen esetekben betöltendő lényeges szerepet; |
| --- | --- |

39.

rámutat arra, hogy a jelenlegi globális környezetben, ahol egyre fokozódik a kölcsönös függőség, a szolidaritási klauzula életbe lépését kiváltó válságok valószínűleg többdimenziósak, és a válság által érintett harmadik országbeli állampolgárok vagy a válsághelyzetre való reagáláshoz szükséges nemzetközi fellépés okán nemzetközi dimenzióval rendelkeznek; hangsúlyozza az EKSZ által az ilyen esetekben betöltendő lényeges szerepet;

| 40. | felkéri a tagállamokat, hogy fokozzák a segítség nyújtásával és fogadásával kapcsolatos kapacitásukat, valamint osszák meg egymással azzal kapcsolatos legjobb gyakorlataikat, hogy miként lehetne egyszerűsíteni nemzeti válságkoordinációs eljárásaikat és a nemzeti válságkoordinációs központjaiknak az EU-val folytatott kommunikációját; úgy véli, hogy mérlegelni kell az egész EU-ra kiterjedő megfelelő válságreagálási gyakorlatok tervezését és lebonyolítását is, amelyek bevonják a nemzeti válságreagálási struktúrákat és a megfelelő uniós struktúrákat; |
| --- | --- |

40.

felkéri a tagállamokat, hogy fokozzák a segítség nyújtásával és fogadásával kapcsolatos kapacitásukat, valamint osszák meg egymással azzal kapcsolatos legjobb gyakorlataikat, hogy miként lehetne egyszerűsíteni nemzeti válságkoordinációs eljárásaikat és a nemzeti válságkoordinációs központjaiknak az EU-val folytatott kommunikációját; úgy véli, hogy mérlegelni kell az egész EU-ra kiterjedő megfelelő válságreagálási gyakorlatok tervezését és lebonyolítását is, amelyek bevonják a nemzeti válságreagálási struktúrákat és a megfelelő uniós struktúrákat;

| 41. | elengedhetetlennek tartja a tagállamok illetékes szolgálatai között a szükséges eljárási és szervezeti kapcsolatok létrehozását, hogy biztosítsák a szolidaritási klauzula megfelelő működését annak életbe léptetését követően; |
| --- | --- |

41.

elengedhetetlennek tartja a tagállamok illetékes szolgálatai között a szükséges eljárási és szervezeti kapcsolatok létrehozását, hogy biztosítsák a szolidaritási klauzula megfelelő működését annak életbe léptetését követően;

| 42. | hangsúlyozza, hogy a Tanácsnál – a szolidaritási klauzulán alapuló segítségnyújtás iránti kérelmeket követően – folytatott döntéshozatali eljárások nem befolyásolhatják hátrányosan az EU reagálási képességét, és a meglévő mechanizmusokon – például a polgári védelmi mechanizmuson – keresztül történő válságreagálásnak bármely ilyen politikai döntéstől függetlenül azonnal elindíthatónak kell lennie; felhívja a figyelmet arra, hogy a katonai eszközök polgári védelmi műveletek támogatását szolgáló alkalmazására műveleti szinten már a szolidaritási klauzula alkalmazása nélkül is lehetőség nyílik, amit korábbi pakisztáni vagy líbiai műveletekkel kapcsolatban a Bizottság és az Európai Unió Katonai Törzse közötti sikeres együttműködés is példáz; |
| --- | --- |

42.

hangsúlyozza, hogy a Tanácsnál – a szolidaritási klauzulán alapuló segítségnyújtás iránti kérelmeket követően – folytatott döntéshozatali eljárások nem befolyásolhatják hátrányosan az EU reagálási képességét, és a meglévő mechanizmusokon – például a polgári védelmi mechanizmuson – keresztül történő válságreagálásnak bármely ilyen politikai döntéstől függetlenül azonnal elindíthatónak kell lennie; felhívja a figyelmet arra, hogy a katonai eszközök polgári védelmi műveletek támogatását szolgáló alkalmazására műveleti szinten már a szolidaritási klauzula alkalmazása nélkül is lehetőség nyílik, amit korábbi pakisztáni vagy líbiai műveletekkel kapcsolatban a Bizottság és az Európai Unió Katonai Törzse közötti sikeres együttműködés is példáz;

| 43. | hangsúlyozza, hogy részletekbe menően meg kell határozni a szolidaritási klauzula alkalmazásakor követendő demokratikus eljárást, amelynek a döntésekért való elszámoltathatóságot is biztosítania kell, és magába kell foglalnia a nemzeti parlamentek és az Európai Parlament megfelelő bevonását; hangsúlyozza, hogy fontos megelőzni a klauzula bármely, az alapvető jogok korlátozásával járó aránytalan használatát; |
| --- | --- |

43.

hangsúlyozza, hogy részletekbe menően meg kell határozni a szolidaritási klauzula alkalmazásakor követendő demokratikus eljárást, amelynek a döntésekért való elszámoltathatóságot is biztosítania kell, és magába kell foglalnia a nemzeti parlamentek és az Európai Parlament megfelelő bevonását; hangsúlyozza, hogy fontos megelőzni a klauzula bármely, az alapvető jogok korlátozásával járó aránytalan használatát;

| 44. | megjegyzi, hogy a szolidaritási klauzula alkalmazását maga után vonó katasztrófa vagy támadás esetén a Parlamentet és a Tanácsot, mint az EU jogalkotóit és költségvetési hatóságait, folyamatosan tájékoztatni kell a helyszínen kialakult helyzetről, valamint a katasztrófa vagy támadás eredetéről és lehetséges következményeiről, hogy naprakész és konkrét információk alapján alapos és objektív értékelést lehessen végezni későbbi felhasználás céljából. |
| --- | --- |

44.

megjegyzi, hogy a szolidaritási klauzula alkalmazását maga után vonó katasztrófa vagy támadás esetén a Parlamentet és a Tanácsot, mint az EU jogalkotóit és költségvetési hatóságait, folyamatosan tájékoztatni kell a helyszínen kialakult helyzetről, valamint a katasztrófa vagy támadás eredetéről és lehetséges következményeiről, hogy naprakész és konkrét információk alapján alapos és objektív értékelést lehessen végezni későbbi felhasználás céljából.

| 45. | emlékeztet arra, hogy a szolidaritási klauzula előírja az Európai Tanács számára az Uniót fenyegető veszélyek rendszeres értékelését; úgy véli, hogy az ilyen értékeléseket egyeztetni kell a NATO-val és legalább két külön szinten kell elvégezni, éspedig egyrészt hosszabb távú alapon az Európai Tanácson belül egy olyan eljárás keretében, amely egyebek mellett stratégiai elképzelésekkel szolgál az európai biztonsági stratégia és a belső biztonsági stratégia jövőbeni felülvizsgálataihoz, másrészt az aktuális fenyegetések gyakoribb, átfogó felülvizsgálatán keresztül. |
| --- | --- |

45.

emlékeztet arra, hogy a szolidaritási klauzula előírja az Európai Tanács számára az Uniót fenyegető veszélyek rendszeres értékelését; úgy véli, hogy az ilyen értékeléseket egyeztetni kell a NATO-val és legalább két külön szinten kell elvégezni, éspedig egyrészt hosszabb távú alapon az Európai Tanácson belül egy olyan eljárás keretében, amely egyebek mellett stratégiai elképzelésekkel szolgál az európai biztonsági stratégia és a belső biztonsági stratégia jövőbeni felülvizsgálataihoz, másrészt az aktuális fenyegetések gyakoribb, átfogó felülvizsgálatán keresztül.

| 46. | úgy véli, hogy a fenyegetésértékeléseket kockázatértékelésekkel kell kiegészíteni, amelyek során a meglévő gyenge pontokat figyelembe véve nyújtanak elemzést a fenyegetésekről, és ezáltal azonosítják a kezelésre szoruló legsürgetőbb képességbeli hiányosságokat; emlékeztet arra, hogy a belső biztonsági stratégia végrehajtása keretében az EU-nak 2014-ig koherens kockázatkezelési politikát kell létrehoznia, amely összekapcsolja a fenyegetés- és kockázatértékeléseket a döntéshozatallal; ismételten emlékeztet továbbá arra, hogy 2012 végéig a Bizottságnak – a nemzeti kockázatelemzések alapján – el kell készíteni azon legfontosabb természeti és ember által előidézett kockázatok átfogó áttekintését, amelyekkel az EU a jövőben szembesülhet; arra ösztönzi a tagállamokat, hogy a közös helyzetértékelés érdekében osszák meg egymással nemzeti kockázatértékeléseiket és kockázatkezelési terveiket; |
| --- | --- |

46.

úgy véli, hogy a fenyegetésértékeléseket kockázatértékelésekkel kell kiegészíteni, amelyek során a meglévő gyenge pontokat figyelembe véve nyújtanak elemzést a fenyegetésekről, és ezáltal azonosítják a kezelésre szoruló legsürgetőbb képességbeli hiányosságokat; emlékeztet arra, hogy a belső biztonsági stratégia végrehajtása keretében az EU-nak 2014-ig koherens kockázatkezelési politikát kell létrehoznia, amely összekapcsolja a fenyegetés- és kockázatértékeléseket a döntéshozatallal; ismételten emlékeztet továbbá arra, hogy 2012 végéig a Bizottságnak – a nemzeti kockázatelemzések alapján – el kell készíteni azon legfontosabb természeti és ember által előidézett kockázatok átfogó áttekintését, amelyekkel az EU a jövőben szembesülhet; arra ösztönzi a tagállamokat, hogy a közös helyzetértékelés érdekében osszák meg egymással nemzeti kockázatértékeléseiket és kockázatkezelési terveiket;

| 47. | hangsúlyozza, hogy az ennek eredményeként létrejövő, több veszélyt figyelembe vevő közös értékeléseknek fel kell használniuk az EU Helyzetelemző Központjának kapacitásait, felhasználva a megosztott hírszerzési információkat és integrálva a fenyegetés- és kockázatértékelésben részt vevő uniós szervek – például a Bizottság vonatkozó főigazgatóságai (többek között a DG HOME, DG ECHO és DG SANCO) és az uniós ügynökségek (Europol, Frontex, Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ és más ügynökségek) – által biztosított adatokat; |
| --- | --- |

47.

hangsúlyozza, hogy az ennek eredményeként létrejövő, több veszélyt figyelembe vevő közös értékeléseknek fel kell használniuk az EU Helyzetelemző Központjának kapacitásait, felhasználva a megosztott hírszerzési információkat és integrálva a fenyegetés- és kockázatértékelésben részt vevő uniós szervek – például a Bizottság vonatkozó főigazgatóságai (többek között a DG HOME, DG ECHO és DG SANCO) és az uniós ügynökségek (Europol, Frontex, Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ és más ügynökségek) – által biztosított adatokat;

o

o o

| 48. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az alelnöknek/főképviselőnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok parlamentjeinek, a NATO Parlamenti Közgyűlésnek és a NATO főtitkárának. |
| --- | --- |

48.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az alelnöknek/főképviselőnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok parlamentjeinek, a NATO Parlamenti Közgyűlésnek és a NATO főtitkárának.

---

(1)  10207/12.

(2)  Elfogadott szövegek:P7_TA(2012)0207.

(3)  Elfogadott szövegek:P7_TA(2011)0574.

(4)  Elfogadott szövegek:P7_TA(2011)0404.

(5)  HL C 99. E, 2012.4.3., 63. o.

(6)  A Tanács 2009. november 12-i következtetései (15505/1/09 REV).

(7)  HL C 169. E, 2012.6.15., 8. o.

(8)  Az alábbiakban: „kölcsönös segítségnyújtási klauzula”, jóllehet a Szerződésben a klauzulának nincsen elnevezése. Vö. különösen a módosított brüsszeli szerződés V. cikkében foglalt kölcsönös védelmi kötelezettséggel, amely – az említett szerződés aláírói szerint – az EUSZ 42. cikkének (7) bekezdése alapján is fennáll (A Nyugat-európai Unió Állandó Tanácsa elnökségének 2010. március 31-i nyilatkozata).

(9)  Lásd: Az uniós polgári védelmi mechanizmusról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslat (COM(2011)0934).

---

| 16.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 419/145 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 419/145

---

P7_TA(2012)0457

Kiberbiztonság és -védelem

Az Európai Parlament 2012. november 22-i állásfoglalása a kiberbiztonságról és -védelemről (2012/2096(INI))

(2015/C 419/22)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Tanács által 2008. december 11–12-én elfogadott, az európai biztonsági stratégia végrehajtásáról szóló jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács által 2008. december 11–12-én elfogadott, az európai biztonsági stratégia végrehajtásáról szóló jelentésre,

| — | tekintettel az Európa Tanács számítástechnikai bűnözéssel szembeni, 2001. november 23-i budapesti egyezményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács számítástechnikai bűnözéssel szembeni, 2001. november 23-i budapesti egyezményére,

| — | tekintettel a kritikus információs infrastruktúrák védelméről szóló, 2011. május 27-i tanácsi következtetésekre és a kiberbiztonságról szóló korábbi tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a kritikus információs infrastruktúrák védelméről szóló, 2011. május 27-i tanácsi következtetésekre és a kiberbiztonságról szóló korábbi tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel az európai digitális menetrendről szóló, 2010. május 19-i bizottsági közleményre (COM(2010)0245), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai digitális menetrendről szóló, 2010. május 19-i bizottsági közleményre (COM(2010)0245),

| — | tekintettel az európai kritikus infrastruktúrák azonosításáról és kijelöléséről, valamint védelmük javítása szükségességének értékeléséről szóló, 2008. december 8-i 2008/114/EK tanácsi irányelvre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai kritikus infrastruktúrák azonosításáról és kijelöléséről, valamint védelmük javítása szükségességének értékeléséről szóló, 2008. december 8-i 2008/114/EK tanácsi irányelvre (1),

| — | tekintettel a belső biztonsági stratégia egyik prioritásaként a Számítástechnikai Bűnözés Elleni Európai Központ létrehozásáról szóló, közelmúltbeli bizottsági közleményre (COM(2012)0140), |
| --- | --- |

—

tekintettel a belső biztonsági stratégia egyik prioritásaként a Számítástechnikai Bűnözés Elleni Európai Központ létrehozásáról szóló, közelmúltbeli bizottsági közleményre (COM(2012)0140),

| — | tekintettel az európai biztonsági stratégia és a közös biztonság- és védelempolitika végrehajtásáról szóló, 2010. március 10-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai biztonsági stratégia és a közös biztonság- és védelempolitika végrehajtásáról szóló, 2010. március 10-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése utáni közös biztonság- és védelempolitika alakulásáról szóló 2011. május 11-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése utáni közös biztonság- és védelempolitika alakulásáról szóló 2011. május 11-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel az Európai Unió belső biztonsági stratégiájáról szóló, 2012. május 22-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió belső biztonsági stratégiájáról szóló, 2012. május 22-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a kettős felhasználású termékek és technológia kivitelére vonatkozó közösségi ellenőrzési rendszer kialakításáról szóló 1334/2000/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra vonatkozó, 2011. szeptember 27-i jogalkotási állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kettős felhasználású termékek és technológia kivitelére vonatkozó közösségi ellenőrzési rendszer kialakításáról szóló 1334/2000/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra vonatkozó, 2011. szeptember 27-i jogalkotási állásfoglalására (5),

| — | tekintettel „A kritikus informatikai infrastruktúrák védelme. Eredmények és következő lépések: a globális kiberbiztonság felé” című, 2012. június 12-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A kritikus informatikai infrastruktúrák védelme. Eredmények és következő lépések: a globális kiberbiztonság felé” című, 2012. június 12-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának „Az internetes emberi jogok előmozdításáról, védelméről és gyakorlásáról” szóló, 2012. július 5-i határozatára (7), amely elismeri az emberi jogok védelme és a szabad online információáramlás fontosságát, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának „Az internetes emberi jogok előmozdításáról, védelméről és gyakorlásáról” szóló, 2012. július 5-i határozatára (7), amely elismeri az emberi jogok védelme és a szabad online információáramlás fontosságát,

| — | tekintettel a 2012. május 20-i chicagói csúcstalálkozó következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2012. május 20-i chicagói csúcstalálkozó következtetéseire,

| — | tekintettel az EU-szerződés V. címére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU-szerződés V. címére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A7-0335/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A7-0335/2012),

| A. | mivel a mai globalizált világban az EU és tagállamai rendkívül nagy mértékben támaszkodnak a biztonságos kibertérre, az információ és a digitális technológiai megoldások biztonságos használatára, valamint a rugalmas és megbízható információs szolgáltatásokra és az azokhoz kapcsolódó infrastruktúrákra; |
| --- | --- |

A.

mivel a mai globalizált világban az EU és tagállamai rendkívül nagy mértékben támaszkodnak a biztonságos kibertérre, az információ és a digitális technológiai megoldások biztonságos használatára, valamint a rugalmas és megbízható információs szolgáltatásokra és az azokhoz kapcsolódó infrastruktúrákra;

| B. | mivel az információs és kommunikációs technológiákat az elnyomás eszközeként is alkalmazzák; mivel alkalmazásuk kontextusa jelentős mértékben meghatározza azt a hatást, amelyet ezek a technológiák a kedvező irányba ható vagy elnyomó erőként gyakorolni képesek; |
| --- | --- |

B.

mivel az információs és kommunikációs technológiákat az elnyomás eszközeként is alkalmazzák; mivel alkalmazásuk kontextusa jelentős mértékben meghatározza azt a hatást, amelyet ezek a technológiák a kedvező irányba ható vagy elnyomó erőként gyakorolni képesek;

| C. | mivel a számítástechnikai kihívások, fenyegetések és támadások drámai ütemben nőnek, és komolyan fenyegetik a nemzetállamok, valamint a magánszektor biztonságát, védelmét, stabilitását és versenyképességét; mivel ezért az ilyen fenyegetéseket nem szabad jövőbeni kérdéseknek tekinteni; mivel a különösen nyilvánvaló és romboló hatású számítástechnikai incidensek mostanra politikai indíttatásúak lettek; mivel – noha a számítástechnikai incidensek túlnyomó többsége primitív szinten marad – a kritikus fontosságú eszközöket érő fenyegetések egyre kifinomultabbakká válnak, és alapos védelmet tesznek indokolttá; |
| --- | --- |

C.

mivel a számítástechnikai kihívások, fenyegetések és támadások drámai ütemben nőnek, és komolyan fenyegetik a nemzetállamok, valamint a magánszektor biztonságát, védelmét, stabilitását és versenyképességét; mivel ezért az ilyen fenyegetéseket nem szabad jövőbeni kérdéseknek tekinteni; mivel a különösen nyilvánvaló és romboló hatású számítástechnikai incidensek mostanra politikai indíttatásúak lettek; mivel – noha a számítástechnikai incidensek túlnyomó többsége primitív szinten marad – a kritikus fontosságú eszközöket érő fenyegetések egyre kifinomultabbakká válnak, és alapos védelmet tesznek indokolttá;

| D. | mivel a világszerte közel kétmilliárd, kölcsönösen összekapcsolódó felhasználóból álló kibertér vált a demokratikus eszmék terjesztésének és az egyének szerveződésének egyik legerősebb és leghatékonyabb eszközévé, ahogy a szabadság iránti vágyuk megvalósítására törekednek, és harcba szállnak az önkényuralmi rendszerek ellen; mivel a kibertér antidemokratikus, totalitárius rendszerek által történő használata egyre nagyobb veszélyt jelent az egyének véleménynyilvánítási és egyesülési szabadságára nézve; mivel ezért feltétlenül biztosítani kell, hogy a kibertér továbbra is nyitva álljon az eszmék, információk és vélemények szabad áramlása előtt; |
| --- | --- |

D.

mivel a világszerte közel kétmilliárd, kölcsönösen összekapcsolódó felhasználóból álló kibertér vált a demokratikus eszmék terjesztésének és az egyének szerveződésének egyik legerősebb és leghatékonyabb eszközévé, ahogy a szabadság iránti vágyuk megvalósítására törekednek, és harcba szállnak az önkényuralmi rendszerek ellen; mivel a kibertér antidemokratikus, totalitárius rendszerek által történő használata egyre nagyobb veszélyt jelent az egyének véleménynyilvánítási és egyesülési szabadságára nézve; mivel ezért feltétlenül biztosítani kell, hogy a kibertér továbbra is nyitva álljon az eszmék, információk és vélemények szabad áramlása előtt;

| E. | mivel az EU-ban és tagállamaiban számos politikai, jogalkotási és szervezeti jellegű akadálya van az átfogó és egységes kibervédelmi és kiberbiztonsági megközelítés kidolgozásának; mivel a kiberbiztonság érzékeny, sérülékeny területére nem vonatkoznak közös fogalommeghatározások, előírások és közös intézkedések; |
| --- | --- |

E.

mivel az EU-ban és tagállamaiban számos politikai, jogalkotási és szervezeti jellegű akadálya van az átfogó és egységes kibervédelmi és kiberbiztonsági megközelítés kidolgozásának; mivel a kiberbiztonság érzékeny, sérülékeny területére nem vonatkoznak közös fogalommeghatározások, előírások és közös intézkedések;

| F. | mivel az uniós intézményeken belüli és a tagállamokkal, továbbá a külső partnerekkel folytatott, illetve tagállamok közötti információcsere és koordináció még mindig nem elegendő mértékű; |
| --- | --- |

F.

mivel az uniós intézményeken belüli és a tagállamokkal, továbbá a külső partnerekkel folytatott, illetve tagállamok közötti információcsere és koordináció még mindig nem elegendő mértékű;

| G. | mivel uniós és nemzetközi szinten nincs világos, harmonizált meghatározás a „kiberbiztonság” és „kibervédelem” fogalmára; mivel a kiberbiztonság és más kulcsfontosságú kifejezések értelmezése országonként nagymértékben eltér; |
| --- | --- |

G.

mivel uniós és nemzetközi szinten nincs világos, harmonizált meghatározás a „kiberbiztonság” és „kibervédelem” fogalmára; mivel a kiberbiztonság és más kulcsfontosságú kifejezések értelmezése országonként nagymértékben eltér;

| H. | mivel az EU még nem dolgozott ki saját egységes szakpolitikákat a kritikus információk és infrastruktúrák védelmére, amely multidiszciplináris megközelítést igényel, ilyen módon növelve a biztonságot, az alapvető jogok egyidejű tiszteletben tartása mellett; |
| --- | --- |

H.

mivel az EU még nem dolgozott ki saját egységes szakpolitikákat a kritikus információk és infrastruktúrák védelmére, amely multidiszciplináris megközelítést igényel, ilyen módon növelve a biztonságot, az alapvető jogok egyidejű tiszteletben tartása mellett;

| I. | mivel az EU különböző intézkedéseket javasolt a polgári szintű számítástechnikai bűnözés leküzdésére, egy új, európai számítástechnikai bűnözés elleni központ kialakítását is ideértve, ugyanakkor a biztonság és a védelem szintjén híján van minden konkrét tervnek; |
| --- | --- |

I.

mivel az EU különböző intézkedéseket javasolt a polgári szintű számítástechnikai bűnözés leküzdésére, egy új, európai számítástechnikai bűnözés elleni központ kialakítását is ideértve, ugyanakkor a biztonság és a védelem szintjén híján van minden konkrét tervnek;

| J. | mivel a magánszektor és a bűnüldöző hatóságok, védelmi intézmények, illetve egyéb illetékes hatóságok közötti bizalom kiépítése rendkívül fontos a számítástechnikai bűnözés elleni küzdelemben; |
| --- | --- |

J.

mivel a magánszektor és a bűnüldöző hatóságok, védelmi intézmények, illetve egyéb illetékes hatóságok közötti bizalom kiépítése rendkívül fontos a számítástechnikai bűnözés elleni küzdelemben;

| K. | mivel a szavahihetőség és a kölcsönös bizalom az állami és nem állami szereplők közötti kapcsolatokban a megbízható kiberbiztonság egyik előfeltétele; |
| --- | --- |

K.

mivel a szavahihetőség és a kölcsönös bizalom az állami és nem állami szereplők közötti kapcsolatokban a megbízható kiberbiztonság egyik előfeltétele;

| L. | mivel az állami és a magánszektorban egyaránt bekövetkező számítástechnikai incidenseket az információk érzékeny jellege és az érintett vállalatokról kialakult kép esetleges károsodása miatt többségükben nem jelentik be; |
| --- | --- |

L.

mivel az állami és a magánszektorban egyaránt bekövetkező számítástechnikai incidenseket az információk érzékeny jellege és az érintett vállalatokról kialakult kép esetleges károsodása miatt többségükben nem jelentik be;

| M. | mivel sok számítástechnikai incidens a magán- és állami tulajdonú infrastruktúra ellenálló-képességének és szilárdságának hiánya, az adatbázisok elégtelen védelme vagy biztonsága, továbbá a kritikus fontosságú információs infrastruktúra más hiányosságai miatt következik be; mivel csupán néhány tagállam tekinti hálózatainak és információs rendszereinek védelmét saját gondossági kötelezettsége részének, ami megmagyarázza a biztonsági csúcstechnológiába, a képzésbe és a megfelelő iránymutatások kidolgozásába való beruházás hiányát; mivel a tagállamok jelentős hányada harmadik országbeli biztonsági technológiának kiszolgáltatott, és fokoznia kell az e függőség mérséklésére irányuló erőfeszítéseit; |
| --- | --- |

M.

mivel sok számítástechnikai incidens a magán- és állami tulajdonú infrastruktúra ellenálló-képességének és szilárdságának hiánya, az adatbázisok elégtelen védelme vagy biztonsága, továbbá a kritikus fontosságú információs infrastruktúra más hiányosságai miatt következik be; mivel csupán néhány tagállam tekinti hálózatainak és információs rendszereinek védelmét saját gondossági kötelezettsége részének, ami megmagyarázza a biztonsági csúcstechnológiába, a képzésbe és a megfelelő iránymutatások kidolgozásába való beruházás hiányát; mivel a tagállamok jelentős hányada harmadik országbeli biztonsági technológiának kiszolgáltatott, és fokoznia kell az e függőség mérséklésére irányuló erőfeszítéseit;

| N. | mivel a nemzet- vagy nemzetközi biztonságot fenyegető, magas szinten megvalósított számítógépes támadások elkövetői többségének személyazonosságát soha nem tárják fel és többségükkel szemben nem folytatnak eljárást; mivel nincsen nemzetközileg elfogadott válaszlépés az adott állammal szemben valamely más állam által indított számítógépes támadásra, és azzal kapcsolatban sincs elfogadott nézet, hogy ez háborús oknak tekintendő-e; |
| --- | --- |

N.

mivel a nemzet- vagy nemzetközi biztonságot fenyegető, magas szinten megvalósított számítógépes támadások elkövetői többségének személyazonosságát soha nem tárják fel és többségükkel szemben nem folytatnak eljárást; mivel nincsen nemzetközileg elfogadott válaszlépés az adott állammal szemben valamely más állam által indított számítógépes támadásra, és azzal kapcsolatban sincs elfogadott nézet, hogy ez háborús oknak tekintendő-e;

| O. | mivel az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség (ENISA) segíti a tagállamokat a kiberbiztonság területén bevált gyakorlatok megosztásában azáltal, hogy ajánlásokat fogalmaz meg a kiberbiztonsági stratégiák kidolgozására, végrehajtására és fenntartására vonatkozóan, emellett támogató szerepet tölt be a nemzeti kiberbiztonsági stratégiákban, a nemzeti készenléti tervekben, a kritikus információs infrastruktúrák védelmével (CIIP) foglalkozó páneurópai és nemzetközi tevékenységek megszervezésében és a nemzeti gyakorlatok forgatókönyveinek kidolgozásában; |
| --- | --- |

O.

mivel az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség (ENISA) segíti a tagállamokat a kiberbiztonság területén bevált gyakorlatok megosztásában azáltal, hogy ajánlásokat fogalmaz meg a kiberbiztonsági stratégiák kidolgozására, végrehajtására és fenntartására vonatkozóan, emellett támogató szerepet tölt be a nemzeti kiberbiztonsági stratégiákban, a nemzeti készenléti tervekben, a kritikus információs infrastruktúrák védelmével (CIIP) foglalkozó páneurópai és nemzetközi tevékenységek megszervezésében és a nemzeti gyakorlatok forgatókönyveinek kidolgozásában;

| P. | mivel nemzeti kiberbiztonsági stratégiát 2012 júniusáig hivatalosan csak 10 uniós tagállam fogadott el; |
| --- | --- |

P.

mivel nemzeti kiberbiztonsági stratégiát 2012 júniusáig hivatalosan csak 10 uniós tagállam fogadott el;

| Q. | mivel a kibervédelem az EVÜ egyik kiemelt prioritása, amely a kapacitásfejlesztési terv keretében kiberbiztonsággal foglalkozó projektcsapatot hozott létre, és a tagállamok többségével együttműködésben dolgozik a tapasztalatok összegyűjtésén és ajánlások előterjesztésén; |
| --- | --- |

Q.

mivel a kibervédelem az EVÜ egyik kiemelt prioritása, amely a kapacitásfejlesztési terv keretében kiberbiztonsággal foglalkozó projektcsapatot hozott létre, és a tagállamok többségével együttműködésben dolgozik a tapasztalatok összegyűjtésén és ajánlások előterjesztésén;

| R. | mivel a kiberbiztonságba és a védelmi kutatás-fejlesztésbe történő befektetés kulcsfontosságú az előrehaladáshoz, valamint a kiberbiztonság és -védelem magas szintjének fenntartásához; mivel a kutatás-fejlesztésre fordított védelmi kiadások csökkentek, ahelyett, hogy elérték volna a teljes védelmi kiadások megállapodás szerinti 2 %-át; |
| --- | --- |

R.

mivel a kiberbiztonságba és a védelmi kutatás-fejlesztésbe történő befektetés kulcsfontosságú az előrehaladáshoz, valamint a kiberbiztonság és -védelem magas szintjének fenntartásához; mivel a kutatás-fejlesztésre fordított védelmi kiadások csökkentek, ahelyett, hogy elérték volna a teljes védelmi kiadások megállapodás szerinti 2 %-át;

| S. | mivel a figyelemfelkeltésnek és a polgárok kiberbiztonságról szóló tájékoztatásának kell minden átfogó kiberbiztonsági stratégia alapjául szolgálnia; |
| --- | --- |

S.

mivel a figyelemfelkeltésnek és a polgárok kiberbiztonságról szóló tájékoztatásának kell minden átfogó kiberbiztonsági stratégia alapjául szolgálnia;

| T. | mivel nyilvánvaló egyensúlyba kell hozni a biztonsági intézkedéseket a polgárokat az EUMSZ szerint megillető jogokkal, mint például a magánélethez és a személyes adatok védelméhez és a véleménynyilvánítás szabadságához való jog, anélkül, hogy egyiket a másik nevében fel kelljen áldozni; |
| --- | --- |

T.

mivel nyilvánvaló egyensúlyba kell hozni a biztonsági intézkedéseket a polgárokat az EUMSZ szerint megillető jogokkal, mint például a magánélethez és a személyes adatok védelméhez és a véleménynyilvánítás szabadságához való jog, anélkül, hogy egyiket a másik nevében fel kelljen áldozni;

| U. | mivel egyre nagyobb szükség van az egyének magánélethez való jogának fokozott tiszteletben tartására és védelmére, ahogyan ezt az EU Alapjogi Chartája és az EUMSZ 16. cikke előírja; mivel a kibertér intézmények és a honvédelmi szervek esetében nemzeti szinten történő biztosításának és védelmének szükségessége – noha az említettek fontos szerepet játszanak – soha, semmilyen módon nem használhatók fel ürügyként a jogok és szabadságok kiber- és az információs térben való korlátozásának; |
| --- | --- |

U.

mivel egyre nagyobb szükség van az egyének magánélethez való jogának fokozott tiszteletben tartására és védelmére, ahogyan ezt az EU Alapjogi Chartája és az EUMSZ 16. cikke előírja; mivel a kibertér intézmények és a honvédelmi szervek esetében nemzeti szinten történő biztosításának és védelmének szükségessége – noha az említettek fontos szerepet játszanak – soha, semmilyen módon nem használhatók fel ürügyként a jogok és szabadságok kiber- és az információs térben való korlátozásának;

| V. | mivel az internet globális és határok nélküli jellege a sokféle érdekelt féllel való nemzetközi együttműködés és irányítás új formáit teszi szükségessé; |
| --- | --- |

V.

mivel az internet globális és határok nélküli jellege a sokféle érdekelt féllel való nemzetközi együttműködés és irányítás új formáit teszi szükségessé;

| W. | mivel a kormányok – kritikus infrastruktúráik biztonsága tekintetében – egyre nagyobb mértékben támaszkodnak a magánszektor szereplőire; |
| --- | --- |

W.

mivel a kormányok – kritikus infrastruktúráik biztonsága tekintetében – egyre nagyobb mértékben támaszkodnak a magánszektor szereplőire;

| X. | mivel az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) a harmadik országokkal fenntartott kapcsolataiba eddig még nem integrálta proaktívan a kiberbiztonsági szempontot; |
| --- | --- |

X.

mivel az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) a harmadik országokkal fenntartott kapcsolataiba eddig még nem integrálta proaktívan a kiberbiztonsági szempontot;

| Y. | mivel egyelőre a Stabilitási Eszköz az egyetlen olyan uniós program, amelyet a sürgős válságok vagy a globális/több régiót érintő biztonsági kihívások megválaszolására terveztek, a kiberbiztonsági fenyegetéseket is beleértve; |
| --- | --- |

Y.

mivel egyelőre a Stabilitási Eszköz az egyetlen olyan uniós program, amelyet a sürgős válságok vagy a globális/több régiót érintő biztonsági kihívások megválaszolására terveztek, a kiberbiztonsági fenyegetéseket is beleértve;

| Z. | mivel az EU–USA kapcsolatok egyik kiemelt kérdése a kiberbiztonsági fenyegetések együttes megválaszolása a kiberbiztonsággal és a számítástechnikai bűnözéssel foglalkozó EU–USA munkacsoport révén; |
| --- | --- |

Z.

mivel az EU–USA kapcsolatok egyik kiemelt kérdése a kiberbiztonsági fenyegetések együttes megválaszolása a kiberbiztonsággal és a számítástechnikai bűnözéssel foglalkozó EU–USA munkacsoport révén;

Uniós intézkedések és koordináció

| 1. | megállapítja, hogy a számítástechnikai fenyegetések és a kormányzati, közigazgatási, katonai és nemzetközi szervek elleni támadások az EU-ban és világszerte egyre nagyobb veszélyt jelentenek, egyre gyakrabban fordulnak elő, és komoly aggodalomra ad okot, hogy az állami és nem állami szereplők, különösen a terror- és -bűnszervezetek megtámadhatják az uniós intézmények és tagállamok kritikus információs és kommunikációs struktúráit és infrastruktúráit, és jelentős – akár működésképtelenséggel járó – károkat okozhatnak; |
| --- | --- |

1.

megállapítja, hogy a számítástechnikai fenyegetések és a kormányzati, közigazgatási, katonai és nemzetközi szervek elleni támadások az EU-ban és világszerte egyre nagyobb veszélyt jelentenek, egyre gyakrabban fordulnak elő, és komoly aggodalomra ad okot, hogy az állami és nem állami szereplők, különösen a terror- és -bűnszervezetek megtámadhatják az uniós intézmények és tagállamok kritikus információs és kommunikációs struktúráit és infrastruktúráit, és jelentős – akár működésképtelenséggel járó – károkat okozhatnak;

| 2. | ezért hangsúlyozza, hogy e kihívásokkal szemben globális, összehangolt megközelítésre van szükség uniós szinten, egy olyan átfogó uniós kiberbiztonsági stratégia kidolgozásával, amely gondoskodik a kiberbiztonság és -védelem közös fogalommeghatározásáról, továbbá annak meghatározásáról, hogy mi minősül a védelemmel kapcsolatos számítógépes támadásnak, illetve egy közös műveleti koncepcióról, és amelynek figyelembe kell vennie a meglévő ügynökségek és szervek jelentette hozzáadott értéket, valamint a nemzeti stratégiával már rendelkező tagállamok bevált gyakorlatait és a levont tanulságokat; hangsúlyozza, hogy rendkívül fontos a koordináció és az uniós szintű szinergiák kialakítása annak érdekében, hogy elősegítsék a különböző katonai és polgári kezdeményezések, programok és tevékenységek ötvözését; hangsúlyozza, hogy egy ilyen stratégiának biztosítania kell a rugalmasságot, és azt rendszeresen aktualizálni kell annak érdekében, hogy alkalmazkodni tudjon a kibertér gyorsan változó természetéhez; |
| --- | --- |

2.

ezért hangsúlyozza, hogy e kihívásokkal szemben globális, összehangolt megközelítésre van szükség uniós szinten, egy olyan átfogó uniós kiberbiztonsági stratégia kidolgozásával, amely gondoskodik a kiberbiztonság és -védelem közös fogalommeghatározásáról, továbbá annak meghatározásáról, hogy mi minősül a védelemmel kapcsolatos számítógépes támadásnak, illetve egy közös műveleti koncepcióról, és amelynek figyelembe kell vennie a meglévő ügynökségek és szervek jelentette hozzáadott értéket, valamint a nemzeti stratégiával már rendelkező tagállamok bevált gyakorlatait és a levont tanulságokat; hangsúlyozza, hogy rendkívül fontos a koordináció és az uniós szintű szinergiák kialakítása annak érdekében, hogy elősegítsék a különböző katonai és polgári kezdeményezések, programok és tevékenységek ötvözését; hangsúlyozza, hogy egy ilyen stratégiának biztosítania kell a rugalmasságot, és azt rendszeresen aktualizálni kell annak érdekében, hogy alkalmazkodni tudjon a kibertér gyorsan változó természetéhez;

| 3. | sürgeti a Bizottságot és az Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselőjét, hogy a szolidaritási záradék (az EUMSZ 222. cikke) végrehajtására vonatkozó megoldásokra irányulóan nemsokára várható javaslatukban fontolják meg egy tagállamot érő súlyos kibertámadás lehetőségét; ezen túlmenően az a véleménye, hogy bár még mindig várat magára a nemzetbiztonságot fenyegető kibertámadások közös terminológiával való meghatározása, a kölcsönös védelmi záradék (az EUSZ 42. cikkének (7) bekezdése) kiterjedhetne az ilyen támadásokra is, az arányosság elvének sérelme nélkül; |
| --- | --- |

3.

sürgeti a Bizottságot és az Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselőjét, hogy a szolidaritási záradék (az EUMSZ 222. cikke) végrehajtására vonatkozó megoldásokra irányulóan nemsokára várható javaslatukban fontolják meg egy tagállamot érő súlyos kibertámadás lehetőségét; ezen túlmenően az a véleménye, hogy bár még mindig várat magára a nemzetbiztonságot fenyegető kibertámadások közös terminológiával való meghatározása, a kölcsönös védelmi záradék (az EUSZ 42. cikkének (7) bekezdése) kiterjedhetne az ilyen támadásokra is, az arányosság elvének sérelme nélkül;

| 4. | hangsúlyozza, hogy a KBVP-nek biztosítania kell, hogy az uniós katonai műveletekben és polgári missziókban részt vevő erők védelmet kapjanak a számítógépes támadásokkal szemben; hangsúlyozza, hogy a kibervédelemnek a KBVP aktív képességének kell lennie; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy a KBVP-nek biztosítania kell, hogy az uniós katonai műveletekben és polgári missziókban részt vevő erők védelmet kapjanak a számítógépes támadásokkal szemben; hangsúlyozza, hogy a kibervédelemnek a KBVP aktív képességének kell lennie;

| 5. | hangsúlyozza, hogy valamennyi uniós kiberbiztonsági politikát a digitális szabadságok maximális védelmével és megőrzésével, valamint az emberi jogok online tiszteletben tartásával kell megalapozni és kialakítani; véleménye szerint ezen erőfeszítés eredményessége érdekében az uniós kül- és biztonságpolitikának ki kell terjednie az internetre és az IKT-kre; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy valamennyi uniós kiberbiztonsági politikát a digitális szabadságok maximális védelmével és megőrzésével, valamint az emberi jogok online tiszteletben tartásával kell megalapozni és kialakítani; véleménye szerint ezen erőfeszítés eredményessége érdekében az uniós kül- és biztonságpolitikának ki kell terjednie az internetre és az IKT-kre;

| 6. | felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy egyhangúlag ismerjék el a digitális szabadságokat alapvető jogokként és az egyetemes emberi jogok biztosításának elválaszthatatlan előfeltételeiként; hangsúlyozza, hogy a kiberfenyegetésekre és -támadásokra adandó válaszlépéseik kidolgozásakor a tagállamok tevékenységének célja soha nem lehet polgáraik jogainak és szabadságainak veszélyeztetése, továbbá hogy jogszabályi szinten megfelelő különbséget kell tenniük a polgári és katonai szintű számítástechnikai incidensek között; óvatosságra int azzal kapcsolatban, hogy korlátozzák a polgárokat a kommunikációs és információs technológiai eszközök használatára való lehetőségeikben; |
| --- | --- |

6.

felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy egyhangúlag ismerjék el a digitális szabadságokat alapvető jogokként és az egyetemes emberi jogok biztosításának elválaszthatatlan előfeltételeiként; hangsúlyozza, hogy a kiberfenyegetésekre és -támadásokra adandó válaszlépéseik kidolgozásakor a tagállamok tevékenységének célja soha nem lehet polgáraik jogainak és szabadságainak veszélyeztetése, továbbá hogy jogszabályi szinten megfelelő különbséget kell tenniük a polgári és katonai szintű számítástechnikai incidensek között; óvatosságra int azzal kapcsolatban, hogy korlátozzák a polgárokat a kommunikációs és információs technológiai eszközök használatára való lehetőségeikben;

| 7. | felhívja a Tanácsot és a Bizottságot – a tagállamokkal együtt –, hogy dolgozzanak ki a kibervédelemről szóló fehér könyvet, amely egyértelmű fogalommeghatározásokat állapít meg és meghatározza polgári és katonai szférában elkövetett számítógépes támadások szintjeinek kritériumait e támadások motivációjának és hatásának, továbbá a válaszlépések szintjeinek – többek között az elkövetők kivizsgálásának, felderítésének és büntetőeljárás alá vonásának – megfelelően; |
| --- | --- |

7.

felhívja a Tanácsot és a Bizottságot – a tagállamokkal együtt –, hogy dolgozzanak ki a kibervédelemről szóló fehér könyvet, amely egyértelmű fogalommeghatározásokat állapít meg és meghatározza polgári és katonai szférában elkövetett számítógépes támadások szintjeinek kritériumait e támadások motivációjának és hatásának, továbbá a válaszlépések szintjeinek – többek között az elkövetők kivizsgálásának, felderítésének és büntetőeljárás alá vonásának – megfelelően;

| 8. | hangsúlyozza, hogy – az egyéni, mind a hálózathoz kapcsolódóan működő, valamint az állami támogatással dolgozó kibertámadók üldözése és büntetőeljárás alá vonása eszközeinek meghatározása és megkeresése céljából – naprakésszé kell tenni az európai biztonsági stratégiát; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza, hogy – az egyéni, mind a hálózathoz kapcsolódóan működő, valamint az állami támogatással dolgozó kibertámadók üldözése és büntetőeljárás alá vonása eszközeinek meghatározása és megkeresése céljából – naprakésszé kell tenni az európai biztonsági stratégiát;

Az Unió szintjén

| 9. | hangsúlyozza az uniós intézményeken és ügynökségeken belül és azok körében megvalósuló horizontális együttműködés és koordináció fontosságát a kiberbiztonság területén; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza az uniós intézményeken és ügynökségeken belül és azok körében megvalósuló horizontális együttműködés és koordináció fontosságát a kiberbiztonság területén;

| 10. | hangsúlyozza, hogy az új technológiai megoldások megváltoztathatják annak a módját, ahogyan a kormányok a hagyományos alapfeladataikat ellátják; ismételten megerősíti, hogy a védelmi és biztonsági politikákkal kapcsolatos felelősség, így például a megfelelő demokratikus ellenőrzés elsősorban a kormányokra hárul; tudomásul veszi a magánszférabeli szereplőknek a biztonsággal kapcsolatos és védelmi feladatokban való, egyre nagyobb szerepét, amelyet gyakran átláthatóság és elszámoltathatóság vagy demokratikus ellenőrzési mechanizmusok nélkül végeznek; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza, hogy az új technológiai megoldások megváltoztathatják annak a módját, ahogyan a kormányok a hagyományos alapfeladataikat ellátják; ismételten megerősíti, hogy a védelmi és biztonsági politikákkal kapcsolatos felelősség, így például a megfelelő demokratikus ellenőrzés elsősorban a kormányokra hárul; tudomásul veszi a magánszférabeli szereplőknek a biztonsággal kapcsolatos és védelmi feladatokban való, egyre nagyobb szerepét, amelyet gyakran átláthatóság és elszámoltathatóság vagy demokratikus ellenőrzési mechanizmusok nélkül végeznek;

| 11. | hangsúlyozza, hogy az új technológiai megoldásoknak a biztonság- és védelmi politikák területén történő felhasználásakor a kormányoknak tartaniuk kell magukat az alapvető nemzetközi köz- és humanitárius jogi elvekhez, például az állami szuverenitás és az emberi jogok tiszteletben tartásához; rámutat az uniós tagállamoknak – például Észtországnak – a kiberbiztonsági és kibervédelmi szakpolitikák meghatározása és kialakítása során szerzett értékes tapasztalataira; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza, hogy az új technológiai megoldásoknak a biztonság- és védelmi politikák területén történő felhasználásakor a kormányoknak tartaniuk kell magukat az alapvető nemzetközi köz- és humanitárius jogi elvekhez, például az állami szuverenitás és az emberi jogok tiszteletben tartásához; rámutat az uniós tagállamoknak – például Észtországnak – a kiberbiztonsági és kibervédelmi szakpolitikák meghatározása és kialakítása során szerzett értékes tapasztalataira;

| 12. | elismeri, hogy fel kell mérni az uniós információs rendszerek és infrastruktúra elleni számítógépes támadások általános szintjét; ezzel összefüggésben kiemeli annak szükségességét, hogy folyamatosan felmérjék az uniós intézmények felkészültségi szintjét a potenciális számítógépes támadásokkal szemben; külön hangsúlyozza, hogy meg kell erősíteni a kritikus információs infrastruktúrákat; |
| --- | --- |

12.

elismeri, hogy fel kell mérni az uniós információs rendszerek és infrastruktúra elleni számítógépes támadások általános szintjét; ezzel összefüggésben kiemeli annak szükségességét, hogy folyamatosan felmérjék az uniós intézmények felkészültségi szintjét a potenciális számítógépes támadásokkal szemben; külön hangsúlyozza, hogy meg kell erősíteni a kritikus információs infrastruktúrákat;

| 13. | hangsúlyozza továbbá, hogy tájékoztatást kell nyújtani az információs rendszerek biztonsági réseiről, az új fenyegetésekkel kapcsolatos riasztásokról és figyelmeztetésekről; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza továbbá, hogy tájékoztatást kell nyújtani az információs rendszerek biztonsági réseiről, az új fenyegetésekkel kapcsolatos riasztásokról és figyelmeztetésekről;

| 14. | megállapítja, hogy az európai információs hálózatokkal és kormányzati információs rendszerekkel szemben elkövetett közelmúltbeli számítógépes támadások jelentős gazdasági és biztonsági károkat okoztak, amelyek nagyságrendjét még nem mérték fel megfelelően; |
| --- | --- |

14.

megállapítja, hogy az európai információs hálózatokkal és kormányzati információs rendszerekkel szemben elkövetett közelmúltbeli számítógépes támadások jelentős gazdasági és biztonsági károkat okoztak, amelyek nagyságrendjét még nem mérték fel megfelelően;

| 15. | felhívja az uniós intézményeket, hogy a lehető legrövidebb időn belül dolgozzák ki a saját rendszereikre vonatkozó kiberbiztonsági stratégiáikat és készenléti terveiket; |
| --- | --- |

15.

felhívja az uniós intézményeket, hogy a lehető legrövidebb időn belül dolgozzák ki a saját rendszereikre vonatkozó kiberbiztonsági stratégiáikat és készenléti terveiket;

| 16. | felhívja az összes uniós intézményt, hogy a számítástechnikai válságok kezelését foglalják bele kockázatelemzéseikbe és válságkezelési terveikbe; felhívja továbbá az összes uniós intézményt, hogy minden munkatársuk számára biztosítsanak tudatosságnövelő képzést a kiberbiztonságról; javasolja, hogy a vészhelyzeti gyakorlatokhoz hasonlóan évente egyszer tartsanak kiberbiztonsági gyakorlatot is; |
| --- | --- |

16.

felhívja az összes uniós intézményt, hogy a számítástechnikai válságok kezelését foglalják bele kockázatelemzéseikbe és válságkezelési terveikbe; felhívja továbbá az összes uniós intézményt, hogy minden munkatársuk számára biztosítsanak tudatosságnövelő képzést a kiberbiztonságról; javasolja, hogy a vészhelyzeti gyakorlatokhoz hasonlóan évente egyszer tartsanak kiberbiztonsági gyakorlatot is;

| 17. | hangsúlyozza az uniós hálózatbiztonsági vészhelyzeteket elhárító csoport (EU-CERT) és a nemzeti CERT-ek hatékony fejlesztésének, valamint a nemzeti készenléti tervek kidolgozásának fontosságát, arra az esetre, ha fellépésre lenne szükség; üdvözli azt a tényt, hogy 2012 májusára mindegyik uniós tagállam létrehozta a nemzeti CERT-et; szorgalmazza a nemzeti CERT-ek és az uniós CERT további fejlesztését, hogy szükség esetén 24 órán belül bevethetők legyenek; hangsúlyozza, hogy ezen a területen meg kell vizsgálni a köz- és magánszféra közötti partnerségek megvalósíthatóságát; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza az uniós hálózatbiztonsági vészhelyzeteket elhárító csoport (EU-CERT) és a nemzeti CERT-ek hatékony fejlesztésének, valamint a nemzeti készenléti tervek kidolgozásának fontosságát, arra az esetre, ha fellépésre lenne szükség; üdvözli azt a tényt, hogy 2012 májusára mindegyik uniós tagállam létrehozta a nemzeti CERT-et; szorgalmazza a nemzeti CERT-ek és az uniós CERT további fejlesztését, hogy szükség esetén 24 órán belül bevethetők legyenek; hangsúlyozza, hogy ezen a területen meg kell vizsgálni a köz- és magánszféra közötti partnerségek megvalósíthatóságát;

| 18. | elismeri, hogy a „Cyber Europe 2010”, azaz az első páneurópai gyakorlat a kritikus informatikai infrastruktúra védelme terén – amelyet az ENISA vezetésével és különböző tagállamok bevonásával bonyolítottak le – hasznos intézkedésnek bizonyult, a bevált gyakorlatokat példázva; hangsúlyozza azt is, hogy európai szinten a lehető leghamarabb létre kell hozni a kritikus infrastruktúrákkal kapcsolatos figyelmeztető információs hálózatot; |
| --- | --- |

18.

elismeri, hogy a „Cyber Europe 2010”, azaz az első páneurópai gyakorlat a kritikus informatikai infrastruktúra védelme terén – amelyet az ENISA vezetésével és különböző tagállamok bevonásával bonyolítottak le – hasznos intézkedésnek bizonyult, a bevált gyakorlatokat példázva; hangsúlyozza azt is, hogy európai szinten a lehető leghamarabb létre kell hozni a kritikus infrastruktúrákkal kapcsolatos figyelmeztető információs hálózatot;

| 19. | hangsúlyozza a hálózatbiztonságot veszélyeztető nagyszabású eseményekre felkészítő páneurópai gyakorlatok fontosságát, valamint a fenyegetésértékelésre vonatkozó egységes normák meghatározásának jelentőségét; |
| --- | --- |

19.

hangsúlyozza a hálózatbiztonságot veszélyeztető nagyszabású eseményekre felkészítő páneurópai gyakorlatok fontosságát, valamint a fenyegetésértékelésre vonatkozó egységes normák meghatározásának jelentőségét;

| 20. | felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg egy uniós kiberkoordinációs poszt szükségességét és megvalósíthatóságát; |
| --- | --- |

20.

felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg egy uniós kiberkoordinációs poszt szükségességét és megvalósíthatóságát;

| 21. | úgy véli, hogy – figyelemmel a számítógépes rendszerek és infrastruktúrák megfelelő védelméhez és megtámadásukhoz egyaránt szükséges kompetenciák magas szintjére – meg kell fontolni egy, a Bizottság, a Tanács és a tagállamok körében az etikus hackerek igénybevételével kapcsolatos stratégia kidolgozását; megállapítja, hogy ezekben az esetekben nagy a lehetősége az agyelszívásnak, továbbá hogy különösen az ilyen támadásért elítélt kiskorúak esetében rejlik nagy potenciál a rehabilitációban és a védelmi ügynökségekbe és szervekbe való integrációban; |
| --- | --- |

21.

úgy véli, hogy – figyelemmel a számítógépes rendszerek és infrastruktúrák megfelelő védelméhez és megtámadásukhoz egyaránt szükséges kompetenciák magas szintjére – meg kell fontolni egy, a Bizottság, a Tanács és a tagállamok körében az etikus hackerek igénybevételével kapcsolatos stratégia kidolgozását; megállapítja, hogy ezekben az esetekben nagy a lehetősége az agyelszívásnak, továbbá hogy különösen az ilyen támadásért elítélt kiskorúak esetében rejlik nagy potenciál a rehabilitációban és a védelmi ügynökségekbe és szervekbe való integrációban;

Az Európai Védelmi Ügynökség (EVÜ)

| 22. | üdvözli a kibervédelemmel foglalkozó közelmúltbeli kezdeményezéseket és projekteket, különös tekintettel a releváns kiberbiztonsági és -védelmi adatok, kihívások és igények összegyűjtésére és feltérképezésére és sürgeti a tagállamokat, hogy működjenek együtt nagyobb mértékben az EVÜ-vel – katonai szinten is – a kibervédelem területén; |
| --- | --- |

22.

üdvözli a kibervédelemmel foglalkozó közelmúltbeli kezdeményezéseket és projekteket, különös tekintettel a releváns kiberbiztonsági és -védelmi adatok, kihívások és igények összegyűjtésére és feltérképezésére és sürgeti a tagállamokat, hogy működjenek együtt nagyobb mértékben az EVÜ-vel – katonai szinten is – a kibervédelem területén;

| 23. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a tagállamok nemzeti kibervédelmi képességeik fejlesztése során szoros együttműködést folytassanak az EVÜ-vel; úgy véli, hogy a szinergiák kialakítása, valamint a források európai szintű egyesítése és megosztása kulcsfontosságú a hatékony, európai és nemzeti szintű kibervédelem szempontjából; |
| --- | --- |

23.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a tagállamok nemzeti kibervédelmi képességeik fejlesztése során szoros együttműködést folytassanak az EVÜ-vel; úgy véli, hogy a szinergiák kialakítása, valamint a források európai szintű egyesítése és megosztása kulcsfontosságú a hatékony, európai és nemzeti szintű kibervédelem szempontjából;

| 24. | ösztönzi az EVÜ-t, hogy mélyítse el az együttműködést a NATO-val, a nemzeti és nemzetközi kiválósági központokkal, a kibertámadások esetén való gyorsabb válaszlépések érdekében az Europolnál működő Számítástechnikai Bűnözés Elleni Európai Központtal és különösen a Kibervédelmi Kiválósági Együttműködési Központtal (CCDCOE), és helyezzen hangsúlyt a kapacitásépítésre, a képzésre, valamint az információk és gyakorlatok cseréjére; |
| --- | --- |

24.

ösztönzi az EVÜ-t, hogy mélyítse el az együttműködést a NATO-val, a nemzeti és nemzetközi kiválósági központokkal, a kibertámadások esetén való gyorsabb válaszlépések érdekében az Europolnál működő Számítástechnikai Bűnözés Elleni Európai Központtal és különösen a Kibervédelmi Kiválósági Együttműködési Központtal (CCDCOE), és helyezzen hangsúlyt a kapacitásépítésre, a képzésre, valamint az információk és gyakorlatok cseréjére;

| 25. | aggodalommal tapasztalja, hogy 2010-re csak egy tagállam érte el a védelmi kutatás-fejlesztésre fordított kiadások 2 %-os szintjét, öt tagállam pedig 2010-ben egyáltalán nem költött K+F-re; szorgalmazza, hogy az EVÜ a tagállamokkal közösen egyesítse a forrásokat, és hatékonyan ruházzon be az együttműködésen alapuló kutatás-fejlesztésbe, különös tekintettel a kiberbiztonságra és -védelemre; |
| --- | --- |

25.

aggodalommal tapasztalja, hogy 2010-re csak egy tagállam érte el a védelmi kutatás-fejlesztésre fordított kiadások 2 %-os szintjét, öt tagállam pedig 2010-ben egyáltalán nem költött K+F-re; szorgalmazza, hogy az EVÜ a tagállamokkal közösen egyesítse a forrásokat, és hatékonyan ruházzon be az együttműködésen alapuló kutatás-fejlesztésbe, különös tekintettel a kiberbiztonságra és -védelemre;

A tagállamok

| 26. | felhívja valamennyi tagállamot, hogy további késedelem nélkül dolgozzák ki és fejezzék be saját nemzeti kiberbiztonsági és -védelmi stratégiáikat, és biztosítsanak stabil politikai döntéshozatali és szabályozási környezetet, átfogó kockázatkezelési eljárásokat és megfelelő előkészítő intézkedéseket és mechanizmusokat; felhívja az ENISA-t, hogy legyen a tagállamok segítségére; támogatását fejezi ki az ENISA iránt a helyes gyakorlatok útmutatójának kidolgozásában a bevált gyakorlatokról, valamint a kiberbiztonsági stratégia kidolgozására, végrehajtására és fenntartására vonatkozó ajánlásokról; |
| --- | --- |

26.

felhívja valamennyi tagállamot, hogy további késedelem nélkül dolgozzák ki és fejezzék be saját nemzeti kiberbiztonsági és -védelmi stratégiáikat, és biztosítsanak stabil politikai döntéshozatali és szabályozási környezetet, átfogó kockázatkezelési eljárásokat és megfelelő előkészítő intézkedéseket és mechanizmusokat; felhívja az ENISA-t, hogy legyen a tagállamok segítségére; támogatását fejezi ki az ENISA iránt a helyes gyakorlatok útmutatójának kidolgozásában a bevált gyakorlatokról, valamint a kiberbiztonsági stratégia kidolgozására, végrehajtására és fenntartására vonatkozó ajánlásokról;

| 27. | ösztönzi a tagállamokat, hogy katonai struktúrájukon belül hozzanak létre külön kiberbiztonsági és kibervédelmi egységeket, a más uniós tagállamokon belüli hasonló szervekkel való együttműködés céljából; |
| --- | --- |

27.

ösztönzi a tagállamokat, hogy katonai struktúrájukon belül hozzanak létre külön kiberbiztonsági és kibervédelmi egységeket, a más uniós tagállamokon belüli hasonló szervekkel való együttműködés céljából;

| 28. | ösztönzi a tagállamokat, hogy regionális szintű, szakosodott bírósági központokat hozzanak létre, amelyek célja, hogy jobban visszaszorítsák az információs rendszerek elleni támadásokat; hangsúlyozza, hogy elő kell mozdítani a nemzeti jogok kiigazítását, hogy azok hozzáigazíthatók legyenek a technika és a használati szokások fejlődéséhez; |
| --- | --- |

28.

ösztönzi a tagállamokat, hogy regionális szintű, szakosodott bírósági központokat hozzanak létre, amelyek célja, hogy jobban visszaszorítsák az információs rendszerek elleni támadásokat; hangsúlyozza, hogy elő kell mozdítani a nemzeti jogok kiigazítását, hogy azok hozzáigazíthatók legyenek a technika és a használati szokások fejlődéséhez;

| 29. | felhívja a Bizottságot, hogy a továbbiakban is törekedjen egységes és hatékony európai megközelítésre annak érdekében, hogy elkerülje a felesleges kezdeményezéseket, valamint ösztönözze és támogassa a tagállamokat az együttműködési mechanizmusok kialakítására és az információcsere fokozására irányuló erőfeszítéseikben; úgy véli, hogy ki kell alakítani a kötelező együttműködés és információcsere minimális szintjét a tagállamok között; |
| --- | --- |

29.

felhívja a Bizottságot, hogy a továbbiakban is törekedjen egységes és hatékony európai megközelítésre annak érdekében, hogy elkerülje a felesleges kezdeményezéseket, valamint ösztönözze és támogassa a tagállamokat az együttműködési mechanizmusok kialakítására és az információcsere fokozására irányuló erőfeszítéseikben; úgy véli, hogy ki kell alakítani a kötelező együttműködés és információcsere minimális szintjét a tagállamok között;

| 30. | sürgeti a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki nemzeti készenléti terveket, a számítástechnikai válságkezelést pedig építsék be a válságkezelési terveikbe és kockázatelemzéseikbe; fokozottan hangsúlyozza az alapvető kiberbiztonságról szóló megfelelő képzés fontosságát minden közszférában dolgozó személy számára, és különösen azt, hogy a képzéssel foglalkozó intézményekben megfelelő képzést kell biztosítani az igazságszolgáltatási és a biztonsági intézmények tagjai számára; felhívja az ENISA-t és egyéb érintett szerveket, hogy segítsék a tagállamokat a források egyesítésének és megosztásának biztosításában, valamint a párhuzamos erőfeszítések elkerülésében; |
| --- | --- |

30.

sürgeti a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki nemzeti készenléti terveket, a számítástechnikai válságkezelést pedig építsék be a válságkezelési terveikbe és kockázatelemzéseikbe; fokozottan hangsúlyozza az alapvető kiberbiztonságról szóló megfelelő képzés fontosságát minden közszférában dolgozó személy számára, és különösen azt, hogy a képzéssel foglalkozó intézményekben megfelelő képzést kell biztosítani az igazságszolgáltatási és a biztonsági intézmények tagjai számára; felhívja az ENISA-t és egyéb érintett szerveket, hogy segítsék a tagállamokat a források egyesítésének és megosztásának biztosításában, valamint a párhuzamos erőfeszítések elkerülésében;

| 31. | sürgeti a tagállamokat, hogy a kutatás-fejlesztést tegyék a kiberbiztonság és -védelem egyik fő pillérévé, és ösztönözzék az informatikai rendszerek védelmére szakosodott mérnökök képzését; felhívja a tagállamokat, hogy tegyenek eleget kötelezettségvállalásuknak, miszerint legalább 2 %-ra növelik a kutatás-fejlesztésre fordított védelmi kiadásokat, különös tekintettel a kiberbiztonságra és -védelemre; |
| --- | --- |

31.

sürgeti a tagállamokat, hogy a kutatás-fejlesztést tegyék a kiberbiztonság és -védelem egyik fő pillérévé, és ösztönözzék az informatikai rendszerek védelmére szakosodott mérnökök képzését; felhívja a tagállamokat, hogy tegyenek eleget kötelezettségvállalásuknak, miszerint legalább 2 %-ra növelik a kutatás-fejlesztésre fordított védelmi kiadásokat, különös tekintettel a kiberbiztonságra és -védelemre;

| 32. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy terjesszenek elő programokat az internet, az információs és kommunikációs technológiák biztonságos használatának előmozdítására és a velük kapcsolatos tudatosság növelésére általánosságban az állami és magánszektorbeli felhasználók körében egyaránt; javasolja, hogy a Bizottság e tekintetben indítson el nyilvános páneurópai oktatási kezdeményezést; felhívja a tagállamokat, hogy a kiberbiztonságról szóló oktatást a lehető legfiatalabb kortól kezdve foglalják bele az iskolai tantervbe; |
| --- | --- |

32.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy terjesszenek elő programokat az internet, az információs és kommunikációs technológiák biztonságos használatának előmozdítására és a velük kapcsolatos tudatosság növelésére általánosságban az állami és magánszektorbeli felhasználók körében egyaránt; javasolja, hogy a Bizottság e tekintetben indítson el nyilvános páneurópai oktatási kezdeményezést; felhívja a tagállamokat, hogy a kiberbiztonságról szóló oktatást a lehető legfiatalabb kortól kezdve foglalják bele az iskolai tantervbe;

A köz- és a magánszféra együttműködése

| 33. | hangsúlyozza, hogy az állami hatóságok és a magánszektor közötti értelmes, egymást kiegészítő kiberbiztonsági együttműködésnek elengedhetetlen szerepe van a kölcsönös bizalom kialakításában, uniós és nemzeti szinten egyaránt; tudatában van annak, hogy az érintett közintézmények megbízhatóságának és hatékonyságának további növelése hozzájárul a bizalom kiépítéséhez és a kritikus információk megosztásához; |
| --- | --- |

33.

hangsúlyozza, hogy az állami hatóságok és a magánszektor közötti értelmes, egymást kiegészítő kiberbiztonsági együttműködésnek elengedhetetlen szerepe van a kölcsönös bizalom kialakításában, uniós és nemzeti szinten egyaránt; tudatában van annak, hogy az érintett közintézmények megbízhatóságának és hatékonyságának további növelése hozzájárul a bizalom kiépítéséhez és a kritikus információk megosztásához;

| 34. | felhívja a magánszférabeli partnereket, hogy az új termékek, eszközök, szolgáltatások és alkalmazások tervezésekor vegyék fontolóra a beépített biztonsági megoldásokat tartalmazó konstrukciók alkalmazását, illetve ösztönzőket sürget, hogy az új termékeket, eszközöket, szolgáltatásokat és alkalmazásokat tervező szakemberek fő tulajdonságként a beépített biztonsági megoldásokat részesítsék előnyben; arra szólít fel, hogy a kibertámadások megelőzése és üldözése érdekében, a magánszektorral együttműködésben, biztosítsák az átláthatóság alapvető követelményeit, valamint az elszámoltathatóságot szolgáló mechanizmusokat; |
| --- | --- |

34.

felhívja a magánszférabeli partnereket, hogy az új termékek, eszközök, szolgáltatások és alkalmazások tervezésekor vegyék fontolóra a beépített biztonsági megoldásokat tartalmazó konstrukciók alkalmazását, illetve ösztönzőket sürget, hogy az új termékeket, eszközöket, szolgáltatásokat és alkalmazásokat tervező szakemberek fő tulajdonságként a beépített biztonsági megoldásokat részesítsék előnyben; arra szólít fel, hogy a kibertámadások megelőzése és üldözése érdekében, a magánszektorral együttműködésben, biztosítsák az átláthatóság alapvető követelményeit, valamint az elszámoltathatóságot szolgáló mechanizmusokat;

| 35. | hangsúlyozza, hogy a kritikus információs infrastruktúra védelme – a kibertérben a polgárok és vállalkozások tekintetében a biztonság növelésével összefüggésben – szerepel az EU belső biztonsági stratégiájában; |
| --- | --- |

35.

hangsúlyozza, hogy a kritikus információs infrastruktúra védelme – a kibertérben a polgárok és vállalkozások tekintetében a biztonság növelésével összefüggésben – szerepel az EU belső biztonsági stratégiájában;

| 36. | folyamatos párbeszéd kialakítására szólít fel ezekkel a partnerekkel az információs rendszerek legjobb alkalmazásáról és ellenálló képességéről, valamint a felelősségnek e rendszerek stabil és megfelelő működéséhez szükséges megosztásáról; |
| --- | --- |

36.

folyamatos párbeszéd kialakítására szólít fel ezekkel a partnerekkel az információs rendszerek legjobb alkalmazásáról és ellenálló képességéről, valamint a felelősségnek e rendszerek stabil és megfelelő működéséhez szükséges megosztásáról;

| 37. | úgy véli, hogy a tagállamoknak, az uniós intézményeknek és a magánszektornak az ENISA-val együttműködésben lépéseket kell tenniük az információs rendszerek biztonságának és integritásának növelése, a támadások megelőzése, valamint a támadások hatásainak minimálisra csökkentése érdekében; támogatja a Bizottság arra irányuló erőfeszítéseit, hogy a vállalatoknak szóló kiberbiztonsági minimumszabványokat és tanúsítási rendszereket terjesszen elő, továbbá hogy megfelelő ösztönzőket nyújtson a biztonság javítására irányuló magánszférabeli erőfeszítések ösztönzéséhez; |
| --- | --- |

37.

úgy véli, hogy a tagállamoknak, az uniós intézményeknek és a magánszektornak az ENISA-val együttműködésben lépéseket kell tenniük az információs rendszerek biztonságának és integritásának növelése, a támadások megelőzése, valamint a támadások hatásainak minimálisra csökkentése érdekében; támogatja a Bizottság arra irányuló erőfeszítéseit, hogy a vállalatoknak szóló kiberbiztonsági minimumszabványokat és tanúsítási rendszereket terjesszen elő, továbbá hogy megfelelő ösztönzőket nyújtson a biztonság javítására irányuló magánszférabeli erőfeszítések ösztönzéséhez;

| 38. | felhívja a Bizottságot és a tagállami kormányokat, hogy a magánszektor és a civil társadalom szereplőit ösztönözzék arra, hogy a számítástechnikai válságkezelést foglalják bele válságkezelési terveikbe és kockázatelemzéseikbe; felszólít továbbá az alapvető kiberbiztonságról és kiberhigiéniáról szóló tudatosságnövelő képzés bevezetésére személyzetük valamennyi tagja számára; |
| --- | --- |

38.

felhívja a Bizottságot és a tagállami kormányokat, hogy a magánszektor és a civil társadalom szereplőit ösztönözzék arra, hogy a számítástechnikai válságkezelést foglalják bele válságkezelési terveikbe és kockázatelemzéseikbe; felszólít továbbá az alapvető kiberbiztonságról és kiberhigiéniáról szóló tudatosságnövelő képzés bevezetésére személyzetük valamennyi tagja számára;

| 39. | felhívja a Bizottságot, hogy a tagállamokkal, valamint a megfelelő ügynökségekkel és szervekkel együttműködésben dolgozzon ki kereteket és eszközöket egy gyors információcsere-rendszerhez, amely a magánszektort érintő számítástechnikai incidensek bejelentésekor névtelenséget biztosítana, lehetővé tenné az állami szereplők számára, hogy folyamatosan naprakészek legyenek, szükség esetén pedig támogatást nyújtana; |
| --- | --- |

39.

felhívja a Bizottságot, hogy a tagállamokkal, valamint a megfelelő ügynökségekkel és szervekkel együttműködésben dolgozzon ki kereteket és eszközöket egy gyors információcsere-rendszerhez, amely a magánszektort érintő számítástechnikai incidensek bejelentésekor névtelenséget biztosítana, lehetővé tenné az állami szereplők számára, hogy folyamatosan naprakészek legyenek, szükség esetén pedig támogatást nyújtana;

| 40. | hangsúlyozza, hogy az EU-nak elő kell segítenie a kiberbiztonság versenyképes és innovatív uniós piacának kialakítását annak érdekében, hogy a kkv-k számára jobban lehetővé tegye a működést ezen a területen, ami hozzájárul a gazdasági növekedés fellendítéséhez és az új munkahelyek teremtéséhez; |
| --- | --- |

40.

hangsúlyozza, hogy az EU-nak elő kell segítenie a kiberbiztonság versenyképes és innovatív uniós piacának kialakítását annak érdekében, hogy a kkv-k számára jobban lehetővé tegye a működést ezen a területen, ami hozzájárul a gazdasági növekedés fellendítéséhez és az új munkahelyek teremtéséhez;

Nemzetközi együttműködés

| 41. | felhívja az EKSZ-t, hogy viszonyuljon proaktívan a kiberbiztonsághoz, és a kiberbiztonság szempontját érvényesítse valamennyi intézkedésében, különösen ami a harmadik országokat illeti; felszólít a harmadik országokkal folytatott együttműködés és információcsere felgyorsítására a kiberbiztonsági kérdések kezelésének megoldásait illetően; |
| --- | --- |

41.

felhívja az EKSZ-t, hogy viszonyuljon proaktívan a kiberbiztonsághoz, és a kiberbiztonság szempontját érvényesítse valamennyi intézkedésében, különösen ami a harmadik országokat illeti; felszólít a harmadik országokkal folytatott együttműködés és információcsere felgyorsítására a kiberbiztonsági kérdések kezelésének megoldásait illetően;

| 42. | hangsúlyozza, hogy egy átfogó uniós kiberbiztonsági stratégia kidolgozása előfeltétele annak, hogy a kiberbiztonság terén olyan típusú hatékony nemzetközi együttműködés jöjjön létre, amelyre a számítógépes fenyegetések határokon átnyúló jellege miatt szükség van; |
| --- | --- |

42.

hangsúlyozza, hogy egy átfogó uniós kiberbiztonsági stratégia kidolgozása előfeltétele annak, hogy a kiberbiztonság terén olyan típusú hatékony nemzetközi együttműködés jöjjön létre, amelyre a számítógépes fenyegetések határokon átnyúló jellege miatt szükség van;

| 43. | felhívja azokat a tagállamokat, amelyek még nem írták alá vagy ratifikálták az Európa Tanács számítástechnikai bűnözéssel szembeni egyezményét (a budapesti egyezmény), hogy ezt haladéktalanul tegyék meg; támogatja a Bizottság és az EKSZ arra irányuló erőfeszítéseit, hogy az egyezményt és a benne foglalt értékeket népszerűsítsék a harmadik országok körében; |
| --- | --- |

43.

felhívja azokat a tagállamokat, amelyek még nem írták alá vagy ratifikálták az Európa Tanács számítástechnikai bűnözéssel szembeni egyezményét (a budapesti egyezmény), hogy ezt haladéktalanul tegyék meg; támogatja a Bizottság és az EKSZ arra irányuló erőfeszítéseit, hogy az egyezményt és a benne foglalt értékeket népszerűsítsék a harmadik országok körében;

| 44. | tisztában van azzal, hogy a számítástechnikai fenyegetésekre nemzetközi szinten egyeztetett és összehangolt választ kell adni; ezért felhívja a Bizottságot, az EKSZ-t és a tagállamokat, hogy minden fórumon, különösen az ENSZ berkeiben vállaljanak vezető szerepet a kibertér viselkedési normáiról szóló, szélesebb körű nemzetközi együttműködés, valamint egy, a kibertéri viselkedési normái közös értelmezésének meghatározásáról szóló végleges megállapodás elérésére irányuló erőfeszítésekben, továbbá bátorítsák a kiberfegyverek ellenőrzéséről szóló megállapodások kidolgozását célzó együttműködést; |
| --- | --- |

44.

tisztában van azzal, hogy a számítástechnikai fenyegetésekre nemzetközi szinten egyeztetett és összehangolt választ kell adni; ezért felhívja a Bizottságot, az EKSZ-t és a tagállamokat, hogy minden fórumon, különösen az ENSZ berkeiben vállaljanak vezető szerepet a kibertér viselkedési normáiról szóló, szélesebb körű nemzetközi együttműködés, valamint egy, a kibertéri viselkedési normái közös értelmezésének meghatározásáról szóló végleges megállapodás elérésére irányuló erőfeszítésekben, továbbá bátorítsák a kiberfegyverek ellenőrzéséről szóló megállapodások kidolgozását célzó együttműködést;

| 45. | ösztönzi a kiberbiztonság területén a BRICS-országokkal és más, feltörekvő gazdasággal bíró országokkal az egyre elterjedtebb számítógépes bűnözésre, kiberfenyegetésre és számítógépes támadásokra adandó közös válaszok feltárásának céljával folytatott ismeretek cseréjét polgári és katonai szinten egyaránt; |
| --- | --- |

45.

ösztönzi a kiberbiztonság területén a BRICS-országokkal és más, feltörekvő gazdasággal bíró országokkal az egyre elterjedtebb számítógépes bűnözésre, kiberfenyegetésre és számítógépes támadásokra adandó közös válaszok feltárásának céljával folytatott ismeretek cseréjét polgári és katonai szinten egyaránt;

| 46. | arra sürgeti az EKSZ-t és a Bizottságot, hogy a vonatkozó nemzetközi fórumok és szervezetek, nevezetesen az ENSZ, az EBESZ, az OECD és a Világbank keretében tanúsítson proaktív hozzáállást annak érdekében, hogy elérje a hatályos nemzetközi jog alkalmazását, valamint a kiberbiztonság és -védelem területén a felelős állami viselkedésre vonatkozó normákról szóló konszenzust, összehangolva a tagállamok álláspontjait azzal a céllal, hogy a kiberbiztonság és -védelem területén előmozdítsa az alapvető uniós értékeket és szakpolitikákat; |
| --- | --- |

46.

arra sürgeti az EKSZ-t és a Bizottságot, hogy a vonatkozó nemzetközi fórumok és szervezetek, nevezetesen az ENSZ, az EBESZ, az OECD és a Világbank keretében tanúsítson proaktív hozzáállást annak érdekében, hogy elérje a hatályos nemzetközi jog alkalmazását, valamint a kiberbiztonság és -védelem területén a felelős állami viselkedésre vonatkozó normákról szóló konszenzust, összehangolva a tagállamok álláspontjait azzal a céllal, hogy a kiberbiztonság és -védelem területén előmozdítsa az alapvető uniós értékeket és szakpolitikákat;

| 47. | felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy a harmadik országokkal folytatott párbeszéd és kapcsolattartás során, továbbá az együttműködési megállapodások alkalmával – különösen, ami a technológiai együttműködést vagy transzfert előirányzó megállapodásokat illeti – ragaszkodjanak a számítástechnikai bűnözés és a számítógépes támadások megelőzésére és leküzdésére vonatkozó minimumkövetelményekhez, valamint az információs rendszerek biztonságának minimumszabályaihoz; |
| --- | --- |

47.

felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy a harmadik országokkal folytatott párbeszéd és kapcsolattartás során, továbbá az együttműködési megállapodások alkalmával – különösen, ami a technológiai együttműködést vagy transzfert előirányzó megállapodásokat illeti – ragaszkodjanak a számítástechnikai bűnözés és a számítógépes támadások megelőzésére és leküzdésére vonatkozó minimumkövetelményekhez, valamint az információs rendszerek biztonságának minimumszabályaihoz;

| 48. | felhívja a Bizottságot, hogy szükség esetén segítse és támogassa a harmadik országokat a kiberbiztonsági és a kibervédelmi képességeik kiépítésére irányuló erőfeszítéseikben; |
| --- | --- |

48.

felhívja a Bizottságot, hogy szükség esetén segítse és támogassa a harmadik országokat a kiberbiztonsági és a kibervédelmi képességeik kiépítésére irányuló erőfeszítéseikben;

Együttműködés a NATO-val

| 49. | ismételten hangsúlyozza, hogy az EU és a NATO közös értékeik és stratégiai érdekeik alapján különös felelősséggel és képességgel rendelkeznek arra, hogy a növekvő kiberbiztonsági kihívásokat hatékonyabban, az esetleges egymást kiegészítő elemeket megkeresve, szoros együttműködésben kezeljék, kerülve a párhuzamos erőfeszítéseket és tiszteletben tartva egymás felelősségi köreit; |
| --- | --- |

49.

ismételten hangsúlyozza, hogy az EU és a NATO közös értékeik és stratégiai érdekeik alapján különös felelősséggel és képességgel rendelkeznek arra, hogy a növekvő kiberbiztonsági kihívásokat hatékonyabban, az esetleges egymást kiegészítő elemeket megkeresve, szoros együttműködésben kezeljék, kerülve a párhuzamos erőfeszítéseket és tiszteletben tartva egymás felelősségi köreit;

| 50. | hangsúlyozza a források gyakorlatban való egyesítésének és megosztásának szükségességét, tekintettel az Unió és a NATO kiberbiztonsággal és -védelemmel kapcsolatos megközelítésének egymást kiegészítő jellegére; hangsúlyozza, hogy szorosabb koordinációra van szükség, különösen a kiberbiztonsággal és -védelemmel kapcsolatos tervezés, technológia, képzés és felszerelés terén; |
| --- | --- |

50.

hangsúlyozza a források gyakorlatban való egyesítésének és megosztásának szükségességét, tekintettel az Unió és a NATO kiberbiztonsággal és -védelemmel kapcsolatos megközelítésének egymást kiegészítő jellegére; hangsúlyozza, hogy szorosabb koordinációra van szükség, különösen a kiberbiztonsággal és -védelemmel kapcsolatos tervezés, technológia, képzés és felszerelés terén;

| 51. | a védelmi képességek fejlesztése terén megvalósuló, egymást kiegészítő tevékenységekre építve arra sürgeti az Unióban működő, kiberbiztonsággal és -védelemmel foglalkozó valamennyi érintett szervet, hogy mélyítsék el a NATO-val folytatott gyakorlati együttműködésüket annak érdekében, hogy tapasztalatot cseréljenek és tanuljanak az uniós rendszerek ellenálló képességének kialakításáról; |
| --- | --- |

51.

a védelmi képességek fejlesztése terén megvalósuló, egymást kiegészítő tevékenységekre építve arra sürgeti az Unióban működő, kiberbiztonsággal és -védelemmel foglalkozó valamennyi érintett szervet, hogy mélyítsék el a NATO-val folytatott gyakorlati együttműködésüket annak érdekében, hogy tapasztalatot cseréljenek és tanuljanak az uniós rendszerek ellenálló képességének kialakításáról;

Együttműködés az Egyesült Államokkal

| 52. | úgy véli, hogy el kell mélyíteni az EU és az USA közötti kölcsönös együttműködést a számítógépes támadások és a számítástechnikai bűnözés elleni küzdelemben, mivel ezt a 2010. évi lisszaboni EU–USA csúcstalálkozót követően a transzatlanti kapcsolat egyik prioritásává tették; |
| --- | --- |

52.

úgy véli, hogy el kell mélyíteni az EU és az USA közötti kölcsönös együttműködést a számítógépes támadások és a számítástechnikai bűnözés elleni küzdelemben, mivel ezt a 2010. évi lisszaboni EU–USA csúcstalálkozót követően a transzatlanti kapcsolat egyik prioritásává tették;

| 53. | örvendetesnek tartja, hogy a 2010. novemberi EU–USA csúcstalálkozón létrejött az EU–USA kiberbiztonsági és kiberbűnözési munkacsoport, és támogatja a munkacsoport arra irányuló erőfeszítéseit, hogy a transzatlanti politikai párbeszédbe belefoglalja a kiberbiztonsággal kapcsolatos kérdéseket; |
| --- | --- |

53.

örvendetesnek tartja, hogy a 2010. novemberi EU–USA csúcstalálkozón létrejött az EU–USA kiberbiztonsági és kiberbűnözési munkacsoport, és támogatja a munkacsoport arra irányuló erőfeszítéseit, hogy a transzatlanti politikai párbeszédbe belefoglalja a kiberbiztonsággal kapcsolatos kérdéseket;

| 54. | üdvözli, hogy a Bizottság az Egyesült Államok kormányával közösen az EU–USA munkacsoport égisze alatt közös programot és útitervet dolgoz ki a 2012–2013 közötti időszakban közösen/összehangoltan tartott transzkontinentális kiberbiztonsági gyakorlatokhoz; tudomásul veszi a 2011-ben megrendezett első atlanti kiberbiztonsági gyakorlatot; |
| --- | --- |

54.

üdvözli, hogy a Bizottság az Egyesült Államok kormányával közösen az EU–USA munkacsoport égisze alatt közös programot és útitervet dolgoz ki a 2012–2013 közötti időszakban közösen/összehangoltan tartott transzkontinentális kiberbiztonsági gyakorlatokhoz; tudomásul veszi a 2011-ben megrendezett első atlanti kiberbiztonsági gyakorlatot;

| 55. | hangsúlyozza, hogy a kibertér és a felhasználók legnagyobb forrásaiként mind az USA-nak, mind pedig az EU-nak együtt kell működnie polgáraik kibertér használatához fűződő jogai és szabadságaik védelme érdekében; kiemeli, hogy – noha a nemzetbiztonság elsődleges célkitűzés – a kiberteret is biztosítani és egyúttal védeni is kell; |
| --- | --- |

55.

hangsúlyozza, hogy a kibertér és a felhasználók legnagyobb forrásaiként mind az USA-nak, mind pedig az EU-nak együtt kell működnie polgáraik kibertér használatához fűződő jogai és szabadságaik védelme érdekében; kiemeli, hogy – noha a nemzetbiztonság elsődleges célkitűzés – a kiberteret is biztosítani és egyúttal védeni is kell;

o

o o

| 56. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a főképviselőnek/alelnöknek, az EVÜ-nek, az ENISA-nak és a NATO-nak. |
| --- | --- |

56.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a főképviselőnek/alelnöknek, az EVÜ-nek, az ENISA-nak és a NATO-nak.

---

(1)  HL L 345., 2008.12.23., 75. o.

(2)  HL C 349. E, 2010.12.22., 63. o.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0228.

(4)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0207.

(5)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0406.

(6)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0237.

(7)  http://www.ohchr.org/EN/HRBodies/HRC/RegularSessions/Session20/Pages/ResDecStat.aspx

---

| 16.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 419/153 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 419/153

---

P7_TA(2012)0458

A közös biztonság- és védelempolitika szerepe éghajlat okozta válságok és természeti katasztrófák esetén

Az Európai Parlament 2012. november 22-i állásfoglalása a közös biztonság- és védelempolitika szerepéről éghajlatváltozás okozta válsághelyzetek és természeti katasztrófák esetén (2012/2095(INI))

(2015/C 419/23)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés V. címére és különösen annak 42., valamint 43. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés V. címére és különösen annak 42., valamint 43. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés polgári védelemről szóló 196. cikkére és humanitárius segítségnyújtásról szóló 214. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés polgári védelemről szóló 196. cikkére és humanitárius segítségnyújtásról szóló 214. cikkére,

| — | tekintettel az Unió éghajlat-diplomáciájáról szóló, 2011. július 18-i tanácsi következtetésekre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió éghajlat-diplomáciájáról szóló, 2011. július 18-i tanácsi következtetésekre (1),

| — | tekintettel az EKSZ és a Bizottság éghajlat-diplomáciáról szóló 2011. július 9-i közös vitaanyagára (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EKSZ és a Bizottság éghajlat-diplomáciáról szóló 2011. július 9-i közös vitaanyagára (2),

| — | tekintettel az Európai Tanácsnak Javier Solana főképviselő és az Európai Bizottság által előterjesztett 2008. évi közös jelentésére az éghajlatváltozásról és a nemzetközi biztonságról, valamint a Parlament nyomon követő ajánlásaira (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanácsnak Javier Solana főképviselő és az Európai Bizottság által előterjesztett 2008. évi közös jelentésére az éghajlatváltozásról és a nemzetközi biztonságról, valamint a Parlament nyomon követő ajánlásaira (3),

| — | tekintettel a Bizottság „Az európai polgári védelmi erő: Europe aid” című, 2006. májusi jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Az európai polgári védelmi erő: Europe aid” című, 2006. májusi jelentésére,

| — | tekintettel a közösségi polgári védelmi mechanizmus létrehozásáról szóló, 2007. november 8-i tanácsi határozatra (4), valamint „A katasztrófákra adott uniós válasz erősítése felé: a polgári védelem és a humanitárius segítségnyújtás szerepe” című, 2010. október 26-i bizottsági közleményre (COM(2010)0600) és 2011. szeptember 27-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közösségi polgári védelmi mechanizmus létrehozásáról szóló, 2007. november 8-i tanácsi határozatra (4), valamint „A katasztrófákra adott uniós válasz erősítése felé: a polgári védelem és a humanitárius segítségnyújtás szerepe” című, 2010. október 26-i bizottsági közleményre (COM(2010)0600) és 2011. szeptember 27-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel a 2011. december 20-i, az uniós polgári védelmi mechanizmusról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatra (COM(2011)0934), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2011. december 20-i, az uniós polgári védelmi mechanizmusról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatra (COM(2011)0934),

| — | tekintettel „Az Európai Unió és az északi-sarkvidék” című 2008. évi bizottsági közleményre (COM(2008)0763), valamint az Északi-sarkvidékre vonatkozó fenntartható uniós politikáról szóló, 2011. január 20-i európai parlamenti állásfoglalásra (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az Európai Unió és az északi-sarkvidék” című 2008. évi bizottsági közleményre (COM(2008)0763), valamint az Északi-sarkvidékre vonatkozó fenntartható uniós politikáról szóló, 2011. január 20-i európai parlamenti állásfoglalásra (6),

| — | tekintettel a pénzügyi válságnak az uniós tagállamok védelmi ágazatára gyakorolt hatásáról szóló, 2011. december 14-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a pénzügyi válságnak az uniós tagállamok védelmi ágazatára gyakorolt hatásáról szóló, 2011. december 14-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel az „Az éghajlattal kapcsolatos tárgyalásoktól az éghajlat-diplomáciáig” című, 2011 októberében, Berlinben megrendezett, valamint a „Párbeszéd az éghajlatról és a biztonságról a XXI. században” című, 2012 márciusában, Londonban megrendezett konferencia következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Az éghajlattal kapcsolatos tárgyalásoktól az éghajlat-diplomáciáig” című, 2011 októberében, Berlinben megrendezett, valamint a „Párbeszéd az éghajlatról és a biztonságról a XXI. században” című, 2012 márciusában, Londonban megrendezett konferencia következtetéseire,

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának az éghajlatváltozásról és nemzetközi biztonságról szóló, 2011. júliusi elnökségi nyilatkozatára (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának az éghajlatváltozásról és nemzetközi biztonságról szóló, 2011. júliusi elnökségi nyilatkozatára (8),

| — | tekintettel az ENSZ Környezetvédelmi Programjának „Livelihood security: Climate change, conflict and migration in the Sahel” (A megélhetés biztonsága: éghajlatváltozás, konfliktus és migráció a Száhil övben) című 2011. és 2012. évi jelentéseire (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Környezetvédelmi Programjának „Livelihood security: Climate change, conflict and migration in the Sahel” (A megélhetés biztonsága: éghajlatváltozás, konfliktus és migráció a Száhil övben) című 2011. és 2012. évi jelentéseire (9),

| — | tekintettel az emberi biztonságról és a védelmi felelősségről szóló ENSZ-dokumentumokra (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi biztonságról és a védelmi felelősségről szóló ENSZ-dokumentumokra (10),

| — | tekintettel a külföldi katonai és polgári védelmi eszközök katasztrófasegélyezés esetén történő alkalmazásáról szóló ENSZ-iránymutatásokra („oslói iránymutatások”) (11), valamint az Ügynökségközi Állandó Bizottságnak (IASC) a katonai és polgári védelmi eszközök összetett vészhelyzetekben az ENSZ humanitárius műveletei támogatására történő alkalmazásáról szóló iránymutatásokra (MCDA-iránymutatások), |
| --- | --- |

—

tekintettel a külföldi katonai és polgári védelmi eszközök katasztrófasegélyezés esetén történő alkalmazásáról szóló ENSZ-iránymutatásokra („oslói iránymutatások”) (11), valamint az Ügynökségközi Állandó Bizottságnak (IASC) a katonai és polgári védelmi eszközök összetett vészhelyzetekben az ENSZ humanitárius műveletei támogatására történő alkalmazásáról szóló iránymutatásokra (MCDA-iránymutatások),

| — | tekintettel az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett bizottsági közleményre (SEC(2007)0781, SEC(2007)0782, COM(2007)0317) és „A humanitárius segítségnyújtással kapcsolatos európai konszenzus felé” című együttes nyilatkozatra (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett bizottsági közleményre (SEC(2007)0781, SEC(2007)0782, COM(2007)0317) és „A humanitárius segítségnyújtással kapcsolatos európai konszenzus felé” című együttes nyilatkozatra (12),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A7-0349/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A7-0349/2012),

Általános megfontolások

| 1. | felhívja a figyelmet az éghajlatváltozás globális biztonságra, békére és stabilitásra gyakorolt hatására; |
| --- | --- |

1.

felhívja a figyelmet az éghajlatváltozás globális biztonságra, békére és stabilitásra gyakorolt hatására;

| 2. | sajnálja, hogy az elmúlt négy évben a nyilvános viták között az éghajlatváltozás mint a globális biztonságot leginkább fenyegető tényező kérdése háttérbe szorult a gazdasági és pénzügyi válsággal szemben, ami szintén közvetlen globális veszélyt jelent; |
| --- | --- |

2.

sajnálja, hogy az elmúlt négy évben a nyilvános viták között az éghajlatváltozás mint a globális biztonságot leginkább fenyegető tényező kérdése háttérbe szorult a gazdasági és pénzügyi válsággal szemben, ami szintén közvetlen globális veszélyt jelent;

| 3. | úgy véli, hogy a szélsőséges időjárási események elmúlt években fokozódó gyakorisága nemcsak a fejlődő országok számára, hanem a világgazdaság számára is növekvő költségeket jelent: egyrészről közvetlen, újjáépítésre és segélyekre fordított költségeket, másrészről pedig közvetett, az emelkedő biztosítási összegekre, termékárakra és szolgáltatásokra vonatkozó költségeket; hangsúlyozza, hogy ezek az események a nemzetközi békét és az emberi biztonságot is súlyosabban fenyegetik; |
| --- | --- |

3.

úgy véli, hogy a szélsőséges időjárási események elmúlt években fokozódó gyakorisága nemcsak a fejlődő országok számára, hanem a világgazdaság számára is növekvő költségeket jelent: egyrészről közvetlen, újjáépítésre és segélyekre fordított költségeket, másrészről pedig közvetett, az emelkedő biztosítási összegekre, termékárakra és szolgáltatásokra vonatkozó költségeket; hangsúlyozza, hogy ezek az események a nemzetközi békét és az emberi biztonságot is súlyosabban fenyegetik;

| 4. | megállapítja, hogy az éghajlatváltozás által súlyosbított természeti katasztrófák rendkívül romboló hatásúak, különös tekintettel a veszélyeztetett államokra; megállapítja azonban, hogy eddig egyetlen konfliktus sem tulajdonítható kizárólag az éghajlatváltozásnak; hangsúlyozza, hogy az éghajlatváltozás miatt kialakuló természeti katasztrófák okozta növekvő ivóvíz- és élelmiszerhiánnyal küzdő népesség rákényszerül a migrációra, ami további túlzott terheket ró a már eleve veszélyeztetett régiók, illetve hanyatló államok gazdasági, társadalmi és igazgatási kapacitására, ezáltal konfliktusokat szülve, illetve kedvezőtlen hatást gyakorolva az általános biztonságra; emlékeztet, hogy ezek az események a korlátozott forrásokkal rendelkező közösségek és országok között versenyhelyzetet teremtenek; |
| --- | --- |

4.

megállapítja, hogy az éghajlatváltozás által súlyosbított természeti katasztrófák rendkívül romboló hatásúak, különös tekintettel a veszélyeztetett államokra; megállapítja azonban, hogy eddig egyetlen konfliktus sem tulajdonítható kizárólag az éghajlatváltozásnak; hangsúlyozza, hogy az éghajlatváltozás miatt kialakuló természeti katasztrófák okozta növekvő ivóvíz- és élelmiszerhiánnyal küzdő népesség rákényszerül a migrációra, ami további túlzott terheket ró a már eleve veszélyeztetett régiók, illetve hanyatló államok gazdasági, társadalmi és igazgatási kapacitására, ezáltal konfliktusokat szülve, illetve kedvezőtlen hatást gyakorolva az általános biztonságra; emlékeztet, hogy ezek az események a korlátozott forrásokkal rendelkező közösségek és országok között versenyhelyzetet teremtenek;

| 5. | elismeri, hogy az összetett válságokat a közös kül- és biztonságpolitika (KKBP), a közös biztonsági és védelmi politika (KBVP), valamint a humanitárius és fejlesztési segélyek politikái terén elérhető eszközöket teljes mértékben kihasználó, átfogó megközelítés alkalmazásával lehet és kell előre jelezni és megelőzni; megállapítja továbbá, hogy 2004-ben a NATO a környezeti biztonsági kihívásokra adott első nemzetközi válasz középpontjában állt, amikor a szövetség csatlakozott öt más nemzetközi ügynökséghez (13), és együtt létrehozták a Környezetvédelmi és biztonsági kezdeményezést (ENVSEC), amelynek feladata a sérülékeny régiókban a biztonságot veszélyeztető környezeti problémák kezelése; |
| --- | --- |

5.

elismeri, hogy az összetett válságokat a közös kül- és biztonságpolitika (KKBP), a közös biztonsági és védelmi politika (KBVP), valamint a humanitárius és fejlesztési segélyek politikái terén elérhető eszközöket teljes mértékben kihasználó, átfogó megközelítés alkalmazásával lehet és kell előre jelezni és megelőzni; megállapítja továbbá, hogy 2004-ben a NATO a környezeti biztonsági kihívásokra adott első nemzetközi válasz középpontjában állt, amikor a szövetség csatlakozott öt más nemzetközi ügynökséghez (13), és együtt létrehozták a Környezetvédelmi és biztonsági kezdeményezést (ENVSEC), amelynek feladata a sérülékeny régiókban a biztonságot veszélyeztető környezeti problémák kezelése;

| 6. | elismeri a KBVP-t támogató kulcsfontosságú infrastruktúra jelentőségét; |
| --- | --- |

6.

elismeri a KBVP-t támogató kulcsfontosságú infrastruktúra jelentőségét;

| 7. | elismeri, hogy bár az éghajlatváltozás biztonsági vonatkozásainak kezelése pozitív hatással járhat, ez az EU éghajlatváltozással kapcsolatos fellépésének csupán az egyik eleme, amely fellépés során politikai és gazdasági eszközöket próbálnak felhasználni az éghajlatváltozás mérséklésére, és az ahhoz való alkalmazkodás előmozdítására; |
| --- | --- |

7.

elismeri, hogy bár az éghajlatváltozás biztonsági vonatkozásainak kezelése pozitív hatással járhat, ez az EU éghajlatváltozással kapcsolatos fellépésének csupán az egyik eleme, amely fellépés során politikai és gazdasági eszközöket próbálnak felhasználni az éghajlatváltozás mérséklésére, és az ahhoz való alkalmazkodás előmozdítására;

| 8. | hangsúlyozza, hogy az EU-nak a külső fellépési stratégiái, szakpolitikái és eszközei tekintetében figyelembe kell vennie a természeti katasztrófák és az éghajlatváltozás nemzetközi biztonságra gyakorolt hatását; emlékeztet arra, hogy természeti és egyéb katasztrófák esetén fontos, hogy különleges figyelmet fordítsanak a nőkre és a gyermekekre, akik különösen sérülékenyek válsághelyzetekben; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza, hogy az EU-nak a külső fellépési stratégiái, szakpolitikái és eszközei tekintetében figyelembe kell vennie a természeti katasztrófák és az éghajlatváltozás nemzetközi biztonságra gyakorolt hatását; emlékeztet arra, hogy természeti és egyéb katasztrófák esetén fontos, hogy különleges figyelmet fordítsanak a nőkre és a gyermekekre, akik különösen sérülékenyek válsághelyzetekben;

| 9. | e tekintetben emlékeztet a Bizottság humanitárius segítségnyújtással és polgári védelemmel kapcsolatos megbízására, és hangsúlyozza a meglévő eszközök továbbfejlesztésének és megerősítésének szükségességét; |
| --- | --- |

9.

e tekintetben emlékeztet a Bizottság humanitárius segítségnyújtással és polgári védelemmel kapcsolatos megbízására, és hangsúlyozza a meglévő eszközök továbbfejlesztésének és megerősítésének szükségességét;

| 10. | ismételten kiemeli továbbá a katasztrófakockázatok csökkentésének jelentőségét, annak érdekében, hogy csökkenjen a válságoknak a lakosság sérülékeny csoportjaira gyakorolt hatása; |
| --- | --- |

10.

ismételten kiemeli továbbá a katasztrófakockázatok csökkentésének jelentőségét, annak érdekében, hogy csökkenjen a válságoknak a lakosság sérülékeny csoportjaira gyakorolt hatása;

| 11. | megjegyzi, hogy az éghajlatváltozás okozta válsághelyzetek és az emiatt bekövetkező természeti katasztrófák hatásainak elemzését – bármilyen esetleg bekövetkező természeti vagy humanitárius válság előtt, közben vagy után – lényeges integrálni a közös biztonság- és védelempolitikai stratégiákba és az operatív tervekbe a legnagyobb kockázatnak kitett régiókra összpontosítva, a Lisszaboni Szerződésben rögzített humanitárius elvek tiszteletben tartása mellett; felszólít a gyakorlati együttműködésre is, például együttműködési gyakorlatok révén; |
| --- | --- |

11.

megjegyzi, hogy az éghajlatváltozás okozta válsághelyzetek és az emiatt bekövetkező természeti katasztrófák hatásainak elemzését – bármilyen esetleg bekövetkező természeti vagy humanitárius válság előtt, közben vagy után – lényeges integrálni a közös biztonság- és védelempolitikai stratégiákba és az operatív tervekbe a legnagyobb kockázatnak kitett régiókra összpontosítva, a Lisszaboni Szerződésben rögzített humanitárius elvek tiszteletben tartása mellett; felszólít a gyakorlati együttműködésre is, például együttműködési gyakorlatok révén;

| 12. | hangsúlyozza, hogy az éghajlatváltozás biztonsági következményeire adott hatékony válasz kidolgozása során nemcsak a konfliktusmegelőzést és a válságkezelést kell javítani, hanem az elemzési és a korai előrejelzési képességet is; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy az éghajlatváltozás biztonsági következményeire adott hatékony válasz kidolgozása során nemcsak a konfliktusmegelőzést és a válságkezelést kell javítani, hanem az elemzési és a korai előrejelzési képességet is;

| 13. | emlékeztet, hogy a Lisszaboni Szerződés előírja az Unió számára, hogy a nemzetközi válságkezelés érdekében fejlessze polgári-katonai képességeit a 43. cikkében meghatározott feladatok teljes körére kiterjedően, különösen a konfliktus-megelőzés, a humanitárius és mentési feladatok, a katonai tanácsadói és segítségnyújtási feladatok, a békefenntartás és a konfliktusok lezárását követően a helyzet stabilizálását tekintve; ugyanakkor úgy gondolja, hogy el kell kerülni az eszközök megkettőzését, és egyértelmű különbséget kell tenni a közös biztonság- és védelempolitika hatálya alá tartozó, és az azon kívül eső eszközök között, összhangban az EUMSZ 196. és 214. cikkével; emlékeztet továbbá a KBVP hatályán kívül eső, bevált humanitárius segítségnyújtási és polgári védelmi eszközök megkettőzése elkerülésének szükségességére; |
| --- | --- |

13.

emlékeztet, hogy a Lisszaboni Szerződés előírja az Unió számára, hogy a nemzetközi válságkezelés érdekében fejlessze polgári-katonai képességeit a 43. cikkében meghatározott feladatok teljes körére kiterjedően, különösen a konfliktus-megelőzés, a humanitárius és mentési feladatok, a katonai tanácsadói és segítségnyújtási feladatok, a békefenntartás és a konfliktusok lezárását követően a helyzet stabilizálását tekintve; ugyanakkor úgy gondolja, hogy el kell kerülni az eszközök megkettőzését, és egyértelmű különbséget kell tenni a közös biztonság- és védelempolitika hatálya alá tartozó, és az azon kívül eső eszközök között, összhangban az EUMSZ 196. és 214. cikkével; emlékeztet továbbá a KBVP hatályán kívül eső, bevált humanitárius segítségnyújtási és polgári védelmi eszközök megkettőzése elkerülésének szükségességére;

| 14. | elismeri, hogy a katonai struktúrák képességekkel és eszközökkel rendelkeznek a környezetvédelmi hírszerzés, a kockázatelemzés, a humanitárius segítségnyújtás, a katasztrófasegélyezés és az evakuáció terén, amelyek kulcsszerepet játszanak a korai előrejelzésben, valamint az éghajlattal kapcsolatos válságkezelésben és katasztrófaelhárításban; |
| --- | --- |

14.

elismeri, hogy a katonai struktúrák képességekkel és eszközökkel rendelkeznek a környezetvédelmi hírszerzés, a kockázatelemzés, a humanitárius segítségnyújtás, a katasztrófasegélyezés és az evakuáció terén, amelyek kulcsszerepet játszanak a korai előrejelzésben, valamint az éghajlattal kapcsolatos válságkezelésben és katasztrófaelhárításban;

| 15. | felhívja a figyelmet arra, hogy a Lisszaboni Szerződés új rendelkezéseket vezetett be (az EUSZ 21–23. cikke, 27. cikke, 39. cikke, 41. cikkének (3) bekezdése, 43–46. cikke), és különösen azokra a rendelkezésekre, amelyek a 41. cikk (3) bekezdésében előirányzott előkészítő finanszírozással kapcsolatosak, és amelyeket továbbra is végre kell hajtani; |
| --- | --- |

15.

felhívja a figyelmet arra, hogy a Lisszaboni Szerződés új rendelkezéseket vezetett be (az EUSZ 21–23. cikke, 27. cikke, 39. cikke, 41. cikkének (3) bekezdése, 43–46. cikke), és különösen azokra a rendelkezésekre, amelyek a 41. cikk (3) bekezdésében előirányzott előkészítő finanszírozással kapcsolatosak, és amelyeket továbbra is végre kell hajtani;

| 16. | hangsúlyozza, hogy az EU-nak jobban együtt kell működnie az ENSZ-szel, az Afrikai Unióval és az EBESZ-szel – többek között a Környezetvédelmi és biztonsági kezdeményezés (ENVSEC) keretében – az elemzések megosztása és az éghajlatváltozás jelentette kihívások közös kezelése érdekében; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza, hogy az EU-nak jobban együtt kell működnie az ENSZ-szel, az Afrikai Unióval és az EBESZ-szel – többek között a Környezetvédelmi és biztonsági kezdeményezés (ENVSEC) keretében – az elemzések megosztása és az éghajlatváltozás jelentette kihívások közös kezelése érdekében;

| 17. | hangsúlyozza a polgári és a katonai erők közötti szinergiák értékét olyan válsághelyzetekben, mint amilyenek például Haitin, Pakisztánban és New Orleansban alakultak ki; véleménye szerint e szinergiák bebizonyították, milyen értékes hozzájárulást nyújthatnak a katonai erők az éghajlatváltozás okozta válsághelyzetek és a természeti katasztrófák kezelése terén azáltal, hogy időben nyújtanak közvetlen segítséget a válság sújtotta területek és lakosság számára; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza a polgári és a katonai erők közötti szinergiák értékét olyan válsághelyzetekben, mint amilyenek például Haitin, Pakisztánban és New Orleansban alakultak ki; véleménye szerint e szinergiák bebizonyították, milyen értékes hozzájárulást nyújthatnak a katonai erők az éghajlatváltozás okozta válsághelyzetek és a természeti katasztrófák kezelése terén azáltal, hogy időben nyújtanak közvetlen segítséget a válság sújtotta területek és lakosság számára;

| 18. | üdvözli, hogy az éghajlatváltozás egyre lényegesebb szerepet játszik a globális biztonságról folytatott vitában, nevezetesen 2007 óta, amikor is az ENSZ Biztonsági Tanácsa először hozta fel az éghajlatváltozást és annak nemzetközi biztonságra gyakorolt hatásait vitatémaként; örvendetesnek tartja az Unió és tagállamai kormányainak azon törekvését, hogy e kérdést az ENSZ Biztonsági Tanácsának 2011. júliusi ülésén, valamint a Külügyek Tanácsának éghajlat-diplomáciáról szóló következtetéseiben felvetette; |
| --- | --- |

18.

üdvözli, hogy az éghajlatváltozás egyre lényegesebb szerepet játszik a globális biztonságról folytatott vitában, nevezetesen 2007 óta, amikor is az ENSZ Biztonsági Tanácsa először hozta fel az éghajlatváltozást és annak nemzetközi biztonságra gyakorolt hatásait vitatémaként; örvendetesnek tartja az Unió és tagállamai kormányainak azon törekvését, hogy e kérdést az ENSZ Biztonsági Tanácsának 2011. júliusi ülésén, valamint a Külügyek Tanácsának éghajlat-diplomáciáról szóló következtetéseiben felvetette;

A politikai szándék és fellépés szükségessége

| 19. | felhívja az Unió közös kül- és biztonságpolitikájának végrehajtásáért felelős bizottsági alelnököt / az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét, hogy:






  a) | a válságokkal és a konfliktusok veszélyével foglalkozó elemzések során szükség esetén mindig vegye figyelembe az éghajlatváltozást és a természeti katasztrófákat, valamint azok biztonsági és védelmi következményeit; |
| --- | --- | --- |

19.

felhívja az Unió közös kül- és biztonságpolitikájának végrehajtásáért felelős bizottsági alelnököt / az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét, hogy:

a)

a válságokkal és a konfliktusok veszélyével foglalkozó elemzések során szükség esetén mindig vegye figyelembe az éghajlatváltozást és a természeti katasztrófákat, valamint azok biztonsági és védelmi következményeit;

| b) | elemezze, hogy potenciálisan mely országokban és/vagy régiókban a legnagyobb a kockázata annak, hogy az éghajlatváltozás és a természeti katasztrófák konfliktusokhoz és instabilitáshoz vezetnek; állítsa fel ezen országok/régiók listáját; az éves KKBP-jelentés keretében nyújtson tájékoztatást a listán szereplő országokban/régiókban e kihívások kezelésére irányuló uniós politikák és eszközök végrehajtásáról; |
| --- | --- |

b)

elemezze, hogy potenciálisan mely országokban és/vagy régiókban a legnagyobb a kockázata annak, hogy az éghajlatváltozás és a természeti katasztrófák konfliktusokhoz és instabilitáshoz vezetnek; állítsa fel ezen országok/régiók listáját; az éves KKBP-jelentés keretében nyújtson tájékoztatást a listán szereplő országokban/régiókban e kihívások kezelésére irányuló uniós politikák és eszközök végrehajtásáról;

| c) | fokozza az Unió gyakorlati képességeit a konfliktusmegelőzés, a válságkezelés és a konfliktusok lezárását követő helyreállítás terén; szorosan koordinálja a Bizottság által és az uniós fejlesztési politika keretében tett, arra irányuló erőfeszítéseket, hogy az éghajlatváltozásnak való ellenállás és az ahhoz való alkalmazkodás egyéb területein segítséget tudjunk nyújtani a partnerországok számára; |
| --- | --- |

c)

fokozza az Unió gyakorlati képességeit a konfliktusmegelőzés, a válságkezelés és a konfliktusok lezárását követő helyreállítás terén; szorosan koordinálja a Bizottság által és az uniós fejlesztési politika keretében tett, arra irányuló erőfeszítéseket, hogy az éghajlatváltozásnak való ellenállás és az ahhoz való alkalmazkodás egyéb területein segítséget tudjunk nyújtani a partnerországok számára;

| d) | ennek megfelelően a Bizottsággal szoros együttműködésben alakítsa át az Uniónak a polgári–katonai kapacitásokra és képességekre vonatkozó hosszú távú terveit; |
| --- | --- |

d)

ennek megfelelően a Bizottsággal szoros együttműködésben alakítsa át az Uniónak a polgári–katonai kapacitásokra és képességekre vonatkozó hosszú távú terveit;

| 20. | úgy véli, hogy az Uniónak listát kell összeállítania azokról a kihívásokról, amelyekkel például az Északi-sarkvidéken, Afrikában, az arab világban, a Himalájában és a Tibeti-fennsíkon kell szembenéznie, különösen a vízellátással kapcsolatos potenciális konfliktusokat tekintve; |
| --- | --- |

20.

úgy véli, hogy az Uniónak listát kell összeállítania azokról a kihívásokról, amelyekkel például az Északi-sarkvidéken, Afrikában, az arab világban, a Himalájában és a Tibeti-fennsíkon kell szembenéznie, különösen a vízellátással kapcsolatos potenciális konfliktusokat tekintve;

| 21. | hangsúlyozza az EU fejlesztési és humanitárius segítségnyújtása folytatásának és megerősítésének fontosságát, az éghajlat által okozott válságok és természeti katasztrófák tekintetében az alkalmazkodás, az enyhítés, a válaszadás, az ellenállás, a segélyezés és a válságot követő fejlesztés előtérbe helyezésével; felhívja a figyelmet olyan kezdeményezések jelentőségére, mint például a katasztrófakockázatok csökkentése, valamint a segélyezés, az újjáépítés és a fejlesztés összekötése, és felhívja a Bizottságot, hogy helyezze e programokat és fellépéseket a humanitárius, és különösen a fejlesztési segélyezése középpontjába; üdvözli, hogy az uniós polgári védelmi mechanizmus a javaslat szerint nagyobb szerephez jut, különösen az Európai Unión kívül; |
| --- | --- |

21.

hangsúlyozza az EU fejlesztési és humanitárius segítségnyújtása folytatásának és megerősítésének fontosságát, az éghajlat által okozott válságok és természeti katasztrófák tekintetében az alkalmazkodás, az enyhítés, a válaszadás, az ellenállás, a segélyezés és a válságot követő fejlesztés előtérbe helyezésével; felhívja a figyelmet olyan kezdeményezések jelentőségére, mint például a katasztrófakockázatok csökkentése, valamint a segélyezés, az újjáépítés és a fejlesztés összekötése, és felhívja a Bizottságot, hogy helyezze e programokat és fellépéseket a humanitárius, és különösen a fejlesztési segélyezése középpontjába; üdvözli, hogy az uniós polgári védelmi mechanizmus a javaslat szerint nagyobb szerephez jut, különösen az Európai Unión kívül;

| 22. | üdvözli az UNDP, az UNEP, az EBESZ, a NATO, az ENSZ-EGB és a REC (14) Környezetvédelmi és biztonsági kezdeményezését (ENVSEC), amely az emberi biztonsággal és a természeti környezettel kapcsolatos kihívások kezelésére törekszik azáltal, hogy közös szakértői- és erőforráskészletet kínál a közép-ázsiai, a kaukázusi és a délkelet-európai országok számára; megállapítja, hogy az ENVSEC általános teljesítménye továbbra is korlátozott, ám fontos eszközként szolgált az intézményi koordináció terén, valamint hozzájárul az eljárások általános bevezetésének elősegítéséhez; |
| --- | --- |

22.

üdvözli az UNDP, az UNEP, az EBESZ, a NATO, az ENSZ-EGB és a REC (14) Környezetvédelmi és biztonsági kezdeményezését (ENVSEC), amely az emberi biztonsággal és a természeti környezettel kapcsolatos kihívások kezelésére törekszik azáltal, hogy közös szakértői- és erőforráskészletet kínál a közép-ázsiai, a kaukázusi és a délkelet-európai országok számára; megállapítja, hogy az ENVSEC általános teljesítménye továbbra is korlátozott, ám fontos eszközként szolgált az intézményi koordináció terén, valamint hozzájárul az eljárások általános bevezetésének elősegítéséhez;

| 23. | hangsúlyozza, hogy az EU-nak együtt kellene működnie a kockázatnak kitett kulcsfontosságú régiókkal és a legsérülékenyebb államokkal, hogy ezáltal is megerősítse képességeiket; kiemeli, hogy az EU folytathatná az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásnak és az éghajlatváltozásnak való ellenállásnak az EU regionális stratégiáiba (például EU–Afrika stratégia, barcelonai folyamat, fekete-tengeri szinergia, a Közép-Ázsiára vonatkozó uniós stratégia, közel-keleti cselekvési terv) való integrálását; |
| --- | --- |

23.

hangsúlyozza, hogy az EU-nak együtt kellene működnie a kockázatnak kitett kulcsfontosságú régiókkal és a legsérülékenyebb államokkal, hogy ezáltal is megerősítse képességeiket; kiemeli, hogy az EU folytathatná az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásnak és az éghajlatváltozásnak való ellenállásnak az EU regionális stratégiáiba (például EU–Afrika stratégia, barcelonai folyamat, fekete-tengeri szinergia, a Közép-Ázsiára vonatkozó uniós stratégia, közel-keleti cselekvési terv) való integrálását;

| 24. | felkéri az alelnököt / a főképviselőt, valamint a Bizottságot, hogy az éghajlatváltozás biztonságra gyakorolt potenciális hatásait érvényesítse általánosan a külső fellépéssel és a KBVP-vel kapcsolatos legfontosabb stratégiákban, szakpolitikai dokumentumokban és pénzügyi eszközökben; |
| --- | --- |

24.

felkéri az alelnököt / a főképviselőt, valamint a Bizottságot, hogy az éghajlatváltozás biztonságra gyakorolt potenciális hatásait érvényesítse általánosan a külső fellépéssel és a KBVP-vel kapcsolatos legfontosabb stratégiákban, szakpolitikai dokumentumokban és pénzügyi eszközökben;

| 25. | felhívja a figyelmet arra, hogy az energiabiztonság szorosan összefügg az éghajlatváltozással; úgy véli, hogy javítani kell az energiabiztonságot az EU-nak a – például Oroszországból csõvezetékeken keresztül behozott – fosszilis tüzelõanyagoktól való függésének csökkentése révén; emlékeztet arra, hogy ezek a csővezetékek ki vannak szolgáltatva a fagyott talaj felolvadása miatti zavaroknak, és kiemeli, hogy az Északi-sarkvidék átalakulása az EU biztonságára hatást gyakorló egyik legfőbb éghajlat-változási jelenség; hangsúlyozza, hogy ezt a kockázati szorzót az Északi-sarkvidékre vonatkozó megerősített uniós stratégiával és az EU által előállított megújuló energiákra, továbbá az Unió külső forrásoktól való függését jelentősen csökkentő, energiahatékonyságra irányuló megerősített politikával kell kezelni, melyek javítják az Unió biztonsági helyzetét; |
| --- | --- |

25.

felhívja a figyelmet arra, hogy az energiabiztonság szorosan összefügg az éghajlatváltozással; úgy véli, hogy javítani kell az energiabiztonságot az EU-nak a – például Oroszországból csõvezetékeken keresztül behozott – fosszilis tüzelõanyagoktól való függésének csökkentése révén; emlékeztet arra, hogy ezek a csővezetékek ki vannak szolgáltatva a fagyott talaj felolvadása miatti zavaroknak, és kiemeli, hogy az Északi-sarkvidék átalakulása az EU biztonságára hatást gyakorló egyik legfőbb éghajlat-változási jelenség; hangsúlyozza, hogy ezt a kockázati szorzót az Északi-sarkvidékre vonatkozó megerősített uniós stratégiával és az EU által előállított megújuló energiákra, továbbá az Unió külső forrásoktól való függését jelentősen csökkentő, energiahatékonyságra irányuló megerősített politikával kell kezelni, melyek javítják az Unió biztonsági helyzetét;

| 26. | felhívja az Európai Védelmi Ügynökséget (EVÜ) és a tagállamok fegyveres erőit, hogy fejlesszenek ki környezetbarát és energiatudatos technológiákat, teljes mértékben kihasználva a megújuló energiaforrások kínálta lehetőségeket; |
| --- | --- |

26.

felhívja az Európai Védelmi Ügynökséget (EVÜ) és a tagállamok fegyveres erőit, hogy fejlesszenek ki környezetbarát és energiatudatos technológiákat, teljes mértékben kihasználva a megújuló energiaforrások kínálta lehetőségeket;

| 27. | üdvözli az olyan közelmúltbeli törekvéseket, amelyek a NATO és az Unió közötti együttműködés megerősítésére irányulnak a képességfejlesztés terén; elismeri, hogy nagy szükség van az együttműködés kölcsönös előnyeinek meghatározására mindkét szervezet különös felelősségi köreinek tiszteletben tartása mellett; hangsúlyozza a természeti katasztrófákra és éghajlatváltozás okozta válságokra való válaszadáskor végrehajtható összevonási és megosztási projektek és intelligens védelmi projektek (NATO) esetében megvalósítható szinergiák feltérképezésének és megteremtésének szükségességét; |
| --- | --- |

27.

üdvözli az olyan közelmúltbeli törekvéseket, amelyek a NATO és az Unió közötti együttműködés megerősítésére irányulnak a képességfejlesztés terén; elismeri, hogy nagy szükség van az együttműködés kölcsönös előnyeinek meghatározására mindkét szervezet különös felelősségi köreinek tiszteletben tartása mellett; hangsúlyozza a természeti katasztrófákra és éghajlatváltozás okozta válságokra való válaszadáskor végrehajtható összevonási és megosztási projektek és intelligens védelmi projektek (NATO) esetében megvalósítható szinergiák feltérképezésének és megteremtésének szükségességét;

| 28. | felkéri az alelnököt/a főképviselőt a Lisszaboni Szerződésben rejlő összes lehetőség haladéktalan kiaknázására, és hogy késedelem nélkül terjesszen elő javaslatokat az induló alap (az EUSZ 41. cikkének (3) bekezdése) végrehajtására, lehetséges jövőbeli összevonási és megosztási projektekre és közös képességekre, valamint a polgári válságkezelési műveletek során alkalmazható közös és állandó eszközkészletre vonatkozóan; |
| --- | --- |

28.

felkéri az alelnököt/a főképviselőt a Lisszaboni Szerződésben rejlő összes lehetőség haladéktalan kiaknázására, és hogy késedelem nélkül terjesszen elő javaslatokat az induló alap (az EUSZ 41. cikkének (3) bekezdése) végrehajtására, lehetséges jövőbeli összevonási és megosztási projektekre és közös képességekre, valamint a polgári válságkezelési műveletek során alkalmazható közös és állandó eszközkészletre vonatkozóan;

Új szellemiség szükségessége: stratégiai és tervezési kihívások

| 29. | megállapítja, hogy az éghajlatváltozásnak és a természeti katasztrófáknak a békére, a biztonságra és a stabilitásra gyakorolt kedvezőtlen hatását valamennyi olyan stratégiai jelentőségű KKBP-/KBVP-dokumentumba integrálni lehetne, amelyek iránymutatásként szolgálnak az egyedi politikák és missziók megtervezéséhez és végrehajtásához; |
| --- | --- |

29.

megállapítja, hogy az éghajlatváltozásnak és a természeti katasztrófáknak a békére, a biztonságra és a stabilitásra gyakorolt kedvezőtlen hatását valamennyi olyan stratégiai jelentőségű KKBP-/KBVP-dokumentumba integrálni lehetne, amelyek iránymutatásként szolgálnak az egyedi politikák és missziók megtervezéséhez és végrehajtásához;

| 30. | megállapítja, hogy a korai értékelési és a tényfeltárási képességeknek biztosítaniuk kell azt, hogy az EU a rendelkezésre álló legmegfelelőbb eszközök felhasználásával válaszoljon a válságokra, polgári, katonai és polgári-katonai szakértőkből álló, multidiszciplináris csoportok lehető legkorábbi alkalmazása révén; |
| --- | --- |

30.

megállapítja, hogy a korai értékelési és a tényfeltárási képességeknek biztosítaniuk kell azt, hogy az EU a rendelkezésre álló legmegfelelőbb eszközök felhasználásával válaszoljon a válságokra, polgári, katonai és polgári-katonai szakértőkből álló, multidiszciplináris csoportok lehető legkorábbi alkalmazása révén;

| 31. | hangsúlyozza, hogy az EU pontos és időben elkészített elemzéshez való hozzáférése kulcsszerepet fog betölteni az éghajlatváltozás okozta biztonsági problémákra való válaszadásra irányuló erőfeszítések és a problémák előrejelzése terén, és hogy e téren a KBVP kapacitásai jó információforrást biztosítanak; az EU-nak lépéseket kell tennie az adatgyűjtési és az információelemzési kapacitás további fejlesztése érdekében olyan struktúrákon keresztül, mint az uniós küldöttségek, az EU műholdközpontja és az EU helyzetelemző szolgálata; |
| --- | --- |

31.

hangsúlyozza, hogy az EU pontos és időben elkészített elemzéshez való hozzáférése kulcsszerepet fog betölteni az éghajlatváltozás okozta biztonsági problémákra való válaszadásra irányuló erőfeszítések és a problémák előrejelzése terén, és hogy e téren a KBVP kapacitásai jó információforrást biztosítanak; az EU-nak lépéseket kell tennie az adatgyűjtési és az információelemzési kapacitás további fejlesztése érdekében olyan struktúrákon keresztül, mint az uniós küldöttségek, az EU műholdközpontja és az EU helyzetelemző szolgálata;

| 32. | úgy véli, hogy az éghajlatváltozás és a természeti katasztrófák kedvezőtlen következményeivel kapcsolatos korai figyelmeztető és megelőző intézkedés a megfelelő humán-erőforrásoktól és az adatgyűjtés és -elemzés módszerétől függ; megállapítja, hogy a védelmi politikával foglalkozó illetékes EKSZ-egységeknek és a Bizottság illetékes szolgálatainak és földrajzi egységeinek munkájuk során foglalkozniuk kellene a természeti katasztrófák nemzetközi biztonságra és politikai stabilitásra gyakorolt hatásainak elemzésével; javasolja, hogy az EKSZ és a Bizottság személyzetét képezzék ki a természeti katasztrófák válságok kialakulására, politikai stabilitásra és biztonságra gyakorolt hatásának nyomon követésére; felszólít az elemzés és a kockázatértékelés közös kritériumainak kidolgozására, és egy közös riasztási rendszer létrehozására; |
| --- | --- |

32.

úgy véli, hogy az éghajlatváltozás és a természeti katasztrófák kedvezőtlen következményeivel kapcsolatos korai figyelmeztető és megelőző intézkedés a megfelelő humán-erőforrásoktól és az adatgyűjtés és -elemzés módszerétől függ; megállapítja, hogy a védelmi politikával foglalkozó illetékes EKSZ-egységeknek és a Bizottság illetékes szolgálatainak és földrajzi egységeinek munkájuk során foglalkozniuk kellene a természeti katasztrófák nemzetközi biztonságra és politikai stabilitásra gyakorolt hatásainak elemzésével; javasolja, hogy az EKSZ és a Bizottság személyzetét képezzék ki a természeti katasztrófák válságok kialakulására, politikai stabilitásra és biztonságra gyakorolt hatásának nyomon követésére; felszólít az elemzés és a kockázatértékelés közös kritériumainak kidolgozására, és egy közös riasztási rendszer létrehozására;

| 33. | ösztönzi az EKSZ és a Bizottság illetékes szerveit, hogy a helyzetelemzés és azt követő politikai tervezés terén fokozzák az éghajlatváltozással és természeti katasztrófákkal összefüggő kérdésekkel kapcsolatos koordinációt és szisztematikus információcserét; sürgeti az illetékes EKSZ-egységeket az illetékes bizottsági szervekkel, nevezetesen az ECHO-val, továbbá az ENSZ ügynökségeivel és programjaival, valamint a NATO-val rendelkezésre álló kommunikációs és információcserére alkalmas csatornák igénybevételét; felhívja a figyelmet, hogy az éghajlatváltozás okozta válság és természeti katasztrófák kezelésével megbízott polgári és katonai szervezeteknek szorosan együtt kell működniük valamennyi civil társadalmi, humanitárius és nem kormányzati szervezettel; |
| --- | --- |

33.

ösztönzi az EKSZ és a Bizottság illetékes szerveit, hogy a helyzetelemzés és azt követő politikai tervezés terén fokozzák az éghajlatváltozással és természeti katasztrófákkal összefüggő kérdésekkel kapcsolatos koordinációt és szisztematikus információcserét; sürgeti az illetékes EKSZ-egységeket az illetékes bizottsági szervekkel, nevezetesen az ECHO-val, továbbá az ENSZ ügynökségeivel és programjaival, valamint a NATO-val rendelkezésre álló kommunikációs és információcserére alkalmas csatornák igénybevételét; felhívja a figyelmet, hogy az éghajlatváltozás okozta válság és természeti katasztrófák kezelésével megbízott polgári és katonai szervezeteknek szorosan együtt kell működniük valamennyi civil társadalmi, humanitárius és nem kormányzati szervezettel;

| 34. | sürgeti a Bizottságot, hogy dolgozzon ki készenléti terveket az EU-n kívül bekövetkező olyan természeti katasztrófák és éghajlatváltozás okozta válságok hatásaira adott uniós válaszra vonatkozóan, amelyek közvetett vagy közvetlen biztonsági következményekkel járnak az Unióra (pl. éghajlatváltozás által előidézett migráció); |
| --- | --- |

34.

sürgeti a Bizottságot, hogy dolgozzon ki készenléti terveket az EU-n kívül bekövetkező olyan természeti katasztrófák és éghajlatváltozás okozta válságok hatásaira adott uniós válaszra vonatkozóan, amelyek közvetett vagy közvetlen biztonsági következményekkel járnak az Unióra (pl. éghajlatváltozás által előidézett migráció);

| 35. | üdvözli a lengyel elnökség alatt uniós külügyminiszteri szinten, és a német elnökség alatt az ENSZ Biztonsági Tanácsában 2011-ben hozott, arra irányuló lépéseket, hogy kidolgozzák a kölcsönhatást az éghajlatváltozás és biztonsági vonatkozásai között; |
| --- | --- |

35.

üdvözli a lengyel elnökség alatt uniós külügyminiszteri szinten, és a német elnökség alatt az ENSZ Biztonsági Tanácsában 2011-ben hozott, arra irányuló lépéseket, hogy kidolgozzák a kölcsönhatást az éghajlatváltozás és biztonsági vonatkozásai között;

| 36. | úgy véli, hogy a KBVP fő politikai dokumentumait, beleértve az Unió politikai és stratégiai szintű katonai tervezési koncepciójáról szóló (15), az Unió katonai parancsnoksági és irányítási koncepciójáról szóló (16) és az EU katonai gyorsreagálási koncepciójáról szóló dokumentumokat (17), valamint azon dokumentumokat, amelyek lényegesek a civil KBVP missziók, például az Unió átfogó tervezésre vonatkozó koncepciója (18), az Unió rendőri tervezéssel kapcsolatos koncepciója, valamint a válságkezelésben szerepet játszó polgári műveletek parancsnoki és irányítási szerkezetére vonatkozó iránymutatásokról szóló koncepciója (19) szempontjából, ki lehetne igazítani és módosítani lehetne az éghajlatváltozás és a természeti katasztrófák tekintetében; |
| --- | --- |

36.

úgy véli, hogy a KBVP fő politikai dokumentumait, beleértve az Unió politikai és stratégiai szintű katonai tervezési koncepciójáról szóló (15), az Unió katonai parancsnoksági és irányítási koncepciójáról szóló (16) és az EU katonai gyorsreagálási koncepciójáról szóló dokumentumokat (17), valamint azon dokumentumokat, amelyek lényegesek a civil KBVP missziók, például az Unió átfogó tervezésre vonatkozó koncepciója (18), az Unió rendőri tervezéssel kapcsolatos koncepciója, valamint a válságkezelésben szerepet játszó polgári műveletek parancsnoki és irányítási szerkezetére vonatkozó iránymutatásokról szóló koncepciója (19) szempontjából, ki lehetne igazítani és módosítani lehetne az éghajlatváltozás és a természeti katasztrófák tekintetében;

| 37. | véleménye szerint a polgári és a katonai képességeket oly módon kell kialakítani, hogy azokat fel lehessen használni a természeti katasztrófákra és az éghajlatváltozás okozta válságokra történő válaszadás során; úgy véli, hogy különös figyelmet kell fordítani a katonai képességek fejlesztésére és különösen az összevonás és megosztás folyamatára; kéri, hogy e tekintetben nagyobb szerepet kapjon az Európai Védelmi Ügynökség; |
| --- | --- |

37.

véleménye szerint a polgári és a katonai képességeket oly módon kell kialakítani, hogy azokat fel lehessen használni a természeti katasztrófákra és az éghajlatváltozás okozta válságokra történő válaszadás során; úgy véli, hogy különös figyelmet kell fordítani a katonai képességek fejlesztésére és különösen az összevonás és megosztás folyamatára; kéri, hogy e tekintetben nagyobb szerepet kapjon az Európai Védelmi Ügynökség;

Az intézményi kreativitás szükségessége: eszközök és képességek

| 38. | ismételten hangsúlyozza, hogy a válságokra, így például a természeti katasztrófákra adott hatékony választ gyakran civil és katonai képességekre egyaránt alapozni kell, és e két területet jobban össze kell hangolni; emlékeztet arra, hogy alapvető olyan konkrét kapacitások és hiányosságok meghatározása, amelyek esetében a katonai kapacitás hozzáadott értéket biztosít; |
| --- | --- |

38.

ismételten hangsúlyozza, hogy a válságokra, így például a természeti katasztrófákra adott hatékony választ gyakran civil és katonai képességekre egyaránt alapozni kell, és e két területet jobban össze kell hangolni; emlékeztet arra, hogy alapvető olyan konkrét kapacitások és hiányosságok meghatározása, amelyek esetében a katonai kapacitás hozzáadott értéket biztosít;

| 39. | hangsúlyozza, hogy ki kell dolgozni azon katonai–polgári KBVP-képességek konkrét listáját, amelyek az éghajlatváltozás és a természeti katasztrófák kezelése szempontjából, valamint a KBVP missziók tekintetében jelentőséggel bírnak; hangsúlyozza, hogy a lista összeállításakor különleges figyelmet kell fordítani a katonai és polgári védelmi eszközök alkalmazásával foglalkozó tanácsadó csoport munkájára; megállapítja, hogy az ilyenek eszközök magukban foglalják többek között a mérnöki kapacitásokat, úgymint a kikötői/repülőtéri infrastruktúrák ad hoc kiépítését és működtetését, a légi és tengeri műveleti irányítást és közlekedést, az intenzív ellátást is lehetővé tevő mozgó kórházakat, a kommunikációs infrastruktúrákat, valamint a víztisztítást és az üzemanyag-gazdálkodást; felkéri a Tanácsot és az Európai Védelmi Ügynökséget (EVÜ), hogy a képességfejlesztési program 2013-as felülvizsgálatának részeként a polgári–katonai képességek jelenlegi listáit egyeztesse azokkal a képességekkel, amelyek az éghajlatváltozás kihívásainak leküzdéséhez szükségesek, továbbá fogalmazza meg a megfelelő javaslatokat a listákban mutatkozó esetleges hiányosságok pótlásával kapcsolatban; |
| --- | --- |

39.

hangsúlyozza, hogy ki kell dolgozni azon katonai–polgári KBVP-képességek konkrét listáját, amelyek az éghajlatváltozás és a természeti katasztrófák kezelése szempontjából, valamint a KBVP missziók tekintetében jelentőséggel bírnak; hangsúlyozza, hogy a lista összeállításakor különleges figyelmet kell fordítani a katonai és polgári védelmi eszközök alkalmazásával foglalkozó tanácsadó csoport munkájára; megállapítja, hogy az ilyenek eszközök magukban foglalják többek között a mérnöki kapacitásokat, úgymint a kikötői/repülőtéri infrastruktúrák ad hoc kiépítését és működtetését, a légi és tengeri műveleti irányítást és közlekedést, az intenzív ellátást is lehetővé tevő mozgó kórházakat, a kommunikációs infrastruktúrákat, valamint a víztisztítást és az üzemanyag-gazdálkodást; felkéri a Tanácsot és az Európai Védelmi Ügynökséget (EVÜ), hogy a képességfejlesztési program 2013-as felülvizsgálatának részeként a polgári–katonai képességek jelenlegi listáit egyeztesse azokkal a képességekkel, amelyek az éghajlatváltozás kihívásainak leküzdéséhez szükségesek, továbbá fogalmazza meg a megfelelő javaslatokat a listákban mutatkozó esetleges hiányosságok pótlásával kapcsolatban;

| 40. | hangsúlyozza, hogy a már létező képességek – például az uniós harci alakulatok és az európai légi szállítási parancsnokság – alapján meg kell vizsgálni olyan további közös képességek kialakításának lehetőségét, amelyek az éghajlatváltozás vagy a természeti katasztrófák hatásainak kezelését célzó műveletek szempontjából jelentőséggel bírnak; |
| --- | --- |

40.

hangsúlyozza, hogy a már létező képességek – például az uniós harci alakulatok és az európai légi szállítási parancsnokság – alapján meg kell vizsgálni olyan további közös képességek kialakításának lehetőségét, amelyek az éghajlatváltozás vagy a természeti katasztrófák hatásainak kezelését célzó műveletek szempontjából jelentőséggel bírnak;

| 41. | hangsúlyozza, hogy tanulmányozni kell az energiahatékonyság és a környezetgazdálkodás javításának módjait a hadseregeken belül otthon és külföldön, többek között a megújuló energiaforrások kínálta lehetőségek kihasználása révén; emlékeztet rá, hogy egy uniós ország haderői ugyanannyi energiát fogyasztanak, mint egy nagy európai város, és hogy ezért a katonai struktúráknak hasonlóképpen innovatívnak kell lenniük ökológiai lábnyomuk csökkentésében; üdvözli „A kéksisakosok zöldebbé tétele: környezet, természeti erőforrások és az ENSZ békefenntartó műveletei” című, az UNEP, az ENSZ békefenntartási műveletekkel foglalkozó főosztálya (UNDPKO) és az UNDFS által 2012 májusában kiadott jelentést; hangsúlyozza, hogy az USA haderői (20) évek óta aktívan törekednek az energiafüggetlenség fokozására fenntartható energiaforrások használata, valamint az energiahatékonyság valamennyi hadművelet és infrastruktúra tekintetében történő javítása révén; e tekintetben üdvözli az EVÜ által a közelmúltban indított „GO GREEN” projektet, amelynek célja az energiahatékonyság és a megújuló energiaforrások használatának jelentős mértékű javítása; hangsúlyozza, hogy a bevált gyakorlatokra vonatkozó iránymutatásokat kell kialakítani az erőforrás-hatékonyság, valamint a KBVP-missziók során megvalósított környezetgazdálkodás nyomon követése terén; |
| --- | --- |

41.

hangsúlyozza, hogy tanulmányozni kell az energiahatékonyság és a környezetgazdálkodás javításának módjait a hadseregeken belül otthon és külföldön, többek között a megújuló energiaforrások kínálta lehetőségek kihasználása révén; emlékeztet rá, hogy egy uniós ország haderői ugyanannyi energiát fogyasztanak, mint egy nagy európai város, és hogy ezért a katonai struktúráknak hasonlóképpen innovatívnak kell lenniük ökológiai lábnyomuk csökkentésében; üdvözli „A kéksisakosok zöldebbé tétele: környezet, természeti erőforrások és az ENSZ békefenntartó műveletei” című, az UNEP, az ENSZ békefenntartási műveletekkel foglalkozó főosztálya (UNDPKO) és az UNDFS által 2012 májusában kiadott jelentést; hangsúlyozza, hogy az USA haderői (20) évek óta aktívan törekednek az energiafüggetlenség fokozására fenntartható energiaforrások használata, valamint az energiahatékonyság valamennyi hadművelet és infrastruktúra tekintetében történő javítása révén; e tekintetben üdvözli az EVÜ által a közelmúltban indított „GO GREEN” projektet, amelynek célja az energiahatékonyság és a megújuló energiaforrások használatának jelentős mértékű javítása; hangsúlyozza, hogy a bevált gyakorlatokra vonatkozó iránymutatásokat kell kialakítani az erőforrás-hatékonyság, valamint a KBVP-missziók során megvalósított környezetgazdálkodás nyomon követése terén;

| 42. | hangsúlyozza, hogy az európai védelmi ipari bázis terén végzett átfogó fejlesztéseket az éghajlatváltozás okozta válsághelyzetek és a természeti katasztrófák konkrét követelményeihez kell igazítani; arra szólít fel, hogy az Európai Védelmi Ügynökség vállaljon nagyobb szerepet a folyamatban, az Unió Katonai Bizottságával szorosan együttműködve; felszólítja mindkét KBVP-testületet, hogy beszerzési és képességfejlesztési programjaikban biztosítsanak elegendő pénzügyi és egyéb erőforrást az éghajlatváltozás és a természeti katasztrófák kezelése terén mutatkozó konkrét igények teljesítésére; |
| --- | --- |

42.

hangsúlyozza, hogy az európai védelmi ipari bázis terén végzett átfogó fejlesztéseket az éghajlatváltozás okozta válsághelyzetek és a természeti katasztrófák konkrét követelményeihez kell igazítani; arra szólít fel, hogy az Európai Védelmi Ügynökség vállaljon nagyobb szerepet a folyamatban, az Unió Katonai Bizottságával szorosan együttműködve; felszólítja mindkét KBVP-testületet, hogy beszerzési és képességfejlesztési programjaikban biztosítsanak elegendő pénzügyi és egyéb erőforrást az éghajlatváltozás és a természeti katasztrófák kezelése terén mutatkozó konkrét igények teljesítésére;

| 43. | felhívja a katonai ágazatot, hogy vállalja a felelősségét a környezeti fenntarthatóság terén, valamint a technikai szakértőket, hogy találjanak megoldásokat a környezetbarát fellépésekre, a kibocsátások csökkentésétől kezdve az újrahasznosíthatóság javításáig; |
| --- | --- |

43.

felhívja a katonai ágazatot, hogy vállalja a felelősségét a környezeti fenntarthatóság terén, valamint a technikai szakértőket, hogy találjanak megoldásokat a környezetbarát fellépésekre, a kibocsátások csökkentésétől kezdve az újrahasznosíthatóság javításáig;

| 44. | hangsúlyozza, hogy az Unió rendelkezésére álló összes releváns eszköz felhasználása révén a 2014–2020 közötti időszakra szóló, következő többéves pénzügyi keret összefüggésében átfogó megközelítést kell fenntartani és előmozdítani a természeti katasztrófák és az éghajlatváltozás okozta válságok hatásainak enyhítése és az azokra való válaszadás tekintetében; üdvözli a Bizottságnak a megújított Stabilitási Eszközre vonatkozó javaslatát, amely már foglalkozik az éghajlatváltozás és a természeti katasztrófák negatív hatásainak a biztonságra, békére és politikai stabilitásra gyakorolt kedvezőtlen hatásával; |
| --- | --- |

44.

hangsúlyozza, hogy az Unió rendelkezésére álló összes releváns eszköz felhasználása révén a 2014–2020 közötti időszakra szóló, következő többéves pénzügyi keret összefüggésében átfogó megközelítést kell fenntartani és előmozdítani a természeti katasztrófák és az éghajlatváltozás okozta válságok hatásainak enyhítése és az azokra való válaszadás tekintetében; üdvözli a Bizottságnak a megújított Stabilitási Eszközre vonatkozó javaslatát, amely már foglalkozik az éghajlatváltozás és a természeti katasztrófák negatív hatásainak a biztonságra, békére és politikai stabilitásra gyakorolt kedvezőtlen hatásával;

| 45. | kéri, hogy az ilyen javaslatok pénzügyi hatásait határozzák meg és vegyék figyelembe az EU költségvetésének felülvizsgálatakor; |
| --- | --- |

45.

kéri, hogy az ilyen javaslatok pénzügyi hatásait határozzák meg és vegyék figyelembe az EU költségvetésének felülvizsgálatakor;

| 46. | felkéri az alelnököt/a főképviselőt, hogy delegáljon az éghajlatváltozással kapcsolatos biztonsági kérdésekben jártas szakértőket a legkiszolgáltatottabb országok és régiók uniós küldöttségeibe, annak érdekében, hogy az Unió megerősített kapacitással rendelkezzen olyan esetekben, ha korai előrejelzésre vagy információkra van szükség a kialakulóban levő konfliktusokkal kapcsolatban; |
| --- | --- |

46.

felkéri az alelnököt/a főképviselőt, hogy delegáljon az éghajlatváltozással kapcsolatos biztonsági kérdésekben jártas szakértőket a legkiszolgáltatottabb országok és régiók uniós küldöttségeibe, annak érdekében, hogy az Unió megerősített kapacitással rendelkezzen olyan esetekben, ha korai előrejelzésre vagy információkra van szükség a kialakulóban levő konfliktusokkal kapcsolatban;

| 47. | felhívja az EKSZ-t, hogy erősítse az Unió és az azzal szomszédos országok közötti koordinációt az éghajlatváltozás által előidézett válsághelyzetekre való reagálási képesség tekintetében; |
| --- | --- |

47.

felhívja az EKSZ-t, hogy erősítse az Unió és az azzal szomszédos országok közötti koordinációt az éghajlatváltozás által előidézett válsághelyzetekre való reagálási képesség tekintetében;

| 48. | felhívja az EKSZ-t, hogy a világszerte végrehajtott katonai, polgári–katonai és polgári műveletek megtervezése és végrehajtása tekintetében szorgalmazza az éghajlatváltozással és a környezetvédelemmel kapcsolatos aspektusok figyelembevételét; |
| --- | --- |

48.

felhívja az EKSZ-t, hogy a világszerte végrehajtott katonai, polgári–katonai és polgári műveletek megtervezése és végrehajtása tekintetében szorgalmazza az éghajlatváltozással és a környezetvédelemmel kapcsolatos aspektusok figyelembevételét;

| 49. | üdvözli azt az elképzelést, hogy az éghajlatváltozással kapcsolatos biztonsági kérdésekkel kijelölt ENSZ-különmegbízott foglalkozzon; |
| --- | --- |

49.

üdvözli azt az elképzelést, hogy az éghajlatváltozással kapcsolatos biztonsági kérdésekkel kijelölt ENSZ-különmegbízott foglalkozzon;

| 50. | koordinációs mechanizmusok kialakítására szólít fel az Unió egésze és azon tagállamok között, amelyek a jövőben az állandó strukturált együttműködés rendelkezései szerint járnak el, hogy az Unió ezen a téren meglévő átfogó megközelítésével összhangban lévő fellépéseket hajtsanak végre; |
| --- | --- |

50.

koordinációs mechanizmusok kialakítására szólít fel az Unió egésze és azon tagállamok között, amelyek a jövőben az állandó strukturált együttműködés rendelkezései szerint járnak el, hogy az Unió ezen a téren meglévő átfogó megközelítésével összhangban lévő fellépéseket hajtsanak végre;

| 51. | véleménye szerint a természeti katasztrófák és éghajlatváltozás okozta válságok nemzetközi és európai biztonságra gyakorolt hatásaival foglalkozó tanulmányokat bele kellene foglalni az Európai Biztonsági és Védelmi Főiskola tananyagába; |
| --- | --- |

51.

véleménye szerint a természeti katasztrófák és éghajlatváltozás okozta válságok nemzetközi és európai biztonságra gyakorolt hatásaival foglalkozó tanulmányokat bele kellene foglalni az Európai Biztonsági és Védelmi Főiskola tananyagába;

| 52. | felhívja az EU-t, hogy az éghajlatváltozás biztonsági következményeit harmadik országokkal folytatott párbeszédek keretében vizsgálja meg, különös tekintettel olyan kulcsfontosságú partnerekre, mint India, Kína és Oroszország; hangsúlyozza, hogy a valóban hatékony válaszadáshoz többoldalú megközelítésre és harmadik országokkal közös beruházásokra van szükség, és hogy az EU közös fejlesztési és képzési missziók révén együttműködést alakíthatna ki harmadik országok haderőivel; |
| --- | --- |

52.

felhívja az EU-t, hogy az éghajlatváltozás biztonsági következményeit harmadik országokkal folytatott párbeszédek keretében vizsgálja meg, különös tekintettel olyan kulcsfontosságú partnerekre, mint India, Kína és Oroszország; hangsúlyozza, hogy a valóban hatékony válaszadáshoz többoldalú megközelítésre és harmadik országokkal közös beruházásokra van szükség, és hogy az EU közös fejlesztési és képzési missziók révén együttműködést alakíthatna ki harmadik országok haderőivel;

o

o o

| 53. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottság alelnökének/a főképviselőnek/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, az uniós tagállamok parlamentjeinek, a NATO Parlamenti Közgyűlésének, a NATO főtitkárának, az ENSZ közgyűlésének és az ENSZ főtitkárának. |
| --- | --- |

53.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottság alelnökének/a főképviselőnek/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, az uniós tagállamok parlamentjeinek, a NATO Parlamenti Közgyűlésének, a NATO főtitkárának, az ENSZ közgyűlésének és az ENSZ főtitkárának.

---

(1)  http://ec.europa.eu/clima/events/0052/council_conclusions_en.pdf

(2)  http://eeas.europa.eu/environment/docs/2011_joint_paper_euclimate_diplomacy_en.pdf

(3)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/reports/99387.pdf

(4)  HL L 314., 2007.12.1., 9. o.

(5)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0404.

(6)  HL C 136. E, 2012.5.11., 71. o.

(7)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0574.

(8)  http://www.un.org/News/Press/docs/2011/sc10332.doc.htm

(9)  www.unep.org/disastersandconflicts

(10)  Az ENSZ 2005. évi világ-csúcstalálkozója eredményeiről szóló határozatának 138. és 139. bekezdése, az ENSZ Biztonsági Tanácsának 2006. áprilisi S/RES/1674. számú határozata, az ENSZ főtitkára, Ban Ki-mun 2009. szeptember 15-i„Implementing the Responsibility to Protect” (A védelmi felelősség végrehajtása) című jelentése és az ENSZ Közgyűlésének a védelmi felelősségről szóló, 2009. október 7-i A/RES/63/308. számú határozata.

(11)  http://www.unhcr.org/refworld/docid/47da87822.html

(12)  A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői, az Európai Parlament és az Európai Bizottság által elfogadott együttes nyilatkozat (2008/C 25/01).

(13)  Az ENSZ Környezetvédelmi Programja (UNEP), az ENSZ Fejlesztési Programja (UNDP), az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet (EBESZ). az ENSZ Európai Gazdasági Bizottsága (ENSZ-EGB) és a Közép- és Kelet-Európai Regionális Környezetvédelmi Központ (REC).

(14)  Az ENSZ Fejlesztési Programja (UNDP), az ENSZ Környezetvédelmi Programja (UNEP), az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet (EBESZ). az Észak-atlanti Szerződés Szervezete (NATO), az ENSZ Európai Gazdasági Bizottsága (ENSZ-EGB) és a Közép- és Kelet-Európai Regionális Környezetvédelmi Központ (REC)

(15)  http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/08/st10/st10687.en08.pdf

(16)  10688/08 – titkosított.

(17)  http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/08/st10/st10690.en08.pdf

(18)  http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/09/st05/st05654.en09.pdf

(19)  a 13983/05., a 6923/1/02. és a 9919/07. sz. dokumentum

(20)  Powering America’s Defence: Energy and the Risks to National Security (Amerika védelmi erejének fokozása: energia és nemzetbiztonsági kockázatok), 2009. május, http://www.cna.org/sites/default/files/Powering%20Americas%20Defense.pdf

---

| 16.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 419/159 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 419/159

---

P7_TA(2012)0459

Az EU és Kazahsztán közötti megerősített partnerségi és együttműködési megállapodásról folytatott tárgyalások

Az Európai Parlament 2012. november 22-i állásfoglalása az Európai Parlamentnek a Tanácshoz, a Bizottsághoz és az Európai Külügyi Szolgálathoz intézett ajánlásaival az EU és Kazahsztán közötti megerősített partnerségi és együttműködési megállapodásról folytatott tárgyalásokhoz (2012/2153(INI))

(2015/C 419/24)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről Kazahsztán között létrejött, 1999. július 1-jén életbe lépett partnerségi és együttműködési megállapodásra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről Kazahsztán között létrejött, 1999. július 1-jén életbe lépett partnerségi és együttműködési megállapodásra (1),

| — | tekintettel a Tanács által 2011. május 24-én engedélyezett és 2011 júniusában Brüsszelben megkezdett, az EU és Kazahsztán közötti megerősített partnerségi és együttműködési megállapodásról szóló tárgyalásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által 2011. május 24-én engedélyezett és 2011 júniusában Brüsszelben megkezdett, az EU és Kazahsztán közötti megerősített partnerségi és együttműködési megállapodásról szóló tárgyalásokra,

| — | tekintettel Kazahsztánra vonatkozó állásfoglalásaira, különösen a 2012. március 15-i (2) és 2009. szeptember 17-i (3) állásfoglalásokra Jevgenyij Zsovtisz ügyéről, valamint a halálbüntetés elleni világnapról szóló 2010. október 7-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel Kazahsztánra vonatkozó állásfoglalásaira, különösen a 2012. március 15-i (2) és 2009. szeptember 17-i (3) állásfoglalásokra Jevgenyij Zsovtisz ügyéről, valamint a halálbüntetés elleni világnapról szóló 2010. október 7-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel az EU Közép-Ázsiára vonatkozó stratégiájának végrehajtásáról szóló 2011. december 15-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU Közép-Ázsiára vonatkozó stratégiájának végrehajtásáról szóló 2011. december 15-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel az Európai Tanács 2007. június 21–22-i ülésén elfogadott, a Közép-Ázsiával folytatandó új partnerségre vonatkozó stratégiára és a stratégia tekintetében elért haladásról szóló 2008. június 24-i és 2010. június 28-i közös jelentésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 2007. június 21–22-i ülésén elfogadott, a Közép-Ázsiával folytatandó új partnerségre vonatkozó stratégiára és a stratégia tekintetében elért haladásról szóló 2008. június 24-i és 2010. június 28-i közös jelentésekre,

| — | tekintettel az EU által EBESZ állandó tanácsában 2011. november 3-án és december 22-én, valamint 2012. január 19-én, január 26-án és február 9-én tett nyilatkozatokra, valamint az EU főképviselője/alelnöke Catherine Ashton által a Zsanaozen kerületben bekövetkezett eseményekről szóló 2011. december 17-i és a 2012. január 15-i kazahsztáni parlamenti választásokról szóló 2012. január 17-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU által EBESZ állandó tanácsában 2011. november 3-án és december 22-én, valamint 2012. január 19-én, január 26-án és február 9-én tett nyilatkozatokra, valamint az EU főképviselője/alelnöke Catherine Ashton által a Zsanaozen kerületben bekövetkezett eseményekről szóló 2011. december 17-i és a 2012. január 15-i kazahsztáni parlamenti választásokról szóló 2012. január 17-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel a 2012. január 15-i EBESZ/ODIHR parlamenti választásokat megfigyelő küldöttségének előzetes megállapításairól és következtetéseiről szóló nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2012. január 15-i EBESZ/ODIHR parlamenti választásokat megfigyelő küldöttségének előzetes megállapításairól és következtetéseiről szóló nyilatkozatára,

| — | tekintettel a kazahsztáni média helyzetéről az EBESZ médiaszabadsággal foglalkozó képviselője által 2012. január 25-én tett nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a kazahsztáni média helyzetéről az EBESZ médiaszabadsággal foglalkozó képviselője által 2012. január 25-én tett nyilatkozatra,

| — | tekintettel az EUSZ 21. cikkében foglalt, az Unió külső fellépéseiről szóló általános rendelkezésekre, valamint a nemzetközi megállapodások megkötésére vonatkozó, az EUMSZ 218. cikkében foglalt eljárásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EUSZ 21. cikkében foglalt, az Unió külső fellépéseiről szóló általános rendelkezésekre, valamint a nemzetközi megállapodások megkötésére vonatkozó, az EUMSZ 218. cikkében foglalt eljárásra,

| — | tekintettel a főképviselőnek az EU–Türkmenisztán partnerségi és együttműködési megállapodás, és különösen annak 2. cikke végrehajtásának nyomon követésére irányuló mechanizmusról szóló, 2011. november 24-i és 2012. május 11-i levelében tett kötelezettségvállalásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a főképviselőnek az EU–Türkmenisztán partnerségi és együttműködési megállapodás, és különösen annak 2. cikke végrehajtásának nyomon követésére irányuló mechanizmusról szóló, 2011. november 24-i és 2012. május 11-i levelében tett kötelezettségvállalásokra,

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 19. üléséről szóló 2012. február 16-i állásfoglalásának (6) 23. bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 19. üléséről szóló 2012. február 16-i állásfoglalásának (6) 23. bekezdésére,

| — | tekintettel az EU külügyminiszterei által elfogadott új uniós stratégiai keretre és az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó uniós cselekvési tervre, valamint a Külügyek Tanácsa 2012. június 25-i, 3179. ülésén elfogadott következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU külügyminiszterei által elfogadott új uniós stratégiai keretre és az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó uniós cselekvési tervre, valamint a Külügyek Tanácsa 2012. június 25-i, 3179. ülésén elfogadott következtetésekre,

| — | tekintettel a Catherine Ashton főképviselő nevében Villy Søvndal, dán külügyminiszter által 2012. március 14-én tett, Kazahsztánról szóló európai parlamenti nyilatkozatra (A 122/12), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Catherine Ashton főképviselő nevében Villy Søvndal, dán külügyminiszter által 2012. március 14-én tett, Kazahsztánról szóló európai parlamenti nyilatkozatra (A 122/12),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 90. cikkének (4) bekezdésére és 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 90. cikkének (4) bekezdésére és 48. cikkére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére és a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság véleményére (A7-0355/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére és a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság véleményére (A7-0355/2012),

| A. | mivel az EU és Kazahsztán kapcsolataik elmélyítésére és kiterjesztésére törekszenek; mivel az Unió és Kazahsztán lakosságának kölcsönösen profitálniuk kell a szorosabb együttműködésből; mivel az új partnerségi és együttműködési megállapodás megkötésének átfogó keretként kell szolgálnia az emberi és demokratikus jogokra alapuló együttműködés számára és lehetőséget kell teremtenie a társadalmi-gazdasági fejlődés, illetve a szükséges politikai és gazdasági reformok számára; mivel a társadalmi és a gazdasági fejlődés szorosan összefügg egymással; |
| --- | --- |

A.

mivel az EU és Kazahsztán kapcsolataik elmélyítésére és kiterjesztésére törekszenek; mivel az Unió és Kazahsztán lakosságának kölcsönösen profitálniuk kell a szorosabb együttműködésből; mivel az új partnerségi és együttműködési megállapodás megkötésének átfogó keretként kell szolgálnia az emberi és demokratikus jogokra alapuló együttműködés számára és lehetőséget kell teremtenie a társadalmi-gazdasági fejlődés, illetve a szükséges politikai és gazdasági reformok számára; mivel a társadalmi és a gazdasági fejlődés szorosan összefügg egymással;

| B. | mivel a partnerségi és együttműködési megállapodás felfüggesztése – amihez ugyan a Tanács csak ritkán és részben folyamodik – az emberi jogok súlyos és dokumentált megsértése esetén továbbra is elképzelhető lehetőség; |
| --- | --- |

B.

mivel a partnerségi és együttműködési megállapodás felfüggesztése – amihez ugyan a Tanács csak ritkán és részben folyamodik – az emberi jogok súlyos és dokumentált megsértése esetén továbbra is elképzelhető lehetőség;

| C. | mivel Közép-Ázsiában a határos országokkal való jószomszédi viszony kialakításában, a regionális együttműködés újraindításában és a bilaterális kérdések békés rendezésében Kazahsztán kedvező szerepet játszott; |
| --- | --- |

C.

mivel Közép-Ázsiában a határos országokkal való jószomszédi viszony kialakításában, a regionális együttműködés újraindításában és a bilaterális kérdések békés rendezésében Kazahsztán kedvező szerepet játszott;

| D. | mivel az Európai Parlamentnek – politikai ellenőrző feladatának teljesítése érdekében – minden olyan információt a rendelkezésére kell bocsátani, amely szükséges a kazahsztáni fejlemények és a partnerségi és együttműködési megállapodás európai parlamenti ajánlások és állásfoglalások szerinti végrehajtásának nyomon követéséhez; |
| --- | --- |

D.

mivel az Európai Parlamentnek – politikai ellenőrző feladatának teljesítése érdekében – minden olyan információt a rendelkezésére kell bocsátani, amely szükséges a kazahsztáni fejlemények és a partnerségi és együttműködési megállapodás európai parlamenti ajánlások és állásfoglalások szerinti végrehajtásának nyomon követéséhez;

| E. | mivel Kazahsztánt az Európa Tanács velencei bizottságának tagjává választották; mivel a megerősített partnerségi és együttműködési megállapodásról folytatott tárgyalás során az EU-nak és Kazahsztánnak közös nyelvet kell találnia az emberi jogok és a demokrácia tekintetében; |
| --- | --- |

E.

mivel Kazahsztánt az Európa Tanács velencei bizottságának tagjává választották; mivel a megerősített partnerségi és együttműködési megállapodásról folytatott tárgyalás során az EU-nak és Kazahsztánnak közös nyelvet kell találnia az emberi jogok és a demokrácia tekintetében;

| F. | mivel 2010-ben Kazahsztán töltötte be az EBESZ elnökségét; mivel a médiajogszabályok nemzetközi előírásoknak megfelelővé tétele, a politikai pártok bejegyzési követelményeinek 2008-ig történő liberalizálása, valamint az EBESZ Demokratikus Intézmények és Emberi Jogok Hivatala (ODIHR) által tett ajánlások választási jogszabályokba való beépítése tekintetében tett kötelezettségvállalások nem teljesültek; |
| --- | --- |

F.

mivel 2010-ben Kazahsztán töltötte be az EBESZ elnökségét; mivel a médiajogszabályok nemzetközi előírásoknak megfelelővé tétele, a politikai pártok bejegyzési követelményeinek 2008-ig történő liberalizálása, valamint az EBESZ Demokratikus Intézmények és Emberi Jogok Hivatala (ODIHR) által tett ajánlások választási jogszabályokba való beépítése tekintetében tett kötelezettségvállalások nem teljesültek;

| G. | mivel – a kazah kormány által Kazahsztán demokratikus folyamatainak erősítése és a választások nemzetközi normák szerinti lebonyolítása tekintetében megfogalmazott törekvéseivel ellentétben – a 2012. január 15-i általános választások az EBESZ szerint nem feleltek meg teljesen az általa előírt normáknak, tekintettel arra, hogy széles körben fordultak elő választási szabálytalanságok, illetve, hogy Kazahsztán nem biztosította a ténylegesen plurális választás végrehajtásához szükséges feltételeket; |
| --- | --- |

G.

mivel – a kazah kormány által Kazahsztán demokratikus folyamatainak erősítése és a választások nemzetközi normák szerinti lebonyolítása tekintetében megfogalmazott törekvéseivel ellentétben – a 2012. január 15-i általános választások az EBESZ szerint nem feleltek meg teljesen az általa előírt normáknak, tekintettel arra, hogy széles körben fordultak elő választási szabálytalanságok, illetve, hogy Kazahsztán nem biztosította a ténylegesen plurális választás végrehajtásához szükséges feltételeket;

| H. | mivel a Zsanaozen kerületben történt 2011. decemberi tragikus eseményeket követően néhány ellenzéki párt, a független média, a szakszervezetek, az aktivisták és az emberi jogi jogvédők egyre erősebb elnyomás célpontjaivá váltak, amely magában foglalt politikai indíttatásúnak tekinthető, a jogsértés bizonyítását mellőző őrizetbe vételeket is; |
| --- | --- |

H.

mivel a Zsanaozen kerületben történt 2011. decemberi tragikus eseményeket követően néhány ellenzéki párt, a független média, a szakszervezetek, az aktivisták és az emberi jogi jogvédők egyre erősebb elnyomás célpontjaivá váltak, amely magában foglalt politikai indíttatásúnak tekinthető, a jogsértés bizonyítását mellőző őrizetbe vételeket is;

| I. | mivel az Európai Parlament, Kazahsztán hivatalos képviselői, a civil társadalom és a nem kormányzati szervezetek képviselői között nyitott és konstruktív párbeszéd folyik a kölcsönös érdekeket érintő kérdésekről; |
| --- | --- |

I.

mivel az Európai Parlament, Kazahsztán hivatalos képviselői, a civil társadalom és a nem kormányzati szervezetek képviselői között nyitott és konstruktív párbeszéd folyik a kölcsönös érdekeket érintő kérdésekről;

| J. | mivel az utóbbi időben a kazah hatóságok jelentős erőfeszítéseket tettek Nyugat-Kazahsztánban a nem kormányzati szervezetekkel folytatott együttműködés terén a régióban élők – és kiváltképp a sztrájkoló munkások – helyzetének javítása érdekében; |
| --- | --- |

J.

mivel az utóbbi időben a kazah hatóságok jelentős erőfeszítéseket tettek Nyugat-Kazahsztánban a nem kormányzati szervezetekkel folytatott együttműködés terén a régióban élők – és kiváltképp a sztrájkoló munkások – helyzetének javítása érdekében;

| K. | mivel harminchét személy ellen indítottak bírósági eljárást tömeges zavargás szervezése vagy abban való részvétel vádjával, és ezek közül harmincnégyet elítéltek, közülük tizenháromra– többek között az olajipari munkások sztrájkjának ismert vezéralakjaira és aktivistáira, például Talgat Szaktaganovra, Róza Tuletajevára és Makszat Doszmagambetovra – börtönbüntetést szabtak ki; mivel 2012 júliusában az ENSZ emberi jogi főbiztosa Navi Pillay Kazahsztánban tett kétnapos látogatását követően felkérte a hatóságokat, hogy engedélyezzék a zsanaozeni események, valamint azok okai és következményei független nemzetközi vizsgálatát; |
| --- | --- |

K.

mivel harminchét személy ellen indítottak bírósági eljárást tömeges zavargás szervezése vagy abban való részvétel vádjával, és ezek közül harmincnégyet elítéltek, közülük tizenháromra– többek között az olajipari munkások sztrájkjának ismert vezéralakjaira és aktivistáira, például Talgat Szaktaganovra, Róza Tuletajevára és Makszat Doszmagambetovra – börtönbüntetést szabtak ki; mivel 2012 júliusában az ENSZ emberi jogi főbiztosa Navi Pillay Kazahsztánban tett kétnapos látogatását követően felkérte a hatóságokat, hogy engedélyezzék a zsanaozeni események, valamint azok okai és következményei független nemzetközi vizsgálatát;

| L. | mivel az állampolgársági szolidaritásra irányuló nemzetközi megfigyelési misszió előzetes jelentésében arra a megállapításra jutott, hogy a Zsanaozen kerületi tárgyalások nem felelnek meg az igazságos tárgyalási normáknak, a 2011. decemberi eseményekkel kapcsolatos nyomozást pedig a teljesség és a függetlenség hiánya jellemezte; mivel a gyanúsítottak és néhány tanú jogsértés áldozata volt a tárgyalás előtti szakaszban, ideértve a kínzás állítólagos alkalmazását, az ügyvédhez való hozzáférés megtagadását, a megfélemlítést, valamint hamis bizonyítékok előállítását; mivel a vádlottak pert megelőzően történt bántalmazására és kínzására vonatkozó vallomásokat nem vizsgálták ki teljes körűen, függetlenül és körültekintően az elkövetők felelősségre vonását lehetővé tevő módon; mivel 2012. október 7-én megölték Alekszandr Bozsenkót, a zsanaozeni tragikus események egyik szemtanúját; |
| --- | --- |

L.

mivel az állampolgársági szolidaritásra irányuló nemzetközi megfigyelési misszió előzetes jelentésében arra a megállapításra jutott, hogy a Zsanaozen kerületi tárgyalások nem felelnek meg az igazságos tárgyalási normáknak, a 2011. decemberi eseményekkel kapcsolatos nyomozást pedig a teljesség és a függetlenség hiánya jellemezte; mivel a gyanúsítottak és néhány tanú jogsértés áldozata volt a tárgyalás előtti szakaszban, ideértve a kínzás állítólagos alkalmazását, az ügyvédhez való hozzáférés megtagadását, a megfélemlítést, valamint hamis bizonyítékok előállítását; mivel a vádlottak pert megelőzően történt bántalmazására és kínzására vonatkozó vallomásokat nem vizsgálták ki teljes körűen, függetlenül és körültekintően az elkövetők felelősségre vonását lehetővé tevő módon; mivel 2012. október 7-én megölték Alekszandr Bozsenkót, a zsanaozeni tragikus események egyik szemtanúját;

| M. | mivel Vlagyimir Kozlovot, az ALGA ellenzéki párt vezetőjét hét és fél év börtönbüntetésre ítélték „társadalmi ellentétek szítása”, „az alkotmány rend erőszakos megdöntésére való felbujtás”, valamint „bűnszervezet létrehozása és vezetése” miatt; mivel Akzsanat Aminov zsanaozeni olajipari munkást és Szerik Szapargali civil társadalmi aktivistát hasonló vádpontok alapján ötéves, illetve négyéves felfüggesztett börtönbüntetésre ítélték; |
| --- | --- |

M.

mivel Vlagyimir Kozlovot, az ALGA ellenzéki párt vezetőjét hét és fél év börtönbüntetésre ítélték „társadalmi ellentétek szítása”, „az alkotmány rend erőszakos megdöntésére való felbujtás”, valamint „bűnszervezet létrehozása és vezetése” miatt; mivel Akzsanat Aminov zsanaozeni olajipari munkást és Szerik Szapargali civil társadalmi aktivistát hasonló vádpontok alapján ötéves, illetve négyéves felfüggesztett börtönbüntetésre ítélték;

| N. | mivel a kazah elnök 2012. február 17-én több olyan törvényt írt alá, amelyek célja javítani a munkaügyi kapcsolatok jogi kereteit, a munkavállalói jogokat és a szociális párbeszédet, valamint az igazságszolgáltatás függetlenségét; mivel e próbálkozások ellenére sem tartják maradéktalanul tiszteletben az egyének egyesülésre, független szakszervezet szervezésére és bejegyzésére irányuló jogát, a kollektív tárgyalásokhoz és a sztrájkhoz való jogot, és mivel a teljes mértékben független igazságszolgáltatás nincs biztosítva; mivel a munkaügyi törvénykönyv módosítása, különösen az 55., 74., 266., 287, 289., 303. és 305. cikkek módosítása visszalépést jelent a munkavállalói jogok és a társadalmi párbeszéd terén, továbbá ellentétes a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet és más nemzetközi megállapodások által előírt követelményekkel; |
| --- | --- |

N.

mivel a kazah elnök 2012. február 17-én több olyan törvényt írt alá, amelyek célja javítani a munkaügyi kapcsolatok jogi kereteit, a munkavállalói jogokat és a szociális párbeszédet, valamint az igazságszolgáltatás függetlenségét; mivel e próbálkozások ellenére sem tartják maradéktalanul tiszteletben az egyének egyesülésre, független szakszervezet szervezésére és bejegyzésére irányuló jogát, a kollektív tárgyalásokhoz és a sztrájkhoz való jogot, és mivel a teljes mértékben független igazságszolgáltatás nincs biztosítva; mivel a munkaügyi törvénykönyv módosítása, különösen az 55., 74., 266., 287, 289., 303. és 305. cikkek módosítása visszalépést jelent a munkavállalói jogok és a társadalmi párbeszéd terén, továbbá ellentétes a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet és más nemzetközi megállapodások által előírt követelményekkel;

| O. | mivel az EU Kazahsztán kulcsfontosságú kereskedelmi partnere, illetve az ország legnagyobb beruházója; mivel Kazahsztán egyértelműen kifejezésre juttatta, hogy közelíteni próbál az EU normáihoz és társadalmi és gazdasági modelljeihez, ami a kazah állami és közigazgatás következetes reformját vonja magával; |
| --- | --- |

O.

mivel az EU Kazahsztán kulcsfontosságú kereskedelmi partnere, illetve az ország legnagyobb beruházója; mivel Kazahsztán egyértelműen kifejezésre juttatta, hogy közelíteni próbál az EU normáihoz és társadalmi és gazdasági modelljeihez, ami a kazah állami és közigazgatás következetes reformját vonja magával;

| P. | mivel Kazahsztán fontos szerepet tölt be a regionális stabilizáció biztosításában, illetve összekötő lehet az EU és a teljes közép-ázsiai térség között; |
| --- | --- |

P.

mivel Kazahsztán fontos szerepet tölt be a regionális stabilizáció biztosításában, illetve összekötő lehet az EU és a teljes közép-ázsiai térség között;

| Q. | mivel Kazahsztán jelentős eredményeket ért el a szegénység csökkentése, a közegészségügy és az oktatás terén; |
| --- | --- |

Q.

mivel Kazahsztán jelentős eredményeket ért el a szegénység csökkentése, a közegészségügy és az oktatás terén;

| R. | mivel mezőgazdasága és műszaki termelése fenntartása érdekében az EU nagymértékben függ a bányászott nyersfoszfát-behozataltól; mivel Kazahsztán számos országot lát el fehér foszforral, és a Bizottság 2011. decemberében a dömpingellenes eljárást indított a kazahsztáni fehérfoszfor-behozatal ellen; |
| --- | --- |

R.

mivel mezőgazdasága és műszaki termelése fenntartása érdekében az EU nagymértékben függ a bányászott nyersfoszfát-behozataltól; mivel Kazahsztán számos országot lát el fehér foszforral, és a Bizottság 2011. decemberében a dömpingellenes eljárást indított a kazahsztáni fehérfoszfor-behozatal ellen;

| 1. | üdvözli a Kazahsztán által az EU-val kialakított partnerség további elmélyítésére irányulóan kinyilvánított politikai szándékot és gyakorlati elköteleződést, valamint az EU és Kazahsztán közötti partnerségi és együttműködési megállapodásra irányuló tárgyalások megnyitását; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a Kazahsztán által az EU-val kialakított partnerség további elmélyítésére irányulóan kinyilvánított politikai szándékot és gyakorlati elköteleződést, valamint az EU és Kazahsztán közötti partnerségi és együttműködési megállapodásra irányuló tárgyalások megnyitását;

| 2. | A következő ajánlásokat intézi a Tanácshoz, a Bizottsághoz és a főképviselőhöz/alelnökhöz:


  A tárgyalások lefolytatásával kapcsolatosan








  a) | biztosítsák, hogy az új partnerségi és együttműködési megállapodás átfogó keretként szolgáljon, megcélozva ezáltal az összes elsőbbséget élvező területet, beleértve a következőket: emberi jogok, jogállamiság, jó kormányzás és demokratizálódás; ifjúság és oktatás; gazdasági fejlődés, kereskedelem és beruházás; energiaügy és közlekedés; a környezeti fenntarthatóság és a víz; a közös fenyegetések és kihívások elleni küzdelem; |
| --- | --- | --- |

2.

A következő ajánlásokat intézi a Tanácshoz, a Bizottsághoz és a főképviselőhöz/alelnökhöz:

A tárgyalások lefolytatásával kapcsolatosan

a)

biztosítsák, hogy az új partnerségi és együttműködési megállapodás átfogó keretként szolgáljon, megcélozva ezáltal az összes elsőbbséget élvező területet, beleértve a következőket: emberi jogok, jogállamiság, jó kormányzás és demokratizálódás; ifjúság és oktatás; gazdasági fejlődés, kereskedelem és beruházás; energiaügy és közlekedés; a környezeti fenntarthatóság és a víz; a közös fenyegetések és kihívások elleni küzdelem;

Politikai párbeszéd és együttműködés

| b) | biztosítsák, hogy az EU által vállalt kötelezettségek összhangban legyenek más uniós politikákkal, továbbá, hogy alkalmazzák a „többet többért” elvet, különös tekintettel a politikai, jogi, gazdasági és társadalmi reformok támogatására; |
| --- | --- |

b)

biztosítsák, hogy az EU által vállalt kötelezettségek összhangban legyenek más uniós politikákkal, továbbá, hogy alkalmazzák a „többet többért” elvet, különös tekintettel a politikai, jogi, gazdasági és társadalmi reformok támogatására;

| c) | működjenek szorosan együtt Kazahsztánnal a regionális együttműködés, valamint a közép-ázsiai régióban lévő szomszédi kapcsolatok előmozdítása érdekében, illetve biztosítsák azt, hogy a partnerségi és együttműködési megállapodás tartalmazzon a közép-ázsiai térségen belüli együttműködésre vonatkozó rendelkezéseket, többek között – adott esetben – bizalomépítő intézkedések révén, különösen a víz- és erőforrás-gazdálkodás, a határigazgatás, a szélsőségesség és a terrorizmus elleni küzdelem területén; javasolja, hogy az együttműködés mozdítsa elő a tapasztalatok cseréjét, valamint vegye figyelembe a civil társadalmi szervezetek ajánlásait; |
| --- | --- |

c)

működjenek szorosan együtt Kazahsztánnal a regionális együttműködés, valamint a közép-ázsiai régióban lévő szomszédi kapcsolatok előmozdítása érdekében, illetve biztosítsák azt, hogy a partnerségi és együttműködési megállapodás tartalmazzon a közép-ázsiai térségen belüli együttműködésre vonatkozó rendelkezéseket, többek között – adott esetben – bizalomépítő intézkedések révén, különösen a víz- és erőforrás-gazdálkodás, a határigazgatás, a szélsőségesség és a terrorizmus elleni küzdelem területén; javasolja, hogy az együttműködés mozdítsa elő a tapasztalatok cseréjét, valamint vegye figyelembe a civil társadalmi szervezetek ajánlásait;

| d) | kérjenek támogatást Kazahsztántól egy rendszeres EU-Közép-Ázsia magas szintű biztonsági párbeszéd regionális formájának minél gyorsabb megvalósításának biztosításához, a közös kihívások és fenyegetések kezelése céljából; |
| --- | --- |

d)

kérjenek támogatást Kazahsztántól egy rendszeres EU-Közép-Ázsia magas szintű biztonsági párbeszéd regionális formájának minél gyorsabb megvalósításának biztosításához, a közös kihívások és fenyegetések kezelése céljából;

| e) | működjenek együtt Kazahsztánnal, más közép-ázsiai államokkal, valamint a helyi, regionális és nemzetközi szereplőkkel Afganisztán biztonságának és fejlődésének elősegítésére; |
| --- | --- |

e)

működjenek együtt Kazahsztánnal, más közép-ázsiai államokkal, valamint a helyi, regionális és nemzetközi szereplőkkel Afganisztán biztonságának és fejlődésének elősegítésére;

| f) | erősítsék meg az EU tevékenységeit az oktatás, a jogállamiság, a környezetvédelem és a vízügy terén, többek között újonnan felállított támogatási platformok és célzott támogatás útján, valamint vonják be a helyi nem kormányzati és a civil társadalmi szervezeteket az EU kazah kormánnyal folytatott párbeszédébe azokon a területeken, ahol ez lehetséges és érdemes; tekintettel a nem kormányzati szervezetek és a civil társadalmi szervezetek bejegyzése terén meglévő jelenlegi nehézségekre kérjék, hogy a párbeszéd ne korlátozódjon a hivatalosan bejegyzett nem kormányzati szervezetekre és civil társadalmi szervezetekre; |
| --- | --- |

f)

erősítsék meg az EU tevékenységeit az oktatás, a jogállamiság, a környezetvédelem és a vízügy terén, többek között újonnan felállított támogatási platformok és célzott támogatás útján, valamint vonják be a helyi nem kormányzati és a civil társadalmi szervezeteket az EU kazah kormánnyal folytatott párbeszédébe azokon a területeken, ahol ez lehetséges és érdemes; tekintettel a nem kormányzati szervezetek és a civil társadalmi szervezetek bejegyzése terén meglévő jelenlegi nehézségekre kérjék, hogy a párbeszéd ne korlátozódjon a hivatalosan bejegyzett nem kormányzati szervezetekre és civil társadalmi szervezetekre;

| g) | ösztönözzék Kazahsztánt a szomszédaival való együttműködésre a Kaszpi-tenger státuszára vonatkozó közös megoldás létrejötte érdekében; |
| --- | --- |

g)

ösztönözzék Kazahsztánt a szomszédaival való együttműködésre a Kaszpi-tenger státuszára vonatkozó közös megoldás létrejötte érdekében;

| h) | támogassák a politikai reformokat és az intézményi kapacitásépítést célzott technikai segítségnyújtás (pl. szakértőcsere) révén; |
| --- | --- |

h)

támogassák a politikai reformokat és az intézményi kapacitásépítést célzott technikai segítségnyújtás (pl. szakértőcsere) révén;

Emberi jogok és alapvető szabadságok

| i) | biztosítsák, hogy a partnerségi és együttműködési megállapodás magában foglalja a Kazahsztán alkotmánya által biztosított emberi jogok védelmére és támogatására vonatkozó záradékokat és kritériumokat, továbbá, hogy a lehető legnagyobb mértékben támaszkodjon az Európa Tanács (velencei bizottság), az EBESZ és az ENSZ által lefektetett normákra, amelyek betartása mellett Kazahsztán elkötelezte magát; |
| --- | --- |

i)

biztosítsák, hogy a partnerségi és együttműködési megállapodás magában foglalja a Kazahsztán alkotmánya által biztosított emberi jogok védelmére és támogatására vonatkozó záradékokat és kritériumokat, továbbá, hogy a lehető legnagyobb mértékben támaszkodjon az Európa Tanács (velencei bizottság), az EBESZ és az ENSZ által lefektetett normákra, amelyek betartása mellett Kazahsztán elkötelezte magát;

| j) | sürgessék a kazah hatóságokat, hogy mindent tegyenek meg országuk emberi jogi helyzetének javítása érdekében; |
| --- | --- |

j)

sürgessék a kazah hatóságokat, hogy mindent tegyenek meg országuk emberi jogi helyzetének javítása érdekében;

| k) | hangsúlyozzák, hogy az új partnerségi és együttműködési megállapodásról folytatott tárgyalás előrehaladását össze kell hangolni a politikai reform előrehaladásával; ösztönözzék Kazahsztánt, hogy továbbra is tartsa fenn elkötelezettségét a további reformok mellett annak érdekében, hogy kiépülhessen a nyílt és demokratikus társadalom, amely magában fogalja a független civil társadalmat, az ellenzéket, valamint az alapvető jogok és a jogállamiság tiszteletben tartását; nyújtsanak megfelelő támogatást az EU részéről a reformok végrehajtására; |
| --- | --- |

k)

hangsúlyozzák, hogy az új partnerségi és együttműködési megállapodásról folytatott tárgyalás előrehaladását össze kell hangolni a politikai reform előrehaladásával; ösztönözzék Kazahsztánt, hogy továbbra is tartsa fenn elkötelezettségét a további reformok mellett annak érdekében, hogy kiépülhessen a nyílt és demokratikus társadalom, amely magában fogalja a független civil társadalmat, az ellenzéket, valamint az alapvető jogok és a jogállamiság tiszteletben tartását; nyújtsanak megfelelő támogatást az EU részéről a reformok végrehajtására;

| l) | fejezzék ki súlyos aggodalmukat a bizonyított törvénysértés nélküli fogva tartások miatt, amelyek politikai színezetű intézkedéseknek tekinthetők, és amelyek semmibe veszik a Parlament 2012. március 15-i állásfoglalását, amely kéri a politikai jellegű vádpontok alapján fogva tartott valamennyi személy szabadon bocsátását; |
| --- | --- |

l)

fejezzék ki súlyos aggodalmukat a bizonyított törvénysértés nélküli fogva tartások miatt, amelyek politikai színezetű intézkedéseknek tekinthetők, és amelyek semmibe veszik a Parlament 2012. március 15-i állásfoglalását, amely kéri a politikai jellegű vádpontok alapján fogva tartott valamennyi személy szabadon bocsátását;

| m) | szólítsák fel a kazah hatóságokat, hogy e tekintetben azonnal és független módon vizsgálják ki a zsanaozeni erőszakos cselekményekkel kapcsolatos kínzásra és bántalmazásra vonatkozó valamennyi állítást és vonják felelősségre az elkövetőket, vonják vissza a „társadalmi ellentétek szításának” meghatározhatatlan büntetőjogi vádját és bocsássák szabadon az ilyen alapon előzetes letartóztatásban lévő politikai ellenzéki aktivistákat, továbbá vizsgálják felül a gyülekezés szabadságára vonatkozó jogszabályokat és hozzák azokat összhangba Kazahsztánnak a gyülekezés szabadsága tekintetében tett nemzetközi kötelezettségvállalásaival; |
| --- | --- |

m)

szólítsák fel a kazah hatóságokat, hogy e tekintetben azonnal és független módon vizsgálják ki a zsanaozeni erőszakos cselekményekkel kapcsolatos kínzásra és bántalmazásra vonatkozó valamennyi állítást és vonják felelősségre az elkövetőket, vonják vissza a „társadalmi ellentétek szításának” meghatározhatatlan büntetőjogi vádját és bocsássák szabadon az ilyen alapon előzetes letartóztatásban lévő politikai ellenzéki aktivistákat, továbbá vizsgálják felül a gyülekezés szabadságára vonatkozó jogszabályokat és hozzák azokat összhangba Kazahsztánnak a gyülekezés szabadsága tekintetében tett nemzetközi kötelezettségvállalásaival;

| n) | mély aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy Kazahsztán főügyésze 2012. november 20-án eljárást indított a be nem jegyzett Alga ellenzéki párt, a Halyk Maidany (Népfront) szövetség és számos ellenzéki médiaorgánum szélsőséges szervezetként való betiltása iránt; hangsúlyozza, hogy a terrorizmus és szélsőségesség elleni küzdelem nem használható ürügyként az ellenzéki tevékenység betiltására és a véleménynyilvánítási szabadság korlátozására; |
| --- | --- |

n)

mély aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy Kazahsztán főügyésze 2012. november 20-án eljárást indított a be nem jegyzett Alga ellenzéki párt, a Halyk Maidany (Népfront) szövetség és számos ellenzéki médiaorgánum szélsőséges szervezetként való betiltása iránt; hangsúlyozza, hogy a terrorizmus és szélsőségesség elleni küzdelem nem használható ürügyként az ellenzéki tevékenység betiltására és a véleménynyilvánítási szabadság korlátozására;

| o) | adjanak hangot súlyos aggodalmuknak Vlagyimir Kozlov, Akzsanat Aminov és Szerik Szapargali elítélése miatt, akiknek perét számos eljárási hiányosság jellemezte, és aminek következtében tovább korlátozódik a kazahsztáni ellenzék politikai szabadsága; szólítsák fel a kazah hatóságokat arra, hogy biztosítsanak tisztességes és átlátható fellebbezési eljárást Kozlov, Aminov és Szapargali számára; |
| --- | --- |

o)

adjanak hangot súlyos aggodalmuknak Vlagyimir Kozlov, Akzsanat Aminov és Szerik Szapargali elítélése miatt, akiknek perét számos eljárási hiányosság jellemezte, és aminek következtében tovább korlátozódik a kazahsztáni ellenzék politikai szabadsága; szólítsák fel a kazah hatóságokat arra, hogy biztosítsanak tisztességes és átlátható fellebbezési eljárást Kozlov, Aminov és Szapargali számára;

| p) | ragaszkodjanak az emberi jogi cselekvési terv Kazahsztán által történő további törvénybe foglalásához és annak folyamatos teljes mértékben való végrehajtásához, szem előtt tartva a velencei bizottság ajánlásait és kihasználva a jogállamisági kezdeményezés keretén belül nyújtott uniós technikai segítségnyújtást; |
| --- | --- |

p)

ragaszkodjanak az emberi jogi cselekvési terv Kazahsztán által történő további törvénybe foglalásához és annak folyamatos teljes mértékben való végrehajtásához, szem előtt tartva a velencei bizottság ajánlásait és kihasználva a jogállamisági kezdeményezés keretén belül nyújtott uniós technikai segítségnyújtást;

| q) | szólítsák fel Kazahsztánt, hogy a velencei bizottság tagjaként mutassa ki az Európa Tanács normáinak betartása melletti elkötelezettségét azáltal, hogy együttműködik a velencei bizottsággal – többek között véleménykérés céljából meghatározott törvénytervezeteket és nemrégiben elfogadott törvényeket nyújtva be a velencei bizottsághoz –, valamint azáltal, hogy végrehajtja a bizottság ajánlásait; |
| --- | --- |

q)

szólítsák fel Kazahsztánt, hogy a velencei bizottság tagjaként mutassa ki az Európa Tanács normáinak betartása melletti elkötelezettségét azáltal, hogy együttműködik a velencei bizottsággal – többek között véleménykérés céljából meghatározott törvénytervezeteket és nemrégiben elfogadott törvényeket nyújtva be a velencei bizottsághoz –, valamint azáltal, hogy végrehajtja a bizottság ajánlásait;

| r) | ragaszkodjanak ahhoz, hogy a kazah hatóságok szigorú kötelezettséget vállaljanak a jogrendszer nemzetközi normákkal való teljes mértékű összehangolására, továbbá biztosítsák, hogy a végrehajtás elősegítse a média tényleges szabadságát, a véleménynyilvánítás és az egyesülés szabadságát, a vallás és meggyőződés szabadságát, valamint a kazahsztáni igazságszolgáltatás függetlenségét; |
| --- | --- |

r)

ragaszkodjanak ahhoz, hogy a kazah hatóságok szigorú kötelezettséget vállaljanak a jogrendszer nemzetközi normákkal való teljes mértékű összehangolására, továbbá biztosítsák, hogy a végrehajtás elősegítse a média tényleges szabadságát, a véleménynyilvánítás és az egyesülés szabadságát, a vallás és meggyőződés szabadságát, valamint a kazahsztáni igazságszolgáltatás függetlenségét;

| s) | ragaszkodjanak az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés javításához, az igazságszolgáltatás függetlenségéhez, valamint a büntetés-végrehajtási intézetek irányításának és igazgatásának az igazságügyi minisztérium hatáskörébe való visszautalásához; |
| --- | --- |

s)

ragaszkodjanak az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés javításához, az igazságszolgáltatás függetlenségéhez, valamint a büntetés-végrehajtási intézetek irányításának és igazgatásának az igazságügyi minisztérium hatáskörébe való visszautalásához;

| t) | szólítsák fel Kazahsztánt, hogy késedelem nélkül engedje szabadon a politikai okok miatt elítélt foglyokat, és hagyjon fel a „társadalmi ellentétek szításának” meghatározhatatlan büntetőjogi vádja alapján politikai okokból végrehajtott letartóztatásokkal; |
| --- | --- |

t)

szólítsák fel Kazahsztánt, hogy késedelem nélkül engedje szabadon a politikai okok miatt elítélt foglyokat, és hagyjon fel a „társadalmi ellentétek szításának” meghatározhatatlan büntetőjogi vádja alapján politikai okokból végrehajtott letartóztatásokkal;

| u) | szólítsák fel a kazah hatóságokat a kazah büntető törvénykönyv társadalmi ellentétek szításáról szóló 164. cikkének módosítására annak érdekében, hogy a nemzetközi emberi jogi törvényekkel összhangba hozzák; |
| --- | --- |

u)

szólítsák fel a kazah hatóságokat a kazah büntető törvénykönyv társadalmi ellentétek szításáról szóló 164. cikkének módosítására annak érdekében, hogy a nemzetközi emberi jogi törvényekkel összhangba hozzák;

| v) | ragaszkodjanak hozzá, hogy Kazahsztán vegye újra fontolóra a közigazgatási törvénykönyv korlátozó módosításait és a vallásokról szóló legutóbbi törvényét, valamint vessen véget a kisebbségben lévő vallási csoportokat érintő önkényes rajtaütéseknek, kihallgatásoknak, fenyegetéseknek, bírságoknak; |
| --- | --- |

v)

ragaszkodjanak hozzá, hogy Kazahsztán vegye újra fontolóra a közigazgatási törvénykönyv korlátozó módosításait és a vallásokról szóló legutóbbi törvényét, valamint vessen véget a kisebbségben lévő vallási csoportokat érintő önkényes rajtaütéseknek, kihallgatásoknak, fenyegetéseknek, bírságoknak;

| w) | kezdjék meg az EU és Kazahsztán közötti vízumkönnyítési megállapodásról szóló tárgyalásokat, mivel ez a megállapodás kézzelfogható előnyökkel járna a gazdasági, kulturális és tudományos élet terén zajló kölcsönös cserék területén, valamint előmozdítaná az emberek közötti kapcsolatokat is; |
| --- | --- |

w)

kezdjék meg az EU és Kazahsztán közötti vízumkönnyítési megállapodásról szóló tárgyalásokat, mivel ez a megállapodás kézzelfogható előnyökkel járna a gazdasági, kulturális és tudományos élet terén zajló kölcsönös cserék területén, valamint előmozdítaná az emberek közötti kapcsolatokat is;

| x) | ragaszkodjanak ahhoz, hogy Kazahsztán megfeleljen az Egyesült Nemzetek Szervezetének Kínzás Elleni Bizottsága ajánlásainak, valamint az ENSZ kínzás elleni küzdelemmel foglalkozó különleges jelentéstevője 2009-es ajánlásainak; szólítsák fel Kazahsztánt, hogy biztosítsa a független nem kormányzati szervezetek részvételét a büntető törvénykönyv és a büntetőeljárásra vonatkozó törvénykönyv közelgő reformjával kapcsolatos konzultációkon; |
| --- | --- |

x)

ragaszkodjanak ahhoz, hogy Kazahsztán megfeleljen az Egyesült Nemzetek Szervezetének Kínzás Elleni Bizottsága ajánlásainak, valamint az ENSZ kínzás elleni küzdelemmel foglalkozó különleges jelentéstevője 2009-es ajánlásainak; szólítsák fel Kazahsztánt, hogy biztosítsa a független nem kormányzati szervezetek részvételét a büntető törvénykönyv és a büntetőeljárásra vonatkozó törvénykönyv közelgő reformjával kapcsolatos konzultációkon;

| y) | szólítsák fel Kazahsztánt, hogy írja alá és ratifikálja a Nemzetközi Büntetőbíróság Római Statútumát; |
| --- | --- |

y)

szólítsák fel Kazahsztánt, hogy írja alá és ratifikálja a Nemzetközi Büntetőbíróság Római Statútumát;

| z) | ragaszkodjanak független civil társadalmi platformok létrehozásához, amelyek számos szektorban hozzájárulhatnak a mindenki számára nyitott cserékhez annak érdekében, hogy hallhatóvá váljanak a civil társadalom törekvései és hangjai, és keressen lehetőségeket e célok pénzügyi támogatásához; |
| --- | --- |

z)

ragaszkodjanak független civil társadalmi platformok létrehozásához, amelyek számos szektorban hozzájárulhatnak a mindenki számára nyitott cserékhez annak érdekében, hogy hallhatóvá váljanak a civil társadalom törekvései és hangjai, és keressen lehetőségeket e célok pénzügyi támogatásához;

| aa) | mélyítsék el és erősítsék meg az éves emberi jogi párbeszédet a kézzelfogható fejlődés elérése érdekében, többek között az előrehaladás mérésére konkrét viszonyítási pontok meghatározásával, és erről tájékoztassák az Európai Parlamentet; |
| --- | --- |

aa)

mélyítsék el és erősítsék meg az éves emberi jogi párbeszédet a kézzelfogható fejlődés elérése érdekében, többek között az előrehaladás mérésére konkrét viszonyítási pontok meghatározásával, és erről tájékoztassák az Európai Parlamentet;

| ab) | élénkítsék és bővítsék ki az oktatási és kulturális csereprogramokat; ösztönözzék és támogassák a helyi és regionális tisztviselők, valamint rendvédelmi szervek tagjainak jogi képzését annak érdekében, hogy megfeleljenek az európai uniós normáknak; ösztönözzék és támogassák Kazahsztánt, hogy töltsön be vezető szerepet egy speciális – tudományos és szakképzési – oktatási program kialakításában az EU és a közép-ázsiai országok között; |
| --- | --- |

ab)

élénkítsék és bővítsék ki az oktatási és kulturális csereprogramokat; ösztönözzék és támogassák a helyi és regionális tisztviselők, valamint rendvédelmi szervek tagjainak jogi képzését annak érdekében, hogy megfeleljenek az európai uniós normáknak; ösztönözzék és támogassák Kazahsztánt, hogy töltsön be vezető szerepet egy speciális – tudományos és szakképzési – oktatási program kialakításában az EU és a közép-ázsiai országok között;

Gazdasági együttműködés

| ac) | hangsúlyozzák, hogy az új partnerségi és együttműködési megállapodásról folyó tárgyalások kimenetele kedvező hatást fog kifejteni az uniós és kazah vállalatok – többek között a kkv-k – közötti gazdasági együttműködés elmélyítésére; |
| --- | --- |

ac)

hangsúlyozzák, hogy az új partnerségi és együttműködési megállapodásról folyó tárgyalások kimenetele kedvező hatást fog kifejteni az uniós és kazah vállalatok – többek között a kkv-k – közötti gazdasági együttműködés elmélyítésére;

| ad) | biztosítsák a jogszabályi környezet WTO-szabályokkal való összhangját, többek között a kereskedelmi vonzatú beruházási intézkedésekről szóló megállapodás (TRIMS-megállapodás) keretében a helyi tartalomra vonatkozó követelmények tekintetében is, utat nyitva a szerkezeti reformok, illetve a működő piacgazdaság létrehozása számára; nyújtsanak szakképzett technikai segítséget Kazahsztán számára a későbbi szerkezeti reformok, a fokozott versenyképesség, illetve a szociális piacgazdaság kialakításának előkészítése céljából; |
| --- | --- |

ad)

biztosítsák a jogszabályi környezet WTO-szabályokkal való összhangját, többek között a kereskedelmi vonzatú beruházási intézkedésekről szóló megállapodás (TRIMS-megállapodás) keretében a helyi tartalomra vonatkozó követelmények tekintetében is, utat nyitva a szerkezeti reformok, illetve a működő piacgazdaság létrehozása számára; nyújtsanak szakképzett technikai segítséget Kazahsztán számára a későbbi szerkezeti reformok, a fokozott versenyképesség, illetve a szociális piacgazdaság kialakításának előkészítése céljából;

| ae) | szólítsanak fel a tarifális és nem tarifális akadályok felszámolására a kereskedelem – kiváltképp a szolgáltatások és külföldi beruházások kereskedelmének – kiterjesztése érdekében; támogassák az árukereskedelem normáinak a WTO által megállapított feltételeken túlmenően történő harmonizálására vonatkozó törekvéseket, amelyek ugyancsak a kereskedelmi lehetőségek kiszélesedéséhez vezethetnek; |
| --- | --- |

ae)

szólítsanak fel a tarifális és nem tarifális akadályok felszámolására a kereskedelem – kiváltképp a szolgáltatások és külföldi beruházások kereskedelmének – kiterjesztése érdekében; támogassák az árukereskedelem normáinak a WTO által megállapított feltételeken túlmenően történő harmonizálására vonatkozó törekvéseket, amelyek ugyancsak a kereskedelmi lehetőségek kiszélesedéséhez vezethetnek;

| af) | hangsúlyozzák az EU-Kazahsztán energiaügyi együttműködés jelentőségét, különösen a Kaszpi-térséget átszelő energiafolyosó kidolgozására irányuló erőfeszítések terén; biztosítsák, hogy az EU folyamatosan tartsa szem előtt az energiabiztonság fokozásának, a fenntartható energia fejlesztésének, a közös és regionális érdekeltségű energiaprojektekre irányuló beruházások előteremtésének támogatását; |
| --- | --- |

af)

hangsúlyozzák az EU-Kazahsztán energiaügyi együttműködés jelentőségét, különösen a Kaszpi-térséget átszelő energiafolyosó kidolgozására irányuló erőfeszítések terén; biztosítsák, hogy az EU folyamatosan tartsa szem előtt az energiabiztonság fokozásának, a fenntartható energia fejlesztésének, a közös és regionális érdekeltségű energiaprojektekre irányuló beruházások előteremtésének támogatását;

| ag) | biztosítsák, hogy Kazahsztán részvétele az Oroszország vezette vámunióban és az Eurázsiai Gazdasági Unióban nem akadályozza az EU és Kazahsztán közötti kereskedelmet és gazdasági vagy pénzügyi együttműködést, továbbá nem gátolja az ország WTO-tagságából eredő kötelezettségek teljesítését, sem az EU és Kazahsztán közötti szorosabb együttműködést; hangsúlyozza, hogy versenyhelyzet áll majd elő abban az esetben, ha a megerősített partnerségi és együttműködési megállapodás megkötése késedelmet szenved; álljanak készen arra, hogy segítséget nyújtsanak Kazahsztánnak abban az esetben, ha erőfeszítéseket tesz a modern gazdasági intézmények kialakítása érdekében; |
| --- | --- |

ag)

biztosítsák, hogy Kazahsztán részvétele az Oroszország vezette vámunióban és az Eurázsiai Gazdasági Unióban nem akadályozza az EU és Kazahsztán közötti kereskedelmet és gazdasági vagy pénzügyi együttműködést, továbbá nem gátolja az ország WTO-tagságából eredő kötelezettségek teljesítését, sem az EU és Kazahsztán közötti szorosabb együttműködést; hangsúlyozza, hogy versenyhelyzet áll majd elő abban az esetben, ha a megerősített partnerségi és együttműködési megállapodás megkötése késedelmet szenved; álljanak készen arra, hogy segítséget nyújtsanak Kazahsztánnak abban az esetben, ha erőfeszítéseket tesz a modern gazdasági intézmények kialakítása érdekében;

| ah) | ösztönözzék a kazah kormányt, hogy tegyen tanúbizonyságot a nyersanyag-kitermelő iparágak átláthatóságára irányuló kezdeményezés (EITI) iránti megújított elkötelezettségéről azáltal, hogy megszünteti a kezdeményezés sikeres végrehajtása előtt álló összes jogi és szabályozási akadályt, valamint lehetővé teszi a független civil társadalmi szervezetek teljes részvételét a kezdeményezésben; |
| --- | --- |

ah)

ösztönözzék a kazah kormányt, hogy tegyen tanúbizonyságot a nyersanyag-kitermelő iparágak átláthatóságára irányuló kezdeményezés (EITI) iránti megújított elkötelezettségéről azáltal, hogy megszünteti a kezdeményezés sikeres végrehajtása előtt álló összes jogi és szabályozási akadályt, valamint lehetővé teszi a független civil társadalmi szervezetek teljes részvételét a kezdeményezésben;

| ai) | illesszenek be egy fejezetet Kazahsztán és az EU normáinak konvergenciájáról, különösen azokban az ágazatokban és kulcsfontosságú területeken, ahol az EU és a Kazahsztán közötti kereskedelemben számos lehetőség rejlik; |
| --- | --- |

ai)

illesszenek be egy fejezetet Kazahsztán és az EU normáinak konvergenciájáról, különösen azokban az ágazatokban és kulcsfontosságú területeken, ahol az EU és a Kazahsztán közötti kereskedelemben számos lehetőség rejlik;

| aj) | hangsúlyozzák, hogy a régióban a vízkészletekkel kapcsolatos problémák jelentik a feszültségek és lehetséges konfliktusok egyik fő forrását, és hangsúlyozza egy regionális megközelítés fontosságát a közös vízkészletek védelme és az ezekkel való megfelelő gazdálkodás érdekében; ebben az összefüggésben ismételten emeljék ki annak jelentőségét, hogy a régió országai további késedelem nélkül írják alá és ratifikálják az Espooi és Aarhusi Egyezményt, és segítsék elő a helyi szereplők részvételét a döntéshozatalban; |
| --- | --- |

aj)

hangsúlyozzák, hogy a régióban a vízkészletekkel kapcsolatos problémák jelentik a feszültségek és lehetséges konfliktusok egyik fő forrását, és hangsúlyozza egy regionális megközelítés fontosságát a közös vízkészletek védelme és az ezekkel való megfelelő gazdálkodás érdekében; ebben az összefüggésben ismételten emeljék ki annak jelentőségét, hogy a régió országai további késedelem nélkül írják alá és ratifikálják az Espooi és Aarhusi Egyezményt, és segítsék elő a helyi szereplők részvételét a döntéshozatalban;

| ak) | fokozzák a Kazahsztánnak nyújtott segítséget a vízvédelem és általában a vízgazdálkodás terén az EU közép-ázsiai vízügyi kezdeményezésének keretében abból a célból is, hogy javítsák a folyók felső és alsó szakaszain fekvő régiós országok közötti kapcsolatokat, illetve, hogy ezek az országok fenntartható vízmegosztási megállapodásokat kössenek; |
| --- | --- |

ak)

fokozzák a Kazahsztánnak nyújtott segítséget a vízvédelem és általában a vízgazdálkodás terén az EU közép-ázsiai vízügyi kezdeményezésének keretében abból a célból is, hogy javítsák a folyók felső és alsó szakaszain fekvő régiós országok közötti kapcsolatokat, illetve, hogy ezek az országok fenntartható vízmegosztási megállapodásokat kössenek;

| al) | támogassák és segítsék Kazahsztánt az Aral-tó megmentését célzó nemzetközi alap keretében az Aral-tó megmentésére tett erőfeszítéseiben; |
| --- | --- |

al)

támogassák és segítsék Kazahsztánt az Aral-tó megmentését célzó nemzetközi alap keretében az Aral-tó megmentésére tett erőfeszítéseiben;

| am) | nyújtsanak segítséget Kazahsztánnak a szemeji/szemipalatyinszki régióban lévő radioaktív hulladékokra és szennyeződésre vonatkozó hatékony enyhítő intézkedések elfogadásában; |
| --- | --- |

am)

nyújtsanak segítséget Kazahsztánnak a szemeji/szemipalatyinszki régióban lévő radioaktív hulladékokra és szennyeződésre vonatkozó hatékony enyhítő intézkedések elfogadásában;

| an) | üdvözöljék a Kazahsztán által az atomfegyvermentes világért és a globális nukleáris leszerelési folyamatban betöltött vezető szerepért, valamint az atomkísérletek átfogó tilalmáért tett lépéseket; |
| --- | --- |

an)

üdvözöljék a Kazahsztán által az atomfegyvermentes világért és a globális nukleáris leszerelési folyamatban betöltött vezető szerepért, valamint az atomkísérletek átfogó tilalmáért tett lépéseket;

| ao) | hívják fel a figyelmet a demokrácia, a jogállamiság – ideértve a korrupció elleni küzdelmet – az emberi jogok és az alapvető szabadságok kapcsán kialakult kritikus helyzetre, különös tekintettel a munkavállalók jogaira, ami többek között tisztességtelen versenyelőnyök kialakulásához vezet; ezért hangsúlyozzák, hogy egy kötelező erejű, a kereskedelemről és a fenntartható fejlődésről szóló fejezetet is foglaljanak bele az új megállapodás kereskedelemmel foglalkozó címe alá; |
| --- | --- |

ao)

hívják fel a figyelmet a demokrácia, a jogállamiság – ideértve a korrupció elleni küzdelmet – az emberi jogok és az alapvető szabadságok kapcsán kialakult kritikus helyzetre, különös tekintettel a munkavállalók jogaira, ami többek között tisztességtelen versenyelőnyök kialakulásához vezet; ezért hangsúlyozzák, hogy egy kötelező erejű, a kereskedelemről és a fenntartható fejlődésről szóló fejezetet is foglaljanak bele az új megállapodás kereskedelemmel foglalkozó címe alá;

| ap) | ragaszkodjanak egy hatékony vitarendező mechanizmus bevezetéséhez is annak biztosítására, hogy a megkötött megállapodást tiszteletben fogják tartani; |
| --- | --- |

ap)

ragaszkodjanak egy hatékony vitarendező mechanizmus bevezetéséhez is annak biztosítására, hogy a megkötött megállapodást tiszteletben fogják tartani;

| aq) | hangsúlyozzák, hogy a szolgáltatások és a letelepedés kérdésével kiemelten foglalkozó fejezet, valamint Kazahsztán konvergenciája az uniós normák irányába (ideértve az egységes támogatási rendszert, a kereskedelem technikai akadályait és a szellemi tulajdonhoz fűződő jogot) a kereskedelem és a beruházások forgalmának növekedéséhez vezetne, ami kedvezne Kazahsztán gazdasága korszerűsítésének és diverzifikációjának; emeljék ki az engedélyezési eljárások javításának fontosságát Kazahsztánban, mivel ezek elősegítik a szolgáltatásokat és a beruházásokat; |
| --- | --- |

aq)

hangsúlyozzák, hogy a szolgáltatások és a letelepedés kérdésével kiemelten foglalkozó fejezet, valamint Kazahsztán konvergenciája az uniós normák irányába (ideértve az egységes támogatási rendszert, a kereskedelem technikai akadályait és a szellemi tulajdonhoz fűződő jogot) a kereskedelem és a beruházások forgalmának növekedéséhez vezetne, ami kedvezne Kazahsztán gazdasága korszerűsítésének és diverzifikációjának; emeljék ki az engedélyezési eljárások javításának fontosságát Kazahsztánban, mivel ezek elősegítik a szolgáltatásokat és a beruházásokat;

| ar) | bátorítsák Kazahsztán azon erőfeszítéseit, hogy minden olyan, nem tarifális akadályt számoljon fel, amely mindezidáig hátráltatta a kereskedelem és az országban tett beruházások fejlődését; |
| --- | --- |

ar)

bátorítsák Kazahsztán azon erőfeszítéseit, hogy minden olyan, nem tarifális akadályt számoljon fel, amely mindezidáig hátráltatta a kereskedelem és az országban tett beruházások fejlődését;

| as) | összpontosítsák a Kazahsztánnak nyújtandó gazdasági és kereskedelmi vonatkozású támogatást a kkv-k fejlesztésére és az üzleti közvetítő szervezet támogatására; |
| --- | --- |

as)

összpontosítsák a Kazahsztánnak nyújtandó gazdasági és kereskedelmi vonatkozású támogatást a kkv-k fejlesztésére és az üzleti közvetítő szervezet támogatására;

| at) | a Kazahsztánban működő európai székhelyű társaságok ellen a közelmúltban felmerült állítólagos korrupciós vádak fényében határozottabb és kötelező érvényű előírásokat sürgessenek a vállalatok társadalmi felelősségvállalásával kapcsolatban; |
| --- | --- |

at)

a Kazahsztánban működő európai székhelyű társaságok ellen a közelmúltban felmerült állítólagos korrupciós vádak fényében határozottabb és kötelező érvényű előírásokat sürgessenek a vállalatok társadalmi felelősségvállalásával kapcsolatban;

| au) | tekintsék kiemelt jelentőségűnek azt, hogy az európai székhelyű vállalatok tartsák tiszteletben a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet szakszervezeti jogokra vonatkozó előírásait, valamint a környezeti, egészségügyi és biztonsági előírásokat, amikor Kazahsztánban – különösen a gazdaság nyersanyag-kitermelő ágazatában –, folytatnak tevékenységet; |
| --- | --- |

au)

tekintsék kiemelt jelentőségűnek azt, hogy az európai székhelyű vállalatok tartsák tiszteletben a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet szakszervezeti jogokra vonatkozó előírásait, valamint a környezeti, egészségügyi és biztonsági előírásokat, amikor Kazahsztánban – különösen a gazdaság nyersanyag-kitermelő ágazatában –, folytatnak tevékenységet;

| av) | gondoskodjanak arról, hogy a foszfortermelés és -kivitel során a dömpingmódszereket határozottan zárják ki, mivel az európai termelők állítólag kárt szenvednek dömpingelt behozatal miatt, és mivel lehetetlenné válik a foszfor másodlagos foszforerekből való kivonása, illetve újrahasznosítása; |
| --- | --- |

av)

gondoskodjanak arról, hogy a foszfortermelés és -kivitel során a dömpingmódszereket határozottan zárják ki, mivel az európai termelők állítólag kárt szenvednek dömpingelt behozatal miatt, és mivel lehetetlenné válik a foszfor másodlagos foszforerekből való kivonása, illetve újrahasznosítása;

| aw) | gondoskodjanak a gazdasági és kereskedelmi szakértők megfelelő képviseletéről az EU kazahsztáni küldöttségében; |
| --- | --- |

aw)

gondoskodjanak a gazdasági és kereskedelmi szakértők megfelelő képviseletéről az EU kazahsztáni küldöttségében;

Egyéb rendelkezések

| ax) | konzultáljanak az Európai Parlamenttel a parlamenti együttműködésről szóló rendelkezéseket illetően; fokozzák a Parlament, a parlamenti együttműködési bizottságok és parlamentközi találkozók szerepét a partnerségi megállapodásokra vonatkozó tárgyalások és azok végrehajtásának nyomon követése érdekében; ösztönözzék a Parlament arra irányuló erőfeszítéseit, hogy előmozdítsa a párbeszédet és a rendszeres kétoldalú és többoldalú parlamenti együttműködés kialakítását; |
| --- | --- |

ax)

konzultáljanak az Európai Parlamenttel a parlamenti együttműködésről szóló rendelkezéseket illetően; fokozzák a Parlament, a parlamenti együttműködési bizottságok és parlamentközi találkozók szerepét a partnerségi megállapodásokra vonatkozó tárgyalások és azok végrehajtásának nyomon követése érdekében; ösztönözzék a Parlament arra irányuló erőfeszítéseit, hogy előmozdítsa a párbeszédet és a rendszeres kétoldalú és többoldalú parlamenti együttműködés kialakítását;

| ay) | biztosítsák, hogy az új partnerségi és együttműködési megállapodás alapvető fontosságú elemként írja elő a demokratikus elvek, az alapvető és emberi jogok és a jogállamiság elvének tiszteletben tartását, oly módon, hogy azok bármelyik fél általi megszegése intézkedéseket vonna maga után, amelyek akár a megállapodás felfüggesztéséhez is vezethetnek; |
| --- | --- |

ay)

biztosítsák, hogy az új partnerségi és együttműködési megállapodás alapvető fontosságú elemként írja elő a demokratikus elvek, az alapvető és emberi jogok és a jogállamiság elvének tiszteletben tartását, oly módon, hogy azok bármelyik fél általi megszegése intézkedéseket vonna maga után, amelyek akár a megállapodás felfüggesztéséhez is vezethetnek;

| az) | a kazah hatóságokkal együtt foglaljanak bele konkrét referenciaértékeket, valamint kötelező erejű határidőket az új partnerségi és együttműködési megállapodás végrehajtásának folyamatába, továbbá olyan átfogó ellenőrző mechanizmusokról is rendelkezzenek, mint a rendszeres tájékoztatás küldése az EP-nek, többek között az Együttműködési Tanács üléseit megelőzően; |
| --- | --- |

az)

a kazah hatóságokkal együtt foglaljanak bele konkrét referenciaértékeket, valamint kötelező erejű határidőket az új partnerségi és együttműködési megállapodás végrehajtásának folyamatába, továbbá olyan átfogó ellenőrző mechanizmusokról is rendelkezzenek, mint a rendszeres tájékoztatás küldése az EP-nek, többek között az Együttműködési Tanács üléseit megelőzően;

| ba) | a megállapodás megkötését követően hozzanak létre egy, a Parlament és az EKSZ közötti átfogó nyomonkövetési mechanizmust annak érdekében, hogy átfogó és rendszeres információ álljon rendelkezésre a partnerségi és együttműködési megállapodás végrehajtásáról, és különösen annak célkitűzéseiről; e mechanizmusnak a következő elemeket kell tartalmaznia:






  i. | információ nyújtása az Európai Parlament számára az uniós intézkedések és álláspontok által kitűzött célokról, illetve valamennyi Kazahsztánnal kapcsolatos kérdésről; |
| --- | --- | --- |

ba)

a megállapodás megkötését követően hozzanak létre egy, a Parlament és az EKSZ közötti átfogó nyomonkövetési mechanizmust annak érdekében, hogy átfogó és rendszeres információ álljon rendelkezésre a partnerségi és együttműködési megállapodás végrehajtásáról, és különösen annak célkitűzéseiről; e mechanizmusnak a következő elemeket kell tartalmaznia:

i.

információ nyújtása az Európai Parlament számára az uniós intézkedések és álláspontok által kitűzött célokról, illetve valamennyi Kazahsztánnal kapcsolatos kérdésről;

| ii. | információ nyújtása az Európai Parlament számára az EU és Kazahsztán által tett lépések eredményeinek összehasonlító teljesítményértékelésével, amely kiemeli az emberi jog, a demokrácia, a jogállamiság terén az országban fennálló helyzet alakulását, különösen a következők révén:






  — | hozzáférés biztosítása az információk megfelelő, bizalmas kezelésére vonatkozó eljárások keretében az EKSZ releváns belső dokumentumaihoz; |
| --- | --- | --- |

ii.

információ nyújtása az Európai Parlament számára az EU és Kazahsztán által tett lépések eredményeinek összehasonlító teljesítményértékelésével, amely kiemeli az emberi jog, a demokrácia, a jogállamiság terén az országban fennálló helyzet alakulását, különösen a következők révén:

—

hozzáférés biztosítása az információk megfelelő, bizalmas kezelésére vonatkozó eljárások keretében az EKSZ releváns belső dokumentumaihoz;

| — | megfigyelői státusz biztosítása a Parlament számára az Együttműködési Tanács előtti tájékoztató üléseken, valamint hozzáférés a Tanácsnak és a Bizottságnak biztosított dokumentumokhoz; |
| --- | --- |

—

megfigyelői státusz biztosítása a Parlament számára az Együttműködési Tanács előtti tájékoztató üléseken, valamint hozzáférés a Tanácsnak és a Bizottságnak biztosított dokumentumokhoz;

| — | a civil társadalom bevonása az információ előkészítésébe és a helyzet értékelésébe; |
| --- | --- |

—

a civil társadalom bevonása az információ előkészítésébe és a helyzet értékelésébe;

| bb) | ösztönözzék az uniós tárgyalócsoportot, hogy folytassa szoros együttműködését az Európai Parlamenttel, miközben az eljárás minden szakaszában, dokumentumokkal alátámasztva nyújtsanak tájékoztatást a tárgyalások alakulásáról, összhangban az EUMSZ 218. cikkének (10) bekezdésével, amely kimondja, hogy az Európai Parlamentet az eljárás minden szakaszában haladéktalanul és teljes körűen tájékoztatni kell; |
| --- | --- |

bb)

ösztönözzék az uniós tárgyalócsoportot, hogy folytassa szoros együttműködését az Európai Parlamenttel, miközben az eljárás minden szakaszában, dokumentumokkal alátámasztva nyújtsanak tájékoztatást a tárgyalások alakulásáról, összhangban az EUMSZ 218. cikkének (10) bekezdésével, amely kimondja, hogy az Európai Parlamentet az eljárás minden szakaszában haladéktalanul és teljes körűen tájékoztatni kell;

| bc) | nyújtsanak elegendő uniós támogatást a közép-ázsiai országokkal folytatott átfogó és fenntartható együttműködéshez, ideértve a Kazahsztánnal kötött új partnerségi és együttműködési megállapodás végrehajtását; |
| --- | --- |

bc)

nyújtsanak elegendő uniós támogatást a közép-ázsiai országokkal folytatott átfogó és fenntartható együttműködéshez, ideértve a Kazahsztánnal kötött új partnerségi és együttműködési megállapodás végrehajtását;

o

o o

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az Európai Parlament javaslatait tartalmazó állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a főképviselőnek/alelnöknek és a Kazah Köztársaság kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az Európai Parlament javaslatait tartalmazó állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a főképviselőnek/alelnöknek és a Kazah Köztársaság kormányának és parlamentjének.

---

(1)  HL L 196., 1999.7.28., 1. o., HL L 248., 1999.9.21., 35. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0089.

(3)  HL C 224. E, 2010.8.19., 30. o.

(4)  HL C 371. E, 2011.12.20., 5. o.

(5)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0588.

(6)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0058.

---

| 16.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 419/167 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 419/167

---

P7_TA(2012)0460

A kisüzemi halászat és a KHP reformja

Az Európai Parlament 2012. november 22-i állásfoglalása a kisüzemi part menti halászatról, a hagyományos kisüzemi halászatról, valamint a közös halászati politika reformjáról (2011/2292(INI))

(2015/C 419/25)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a közös halászati politika (KHP) reformjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a közös halászati politika (KHP) reformjára,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ,) és különösen annak 43. cikke (2) bekezdésére és 349. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ,) és különösen annak 43. cikke (2) bekezdésére és 349. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésnek a legkülső régiók sajátos jellemzőit és korlátait figyelembe vevő intézkedésekről szóló 349. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésnek a legkülső régiók sajátos jellemzőit és korlátait figyelembe vevő intézkedésekről szóló 349. cikkére,

| — | tekintettel a Bizottságnak a közös halászati politika reformjáról szóló zöld könyvére (COM(2009)0163), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a közös halászati politika reformjáról szóló zöld könyvére (COM(2009)0163),

| — | mivel a jövőbeni Európai Tengerügyi és Halászati Alapnak (ETHA) biztosítania kell a helyi lakosság számára a saját szokásaiknak megfelelő, családi fogyasztás céljára végzett halászathoz való jogot, valamint hagyományos gazdasági tevékenységeik fenntartását, |
| --- | --- |

—

mivel a jövőbeni Európai Tengerügyi és Halászati Alapnak (ETHA) biztosítania kell a helyi lakosság számára a saját szokásaiknak megfelelő, családi fogyasztás céljára végzett halászathoz való jogot, valamint hagyományos gazdasági tevékenységeik fenntartását,

| — | tekintettel a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendeletre (1),

| — | tekintettel az Európai Halászati Alapra (EHA) alkalmazandó rendeletre, nevezetesen az 1198/2006/EK tanácsi rendeletre, amely megállapítja a halászati ágazatnak nyújtott közösségi strukturális támogatásra vonatkozó részletes szabályokat és rendelkezéseket (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Halászati Alapra (EHA) alkalmazandó rendeletre, nevezetesen az 1198/2006/EK tanácsi rendeletre, amely megállapítja a halászati ágazatnak nyújtott közösségi strukturális támogatásra vonatkozó részletes szabályokat és rendelkezéseket (2),

| — | tekintettel „A női hálózatok: halászat, gazdálkodás és diverzifikáció” című, 2005. december 15-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A női hálózatok: halászat, gazdálkodás és diverzifikáció” című, 2005. december 15-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a part menti halászatról és a part menti halászközösségek által tapasztalt problémákról szóló, 2006. június 15-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a part menti halászatról és a part menti halászközösségek által tapasztalt problémákról szóló, 2006. június 15-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a tengerparti övezet integrált európai kezelésével összefüggésben a halászatról és az akvakultúráról szóló, 2008. szeptember 2-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tengerparti övezet integrált európai kezelésével összefüggésben a halászatról és az akvakultúráról szóló, 2008. szeptember 2-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel a közös halászati politika közjavak megteremtéséhez történő hozzájárulásáról szóló, 2012. február 16-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közös halászati politika közjavak megteremtéséhez történő hozzájárulásáról szóló, 2012. február 16-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel a közös halászati politika jövőjéről szóló zöld könyvre vonatkozó 2010. február 25-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közös halászati politika jövőjéről szóló zöld könyvre vonatkozó 2010. február 25-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel a közös halászati politikáról szóló új parlamenti és bizottsági rendeletre irányuló javaslatra(COM(2011)0425), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közös halászati politikáról szóló új parlamenti és bizottsági rendeletre irányuló javaslatra(COM(2011)0425),

| — | tekintettel az Európai Tengerügyi és Halászati Alapról és az 1198/2006/EK tanácsi rendelet, a 861/2006/EK tanácsi rendelet és az integrált tengerpolitikáról szóló XXX/2011/EU tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2011)0804), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tengerügyi és Halászati Alapról és az 1198/2006/EK tanácsi rendelet, a 861/2006/EK tanácsi rendelet és az integrált tengerpolitikáról szóló XXX/2011/EU tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2011)0804),

| — | tekintettel a halászati és akvakultúra-termékek piacának közös szervezéséről szóló új európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2011)0416), |
| --- | --- |

—

tekintettel a halászati és akvakultúra-termékek piacának közös szervezéséről szóló új európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2011)0416),

| — | tekintettel az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, „A közös halászati politika reformja” című bizottsági közleményre (COM(2011)0417), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, „A közös halászati politika reformja” című bizottsági közleményre (COM(2011)0417),

| — | tekintettel az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, „A közös halászati politika külpolitikai vetülete” című bizottsági közleményre (COM(2011)0424), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, „A közös halászati politika külpolitikai vetülete” című bizottsági közleményre (COM(2011)0424),

| — | tekintettel az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendelet szerinti jelentési kötelezettségekről szóló bizottsági jelentésre (COM(2011)0418), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendelet szerinti jelentési kötelezettségekről szóló bizottsági jelentésre (COM(2011)0418),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Halászati Bizottság jelentésére, valamint a Regionális Fejlesztési Bizottság és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A7-0291/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Halászati Bizottság jelentésére, valamint a Regionális Fejlesztési Bizottság és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A7-0291/2012),

| A. | mivel kisüzemi halászat, amely magában foglalja a hagyományos kisüzemi halászatot, egyes part menti halászati tevékenységeket, a kagylóhalászatot és az egyéb hagyományos külterjes akvakultúra-tevékenységet, így például a part menti vizekben természetes körülmények között folytatott kagylótenyésztést, nagyon eltérő területi, társadalmi és kulturális hatást gyakorol a szárazföldön, a szigeteken és a legkülső régiókban, és egyedi problémái megkülönböztetik a nagyüzemi halászattól és az intenzív vagy ipari akvakultúrától; |
| --- | --- |

A.

mivel kisüzemi halászat, amely magában foglalja a hagyományos kisüzemi halászatot, egyes part menti halászati tevékenységeket, a kagylóhalászatot és az egyéb hagyományos külterjes akvakultúra-tevékenységet, így például a part menti vizekben természetes körülmények között folytatott kagylótenyésztést, nagyon eltérő területi, társadalmi és kulturális hatást gyakorol a szárazföldön, a szigeteken és a legkülső régiókban, és egyedi problémái megkülönböztetik a nagyüzemi halászattól és az intenzív vagy ipari akvakultúrától;

| B. | mivel az új közös halászati politika szabályozásában meg kell határozni a hagyományos kisüzemi halászat fogalmát, figyelembe véve egyúttal, hogy e halászati tevékenység mennyiben érinti az új Európai Tengerügyi és Halászati Alapból juttatott támogatásokat; |
| --- | --- |

B.

mivel az új közös halászati politika szabályozásában meg kell határozni a hagyományos kisüzemi halászat fogalmát, figyelembe véve egyúttal, hogy e halászati tevékenység mennyiben érinti az új Európai Tengerügyi és Halászati Alapból juttatott támogatásokat;

| C. | mivel a hagyományos kisüzemi vagy part menti halászflotta meghatározó szerepet játszik a part menti régiókban a foglalkoztatás fenntartásában és a munkahelyteremtésben, valamint hozzájárul az EU élelmezési önállóságához, a part menti területek fejlesztéséhez és az európai piac halászati termékekkel való ellátásához; |
| --- | --- |

C.

mivel a hagyományos kisüzemi vagy part menti halászflotta meghatározó szerepet játszik a part menti régiókban a foglalkoztatás fenntartásában és a munkahelyteremtésben, valamint hozzájárul az EU élelmezési önállóságához, a part menti területek fejlesztéséhez és az európai piac halászati termékekkel való ellátásához;

| D. | mivel az uniós halászat közel 80 %-át 15 méternél rövidebb halászhajók bonyolítják, így ez a flottaszegmens kiemelt szereplőjévé válik a közös halászati politikának; mivel a közös halászati politikának megfelelő, kielégítő és szükséges választ kell adnia a kisüzemi halászat jelentős részét a tagállamok számára biztosított egymást követő intézkedések ellenére jelenleg is érintő problémákra; |
| --- | --- |

D.

mivel az uniós halászat közel 80 %-át 15 méternél rövidebb halászhajók bonyolítják, így ez a flottaszegmens kiemelt szereplőjévé válik a közös halászati politikának; mivel a közös halászati politikának megfelelő, kielégítő és szükséges választ kell adnia a kisüzemi halászat jelentős részét a tagállamok számára biztosított egymást követő intézkedések ellenére jelenleg is érintő problémákra;

| E. | mivel a part menti és a hagyományos kisüzemi halászati ágazat olyan elöregedő hajókkal rendelkezik, amelyeket biztonságossá és korszerűvé kell tenni, sőt új, energiahatékonyabb és a biztonsági normáknak megfelelő hajókra kell cserélni; |
| --- | --- |

E.

mivel a part menti és a hagyományos kisüzemi halászati ágazat olyan elöregedő hajókkal rendelkezik, amelyeket biztonságossá és korszerűvé kell tenni, sőt új, energiahatékonyabb és a biztonsági normáknak megfelelő hajókra kell cserélni;

| F. | mivel a társadalmi, gazdasági és területi kohézió tekintetében kevés európai szintű statisztikai adat és mutató áll rendelkezésre, és szorgalmazni kell az ilyen típusú halászati tevékenység földrajzi, környezeti és társadalmi-gazdasági sokszínűségét tükröző társadalmi-gazdasági, tudományos és környezetvédelmi adatokat biztosító európai mutatók bevezetését; |
| --- | --- |

F.

mivel a társadalmi, gazdasági és területi kohézió tekintetében kevés európai szintű statisztikai adat és mutató áll rendelkezésre, és szorgalmazni kell az ilyen típusú halászati tevékenység földrajzi, környezeti és társadalmi-gazdasági sokszínűségét tükröző társadalmi-gazdasági, tudományos és környezetvédelmi adatokat biztosító európai mutatók bevezetését;

| G. | mivel a megbízható tudományos adatok hiánya a legtöbb halállomány esetében továbbra is súlyos probléma a fenntartható gazdálkodás elérésére való törekvés tekintetében; |
| --- | --- |

G.

mivel a megbízható tudományos adatok hiánya a legtöbb halállomány esetében továbbra is súlyos probléma a fenntartható gazdálkodás elérésére való törekvés tekintetében;

| H. | mivel a halászati politika meghatározásakor – a halászati erőforrások megóvásával kapcsolatos alapvető fontosságú környezetvédelmi célokon kívül – tekintettel kell lenni a különösen a kisüzemi halászat esetében figyelmen kívül hagyott gazdasági és társadalmi célokra is; |
| --- | --- |

H.

mivel a halászati politika meghatározásakor – a halászati erőforrások megóvásával kapcsolatos alapvető fontosságú környezetvédelmi célokon kívül – tekintettel kell lenni a különösen a kisüzemi halászat esetében figyelmen kívül hagyott gazdasági és társadalmi célokra is;

| I. | mivel a közös halászati politika jelenlegi központosított irányítása gyakran a valós helyzethez nem illeszkedő iránymutatásokhoz vezet, amelyeket az (azok megvitatásában és kidolgozásában részt nem vevő) ágazat nehezen ért meg, és amelyek nehezen hajthatók végre és sokszor a szándékokkal ellentétes eredményekkel járnak; |
| --- | --- |

I.

mivel a közös halászati politika jelenlegi központosított irányítása gyakran a valós helyzethez nem illeszkedő iránymutatásokhoz vezet, amelyeket az (azok megvitatásában és kidolgozásában részt nem vevő) ágazat nehezen ért meg, és amelyek nehezen hajthatók végre és sokszor a szándékokkal ellentétes eredményekkel járnak;

| J. | mivel az átruházható halászati jogokon alapuló igazgatási modellek nem tekinthetők a túlhalászás és a kapacitástöbblet kezelésére szolgáló eszköznek; |
| --- | --- |

J.

mivel az átruházható halászati jogokon alapuló igazgatási modellek nem tekinthetők a túlhalászás és a kapacitástöbblet kezelésére szolgáló eszköznek;

| K. | mivel a flottakapacitás kötelező csökkentésének pusztán piaci eszközökkel, például átruházható halászati koncessziók segítségével történő végrehajtása következtében a kizárólag gazdasági szempontból versenyképesebb gazdasági szereplők kerülhetnek előtérbe, a kisebb környezeti hatásokat okozó, (közvetlenül és közvetetten) több munkahelyet teremtő gazdasági szereplők és flottaszegmensek kárára; |
| --- | --- |

K.

mivel a flottakapacitás kötelező csökkentésének pusztán piaci eszközökkel, például átruházható halászati koncessziók segítségével történő végrehajtása következtében a kizárólag gazdasági szempontból versenyképesebb gazdasági szereplők kerülhetnek előtérbe, a kisebb környezeti hatásokat okozó, (közvetlenül és közvetetten) több munkahelyet teremtő gazdasági szereplők és flottaszegmensek kárára;

| L. | mivel a gazdasági és társadalmi válság különösen a halászati ágazatot sújtja, és ezzel összefüggésben a tőkehiányos kisüzemi halászat még inkább veszélyeztetett; mivel fontos a kisüzemi halászattal foglalkozó közösségek gazdasági és társadalmi stabilitásának biztosítása; |
| --- | --- |

L.

mivel a gazdasági és társadalmi válság különösen a halászati ágazatot sújtja, és ezzel összefüggésben a tőkehiányos kisüzemi halászat még inkább veszélyeztetett; mivel fontos a kisüzemi halászattal foglalkozó közösségek gazdasági és társadalmi stabilitásának biztosítása;

| M. | mivel a kisüzemi part menti halászat és a hagyományos kisüzemi halászat a strukturális gyengeségei következtében ki van téve bizonyos gazdasági hatásoknak– mint például az üzemanyagárak váratlan emelkedése, vagy a hitelhez való hozzájutás hiánya –, valamint a források elérhetőségében bekövetkező hirtelen változásoknak; |
| --- | --- |

M.

mivel a kisüzemi part menti halászat és a hagyományos kisüzemi halászat a strukturális gyengeségei következtében ki van téve bizonyos gazdasági hatásoknak– mint például az üzemanyagárak váratlan emelkedése, vagy a hitelhez való hozzájutás hiánya –, valamint a források elérhetőségében bekövetkező hirtelen változásoknak;

| N. | mivel a kisüzemi halászat sajátosságainak figyelembevétele egyike azoknak a szempontoknak, amelyekkel kötelezően számolni kell a jövőbeni közös halászati politika kidolgozása során, ez azonban – az ágazat egészét jelenleg sújtó súlyos válságra tekintettel – nem jelentheti a reform társadalmi szempontjainak kizárólagos célterületét; |
| --- | --- |

N.

mivel a kisüzemi halászat sajátosságainak figyelembevétele egyike azoknak a szempontoknak, amelyekkel kötelezően számolni kell a jövőbeni közös halászati politika kidolgozása során, ez azonban – az ágazat egészét jelenleg sújtó súlyos válságra tekintettel – nem jelentheti a reform társadalmi szempontjainak kizárólagos célterületét;

| O. | mivel a termelési tényezők –elsősorban az üzemanyagok – jelenlegi számottevő áremelkedése, nem jár együtt a halászati termékek első értékesítésének azonos mértékű áremelkedésével, amely számos esetben stagnál vagy csökken, ezáltal is tovább súlyosbítva az ágazat válságát; |
| --- | --- |

O.

mivel a termelési tényezők –elsősorban az üzemanyagok – jelenlegi számottevő áremelkedése, nem jár együtt a halászati termékek első értékesítésének azonos mértékű áremelkedésével, amely számos esetben stagnál vagy csökken, ezáltal is tovább súlyosbítva az ágazat válságát;

| P. | mivel a piac nem fizeti meg maradéktalanul a kisüzemi halászathoz kapcsolódó pozitív, társadalmi és környezeti externáliákat; mivel a társadalom általában véve nem ismeri el és nem honorálja kellőképpen a halászathoz kapcsolódó, az ágazat sokrétűségét kifejező, többek között a part menti övezet, a gasztronómia, a muzeológia és a szabadidős halászat fellendítése révén közjavakat termelő, az egész társadalom javára szolgáló tevékenységeket; |
| --- | --- |

P.

mivel a piac nem fizeti meg maradéktalanul a kisüzemi halászathoz kapcsolódó pozitív, társadalmi és környezeti externáliákat; mivel a társadalom általában véve nem ismeri el és nem honorálja kellőképpen a halászathoz kapcsolódó, az ágazat sokrétűségét kifejező, többek között a part menti övezet, a gasztronómia, a muzeológia és a szabadidős halászat fellendítése révén közjavakat termelő, az egész társadalom javára szolgáló tevékenységeket;

| Q. | mivel az új Európai Tengerügyi és Halászati Alapnak (ETHA) a part menti és a szárazföldi területeken egyaránt maradéktalanul figyelembe kell vennie a hagyományos kisüzemi és a kisüzemi halászat sajátos problémáit és szükségleteit, valamint azt, hogy a férfiakra és a nőkre hogyan hat a jövőbeli reformban foglalt intézkedések végrehajtása; |
| --- | --- |

Q.

mivel az új Európai Tengerügyi és Halászati Alapnak (ETHA) a part menti és a szárazföldi területeken egyaránt maradéktalanul figyelembe kell vennie a hagyományos kisüzemi és a kisüzemi halászat sajátos problémáit és szükségleteit, valamint azt, hogy a férfiakra és a nőkre hogyan hat a jövőbeli reformban foglalt intézkedések végrehajtása;

| R. | mivel a hagyományos kisüzemi halászatban dolgozó nőket sújtó jellemző betegségeket nem ismerik el foglalkozási megbetegedésnek; |
| --- | --- |

R.

mivel a hagyományos kisüzemi halászatban dolgozó nőket sújtó jellemző betegségeket nem ismerik el foglalkozási megbetegedésnek;

| S. | mivel a kizárólagos hozzáférési területek kijelölése hozzájárul a felelősségteljes gyakorlatok kialakításához, a part menti tengeri ökoszisztémák, valamint a hagyományos halászati tevékenységek fenntarthatóságához, és a halászközösségek fennmaradásához; |
| --- | --- |

S.

mivel a kizárólagos hozzáférési területek kijelölése hozzájárul a felelősségteljes gyakorlatok kialakításához, a part menti tengeri ökoszisztémák, valamint a hagyományos halászati tevékenységek fenntarthatóságához, és a halászközösségek fennmaradásához;

| T. | mivel a kisüzemi part menti halászat és a hagyományos kisüzemi halászat nagymértékben eltérő jellemzőkkel rendelkeznek, amelyek országonként és part menti szakaszonként változnak; |
| --- | --- |

T.

mivel a kisüzemi part menti halászat és a hagyományos kisüzemi halászat nagymértékben eltérő jellemzőkkel rendelkeznek, amelyek országonként és part menti szakaszonként változnak;

| U. | mivel nem lehet figyelmen kívül hagyni a kisüzemi halászatnak a kisebbségi nyelvek védelmében vállalt fontos szerepét az elszigetelt part menti térségekben; |
| --- | --- |

U.

mivel nem lehet figyelmen kívül hagyni a kisüzemi halászatnak a kisebbségi nyelvek védelmében vállalt fontos szerepét az elszigetelt part menti térségekben;

| V. | mivel a kisüzemi halászatban dolgozók társulási és szerveződési szintje számos tagállamban nem kielégítő és egyenlőtlen; |
| --- | --- |

V.

mivel a kisüzemi halászatban dolgozók társulási és szerveződési szintje számos tagállamban nem kielégítő és egyenlőtlen;

| W. | mivel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 349. cikke utal arra, hogy ösztönözni kell a legkülső régiókra irányuló célzott politikákat, különösen a halászati ágazatban; |
| --- | --- |

W.

mivel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 349. cikke utal arra, hogy ösztönözni kell a legkülső régiókra irányuló célzott politikákat, különösen a halászati ágazatban;

| 1. | úgy véli, hogy a kisüzemi halászat magában foglalja a hagyományos kisüzemi halászatot, egyes part menti halászati tevékenységeket, a kagylóhalászatot és az egyéb hagyományos külterjes akvakultúra-tevékenységet, így például a part menti vizekben természetes körülmények között folytatott kagylótenyésztést; |
| --- | --- |

1.

úgy véli, hogy a kisüzemi halászat magában foglalja a hagyományos kisüzemi halászatot, egyes part menti halászati tevékenységeket, a kagylóhalászatot és az egyéb hagyományos külterjes akvakultúra-tevékenységet, így például a part menti vizekben természetes körülmények között folytatott kagylótenyésztést;

| 2. | hangsúlyozza, hogy a kisüzemi halászat – jellemzőinél és az ágazat egészében betöltött jelentőségénél fogva – kulcsfontosságú azon célok eléréséhez, amelyeknek a mindenkori halászati politika elsődleges céljainak kellene lenniük, úgymint – a források fenntarthatóságának és megóvásának biztosítása mellett – a népesség hallal való ellátása, a part menti közösségek fejlődésének támogatása, a foglalkoztatás előmozdítása, valamint a halászatból élők életkörülményeinek javítása; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy a kisüzemi halászat – jellemzőinél és az ágazat egészében betöltött jelentőségénél fogva – kulcsfontosságú azon célok eléréséhez, amelyeknek a mindenkori halászati politika elsődleges céljainak kellene lenniük, úgymint – a források fenntarthatóságának és megóvásának biztosítása mellett – a népesség hallal való ellátása, a part menti közösségek fejlődésének támogatása, a foglalkoztatás előmozdítása, valamint a halászatból élők életkörülményeinek javítása;

| 3. | úgy véli, hogy a kisüzemi halászati szegmens sajátos jellegzetességei semmiképpen nem igazolhatják a szegmensnek a közös halászati politika általános keretéből való kizárását, e politikának ugyanakkor rendelkeznie kell a szükséges rugalmassággal ahhoz, hogy az igazgatási rendszereket hozzá lehessen igazítani a hagyományos kisüzemi halászat sajátos jellegzetességeihez és problémáihoz; |
| --- | --- |

3.

úgy véli, hogy a kisüzemi halászati szegmens sajátos jellegzetességei semmiképpen nem igazolhatják a szegmensnek a közös halászati politika általános keretéből való kizárását, e politikának ugyanakkor rendelkeznie kell a szükséges rugalmassággal ahhoz, hogy az igazgatási rendszereket hozzá lehessen igazítani a hagyományos kisüzemi halászat sajátos jellegzetességeihez és problémáihoz;

| 4. | emlékeztet, hogy a kisüzemi halászat sajátosságai tagállamonként igen eltérőek, valamint hogy a legkisebb közös nevező keresése ritkán bizonyult konstruktív hozzáállásnak az európai döntéshozatal szempontjából; |
| --- | --- |

4.

emlékeztet, hogy a kisüzemi halászat sajátosságai tagállamonként igen eltérőek, valamint hogy a legkisebb közös nevező keresése ritkán bizonyult konstruktív hozzáállásnak az európai döntéshozatal szempontjából;

| 5. | úgy véli, hogy a hagyományos kisüzemi halászat általános meghatározásából kell kiindulni, elkerülve, hogy a halászati ágazat területi eltérések, a halászott állomány típusa, vagy bármilyen egyéb, pusztán helyi jellegű sajátosság miatti sokfélesége az egyszerűsítés, a világos szabályozás és a megkülönböztetésmentesség rovására menjen; úgy véli továbbá hogy a közös halászati politikának tartalmaznia kell olyan intézkedéseket, amelyek bizonyos fokú rugalmasságot biztosítanak azokban a tudományosan alátámasztott esetekben, amikor az általános szabályok bizonyos mértékű kiigazítása nélkül ellehetetlenülne a halászat; |
| --- | --- |

5.

úgy véli, hogy a hagyományos kisüzemi halászat általános meghatározásából kell kiindulni, elkerülve, hogy a halászati ágazat területi eltérések, a halászott állomány típusa, vagy bármilyen egyéb, pusztán helyi jellegű sajátosság miatti sokfélesége az egyszerűsítés, a világos szabályozás és a megkülönböztetésmentesség rovására menjen; úgy véli továbbá hogy a közös halászati politikának tartalmaznia kell olyan intézkedéseket, amelyek bizonyos fokú rugalmasságot biztosítanak azokban a tudományosan alátámasztott esetekben, amikor az általános szabályok bizonyos mértékű kiigazítása nélkül ellehetetlenülne a halászat;

| 6. | emlékeztet rá, hogy figyelembe kell venni a kisüzemi halászatról rendelkezésre álló tudományos kutatásokat; hangsúlyozza, hogy ezek közül néhány tanulmány javaslatot is tesz a „kisüzemi halászat” meghatározására, mint például az atlanti-óceáni térségben a hagyományos kisüzemi halászat fenntartható fejlődésével foglalkozó PRESPO projekt, amely az európai hagyományos kisüzemi halászflották meghatározására és szegmentálására számszaki jellemzőkből kiinduló megközelítést javasol; |
| --- | --- |

6.

emlékeztet rá, hogy figyelembe kell venni a kisüzemi halászatról rendelkezésre álló tudományos kutatásokat; hangsúlyozza, hogy ezek közül néhány tanulmány javaslatot is tesz a „kisüzemi halászat” meghatározására, mint például az atlanti-óceáni térségben a hagyományos kisüzemi halászat fenntartható fejlődésével foglalkozó PRESPO projekt, amely az európai hagyományos kisüzemi halászflották meghatározására és szegmentálására számszaki jellemzőkből kiinduló megközelítést javasol;

| 7. | úgy véli, hogy a kisüzemi halászat meghatározásának figyelembe kell vennie a nemzeti és regionális szintű jellegzetességeket és különbségeket az irányítás tekintetében, beleértve többek között a helyi környezetben gyökerező, családi tulajdonban lévő, a családtagok munkájára épülő kisüzemi hagyomány tiszteletben tartását; úgy véli továbbá, hogy rugalmas és/vagy egymásra épülő fogalmi kritériumokat kell kialakítani, amelyek képesek fokozatos igazodni az európai uniós kisüzemi halászat sokféleségéhez; |
| --- | --- |

7.

úgy véli, hogy a kisüzemi halászat meghatározásának figyelembe kell vennie a nemzeti és regionális szintű jellegzetességeket és különbségeket az irányítás tekintetében, beleértve többek között a helyi környezetben gyökerező, családi tulajdonban lévő, a családtagok munkájára épülő kisüzemi hagyomány tiszteletben tartását; úgy véli továbbá, hogy rugalmas és/vagy egymásra épülő fogalmi kritériumokat kell kialakítani, amelyek képesek fokozatos igazodni az európai uniós kisüzemi halászat sokféleségéhez;

Helyi irányítás

| 8. | úgy véli, hogy a halászati gazdálkodás túlzottan központosított modellje, amely az elmúlt 30 évben a közös halászati politikát jellemezte, sikertelennek bizonyult, a jelenlegi reformnak pedig valódi decentralizációt kell eredményeznie; úgy véli, hogy a közös halászati politika reformjának szavatolnia kell a helyi, regionális és nemzeti sajátosságok figyelembevételéhez szükséges feltételeket; hangsúlyozza, hogy a halászati szükségleteknek leginkább a tudományos ismereteken alapuló, az ágazatot a szakpolitikák kidolgozásába, végrehajtásába, közös irányításába és értékelésébe bevonó, a halászok körében leginkább a megelőzést szorgalmazó helyi szintű irányítás felel meg; |
| --- | --- |

8.

úgy véli, hogy a halászati gazdálkodás túlzottan központosított modellje, amely az elmúlt 30 évben a közös halászati politikát jellemezte, sikertelennek bizonyult, a jelenlegi reformnak pedig valódi decentralizációt kell eredményeznie; úgy véli, hogy a közös halászati politika reformjának szavatolnia kell a helyi, regionális és nemzeti sajátosságok figyelembevételéhez szükséges feltételeket; hangsúlyozza, hogy a halászati szükségleteknek leginkább a tudományos ismereteken alapuló, az ágazatot a szakpolitikák kidolgozásába, végrehajtásába, közös irányításába és értékelésébe bevonó, a halászok körében leginkább a megelőzést szorgalmazó helyi szintű irányítás felel meg;

| 9. | úgy véli, hogy a regionális tanácsadó testületeknek a decentralizált és regionalizált KHP keretében sokkal fontosabb szerepet kellene vállalniuk a jövőbeli közös halászati politikában; |
| --- | --- |

9.

úgy véli, hogy a regionális tanácsadó testületeknek a decentralizált és regionalizált KHP keretében sokkal fontosabb szerepet kellene vállalniuk a jövőbeli közös halászati politikában;

| 10. | úgy véli, hogy mindenképpen meg kell erősíteni a tanácsadó bizottságok szerepét, továbbá fontolóra kell venni az együttműködést a források közös kezelésében, ily módon megmarad e bizottságok jellege, amelyek legfőbb értéke, hogy döntési jogkör nélküli irányítói fórummá alakulnak, amelyben részt vehetnek az ágazati szereplők és a civil szervezetek, így lehetővé válik a hagyományos kisüzemi halászat sajátos problémáival kapcsolatos horizontális kérdések kezelése; |
| --- | --- |

10.

úgy véli, hogy mindenképpen meg kell erősíteni a tanácsadó bizottságok szerepét, továbbá fontolóra kell venni az együttműködést a források közös kezelésében, ily módon megmarad e bizottságok jellege, amelyek legfőbb értéke, hogy döntési jogkör nélküli irányítói fórummá alakulnak, amelyben részt vehetnek az ágazati szereplők és a civil szervezetek, így lehetővé válik a hagyományos kisüzemi halászat sajátos problémáival kapcsolatos horizontális kérdések kezelése;

| 11. | úgy véli, hogy tekintettel az EU halászatát jellemző sokféleségre, egy egységes modell – így például az átruházható halászati koncessziók – összes tagállamban történő kötelező bevezetése nem jelent megfelelő megoldást; |
| --- | --- |

11.

úgy véli, hogy tekintettel az EU halászatát jellemző sokféleségre, egy egységes modell – így például az átruházható halászati koncessziók – összes tagállamban történő kötelező bevezetése nem jelent megfelelő megoldást;

| 12. | üdvözli a tagállamok és/vagy a régiók rendelkezésére bocsátott többféle, önkéntesen vállalható, a regionalizált közös halászati politika keretében szabadon választható halászati irányítási modellt; |
| --- | --- |

12.

üdvözli a tagállamok és/vagy a régiók rendelkezésére bocsátott többféle, önkéntesen vállalható, a regionalizált közös halászati politika keretében szabadon választható halászati irányítási modellt;

| 13. | határozottan elutasítja az átruházható halászati koncessziók valamennyi flottaszegmensre való kötelező alkalmazását; úgy véli, hogy – tekintettel az érintettek eltérő helyzetére és véleményére –, az átruházható halászati koncessziók bevezetéséről, valamint arról, hogy a halászflotta mely szegmenseire kívánják alkalmazni a rendszert a tagállamoknak kell dönteniük, az érintett régiókkal egyetértésben; úgy véli, hogy a tagállamok már beépíthetik az átruházható halászati koncessziók rendszerét a nemzeti jogukba; |
| --- | --- |

13.

határozottan elutasítja az átruházható halászati koncessziók valamennyi flottaszegmensre való kötelező alkalmazását; úgy véli, hogy – tekintettel az érintettek eltérő helyzetére és véleményére –, az átruházható halászati koncessziók bevezetéséről, valamint arról, hogy a halászflotta mely szegmenseire kívánják alkalmazni a rendszert a tagállamoknak kell dönteniük, az érintett régiókkal egyetértésben; úgy véli, hogy a tagállamok már beépíthetik az átruházható halászati koncessziók rendszerét a nemzeti jogukba;

| 14. | felhívja a figyelmet arra, hogy az átruházható egyedi koncessziók rendszerét nem szabad a túlhalászás és a többletkapacitás problémáját megoldó tévedhetetlen intézkedésnek tekinteni; hangsúlyozza, hogy a halászati erőforrások szükséges kiigazításait biztosító, szabályozáson alapuló megközelítés minden esetben lehetséges alternatívája a piaci megközelítésnek; |
| --- | --- |

14.

felhívja a figyelmet arra, hogy az átruházható egyedi koncessziók rendszerét nem szabad a túlhalászás és a többletkapacitás problémáját megoldó tévedhetetlen intézkedésnek tekinteni; hangsúlyozza, hogy a halászati erőforrások szükséges kiigazításait biztosító, szabályozáson alapuló megközelítés minden esetben lehetséges alternatívája a piaci megközelítésnek;

| 15. | úgy véli, biztosítani kell, hogy az általános gazdálkodási célok kijelölését követően, a tagállamok és az érintett régiók – a regionalizáció keretében – a flották, a halászati módok és a források sajátosságait figyelembe véve rugalmasan dönthessenek az e célok elérésére legalkalmasabb gazdálkodási szabályokról, konkrétan a halászati erőforrásokhoz való hozzáférés jogáról; |
| --- | --- |

15.

úgy véli, biztosítani kell, hogy az általános gazdálkodási célok kijelölését követően, a tagállamok és az érintett régiók – a regionalizáció keretében – a flották, a halászati módok és a források sajátosságait figyelembe véve rugalmasan dönthessenek az e célok elérésére legalkalmasabb gazdálkodási szabályokról, konkrétan a halászati erőforrásokhoz való hozzáférés jogáról;

| 16. | emlékeztet annak fontosságára, hogy minden érdekelt felet be kell vonni a kisüzemi part menti és a hagyományos kisüzemi halászatra vonatkozó politikák kidolgozásába; |
| --- | --- |

16.

emlékeztet annak fontosságára, hogy minden érdekelt felet be kell vonni a kisüzemi part menti és a hagyományos kisüzemi halászatra vonatkozó politikák kidolgozásába;

| 17. | felhívja a figyelmet arra, hogy a flotta nagyságán kívül annak a forrásokra gyakorolt halmozott hatását, valamint az alkalmazott halászati módszerek szelektivitását és fenntarthatóságát is figyelembe kell venni; úgy véli, hogy a jövőbeni közös halászati politikának ösztönöznie kell a flotta fenntarthatóságának javítását környezeti, gazdasági és társadalmi téren egyaránt (műszaki állapot, biztonság, lakhatóság, munkakörülmények, energiahatékonyság, a kifogott halak tárolása, stb.), egyre inkább előtérbe helyezve az olyan ágazatokat és gazdasági szereplőket, amelyek az erőforrásokra és a tengeri környezetre a kevesebb hatással járó, szelektív halászat technikákat és felszereléseket alkalmaznak, valamint több előnyt kínálnak az adott helyi közösségeknek a munkahelyteremtés és a munkahelyek minősége terén; úgy véli, hogy fenntartható egyensúlyt kell kialakítani a tengeri területeken található halászati erőforrások, valamint a halászattól, illetve kagylóhalászattól függő helyi társadalmi-gazdasági rendszer védelme között; |
| --- | --- |

17.

felhívja a figyelmet arra, hogy a flotta nagyságán kívül annak a forrásokra gyakorolt halmozott hatását, valamint az alkalmazott halászati módszerek szelektivitását és fenntarthatóságát is figyelembe kell venni; úgy véli, hogy a jövőbeni közös halászati politikának ösztönöznie kell a flotta fenntarthatóságának javítását környezeti, gazdasági és társadalmi téren egyaránt (műszaki állapot, biztonság, lakhatóság, munkakörülmények, energiahatékonyság, a kifogott halak tárolása, stb.), egyre inkább előtérbe helyezve az olyan ágazatokat és gazdasági szereplőket, amelyek az erőforrásokra és a tengeri környezetre a kevesebb hatással járó, szelektív halászat technikákat és felszereléseket alkalmaznak, valamint több előnyt kínálnak az adott helyi közösségeknek a munkahelyteremtés és a munkahelyek minősége terén; úgy véli, hogy fenntartható egyensúlyt kell kialakítani a tengeri területeken található halászati erőforrások, valamint a halászattól, illetve kagylóhalászattól függő helyi társadalmi-gazdasági rendszer védelme között;

A halászflotta jellemzői

| 18. | elutasítja a flottakapacitás általános, minden megfontolás nélküli csökkentését, továbbá hangsúlyozza, hogy szükség esetén a flottakapacitást nem lehet pusztán és kötelező jelleggel piaci szempontok alapján kiigazítani; úgy véli, hogy a kiigazításoknak ökoszisztéma alapú megközelítésre kell épülniük, amelynek értelmében a kisüzemi halászati flottával kapcsolatos egyedi döntéseket regionális szinten, a szubszidiaritás alapelvét szem előtt tartva, a helyi közösség bevonásával hozzák meg, biztosítva a forrásokhoz való kiemelt hozzáférést szavatoló, a helyi kisüzemi halászati flották védelmét garantáló differenciált halászati rendszert; kéri, hogy sürgősen készítsenek tanulmányt az EU halászflotta-kapacitásának jelenlegi helyzetéről; |
| --- | --- |

18.

elutasítja a flottakapacitás általános, minden megfontolás nélküli csökkentését, továbbá hangsúlyozza, hogy szükség esetén a flottakapacitást nem lehet pusztán és kötelező jelleggel piaci szempontok alapján kiigazítani; úgy véli, hogy a kiigazításoknak ökoszisztéma alapú megközelítésre kell épülniük, amelynek értelmében a kisüzemi halászati flottával kapcsolatos egyedi döntéseket regionális szinten, a szubszidiaritás alapelvét szem előtt tartva, a helyi közösség bevonásával hozzák meg, biztosítva a forrásokhoz való kiemelt hozzáférést szavatoló, a helyi kisüzemi halászati flották védelmét garantáló differenciált halászati rendszert; kéri, hogy sürgősen készítsenek tanulmányt az EU halászflotta-kapacitásának jelenlegi helyzetéről;

| 19. | elutasítja a flottakapacitás az átruházható halászati koncessziók esetleges és nemkívánatos kötelező bevezetési miatti, pusztán piaci szempontok alapján történő, kötelező általános csökkentését; |
| --- | --- |

19.

elutasítja a flottakapacitás az átruházható halászati koncessziók esetleges és nemkívánatos kötelező bevezetési miatti, pusztán piaci szempontok alapján történő, kötelező általános csökkentését;

| 20. | kiemeli, hogy fokozni kell a kutatást a társadalmi, gazdasági és területi kohézió terén; felhívja a figyelmet az európai szintű statisztikák és mutatók szükségességére, amelyek megbízható és kellően releváns társadalmi-gazdasági, tudományos és környezetvédelmi adatokat szolgáltatnának, ideértve a halállományok és -fogások átfogó értékelését mind a hivatásos, mind pedig a szabadidős halászat területén, továbbá ennek elérése céljából kéri elegendő forrás biztosítását; úgy véli, hogy ezen adatoknak a földrajzi, kulturális és regionális különbségek teljes spektrumát tükrözniük kell; |
| --- | --- |

20.

kiemeli, hogy fokozni kell a kutatást a társadalmi, gazdasági és területi kohézió terén; felhívja a figyelmet az európai szintű statisztikák és mutatók szükségességére, amelyek megbízható és kellően releváns társadalmi-gazdasági, tudományos és környezetvédelmi adatokat szolgáltatnának, ideértve a halállományok és -fogások átfogó értékelését mind a hivatásos, mind pedig a szabadidős halászat területén, továbbá ennek elérése céljából kéri elegendő forrás biztosítását; úgy véli, hogy ezen adatoknak a földrajzi, kulturális és regionális különbségek teljes spektrumát tükrözniük kell;

| 21. | nyomatékosan kéri a Bizottságot, hogy – a legmegfelelőbb döntések meghozatala érdekében – mérje fel az európai flottakapacitást; |
| --- | --- |

21.

nyomatékosan kéri a Bizottságot, hogy – a legmegfelelőbb döntések meghozatala érdekében – mérje fel az európai flottakapacitást;

| 22. | felszólítja a Bizottságot, hogy kövesse nyomon és igazítsa ki a flottakapacitás felső határait a tagállamok számára, a megbízható adatokkal való összhang biztosítása és a technikai haladás figyelembevétele érdekében; |
| --- | --- |

22.

felszólítja a Bizottságot, hogy kövesse nyomon és igazítsa ki a flottakapacitás felső határait a tagállamok számára, a megbízható adatokkal való összhang biztosítása és a technikai haladás figyelembevétele érdekében;

| 23. | megállapítja, hogy az érintett hajók nagy száma, valamint a halászati technikák és módok sokfélesége jelentős követelményeket és kihívásokat támaszt a kisüzemi halászati gazdálkodás terén; hangsúlyozza, hogy a hatékony gazdálkodáshoz alapvető fontosságú az információk rendelkezésre állása, továbbá hogy több és jobb információra van szükség a kisüzemi halászatra vonatkozóan; |
| --- | --- |

23.

megállapítja, hogy az érintett hajók nagy száma, valamint a halászati technikák és módok sokfélesége jelentős követelményeket és kihívásokat támaszt a kisüzemi halászati gazdálkodás terén; hangsúlyozza, hogy a hatékony gazdálkodáshoz alapvető fontosságú az információk rendelkezésre állása, továbbá hogy több és jobb információra van szükség a kisüzemi halászatra vonatkozóan;

| 24. | felhívja a Bizottságot, hogy a tagállamokkal, a regionális tanácsadó testületekkel és az érintettekkel együttműködve – a halászati gazdálkodás céljaira – készítse el a kisüzemi halászat mélyrehatóbb jellemzését, és mutassa be annak az Unión belüli eloszlását; sürgeti a Bizottságot, hogy a tagállamokkal együttműködve készítsen alapos és kimerítő felmérést a kisüzemi halászati ágazat különböző szegmenseinek méretéről, jellemzőiről és megoszlásáról, és – a többletkapacitással rendelkező flottaszegmensek és a többletkapacitás okainak feltárása érdekében – a lehető legszigorúbban vizsgálja meg, hogy hol, mikor és hogyan halásznak; |
| --- | --- |

24.

felhívja a Bizottságot, hogy a tagállamokkal, a regionális tanácsadó testületekkel és az érintettekkel együttműködve – a halászati gazdálkodás céljaira – készítse el a kisüzemi halászat mélyrehatóbb jellemzését, és mutassa be annak az Unión belüli eloszlását; sürgeti a Bizottságot, hogy a tagállamokkal együttműködve készítsen alapos és kimerítő felmérést a kisüzemi halászati ágazat különböző szegmenseinek méretéről, jellemzőiről és megoszlásáról, és – a többletkapacitással rendelkező flottaszegmensek és a többletkapacitás okainak feltárása érdekében – a lehető legszigorúbban vizsgálja meg, hogy hol, mikor és hogyan halásznak;

| 25. | hangsúlyozza, hogy a tudásalapú irányítást támogató biológiai adatok megszerzésére, feldolgozására és közzétételére fordított uniós pénzügyi hozzájárulás nem haladja meg az 50 %-ot; ezért az uniós erőfeszítések fokozására szólít a legnagyobb megengedett társfinanszírozási arány növelésével; |
| --- | --- |

25.

hangsúlyozza, hogy a tudásalapú irányítást támogató biológiai adatok megszerzésére, feldolgozására és közzétételére fordított uniós pénzügyi hozzájárulás nem haladja meg az 50 %-ot; ezért az uniós erőfeszítések fokozására szólít a legnagyobb megengedett társfinanszírozási arány növelésével;

| 26. | figyelmeztet rá, hogy ki kell szélesíteni a szabadidős halászat helyzetére és fejlődésére vonatkozó ismereteket, beleértve annak gazdasági, társadalmi és környezetvédelmi hatásait; felhívja a figyelmet az olyan helyzetekre, amikor a szabadidős halászat túllépi kereteit és a halfogásban és értékesítésben jogszerűtlen versenyt jelent a hivatásos halászat számára, csökkenti a helyi és regionális szintű piaci részesedést, illetve leszorítja az első eladási árakat; |
| --- | --- |

26.

figyelmeztet rá, hogy ki kell szélesíteni a szabadidős halászat helyzetére és fejlődésére vonatkozó ismereteket, beleértve annak gazdasági, társadalmi és környezetvédelmi hatásait; felhívja a figyelmet az olyan helyzetekre, amikor a szabadidős halászat túllépi kereteit és a halfogásban és értékesítésben jogszerűtlen versenyt jelent a hivatásos halászat számára, csökkenti a helyi és regionális szintű piaci részesedést, illetve leszorítja az első eladási árakat;

Kísérő intézkedések

| 27. | elismeri, hogy az új ETHA kialakítása elsősorban a part menti és a hagyományos kisüzemi flottaszegmens számára biztosítja a források megszerzését; elismeri, hogy az ETHA-nak köszönhető új általános keret alapján, a finanszírozással kapcsolatos prioritásokat a tagállamoknak kell megállapítaniuk, oly módon, hogy választ adjanak e szegmens sajátos problémáira és segítsék az érintett halászterületekkel való helyi, fenntartható gazdálkodást; |
| --- | --- |

27.

elismeri, hogy az új ETHA kialakítása elsősorban a part menti és a hagyományos kisüzemi flottaszegmens számára biztosítja a források megszerzését; elismeri, hogy az ETHA-nak köszönhető új általános keret alapján, a finanszírozással kapcsolatos prioritásokat a tagállamoknak kell megállapítaniuk, oly módon, hogy választ adjanak e szegmens sajátos problémáira és segítsék az érintett halászterületekkel való helyi, fenntartható gazdálkodást;

| 28. | úgy véli, fenn kell tartani egy olyan pénzügyi eszközt, amely a legkülső régiókban társfinanszírozott intézkedések esetében megőrzi a támogatás intenzitásának növelésével kapcsolatos elvet, valamint, tekintettel a halászatot e régiókban sújtó strukturális korlátokra, a halászat és a halászati termékek forgalmazásának többletköltségeit ellensúlyozó speciális kompenzációs eszközöket; |
| --- | --- |

28.

úgy véli, fenn kell tartani egy olyan pénzügyi eszközt, amely a legkülső régiókban társfinanszírozott intézkedések esetében megőrzi a támogatás intenzitásának növelésével kapcsolatos elvet, valamint, tekintettel a halászatot e régiókban sújtó strukturális korlátokra, a halászat és a halászati termékek forgalmazásának többletköltségeit ellensúlyozó speciális kompenzációs eszközöket;

| 29. | hangsúlyozza, hogy tekintettel a halászattól függő egyes part menti közösségek kiszolgáltatott helyzetére és hanyatlására, illetve a gazdasági diverzifikáció lehetőségének hiányára, meg kell erősíteni a meglévő eszközöket, forrásokat és mechanizmusokat a kohéziónak a foglalkoztatás és az ökológiai fenntarthatóság terén való biztosítása érdekében; úgy véli, hogy ezt az új közös halászati politikában és a többéves pénzügyi keretben külön is el kellene ismerni; kiemeli továbbá, hogy a döntéshozatalban nagyobb irányítási szerepet és fokozottabb részvételt kell biztosítani a hagyományos kisüzemi halászati ágazat számára, az e területre vonatkozó helyi és regionális stratégiák, valamint a határokon átnyúló együttműködés előmozdítása révén, a fejlesztési, kutatási és képzési projektekre kiterjedően, az ETHA, az ESZA és az ERFA által biztosított megfelelő finanszírozással; |
| --- | --- |

29.

hangsúlyozza, hogy tekintettel a halászattól függő egyes part menti közösségek kiszolgáltatott helyzetére és hanyatlására, illetve a gazdasági diverzifikáció lehetőségének hiányára, meg kell erősíteni a meglévő eszközöket, forrásokat és mechanizmusokat a kohéziónak a foglalkoztatás és az ökológiai fenntarthatóság terén való biztosítása érdekében; úgy véli, hogy ezt az új közös halászati politikában és a többéves pénzügyi keretben külön is el kellene ismerni; kiemeli továbbá, hogy a döntéshozatalban nagyobb irányítási szerepet és fokozottabb részvételt kell biztosítani a hagyományos kisüzemi halászati ágazat számára, az e területre vonatkozó helyi és regionális stratégiák, valamint a határokon átnyúló együttműködés előmozdítása révén, a fejlesztési, kutatási és képzési projektekre kiterjedően, az ETHA, az ESZA és az ERFA által biztosított megfelelő finanszírozással;

| 30. | felszólítja a tagállamokat, hogy vegyék figyelembe a nők halászati iparágban betöltött fontos gazdasági, társadalmi és kulturális szerepét, annak érdekében, hogy a nők hozzáférhessenek szociális ellátásokhoz; hangsúlyozza, hogy a nők aktív részvétele a halászathoz kapcsolódó különböző tevékenységekben hozzájárul egyrészt a sajátos kulturális hagyományok és gyakorlatok megőrzéséhez, másrészt pedig a közösségek túléléséhez is, ezáltal biztosítva e régiók kulturális sokszínűségének védelmét; |
| --- | --- |

30.

felszólítja a tagállamokat, hogy vegyék figyelembe a nők halászati iparágban betöltött fontos gazdasági, társadalmi és kulturális szerepét, annak érdekében, hogy a nők hozzáférhessenek szociális ellátásokhoz; hangsúlyozza, hogy a nők aktív részvétele a halászathoz kapcsolódó különböző tevékenységekben hozzájárul egyrészt a sajátos kulturális hagyományok és gyakorlatok megőrzéséhez, másrészt pedig a közösségek túléléséhez is, ezáltal biztosítva e régiók kulturális sokszínűségének védelmét;

| 31. | úgy véli, hogy az új Európai Tengerügyi és Halászati Alap végrehajtási szabályainak lehetővé kellene tenniük többek között az alábbi területeken végzett intézkedések finanszírozását:






  — | a biztonság, az életkörülmények és a fedélzeti munkakörülmények javítása, a kifogott halak eltarthatóságának javítása, a hajók gazdasági és környezeti szempontból fenntarthatóbbá tétele (technikák kiválasztása, energiahatékonyság, stb.), a flottakapacitás növelése nélkül; |
| --- | --- | --- |

31.

úgy véli, hogy az új Európai Tengerügyi és Halászati Alap végrehajtási szabályainak lehetővé kellene tenniük többek között az alábbi területeken végzett intézkedések finanszírozását:

—

a biztonság, az életkörülmények és a fedélzeti munkakörülmények javítása, a kifogott halak eltarthatóságának javítása, a hajók gazdasági és környezeti szempontból fenntarthatóbbá tétele (technikák kiválasztása, energiahatékonyság, stb.), a flottakapacitás növelése nélkül;

| — | fenntarthatóbb halászfelszerelésekbe történő befektetések; |
| --- | --- |

—

fenntarthatóbb halászfelszerelésekbe történő befektetések;

| — | a fiatalok ágazati tevékenységekben való részvételének előmozdítása és fenntartása egy célzott ösztönző rendszeren keresztül, választ adva az ágazat foglalkoztatással és fenntarthatósággal kapcsolatos kihívásaira, továbbá olyan indulócsomagok biztosításán keresztül, amelynek célja a halászok új generációja kisüzemi halászati ágazatba való belépésének biztosítása; |
| --- | --- |

—

a fiatalok ágazati tevékenységekben való részvételének előmozdítása és fenntartása egy célzott ösztönző rendszeren keresztül, választ adva az ágazat foglalkoztatással és fenntarthatósággal kapcsolatos kihívásaira, továbbá olyan indulócsomagok biztosításán keresztül, amelynek célja a halászok új generációja kisüzemi halászati ágazatba való belépésének biztosítása;

| — | szakosodott halászkikötők, valamint a halászati termékek kirakodásához, tárolásához és értékesítéséhez szükséges speciális létesítmények építése; |
| --- | --- |

—

szakosodott halászkikötők, valamint a halászati termékek kirakodásához, tárolásához és értékesítéséhez szükséges speciális létesítmények építése;

| — | az ágazatban működő szakmai szervezeteknek, szövetségeknek és szövetkezeteknek nyújtott támogatás; |
| --- | --- |

—

az ágazatban működő szakmai szervezeteknek, szövetségeknek és szövetkezeteknek nyújtott támogatás;

| — | minőségpolitika ösztönzése; |
| --- | --- |

—

minőségpolitika ösztönzése;

| — | a kisüzemi halászati tevékenységtől leginkább függő part menti települések gazdasági és társadalmi szövetének erősítése, e part menti területek fejlődésének előmozdítása céljából, különösen a legkülső régiókban; |
| --- | --- |

—

a kisüzemi halászati tevékenységtől leginkább függő part menti települések gazdasági és társadalmi szövetének erősítése, e part menti területek fejlődésének előmozdítása céljából, különösen a legkülső régiókban;

| — | a fenntartható kagylóhalászat támogatása többek között oly módon, hogy segítséget nyújtanak az e tevékenységet végző személyek – igen gyakran nők – számára, akik munkájuk miatt különféle betegségekben szenvednek; |
| --- | --- |

—

a fenntartható kagylóhalászat támogatása többek között oly módon, hogy segítséget nyújtanak az e tevékenységet végző személyek – igen gyakran nők – számára, akik munkájuk miatt különféle betegségekben szenvednek;

| — | a hagyományos kisüzemi halászat és az akvakultúra-termékek széles skálája népszerűsítésének és értékesítésének támogatása a fenntarthatósággal kapcsolatos jó gyakorlatokat és a közös halászati politika alapelveit tiszteletben tartó európai hagyományos kisüzemi halászati és kagylóhalászati termékeket elismerő és megkülönböztető európai címke létrehozásán keresztül; |
| --- | --- |

—

a hagyományos kisüzemi halászat és az akvakultúra-termékek széles skálája népszerűsítésének és értékesítésének támogatása a fenntarthatósággal kapcsolatos jó gyakorlatokat és a közös halászati politika alapelveit tiszteletben tartó európai hagyományos kisüzemi halászati és kagylóhalászati termékeket elismerő és megkülönböztető európai címke létrehozásán keresztül;

| — | oktatási és marketingkampányok támogatása annak érdekében, hogy felhívják a fogyasztók és a fiatalok figyelmét a kisüzemi halászatból származó hal fogyasztásában rejlő értékre, ideértve annak a helyi gazdaságra és a környezetre gyakorolt kedvező hatásait is; |
| --- | --- |

—

oktatási és marketingkampányok támogatása annak érdekében, hogy felhívják a fogyasztók és a fiatalok figyelmét a kisüzemi halászatból származó hal fogyasztásában rejlő értékre, ideértve annak a helyi gazdaságra és a környezetre gyakorolt kedvező hatásait is;

| — | az Európai Tengerügyi és Halászati Alap támogatásainak elosztása oly módon, hogy a halászati ágazatot annak újratervezése és megfelelő létesítmények (például a hajókon vagy a kikötőkben lévő öltözők) biztosítása révén a nők számára kedvezőbbé lehessen tenni; |
| --- | --- |

—

az Európai Tengerügyi és Halászati Alap támogatásainak elosztása oly módon, hogy a halászati ágazatot annak újratervezése és megfelelő létesítmények (például a hajókon vagy a kikötőkben lévő öltözők) biztosítása révén a nők számára kedvezőbbé lehessen tenni;

| — | a hálókészítő, a kirakodásban segédkező vagy csomagolást végző nők szervezeteinek nyújtott támogatás, |
| --- | --- |

—

a hálókészítő, a kirakodásban segédkező vagy csomagolást végző nők szervezeteinek nyújtott támogatás,

| — | szakképzés, beleértve a halászati ágazatban dolgozó nők részére biztosított képzést, annak érdekében, hogy jobb hozzáférést biztosítsanak számukra a halászati vonatkozású igazgatási és műszaki munkákhoz; |
| --- | --- |

—

szakképzés, beleértve a halászati ágazatban dolgozó nők részére biztosított képzést, annak érdekében, hogy jobb hozzáférést biztosítsanak számukra a halászati vonatkozású igazgatási és műszaki munkákhoz;

| — | a nők halászatban betöltött szerepének növelése, különösen oly módon, hogy támogatják a szárazföldön végzett tevékenységeket, az ágazathoz köthető szakembereket és a halászathoz kapcsolódó – a halászatot megelőző és azt követő – tevékenységeket; |
| --- | --- |

—

a nők halászatban betöltött szerepének növelése, különösen oly módon, hogy támogatják a szárazföldön végzett tevékenységeket, az ágazathoz köthető szakembereket és a halászathoz kapcsolódó – a halászatot megelőző és azt követő – tevékenységeket;

| 32. | hangsúlyozza, hogy a jövőbeni ETHA-támogatások odaítélésekor a mindössze néhány gazdasági szereplőt támogató projektekkel szemben az olyan integrált megoldásokat kínáló projekteket kell előnyben részesíteni, amelyek az egész part menti közösség javát szolgálják; úgy véli, hogy az ETHA-támogatásokhoz való hozzáférést nem csak a hajótulajdonosok, hanem a halászok és a családjaik számára is biztosítani kell; |
| --- | --- |

32.

hangsúlyozza, hogy a jövőbeni ETHA-támogatások odaítélésekor a mindössze néhány gazdasági szereplőt támogató projektekkel szemben az olyan integrált megoldásokat kínáló projekteket kell előnyben részesíteni, amelyek az egész part menti közösség javát szolgálják; úgy véli, hogy az ETHA-támogatásokhoz való hozzáférést nem csak a hajótulajdonosok, hanem a halászok és a családjaik számára is biztosítani kell;

| 33. | hangsúlyozza, hogy a halászati és akvakultúra-termékek közös piacszervezésének (egységes közös piacszervezés) hozzá kell járulnia a kisüzemi halászaton belüli magasabb jövedelmek biztosításához, a piacok stabilitásához, a halászati termékek forgalmazásának javításához, valamint hozzáadott értékük növeléséhez; aggodalmának ad hangot a még létező állami piacszabályozási eszközök – állami szabályozási szervek, valamint part menti raktározás tekintetében nyújtott támogatások – esetleges leépítése miatt, és a közös piacszervezés eszközeit megerősítő nagyratörő reformot sürget; |
| --- | --- |

33.

hangsúlyozza, hogy a halászati és akvakultúra-termékek közös piacszervezésének (egységes közös piacszervezés) hozzá kell járulnia a kisüzemi halászaton belüli magasabb jövedelmek biztosításához, a piacok stabilitásához, a halászati termékek forgalmazásának javításához, valamint hozzáadott értékük növeléséhez; aggodalmának ad hangot a még létező állami piacszabályozási eszközök – állami szabályozási szervek, valamint part menti raktározás tekintetében nyújtott támogatások – esetleges leépítése miatt, és a közös piacszervezés eszközeit megerősítő nagyratörő reformot sürget;

| 34. | javasolja, hogy a helyes gyakorlatok ösztönzése érdekében hozzanak létre európai védjegyet a kisüzemi halászat azon termékei számára, amelyeket a közös halászati politika elveinek megfelelően állítottak elő; |
| --- | --- |

34.

javasolja, hogy a helyes gyakorlatok ösztönzése érdekében hozzanak létre európai védjegyet a kisüzemi halászat azon termékei számára, amelyeket a közös halászati politika elveinek megfelelően állítottak elő;

| 35. | úgy véli, hogy mechanizmusokat kell létrehozni a kisüzemi halászat révén keletkező és a piacon meg nem fizetett úgynevezett pozitív externáliák elismerésének biztosítására, akár a környezet, akár a part menti közösségek társadalmi kohéziója szintjén jönnek létre; |
| --- | --- |

35.

úgy véli, hogy mechanizmusokat kell létrehozni a kisüzemi halászat révén keletkező és a piacon meg nem fizetett úgynevezett pozitív externáliák elismerésének biztosítására, akár a környezet, akár a part menti közösségek társadalmi kohéziója szintjén jönnek létre;

| 36. | úgy véli, hogy fontos biztosítani a hozzáadott érték méltányos és megfelelő elosztását az ágazati értékláncon belül; |
| --- | --- |

36.

úgy véli, hogy fontos biztosítani a hozzáadott érték méltányos és megfelelő elosztását az ágazati értékláncon belül;

| 37. | felszólít harmadik országokból importált halászati termékek szigorú ellenőrzésére és tanúsítására, annak biztosítása érdekében, hogy fenntartható halászatból származzanak, valamint megfeleljenek a közösségi termelők számára előírtakkal azonos – például a címkézésre, nyomon követhetőségre, a növény-egészségügyi szabályokra és a legkisebb kifogható méretre vonatkozó – követelményeknek; |
| --- | --- |

37.

felszólít harmadik országokból importált halászati termékek szigorú ellenőrzésére és tanúsítására, annak biztosítása érdekében, hogy fenntartható halászatból származzanak, valamint megfeleljenek a közösségi termelők számára előírtakkal azonos – például a címkézésre, nyomon követhetőségre, a növény-egészségügyi szabályokra és a legkisebb kifogható méretre vonatkozó – követelményeknek;

| 38. | támogatja az egyedi és átmeneti támogató mechanizmusok létrehozását – az Európai Tengerügyi és Halászati Alap vagy egyéb eszközök keretében –, amelyek olyan válsághelyzetekben lépnek működésbe, mint a természeti vagy az ember által okozott katasztrófák (olajszennyezés, vízszennyezés, stb.), a tevékenység állomány-helyreállítási tervek miatti leállása, vagy az üzemanyagok árának hirtelen emelkedése vagy ingadozása; |
| --- | --- |

38.

támogatja az egyedi és átmeneti támogató mechanizmusok létrehozását – az Európai Tengerügyi és Halászati Alap vagy egyéb eszközök keretében –, amelyek olyan válsághelyzetekben lépnek működésbe, mint a természeti vagy az ember által okozott katasztrófák (olajszennyezés, vízszennyezés, stb.), a tevékenység állomány-helyreállítási tervek miatti leállása, vagy az üzemanyagok árának hirtelen emelkedése vagy ingadozása;

| 39. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hozzanak intézkedéseket annak biztosítására, hogy a nők a férfiakkal azonos javadalmazásban és egyéb szociális és gazdasági juttatásokban részesüljenek, beleértve a halászati ágazatban felmerülő foglalkozási kockázatokra kiterjedő biztosítást, valamint a jellemzően kialakuló betegségeik foglalkozási megbetegedésként való elismerését; |
| --- | --- |

39.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hozzanak intézkedéseket annak biztosítására, hogy a nők a férfiakkal azonos javadalmazásban és egyéb szociális és gazdasági juttatásokban részesüljenek, beleértve a halászati ágazatban felmerülő foglalkozási kockázatokra kiterjedő biztosítást, valamint a jellemzően kialakuló betegségeik foglalkozási megbetegedésként való elismerését;

| 40. | elismeri a tevékenységek ideiglenes szüneteltetésének – a biológiai okok miatti pihenőidőszakok – szerepét, amelyek fontos, és bizonyítottan hatékony módszerei a halászati erőforrások megőrzésének, és alapvető eszközei egyes halállományok fenntartható kezelésének; elismeri, hogy a fajok életciklusának bizonyos kritikus időszakaiban alkalmazott halászati tilalom lehetővé teszi, hogy az állományok fejlődése összeegyeztethető legyen a halászati tevékenység e tilalmi időszakon kívüli fenntartásával; úgy véli, hogy ilyen körülmények között méltányos és szükséges, hogy a halászok számára a pihenőidőszak alatt kompenzációt biztosítsanak, elsősorban az ETHA-ból; |
| --- | --- |

40.

elismeri a tevékenységek ideiglenes szüneteltetésének – a biológiai okok miatti pihenőidőszakok – szerepét, amelyek fontos, és bizonyítottan hatékony módszerei a halászati erőforrások megőrzésének, és alapvető eszközei egyes halállományok fenntartható kezelésének; elismeri, hogy a fajok életciklusának bizonyos kritikus időszakaiban alkalmazott halászati tilalom lehetővé teszi, hogy az állományok fejlődése összeegyeztethető legyen a halászati tevékenység e tilalmi időszakon kívüli fenntartásával; úgy véli, hogy ilyen körülmények között méltányos és szükséges, hogy a halászok számára a pihenőidőszak alatt kompenzációt biztosítsanak, elsősorban az ETHA-ból;

| 41. | felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fontolják meg a kisüzemi halászat pozitív diszkriminációjának formáit a nagyüzemi halászathoz és az inkább ipari jellegű flottákhoz képest, a hatékony és fenntartható gazdálkodás egyidejű biztosítása mellett; úgy véli, hogy az egyik megfontolandó lehetőség a különböző halászati technikák térbeli elkülönítése, és csak a kisüzemi halászat számára hozzáférhető területek kijelölése; |
| --- | --- |

41.

felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fontolják meg a kisüzemi halászat pozitív diszkriminációjának formáit a nagyüzemi halászathoz és az inkább ipari jellegű flottákhoz képest, a hatékony és fenntartható gazdálkodás egyidejű biztosítása mellett; úgy véli, hogy az egyik megfontolandó lehetőség a különböző halászati technikák térbeli elkülönítése, és csak a kisüzemi halászat számára hozzáférhető területek kijelölése;

| 42. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyenek lépéseket – különösen a 2010/41/EU irányelv alkalmazása révén – annak érdekében, hogy előmozdítsák és elérjék a nők halászati ágazatban végzett munkájának nagyobb fokú jogi és társadalmi elismerését, valamint biztosítsák, hogy a családi vállalkozásokban teljes vagy részmunkaidőben foglalkoztatott, vagy a házastársukat segítő nők, akik ezáltal hozzájárulnak saját maguk és családjuk gazdasági fenntarthatóságához, a magánvállalkozói státusszal rendelkező személyekkel megegyező jogi elismerésben vagy társadalmi juttatásokban részesüljenek, valamint hogy garantálják szociális és gazdasági jogaikat, többek között az egyenlő bérezést, a munkanélküli ellátásokat, amennyiben (átmenetileg vagy tartósan) elveszítik munkájukat, továbbá a nyugdíjjogosultságot, a szakmai és családi élet összeegyeztethetőségét, a szülési szabadság lehetőségét, a szociális biztonsághoz és az ingyenes egészségügyi ellátáshoz való hozzáférést, a munkahelyi biztonságot és egészségvédelmet, valamint egyéb szociális és gazdasági jogokat, ideértve a tengeri kockázatokra is kiterjedő biztosítást is; |
| --- | --- |

42.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyenek lépéseket – különösen a 2010/41/EU irányelv alkalmazása révén – annak érdekében, hogy előmozdítsák és elérjék a nők halászati ágazatban végzett munkájának nagyobb fokú jogi és társadalmi elismerését, valamint biztosítsák, hogy a családi vállalkozásokban teljes vagy részmunkaidőben foglalkoztatott, vagy a házastársukat segítő nők, akik ezáltal hozzájárulnak saját maguk és családjuk gazdasági fenntarthatóságához, a magánvállalkozói státusszal rendelkező személyekkel megegyező jogi elismerésben vagy társadalmi juttatásokban részesüljenek, valamint hogy garantálják szociális és gazdasági jogaikat, többek között az egyenlő bérezést, a munkanélküli ellátásokat, amennyiben (átmenetileg vagy tartósan) elveszítik munkájukat, továbbá a nyugdíjjogosultságot, a szakmai és családi élet összeegyeztethetőségét, a szülési szabadság lehetőségét, a szociális biztonsághoz és az ingyenes egészségügyi ellátáshoz való hozzáférést, a munkahelyi biztonságot és egészségvédelmet, valamint egyéb szociális és gazdasági jogokat, ideértve a tengeri kockázatokra is kiterjedő biztosítást is;

| 43. | úgy véli, hogy a kisüzemi halászat 12 tengeri mérföldön belül alkalmazandó speciális hozzáférési rendszerét meg kell tartani; |
| --- | --- |

43.

úgy véli, hogy a kisüzemi halászat 12 tengeri mérföldön belül alkalmazandó speciális hozzáférési rendszerét meg kell tartani;

| 44. | különösen szükségesnek tartja a kisüzemi halászat bevonását az általánosságban gyakrabban használt 12 mérföldes terület szabályozásába, ahol a tengeri szélturbinák, a sóderkitermelés és a védett tengeri területek gyakran a halászati tevékenységek mellett léteznek ugyanazon a területen; |
| --- | --- |

44.

különösen szükségesnek tartja a kisüzemi halászat bevonását az általánosságban gyakrabban használt 12 mérföldes terület szabályozásába, ahol a tengeri szélturbinák, a sóderkitermelés és a védett tengeri területek gyakran a halászati tevékenységek mellett léteznek ugyanazon a területen;

| 45. | felhívja a figyelmet arra, hogy biztosítani kell a kisüzemi halászatban dolgozók bevonását és részvételét a halászati politikák meghatározásában és végrehajtásában; hangsúlyozza, hogy a közös halászati politika nagyobb fokú decentralizációját szem előtt tartva erőteljesebben kell támogatni a halászok azon csoportjait és azon szakmai szervezeteket, amelyek készek felelősséget vállalni a közös halászati politika megvalósításában; arra ösztönzi a kisüzemi halászati szereplőket, hogy csatlakozzanak meglévő termelői szervezetekhez, vagy hozzanak létre új termelői szervezeteket; |
| --- | --- |

45.

felhívja a figyelmet arra, hogy biztosítani kell a kisüzemi halászatban dolgozók bevonását és részvételét a halászati politikák meghatározásában és végrehajtásában; hangsúlyozza, hogy a közös halászati politika nagyobb fokú decentralizációját szem előtt tartva erőteljesebben kell támogatni a halászok azon csoportjait és azon szakmai szervezeteket, amelyek készek felelősséget vállalni a közös halászati politika megvalósításában; arra ösztönzi a kisüzemi halászati szereplőket, hogy csatlakozzanak meglévő termelői szervezetekhez, vagy hozzanak létre új termelői szervezeteket;

o

o o

| 46. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, a Régiók Bizottságának, a tagállamok kormányainak, valamint a regionális tanácsadó testületeknek. |
| --- | --- |

46.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, a Régiók Bizottságának, a tagállamok kormányainak, valamint a regionális tanácsadó testületeknek.

---

(1)  HL L 358., 2002.12.31., 59. o.

(2)  HL L 223., 2006.8.15., 1. o.

(3)  HL C 286. E, 2006.11.23., 519. o.

(4)  HL C 300. E, 2006.12.9., 504. o.

(5)  HL C 295. E, 2009.12.4., 1. o.

(6)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0052.

(7)  HL C 348. E, 2010.12.21., 15. o.

---

| 16.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 419/175 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 419/175

---

P7_TA(2012)0461

A közös halászati politika külső dimenziója

Az Európai Parlament 2012. november 22-i állásfoglalása a közös halászati politika külső dimenziójáról (2011/2318(INI))

(2015/C 419/26)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ),

| — | tekintettel a Bizottságnak a 2011. július 13-i, a közös halászati politika külső dimenziójáról szóló közleményére (a közlemény) (COM(2011)0424), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a 2011. július 13-i, a közös halászati politika külső dimenziójáról szóló közleményére (a közlemény) (COM(2011)0424),

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek 1982. december 10-i tengerjogi egyezményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek 1982. december 10-i tengerjogi egyezményére,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek 1982. december 10-i tengerjogi egyezményében foglalt, a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló és a hosszú távon vándorló halállományok védelmére és kezelésére vonatkozó rendelkezések végrehajtásáról szóló, 1995. évi megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek 1982. december 10-i tengerjogi egyezményében foglalt, a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló és a hosszú távon vándorló halállományok védelmére és kezelésére vonatkozó rendelkezések végrehajtásáról szóló, 1995. évi megállapodásra,

| — | tekintettel a Mezőgazdasági és Élelmezési Világszervezet (FAO) 1995. októberi konferenciája által elfogadott, a felelősségteljes halászatra vonatkozó magatartási kódexére (a magatartási kódex), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Mezőgazdasági és Élelmezési Világszervezet (FAO) 1995. októberi konferenciája által elfogadott, a felelősségteljes halászatra vonatkozó magatartási kódexére (a magatartási kódex),

| — | tekintettel a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló, 1998 júniusában Aarhusban elfogadott egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló, 1998 júniusában Aarhusban elfogadott egyezményre,

| — | tekintettel a FAO halászati kapacitások kezelésére vonatkozó nemzetközi cselekvési tervére (a halászati kapacitások kezelésére vonatkozó nemzetközi cselekvési terv), amelyet a FAO Tanácsa 2000 novemberében hagyott jóvá, |
| --- | --- |

—

tekintettel a FAO halászati kapacitások kezelésére vonatkozó nemzetközi cselekvési tervére (a halászati kapacitások kezelésére vonatkozó nemzetközi cselekvési terv), amelyet a FAO Tanácsa 2000 novemberében hagyott jóvá,

| — | tekintettel a FAO „A halászat és akvakultúra helyzete a világban – 2010” című értékelésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a FAO „A halászat és akvakultúra helyzete a világban – 2010” című értékelésére,

| — | tekintettel a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszer létrehozásáról szóló, 2008. szeptember 29-i 1005/2008/EK tanácsi rendeletre (IUU-rendelet) (1), és a közösségi halászhajók közösségi vizeken kívül folytatott halászati tevékenységeinek engedélyezéséről és a harmadik országok hajóinak közösségi vizekhez való hozzáféréséről szóló, 2008. szeptember 29-i 1006/2008/EK tanácsi rendeletre (a halászati engedélyekre vonatkozó rendelet) (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszer létrehozásáról szóló, 2008. szeptember 29-i 1005/2008/EK tanácsi rendeletre (IUU-rendelet) (1), és a közösségi halászhajók közösségi vizeken kívül folytatott halászati tevékenységeinek engedélyezéséről és a harmadik országok hajóinak közösségi vizekhez való hozzáféréséről szóló, 2008. szeptember 29-i 1006/2008/EK tanácsi rendeletre (a halászati engedélyekre vonatkozó rendelet) (2),

| — | tekintettel a közös halászati politikáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre (az alaprendelet) irányuló bizottsági javaslatra (COM(2011)0425), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közös halászati politikáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre (az alaprendelet) irányuló bizottsági javaslatra (COM(2011)0425),

| — | tekintettel „Az illegális halászattal szembeni globális szintű küzdelemről – az EU szerepe című”2011. november 17-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az illegális halászattal szembeni globális szintű küzdelemről – az EU szerepe című”2011. november 17-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a közös halászati politika reformjáról szóló zöld könyvről szóló, 2010. február 25-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közös halászati politika reformjáról szóló zöld könyvről szóló, 2010. február 25-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a közös halászati politika reformjának fényében a halászati és akvakultúra-termékek Európai Unióba való behozatalának rendszeréről szóló, 2010. július 8-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közös halászati politika reformjának fényében a halászati és akvakultúra-termékek Európai Unióba való behozatalának rendszeréről szóló, 2010. július 8-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel az Európai Unió és Mauritánia közötti halászati partnerségi megállapodásról szóló, 2011. május 12-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és Mauritánia közötti halászati partnerségi megállapodásról szóló, 2011. május 12-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel az Európai Közösség és a Marokkói Királyság között létrejött halászati partnerségi megállapodásban meghatározott halászati lehetőségek és pénzügyi ellentételezés megállapításáról szóló jövőbeli jegyzőkönyvről szóló, 2011. december 14-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösség és a Marokkói Királyság között létrejött halászati partnerségi megállapodásban meghatározott halászati lehetőségek és pénzügyi ellentételezés megállapításáról szóló jövőbeli jegyzőkönyvről szóló, 2011. december 14-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel a Mezőgazdasági és Halászati Tanács 2012. március 19–20-i ülésének a közös halászati politika külső dimenziójáról szóló következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Mezőgazdasági és Halászati Tanács 2012. március 19–20-i ülésének a közös halászati politika külső dimenziójáról szóló következtetéseire,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Halászati Bizottság jelentésére, valamint a Fejlesztési Bizottság és a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság véleményeire (A7-0290/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Halászati Bizottság jelentésére, valamint a Fejlesztési Bizottság és a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság véleményeire (A7-0290/2012),

| A. | mivel a világ óceánjainak kétharmada a nemzeti joghatóságok alá tartozó területeken kívül esik, ahol a halgazdálkodás teljes és átfogó jogi szabályozásának az ENSZ 1982. évi Tengerjogi Egyezményén és a vonatkozó jogi eszközökön kell alapulnia; mivel a halászattól függő part menti közösségek és az élelmezésbiztonság szempontjából stratégiai jelentőségű a halászati gazdálkodás fenntarthatósága; |
| --- | --- |

A.

mivel a világ óceánjainak kétharmada a nemzeti joghatóságok alá tartozó területeken kívül esik, ahol a halgazdálkodás teljes és átfogó jogi szabályozásának az ENSZ 1982. évi Tengerjogi Egyezményén és a vonatkozó jogi eszközökön kell alapulnia; mivel a halászattól függő part menti közösségek és az élelmezésbiztonság szempontjából stratégiai jelentőségű a halászati gazdálkodás fenntarthatósága;

| B. | mivel a FAO által végzett legutóbbi értékelés megállapította, hogy teljes mértékben vagy túlzottan kiaknázzák a világ azon kevés halállományának csaknem 85 %-át, amelyre vonatkozóan információk állnak rendelkezésre, annak ellenére, hogy a FAO 2010-es jelentése a túlhalászott állományok és a tengeri ökoszisztémák helyreállítását illetően a legjobb gyakorlatok végrehajtásának köszönhető előrehaladásról számol be világszerte; |
| --- | --- |

B.

mivel a FAO által végzett legutóbbi értékelés megállapította, hogy teljes mértékben vagy túlzottan kiaknázzák a világ azon kevés halállományának csaknem 85 %-át, amelyre vonatkozóan információk állnak rendelkezésre, annak ellenére, hogy a FAO 2010-es jelentése a túlhalászott állományok és a tengeri ökoszisztémák helyreállítását illetően a legjobb gyakorlatok végrehajtásának köszönhető előrehaladásról számol be világszerte;

| C. | mivel az EU az egyik vezető halászati szereplő, amely a világ valamennyi óceánján erőteljesen jelen van flottájának tevékenységei, az uniós polgárok által eszközölt befektetések, kétoldalú halászati megállapodások, valamint valamennyi jelentős regionális halászati gazdálkodási szervezetben való részvétel útján; |
| --- | --- |

C.

mivel az EU az egyik vezető halászati szereplő, amely a világ valamennyi óceánján erőteljesen jelen van flottájának tevékenységei, az uniós polgárok által eszközölt befektetések, kétoldalú halászati megállapodások, valamint valamennyi jelentős regionális halászati gazdálkodási szervezetben való részvétel útján;

| D. | mivel tömegét tekintve a világ haltermelésének 11 %-át fogyasztó, értékét tekintve pedig a halászati termékek 24 %-át importáló EU a halászati termékek egyik legjelentősebb piaca és a világ legnagyobb halimportőre, annak ellenére, hogy a világ halfogásainak mindössze 8 %-át – a külső vizeket tekintve pedig csupán annak 2 %-át – bonyolítja; |
| --- | --- |

D.

mivel tömegét tekintve a világ haltermelésének 11 %-át fogyasztó, értékét tekintve pedig a halászati termékek 24 %-át importáló EU a halászati termékek egyik legjelentősebb piaca és a világ legnagyobb halimportőre, annak ellenére, hogy a világ halfogásainak mindössze 8 %-át – a külső vizeket tekintve pedig csupán annak 2 %-át – bonyolítja;

| E. | mivel a regionális halászati gazdálkodási szervezetekben meghatározott kvóták elsősorban a korábbi halfogásokon alapultak, és ez a fejlett országok kedvezményes hozzáférését eredményezte a világ halállományaihoz; mivel a kvótáknak már tekintetbe kell venniük a környező halászati erőforrásoktól nemzedékeken át függő parti menti fejlődő országok halászatát, és ezt tiszteletben kell tartania az Uniónak; |
| --- | --- |

E.

mivel a regionális halászati gazdálkodási szervezetekben meghatározott kvóták elsősorban a korábbi halfogásokon alapultak, és ez a fejlett országok kedvezményes hozzáférését eredményezte a világ halállományaihoz; mivel a kvótáknak már tekintetbe kell venniük a környező halászati erőforrásoktól nemzedékeken át függő parti menti fejlődő országok halászatát, és ezt tiszteletben kell tartania az Uniónak;

| F. | mivel az Uniónak következetes fejlesztési politikára kell törekednie az EUMSZ 208. cikkének (1) bekezdése alapján, amely szerint „az Unió azon politikáinak végrehajtásakor, amelyek hatással lehetnek a fejlődő országokra, figyelembe veszi a fejlesztési együttműködés célkitűzéseit”; |
| --- | --- |

F.

mivel az Uniónak következetes fejlesztési politikára kell törekednie az EUMSZ 208. cikkének (1) bekezdése alapján, amely szerint „az Unió azon politikáinak végrehajtásakor, amelyek hatással lehetnek a fejlődő országokra, figyelembe veszi a fejlesztési együttműködés célkitűzéseit”;

| G. | mivel az Uniónak egyformán, következetesen és összehangolt módon kell alkalmaznia valamennyi, a nem uniós tagállamokkal kapcsolatos egyéb politikáját, köztük a halászati, az egészségügyi, a kereskedelmi, a foglalkoztatási, a környezetvédelmi és a közös külpolitika célkitűzéseit, valamint az Európa 2020 stratégia teljesülését; |
| --- | --- |

G.

mivel az Uniónak egyformán, következetesen és összehangolt módon kell alkalmaznia valamennyi, a nem uniós tagállamokkal kapcsolatos egyéb politikáját, köztük a halászati, az egészségügyi, a kereskedelmi, a foglalkoztatási, a környezetvédelmi és a közös külpolitika célkitűzéseit, valamint az Európa 2020 stratégia teljesülését;

| H. | mivel a fenntartható halászat biztosítása érdekében sok esetben javítani kell az EU által halászott vagy az uniós piacra szánt halállományokra vonatkozó adatok státuszát, valamint biztosítani kell a helyi flották és más harmadik országok flottáinak teljes kifogásairól rendelkezésre álló információt; |
| --- | --- |

H.

mivel a fenntartható halászat biztosítása érdekében sok esetben javítani kell az EU által halászott vagy az uniós piacra szánt halállományokra vonatkozó adatok státuszát, valamint biztosítani kell a helyi flották és más harmadik országok flottáinak teljes kifogásairól rendelkezésre álló információt;

| I. | mivel szigorú tudományos tanulmányokra van szükség annak feltárására, hogy mely halászati tevékenységeknél jelentkezik vagy alakulhat ki túlzott flottakapacitás; |
| --- | --- |

I.

mivel szigorú tudományos tanulmányokra van szükség annak feltárására, hogy mely halászati tevékenységeknél jelentkezik vagy alakulhat ki túlzott flottakapacitás;

| J. | mivel a közös halászati politikának olyan eszközt kell képeznie, amelynek segítségével az EU példát mutathat a világnak a tekintetben, hogy miként lehet a halászatot felelősségteljesen folytatni, továbbá hogy az európai flottairányítási normák alkalmazása mellett hogyan lehet előmozdítani a nemzetközi halászati gazdálkodás javítását; |
| --- | --- |

J.

mivel a közös halászati politikának olyan eszközt kell képeznie, amelynek segítségével az EU példát mutathat a világnak a tekintetben, hogy miként lehet a halászatot felelősségteljesen folytatni, továbbá hogy az európai flottairányítási normák alkalmazása mellett hogyan lehet előmozdítani a nemzetközi halászati gazdálkodás javítását;

| K. | mivel az EU-nak vezető szerepet kell vállalnia a nemzetközi közösségnek a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat elleni mozgósításában; |
| --- | --- |

K.

mivel az EU-nak vezető szerepet kell vállalnia a nemzetközi közösségnek a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat elleni mozgósításában;

| 1. | üdvözli a Bizottság közleményét és az EU uniós vizeken kívüli – köztük a legkülső régiókban folytatott – uniós halászat és a halászathoz kapcsolódó tevékenységek fenntarthatóságának ösztönzésére irányuló számos kedvező javaslatot; úgy véli azonban, hogy a dokumentum hatálya nem eléggé széles körű, mivel túlságosan nagy figyelmet fordít a kétoldalú megállapodásokra és a multilaterális szervezetekre, valamint integrált módon kellene kezelnie az uniós piacra irányuló termékek beszerzését célzó egyéb tevékenységeket; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a Bizottság közleményét és az EU uniós vizeken kívüli – köztük a legkülső régiókban folytatott – uniós halászat és a halászathoz kapcsolódó tevékenységek fenntarthatóságának ösztönzésére irányuló számos kedvező javaslatot; úgy véli azonban, hogy a dokumentum hatálya nem eléggé széles körű, mivel túlságosan nagy figyelmet fordít a kétoldalú megállapodásokra és a multilaterális szervezetekre, valamint integrált módon kellene kezelnie az uniós piacra irányuló termékek beszerzését célzó egyéb tevékenységeket;

| 2. | ismételten hangsúlyozza, hogy az EU-nak az uniós politika koherenciája alapján kell a nemzetközi halászati gazdálkodás javításán munkálkodnia; |
| --- | --- |

2.

ismételten hangsúlyozza, hogy az EU-nak az uniós politika koherenciája alapján kell a nemzetközi halászati gazdálkodás javításán munkálkodnia;

| 3. | úgy véli, hogy a fenntartható halászati megállapodások megkötése, valamint a társult harmadik országok fejlődéséhez szükséges szinergiákhoz való hatékonyabb hozzájárulás érdekében kiemelkedően fontos a külpolitika és az együttműködési politika összehangolása; |
| --- | --- |

3.

úgy véli, hogy a fenntartható halászati megállapodások megkötése, valamint a társult harmadik országok fejlődéséhez szükséges szinergiákhoz való hatékonyabb hozzájárulás érdekében kiemelkedően fontos a külpolitika és az együttműködési politika összehangolása;

| 4. | úgy véli, hogy a halászati termékek uniós piacának mérete és az uniós lobogó alatt hajózó és uniós tulajdonban álló hajók által végzett tevékenységek földrajzi kiterjedtsége magas fokú felelősséget ró az Unióra halászatának ökológiai lábnyoma és társadalmi–gazdasági hatása fenntarthatóságának biztosítása, az európai fogyasztók és más, európai halászati és kapcsolódó termékeket forgalmazó országok fogyasztói számára jó minőségű halászati termékek nyújtása, valamint az EU-n belül és azon kívül a part menti halászközösségek társadalmi és gazdasági szerkezetéhez történő hozzájárulás tekintetében; |
| --- | --- |

4.

úgy véli, hogy a halászati termékek uniós piacának mérete és az uniós lobogó alatt hajózó és uniós tulajdonban álló hajók által végzett tevékenységek földrajzi kiterjedtsége magas fokú felelősséget ró az Unióra halászatának ökológiai lábnyoma és társadalmi–gazdasági hatása fenntarthatóságának biztosítása, az európai fogyasztók és más, európai halászati és kapcsolódó termékeket forgalmazó országok fogyasztói számára jó minőségű halászati termékek nyújtása, valamint az EU-n belül és azon kívül a part menti halászközösségek társadalmi és gazdasági szerkezetéhez történő hozzájárulás tekintetében;

| 5. | úgy véli, hogy az uniós vizeken és azokon kívül az uniós érdekeknek megfelelően folytatott halászati tevékenységekre, valamint az uniós piacra szánt halászati termékekre azonos szabványoknak kell vonatkozniuk az ökológiai és társadalmi fenntarthatóság és átláthatóság tekintetében, továbbá, hogy ezeket az alapelveket meg kell óvni, és két- és többoldalú megállapodások szintjén a harmadik országoktól is meg kell követelni; és úgy véli, hogy azok bevezetésével párhuzamosan visszaengedési tilalmat kell alkalmazni az EU felségvizein, amely ugyanazokra a fajokra vonatkozik, továbbá amit zárt láncú kamerarendszerrel és megfigyelőkkel követnek nyomon, és ami megfelelő eltéréseket tesz lehetővé a helyileg fogyasztott termékek árnövekedésének elkerülése érdekében; |
| --- | --- |

5.

úgy véli, hogy az uniós vizeken és azokon kívül az uniós érdekeknek megfelelően folytatott halászati tevékenységekre, valamint az uniós piacra szánt halászati termékekre azonos szabványoknak kell vonatkozniuk az ökológiai és társadalmi fenntarthatóság és átláthatóság tekintetében, továbbá, hogy ezeket az alapelveket meg kell óvni, és két- és többoldalú megállapodások szintjén a harmadik országoktól is meg kell követelni; és úgy véli, hogy azok bevezetésével párhuzamosan visszaengedési tilalmat kell alkalmazni az EU felségvizein, amely ugyanazokra a fajokra vonatkozik, továbbá amit zárt láncú kamerarendszerrel és megfigyelőkkel követnek nyomon, és ami megfelelő eltéréseket tesz lehetővé a helyileg fogyasztott termékek árnövekedésének elkerülése érdekében;

| 6. | emlékeztet arra, hogy – az EUMSZ 208. cikke előírásának megfelelően – az Unió politikáinak koherensnek kell lenniük a fejlesztési célkitűzésekkel; megállapítja, hogy e koherenciához nemcsak a Bizottságon belüli, hanem a tagállamok kormányain belüli, valamint a Bizottság és az egyes tagállamok kormányai közötti koordinációra van szükség; |
| --- | --- |

6.

emlékeztet arra, hogy – az EUMSZ 208. cikke előírásának megfelelően – az Unió politikáinak koherensnek kell lenniük a fejlesztési célkitűzésekkel; megállapítja, hogy e koherenciához nemcsak a Bizottságon belüli, hanem a tagállamok kormányain belüli, valamint a Bizottság és az egyes tagállamok kormányai közötti koordinációra van szükség;

| 7. | ismételten hangsúlyozza, hogy az Uniónak – döntéseinek fokozottabb koherenciája érdekében – a kereskedelmi, egészségügyi, foglalkoztatási, szomszédsági, környezetvédelmi, tengeri, külpolitikával és az Európa 2020 stratégia teljesítésével kapcsolatos szempontokat kell beépítenie fellépéseibe; |
| --- | --- |

7.

ismételten hangsúlyozza, hogy az Uniónak – döntéseinek fokozottabb koherenciája érdekében – a kereskedelmi, egészségügyi, foglalkoztatási, szomszédsági, környezetvédelmi, tengeri, külpolitikával és az Európa 2020 stratégia teljesítésével kapcsolatos szempontokat kell beépítenie fellépéseibe;

| 8. | emlékeztet arra, hogy a halászati kapacitások kezelésére vonatkozó nemzetközi cselekvési terv kötelezte az EU-t, hogy legkésőbb 2005-ig halászati kapacitást kezelő rendszert dolgozzon ki és vezessen be; kéri, hogy a Bizottság adjon magyarázatott arra, hogy bizonyos regionális halászati gazdálkodási szervezetek befagyasztására, ugyanakkor pedig az EU flottáin belül a kapacitás legfontosabb szabályozói korlátozásainak felszámolására irányuló javaslatával miért alkalmaz – látszólag – ellentmondásos megközelítést a kapacitáskezelés tekintetében; kéri, hogy a Bizottság mozdítsa elő a halászati kapacitás rendelkezésre álló erőforrásokhoz történő igazításával kapcsolatos két- és sokoldalú mechanizmusokat, ami azért szükséges, hogy az érintett területen halászó flották fenntarthatóan aknázzák ki a halászati erőforrásokat; |
| --- | --- |

8.

emlékeztet arra, hogy a halászati kapacitások kezelésére vonatkozó nemzetközi cselekvési terv kötelezte az EU-t, hogy legkésőbb 2005-ig halászati kapacitást kezelő rendszert dolgozzon ki és vezessen be; kéri, hogy a Bizottság adjon magyarázatott arra, hogy bizonyos regionális halászati gazdálkodási szervezetek befagyasztására, ugyanakkor pedig az EU flottáin belül a kapacitás legfontosabb szabályozói korlátozásainak felszámolására irányuló javaslatával miért alkalmaz – látszólag – ellentmondásos megközelítést a kapacitáskezelés tekintetében; kéri, hogy a Bizottság mozdítsa elő a halászati kapacitás rendelkezésre álló erőforrásokhoz történő igazításával kapcsolatos két- és sokoldalú mechanizmusokat, ami azért szükséges, hogy az érintett területen halászó flották fenntarthatóan aknázzák ki a halászati erőforrásokat;

| 9. | úgy véli, hogy a közös halászati politika külső dimenziójának célkitűzéseit és elveit az alaprendeletben kellene rögzíteni; |
| --- | --- |

9.

úgy véli, hogy a közös halászati politika külső dimenziójának célkitűzéseit és elveit az alaprendeletben kellene rögzíteni;

Általános rendelkezések

| 10. | hangsúlyozza, hogy a halászati külpolitika kiemelt célkitűzésének a hatályban lévő halászati megállapodások fenntartására, valamint a harmadik országokban új halászati lehetőségek felkutatására kellene irányulnia, azon felismerés jegyében, hogy amint az uniós flotta beszünteti tevékenységét egy harmadik ország halászterületén, az ottani halászati lehetőségeket olyan flották között osztják szét, amelyek messze elmaradnak az Európai Unió által meghirdetett és támogatott megőrzési, gazdálkodási és fenntarthatósági szabályoktól; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza, hogy a halászati külpolitika kiemelt célkitűzésének a hatályban lévő halászati megállapodások fenntartására, valamint a harmadik országokban új halászati lehetőségek felkutatására kellene irányulnia, azon felismerés jegyében, hogy amint az uniós flotta beszünteti tevékenységét egy harmadik ország halászterületén, az ottani halászati lehetőségeket olyan flották között osztják szét, amelyek messze elmaradnak az Európai Unió által meghirdetett és támogatott megőrzési, gazdálkodási és fenntarthatósági szabályoktól;

| 11. | sürgeti a Bizottságot, hogy a nyílt tengeren és a nemzeti joghatóság alá tartozó vizeken folytatott halászat környezeti és szociális szempontú fenntarthatósága érdekében támogasson egyértelműen meghatározott elveket és célkitűzéseket valamennyi nemzetközi fórumon, amelynek az EU részes fele, és gyorsan és eredményesen hajtsa végre az ott hozott döntéseket; |
| --- | --- |

11.

sürgeti a Bizottságot, hogy a nyílt tengeren és a nemzeti joghatóság alá tartozó vizeken folytatott halászat környezeti és szociális szempontú fenntarthatósága érdekében támogasson egyértelműen meghatározott elveket és célkitűzéseket valamennyi nemzetközi fórumon, amelynek az EU részes fele, és gyorsan és eredményesen hajtsa végre az ott hozott döntéseket;

| 12. | hangsúlyozza, hogy az EU-nak egyedi stratégiát kell kidolgoznia a halászat és az élő tengeri erőforrások kezelése terén, bevonva Földközi-tenger partján elhelyezkedő összes nem európai államot; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy az EU-nak egyedi stratégiát kell kidolgoznia a halászat és az élő tengeri erőforrások kezelése terén, bevonva Földközi-tenger partján elhelyezkedő összes nem európai államot;

| 13. | sürgeti a Bizottságot, hogy segítse elő a fenntartható halgazdálkodást előmozdító globális és többoldalú menetrendet és a tengeri biodiverzitás megőrzését, ugyanakkor például az Egyesült Államokkal, Japánnal, Oroszországgal és a Kínával, valamint a világ valamennyi óceánján hangsúlyosan jelen lévő más harmadik országokkal folytatott párbeszédet alakítsa tényleges partnerséggé az olyan kulcsfontosságú kérdések megoldásához, mint a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat felszámolása, a túlhalászás és – szükség esetén – a flottakapacitás csökkentése, valamint az ENSZ Tengerjogi Egyezményének elveivel és egyéb vonatkozó eszközökkel összhangban a nyílt tengerek ellenőrzésének és irányításának megerősítése; |
| --- | --- |

13.

sürgeti a Bizottságot, hogy segítse elő a fenntartható halgazdálkodást előmozdító globális és többoldalú menetrendet és a tengeri biodiverzitás megőrzését, ugyanakkor például az Egyesült Államokkal, Japánnal, Oroszországgal és a Kínával, valamint a világ valamennyi óceánján hangsúlyosan jelen lévő más harmadik országokkal folytatott párbeszédet alakítsa tényleges partnerséggé az olyan kulcsfontosságú kérdések megoldásához, mint a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat felszámolása, a túlhalászás és – szükség esetén – a flottakapacitás csökkentése, valamint az ENSZ Tengerjogi Egyezményének elveivel és egyéb vonatkozó eszközökkel összhangban a nyílt tengerek ellenőrzésének és irányításának megerősítése;

| 14. | sürgeti a Bizottságot, hogy mozdítsa elő a nemzetközi jogot, nevezetesen a Tengerjogi Egyezményt és az ILO-egyezményekben való részvételt, és őrködjön e szabályok betartása felett; ösztönzi a Bizottságot, hogy működjön együtt a harmadik országokkal valamennyi megfelelő fórumon, különösen a regionális halászati gazdálkodási szervezetekben; |
| --- | --- |

14.

sürgeti a Bizottságot, hogy mozdítsa elő a nemzetközi jogot, nevezetesen a Tengerjogi Egyezményt és az ILO-egyezményekben való részvételt, és őrködjön e szabályok betartása felett; ösztönzi a Bizottságot, hogy működjön együtt a harmadik országokkal valamennyi megfelelő fórumon, különösen a regionális halászati gazdálkodási szervezetekben;

| 15. | úgy véli, hogy az Uniónak az ENSZ szintjén és a lobogó szerinti ország felelősségének elvén alapulva, valamint a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat tárgyában meghozott rendelettel összhangban kezdeményezést kell indítania – a meglévő megőrzési és gazdálkodási intézkedések betartásának megerősítése és a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelem kulcsfontosságú eszközeként – egy globális fogási és nyomon követési dokumentációs rendszer létrehozása céljából a felelősségteljes fogyasztás ösztönzésére, amely kiterjed a nemzetközi kereskedelmi forgalomban lévő összes fontosabb halfajra; |
| --- | --- |

15.

úgy véli, hogy az Uniónak az ENSZ szintjén és a lobogó szerinti ország felelősségének elvén alapulva, valamint a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat tárgyában meghozott rendelettel összhangban kezdeményezést kell indítania – a meglévő megőrzési és gazdálkodási intézkedések betartásának megerősítése és a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelem kulcsfontosságú eszközeként – egy globális fogási és nyomon követési dokumentációs rendszer létrehozása céljából a felelősségteljes fogyasztás ösztönzésére, amely kiterjed a nemzetközi kereskedelmi forgalomban lévő összes fontosabb halfajra;

| 16. | felszólítja a Bizottságot, hogy alkalmazza szigorúbban a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászatról szóló 1005/2008/EK tanácsi rendeletet, különösen a regionális halászati gazdálkodási szervezetek olyan szerződő felei esetében, akik nem működnek együtt aktívan a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelem legfontosabb mechanizmusainak kialakításában és alkalmazásában; |
| --- | --- |

16.

felszólítja a Bizottságot, hogy alkalmazza szigorúbban a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászatról szóló 1005/2008/EK tanácsi rendeletet, különösen a regionális halászati gazdálkodási szervezetek olyan szerződő felei esetében, akik nem működnek együtt aktívan a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelem legfontosabb mechanizmusainak kialakításában és alkalmazásában;

| 17. | úgy véli, hogy az Uniónak aktívnak kell lennie az ENSZ rendszerén belül, hogy feltárja a globális közösség számára azokat a megoldásokat, amelyekkel kezelhető:






  — | az élő és egyéb tengeri erőforrások tekintetében az óceánok regionalizáltabb és integráltabb globális irányítása iránti szükségesség, |
| --- | --- | --- |

17.

úgy véli, hogy az Uniónak aktívnak kell lennie az ENSZ rendszerén belül, hogy feltárja a globális közösség számára azokat a megoldásokat, amelyekkel kezelhető:

—

az élő és egyéb tengeri erőforrások tekintetében az óceánok regionalizáltabb és integráltabb globális irányítása iránti szükségesség,

| — | a szennyezés, valamint az éghajlatváltozás világtengerekre gyakorolt hatásai, ideértve a szén-dioxidot megkötő értékes óceáni növényvilág védelme és helyreállítása is, valamint |
| --- | --- |

—

a szennyezés, valamint az éghajlatváltozás világtengerekre gyakorolt hatásai, ideértve a szén-dioxidot megkötő értékes óceáni növényvilág védelme és helyreállítása is, valamint

| — | a társadalmi normák és a munkakörülmények; |
| --- | --- |

—

a társadalmi normák és a munkakörülmények;

| 18. | rámutat annak fontosságára, hogy a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) égisze alatt tárgyalások folynak a támogatási fegyelemről a halászati ágazatban, és felhívja az Uniót, hogy vállaljon aktívabb szerepet e megbeszéléseken; |
| --- | --- |

18.

rámutat annak fontosságára, hogy a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) égisze alatt tárgyalások folynak a támogatási fegyelemről a halászati ágazatban, és felhívja az Uniót, hogy vállaljon aktívabb szerepet e megbeszéléseken;

| 19. | megállapítja, hogy az Unión belül és kívül egyaránt létre kell hozni az ökológiai szempontból fenntartható és társadalmi szempontból méltányos eredetű halászati termékeket ösztönző mechanizmusokat; |
| --- | --- |

19.

megállapítja, hogy az Unión belül és kívül egyaránt létre kell hozni az ökológiai szempontból fenntartható és társadalmi szempontból méltányos eredetű halászati termékeket ösztönző mechanizmusokat;

| 20. | hangsúlyozza, hogy a közös halászati politika külső dimenziója egyik kiemelt célkitűzésének az európai távolsági flotta jövőjének biztosítására kell irányulnia, amennyiben olyan halászati jogok birtokában van, amelyek a gazdasági és társadalmi fejlődés alapjául szolgáltak a flotta tevékenységének helye szerinti országokban; |
| --- | --- |

20.

hangsúlyozza, hogy a közös halászati politika külső dimenziója egyik kiemelt célkitűzésének az európai távolsági flotta jövőjének biztosítására kell irányulnia, amennyiben olyan halászati jogok birtokában van, amelyek a gazdasági és társadalmi fejlődés alapjául szolgáltak a flotta tevékenységének helye szerinti országokban;

Kétoldalú halászati megállapodások

| 21. | úgy véli, hogy a partnerek által megtárgyalt és méltányosan végrehajtott kétoldalú halászati megállapodásoknak – azaz, a Bizottság javaslata szerint, fenntartható halászati megállapodásoknak nevezett megállapodásoknak – a források uniós hajók általi felelősségteljes és fenntartható kiaknázásán kell alapulniuk, mindkét fél javát kell szolgálniuk, továbbá gazdasági erőforrásokat, műszaki és tudományos szaktudást, valamint a jobb halászati gazdálkodás támogatását és helyes irányítást kell biztosítaniuk a harmadik ország számára, lehetővé téve ugyanakkor azt, hogy azon halászati tevékenységeket folytassák, amelyek társadalmi és gazdasági szempontból fontosak és meghatározó ellátási forrást jelentenek az Unió és egyes fejlődő országok piacai számára mind a friss termékek, mind pedig a feldolgozott termékek vonatkozásában; |
| --- | --- |

21.

úgy véli, hogy a partnerek által megtárgyalt és méltányosan végrehajtott kétoldalú halászati megállapodásoknak – azaz, a Bizottság javaslata szerint, fenntartható halászati megállapodásoknak nevezett megállapodásoknak – a források uniós hajók általi felelősségteljes és fenntartható kiaknázásán kell alapulniuk, mindkét fél javát kell szolgálniuk, továbbá gazdasági erőforrásokat, műszaki és tudományos szaktudást, valamint a jobb halászati gazdálkodás támogatását és helyes irányítást kell biztosítaniuk a harmadik ország számára, lehetővé téve ugyanakkor azt, hogy azon halászati tevékenységeket folytassák, amelyek társadalmi és gazdasági szempontból fontosak és meghatározó ellátási forrást jelentenek az Unió és egyes fejlődő országok piacai számára mind a friss termékek, mind pedig a feldolgozott termékek vonatkozásában;

| 22. | kéri, hogy az Unió tűzze ki célul a fenntartható halászati együttműködési megállapodások mihamarabbi megkötését azokkal a szomszédos országokkal, ahol az Unió finanszírozást és technikai támogatást nyújt annak érdekében, hogy összehangolt és koherens politikát érjenek el a harmonizált és fenntartható halászati politika létrehozása céljából az összes közös tengeri medencében, ezzel növelve a közös halászati politika hatékonyságát az összes érintett régióban; kéri, hogy ezeket a megállapodásokat a tisztességes és méltányos együttműködés, valamint az emberi jogok tiszteletben tartásának szellemében kössék meg, céljuknak pedig a felelősség Unió és az adott partnerország közötti igazságos megosztásának kell lennie; |
| --- | --- |

22.

kéri, hogy az Unió tűzze ki célul a fenntartható halászati együttműködési megállapodások mihamarabbi megkötését azokkal a szomszédos országokkal, ahol az Unió finanszírozást és technikai támogatást nyújt annak érdekében, hogy összehangolt és koherens politikát érjenek el a harmonizált és fenntartható halászati politika létrehozása céljából az összes közös tengeri medencében, ezzel növelve a közös halászati politika hatékonyságát az összes érintett régióban; kéri, hogy ezeket a megállapodásokat a tisztességes és méltányos együttműködés, valamint az emberi jogok tiszteletben tartásának szellemében kössék meg, céljuknak pedig a felelősség Unió és az adott partnerország közötti igazságos megosztásának kell lennie;

| 23. | kéri, hogy az Unió a szomszédos országokkal való együttműködés és a közös állományokkal való gazdálkodás javítása érdekében törekedjen az említett országokkal fenntartható halászati együttműködési megállapodások megkötésére, amelyek célja nem az uniós hajók számára történő halászati jogok megszerzése, hanem egy olyan helyzet kialakítása, ahol az Unió pénzügyi és technikai segítséget nyújthat azzal céllal, hogy a harmadik partnerországokban a fenntartható gazdálkodásra vonatkozóan az unióshoz hasonló szabályokat alkalmazzanak; |
| --- | --- |

23.

kéri, hogy az Unió a szomszédos országokkal való együttműködés és a közös állományokkal való gazdálkodás javítása érdekében törekedjen az említett országokkal fenntartható halászati együttműködési megállapodások megkötésére, amelyek célja nem az uniós hajók számára történő halászati jogok megszerzése, hanem egy olyan helyzet kialakítása, ahol az Unió pénzügyi és technikai segítséget nyújthat azzal céllal, hogy a harmadik partnerországokban a fenntartható gazdálkodásra vonatkozóan az unióshoz hasonló szabályokat alkalmazzanak;

| 24. | emlékeztet arra, hogy a jelenleg fenntartható halászati megállapodásoknak nevezett megállapodások hatásának vizsgálata során fontos különbséget kell tenni a harmadik országok halászati ágazatainak nyújtott fejlesztési támogatások és a halászati jogok kifizetéséből származó támogatások között; |
| --- | --- |

24.

emlékeztet arra, hogy a jelenleg fenntartható halászati megállapodásoknak nevezett megállapodások hatásának vizsgálata során fontos különbséget kell tenni a harmadik országok halászati ágazatainak nyújtott fejlesztési támogatások és a halászati jogok kifizetéséből származó támogatások között;

| 25. | sajnálatát fejezi ki azonban amiatt, hogy az EU kétoldalú megállapodásai nem mindig biztosították a fent említett lehetséges előnyöket, és hangsúlyozza, hogy a Szerződés 349. cikkére is figyelemmel hatásvizsgálatokat kell végezni az érintett legkülső régiókra vonatkozóan, elismeri ugyanakkor, hogy jelentős javulás következett be a legutóbbi reform óta; úgy véli, hogy az állományok fokozottan tudományos felmérése, az átláthatóság, a célkitűzésekkel való összhang, a helyi lakosság számára jelentkező haszon valamint a halászati irányítás javítása mind kulcsfontosságú a sikeres megállapodások létrejötte szempontjából; |
| --- | --- |

25.

sajnálatát fejezi ki azonban amiatt, hogy az EU kétoldalú megállapodásai nem mindig biztosították a fent említett lehetséges előnyöket, és hangsúlyozza, hogy a Szerződés 349. cikkére is figyelemmel hatásvizsgálatokat kell végezni az érintett legkülső régiókra vonatkozóan, elismeri ugyanakkor, hogy jelentős javulás következett be a legutóbbi reform óta; úgy véli, hogy az állományok fokozottan tudományos felmérése, az átláthatóság, a célkitűzésekkel való összhang, a helyi lakosság számára jelentkező haszon valamint a halászati irányítás javítása mind kulcsfontosságú a sikeres megállapodások létrejötte szempontjából;

| 26. | üdvözli a Bizottság arra irányuló szándékát, hogy számos rendelkezést vegyen fel a jövőbeli kétoldalú megállapodásokba, beleértve: a parti állam saját fogási kapacitásaihoz mérten tudományosan többletnek bizonyuló erőforrásokhoz való hozzáférés korlátozása elvének tiszteletben tartását a Tengerjogi Egyezmény rendelkezéseivel összhangban,; az emberi jogok megóvását összhangban a nemzetközi megállapodásokkal; és egy kizárólagossági záradékot, noha ezt meg kell erősíteni és az egyes megállapodásokban következetessé kell tenni, minden esetben biztosítva a demokratikus elvek legszigorúbb tiszteletben tartását; |
| --- | --- |

26.

üdvözli a Bizottság arra irányuló szándékát, hogy számos rendelkezést vegyen fel a jövőbeli kétoldalú megállapodásokba, beleértve: a parti állam saját fogási kapacitásaihoz mérten tudományosan többletnek bizonyuló erőforrásokhoz való hozzáférés korlátozása elvének tiszteletben tartását a Tengerjogi Egyezmény rendelkezéseivel összhangban,; az emberi jogok megóvását összhangban a nemzetközi megállapodásokkal; és egy kizárólagossági záradékot, noha ezt meg kell erősíteni és az egyes megállapodásokban következetessé kell tenni, minden esetben biztosítva a demokratikus elvek legszigorúbb tiszteletben tartását;

| 27. | úgy véli, hogy az Unió kétoldalú megállapodásainak nem csupán a Tengerjogi Egyezmény többletállománnyal kapcsolatos 62. cikkét kell betartaniuk, hanem a térség szárazföldi és hátrányos földrajzi helyzetű államainak jogaival kapcsolatos 69. és 70. cikkét is, különös tekintettel a helyi lakosság táplálkozási és társadalmi–gazdasági szükségleteire; |
| --- | --- |

27.

úgy véli, hogy az Unió kétoldalú megállapodásainak nem csupán a Tengerjogi Egyezmény többletállománnyal kapcsolatos 62. cikkét kell betartaniuk, hanem a térség szárazföldi és hátrányos földrajzi helyzetű államainak jogaival kapcsolatos 69. és 70. cikkét is, különös tekintettel a helyi lakosság táplálkozási és társadalmi–gazdasági szükségleteire;

| 28. | úgy véli, hogy az emberi jogi záradékot megkülönböztetés nélkül, valamennyi államra egyformán kell alkalmazni, nem csupán a halászati, hanem a kereskedelmi megállapodásokra is; úgy véli, hogy a WTO-n belül törekedni kell azon országok termelésének szankcionálására, amelyek még nem tartják tiszteletben az emberi jogokat és/vagy a gyárakban folytatott termelés során gyermekmunkát, a nőkkel szemben pedig hátrányos megkülönböztetést alkalmaznak oly módon, hogy munkájukat nem fizetik meg, illetve nem ismerik el a halászatban és az akvakultúrában betöltött gazdasági szerepüket; |
| --- | --- |

28.

úgy véli, hogy az emberi jogi záradékot megkülönböztetés nélkül, valamennyi államra egyformán kell alkalmazni, nem csupán a halászati, hanem a kereskedelmi megállapodásokra is; úgy véli, hogy a WTO-n belül törekedni kell azon országok termelésének szankcionálására, amelyek még nem tartják tiszteletben az emberi jogokat és/vagy a gyárakban folytatott termelés során gyermekmunkát, a nőkkel szemben pedig hátrányos megkülönböztetést alkalmaznak oly módon, hogy munkájukat nem fizetik meg, illetve nem ismerik el a halászatban és az akvakultúrában betöltött gazdasági szerepüket;

| 29. | ösztönzi az ökoszisztéma-alapú integrált gazdálkodás megvalósítását az új és meglévő megállapodásokban; |
| --- | --- |

29.

ösztönzi az ökoszisztéma-alapú integrált gazdálkodás megvalósítását az új és meglévő megállapodásokban;

| 30. | úgy véli, hogy a vállalkozások a jövőbeni halászati megállapodásokhoz való fokozott hozzájárulásának összhangban kell lennie azzal, hogy az ágazat nagyobb befolyással rendelkezzen azokat a szabályokat és technikai intézkedéseket illetően, amelyekről a Bizottság az említett egyezményekben tárgyal; |
| --- | --- |

30.

úgy véli, hogy a vállalkozások a jövőbeni halászati megállapodásokhoz való fokozott hozzájárulásának összhangban kell lennie azzal, hogy az ágazat nagyobb befolyással rendelkezzen azokat a szabályokat és technikai intézkedéseket illetően, amelyekről a Bizottság az említett egyezményekben tárgyal;

| 31. | úgy véli, hogy a halászati engedélyekre vonatkozó rendeletet úgy kell módosítani, hogy a valamely tagállam lajstromából más halászati lehetőség felkutatása céljából ideiglenesen távozó, uniós lobogó alatt hajózó hajók valamely uniós lajstromba történő visszatérésüket követően 24 hónapig ne részesedhessenek a fenntartható halászati megállapodás és a lajstromból való távozásuk időpontjában már hatályos jegyzőkönyvei szerinti halászati lehetőségekből; úgy véli, hogy ugyanez alkalmazandó a lobogó ideiglenes lecserélésére is, amikor regionális halászati gazdálkodási szervezetek keretében halásznak; |
| --- | --- |

31.

úgy véli, hogy a halászati engedélyekre vonatkozó rendeletet úgy kell módosítani, hogy a valamely tagállam lajstromából más halászati lehetőség felkutatása céljából ideiglenesen távozó, uniós lobogó alatt hajózó hajók valamely uniós lajstromba történő visszatérésüket követően 24 hónapig ne részesedhessenek a fenntartható halászati megállapodás és a lajstromból való távozásuk időpontjában már hatályos jegyzőkönyvei szerinti halászati lehetőségekből; úgy véli, hogy ugyanez alkalmazandó a lobogó ideiglenes lecserélésére is, amikor regionális halászati gazdálkodási szervezetek keretében halásznak;

| 32. | úgy véli, hogy a jelenleg használt szociális záradékot oly módon kell megerősíteni, hogy kiterjedjen a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) 188. sz. egyezménye, a halászati ágazat munkafeltételeiről szóló 199. sz. ajánlása, valamint a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet nyolc alapegyezményének (8) tiszteletben tartására, illetve biztosítani kell, hogy az EU-n kívül letelepedett és uniós lobogó alatt hajózó hajók fedélzetén dolgozó legénység tagjainak munkakörülményei az EU-ban letelepedett munkavállalókéval azonosak legyenek; |
| --- | --- |

32.

úgy véli, hogy a jelenleg használt szociális záradékot oly módon kell megerősíteni, hogy kiterjedjen a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) 188. sz. egyezménye, a halászati ágazat munkafeltételeiről szóló 199. sz. ajánlása, valamint a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet nyolc alapegyezményének (8) tiszteletben tartására, illetve biztosítani kell, hogy az EU-n kívül letelepedett és uniós lobogó alatt hajózó hajók fedélzetén dolgozó legénység tagjainak munkakörülményei az EU-ban letelepedett munkavállalókéval azonosak legyenek;

| 33. | úgy véli, hogy a fenntartható halászati megállapodásoknak hozzá kell járulniuk a harmadik partnerországok fenntartható fejlődéséhez, és ösztönözniük kell a helyi magánszektort, külön hangsúlyt helyezve a kisüzemi halászatra és a kkv-kra, és e célból kéri a helyi halászok nagyobb mértékű foglalkoztatását, valamint a helyi, fenntartható feldolgozóipar és értékesítési tevékenységek fejlesztését; |
| --- | --- |

33.

úgy véli, hogy a fenntartható halászati megállapodásoknak hozzá kell járulniuk a harmadik partnerországok fenntartható fejlődéséhez, és ösztönözniük kell a helyi magánszektort, külön hangsúlyt helyezve a kisüzemi halászatra és a kkv-kra, és e célból kéri a helyi halászok nagyobb mértékű foglalkoztatását, valamint a helyi, fenntartható feldolgozóipar és értékesítési tevékenységek fejlesztését;

| 34. | ösztönzi a Bizottság azon törekvéseit, hogy a többlet meghatározását jelentő nehéz feladat követelményeként, valamint a túlhalászat megakadályozása érdekében egyre hiánytalanabb és megbízhatóbb adatokat szerezzen be a parti államoktól az annak vizein végzett halászat, köztük a fogások teljes mennyisége tekintetében; megállapítja, hogy az uniós halászati és fejlesztési politikák elősegíthetnék a harmadik országok ilyen adatok szolgáltatásával kapcsolatos kapacitásának szükséges fejlesztését; |
| --- | --- |

34.

ösztönzi a Bizottság azon törekvéseit, hogy a többlet meghatározását jelentő nehéz feladat követelményeként, valamint a túlhalászat megakadályozása érdekében egyre hiánytalanabb és megbízhatóbb adatokat szerezzen be a parti államoktól az annak vizein végzett halászat, köztük a fogások teljes mennyisége tekintetében; megállapítja, hogy az uniós halászati és fejlesztési politikák elősegíthetnék a harmadik országok ilyen adatok szolgáltatásával kapcsolatos kapacitásának szükséges fejlesztését;

| 35. | kéri továbbá a Bizottságot, hogy a parti országok joghatósága alá tartozó vizek halászati erőforrásai kiaknázása mértékének rögzítésekor mozdítson elő fokozottabb átláthatóságot; |
| --- | --- |

35.

kéri továbbá a Bizottságot, hogy a parti országok joghatósága alá tartozó vizek halászati erőforrásai kiaknázása mértékének rögzítésekor mozdítson elő fokozottabb átláthatóságot;

| 36. | leszögezi, hogy a part menti közösségek és az általuk történelmileg halászott vizek közötti hagyományos kapcsolat tiszteletben tartásának elvével összhangban az uniós hajók nem kelhetnek versenyre a helyi halászokkal ugyanazon erőforrásokért és ugyanazokon a helyi piacokon, továbbá hogy támogatni kell a helyi és uniós gazdasági szereplők közötti együttműködést, ezért hangsúlyozza a többlet pontos kiszámításának szükségességét; |
| --- | --- |

36.

leszögezi, hogy a part menti közösségek és az általuk történelmileg halászott vizek közötti hagyományos kapcsolat tiszteletben tartásának elvével összhangban az uniós hajók nem kelhetnek versenyre a helyi halászokkal ugyanazon erőforrásokért és ugyanazokon a helyi piacokon, továbbá hogy támogatni kell a helyi és uniós gazdasági szereplők közötti együttműködést, ezért hangsúlyozza a többlet pontos kiszámításának szükségességét;

| 37. | úgy véli, hogy az EU-nak fokozott erőfeszítéseket kell tennie annak érdekében, hogy segítsen a vele kétoldalú megállapodásokról tárgyaló harmadik országoknak abban, hogy elegendő adatot és tájékoztatást nyújtani az állomány megbízható felméréséhez, valamint hogy jelentősen erősítené a halállományokkal kapcsolatos tudományos elemzéseket a tudományos kutatást végző hajók európai finanszírozása azokban a régiókban, ahol az uniós flotta tevékenységit végzi, ami a fenntartható halászati megállapodások előfeltétele; |
| --- | --- |

37.

úgy véli, hogy az EU-nak fokozott erőfeszítéseket kell tennie annak érdekében, hogy segítsen a vele kétoldalú megállapodásokról tárgyaló harmadik országoknak abban, hogy elegendő adatot és tájékoztatást nyújtani az állomány megbízható felméréséhez, valamint hogy jelentősen erősítené a halállományokkal kapcsolatos tudományos elemzéseket a tudományos kutatást végző hajók európai finanszírozása azokban a régiókban, ahol az uniós flotta tevékenységit végzi, ami a fenntartható halászati megállapodások előfeltétele;

| 38. | kéri, hogy a lehető legnagyobb mértékben támogassák az egyes tagállamok hajói által azokon a területeken végzett kutatási kampányokat, ahol az uniós flotta hajói halásznak, illetve hogy ezeket az érintett parti államokkal együttműködésben végezzék többek között hozzáférést biztosítva a helyi kutatók számára; felszólít a tagállamok és a Bizottság e téren való fokozott együttműködésére, valamint a tudományos kutatásnak az EU-n kívüli vizekre történő kiterjesztésére irányuló támogatás növelésére; |
| --- | --- |

38.

kéri, hogy a lehető legnagyobb mértékben támogassák az egyes tagállamok hajói által azokon a területeken végzett kutatási kampányokat, ahol az uniós flotta hajói halásznak, illetve hogy ezeket az érintett parti államokkal együttműködésben végezzék többek között hozzáférést biztosítva a helyi kutatók számára; felszólít a tagállamok és a Bizottság e téren való fokozott együttműködésére, valamint a tudományos kutatásnak az EU-n kívüli vizekre történő kiterjesztésére irányuló támogatás növelésére;

| 39. | úgy véli, hogy ugyanakkor fokozni kell az arra irányuló erőfeszítéseket, hogy megszerezzék a szükséges adatokat azoktól a harmadik országoktól, amelyekkel az EU kétoldalú halászati megállapodásokat kötött annak érdekében, hogy értékelni lehessen a megállapodás eredményességét és a feltételek teljesülését, azaz a helyi lakosságnál jelentkező előnyöket; |
| --- | --- |

39.

úgy véli, hogy ugyanakkor fokozni kell az arra irányuló erőfeszítéseket, hogy megszerezzék a szükséges adatokat azoktól a harmadik országoktól, amelyekkel az EU kétoldalú halászati megállapodásokat kötött annak érdekében, hogy értékelni lehessen a megállapodás eredményességét és a feltételek teljesülését, azaz a helyi lakosságnál jelentkező előnyöket;

| 40. | hangsúlyozza a túlhalászás elkerülése érdekében közös tudományos csoportok fontosságát, amelyek feladata, hogy a rendelkezésre álló legjobb adatok alapján tudományos véleményeket készítsenek a halászati erőforrások állapotáról, tekintettel arra, hogy a halászati ágazat, és különösen a kisüzemi halászati ágazat sok fejlődő országban fontos szerepet játszik az élelmiszer-biztonság szavatolásában; szorgalmazza, hogy ezek a csoportok rendelkezzenek feladataik ellátásához és a regionális halászati irányítószervezetekkel összehangolt munkához megfelelő pénzügyi, műszaki és emberi eszközökkel; |
| --- | --- |

40.

hangsúlyozza a túlhalászás elkerülése érdekében közös tudományos csoportok fontosságát, amelyek feladata, hogy a rendelkezésre álló legjobb adatok alapján tudományos véleményeket készítsenek a halászati erőforrások állapotáról, tekintettel arra, hogy a halászati ágazat, és különösen a kisüzemi halászati ágazat sok fejlődő országban fontos szerepet játszik az élelmiszer-biztonság szavatolásában; szorgalmazza, hogy ezek a csoportok rendelkezzenek feladataik ellátásához és a regionális halászati irányítószervezetekkel összehangolt munkához megfelelő pénzügyi, műszaki és emberi eszközökkel;

| 41. | kéri, hogy a Bizottság a fenntartható halászati megállapodásokban mozdítsa elő a célzott tudományos és műszaki együttműködés általában vett megerősítését, többek között a közös tudományos bizottságok szerepének erősítésével; kéri továbbá, hogy tegyenek erőfeszítéseket az EU és a harmadik országok higiéniai és egészségügyi feltételeinek összehangolása érdekében; |
| --- | --- |

41.

kéri, hogy a Bizottság a fenntartható halászati megállapodásokban mozdítsa elő a célzott tudományos és műszaki együttműködés általában vett megerősítését, többek között a közös tudományos bizottságok szerepének erősítésével; kéri továbbá, hogy tegyenek erőfeszítéseket az EU és a harmadik országok higiéniai és egészségügyi feltételeinek összehangolása érdekében;

| 42. | teljes mértékben támogatja a halászati erőforrásokhoz való hozzáférés utáni pénzügyi ellentételezés ágazati fejlesztési támogatástól történő elkülönítésének elgondolását; hangsúlyozottan kitart amellett, hogy a hajótulajdonosok tisztességes és piaci alapú pénzügyi hányadot vállaljanak a költségekből, amikor kétoldalú halászati megállapodás keretében hozzáférési jogot szereznek; kéri, hogy készüljön részletes elemzés a hajótulajdonosok által a halászati engedélyért – köztük a lehetséges fogásokért és a működési költségekért – fizetendő hányadról; úgy véli, hogy az ágazati támogatások felügyelete elengedhetetlen, ideértve a kifizetések felfüggesztésének lehetőségét a parti állam kötelezettségvállalásai teljesítésének elmaradása esetén; |
| --- | --- |

42.

teljes mértékben támogatja a halászati erőforrásokhoz való hozzáférés utáni pénzügyi ellentételezés ágazati fejlesztési támogatástól történő elkülönítésének elgondolását; hangsúlyozottan kitart amellett, hogy a hajótulajdonosok tisztességes és piaci alapú pénzügyi hányadot vállaljanak a költségekből, amikor kétoldalú halászati megállapodás keretében hozzáférési jogot szereznek; kéri, hogy készüljön részletes elemzés a hajótulajdonosok által a halászati engedélyért – köztük a lehetséges fogásokért és a működési költségekért – fizetendő hányadról; úgy véli, hogy az ágazati támogatások felügyelete elengedhetetlen, ideértve a kifizetések felfüggesztésének lehetőségét a parti állam kötelezettségvállalásai teljesítésének elmaradása esetén;

| 43. | hangsúlyozza, hogy az ágazat támogatására előirányzott pénzügyi keretnek hatékonyabbnak kell bizonyulnia, több és jobb eredményt kell elérnie, különösen a tudományos kutatásra, az adatgyűjtésre és a halászati tevékenységek irányítására való összpontosítás révén; |
| --- | --- |

43.

hangsúlyozza, hogy az ágazat támogatására előirányzott pénzügyi keretnek hatékonyabbnak kell bizonyulnia, több és jobb eredményt kell elérnie, különösen a tudományos kutatásra, az adatgyűjtésre és a halászati tevékenységek irányítására való összpontosítás révén;

| 44. | felszólítja a Bizottságot annak szem előtt tartására, hogy a fenntartható halászati megállapodások keretében az ágazat támogatására szolgáló pénzügyi keretösszeg célja legyen a harmadik országok igazgatási és tudományos kapacitásának támogatása és a kis- és középvállalkozások segítése, járuljon hozzá az Unió fejlesztési együttműködési célkitűzéseihez, és legyen koherens az aláíró ország nemzeti fejlesztési tervével; továbbá kéri, hogy e pénzügyi keretösszeg ne helyettesítse, hanem koherens, átlátható, hatékony és célzottabb módon egészítse ki az egyéb megállapodásokban vagy együttműködési eszközökben foglalt halászati együttműködést; |
| --- | --- |

44.

felszólítja a Bizottságot annak szem előtt tartására, hogy a fenntartható halászati megállapodások keretében az ágazat támogatására szolgáló pénzügyi keretösszeg célja legyen a harmadik országok igazgatási és tudományos kapacitásának támogatása és a kis- és középvállalkozások segítése, járuljon hozzá az Unió fejlesztési együttműködési célkitűzéseihez, és legyen koherens az aláíró ország nemzeti fejlesztési tervével; továbbá kéri, hogy e pénzügyi keretösszeg ne helyettesítse, hanem koherens, átlátható, hatékony és célzottabb módon egészítse ki az egyéb megállapodásokban vagy együttműködési eszközökben foglalt halászati együttműködést;

| 45. | sürgeti a Bizottságot, hogy a fenntartható halászati megállapodásokra irányuló tárgyalások során törekedjen arra, hogy a parti államok a fenntartható halászati megállapodások keretében a fejlesztésre nyújtott ágazati támogatás minimális részét olyan projektekre különítsék el, amelyek célja a nők halászati ágazatban betöltött szerepének elismerése, előmozdítása és diverzifikálása, biztosítva az egyenlő bánásmód és a nemek közötti egyenlőség elvének alkalmazását különösen a képzés, valamint a finanszírozáshoz és hitelekhez való hozzáférés tekintetében; |
| --- | --- |

45.

sürgeti a Bizottságot, hogy a fenntartható halászati megállapodásokra irányuló tárgyalások során törekedjen arra, hogy a parti államok a fenntartható halászati megállapodások keretében a fejlesztésre nyújtott ágazati támogatás minimális részét olyan projektekre különítsék el, amelyek célja a nők halászati ágazatban betöltött szerepének elismerése, előmozdítása és diverzifikálása, biztosítva az egyenlő bánásmód és a nemek közötti egyenlőség elvének alkalmazását különösen a képzés, valamint a finanszírozáshoz és hitelekhez való hozzáférés tekintetében;

| 46. | úgy véli, hogy a jövőben a helyes döntések meghozatalához szem előtt kell tartani az ágazati fejlesztési támogatást; |
| --- | --- |

46.

úgy véli, hogy a jövőben a helyes döntések meghozatalához szem előtt kell tartani az ágazati fejlesztési támogatást;

| 47. | kitart amellett, hogy a Bizottság közelről kövesse nyomon a kétoldalú megállapodások végrehajtását, éves jelentéseket küldve a Parlamentnek és a Tanácsnak, valamint az újabb jegyzőkönyvekre irányuló tárgyalásokat megelőzően megfelelő időben külső, független szakértők által készített értékeléseket küldjenek a társjogalkotónak, amelyek mindegyikének nyilvánosnak kell lennie, a vonatkozó adatvédelmi szabályoknak meg kell felelnie és az EU legalább három hivatalos nyelvén hozzáférhetőnek kell lennie; |
| --- | --- |

47.

kitart amellett, hogy a Bizottság közelről kövesse nyomon a kétoldalú megállapodások végrehajtását, éves jelentéseket küldve a Parlamentnek és a Tanácsnak, valamint az újabb jegyzőkönyvekre irányuló tárgyalásokat megelőzően megfelelő időben külső, független szakértők által készített értékeléseket küldjenek a társjogalkotónak, amelyek mindegyikének nyilvánosnak kell lennie, a vonatkozó adatvédelmi szabályoknak meg kell felelnie és az EU legalább három hivatalos nyelvén hozzáférhetőnek kell lennie;

| 48. | hangsúlyozza a Parlament igényét, hogy – az EUMSZ rendelkezéseinek megfelelően – megfelelő módon vonják be a kétoldalú megállapodások előkészítésébe és tárgyalási folyamatába, mind pedig azok működésének hosszú távú nyomon követésébe és értékelésébe; ragaszkodik ahhoz, hogy a Parlamentet az EUMSZ 13. cikkének (2) bekezdése és 218. cikkének (10) bekezdése értelmében az eljárás minden szakaszában haladéktalanul és teljes körűen, a Tanáccsal egyenrangú módon tájékoztassák; ismételten hangot ad azon meggyőződésének, hogy a Parlamentet megfigyelők útján képviselni kell a halászati megállapodásokban előirányzott vegyes bizottság ülésein, továbbá kitart amellett, hogy a civil társadalom – ideértve az EU és a harmadik ország halászati képviselőit is – megfigyelőként vegyen részt az ilyen üléseken; |
| --- | --- |

48.

hangsúlyozza a Parlament igényét, hogy – az EUMSZ rendelkezéseinek megfelelően – megfelelő módon vonják be a kétoldalú megállapodások előkészítésébe és tárgyalási folyamatába, mind pedig azok működésének hosszú távú nyomon követésébe és értékelésébe; ragaszkodik ahhoz, hogy a Parlamentet az EUMSZ 13. cikkének (2) bekezdése és 218. cikkének (10) bekezdése értelmében az eljárás minden szakaszában haladéktalanul és teljes körűen, a Tanáccsal egyenrangú módon tájékoztassák; ismételten hangot ad azon meggyőződésének, hogy a Parlamentet megfigyelők útján képviselni kell a halászati megállapodásokban előirányzott vegyes bizottság ülésein, továbbá kitart amellett, hogy a civil társadalom – ideértve az EU és a harmadik ország halászati képviselőit is – megfigyelőként vegyen részt az ilyen üléseken;

| 49. | e célok elérése érdekében támogatja a hallállományoknak a megállapodásokról szóló tárgyalások megkezdése előtti tudományos felmérését, továbbá sürgeti, hogy a harmadik ország adjon tájékoztatást a más országok flottái által vizein folytatott halászati tevékenységről, |
| --- | --- |

49.

e célok elérése érdekében támogatja a hallállományoknak a megállapodásokról szóló tárgyalások megkezdése előtti tudományos felmérését, továbbá sürgeti, hogy a harmadik ország adjon tájékoztatást a más országok flottái által vizein folytatott halászati tevékenységről,

| 50. | meggyőződése, hogy a fogások, a kifizetések és az ágazati támogatás végrehajtásának teljes átláthatósága a felelősségteljes és fenntartható, a jó kormányzásra, az uniós támogatások nem megfelelő felhasználása és a korrupció elleni küzdelemre épülő halászat fejlesztésének kulcsfontosságú eszköze lesz; |
| --- | --- |

50.

meggyőződése, hogy a fogások, a kifizetések és az ágazati támogatás végrehajtásának teljes átláthatósága a felelősségteljes és fenntartható, a jó kormányzásra, az uniós támogatások nem megfelelő felhasználása és a korrupció elleni küzdelemre épülő halászat fejlesztésének kulcsfontosságú eszköze lesz;

| 51. | hangsúlyozza továbbá, hogy a halászati megállapodásokra irányuló tárgyalások és a megállapodások időtartama alatt fokozni kell az átláthatóságot az uniós államok és a harmadik országok részéről egyaránt; |
| --- | --- |

51.

hangsúlyozza továbbá, hogy a halászati megállapodásokra irányuló tárgyalások és a megállapodások időtartama alatt fokozni kell az átláthatóságot az uniós államok és a harmadik országok részéről egyaránt;

| 52. | kitart amellett, hogy a tagállamok a fogásokról naponta tegyenek jelentést a parti államok felé, és hogy teljes mértékben feleljenek meg a partnerországok vizein alkalmazandó szabályoknak; |
| --- | --- |

52.

kitart amellett, hogy a tagállamok a fogásokról naponta tegyenek jelentést a parti államok felé, és hogy teljes mértékben feleljenek meg a partnerországok vizein alkalmazandó szabályoknak;

| 53. | szilárd meggyőződése, hogy a Bizottságnak biztosítania kell, hogy a harmadik országokkal kötendő új megállapodásokat vagy a kétoldalú halászati megállapodásokhoz csatolandó jegyzőkönyveket előirányzó tárgyalásokat jóval az ilyen rendelkezések lejárta előtt kezdjék meg; ebben az összefüggésben hangsúlyozza a Parlament korai bevonásának fontosságát annak érdekében, hogy elkerüljék az ilyen rendelkezések átmeneti alkalmazását, ami visszafordíthatatlan kész helyzetet teremt és nem szolgálja az EU, sem pedig a harmadik országok érdekét; |
| --- | --- |

53.

szilárd meggyőződése, hogy a Bizottságnak biztosítania kell, hogy a harmadik országokkal kötendő új megállapodásokat vagy a kétoldalú halászati megállapodásokhoz csatolandó jegyzőkönyveket előirányzó tárgyalásokat jóval az ilyen rendelkezések lejárta előtt kezdjék meg; ebben az összefüggésben hangsúlyozza a Parlament korai bevonásának fontosságát annak érdekében, hogy elkerüljék az ilyen rendelkezések átmeneti alkalmazását, ami visszafordíthatatlan kész helyzetet teremt és nem szolgálja az EU, sem pedig a harmadik országok érdekét;

| 54. | úgy véli, hogy az európai halászati ágazatnak jelentős pénzügyi hányadot kell vállalnia a költségekből, amikor két- vagy többoldalú halászati megállapodás keretében hozzáférési jogot szerez nem uniós halászati övezetekhez; |
| --- | --- |

54.

úgy véli, hogy az európai halászati ágazatnak jelentős pénzügyi hányadot kell vállalnia a költségekből, amikor két- vagy többoldalú halászati megállapodás keretében hozzáférési jogot szerez nem uniós halászati övezetekhez;

| 55. | úgy véli, hogy regionális megközelítést kell alkalmazni az EU, elsősorban a tonhalhalászati flottát érintő, kétoldalú megállapodásainak tárgyalása és végrehajtása tekintetében, valamint – adott esetben – egyértelmű kapcsolatnak kell lennie az azokban meghatározott feltételek és a megfelelő regionális halászati gazdálkodási szervezetek gazdálkodási intézkedései és teljesítménye között; |
| --- | --- |

55.

úgy véli, hogy regionális megközelítést kell alkalmazni az EU, elsősorban a tonhalhalászati flottát érintő, kétoldalú megállapodásainak tárgyalása és végrehajtása tekintetében, valamint – adott esetben – egyértelmű kapcsolatnak kell lennie az azokban meghatározott feltételek és a megfelelő regionális halászati gazdálkodási szervezetek gazdálkodási intézkedései és teljesítménye között;

| 56. | a regionális szintet illetően kénytelen nemtetszését kifejezni a Bizottság felé a tengerészek szerződtetésére irányuló intézkedések terén tapasztalt egyértelmű visszaesés miatt, mivel az esetek túlnyomó többségében visszatérés tapasztalható egy olyan, tarthatatlan munkaerő-felvételi politikához, amely az AKCS-országokban származás helyett inkább állampolgárság szerint toboroz; |
| --- | --- |

56.

a regionális szintet illetően kénytelen nemtetszését kifejezni a Bizottság felé a tengerészek szerződtetésére irányuló intézkedések terén tapasztalt egyértelmű visszaesés miatt, mivel az esetek túlnyomó többségében visszatérés tapasztalható egy olyan, tarthatatlan munkaerő-felvételi politikához, amely az AKCS-országokban származás helyett inkább állampolgárság szerint toboroz;

| 57. | úgy véli, hogy kétoldalú megállapodásokat kellene kötni az uniós halászati beruházások ösztönzésére – és ezáltal a fenntartható halászathoz való hozzájárulásra – azokban az országokban, ahol a halászati kapacitástöbblet hiányában jelenleg nincsenek partnerségi megállapodások; úgy ítéli meg továbbá, hogy az ilyen esetekben is alapvetően fontos volna az európai fejlesztési források és a kétoldalú megállapodásokra nyújtott források összehangolása; |
| --- | --- |

57.

úgy véli, hogy kétoldalú megállapodásokat kellene kötni az uniós halászati beruházások ösztönzésére – és ezáltal a fenntartható halászathoz való hozzájárulásra – azokban az országokban, ahol a halászati kapacitástöbblet hiányában jelenleg nincsenek partnerségi megállapodások; úgy ítéli meg továbbá, hogy az ilyen esetekben is alapvetően fontos volna az európai fejlesztési források és a kétoldalú megállapodásokra nyújtott források összehangolása;

Regionális halászati gazdálkodási szervezetek

| 58. | sürgeti az Uniót, hogy a regionális halászati gazdálkodási szervezetek teljesítményének javítása érdekében töltsön be vezető szerepet azok megerősítésében, többek között célkitűzéseik elérése mértékének tekintetében független testületek általi rendszeres ellenőrzésük révén, továbbá biztosítsa az említett ellenőrzések során megfogalmazott ajánlások gyors és maradéktalan végrehajtását; sürgeti az EU-t, hogy dolgozzon annak biztosítása érdekében, hogy minden regionális halászati gazdálkodási szervezet hatékonyan működő megfelelési bizottsággal rendelkezzen, úgy véli, hogy a szabályok államok általi betartásának elmulasztásával kapcsolatos bizonyított eseteknek visszatartó erejű, arányos és megkülönböztetéstől mentes szankciókat kell eredményezniük, köztük a kvóták, erőfeszítés, engedélyezett kapacitás stb. csökkentését; |
| --- | --- |

58.

sürgeti az Uniót, hogy a regionális halászati gazdálkodási szervezetek teljesítményének javítása érdekében töltsön be vezető szerepet azok megerősítésében, többek között célkitűzéseik elérése mértékének tekintetében független testületek általi rendszeres ellenőrzésük révén, továbbá biztosítsa az említett ellenőrzések során megfogalmazott ajánlások gyors és maradéktalan végrehajtását; sürgeti az EU-t, hogy dolgozzon annak biztosítása érdekében, hogy minden regionális halászati gazdálkodási szervezet hatékonyan működő megfelelési bizottsággal rendelkezzen, úgy véli, hogy a szabályok államok általi betartásának elmulasztásával kapcsolatos bizonyított eseteknek visszatartó erejű, arányos és megkülönböztetéstől mentes szankciókat kell eredményezniük, köztük a kvóták, erőfeszítés, engedélyezett kapacitás stb. csökkentését;

| 59. | kéri a Bizottságot, hogy több költségvetési forrást fordítsanak a regionális halászati irányítószervezetekre, mivel azok kulcsszerepet játszanak a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelemben; |
| --- | --- |

59.

kéri a Bizottságot, hogy több költségvetési forrást fordítsanak a regionális halászati irányítószervezetekre, mivel azok kulcsszerepet játszanak a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelemben;

| 60. | úgy véli, hogy az EU-nak a regionális halászati gazdálkodási szervezetek jobb döntéshozatali rendszerének kialakítására kell törekednie annak érdekében, hogy maga mögött hagyja a konszenzusból eredő „legkisebb közös többszörös” megközelítését, ugyanakkor elismerve azt, hogy a szavazás megtartását megelőzően szükség van vitára, amennyiben nem érhető el konszenzus; úgy véli, hogy többéves tervek támogatására van szükség; |
| --- | --- |

60.

úgy véli, hogy az EU-nak a regionális halászati gazdálkodási szervezetek jobb döntéshozatali rendszerének kialakítására kell törekednie annak érdekében, hogy maga mögött hagyja a konszenzusból eredő „legkisebb közös többszörös” megközelítését, ugyanakkor elismerve azt, hogy a szavazás megtartását megelőzően szükség van vitára, amennyiben nem érhető el konszenzus; úgy véli, hogy többéves tervek támogatására van szükség;

| 61. | úgy véli, hogy az Uniónak jobban össze kell hangolnia halászati és fejlesztési politikáit, és rendszerszintű, hosszú távú és mélyreható párbeszédeket és partnerségeket kell kezdeményeznie a többi lobogó szerinti állammal, piaccal és parti állammal a jobb halászati gazdálkodás és élelmezésbiztonság elérése érdekében az egész világon; |
| --- | --- |

61.

úgy véli, hogy az Uniónak jobban össze kell hangolnia halászati és fejlesztési politikáit, és rendszerszintű, hosszú távú és mélyreható párbeszédeket és partnerségeket kell kezdeményeznie a többi lobogó szerinti állammal, piaccal és parti állammal a jobb halászati gazdálkodás és élelmezésbiztonság elérése érdekében az egész világon;

| 62. | felszólítja a Bizottságot, hogy töltsön be vezető szerepet a regionális halászati gazdálkodási szervezetek általi lefedettség átfogó hálózata kialakításának előmozdításában, hogy a nyílt tengereken folytatott valamennyi halászati tevékenység hatékony irányítás alá kerüljön az erőforrások megőrzését biztosító ökoszisztéma-alapú és elővigyázatos megközelítések alapján; ezért emlékeztet arra, hogy támogatja – ahol még nincs ilyen – új regionális halászati gazdálkodási szervezetek létrehozását, és a meglévő halászati gazdálkodási szervezetek hatáskörének egyezményeik felülvizsgálata révén történő kiterjesztését; |
| --- | --- |

62.

felszólítja a Bizottságot, hogy töltsön be vezető szerepet a regionális halászati gazdálkodási szervezetek általi lefedettség átfogó hálózata kialakításának előmozdításában, hogy a nyílt tengereken folytatott valamennyi halászati tevékenység hatékony irányítás alá kerüljön az erőforrások megőrzését biztosító ökoszisztéma-alapú és elővigyázatos megközelítések alapján; ezért emlékeztet arra, hogy támogatja – ahol még nincs ilyen – új regionális halászati gazdálkodási szervezetek létrehozását, és a meglévő halászati gazdálkodási szervezetek hatáskörének egyezményeik felülvizsgálata révén történő kiterjesztését;

| 63. | megjegyzi, hogy az éghajlatváltozás és a fajok eloszlásának eltolódásai következtében új halászati területek nyílnak meg a sarkvidékek vizein; úgy véli, hogy az EU-nak kezdeményezéseket kell tennie annak biztosítása érdekében, hogy a halászati műveleteket hatékonyan irányítsák (a meglévő regionális halászati gazdálkodási szervezeteken vagy egy új szervezeten keresztül) a fenntartható állománygazdálkodás és az állományok védelme érdekében ezeken a vizeken; úgy véli, hogy a halászatot kezdetben korlátozni kell, hogy tudományosan értékelni lehessen a sarkvidéki állományokat és azt a halászatot, amelyet ezek fenntarthatóan támogatni tudnak; |
| --- | --- |

63.

megjegyzi, hogy az éghajlatváltozás és a fajok eloszlásának eltolódásai következtében új halászati területek nyílnak meg a sarkvidékek vizein; úgy véli, hogy az EU-nak kezdeményezéseket kell tennie annak biztosítása érdekében, hogy a halászati műveleteket hatékonyan irányítsák (a meglévő regionális halászati gazdálkodási szervezeteken vagy egy új szervezeten keresztül) a fenntartható állománygazdálkodás és az állományok védelme érdekében ezeken a vizeken; úgy véli, hogy a halászatot kezdetben korlátozni kell, hogy tudományosan értékelni lehessen a sarkvidéki állományokat és azt a halászatot, amelyet ezek fenntarthatóan támogatni tudnak;

| 64. | megállapítja, hogy a Fekete-tenger számára előnyt jelentene egy új regionális halászati gazdálkodási szervezet, és sürgeti a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot ennek létrehozására; |
| --- | --- |

64.

megállapítja, hogy a Fekete-tenger számára előnyt jelentene egy új regionális halászati gazdálkodási szervezet, és sürgeti a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot ennek létrehozására;

| 65. | úgy véli, hogy a regionális halászati gazdálkodási szervezeteknek környezetvédelmi és társadalmi kritériumokon, valamint a korábbi halfogásokon alapuló ösztönzőket alkalmazó, átlátható és méltányos erőforrás-elosztást lehetővé tevő, fenntartható gazdálkodási rendszereket kell kialakítaniuk, amelyek célja, hogy az állományokat a maximális fenntartható hozam felett tartsák annak érdekében, hogy halászati lehetőségekhez jussanak és így figyelemmel lehessenek a fejlődő államok jogos igényeire / jogaira, valamint az adott vizeken fenntartható módon halászó flották elvárásaira, ugyanakkor biztosítsák a gazdálkodási és megőrzési intézkedések valamennyi tag általi maradéktalan végrehajtását; |
| --- | --- |

65.

úgy véli, hogy a regionális halászati gazdálkodási szervezeteknek környezetvédelmi és társadalmi kritériumokon, valamint a korábbi halfogásokon alapuló ösztönzőket alkalmazó, átlátható és méltányos erőforrás-elosztást lehetővé tevő, fenntartható gazdálkodási rendszereket kell kialakítaniuk, amelyek célja, hogy az állományokat a maximális fenntartható hozam felett tartsák annak érdekében, hogy halászati lehetőségekhez jussanak és így figyelemmel lehessenek a fejlődő államok jogos igényeire / jogaira, valamint az adott vizeken fenntartható módon halászó flották elvárásaira, ugyanakkor biztosítsák a gazdálkodási és megőrzési intézkedések valamennyi tag általi maradéktalan végrehajtását;

| 66. | határozottan ellenzi, hogy az Unió támogassa az átruházható halászati koncessziók elfogadását a regionális halászati gazdálkodási szervezetekben; úgy véli, hogy a regionális halászati gazdálkodási szervezeteken belül a jogokon alapuló gazdálkodási rendszerek nem veszélyeztethetik az ezektől függő halászközösségek megélhetését a fejlődő országokban; |
| --- | --- |

66.

határozottan ellenzi, hogy az Unió támogassa az átruházható halászati koncessziók elfogadását a regionális halászati gazdálkodási szervezetekben; úgy véli, hogy a regionális halászati gazdálkodási szervezeteken belül a jogokon alapuló gazdálkodási rendszerek nem veszélyeztethetik az ezektől függő halászközösségek megélhetését a fejlődő országokban;

| 67. | úgy véli, hogy a jó kormányzás megvalósításához a politikák kigondolásától kezdve azok bevezetéséig be kell vonni valamennyi érdekelt felet; |
| --- | --- |

67.

úgy véli, hogy a jó kormányzás megvalósításához a politikák kigondolásától kezdve azok bevezetéséig be kell vonni valamennyi érdekelt felet;

| 68. | kéri az uniós vizeken kívül halászni jogosult uniós flották halászati kapacitása részletes értékelésének a hajók halfogási képességére vonatkozó megbízható mutatók alapján történő elkészítését, figyelembe véve a FAO-nak a halászati kapacitás mérése tekintetében 1999-ben tartott technikai konzultáció ajánlásait alapul véve a technológiában bekövetkezett fejlődést (9); úgy véli, hogy az EU-nak meg kell határoznia azokat a regionális halászati gazdálkodási szervezeteket, ahol gondok vannak a kapacitástöbblettel, és biztosítania kell a flottakapacitás befagyasztását és kiigazítását, különös tekintettel a parti államok jogaira; |
| --- | --- |

68.

kéri az uniós vizeken kívül halászni jogosult uniós flották halászati kapacitása részletes értékelésének a hajók halfogási képességére vonatkozó megbízható mutatók alapján történő elkészítését, figyelembe véve a FAO-nak a halászati kapacitás mérése tekintetében 1999-ben tartott technikai konzultáció ajánlásait alapul véve a technológiában bekövetkezett fejlődést (9); úgy véli, hogy az EU-nak meg kell határoznia azokat a regionális halászati gazdálkodási szervezeteket, ahol gondok vannak a kapacitástöbblettel, és biztosítania kell a flottakapacitás befagyasztását és kiigazítását, különös tekintettel a parti államok jogaira;

A külső dimenzió egyéb vonatkozásai

| 69. | úgy véli, hogy – bár az uniós vállalkozások külföldi tevékenységei túlmutathatnak a közös halászati politika külső dimenzióján – az uniós hajótulajdonosok és harmadik országok közötti kereskedelmi tevékenységeket és magán-megállapodásokat – amelyekre, többek között, sok esetben a kétoldalú együttműködési politikák keretében kerül sor – jogi szempontból tiszteletben kell tartani és védeni kell, amennyiben a nemzetközi jognak megfelelően jönnek létre; |
| --- | --- |

69.

úgy véli, hogy – bár az uniós vállalkozások külföldi tevékenységei túlmutathatnak a közös halászati politika külső dimenzióján – az uniós hajótulajdonosok és harmadik országok közötti kereskedelmi tevékenységeket és magán-megállapodásokat – amelyekre, többek között, sok esetben a kétoldalú együttműködési politikák keretében kerül sor – jogi szempontból tiszteletben kell tartani és védeni kell, amennyiben a nemzetközi jognak megfelelően jönnek létre;

| 70. | úgy véli, hogy az európai külföldi halászati befektetéseket a halászati megállapodások és a regionális halászati gazdálkodási szervezetek mellett a közös halászati politika külső dimenziója harmadik alkotóelemének kell tekinteni, valamint hogy a közös halászati politikának ösztönöznie kell a fenntartható külső halászati befektetéseket; |
| --- | --- |

70.

úgy véli, hogy az európai külföldi halászati befektetéseket a halászati megállapodások és a regionális halászati gazdálkodási szervezetek mellett a közös halászati politika külső dimenziója harmadik alkotóelemének kell tekinteni, valamint hogy a közös halászati politikának ösztönöznie kell a fenntartható külső halászati befektetéseket;

| 71. | úgy véli, hogy a közös halászati politikának elő kell mozdítania a vállalatok társadalmi felelősségvállalását annak érdekében, hogy maradéktalanul felvállalják szociális felelősségeinket, a 2011–2014-es vállalati szociális felelősségvállalási uniós stratégiával összhangban; |
| --- | --- |

71.

úgy véli, hogy a közös halászati politikának elő kell mozdítania a vállalatok társadalmi felelősségvállalását annak érdekében, hogy maradéktalanul felvállalják szociális felelősségeinket, a 2011–2014-es vállalati szociális felelősségvállalási uniós stratégiával összhangban;

| 72. | úgy véli, hogy az uniós hajótulajdonosok és harmadik országok közötti magán-megállapodásokra, valamint a harmadik országokban működő közös vállalkozásokra vonatkozó információkat – ideértve az ilyen megállapodások és közös vállalkozások keretében működő hajók számát és típusát, valamint a fogásokat – a tagállamoknak továbbra is be kell nyújtaniuk a Bizottságnak és azoknak nyilvánosnak kell lenniük az egyéni és kereskedelmi adatok védelmével kapcsolatban a halászati engedélyekre vonatkozó rendeletben megállapított szabályokkal összhangban; |
| --- | --- |

72.

úgy véli, hogy az uniós hajótulajdonosok és harmadik országok közötti magán-megállapodásokra, valamint a harmadik országokban működő közös vállalkozásokra vonatkozó információkat – ideértve az ilyen megállapodások és közös vállalkozások keretében működő hajók számát és típusát, valamint a fogásokat – a tagállamoknak továbbra is be kell nyújtaniuk a Bizottságnak és azoknak nyilvánosnak kell lenniük az egyéni és kereskedelmi adatok védelmével kapcsolatban a halászati engedélyekre vonatkozó rendeletben megállapított szabályokkal összhangban;

| 73. | felszólítja az EU-t, hogy szorgalmazzon egy olyan átfogó és többoldalú menetrendet, amely a fenntartható halászati tevékenység részeként magában foglalja a felelősséget; |
| --- | --- |

73.

felszólítja az EU-t, hogy szorgalmazzon egy olyan átfogó és többoldalú menetrendet, amely a fenntartható halászati tevékenység részeként magában foglalja a felelősséget;

| 74. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vegyenek komolyan fontolóra olyan módszereket, amelyek komoly ösztönzőket alakítanak ki az uniós lobogóval hajózó hajók számára az uniós lajstromban maradáshoz, kivéve, ha azokat az összes érintett regionális halászati gazdálkodási szervezetben megfelelő státusszal rendelkező országba kívánják átlajstromozni; úgy véli, hogy ennek elérésére a legjobb módszer annak biztosítása az, ha az uniós és nem uniós lobogó alatt hajózó hajók között tisztességes verseny van, az ökológiai és a társadalmi fenntarthatóság és átláthatóság tekintetében azonos szabványok vonatkoznak a harmadik országra a két- és többoldalú megállapodások szintjén is, valamint a piaci intézkedések alkalmazásakor is; |
| --- | --- |

74.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vegyenek komolyan fontolóra olyan módszereket, amelyek komoly ösztönzőket alakítanak ki az uniós lobogóval hajózó hajók számára az uniós lajstromban maradáshoz, kivéve, ha azokat az összes érintett regionális halászati gazdálkodási szervezetben megfelelő státusszal rendelkező országba kívánják átlajstromozni; úgy véli, hogy ennek elérésére a legjobb módszer annak biztosítása az, ha az uniós és nem uniós lobogó alatt hajózó hajók között tisztességes verseny van, az ökológiai és a társadalmi fenntarthatóság és átláthatóság tekintetében azonos szabványok vonatkoznak a harmadik országra a két- és többoldalú megállapodások szintjén is, valamint a piaci intézkedések alkalmazásakor is;

| 75. | türelmetlenségét fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy a Bizottság a regionális halászati gazdálkodási szervezetek listáin szereplő hajókon túl nem vett fel hajókat az EU IUU-listájára, valamint nem tett a nem együttműködő országok listájára vonatkozó javaslatot, annak ellenére, hogy az IUU-rendelet már több mint két éve hatályba lépett; ragaszkodik ahhoz, hogy törekedni kell a legjelentősebb partnereink támogatására, hogy felszámolható legyen a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat valamennyi óceánon; |
| --- | --- |

75.

türelmetlenségét fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy a Bizottság a regionális halászati gazdálkodási szervezetek listáin szereplő hajókon túl nem vett fel hajókat az EU IUU-listájára, valamint nem tett a nem együttműködő országok listájára vonatkozó javaslatot, annak ellenére, hogy az IUU-rendelet már több mint két éve hatályba lépett; ragaszkodik ahhoz, hogy törekedni kell a legjelentősebb partnereink támogatására, hogy felszámolható legyen a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat valamennyi óceánon;

| 76. | ragaszkodik ahhoz, hogy a Bizottság és ne harmadik országok rendelkezzenek hatáskörrel azon növény-egészségügyi bizonyítványok harmadik országok hajói számára történő megadására, amelyek lehetővé teszik a halászati termékek EU-ba történő közvetlen exportálását; |
| --- | --- |

76.

ragaszkodik ahhoz, hogy a Bizottság és ne harmadik országok rendelkezzenek hatáskörrel azon növény-egészségügyi bizonyítványok harmadik országok hajói számára történő megadására, amelyek lehetővé teszik a halászati termékek EU-ba történő közvetlen exportálását;

| 77. | rámutat arra, hogy az uniós külső flották kapacitásának felső értékét – a regionális halászati gazdálkodási szervezetekkel együttműködve – differenciáltan kell kezelni, valamint figyelembe kell venni e flottaszegmens működésének eltérő hátterét; |
| --- | --- |

77.

rámutat arra, hogy az uniós külső flották kapacitásának felső értékét – a regionális halászati gazdálkodási szervezetekkel együttműködve – differenciáltan kell kezelni, valamint figyelembe kell venni e flottaszegmens működésének eltérő hátterét;

| 78. | ösztönzi a bankokat és más hitelintézményeket, hogy a tőkéhez való hozzáférés biztosítása előtt a rövid távú nyereségesség mellett végezzék el a tevékenységek gazdasági, szociális és környezeti fenntarthatóságának értékelését is; |
| --- | --- |

78.

ösztönzi a bankokat és más hitelintézményeket, hogy a tőkéhez való hozzáférés biztosítása előtt a rövid távú nyereségesség mellett végezzék el a tevékenységek gazdasági, szociális és környezeti fenntarthatóságának értékelését is;

| 79. | úgy véli, hogy az EU kereskedelmi politikájának a preferenciális kereskedelmi megállapodások keretein belül világszerte hozzá kell járulnia a fenntartható halászat biztosításához a halászati irányításra vonatkozó nemzetközi egyezmények és megállapodások betartásának előmozdítása révén; |
| --- | --- |

79.

úgy véli, hogy az EU kereskedelmi politikájának a preferenciális kereskedelmi megállapodások keretein belül világszerte hozzá kell járulnia a fenntartható halászat biztosításához a halászati irányításra vonatkozó nemzetközi egyezmények és megállapodások betartásának előmozdítása révén;

| 80. | felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy az EU két- és többoldalú kereskedelmi megállapodásaiban erősítsék meg a tisztességes, átlátható és fenntartható halkereskedelmet; |
| --- | --- |

80.

felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy az EU két- és többoldalú kereskedelmi megállapodásaiban erősítsék meg a tisztességes, átlátható és fenntartható halkereskedelmet;

| 81. | úgy véli, hogy ugyanakkor ösztönzőket kell kidolgozni annak érdekében, hogy az uniós szabványokat nem alkalmazó harmadik országok elfogadják a bevált gyakorlatokat, adott esetben pedig olyan kereskedelmi intézkedéseket kell megállapítani, mint például a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan (IUU) halászati termékek, valamint az emberi jogok, a munkaügyi (ILO) és hajózásról szóló (IMO) ENSZ-egyezmények betartásának elmulasztásával előállított halászati és akvakultúra-termékek behozatali tilalma; |
| --- | --- |

81.

úgy véli, hogy ugyanakkor ösztönzőket kell kidolgozni annak érdekében, hogy az uniós szabványokat nem alkalmazó harmadik országok elfogadják a bevált gyakorlatokat, adott esetben pedig olyan kereskedelmi intézkedéseket kell megállapítani, mint például a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan (IUU) halászati termékek, valamint az emberi jogok, a munkaügyi (ILO) és hajózásról szóló (IMO) ENSZ-egyezmények betartásának elmulasztásával előállított halászati és akvakultúra-termékek behozatali tilalma;

| 82. | felszólítja a Bizottságot, hogy ösztönözze a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat elleni nemzetközi együttműködést, elemezze, hogy léteznek-e lehetőségek az Európai Unió mellett a világ halászati termékeinek két másik legnagyobb piacával – az Egyesült Államokkal és Japánnal – szemben, annak érdekében, hogy ily módon az említett közös fellépés teljesítésének egyik módja a hajók egyedi azonosítószámának alkalmazása legyen, amely átlátható módon biztosítaná a termék teljes körű nyomon követhetőségét; |
| --- | --- |

82.

felszólítja a Bizottságot, hogy ösztönözze a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat elleni nemzetközi együttműködést, elemezze, hogy léteznek-e lehetőségek az Európai Unió mellett a világ halászati termékeinek két másik legnagyobb piacával – az Egyesült Államokkal és Japánnal – szemben, annak érdekében, hogy ily módon az említett közös fellépés teljesítésének egyik módja a hajók egyedi azonosítószámának alkalmazása legyen, amely átlátható módon biztosítaná a termék teljes körű nyomon követhetőségét;

| 83. | hangsúlyozza, hogy amennyiben egy partnerország súlyosan és rendszeresen megsérti a regionális halászati gazdálkodási szervezetek által elfogadott célkitűzéseket, vagy bármely olyan, a halászati erőforrások megőrzéséről és kezeléséről szóló nemzetközi megállapodást, amelynek az EU is részes fele, az a preferenciális tarifák ideiglenes visszavonásához vezethet; felszólítja a Bizottságot, hogy rendszeresen számoljon be a Parlamentnek a halászati területek megőrzéséhez és irányításához kapcsolódó rendelkezések végrehajtásáról, amelyeket az általános preferenciális rendszer (GSP) felülvizsgálatáról szóló bizottsági javaslat is tartalmaz; |
| --- | --- |

83.

hangsúlyozza, hogy amennyiben egy partnerország súlyosan és rendszeresen megsérti a regionális halászati gazdálkodási szervezetek által elfogadott célkitűzéseket, vagy bármely olyan, a halászati erőforrások megőrzéséről és kezeléséről szóló nemzetközi megállapodást, amelynek az EU is részes fele, az a preferenciális tarifák ideiglenes visszavonásához vezethet; felszólítja a Bizottságot, hogy rendszeresen számoljon be a Parlamentnek a halászati területek megőrzéséhez és irányításához kapcsolódó rendelkezések végrehajtásáról, amelyeket az általános preferenciális rendszer (GSP) felülvizsgálatáról szóló bizottsági javaslat is tartalmaz;

| 84. | az Uniónak biztosítania kell, hogy a nemzetközi kereskedelem keretében importált termékek az uniós termékekre előírtakkal azonos szabályoknak és követelményeknek tegyenek eleget; |
| --- | --- |

84.

az Uniónak biztosítania kell, hogy a nemzetközi kereskedelem keretében importált termékek az uniós termékekre előírtakkal azonos szabályoknak és követelményeknek tegyenek eleget;

| 85. | felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a harmadik országokból származó halak és halászati termékek ugyanazon egészségügyi és higiéniai feltételeknek feleljenek meg, valamint fenntartható halászatból származzanak, ekként teremtve egyenlő versenyfeltételeket az uniós és az Unión kívüli országok halászatai között; |
| --- | --- |

85.

felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a harmadik országokból származó halak és halászati termékek ugyanazon egészségügyi és higiéniai feltételeknek feleljenek meg, valamint fenntartható halászatból származzanak, ekként teremtve egyenlő versenyfeltételeket az uniós és az Unión kívüli országok halászatai között;

| 86. | felszólítja a Bizottságot, hogy a fejlesztési, kereskedelmi és halászati politika célkitűzései tekintetében folytassa az uniós politika ésszerűsítését; |
| --- | --- |

86.

felszólítja a Bizottságot, hogy a fejlesztési, kereskedelmi és halászati politika célkitűzései tekintetében folytassa az uniós politika ésszerűsítését;

| 87. | kitart amellett, hogy az EU által megtárgyalt két- és többoldalú kereskedelmi egyezmények:






  — | mellett környezeti és szociális hatástanulmányokat végezzenek mind a harmadik, mind pedig az uniós országokban, valamint a korábbi megállapodások által létrehozott ágazatokban, |
| --- | --- | --- |

87.

kitart amellett, hogy az EU által megtárgyalt két- és többoldalú kereskedelmi egyezmények:

—

mellett környezeti és szociális hatástanulmányokat végezzenek mind a harmadik, mind pedig az uniós országokban, valamint a korábbi megállapodások által létrehozott ágazatokban,

| — | tartsák tiszteletben a származási szabályokat, |
| --- | --- |

—

tartsák tiszteletben a származási szabályokat,

| — | írják elő a termék nyomon követhetőségét annak biztosítása érdekében, hogy a termék jogszerű és fenntartható halászatból származzon, |
| --- | --- |

—

írják elő a termék nyomon követhetőségét annak biztosítása érdekében, hogy a termék jogszerű és fenntartható halászatból származzon,

| — | ne ássák alá az IUU-rendeletet vagy a közös halászati politika más rendelkezéseit, |
| --- | --- |

—

ne ássák alá az IUU-rendeletet vagy a közös halászati politika más rendelkezéseit,

| — | olyan rendelkezéseket tartalmazzanak, amelyek biztosítják, hogy csak a megfelelően irányított halászatból származó halászati termékeket forgalmaznak, |
| --- | --- |

—

olyan rendelkezéseket tartalmazzanak, amelyek biztosítják, hogy csak a megfelelően irányított halászatból származó halászati termékeket forgalmaznak,

| — | ne vezessenek a kereskedelem növekedéséhez, ami az erőforrások túlzott mértékű kihasználását és kimerülését okozza, |
| --- | --- |

—

ne vezessenek a kereskedelem növekedéséhez, ami az erőforrások túlzott mértékű kihasználását és kimerülését okozza,

| — | előírják, hogy a fenntarthatatlan módon kifogott termékek ne léphessenek be az EU piacára, |
| --- | --- |

—

előírják, hogy a fenntarthatatlan módon kifogott termékek ne léphessenek be az EU piacára,

| — | tartalmazzanak a pénzügyi hozzájárulások kifizetésének felfüggesztésére vagy felülvizsgálatára vonatkozó rendelkezéseket, valamint a jegyzőkönyv végrehajtásának felfüggesztésére vonatkozó rendelkezéseket, amennyiben megsértik az emberi jogok kulcsfontosságú és alapvető elemeit, ahogy azt például a Cotonou-i Megállapodás 9. cikke előírja, illetve ha nem tartják be a munka világára vonatkozó alapvető elvekről és jogokról szóló ILO-nyilatkozatot; |
| --- | --- |

—

tartalmazzanak a pénzügyi hozzájárulások kifizetésének felfüggesztésére vagy felülvizsgálatára vonatkozó rendelkezéseket, valamint a jegyzőkönyv végrehajtásának felfüggesztésére vonatkozó rendelkezéseket, amennyiben megsértik az emberi jogok kulcsfontosságú és alapvető elemeit, ahogy azt például a Cotonou-i Megállapodás 9. cikke előírja, illetve ha nem tartják be a munka világára vonatkozó alapvető elvekről és jogokról szóló ILO-nyilatkozatot;

| 88. | emlékeztet arra, hogy az Unió számos kereskedelmi partnerének eltérő jogszabályai miatt a származási szabályok és ezek kumulációja ellentmondásos és kényes kérdés a kereskedelmi tárgyalások során; ezért felszólítja a Bizottságot, hogy e kérdést különösen fontolja meg, és tárgyalásai során szorgalmazzon olyan kiegyensúlyozott megoldásokat, amelyek nem hozzák hátrányos helyzetbe az EU halászati ágazatait. |
| --- | --- |

88.

emlékeztet arra, hogy az Unió számos kereskedelmi partnerének eltérő jogszabályai miatt a származási szabályok és ezek kumulációja ellentmondásos és kényes kérdés a kereskedelmi tárgyalások során; ezért felszólítja a Bizottságot, hogy e kérdést különösen fontolja meg, és tárgyalásai során szorgalmazzon olyan kiegyensúlyozott megoldásokat, amelyek nem hozzák hátrányos helyzetbe az EU halászati ágazatait.

| 89. | üdvözli a Bizottság arra irányuló javaslatait, hogy a nem fenntartható halászatot engedélyező országokkal szemben alkalmazzanak kereskedelmi jellegű intézkedéseket, például a halra és a haltermékekre vonatkozó importkorlátozásokat, ugyanakkor biztosítsák ezen intézkedéseknek a Kereskedelmi Világszervezet szabályaival való összeegyeztethetőségét; |
| --- | --- |

89.

üdvözli a Bizottság arra irányuló javaslatait, hogy a nem fenntartható halászatot engedélyező országokkal szemben alkalmazzanak kereskedelmi jellegű intézkedéseket, például a halra és a haltermékekre vonatkozó importkorlátozásokat, ugyanakkor biztosítsák ezen intézkedéseknek a Kereskedelmi Világszervezet szabályaival való összeegyeztethetőségét;

| 90. | sürgeti az EU-t, hogy dolgozzon ki és hajtson végre az óceánokon és tengereken alapuló regionális stratégiákat, különösen ott, ahol a fenntartható halászat kizárólag nemzetközi együttműködésen keresztül garantálható; |
| --- | --- |

90.

sürgeti az EU-t, hogy dolgozzon ki és hajtson végre az óceánokon és tengereken alapuló regionális stratégiákat, különösen ott, ahol a fenntartható halászat kizárólag nemzetközi együttműködésen keresztül garantálható;

o

o o

| 91. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

91.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL L 286., 2008.10.29., 1. o.

(2)  HL L 286., 2008.10.29., 33. o.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0516.

(4)  HL C 348. E, 2010.12.21., 15. o.

(5)  HL C 351. E, 2011.12.2., 119. o.

(6)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0232.

(7)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0573.

(8)  A kényszer- vagy kötelezõ munkáról szóló, 1930. évi egyezmény (29. sz.), az egyesülési szabadság és a szervezkedési jog védelmérõl szóló, 1948. évi egyezmény (87. sz.), a szervezkedési jog és a kollektív tárgyalási jog elveinek alkalmazásáról szóló, 1949. évi egyezmény (98. sz.), a férfi és a női munkaerőnek egyenlő értékű munka esetén egyenlő díjazásáról szóló, 1951. évi egyezmény (100. sz.), a kényszermunka felszámolásáról szóló, 1957. évi egyezmény (105. sz.), a foglalkoztatásból és foglalkozásból eredő hátrányos megkülönböztetésről szóló, 1958. évi egyezmény (111. sz.), a foglalkoztatás alsó korhatáráról szóló, 1973. évi egyezmény (138. sz.), a gyermekmunka legrosszabb formáiról szóló, 1999. évi egyezmény (182. sz.).

(9)  ftp://ftp.fao.org/docrep/fao/007/x4874e/x4874e00.pdf

---

| 16.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 419/185 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 419/185

---

P7_TA(2012)0462

A 2014-es európai parlamenti választások

Az Európai Parlament 2012. november 22-i állásfoglalása a 2014. évi európai parlamenti választásokról (2012/2829(RSP))

(2015/C 419/27)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 10. és 17. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 10. és 17. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Parlament tagjainak közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló, az 1976. szeptember 20-i tanácsi határozathoz csatolt, módosított okmány 10. és 11. cikkére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament tagjainak közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló, az 1976. szeptember 20-i tanácsi határozathoz csatolt, módosított okmány 10. és 11. cikkére (1),

| — | tekintettel a Bizottság 2012. november 22-i nyilatkozatára a 2014. évi európai parlamenti választásokról, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2012. november 22-i nyilatkozatára a 2014. évi európai parlamenti választásokról,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel az Unió szintjén a polgárok közvetlen képviselete az európai parlamenti képviselők révén valósul meg; |
| --- | --- |

A.

mivel az Unió szintjén a polgárok közvetlen képviselete az európai parlamenti képviselők révén valósul meg;

| B. | mivel az európai szintű politikai pártok hozzájárulnak az európai politikai tudatosság kialakításához és az uniós polgárok akaratának kinyilvánításához; |
| --- | --- |

B.

mivel az európai szintű politikai pártok hozzájárulnak az európai politikai tudatosság kialakításához és az uniós polgárok akaratának kinyilvánításához;

| C. | mivel az Európai Bizottság elnökét a Parlament választja meg az Európai Tanács minősített többséggel hozott javaslata alapján, amelyhez figyelembe kell vennie a parlamenti választások eredményét és megfelelő egyeztetéseket kell folytatnia a jelöltek megnevezése előtt; |
| --- | --- |

C.

mivel az Európai Bizottság elnökét a Parlament választja meg az Európai Tanács minősített többséggel hozott javaslata alapján, amelyhez figyelembe kell vennie a parlamenti választások eredményét és megfelelő egyeztetéseket kell folytatnia a jelöltek megnevezése előtt;

| D. | mivel a Bizottság testületileg az Európai Parlamentnek tartozik felelősséggel; |
| --- | --- |

D.

mivel a Bizottság testületileg az Európai Parlamentnek tartozik felelősséggel;

| E. | mivel az új Parlamentnek elegendő időre van szüksége szervezetének kialakítására a Bizottság elnökének megválasztása előtt; |
| --- | --- |

E.

mivel az új Parlamentnek elegendő időre van szüksége szervezetének kialakítására a Bizottság elnökének megválasztása előtt;

| F. | mivel ahhoz, hogy az új Bizottság 2014. november 1-jén hivatalba léphessen, a Bizottság elnökének megválasztására 2014 júliusában, a Parlament alakuló ülésén kell sorra kerülnie; |
| --- | --- |

F.

mivel ahhoz, hogy az új Bizottság 2014. november 1-jén hivatalba léphessen, a Bizottság elnökének megválasztására 2014 júliusában, a Parlament alakuló ülésén kell sorra kerülnie;

| G. | mivel a Parlament azután szavaz egyetértéséről a biztosok teljes testületének kinevezéséről, miután meghallgatta – a tagállami ajánlások alapján – a Tanács által a megválasztott elnökkel közös megegyezésben javasolt jelölteket; |
| --- | --- |

G.

mivel a Parlament azután szavaz egyetértéséről a biztosok teljes testületének kinevezéséről, miután meghallgatta – a tagállami ajánlások alapján – a Tanács által a megválasztott elnökkel közös megegyezésben javasolt jelölteket;

| 1. | sürgeti az európai politikai pártokat, hogy nevezzenek meg jelölteket a Bizottság elnöki posztjára, és elvárja, hogy e jelöltek játsszanak vezető szerepet a parlamenti választási kampányban; különösen programjuk személyes bemutatásával az Unió minden tagállamában, hangsúlyozza annak fontosságát, hogy meg kell erősíteni mind a Parlament, mind a Bizottság politikai legitimitását a két intézmény megválasztása és a szavazók választása közötti közvetlenebb kapcsolat kialakítása által; |
| --- | --- |

1.

sürgeti az európai politikai pártokat, hogy nevezzenek meg jelölteket a Bizottság elnöki posztjára, és elvárja, hogy e jelöltek játsszanak vezető szerepet a parlamenti választási kampányban; különösen programjuk személyes bemutatásával az Unió minden tagállamában, hangsúlyozza annak fontosságát, hogy meg kell erősíteni mind a Parlament, mind a Bizottság politikai legitimitását a két intézmény megválasztása és a szavazók választása közötti közvetlenebb kapcsolat kialakítása által;

| 2. | felszólít, hogy az új Bizottság lehető legtöbb tagja a 2014-ben megválasztandó Európai Parlament tagjai közül kerüljön ki, ezáltal tükrözve a két jogalkotó szerv közötti egyensúlyt; |
| --- | --- |

2.

felszólít, hogy az új Bizottság lehető legtöbb tagja a 2014-ben megválasztandó Európai Parlament tagjai közül kerüljön ki, ezáltal tükrözve a két jogalkotó szerv közötti egyensúlyt;

| 3. | felhívja a Bizottság jövőbeli elnökét, hogy gondoskodjon a nemek közötti egyensúly eléréséről az Európai Bizottságban; javasolja, hogy minden tagállam állítson egy férfi és egy női jelöltet is a biztosok következő testületébe; |
| --- | --- |

3.

felhívja a Bizottság jövőbeli elnökét, hogy gondoskodjon a nemek közötti egyensúly eléréséről az Európai Bizottságban; javasolja, hogy minden tagállam állítson egy férfi és egy női jelöltet is a biztosok következő testületébe;

| 4. | úgy véli, tekintettel a Lisszaboni Szerződés által az Európai Bizottság megválasztásával kapcsolatosan bevezetett új intézkedésekre, és az ezek nyomán a Parlament és a Bizottság közötti, a 2014-es választások után megváltozó kapcsolatra, hogy a megbízható parlamenti többségek kulcsfontosságúak lesznek az Unió jogalkotási folyamatainak stabilitása és a végrehajtó szervek megfelelő működése szempontjából, hogy választójogi törvényeikben – az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló jogi aktus 3. cikkének megfelelően –állapítsanak meg megfelelő és arányos minimális küszöbértékeket a képviselői helyek számára, hogy az eredmények híven tükrözzék a polgárok választáson kifejezett akaratát, egyúttal hatékonyan gondoskodjanak a Parlament működőképességéről; |
| --- | --- |

4.

úgy véli, tekintettel a Lisszaboni Szerződés által az Európai Bizottság megválasztásával kapcsolatosan bevezetett új intézkedésekre, és az ezek nyomán a Parlament és a Bizottság közötti, a 2014-es választások után megváltozó kapcsolatra, hogy a megbízható parlamenti többségek kulcsfontosságúak lesznek az Unió jogalkotási folyamatainak stabilitása és a végrehajtó szervek megfelelő működése szempontjából, hogy választójogi törvényeikben – az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló jogi aktus 3. cikkének megfelelően –állapítsanak meg megfelelő és arányos minimális küszöbértékeket a képviselői helyek számára, hogy az eredmények híven tükrözzék a polgárok választáson kifejezett akaratát, egyúttal hatékonyan gondoskodjanak a Parlament működőképességéről;

| 5. | felkéri a Tanácsot, hogy konzultáljon a Parlamenttel a választások 2014. május 15–18-i vagy május 22–25-i megtartásáról; |
| --- | --- |

5.

felkéri a Tanácsot, hogy konzultáljon a Parlamenttel a választások 2014. május 15–18-i vagy május 22–25-i megtartásáról;

| 6. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamok parlamentjeinek és kormányainak. |
| --- | --- |

6.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamok parlamentjeinek és kormányainak.

---

(1)  A 93/81/ESZAK, EGK, Euratom tanácsi határozattal (HL L 33., 1993.2.9., 15. o.) és a 2002/772/EK, Euratom tanácsi határozattal (HL L 283., 2002.10.21., 1. o.) módosított 76/787/ESZAK, EGK, Euratom tanácsi határozat (HL L 278., 1976.10.8., 1. o.).

---

| 16.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 419/186 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 419/186

---

P7_TA(2012)0463

Az emberi jogok helyzete Iránban, különös tekintettel a tömeges kivégzésekre és Sattar Beheshti blogger közelmúltban bekövetkezett halálára

Az Európai Parlament 2012. november 22-i állásfoglalása az emberi jogok iráni helyzetéről, különös tekintettel a tömeges kivégzésekre és Szattár Behesti blogszerző közelmúltban bekövetkezett halálára (2012/2877(RSP))

(2015/C 419/28)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Iránról szóló, és különösen az emberi jogokra vonatkozó korábbi állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Iránról szóló, és különösen az emberi jogokra vonatkozó korábbi állásfoglalásaira,

| — | tekintettel az Európai Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője által tíz közelmúltbeli iráni kivégzésről tett, 2012. október 23-i nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője által tíz közelmúltbeli iráni kivégzésről tett, 2012. október 23-i nyilatkozatra,

| — | tekintettel az Európai Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének szóvivője által az előzetes letartóztatásban lévő iráni blogszerző, Szattár Behesti haláláról tett, 2012. november 11-i nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének szóvivője által az előzetes letartóztatásban lévő iráni blogszerző, Szattár Behesti haláláról tett, 2012. november 11-i nyilatkozatra,

| — | tekintettel az ENSZ különleges előadójának az iráni emberi jogi helyzetről szóló, 2012. szeptember 13-i jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ különleges előadójának az iráni emberi jogi helyzetről szóló, 2012. szeptember 13-i jelentésére,

| — | tekintettel Júszef Nadarháni lelkész börtönből való, 2012. szeptemberi szabadon bocsátására, |
| --- | --- |

—

tekintettel Júszef Nadarháni lelkész börtönből való, 2012. szeptemberi szabadon bocsátására,

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlésének 2007. december 18-i 62/149. sz. és 2008. december 18-i 63/168. sz. határozatára a halálbüntetés alkalmazására vonatkozó moratóriumról, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlésének 2007. december 18-i 62/149. sz. és 2008. december 18-i 63/168. sz. határozatára a halálbüntetés alkalmazására vonatkozó moratóriumról,

| — | tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, a faji diszkrimináció valamennyi formájának felszámolásáról szóló nemzetközi egyezményre, valamint az ENSZ gyermekjogi egyezményére, amelyek mindegyikét aláírta Irán is, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, a faji diszkrimináció valamennyi formájának felszámolásáról szóló nemzetközi egyezményre, valamint az ENSZ gyermekjogi egyezményére, amelyek mindegyikét aláírta Irán is,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 122. cikkének (5) és 110. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 122. cikkének (5) és 110. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel az Iránban jelenleg tapasztalható emberi jogi helyzetet az alapvető jogok szisztematikus és folyamatos megsértése jellemzi; mivel az emberi jogi jogvédők (különösen a nők, a gyermekek és a kisebbségek jogaiért harcoló aktivisták), az újságírók, a bloggerek, a művészek, a diákvezetők, az ügyvédek, valamint a szakszervezeti és környezetvédelmi aktivisták továbbra is nagy nyomás alatt élnek, és a letartóztatás folyamatos veszélyével kell szembenézniük; |
| --- | --- |

A.

mivel az Iránban jelenleg tapasztalható emberi jogi helyzetet az alapvető jogok szisztematikus és folyamatos megsértése jellemzi; mivel az emberi jogi jogvédők (különösen a nők, a gyermekek és a kisebbségek jogaiért harcoló aktivisták), az újságírók, a bloggerek, a művészek, a diákvezetők, az ügyvédek, valamint a szakszervezeti és környezetvédelmi aktivisták továbbra is nagy nyomás alatt élnek, és a letartóztatás folyamatos veszélyével kell szembenézniük;

| B. | mivel a számítógépes bűnözésre szakosodott, FATA néven ismert különleges rendőrségi egység 2012. október 30-án állítólagos számítógépes bűnök elkövetése miatt letartóztatta Szattár Behesti blogszerzőt, aki az interneten kritizálta az iráni rezsimet, és az előzetes letartóztatás ideje alatt elhunyt; mivel halálának pontos körülményei még nem ismertek, és mivel számos jelentés arra utal, hogy egy iráni fogdában alkalmazott kínzás következtében hunyt el; |
| --- | --- |

B.

mivel a számítógépes bűnözésre szakosodott, FATA néven ismert különleges rendőrségi egység 2012. október 30-án állítólagos számítógépes bűnök elkövetése miatt letartóztatta Szattár Behesti blogszerzőt, aki az interneten kritizálta az iráni rezsimet, és az előzetes letartóztatás ideje alatt elhunyt; mivel halálának pontos körülményei még nem ismertek, és mivel számos jelentés arra utal, hogy egy iráni fogdában alkalmazott kínzás következtében hunyt el;

| C. | mivel Szattár Behesti iráni családtagjait letartóztatással fenyegették, amennyiben haláláról beszélnek a médiának, vagy feljelentik az állítólagos kínzás elkövetőit; |
| --- | --- |

C.

mivel Szattár Behesti iráni családtagjait letartóztatással fenyegették, amennyiben haláláról beszélnek a médiának, vagy feljelentik az állítólagos kínzás elkövetőit;

| D. | mivel Szattár Behesti halála újabb tragikus példa Iránban a szisztematikus és folyamatos kínzásokra, a rossz bánásmódra és az alapvető jogok megtagadására, melyekkel az iráni lelkiismereti foglyok rendszerint szembesülnek, miközben a biztonsági és hírszerző ügynökök teljes büntetlenséget élveznek; |
| --- | --- |

D.

mivel Szattár Behesti halála újabb tragikus példa Iránban a szisztematikus és folyamatos kínzásokra, a rossz bánásmódra és az alapvető jogok megtagadására, melyekkel az iráni lelkiismereti foglyok rendszerint szembesülnek, miközben a biztonsági és hírszerző ügynökök teljes büntetlenséget élveznek;

| E. | mivel a Szattár Behesti halálát követő több napi csend után az iráni igazságszolgáltatás emberi jogi tanácsa kötelezettséget vállalt arra, hogy felülvizsgálja az ügy valamennyi aspektusát és határozottan lép fel és eljárást indít valamennyi, az ügyben érintett személy ellen; |
| --- | --- |

E.

mivel a Szattár Behesti halálát követő több napi csend után az iráni igazságszolgáltatás emberi jogi tanácsa kötelezettséget vállalt arra, hogy felülvizsgálja az ügy valamennyi aspektusát és határozottan lép fel és eljárást indít valamennyi, az ügyben érintett személy ellen;

| F. | mivel az iráni parlament elnökhelyettese, Mohamed Haszan Abú-Turábi Fard 2012. november 11-én azt nyilatkozta, hogy az iráni parlament nemzetbiztonsági és külpolitikai bizottsága ki fogja vizsgálni az ügyet; |
| --- | --- |

F.

mivel az iráni parlament elnökhelyettese, Mohamed Haszan Abú-Turábi Fard 2012. november 11-én azt nyilatkozta, hogy az iráni parlament nemzetbiztonsági és külpolitikai bizottsága ki fogja vizsgálni az ügyet;

| G. | mivel az ENSZ iráni emberi jogi helyzettel, a gyors kivégzésekkel, a kínzással és a véleménynyilvánítás szabadságával foglalkozó különleges előadói üdvözölték az iráni parlament és igazságszolgáltatás azon döntését, hogy kivizsgálják Szattár Behesti halálát, ugyanakkor megjegyezték, hogy több olyan esetet is jelentettek Iránban, ahol a fogva tartottak az előzetes letartóztatás ideje alatt állítólag a rossz bánásmód vagy kínzás, az orvosi ellátás hiánya vagy gondatlanság miatt haltak meg; |
| --- | --- |

G.

mivel az ENSZ iráni emberi jogi helyzettel, a gyors kivégzésekkel, a kínzással és a véleménynyilvánítás szabadságával foglalkozó különleges előadói üdvözölték az iráni parlament és igazságszolgáltatás azon döntését, hogy kivizsgálják Szattár Behesti halálát, ugyanakkor megjegyezték, hogy több olyan esetet is jelentettek Iránban, ahol a fogva tartottak az előzetes letartóztatás ideje alatt állítólag a rossz bánásmód vagy kínzás, az orvosi ellátás hiánya vagy gondatlanság miatt haltak meg;

| H. | mivel 2012. október 22-én kábítószerrel való visszaélés miatt kivégezték Szaíd Szedigit és kilenc másik embert; mivel e személyek többsége nem részesült tisztességes bírósági eljárásban, és fogva tartásuk alatt kínozták őket; |
| --- | --- |

H.

mivel 2012. október 22-én kábítószerrel való visszaélés miatt kivégezték Szaíd Szedigit és kilenc másik embert; mivel e személyek többsége nem részesült tisztességes bírósági eljárásban, és fogva tartásuk alatt kínozták őket;

| I. | mivel Szaíd Szedigi kivégzését követően a hatóságok figyelmeztették családtagjaikat, hogy ne beszéljenek a médiával és megakadályozták, hogy temetését követően nyilvános temetési szertartást tartsanak; |
| --- | --- |

I.

mivel Szaíd Szedigi kivégzését követően a hatóságok figyelmeztették családtagjaikat, hogy ne beszéljenek a médiával és megakadályozták, hogy temetését követően nyilvános temetési szertartást tartsanak;

| J. | mivel az utóbbi években Iránban a kivégzések, köztük a fiatalkorúak kivégzésének száma jelentősen megnőtt, és ez év eleje óta több mint 300 kivégzésre került sor; mivel rendszeresen alkalmazzák a halálbüntetést olyan esetekben, amikor megtagadják a gyanúsított tisztességes bírósági eljáráshoz való jogát, illetve olyan bűntények esetén, amelyek a nemzetközi normák értelmében nem tartoznak a „legsúlyosabb bűncselekmény” kategóriába; |
| --- | --- |

J.

mivel az utóbbi években Iránban a kivégzések, köztük a fiatalkorúak kivégzésének száma jelentősen megnőtt, és ez év eleje óta több mint 300 kivégzésre került sor; mivel rendszeresen alkalmazzák a halálbüntetést olyan esetekben, amikor megtagadják a gyanúsított tisztességes bírósági eljáráshoz való jogát, illetve olyan bűntények esetén, amelyek a nemzetközi normák értelmében nem tartoznak a „legsúlyosabb bűncselekmény” kategóriába;

| K. | mivel az iráni hatóságok továbbra is egy úgynevezett „helál-internet” kiépítésére törekednek, amely valójában elzárja Iránt a világhálótól, és informatikai és kommunikációs technológiákkal törekednek az olyan alapvető szabadságok, mint a véleménynyilvánítás szabadsága és a gyülekezési szabadság letörésére; mivel Irán a sávszélesség korlátozásával korlátozza az internet szabadságát, az állam által üzemeltetett kiszolgálókat, egyedi internetprotokollokat, internetszolgáltatókat és keresőmotorokat kidolgozva, és blokkolva a nemzetközi és hazai közösségi oldalakat; |
| --- | --- |

K.

mivel az iráni hatóságok továbbra is egy úgynevezett „helál-internet” kiépítésére törekednek, amely valójában elzárja Iránt a világhálótól, és informatikai és kommunikációs technológiákkal törekednek az olyan alapvető szabadságok, mint a véleménynyilvánítás szabadsága és a gyülekezési szabadság letörésére; mivel Irán a sávszélesség korlátozásával korlátozza az internet szabadságát, az állam által üzemeltetett kiszolgálókat, egyedi internetprotokollokat, internetszolgáltatókat és keresőmotorokat kidolgozva, és blokkolva a nemzetközi és hazai közösségi oldalakat;

| L. | mivel a 2012. évi, a gondolat szabadságáért adományozott Szaharov-díjat két iráni aktivista, Naszrín Sotúdeh ügyvéd és Dzsaafar Panáhi filmrendező kapta; mivel Naszrín Sotúdeh börtönbüntetését tölti az iráni emberi jogi visszaéléseket kiemelő munkája miatt és éhségsztrájkot kezdett, miután megtagadták tőle családtagjai látogatását; mivel Dzsaafar Panáhi fellebbezett a rá kirótt hatéves börtönbüntetés, a filmkészítéstől való 20 évi eltiltás és az utazási tilalom ellen; |
| --- | --- |

L.

mivel a 2012. évi, a gondolat szabadságáért adományozott Szaharov-díjat két iráni aktivista, Naszrín Sotúdeh ügyvéd és Dzsaafar Panáhi filmrendező kapta; mivel Naszrín Sotúdeh börtönbüntetését tölti az iráni emberi jogi visszaéléseket kiemelő munkája miatt és éhségsztrájkot kezdett, miután megtagadták tőle családtagjai látogatását; mivel Dzsaafar Panáhi fellebbezett a rá kirótt hatéves börtönbüntetés, a filmkészítéstől való 20 évi eltiltás és az utazási tilalom ellen;

| 1. | súlyos aggodalmának ad hangot az iráni emberi jogi helyzet folyamatos romlása, a politikai foglyok és a lelkiismereti okokból fogva tartottak számának emelkedése, a – fiatalkorúak esetében is alkalmazott – kivégzések folyamatosan nagy száma, a széles körben elterjedt kínzások, a tisztességtelen bírósági eljárások, az óvadékként kért hatalmas összegek, valamint a tájékozódás és a véleménynyilvánítás szabadságát, a gyülekezési és vallásszabadságot és az oktatás és a szabad mozgás jogát érintő súlyos korlátozások miatt; |
| --- | --- |

1.

súlyos aggodalmának ad hangot az iráni emberi jogi helyzet folyamatos romlása, a politikai foglyok és a lelkiismereti okokból fogva tartottak számának emelkedése, a – fiatalkorúak esetében is alkalmazott – kivégzések folyamatosan nagy száma, a széles körben elterjedt kínzások, a tisztességtelen bírósági eljárások, az óvadékként kért hatalmas összegek, valamint a tájékozódás és a véleménynyilvánítás szabadságát, a gyülekezési és vallásszabadságot és az oktatás és a szabad mozgás jogát érintő súlyos korlátozások miatt;

| 2. | komoly aggodalmának ad hangot Szattár Behesti börtönben bekövetkezett halála miatt; sürgeti az iráni hatóságokat, hogy alaposan vizsgálják ki az ügyet, hogy megállapíthassák Szattár Behesti halálának pontos körülményeit; |
| --- | --- |

2.

komoly aggodalmának ad hangot Szattár Behesti börtönben bekövetkezett halála miatt; sürgeti az iráni hatóságokat, hogy alaposan vizsgálják ki az ügyet, hogy megállapíthassák Szattár Behesti halálának pontos körülményeit;

| 3. | komoly aggodalmának ad hangot azon jelentések miatt, melyek arra utalnak, hogy Szattár Behestit a börtönben megkínozták; sürgeti az iráni hatóságokat annak biztosítására, hogy kivizsgálják az állítólagos kínzások, és kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód valamennyi börtönökben elkövetett esetét, és az elkövetőek vonják felelősségre tetteikért; emlékeztet arra, hogy a – kínzással felérő – testi fenyítés alkalmazása összeegyeztethetetlen a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának 7. cikkével; |
| --- | --- |

3.

komoly aggodalmának ad hangot azon jelentések miatt, melyek arra utalnak, hogy Szattár Behestit a börtönben megkínozták; sürgeti az iráni hatóságokat annak biztosítására, hogy kivizsgálják az állítólagos kínzások, és kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód valamennyi börtönökben elkövetett esetét, és az elkövetőek vonják felelősségre tetteikért; emlékeztet arra, hogy a – kínzással felérő – testi fenyítés alkalmazása összeegyeztethetetlen a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának 7. cikkével;

| 4. | határozottan elítéli a halálbüntetés iráni alkalmazását, és kéri az iráni hatóságokat, hogy az ENSZ Közgyűlése 62/149. és 63/168. számú határozatainak megfelelően vezessenek be a kivégzésekre vonatkozó moratóriumot a halálbüntetés eltörléséig; sürgeti az iráni kormányt a fiatalkorúak kivégzésének megtiltására, és hogy vegye fontolóra a jelenleg halálbüntetés elé néző fiatalkorúak büntetésének megváltoztatását; sürgeti az iráni kormányt, hogy tegye közzé a statisztikai adatokat a halálbüntetésekről és a halálos ítéleteket övező igazságszolgáltatási adminisztrációval kapcsolatos tényekről; |
| --- | --- |

4.

határozottan elítéli a halálbüntetés iráni alkalmazását, és kéri az iráni hatóságokat, hogy az ENSZ Közgyűlése 62/149. és 63/168. számú határozatainak megfelelően vezessenek be a kivégzésekre vonatkozó moratóriumot a halálbüntetés eltörléséig; sürgeti az iráni kormányt a fiatalkorúak kivégzésének megtiltására, és hogy vegye fontolóra a jelenleg halálbüntetés elé néző fiatalkorúak büntetésének megváltoztatását; sürgeti az iráni kormányt, hogy tegye közzé a statisztikai adatokat a halálbüntetésekről és a halálos ítéleteket övező igazságszolgáltatási adminisztrációval kapcsolatos tényekről;

| 5. | mélyen elítéli a bírósági eljárás méltányosságának és átláthatóságának hiányát és a szabályszerű eljáráshoz való jog megtagadását Iránban; felszólítja az iráni hatóságokat, hogy biztosítsák a tisztességes és a szabályszerű eljáráshoz való jog valamennyi fogva tartott számára történő szigorú biztosítását a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának megfelelően; |
| --- | --- |

5.

mélyen elítéli a bírósági eljárás méltányosságának és átláthatóságának hiányát és a szabályszerű eljáráshoz való jog megtagadását Iránban; felszólítja az iráni hatóságokat, hogy biztosítsák a tisztességes és a szabályszerű eljáráshoz való jog valamennyi fogva tartott számára történő szigorú biztosítását a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának megfelelően;

| 6. | sürgeti az iráni hatóságokat, hogy bocsássanak szabadon minden politikai foglyot és lelkiismereti okokból fogva tartott személyt, többek között a megosztott Szaharov-díjjal kitüntetett Naszrín Sotúdeh ügyvédet és Dzsaafar Panáhit, és tegyék lehetővé számukra, hogy 2012 decemberében ellátogassanak az Európai Parlamentbe a díjátadásra; aggodalmának ad hangot Naszrín Sotúdeh romló egészségi állapota miatt; felszólítja az iráni igazságszolgáltatást és a börtönhatóságokat, hogy vessenek véget a Naszrín Sotúdehhel szembeni rossz bánásmódnak; együttérzését és szolidaritását fejezi ki Naszrín Sotúdeh kéréseivel kapcsolatban; felszólítja az iráni hatóságokat, hogy valamennyi fogoly számára tegyék lehetővé az általuk választott ügyvéddel való kapcsolatot, a szükséges orvosi ellátást és a családtagok látogatását, amihez a nemzetközi emberi jogok értelmében joguk van, és bánjanak velük méltósággal és tisztelettel; |
| --- | --- |

6.

sürgeti az iráni hatóságokat, hogy bocsássanak szabadon minden politikai foglyot és lelkiismereti okokból fogva tartott személyt, többek között a megosztott Szaharov-díjjal kitüntetett Naszrín Sotúdeh ügyvédet és Dzsaafar Panáhit, és tegyék lehetővé számukra, hogy 2012 decemberében ellátogassanak az Európai Parlamentbe a díjátadásra; aggodalmának ad hangot Naszrín Sotúdeh romló egészségi állapota miatt; felszólítja az iráni igazságszolgáltatást és a börtönhatóságokat, hogy vessenek véget a Naszrín Sotúdehhel szembeni rossz bánásmódnak; együttérzését és szolidaritását fejezi ki Naszrín Sotúdeh kéréseivel kapcsolatban; felszólítja az iráni hatóságokat, hogy valamennyi fogoly számára tegyék lehetővé az általuk választott ügyvéddel való kapcsolatot, a szükséges orvosi ellátást és a családtagok látogatását, amihez a nemzetközi emberi jogok értelmében joguk van, és bánjanak velük méltósággal és tisztelettel;

| 7. | felhívja az iráni hatóságokat, hogy fogadják el a békés tiltakozást, és kezeljék az iráni lakosság előtt álló számos problémát; |
| --- | --- |

7.

felhívja az iráni hatóságokat, hogy fogadják el a békés tiltakozást, és kezeljék az iráni lakosság előtt álló számos problémát;

| 8. | felszólítja az iráni hatóságokat, hogy az iráni alkotmánnyal és a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányával összhangban biztosítsák a vallásszabadságot; |
| --- | --- |

8.

felszólítja az iráni hatóságokat, hogy az iráni alkotmánnyal és a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányával összhangban biztosítsák a vallásszabadságot;

| 9. | felhívja az iráni hatóságokat annak bizonyítására, hogy teljes mértékben elkötelezettek az iráni emberi jogi helyzet javítása érdekében a nemzetközi közösséggel való együttműködés iránt, és felhívja az iráni kormányt, hogy teljesítse valamennyi – mind a nemzetközi jogból, mind az általa aláírt nemzetközi egyezményekből fakadó – kötelezettségét; |
| --- | --- |

9.

felhívja az iráni hatóságokat annak bizonyítására, hogy teljes mértékben elkötelezettek az iráni emberi jogi helyzet javítása érdekében a nemzetközi közösséggel való együttműködés iránt, és felhívja az iráni kormányt, hogy teljesítse valamennyi – mind a nemzetközi jogból, mind az általa aláírt nemzetközi egyezményekből fakadó – kötelezettségét;

| 10. | véleménye szerint az ENSZ-különmegbízott látogatása segíthet megalapozni az iráni emberi jogi helyzet felülvizsgálatát; aggodalommal állapítja meg, hogy Irán 2005 óta nem fogadta el az ENSZ-különmegbízottak vagy az emberi jogi főbiztos látogatását; felszólítja Iránt, hogy tartsa tiszteletben azon kinyilvánított szándékát, hogy 2012-ben engedélyezi az iráni emberi jogi helyzettel foglalkozó ENSZ-különmegbízott, Dr. Ahmed Sahíd látogatását; |
| --- | --- |

10.

véleménye szerint az ENSZ-különmegbízott látogatása segíthet megalapozni az iráni emberi jogi helyzet felülvizsgálatát; aggodalommal állapítja meg, hogy Irán 2005 óta nem fogadta el az ENSZ-különmegbízottak vagy az emberi jogi főbiztos látogatását; felszólítja Iránt, hogy tartsa tiszteletben azon kinyilvánított szándékát, hogy 2012-ben engedélyezi az iráni emberi jogi helyzettel foglalkozó ENSZ-különmegbízott, Dr. Ahmed Sahíd látogatását;

| 11. | felszólítja a Bizottságot, hogy az Európai Parlamenttel szorosan együttműködve használja fel hatékonyan a demokrácia és az emberi jogok új európai eszközét a demokrácia és az emberi jogok – köztük az online szólásszabadság – iráni tiszteletben tartásának támogatása érdekében; |
| --- | --- |

11.

felszólítja a Bizottságot, hogy az Európai Parlamenttel szorosan együttműködve használja fel hatékonyan a demokrácia és az emberi jogok új európai eszközét a demokrácia és az emberi jogok – köztük az online szólásszabadság – iráni tiszteletben tartásának támogatása érdekében;

| 12. | felszólítja az Unió képviselőit és az alelnököt/főképviselőt, hogy ösztönözze arra az iráni hatóságokat, hogy kezdjék újra az emberi jogi párbeszédet; ismételten megerősíti, hogy kész valamennyi szinten – az ENSZ Alapokmányában és a nemzetközi egyezményekben lefektetett egyetemes értékek mentén – emberi jogi párbeszédet folytatni Iránnal; |
| --- | --- |

12.

felszólítja az Unió képviselőit és az alelnököt/főképviselőt, hogy ösztönözze arra az iráni hatóságokat, hogy kezdjék újra az emberi jogi párbeszédet; ismételten megerősíti, hogy kész valamennyi szinten – az ENSZ Alapokmányában és a nemzetközi egyezményekben lefektetett egyetemes értékek mentén – emberi jogi párbeszédet folytatni Iránnal;

| 13. | támogatja az EU Iránnal szembeni kétpályás megközelítését (a szankciók diplomáciával ötvözését), ugyanakkor viszont aggódik az Iránnal szembeni széles körű szankcióknak az iráni lakosságra gyakorolt negatív hatásai, többek között az infláció fokozódása és a szükséges cikkek, különösen a gyógyszerek hiánya miatt; |
| --- | --- |

13.

támogatja az EU Iránnal szembeni kétpályás megközelítését (a szankciók diplomáciával ötvözését), ugyanakkor viszont aggódik az Iránnal szembeni széles körű szankcióknak az iráni lakosságra gyakorolt negatív hatásai, többek között az infláció fokozódása és a szükséges cikkek, különösen a gyógyszerek hiánya miatt;

| 14. | felszólítja a Tanácsot, hogy fokozza az olyan iráni személyek és szervezetek – beleértve az állami intézményeket – ellen irányuló célzott intézkedéseit, amelyek felelősek vagy érintettek az emberi jogok súlyos megsértéseiben és az alapvető szabadságok korlátozásában, különösen az IKT-val és az internettel való visszaélés és a média cenzúrája révén; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítására, hogy a korlátozó intézkedések alá eső irániak tulajdonát képező, de az EU területén található valamennyi vagyontárgyat, beleértve az ingatlanokat, kobozzanak el és fagyasszanak be; |
| --- | --- |

14.

felszólítja a Tanácsot, hogy fokozza az olyan iráni személyek és szervezetek – beleértve az állami intézményeket – ellen irányuló célzott intézkedéseit, amelyek felelősek vagy érintettek az emberi jogok súlyos megsértéseiben és az alapvető szabadságok korlátozásában, különösen az IKT-val és az internettel való visszaélés és a média cenzúrája révén; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítására, hogy a korlátozó intézkedések alá eső irániak tulajdonát képező, de az EU területén található valamennyi vagyontárgyat, beleértve az ingatlanokat, kobozzanak el és fagyasszanak be;

| 15. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az ENSZ főtitkárának, az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának, az Iráni Iszlám Köztársaság kormányának és parlamentjének, és hogy ezt az állásfoglalást fordíttassa le fárszi nyelvre. |
| --- | --- |

15.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az ENSZ főtitkárának, az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának, az Iráni Iszlám Köztársaság kormányának és parlamentjének, és hogy ezt az állásfoglalást fordíttassa le fárszi nyelvre.

---

| 16.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 419/189 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 419/189

---

P7_TA(2012)0464

A Burmában kialakult helyzet, különös tekintettel az Arakan államban folytatódó erőszakra

Az Európai Parlament 2012. november 22-i állásfoglalása a Burmában/Mianmarban kialakult helyzetről, különös tekintettel az Arakan államban folytatódó erőszakra (2012/2878(RSP))

(2015/C 419/29)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Burmáról/Mianmarról szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a 2012. április 20-i (1) és a 2012. szeptember 13-i (2) állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Burmáról/Mianmarról szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a 2012. április 20-i (1) és a 2012. szeptember 13-i (2) állásfoglalására,

| — | tekintettel az ENSZ különmegbízottjának a burmai/mianmari emberi jogi helyzetről szóló, 2012. augusztus 24-i jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ különmegbízottjának a burmai/mianmari emberi jogi helyzetről szóló, 2012. augusztus 24-i jelentésére,

| — | tekintettel a 2012. április 26-i 2012/225/KKBP tanácsi határozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2012. április 26-i 2012/225/KKBP tanácsi határozatra,

| — | tekintettel Thein Szein elnök az Arakan államban kialakult helyzetről szóló, 2012. augusztus 17-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel Thein Szein elnök az Arakan államban kialakult helyzetről szóló, 2012. augusztus 17-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az ENSZ főtitkárának a burmai/mianmari Arakan államban kialakult helyzetről szóló, 2012. október 25-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ főtitkárának a burmai/mianmari Arakan államban kialakult helyzetről szóló, 2012. október 25-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel Catherine Ashton főképviselő szóvivőjének a burmai/mianmari Arakan államban bekövetkezett új erőszakhullámról szóló, 2012. október 26-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel Catherine Ashton főképviselő szóvivőjének a burmai/mianmari Arakan államban bekövetkezett új erőszakhullámról szóló, 2012. október 26-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel Jose Manuel Barroso, az Európai Bizottság elnöke és Aung Min, a mianmari elnöki hivatal minisztere által 2012. november 3-án Yangonban, a Burma/Mianmar Béke Hivatalában tett közös nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel Jose Manuel Barroso, az Európai Bizottság elnöke és Aung Min, a mianmari elnöki hivatal minisztere által 2012. november 3-án Yangonban, a Burma/Mianmar Béke Hivatalában tett közös nyilatkozatára,

| — | tekintettel Navi Pillay, az ENSZ emberi jogi különmegbízottja által a burmai/myanmari kormányhoz intézett, 2012. november 9-i felhívására, amelyben kéri, hogy a kormány tegye meg a szükséges lépéseket a rohingja kisebbséghez tartozó polgárok jogainak érvényesítése és a velük szembeni egyenlő bánásmód biztosítása érdekében, |
| --- | --- |

—

tekintettel Navi Pillay, az ENSZ emberi jogi különmegbízottja által a burmai/myanmari kormányhoz intézett, 2012. november 9-i felhívására, amelyben kéri, hogy a kormány tegye meg a szükséges lépéseket a rohingja kisebbséghez tartozó polgárok jogainak érvényesítése és a velük szembeni egyenlő bánásmód biztosítása érdekében,

| — | tekintettel Thein Szein elnök Ban Ki Mun ENSZ-főtitkárhoz intézett 2012. november 16-i levelére, amelyben Burma/Mianmar elnöke megígérte, hogy fontolóra veszi az állampolgárság hontalan muzulmán rohingják számára történő megadását, |
| --- | --- |

—

tekintettel Thein Szein elnök Ban Ki Mun ENSZ-főtitkárhoz intézett 2012. november 16-i levelére, amelyben Burma/Mianmar elnöke megígérte, hogy fontolóra veszi az állampolgárság hontalan muzulmán rohingják számára történő megadását,

| — | tekintettel a menekültek helyzetére vonatkozó, 1951. évi ENSZ-egyezményre és annak 1967. évi jegyzőkönyvére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a menekültek helyzetére vonatkozó, 1951. évi ENSZ-egyezményre és annak 1967. évi jegyzőkönyvére,

| — | tekintettel az 1948-as Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 18-21. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1948-as Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 18-21. cikkére,

| — | tekintettel az 1966-ban elfogadott Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának 25. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1966-ban elfogadott Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának 25. cikkére,

| — | tekintettel a burmai kormány és ellenzék különböző képviselői – közöttük Ang Szán Szu Csí – által tett nyilatkozatokra, amelyekben tagadják a rohingja etnikai kisebbséghez tartozók jogait és jelentéktelennek tüntetik fel az állami hatóságok felelősségét a nemrég bekövetkezett erőszakos összecsapásokban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a burmai kormány és ellenzék különböző képviselői – közöttük Ang Szán Szu Csí – által tett nyilatkozatokra, amelyekben tagadják a rohingja etnikai kisebbséghez tartozók jogait és jelentéktelennek tüntetik fel az állami hatóságok felelősségét a nemrég bekövetkezett erőszakos összecsapásokban,

| — | tekintettel a burmai/mianmari Nemzeti Emberi Jogi Bizottság 2012. augusztusi nyilatkozatára, amely azt állítja. hogy a rohingják üldöztetése és az Arakan államban bekövetkezett események nem tartoznak a felelősségi körébe, |
| --- | --- |

—

tekintettel a burmai/mianmari Nemzeti Emberi Jogi Bizottság 2012. augusztusi nyilatkozatára, amely azt állítja. hogy a rohingják üldöztetése és az Arakan államban bekövetkezett események nem tartoznak a felelősségi körébe,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 122 cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 122 cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel a burmai kormány 2011 elejétől jelentős lépéseket tett a polgári szabadságjogok visszaállítására, de az Arakan államban nemrég bekövetkezett forrongások határozottan rámutatnak, hogy hatalmas nehézségeket kell még leküzdeni; |
| --- | --- |

A.

mivel a burmai kormány 2011 elejétől jelentős lépéseket tett a polgári szabadságjogok visszaállítására, de az Arakan államban nemrég bekövetkezett forrongások határozottan rámutatnak, hogy hatalmas nehézségeket kell még leküzdeni;

| B. | mivel az Arakan állambeli helyzet továbbra is feszült, 1 10  000 ember kényszerült elmenekülni lakóhelyéről június óta, és 89 embert öltek meg, valamint több mint 5  300 lakást és menekültépületet romboltak le októberben, amikor az erőszak újra fellángolt; |
| --- | --- |

B.

mivel az Arakan állambeli helyzet továbbra is feszült, 1 10  000 ember kényszerült elmenekülni lakóhelyéről június óta, és 89 embert öltek meg, valamint több mint 5  300 lakást és menekültépületet romboltak le októberben, amikor az erőszak újra fellángolt;

| C. | mivel a lakóhelye elhagyására kényszerített személyek zöme rohingja, akik menekülttáborokban, elfogadhatatlan körülmények között élnek: a táborok rendkívül zsúfoltak, a gyermekek alultápláltsága aggasztó, a vízellátás és a csatornázási viszonyok egyáltalán nem megfelelők, iskola gyakorlatilag nincsen és a humanitárius segélyek nem jutnak el hozzájuk; |
| --- | --- |

C.

mivel a lakóhelye elhagyására kényszerített személyek zöme rohingja, akik menekülttáborokban, elfogadhatatlan körülmények között élnek: a táborok rendkívül zsúfoltak, a gyermekek alultápláltsága aggasztó, a vízellátás és a csatornázási viszonyok egyáltalán nem megfelelők, iskola gyakorlatilag nincsen és a humanitárius segélyek nem jutnak el hozzájuk;

| D. | mivel Arakan államban a hadbíróság bevezetését lehetővé tevő szükségállapot lépett érvénybe 2012 júniusa, a közösségek közötti összecsapások kezdete óta, október végén a kormány kijárási tilalmat rendelt el az érintett területeken és további biztonsági erőket vezényelt ki, ezek az intézkedések azonban mindeddig nem voltak képesek az erőszak megfékezésére; |
| --- | --- |

D.

mivel Arakan államban a hadbíróság bevezetését lehetővé tevő szükségállapot lépett érvénybe 2012 júniusa, a közösségek közötti összecsapások kezdete óta, október végén a kormány kijárási tilalmat rendelt el az érintett területeken és további biztonsági erőket vezényelt ki, ezek az intézkedések azonban mindeddig nem voltak képesek az erőszak megfékezésére;

| E. | mivel a rohingja kisebbség hátrányos megkülönböztetése továbbra is fennáll; mivel helyi hatóságok beszámolók szerint részt vettek a rohingják elleni támadásokban és olyan politikát folytatnak, amely az országból való távozásukat kívánja elérni; mivel a nemzetközi közösség nyomatékosan felszólította a burmai kormányt, hogy a rohingják hontalan státuszának megszüntetése érdekében vizsgálja felül az 1982-es állampolgársági törvényt, és foglalkozzon a rohingja lakossággal szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetés régóta fennálló problémájának gyökereivel; |
| --- | --- |

E.

mivel a rohingja kisebbség hátrányos megkülönböztetése továbbra is fennáll; mivel helyi hatóságok beszámolók szerint részt vettek a rohingják elleni támadásokban és olyan politikát folytatnak, amely az országból való távozásukat kívánja elérni; mivel a nemzetközi közösség nyomatékosan felszólította a burmai kormányt, hogy a rohingják hontalan státuszának megszüntetése érdekében vizsgálja felül az 1982-es állampolgársági törvényt, és foglalkozzon a rohingja lakossággal szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetés régóta fennálló problémájának gyökereivel;

| F. | mivel Arakan állam Burma/Mianmar második legszegényebb állama, maga Burma/Mianmar pedig egyike a legkevésbé fejlett országoknak a világon, és a szegénység és az elnyomás tovább szította a közösségek közötti erőszakot, hiszen története során mindkét közösségnek keserű tapasztalatokat kellett szereznie; |
| --- | --- |

F.

mivel Arakan állam Burma/Mianmar második legszegényebb állama, maga Burma/Mianmar pedig egyike a legkevésbé fejlett országoknak a világon, és a szegénység és az elnyomás tovább szította a közösségek közötti erőszakot, hiszen története során mindkét közösségnek keserű tapasztalatokat kellett szereznie;

| G. | mivel 2012. október 31-én az ENSZ három szakértője mély aggodalmát fejezte ki az Arakan államban a közösségek közötti szakadatlan összecsapások miatt, és felszólította a kormányt, hogy sürgősen kezelje a feszültségek gyökereit, valamint a buddhisták és a muzulmánok közötti konfliktust a térségben; |
| --- | --- |

G.

mivel 2012. október 31-én az ENSZ három szakértője mély aggodalmát fejezte ki az Arakan államban a közösségek közötti szakadatlan összecsapások miatt, és felszólította a kormányt, hogy sürgősen kezelje a feszültségek gyökereit, valamint a buddhisták és a muzulmánok közötti konfliktust a térségben;

| H. | mivel a burmai/mianmari kormány 2012 augusztusában vizsgálóbizottságot állított fel azzal a feladattal, hogy tárja fel a szekták közötti erőszak kirobbanásának okait, és tegyen javaslatokat az erőszak megfékezésére, de ebben a rohingja közösség képviselői nem vehettek részt, és a bizottság munkája mindeddig hajtástalan maradt; |
| --- | --- |

H.

mivel a burmai/mianmari kormány 2012 augusztusában vizsgálóbizottságot állított fel azzal a feladattal, hogy tárja fel a szekták közötti erőszak kirobbanásának okait, és tegyen javaslatokat az erőszak megfékezésére, de ebben a rohingja közösség képviselői nem vehettek részt, és a bizottság munkája mindeddig hajtástalan maradt;

| I. | mivel a folyamatos erőszak miatt becslések szerint az utóbbi években egymillió rohingja menekült a szomszédos országokba, mintegy 3 00  000 keres Bangladesben és 92  000 Thaiföldön menedéket, valamint becslések szerint 54  000 nyilvántartásba nem vett menedékjog-kérő tartózkodik kilenc menekülttáborban a thaiföldi-mianmari határ mentén; |
| --- | --- |

I.

mivel a folyamatos erőszak miatt becslések szerint az utóbbi években egymillió rohingja menekült a szomszédos országokba, mintegy 3 00  000 keres Bangladesben és 92  000 Thaiföldön menedéket, valamint becslések szerint 54  000 nyilvántartásba nem vett menedékjog-kérő tartózkodik kilenc menekülttáborban a thaiföldi-mianmari határ mentén;

| J. | mivel legalább 4  000 ember menekült hajón Sittwébe, Arakan állam fővárosába, ahol a kormány a muzulmánokat, közöttük a rohingjákat is elkülönítette a lakosság többi részétől és táborokban helyezte el őket; mivel vélelmezések szerint legalább 3  000 rohingja menekült tengeri úton a burmai-bangladesi határra, ahol a bangladesi biztonsági erők júniustól kezdve azt a parancsot kapják, hogy a határra érkező valamennyi személyt toloncoljanak vissza; |
| --- | --- |

J.

mivel legalább 4  000 ember menekült hajón Sittwébe, Arakan állam fővárosába, ahol a kormány a muzulmánokat, közöttük a rohingjákat is elkülönítette a lakosság többi részétől és táborokban helyezte el őket; mivel vélelmezések szerint legalább 3  000 rohingja menekült tengeri úton a burmai-bangladesi határra, ahol a bangladesi biztonsági erők júniustól kezdve azt a parancsot kapják, hogy a határra érkező valamennyi személyt toloncoljanak vissza;

| K. | mivel Jose Manuel Barroso, az Európai Bizottság elnöke a burmai fővárosban, Nay Pyi Taw-ban tett látogatása alkalmával 78 millió eurót ajánlott fel Burma számára az EU fejlesztési támogatásának keretéből, és hangsúlyozta, hogy további 4 millió euró mozgósítására kész közvetlen humanitárius segélyként azzal a feltétellel, hogy biztosítják az érintett területekre való belépést; |
| --- | --- |

K.

mivel Jose Manuel Barroso, az Európai Bizottság elnöke a burmai fővárosban, Nay Pyi Taw-ban tett látogatása alkalmával 78 millió eurót ajánlott fel Burma számára az EU fejlesztési támogatásának keretéből, és hangsúlyozta, hogy további 4 millió euró mozgósítására kész közvetlen humanitárius segélyként azzal a feltétellel, hogy biztosítják az érintett területekre való belépést;

| 1. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az Arakan államban fellángoló erőszak miatt számos ember életét veszítette vagy megsebesült és a helyi lakosság sok tagja lakóhelyének szétrombolása miatt menekülni kényszerült, továbbá hangot ad félelmének, hogy ezek a közösségek közötti összecsapások veszélybe sodorhatják az ország demokráciájához vezető átmenetet és az egész régióban széles körben elharapózhatnak; |
| --- | --- |

1.

aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az Arakan államban fellángoló erőszak miatt számos ember életét veszítette vagy megsebesült és a helyi lakosság sok tagja lakóhelyének szétrombolása miatt menekülni kényszerült, továbbá hangot ad félelmének, hogy ezek a közösségek közötti összecsapások veszélybe sodorhatják az ország demokráciájához vezető átmenetet és az egész régióban széles körben elharapózhatnak;

| 2. | elismeri a Burmában útjukra indított politikai és polgári jogi reformok folyamatosságát, ugyanakkor nyomatékosan kéri a hatóságokat, hogy fokozzák erőfeszítéseiket – többek között a politikai foglyok szabadon bocsátása révén –, és sürgősen keressenek megoldást a közösségek közötti összecsapások és azok következményei tekintetében; |
| --- | --- |

2.

elismeri a Burmában útjukra indított politikai és polgári jogi reformok folyamatosságát, ugyanakkor nyomatékosan kéri a hatóságokat, hogy fokozzák erőfeszítéseiket – többek között a politikai foglyok szabadon bocsátása révén –, és sürgősen keressenek megoldást a közösségek közötti összecsapások és azok következményei tekintetében;

| 3. | úgy véli, hogy a közösségek közötti összecsapások fellángolása Arakan államban a rohingja kisebbséggel szemben már régóta alkalmazott diszkriminatív politika következménye; hangsúlyozza, hogy mindeddig nem sok történt a közösségek közötti feszültségek és az etnikai diszkrimináció gyökeres okainak sem megelőzése, sem pedig azok megoldása tekintetében; |
| --- | --- |

3.

úgy véli, hogy a közösségek közötti összecsapások fellángolása Arakan államban a rohingja kisebbséggel szemben már régóta alkalmazott diszkriminatív politika következménye; hangsúlyozza, hogy mindeddig nem sok történt a közösségek közötti feszültségek és az etnikai diszkrimináció gyökeres okainak sem megelőzése, sem pedig azok megoldása tekintetében;

| 4. | tudomásul veszi a kormány bejelentését, amely szerint teljes körű és független vizsgálatot folytat majd le az események kapcsán és intézkedni fog az erőszakra felbujtó személyekkel szemben; kéri a burmai/mianmari kormányt, hogy haladéktalanul tegyen lépéseket az etnikai erőszak és a diszkrimináció megállítása, valamint az Arakan államban lezajlott erőszakos összecsapások és egyéb visszaélések elkövetőinek bíróság elé állítása érdekében; |
| --- | --- |

4.

tudomásul veszi a kormány bejelentését, amely szerint teljes körű és független vizsgálatot folytat majd le az események kapcsán és intézkedni fog az erőszakra felbujtó személyekkel szemben; kéri a burmai/mianmari kormányt, hogy haladéktalanul tegyen lépéseket az etnikai erőszak és a diszkrimináció megállítása, valamint az Arakan államban lezajlott erőszakos összecsapások és egyéb visszaélések elkövetőinek bíróság elé állítása érdekében;

| 5. | felszólítja valamennyi felet, hogy találjanak fenntartható megoldást a közösségek közötti problémákra, és felhívja a politikai erőket a hely közösségekkel folytatott befogadó párbeszéden alapuló, pluralista társadalom melletti egyértelmű állásfoglalásra; |
| --- | --- |

5.

felszólítja valamennyi felet, hogy találjanak fenntartható megoldást a közösségek közötti problémákra, és felhívja a politikai erőket a hely közösségekkel folytatott befogadó párbeszéden alapuló, pluralista társadalom melletti egyértelmű állásfoglalásra;

| 6. | kéri a burmai/mianmari kormányt, hogy vessen véget a rohingja kisebbséggel szemben alkalmazott megkülönböztető gyakorlatoknak; megismétli korábbi felhívását, amely szerint módosítsák vagy helyezzék hatályon kívül az 1982-es állampolgársági törvényt annak érdekében, hogy a rohingják egyenlő hozzáféréssel rendelkezzenek a burmai állampolgársághoz; |
| --- | --- |

6.

kéri a burmai/mianmari kormányt, hogy vessen véget a rohingja kisebbséggel szemben alkalmazott megkülönböztető gyakorlatoknak; megismétli korábbi felhívását, amely szerint módosítsák vagy helyezzék hatályon kívül az 1982-es állampolgársági törvényt annak érdekében, hogy a rohingják egyenlő hozzáféréssel rendelkezzenek a burmai állampolgársághoz;

| 7. | nyomatékosan kéri a burmai hatóságokat, hogy lépjenek fel határozottan a polgárok jogainak ügyében, többek között a rohingja kisebbség tagjainak az oktatáshoz való hozzáférése, a munkavállalási engedélyek és a mozgásszabadság kérdésében; |
| --- | --- |

7.

nyomatékosan kéri a burmai hatóságokat, hogy lépjenek fel határozottan a polgárok jogainak ügyében, többek között a rohingja kisebbség tagjainak az oktatáshoz való hozzáférése, a munkavállalási engedélyek és a mozgásszabadság kérdésében;

| 8. | felszólítja a burmai/mianmari kormányt, hogy biztosítson akadálymentes hozzáférést Arakan állam összes területéhez az ENSZ-ügynökségek és a humanitárius nem kormányzati szervezetek, valamint az újságírók és diplomaták számára, korlátozások nélküli hozzáférést biztosítva a humanitárius segélyhez a lakosság valamennyi érintett tagja számára; ismételten felhívja a burmai hatóságokat, hogy sürgősen gondoskodjanak a rohingja menekülttáborokban tapasztalható körülményeik javításáról; |
| --- | --- |

8.

felszólítja a burmai/mianmari kormányt, hogy biztosítson akadálymentes hozzáférést Arakan állam összes területéhez az ENSZ-ügynökségek és a humanitárius nem kormányzati szervezetek, valamint az újságírók és diplomaták számára, korlátozások nélküli hozzáférést biztosítva a humanitárius segélyhez a lakosság valamennyi érintett tagja számára; ismételten felhívja a burmai hatóságokat, hogy sürgősen gondoskodjanak a rohingja menekülttáborokban tapasztalható körülményeik javításáról;

| 9. | felszólítja az EU-t és tagállamait, hogy nyújtsanak humanitárius segítséget és támogatást a burmai kormánynak a helyzet stabilizálására és a reformprogramok gyors végrehajtására irányuló erőfeszítéseiben, hozzájárulva a jogállamiság, az emberi jogok tiszteletben tartása és a politikai szabadság szellemének kialakulásához; |
| --- | --- |

9.

felszólítja az EU-t és tagállamait, hogy nyújtsanak humanitárius segítséget és támogatást a burmai kormánynak a helyzet stabilizálására és a reformprogramok gyors végrehajtására irányuló erőfeszítéseiben, hozzájárulva a jogállamiság, az emberi jogok tiszteletben tartása és a politikai szabadság szellemének kialakulásához;

| 10. | üdvözli a burmai parlament jogállamisággal foglalkozó bizottsága által tett javaslatokat, és sürgeti a kormányt a jogalkotási, intézményes és politikai reformok mihamarabbi végrehajtására annak érdekében, hogy véget érjen az emberi jogok súlyos megsértése az etnikai és egyéb fegyveres konfliktusok által érintett térségekben, továbbá lépjen fel az emberi jogok megsértésének jelenleg tapasztalható büntetlenségével szemben, különösen, ha a jogsértő cselekményeket az állami hadsereg tagjai követték el; |
| --- | --- |

10.

üdvözli a burmai parlament jogállamisággal foglalkozó bizottsága által tett javaslatokat, és sürgeti a kormányt a jogalkotási, intézményes és politikai reformok mihamarabbi végrehajtására annak érdekében, hogy véget érjen az emberi jogok súlyos megsértése az etnikai és egyéb fegyveres konfliktusok által érintett térségekben, továbbá lépjen fel az emberi jogok megsértésének jelenleg tapasztalható büntetlenségével szemben, különösen, ha a jogsértő cselekményeket az állami hadsereg tagjai követték el;

| 11. | üdvözli, hogy 2012. szeptember 17-én 514 rabot – közöttük 90 politikai foglyot – szabadon bocsátottak, valamint hogy 2012. november 19-én további 66 rabot – közöttük legalább 44 politikai foglyot – szabadon bocsátottak egy olyan amnesztia keretében, amely egybeesett az Egyesült Államok elnöke, Barack Obama Burmában/Mianmarban tett látogatásával; kéri a burmai kormányt, hogy bocsássa szabadon a lelkiismereti okokból még bebörtönzött valamennyi személyt, világosan ismertesse, hányan vannak még börtönben és tegyen lépéseket annak biztosítása érdekében, hogy a szabadon bocsátott személyek ismét beilleszkedhessenek a társadalomba; |
| --- | --- |

11.

üdvözli, hogy 2012. szeptember 17-én 514 rabot – közöttük 90 politikai foglyot – szabadon bocsátottak, valamint hogy 2012. november 19-én további 66 rabot – közöttük legalább 44 politikai foglyot – szabadon bocsátottak egy olyan amnesztia keretében, amely egybeesett az Egyesült Államok elnöke, Barack Obama Burmában/Mianmarban tett látogatásával; kéri a burmai kormányt, hogy bocsássa szabadon a lelkiismereti okokból még bebörtönzött valamennyi személyt, világosan ismertesse, hányan vannak még börtönben és tegyen lépéseket annak biztosítása érdekében, hogy a szabadon bocsátott személyek ismét beilleszkedhessenek a társadalomba;

| 12. | üdvözli az ENSZ Burmáról/Mianmarról szóló 2012. április 23-i következtetéseit, amelyek – a fegyverembargó kivételével – a kormánnyal szemben foganatosított megszorító intézkedések felfüggesztését is magukba foglalják, valamint üdvözli, hogy az EU továbbra is támogatni kívánja az átmenetet az országban; mivel az EU legfőbb törekvése az emberi jogok érvényesülése: a reformfolyamat támogatása, a gazdasági, politikai és társadalmi fejlődéshez való hozzájárulás, a jogállamiság és az alapvető szabadságok, különösen a véleménynyilvánítási és a gyülekezési szabadság megteremtése; üdvözli ezzel összefüggésben az Európai Bizottság elnökének közelmúltbeli látogatását és a Bizottság 2012-ben felhasználható humanitárius alapjának haladéktalan megnövelését az Arakan államban élő embereknek nyújtandó segítség érdekében; |
| --- | --- |

12.

üdvözli az ENSZ Burmáról/Mianmarról szóló 2012. április 23-i következtetéseit, amelyek – a fegyverembargó kivételével – a kormánnyal szemben foganatosított megszorító intézkedések felfüggesztését is magukba foglalják, valamint üdvözli, hogy az EU továbbra is támogatni kívánja az átmenetet az országban; mivel az EU legfőbb törekvése az emberi jogok érvényesülése: a reformfolyamat támogatása, a gazdasági, politikai és társadalmi fejlődéshez való hozzájárulás, a jogállamiság és az alapvető szabadságok, különösen a véleménynyilvánítási és a gyülekezési szabadság megteremtése; üdvözli ezzel összefüggésben az Európai Bizottság elnökének közelmúltbeli látogatását és a Bizottság 2012-ben felhasználható humanitárius alapjának haladéktalan megnövelését az Arakan államban élő embereknek nyújtandó segítség érdekében;

| 13. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást Burma/Mianmar kormányának és parlamentjének, az EU főképviselőjének, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az ASEAN főtitkárának, az ASEAN Emberi Jogi Kormányközi Bizottságának, a Brit Nemzetközösség főtitkárának, az ENSZ mianmari emberi jogi különmegbízottjának, az ENSZ menekültügyi főbiztosának, valamint az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának. |
| --- | --- |

13.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást Burma/Mianmar kormányának és parlamentjének, az EU főképviselőjének, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az ASEAN főtitkárának, az ASEAN Emberi Jogi Kormányközi Bizottságának, a Brit Nemzetközösség főtitkárának, az ENSZ mianmari emberi jogi különmegbízottjának, az ENSZ menekültügyi főbiztosának, valamint az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0142.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0355.

---

| 16.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 419/192 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 419/192

---

P7_TA(2012)0465

A migránsok helyzete Líbiában

Az Európai Parlament 2012. november 22-i állásfoglalása a líbiai migránsok helyzetéről (2012/2879(RSP))

(2015/C 419/30)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a menekültek helyzetére vonatkozó, 1951. évi ENSZ-egyezményre és annak 1967. évi jegyzőkönyvére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a menekültek helyzetére vonatkozó, 1951. évi ENSZ-egyezményre és annak 1967. évi jegyzőkönyvére,

| — | tekintettel arra, hogy 1981. április 25-én Líbia ratifikálta az Afrikai Uniónak az afrikai menekültprobléma sajátos szempontjainak szabályozásáról szóló egyezményét, |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy 1981. április 25-én Líbia ratifikálta az Afrikai Uniónak az afrikai menekültprobléma sajátos szempontjainak szabályozásáról szóló egyezményét,

| — | tekintettel az Emberek és Népek Jogainak Afrikai Chartájára és az ahhoz csatolt, az Emberek és Népek Jogai Afrikai Bíróságának létrehozásáról szóló jegyzőkönyvre, amelyeket Líbia 1987. március 26-án, illetve 2003. november 19-én ratifikált, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberek és Népek Jogainak Afrikai Chartájára és az ahhoz csatolt, az Emberek és Népek Jogai Afrikai Bíróságának létrehozásáról szóló jegyzőkönyvre, amelyeket Líbia 1987. március 26-án, illetve 2003. november 19-én ratifikált,

| — | tekintettel Líbiáról szóló korábbi állásfoglalásaira, és különösen 2011. szeptember 15-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel Líbiáról szóló korábbi állásfoglalásaira, és különösen 2011. szeptember 15-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel az európai szomszédságpolitika 2012. május 15-i, Líbiára vonatkozó csomagjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai szomszédságpolitika 2012. május 15-i, Líbiára vonatkozó csomagjára,

| — | a Száhel-övezetben kialakult emberi jogi és biztonsági helyzetről szóló 2012. június 14-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

a Száhel-övezetben kialakult emberi jogi és biztonsági helyzetről szóló 2012. június 14-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az Külügyi Tanács 2012. július 23-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Külügyi Tanács 2012. július 23-i következtetéseire,

| — | tekintettel a közös kül- és biztonságpolitika tekintetében a Tanács által az Európai Parlamenthez intézett éves jelentésről szóló 2012. szeptember 12-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közös kül- és biztonságpolitika tekintetében a Tanács által az Európai Parlamenthez intézett éves jelentésről szóló 2012. szeptember 12-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének Líbiáról szóló, 2012. július 19-i és 2012. november 3-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének Líbiáról szóló, 2012. július 19-i és 2012. november 3-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel a főtitkárnak az ENSZ líbiai támogató missziójáról szóló, 2012. augusztus 30-án elfogadott jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a főtitkárnak az ENSZ líbiai támogató missziójáról szóló, 2012. augusztus 30-án elfogadott jelentésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 122 cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 122 cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel Líbiában 2012. júliusában tartották az első demokratikus és szabad választásokat, amelyek figyelemreméltóan békés és rendezett módon zajlottak; mivel az ország 2012. augusztus 9-én élte át történelme első békés hatalomátadását, amely során az a nemzeti átmeneti kormánytól az általános nemzeti kongresszushoz került, amelynek feladata alkotmány elfogadása és egyéb alapvető fontosságú jogalkotási reformok végrehajtása; |
| --- | --- |

A.

mivel Líbiában 2012. júliusában tartották az első demokratikus és szabad választásokat, amelyek figyelemreméltóan békés és rendezett módon zajlottak; mivel az ország 2012. augusztus 9-én élte át történelme első békés hatalomátadását, amely során az a nemzeti átmeneti kormánytól az általános nemzeti kongresszushoz került, amelynek feladata alkotmány elfogadása és egyéb alapvető fontosságú jogalkotási reformok végrehajtása;

| B. | mivel ötven éve az első alkalommal, 2012. november 14-én iktatták be a demokratikus választásokat követően felállt líbiai kormányt; |
| --- | --- |

B.

mivel ötven éve az első alkalommal, 2012. november 14-én iktatták be a demokratikus választásokat követően felállt líbiai kormányt;

| C. | mivel Líbia forradalom utáni helyzetet él át, amely számos kihívást jelent, a biztonságtól (lefegyverzés, a forradalmi milíciák leszerelése és újraintegrálása, valamint a nemzeti hadsereg, a rendőrség és a határvédelmi és egyéb nemzetbiztonsági erők reformja) a nemzeti megbékélésen, az átmeneti igazságszolgáltatáson, a jog érvényesítésén, az emberi jogok tiszteletben tartásán át a számos egyéb, a demokratikus intézmények és a demokratikus állam felépítéséhez kiemelt fontosságú reformok megkezdésének fontosságáig; |
| --- | --- |

C.

mivel Líbia forradalom utáni helyzetet él át, amely számos kihívást jelent, a biztonságtól (lefegyverzés, a forradalmi milíciák leszerelése és újraintegrálása, valamint a nemzeti hadsereg, a rendőrség és a határvédelmi és egyéb nemzetbiztonsági erők reformja) a nemzeti megbékélésen, az átmeneti igazságszolgáltatáson, a jog érvényesítésén, az emberi jogok tiszteletben tartásán át a számos egyéb, a demokratikus intézmények és a demokratikus állam felépítéséhez kiemelt fontosságú reformok megkezdésének fontosságáig;

| D. | mivel történelmileg Líbia korábban is a migráns munkavállalókra épített – többek között az egészségügy, az oktatás, a mezőgazdaság, a vendéglátás és a takarítási szolgáltatások ágazata terén; mivel Líbia továbbra is fontos központot jelent a menedékkérők és menekültek számára, akik az afrikai, ázsiai és közel-keleti konfliktusok elől menekülnek, |
| --- | --- |

D.

mivel történelmileg Líbia korábban is a migráns munkavállalókra épített – többek között az egészségügy, az oktatás, a mezőgazdaság, a vendéglátás és a takarítási szolgáltatások ágazata terén; mivel Líbia továbbra is fontos központot jelent a menedékkérők és menekültek számára, akik az afrikai, ázsiai és közel-keleti konfliktusok elől menekülnek,

| E. | mivel a hatóságok rendkívül korlátozott kapacitásokkal rendelkeznek arra, hogy ellenőrizzék a személyek beáramlását Líbia 4  378 km-es szárazföldi határán; |
| --- | --- |

E.

mivel a hatóságok rendkívül korlátozott kapacitásokkal rendelkeznek arra, hogy ellenőrizzék a személyek beáramlását Líbia 4  378 km-es szárazföldi határán;

| F. | mivel Kadhafi ezredes uralma idején 1,5 és 2,5 millió közötti külföldi dolgozott Líbiában; mivel a 2011. február 17-i felszabadítás kezdete óta számos migránst kényszerítettek a Kadhafi irányítása alatt álló zsoldos csapatokba, és jelentős részük jelenleg tárgyalás nélküli fogva tartás alatt áll vagy elmenekült az országból; mivel a Nemzetközi Migrációs Szervezet (IOM) szerint mintegy 8 00  000 migráns már 2011. november vége előtt elmenekült az országból a szomszédos országokba, de sokan visszatértek vagy azóta érkeztek; |
| --- | --- |

F.

mivel Kadhafi ezredes uralma idején 1,5 és 2,5 millió közötti külföldi dolgozott Líbiában; mivel a 2011. február 17-i felszabadítás kezdete óta számos migránst kényszerítettek a Kadhafi irányítása alatt álló zsoldos csapatokba, és jelentős részük jelenleg tárgyalás nélküli fogva tartás alatt áll vagy elmenekült az országból; mivel a Nemzetközi Migrációs Szervezet (IOM) szerint mintegy 8 00  000 migráns már 2011. november vége előtt elmenekült az országból a szomszédos országokba, de sokan visszatértek vagy azóta érkeztek;

| G. | mivel Líbiában rendszeres a migránsok, a menedékkérők és a menekültek emberi jogainak megsértése, és mivel a nem regisztrált külföldieket továbbra is a kihasználás, a rasszizmus, az önkényes letartóztatás, a verések és kínzások kockázata fenyegeti, többek között a fogva tartás során is; |
| --- | --- |

G.

mivel Líbiában rendszeres a migránsok, a menedékkérők és a menekültek emberi jogainak megsértése, és mivel a nem regisztrált külföldieket továbbra is a kihasználás, a rasszizmus, az önkényes letartóztatás, a verések és kínzások kockázata fenyegeti, többek között a fogva tartás során is;

| H. | mivel Líbiában a külföldiek továbbra is ki vannak szolgáltatva a visszaéléseknek a biztonság hiánya, a fegyverek elterjedtsége, a menedékjogra és a migráns munkavállalókra vonatkozó nemzeti jogi szabályozás hiánya, az elégtelen igazságszolgáltatási rendszer és a gyenge irányítás miatt; mivel a külföldi állampolgárokat – beleértve a terhes nőket, a kisgyermekes anyákat és a felnőttekkel együtt tartott, kíséret nélküli gyermekeket – olyan fogva tartási intézmények tömegében tarják, amelyeket kifejezetten az illegális migránsok számára alakítottak ki, illetve amelyet közvetlenül a milícia tart kézben; |
| --- | --- |

H.

mivel Líbiában a külföldiek továbbra is ki vannak szolgáltatva a visszaéléseknek a biztonság hiánya, a fegyverek elterjedtsége, a menedékjogra és a migráns munkavállalókra vonatkozó nemzeti jogi szabályozás hiánya, az elégtelen igazságszolgáltatási rendszer és a gyenge irányítás miatt; mivel a külföldi állampolgárokat – beleértve a terhes nőket, a kisgyermekes anyákat és a felnőttekkel együtt tartott, kíséret nélküli gyermekeket – olyan fogva tartási intézmények tömegében tarják, amelyeket kifejezetten az illegális migránsok számára alakítottak ki, illetve amelyet közvetlenül a milícia tart kézben;

| I. | mivel az Emberi Jogok Nemzetközi Szövetsége, a Migreurop, az Amnesty International és a Justice Without Borders for Migrants (Igazságot a migránsoknak határok nélkül) (JWBM) által a közelmúltban kiadott jelentések, amelyek alapját a Líbiában 2012 júniusában végzett számos vizsgálat jelenti, kiemelik a Kufrában, Tripoliban, Bengáziban és a Nafusza hegy térségében található nyolc fogva tartási központban a migránsok ellen több ízben elkövetett bántalmazásokat; |
| --- | --- |

I.

mivel az Emberi Jogok Nemzetközi Szövetsége, a Migreurop, az Amnesty International és a Justice Without Borders for Migrants (Igazságot a migránsoknak határok nélkül) (JWBM) által a közelmúltban kiadott jelentések, amelyek alapját a Líbiában 2012 júniusában végzett számos vizsgálat jelenti, kiemelik a Kufrában, Tripoliban, Bengáziban és a Nafusza hegy térségében található nyolc fogva tartási központban a migránsok ellen több ízben elkövetett bántalmazásokat;

| J. | mivel Líbia még nem ratifikálta a menekültek jogállásáról szóló 1951. évi ENSZ-egyezményt, |
| --- | --- |

J.

mivel Líbia még nem ratifikálta a menekültek jogállásáról szóló 1951. évi ENSZ-egyezményt,

| K. | mivel az UNHCR továbbra sem rendelkezik jogi státusszal Líbiában; |
| --- | --- |

K.

mivel az UNHCR továbbra sem rendelkezik jogi státusszal Líbiában;

| L. | mivel néhány tagállam újrakezdte a migráció ellenőrzéséről szóló tárgyalásokat Líbiával; |
| --- | --- |

L.

mivel néhány tagállam újrakezdte a migráció ellenőrzéséről szóló tárgyalásokat Líbiával;

| M. | mivel Líbiában a teljes mértékben működőképes és demokratikus kormány megléte előfeltételt jelent a Líbiával kötendő együttműködési megállapodásokról szóló, az EU-val, az ENSZ-szel és egyéb nemzetközi partnerekkel való tárgyalásokhoz; |
| --- | --- |

M.

mivel Líbiában a teljes mértékben működőképes és demokratikus kormány megléte előfeltételt jelent a Líbiával kötendő együttműködési megállapodásokról szóló, az EU-val, az ENSZ-szel és egyéb nemzetközi partnerekkel való tárgyalásokhoz;

| 1. | üdvözli az első olyan líbiai kormány beiktatását, amely legitimitását demokratikus választásoknak köszönheti, és arra biztatja a kormány tagjait, hogy lépjenek fel határozottan annak érdekében, hogy demokratikus, elszámoltatható és működő állami struktúrát hozzanak létre Líbiában; minden nemzetközi szereplőt arra szólít fel – különös tekintettel az EU-ra – hogy álljanak készen a líbiai kormány támogatására e hatalmas feladat során; |
| --- | --- |

1.

üdvözli az első olyan líbiai kormány beiktatását, amely legitimitását demokratikus választásoknak köszönheti, és arra biztatja a kormány tagjait, hogy lépjenek fel határozottan annak érdekében, hogy demokratikus, elszámoltatható és működő állami struktúrát hozzanak létre Líbiában; minden nemzetközi szereplőt arra szólít fel – különös tekintettel az EU-ra – hogy álljanak készen a líbiai kormány támogatására e hatalmas feladat során;

| 2. | felszólítja Líbiát, hogy a jogszabályok elfogadását és hatálybaléptetését nemzetközi kötelezettségeivel összhangban végezze, különös tekintettel az egyetemes emberi jogok tiszteletben tartására; elismeri azonban, hogy ezen erőfeszítésekhez időre lesz szükség, figyelembe véve, hogy az újonnan megválasztott kormányt még csak most iktatták be; elismeri, hogy határozott fellépésre és megfelelő képzésekre lesz szükség ahhoz, hogy túllépjenek Kadhafi elnyomó rezsimjének szörnyű hagyatékán, és teljes mértékben elszámoltatható, jogokon alapuló jogi, igazságszolgáltatási és biztonsági rendszert alakítsanak ki; |
| --- | --- |

2.

felszólítja Líbiát, hogy a jogszabályok elfogadását és hatálybaléptetését nemzetközi kötelezettségeivel összhangban végezze, különös tekintettel az egyetemes emberi jogok tiszteletben tartására; elismeri azonban, hogy ezen erőfeszítésekhez időre lesz szükség, figyelembe véve, hogy az újonnan megválasztott kormányt még csak most iktatták be; elismeri, hogy határozott fellépésre és megfelelő képzésekre lesz szükség ahhoz, hogy túllépjenek Kadhafi elnyomó rezsimjének szörnyű hagyatékán, és teljes mértékben elszámoltatható, jogokon alapuló jogi, igazságszolgáltatási és biztonsági rendszert alakítsanak ki;

| 3. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy Líbiában a külföldiek helyzete jelenleg biztonsági és emberi jogi szempontból rendkívül sérülékeny, különösen azok számára, akik a szubszaharai és kelet-afrikai régióból érkeznek munkakeresés vagy politikai menedékkérelem céljából, illetve akik továbbra is börtönben vannak; különösen aggasztják a migráns fogva tartottak életkörülményei és a velük való bánásmód a fogva tartási központokban, különösen Kufrában, Tripoliban, Bengáziban és a Nafusza hegy térségében; |
| --- | --- |

3.

aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy Líbiában a külföldiek helyzete jelenleg biztonsági és emberi jogi szempontból rendkívül sérülékeny, különösen azok számára, akik a szubszaharai és kelet-afrikai régióból érkeznek munkakeresés vagy politikai menedékkérelem céljából, illetve akik továbbra is börtönben vannak; különösen aggasztják a migráns fogva tartottak életkörülményei és a velük való bánásmód a fogva tartási központokban, különösen Kufrában, Tripoliban, Bengáziban és a Nafusza hegy térségében;

| 4. | komoly aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a külföldi személyek, többek között nők és gyermekek szélsőséges fogva tartási körülményekkel szembesülnek, közülük számosan szexuális és nemi alapú erőszak áldozatává válnak és nem áll rendelkezésükre megfelelő jogi keret és védelem, ami határozatlan idejű fogva tartáshoz vezet, és megfosztja őket a deportálás elleni fellebbezés lehetőségétől; |
| --- | --- |

4.

komoly aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a külföldi személyek, többek között nők és gyermekek szélsőséges fogva tartási körülményekkel szembesülnek, közülük számosan szexuális és nemi alapú erőszak áldozatává válnak és nem áll rendelkezésükre megfelelő jogi keret és védelem, ami határozatlan idejű fogva tartáshoz vezet, és megfosztja őket a deportálás elleni fellebbezés lehetőségétől;

| 5. | sürgeti a líbiai hatóságokat, hogy bevándorlási státuszuktól függetlenül védjenek meg minden külföldi állampolgárt az erőszaktól, a kihasználástól, a fenyegetéstől és a visszaélésektől; |
| --- | --- |

5.

sürgeti a líbiai hatóságokat, hogy bevándorlási státuszuktól függetlenül védjenek meg minden külföldi állampolgárt az erőszaktól, a kihasználástól, a fenyegetéstől és a visszaélésektől;

| 6. | felszólítja a líbiai kormányt és az általános nemzeti kongresszust, hogy fogadjanak el jogszabályokat és juttassanak el valamennyi nemzeti és helyi struktúrákhoz utasításokat a tisztességes bánásmód, a megkülönböztetésmentesség és valamennyi menekült, menedékkérő és migráns szükséges védelmének biztosítása érdekében, különös tekintettel a nők és a gyermekek biztonságára és jogaira; |
| --- | --- |

6.

felszólítja a líbiai kormányt és az általános nemzeti kongresszust, hogy fogadjanak el jogszabályokat és juttassanak el valamennyi nemzeti és helyi struktúrákhoz utasításokat a tisztességes bánásmód, a megkülönböztetésmentesség és valamennyi menekült, menedékkérő és migráns szükséges védelmének biztosítása érdekében, különös tekintettel a nők és a gyermekek biztonságára és jogaira;

| 7. | elvárja, hogy az új líbiai hatóságok haladéktalanul ratifikálják a menekültek helyzetére vonatkozó, 1951. évi ENSZ-egyezményt és az ahhoz kapcsolódó 1967. évi jegyzőkönyvet, és fogadjanak el a nemzetközi jogszabályoknak és normáknak megfelelő menekültügyi jogszabályokat; |
| --- | --- |

7.

elvárja, hogy az új líbiai hatóságok haladéktalanul ratifikálják a menekültek helyzetére vonatkozó, 1951. évi ENSZ-egyezményt és az ahhoz kapcsolódó 1967. évi jegyzőkönyvet, és fogadjanak el a nemzetközi jogszabályoknak és normáknak megfelelő menekültügyi jogszabályokat;

| 8. | felszólítja az új líbiai hatóságokat, hogy azonnal biztosítsanak jogi státuszt a UNHCR számára és segítsék elő a munkáját; az EU, az UNHCR és a konfliktus utáni helyzettel foglalkozó egyéb ENSZ-ügynökségek közötti szoros együttműködésre biztat; |
| --- | --- |

8.

felszólítja az új líbiai hatóságokat, hogy azonnal biztosítsanak jogi státuszt a UNHCR számára és segítsék elő a munkáját; az EU, az UNHCR és a konfliktus utáni helyzettel foglalkozó egyéb ENSZ-ügynökségek közötti szoros együttműködésre biztat;

| 9. | felszólítja a líbiai hatóságokat, hogy segítsék elő minden olyan szervezet munkáját, amely segítséget jelenthet a menedékkérők, a menekültek és a migránsok védelme terén; |
| --- | --- |

9.

felszólítja a líbiai hatóságokat, hogy segítsék elő minden olyan szervezet munkáját, amely segítséget jelenthet a menedékkérők, a menekültek és a migránsok védelme terén;

| 10. | felkéri Líbiát, hogy léptessen hatályba olyan jogszabályokat, amelyek szabályozzák a külföldi állampolgároknak az országba való belépését és ott tartózkodását, beleértve a működőképes menekültügyi rendszert is; kéri az EU-t, hogy szomszédja, Líbia számára biztosítson technikai és politikai segítségnyújtást e feladathoz, többek között a jelenlegi fogva tartási intézmények javítására irányuló intézkedésekhez is; |
| --- | --- |

10.

felkéri Líbiát, hogy léptessen hatályba olyan jogszabályokat, amelyek szabályozzák a külföldi állampolgároknak az országba való belépését és ott tartózkodását, beleértve a működőképes menekültügyi rendszert is; kéri az EU-t, hogy szomszédja, Líbia számára biztosítson technikai és politikai segítségnyújtást e feladathoz, többek között a jelenlegi fogva tartási intézmények javítására irányuló intézkedésekhez is;

| 11. | felkéri Líbiát, hogy léptessen hatályba a líbiai migráns munkavállalókra vonatkozó jogi státuszt, teljes védelmet biztosítva számukra emberi jogaik vonatkozóan, a munkajogokat is beleértve, az ILO normáinak megfelelően; |
| --- | --- |

11.

felkéri Líbiát, hogy léptessen hatályba a líbiai migráns munkavállalókra vonatkozó jogi státuszt, teljes védelmet biztosítva számukra emberi jogaik vonatkozóan, a munkajogokat is beleértve, az ILO normáinak megfelelően;

| 12. | kéri az EU-t és tagállamait, hogy járjanak el körültekintően az új líbiai hatóságokkal folytatott jövőbeli együttműködésről és a migráció ellenőrzéséről szóló tárgyalások során, biztosítva, hogy e megállapodások hatékony ellenőrzési mechanizmusokat foglaljanak magukban a migránsok, a menekültek és a menedékkérők emberi jogainak tiszteletben tartására vonatkozóan; |
| --- | --- |

12.

kéri az EU-t és tagállamait, hogy járjanak el körültekintően az új líbiai hatóságokkal folytatott jövőbeli együttműködésről és a migráció ellenőrzéséről szóló tárgyalások során, biztosítva, hogy e megállapodások hatékony ellenőrzési mechanizmusokat foglaljanak magukban a migránsok, a menekültek és a menedékkérők emberi jogainak tiszteletben tartására vonatkozóan;

| 13. | kéri a Líbiában működő külföldi – különösen az európai – vállalatokat, hogy biztosítsák a vállalatok társadalmi felelősségvállalásának való teljes körű megfelelést, és az legyen fő stratégiai elv tevékenységeik során, biztosítva a vállalatok társadalmi felelősségvállalásának teljes körű érvényre juttatását, különösen a migráns munkavállalók vonatkozásában; |
| --- | --- |

13.

kéri a Líbiában működő külföldi – különösen az európai – vállalatokat, hogy biztosítsák a vállalatok társadalmi felelősségvállalásának való teljes körű megfelelést, és az legyen fő stratégiai elv tevékenységeik során, biztosítva a vállalatok társadalmi felelősségvállalásának teljes körű érvényre juttatását, különösen a migráns munkavállalók vonatkozásában;

| 14. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a líbiai kormánynak és az általános nemzeti kongresszusnak, az ENSZ főtitkárának, az Arab Ligának, valamint az Afrikai Uniónak. |
| --- | --- |

14.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a líbiai kormánynak és az általános nemzeti kongresszusnak, az ENSZ főtitkárának, az Arab Ligának, valamint az Afrikai Uniónak.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0386.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA (2012)0263.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0334.

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Parlament

2012. november 20., kedd

| 16.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 419/196 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 419/196

---

P7_TA(2012)0422

Az eljárási szabályzat 70. cikkének (intézményközi tárgyalások a jogalkotási eljárások során) módosítása

Az Európai Parlament 2012. november 20-i határozata a Parlament eljárási szabályzatának a jogalkotási eljárások során folytatott intézményközi tárgyalásokról szóló 70. cikkének módosításáról (2011/2298(REG))

(2015/C 419/31)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel elnöke 2011. április 18-i levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel elnöke 2011. április 18-i levelére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 211. és 212. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 211. és 212. cikkére,

| — | tekintettel az Alkotmányügyi Bizottság jelentésére, valamint a Gazdasági és Monetáris Bizottság véleményére (A7-0281/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Alkotmányügyi Bizottság jelentésére, valamint a Gazdasági és Monetáris Bizottság véleményére (A7-0281/2012),

| 1. | úgy határoz, hogy az alábbi módon módosítja eljárási szabályzatát; |
| --- | --- |

1.

úgy határoz, hogy az alábbi módon módosítja eljárási szabályzatát;

| 2. | rámutat arra, hogy e módosítások a következő ülés első napján lépnek hatályba; |
| --- | --- |

2.

rámutat arra, hogy e módosítások a következő ülés első napján lépnek hatályba;

| 3. | utasítja elnökét, hogy tájékoztatás céljából továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy tájékoztatás céljából továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és a Bizottságnak.

Módosítás 1

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

70 cikk – 1 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A más intézményekkel a jogalkotási eljárás során megállapodás elérése céljából folytatott tárgyalásokat a
  rendes jogalkotási eljárás keretében folytatott tárgyalásokra vonatkozó
  magatartási kódex figyelembevételével kell lefolytatni. | (1)   A más intézményekkel a jogalkotási eljárás során megállapodás elérése céljából folytatott tárgyalásokat
  az Elnökök Értekezlete által elfogadott
  magatartási kódex figyelembevételével kell lefolytatni. |

Hatályos szöveg

Módosítás

(1)   A más intézményekkel a jogalkotási eljárás során megállapodás elérése céljából folytatott tárgyalásokat a
  rendes jogalkotási eljárás keretében folytatott tárgyalásokra vonatkozó
  magatartási kódex figyelembevételével kell lefolytatni.

(1)   A más intézményekkel a jogalkotási eljárás során megállapodás elérése céljából folytatott tárgyalásokat
  az Elnökök Értekezlete által elfogadott
  magatartási kódex figyelembevételével kell lefolytatni.

Módosítás 13

A Parlament eljárási szabályzata

70 cikk – 2 bekezdés

| Jelenleg hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 2.   Ilyen tárgyalások
  megkezdése előtt
  az illetékes bizottság
  – elvben – többségi
  határozatot
  hoz és megbízatást, iránymutatásokat vagy elsőbbségi szempontokat fogad el
  . | 2.   Ilyen tárgyalások
  nem kezdhetők meg azt megelőzően, hogy
  az illetékes bizottság
  – tagjai többségének szavazatával –
  határozatot
  fogad el a tárgyalások megnyitásáról minden egyes érintett jogalkotási eljárás vonatkozásában. E határozat meghatározza a tárgyalócsoport megbízatását és összetételét. Az ilyen határozatokról értesítik az elnököt, aki rendszeresen tájékoztatja az Elnökök Értekezletét. |

Jelenleg hatályos szöveg

Módosítás

2.   Ilyen tárgyalások
  megkezdése előtt
  az illetékes bizottság
  – elvben – többségi
  határozatot
  hoz és megbízatást, iránymutatásokat vagy elsőbbségi szempontokat fogad el
  .

2.   Ilyen tárgyalások
  nem kezdhetők meg azt megelőzően, hogy
  az illetékes bizottság
  – tagjai többségének szavazatával –
  határozatot
  fogad el a tárgyalások megnyitásáról minden egyes érintett jogalkotási eljárás vonatkozásában. E határozat meghatározza a tárgyalócsoport megbízatását és összetételét. Az ilyen határozatokról értesítik az elnököt, aki rendszeresen tájékoztatja az Elnökök Értekezletét.

Módosítás 3

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

70 cikk – 2 bekezdés – 1 a albekezdés (új)

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A megbízatást egy bizottságban elfogadott, és későbbi megfontolás céljából a Parlament elé terjesztett jelentés képezi. Kivételes jelleggel – amennyiben az illetékes bizottság kellően indokoltnak tartja, hogy a jelentés bizottság általi elfogadása előtt megkezdődjenek a tárgyalások – a megbízatás módosításokból, egyértelműen meghatározott célkitűzésekből, prioritásokból vagy iránymutatásokból is állhat. |

Hatályos szöveg

Módosítás

A megbízatást egy bizottságban elfogadott, és későbbi megfontolás céljából a Parlament elé terjesztett jelentés képezi. Kivételes jelleggel – amennyiben az illetékes bizottság kellően indokoltnak tartja, hogy a jelentés bizottság általi elfogadása előtt megkezdődjenek a tárgyalások – a megbízatás módosításokból, egyértelműen meghatározott célkitűzésekből, prioritásokból vagy iránymutatásokból is állhat.

Módosítás 4

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

70 cikk – 2 a bekezdés (új)

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  A tárgyalócsoportot az előadó vezeti, elnökségét pedig az illetékes bizottság elnöke vagy valamely, az elnök által kijelölt alelnöke látja el. A csoport magában foglalja legalább az egyes képviselőcsoportok árnyékelőadóit. |

Hatályos szöveg

Módosítás

(2a)
     
  A tárgyalócsoportot az előadó vezeti, elnökségét pedig az illetékes bizottság elnöke vagy valamely, az elnök által kijelölt alelnöke látja el. A csoport magában foglalja legalább az egyes képviselőcsoportok árnyékelőadóit.

Módosítás 5 és 18

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

70 cikk – 2 b bekezdés (új)

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2b)
     
  Valamennyi, a Tanáccsal és a Bizottsággal tartott találkozón (a továbbiakban: „háromoldalú egyeztetés”) megvitatandó dokumentum megjelöli az érintett intézmények vonatkozó álláspontjait és a lehetséges kompromisszumos megoldásokat, és azokat legalább 48 órával (sürgős esetekben legalább 24 órával) a szóban forgó háromoldalú egyeztetés előtt a tárgyalócsoport rendelkezésére kell bocsátani. |
| | A tárgyalócsoport valamennyi háromoldalú egyeztetést követően jelentést tesz az illetékes bizottságnak a soron következő bizottsági ülésen. A legutóbbi háromoldalú egyeztetés eredményeit tartalmazó dokumentumot a bizottság rendelkezésére kell bocsátani. |
| | Amennyiben nem lehetséges a bizottsági ülés kellő időben történő összehívása, a tárgyalócsoport az adott esetnek megfelelően a bizottság elnökének, árnyékelőadóinak vagy koordinátorainak tesz jelentést. |
| | Az illetékes bizottság a tárgyalások fejleményeire tekintettel módosíthatja a megbízatást. |

Hatályos szöveg

Módosítás

(2b)
     
  Valamennyi, a Tanáccsal és a Bizottsággal tartott találkozón (a továbbiakban: „háromoldalú egyeztetés”) megvitatandó dokumentum megjelöli az érintett intézmények vonatkozó álláspontjait és a lehetséges kompromisszumos megoldásokat, és azokat legalább 48 órával (sürgős esetekben legalább 24 órával) a szóban forgó háromoldalú egyeztetés előtt a tárgyalócsoport rendelkezésére kell bocsátani.

A tárgyalócsoport valamennyi háromoldalú egyeztetést követően jelentést tesz az illetékes bizottságnak a soron következő bizottsági ülésen. A legutóbbi háromoldalú egyeztetés eredményeit tartalmazó dokumentumot a bizottság rendelkezésére kell bocsátani.

Amennyiben nem lehetséges a bizottsági ülés kellő időben történő összehívása, a tárgyalócsoport az adott esetnek megfelelően a bizottság elnökének, árnyékelőadóinak vagy koordinátorainak tesz jelentést.

Az illetékes bizottság a tárgyalások fejleményeire tekintettel módosíthatja a megbízatást.

Módosítás 6

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

70 cikk – 3 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   Ha a tárgyalások
  a bizottság által elfogadott jelentést követően
  kompromisszumhoz vezetnek
  a Tanáccsal
  ,
  a bizottsággal minden esetben ismételten konzultálni kell a plenáris ülésen történő szavazást megelőzően
  . | (3)   Ha a tárgyalások
  megegyezéshez
  vezetnek,
  az illetékes bizottságot erről haladéktalanul tájékoztatni kell
  .
  Az elfogadott szöveget az illetékes bizottsághoz utalják megfontolásra. Amennyiben a bizottság megszavazza, az elfogadott szöveget a megfelelő formában – a megegyezésre irányuló módosításokat is ideértve – megfontolás céljából a Parlament elé kell terjeszteni. Az elfogadott szöveg egységes szerkezetbe foglalt szövegként is előterjeszthető, feltéve hogy egyértelműen feltünteti a vizsgált jogalkotási aktusra irányuló javaslatra vonatkozó módosításokat. |

Hatályos szöveg

Módosítás

(3)   Ha a tárgyalások
  a bizottság által elfogadott jelentést követően
  kompromisszumhoz vezetnek
  a Tanáccsal
  ,
  a bizottsággal minden esetben ismételten konzultálni kell a plenáris ülésen történő szavazást megelőzően
  .

(3)   Ha a tárgyalások
  megegyezéshez
  vezetnek,
  az illetékes bizottságot erről haladéktalanul tájékoztatni kell
  .
  Az elfogadott szöveget az illetékes bizottsághoz utalják megfontolásra. Amennyiben a bizottság megszavazza, az elfogadott szöveget a megfelelő formában – a megegyezésre irányuló módosításokat is ideértve – megfontolás céljából a Parlament elé kell terjeszteni. Az elfogadott szöveg egységes szerkezetbe foglalt szövegként is előterjeszthető, feltéve hogy egyértelműen feltünteti a vizsgált jogalkotási aktusra irányuló javaslatra vonatkozó módosításokat.

Módosítás 7

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

70 cikk – 3 a bekezdés (új)

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  Amennyiben az eljárás társbizottságo(ka)t vagy közös bizottsági üléseket foglal magában, az 50. és az 51. cikk alkalmazandó a tárgyalások megnyitásáról szóló határozatra és az ilyen tárgyalások lefolytatására. |
| | Az érintett bizottságok közötti nézetkülönbség esetén a tárgyalások megnyitásának és lefolytatásának szabályait a Bizottsági Elnökök Értekezletének elnöke az említett cikkekben meghatározott elvekkel összhangban állapítja meg. |

Hatályos szöveg

Módosítás

(3a)
     
  Amennyiben az eljárás társbizottságo(ka)t vagy közös bizottsági üléseket foglal magában, az 50. és az 51. cikk alkalmazandó a tárgyalások megnyitásáról szóló határozatra és az ilyen tárgyalások lefolytatására.

Az érintett bizottságok közötti nézetkülönbség esetén a tárgyalások megnyitásának és lefolytatásának szabályait a Bizottsági Elnökök Értekezletének elnöke az említett cikkekben meghatározott elvekkel összhangban állapítja meg.

Módosítás 8

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

70 a cikk (új) – cím

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | |

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás 9

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

70 a cikk (új) – 1 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1)
     
  A tárgyalásoknak a jelentés bizottság általi elfogadása előtt történő megnyitásáról szóló határozatot az összes hivatalos nyelvre le kell fordítani, ki kell osztani a Parlament képviselőinek és be kell nyújtani az Elnökök Értekezletének. |
| | Az Elnökök Értekezlete bármely képviselőcsoport kérésére határozhat úgy, hogy az ügyet vita és szavazás céljából való megfontolásra felveszi a kiosztást követő ülés napirendtervezetébe, amely esetben az elnök meghatározza a módosítások előterjesztésének határidejét. |
| | Amennyiben az Elnökök Értekezlete nem hoz határozatot az ügynek az adott ülés napirendtervezetébe való felvételéről, az Elnök az adott ülés megnyitásakor bejelenti a tárgyalások megnyitásáról szóló határozatot. |

Hatályos szöveg

Módosítás

(1)
     
  A tárgyalásoknak a jelentés bizottság általi elfogadása előtt történő megnyitásáról szóló határozatot az összes hivatalos nyelvre le kell fordítani, ki kell osztani a Parlament képviselőinek és be kell nyújtani az Elnökök Értekezletének.

Az Elnökök Értekezlete bármely képviselőcsoport kérésére határozhat úgy, hogy az ügyet vita és szavazás céljából való megfontolásra felveszi a kiosztást követő ülés napirendtervezetébe, amely esetben az elnök meghatározza a módosítások előterjesztésének határidejét.

Amennyiben az Elnökök Értekezlete nem hoz határozatot az ügynek az adott ülés napirendtervezetébe való felvételéről, az Elnök az adott ülés megnyitásakor bejelenti a tárgyalások megnyitásáról szóló határozatot.

Módosítás 16

A Parlament eljárási szabályzata

70 a cikk (új) – 2 bekezdés

| Jelenleg hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2)
     
  Az ügyet vita és szavazás céljából való megfontolásra felveszik a bejelentést követő plenáris ülés napirendtervezetébe vita és szavazás céljából, és az elnök határidőt állapít meg a módosítások előterjesztésére, amennyiben egy képviselőcsoport vagy legalább 40 képviselő ezt a bejelentéstől számított 48 órán belül kéri. |
| | Ezektől eltérő esetben a tárgyalások megnyitásáról szóló határozat elfogadottnak tekintendő. |

Jelenleg hatályos szöveg

Módosítás

(2)
     
  Az ügyet vita és szavazás céljából való megfontolásra felveszik a bejelentést követő plenáris ülés napirendtervezetébe vita és szavazás céljából, és az elnök határidőt állapít meg a módosítások előterjesztésére, amennyiben egy képviselőcsoport vagy legalább 40 képviselő ezt a bejelentéstől számított 48 órán belül kéri.

Ezektől eltérő esetben a tárgyalások megnyitásáról szóló határozat elfogadottnak tekintendő.

---

| 16.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 419/200 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 419/200

---

P7_TA(2012)0423

A Parlament eljárási szabályzata szó szerinti jegyzőkönyvről szóló 181. cikkének és ülésekről készült hang- és képfelvételről szóló 182. cikkének módosítása

Az Európai Parlament 2012. november 20-i határozata a Parlament eljárási szabályzata szó szerinti jegyzőkönyvről szóló 181. cikkének és ülésekről készített hang- és képfelvételről szóló 182. cikkének módosításáról (2012/2080(REG))

(2015/C 419/32)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel elnöke 2012. január 13-i levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel elnöke 2012. január 13-i levelére,

| — | tekintettel az Európai Unió 2012-es pénzügyi évre vonatkozó, a Tanács által módosított általános költségvetési tervezetéről (minden szakasz) szóló 2011. október 26-i állásfoglalására és az Európai Unió 2012-es pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetési tervezetéhez fűzött 1/2012 és 2/2012 számú módosító indítványra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2012-es pénzügyi évre vonatkozó, a Tanács által módosított általános költségvetési tervezetéről (minden szakasz) szóló 2011. október 26-i állásfoglalására és az Európai Unió 2012-es pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetési tervezetéhez fűzött 1/2012 és 2/2012 számú módosító indítványra (1),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 211. és 212. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 211. és 212. cikkére,

| — | tekintettel az Alkotmányügyi Bizottság jelentésére (A7–0336/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Alkotmányügyi Bizottság jelentésére (A7–0336/2012),

| A. | mivel a tolmácsolás és a fordítás terén elért megtakarítások nem veszélyeztetik a többnyelvűség elvét, ugyanakkor az innovációnak, a szerkezeti átszervezésnek és az új munkamódszereknek köszönhetően lehetségessé váltak (2); |
| --- | --- |

A.

mivel a tolmácsolás és a fordítás terén elért megtakarítások nem veszélyeztetik a többnyelvűség elvét, ugyanakkor az innovációnak, a szerkezeti átszervezésnek és az új munkamódszereknek köszönhetően lehetségessé váltak (2);

| 1. | úgy határoz, hogy az alábbi módon módosítja eljárási szabályzatát; |
| --- | --- |

1.

úgy határoz, hogy az alábbi módon módosítja eljárási szabályzatát;

| 2. | rámutat arra, hogy e módosítások a következő ülés első napján lépnek hatályba; |
| --- | --- |

2.

rámutat arra, hogy e módosítások a következő ülés első napján lépnek hatályba;

| 3. | utasítja elnökét, hogy tájékoztatás céljából továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy tájékoztatás céljából továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és a Bizottságnak.

Módosítás 1

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

181 cikk – 1 bekezdés

| Jelenlegi szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 1.   Az ülésekről
  valamennyi hivatalos nyelven
  szó szerinti jegyzőkönyvet készítenek. | 1.   Az ülésekről
  többnyelvű dokumentum formájában
  szó szerinti jegyzőkönyvet készítenek
  , amelyben minden szóbeli hozzájárulás az eredeti nyelvén szerepel
  . |

Jelenlegi szöveg

Módosítás

1.   Az ülésekről
  valamennyi hivatalos nyelven
  szó szerinti jegyzőkönyvet készítenek.

1.   Az ülésekről
  többnyelvű dokumentum formájában
  szó szerinti jegyzőkönyvet készítenek
  , amelyben minden szóbeli hozzájárulás az eredeti nyelvén szerepel
  .

Módosítás 2

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

181 cikk – 2 bekezdés

| Jelenlegi szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 2.   A felszólalók a
  felszólalásuk
  gépelt
  szövegének javításait legkésőbb egy héten
  belül
  visszajuttatják
  a titkárságra. | 2.   A felszólalók
  öt munkanapon
  belül javításokat tehetnek
  szóbeli hozzájárulásuk
  gépelt
  szövegében. A javításokat e határidőn
  belül
  el kell küldeni
  a titkárságra. |

Jelenlegi szöveg

Módosítás

2.   A felszólalók a
  felszólalásuk
  gépelt
  szövegének javításait legkésőbb egy héten
  belül
  visszajuttatják
  a titkárságra.

2.   A felszólalók
  öt munkanapon
  belül javításokat tehetnek
  szóbeli hozzájárulásuk
  gépelt
  szövegében. A javításokat e határidőn
  belül
  el kell küldeni
  a titkárságra.

Módosítás 3

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

181 cikk – 3 bekezdés

| Jelenlegi szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 3.   A szó szerinti jegyzőkönyvet az Európai Unió Hivatalos Lapjának mellékleteként teszik közzé. | 3.   A
  többnyelvű
  szó szerinti jegyzőkönyvet az Európai Unió Hivatalos Lapjának mellékleteként teszik közzé
  és a Parlament irattárában őrzik
  . |

Jelenlegi szöveg

Módosítás

3.   A szó szerinti jegyzőkönyvet az Európai Unió Hivatalos Lapjának mellékleteként teszik közzé.

3.   A
  többnyelvű
  szó szerinti jegyzőkönyvet az Európai Unió Hivatalos Lapjának mellékleteként teszik közzé
  és a Parlament irattárában őrzik
  .

Módosítás 4

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

181 cikk – 4 bekezdés

| Jelenlegi szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 4.   A
  képviselők kérhetik a
  szó szerinti
  jegyzőkönyvek kivonatának
  sürgősségi
  fordítását
  . | 4.   A szó szerinti
  jegyzőkönyv kivonatát képviselői kérésre bármely hivatalos nyelvre le kell fordítani. Szükség esetén a fordítást rövid időn belül el kell készíteni
  . |

Jelenlegi szöveg

Módosítás

4.   A
  képviselők kérhetik a
  szó szerinti
  jegyzőkönyvek kivonatának
  sürgősségi
  fordítását
  .

4.   A szó szerinti
  jegyzőkönyv kivonatát képviselői kérésre bármely hivatalos nyelvre le kell fordítani. Szükség esetén a fordítást rövid időn belül el kell készíteni
  .

Módosítás 5

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

182 cikk – - 1 bekezdés (új)

| Present text | Módosítás |
| --- | --- |
| | A Parlament üléseit az ülés eredeti nyelvein, illetve az összes aktív tolmácsfülkéből származó többnyelvű hanganyagot élő adásban kell közvetíteni a Parlament honlapján. |

Present text

Módosítás

A Parlament üléseit az ülés eredeti nyelvein, illetve az összes aktív tolmácsfülkéből származó többnyelvű hanganyagot élő adásban kell közvetíteni a Parlament honlapján.

Módosítás 6

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

182 cikk – 1 bekezdés

| Jelenlegi szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az egyes ülések után haladéktalanul összeállítják és az
  interneten
  hozzáférhetővé teszik az ülésről készített hang- és képfelvételeket,
  ideértve
  az összes tolmácsfülkéből származó hanganyagokat is. | Az egyes ülések után haladéktalanul összeállítják és
  a Parlament honlapján
  hozzáférhetővé teszik az ülésről készített,
  tartalomjegyzékkel ellátott, eredeti nyelvű
  hang- és képfelvételeket,
  valamint
  az összes
  aktív
  tolmácsfülkéből származó
  többnyelvű
  hanganyagokat az
  aktuális, illetve az azt követő parlamenti ciklus teljes időtartama alatt, ezt követően pedig a Parlament irattárában őrzik őket
  .
  Ezeket a hang- és képfelvételeket össze kell kapcsolni az ülésről készített, többnyelvű, szó szerinti jegyzőkönyvvel, amint az rendelkezésre áll. |

Jelenlegi szöveg

Módosítás

Az egyes ülések után haladéktalanul összeállítják és az
  interneten
  hozzáférhetővé teszik az ülésről készített hang- és képfelvételeket,
  ideértve
  az összes tolmácsfülkéből származó hanganyagokat is.

Az egyes ülések után haladéktalanul összeállítják és
  a Parlament honlapján
  hozzáférhetővé teszik az ülésről készített,
  tartalomjegyzékkel ellátott, eredeti nyelvű
  hang- és képfelvételeket,
  valamint
  az összes
  aktív
  tolmácsfülkéből származó
  többnyelvű
  hanganyagokat az
  aktuális, illetve az azt követő parlamenti ciklus teljes időtartama alatt, ezt követően pedig a Parlament irattárában őrzik őket
  .
  Ezeket a hang- és képfelvételeket össze kell kapcsolni az ülésről készített, többnyelvű, szó szerinti jegyzőkönyvvel, amint az rendelkezésre áll.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0461.

(2)  lásd a fent említett 2011. október 26-i állásfoglalás (77) bekezdését.

---

III Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI PARLAMENT

2012. november 20., kedd

| 16.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 419/203 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 419/203

---

P7_TA(2012)0412

A joghatóság, valamint a határozatok elismerése és végrehajtása a polgári és kereskedelmi ügyekben ***I

Az Európai Parlament 2012. november 20-i jogalkotási állásfoglalása a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2010)0748 – C7-0433/2010 – 2010/0383(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás – átdolgozás)

(2015/C 419/33)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0748) és a Bizottság által elvégzett hatásvizsgálatra (SEC(2010)1547), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0748) és a Bizottság által elvégzett hatásvizsgálatra (SEC(2010)1547),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, 67. cikke (4) bekezdésére, valamint 81. cikke (2) bekezdésének a), c) és e) pontjára, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0433/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, 67. cikke (4) bekezdésére, valamint 81. cikke (2) bekezdésének a), c) és e) pontjára, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0433/2010),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a holland Felsőház és a holland Alsóház által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv alapján előterjesztett indokolt véleményre, melyek szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével, |
| --- | --- |

—

tekintettel a holland Felsőház és a holland Alsóház által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv alapján előterjesztett indokolt véleményre, melyek szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2011. május 5-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2011. május 5-i véleményére (1),

| — | tekintettel a jogi aktusok strukturáltabb átdolgozási technikáiról szóló, 2001. november 28-i intézményközi megállapodásra (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogi aktusok strukturáltabb átdolgozási technikáiról szóló, 2001. november 28-i intézményközi megállapodásra (2),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2012. október 24-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2012. október 24-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 87. és 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 87. és 55. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A7-0320/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A7-0320/2012),

| A. | mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport szerint a szóban forgó javaslat a javaslatban akként megjelölteken kívül egyéb érdemi módosítást nem tartalmaz, és mivel a meglévő szövegek változatlanul hagyott rendelkezéseinek tekintetében a javaslat ezek érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport szerint a szóban forgó javaslat a javaslatban akként megjelölteken kívül egyéb érdemi módosítást nem tartalmaz, és mivel a meglévő szövegek változatlanul hagyott rendelkezéseinek tekintetében a javaslat ezek érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza;

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot, figyelemmel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásaira; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot, figyelemmel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásaira;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 218., 2011.7.23., 78. o.

(2)  HL C 77., 2002.3.28., 1. o.

---

P7_TC1-COD(2010)0383

Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2012. november 20-án került elfogadásra a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (átdolgozás)

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 1215/2012/EU rendelet).

---

| 16.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 419/204 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 419/204

---

P7_TA(2012)0413

A robbanóanyag-prekurzorok forgalomba hozatala és felhasználása ***I

Az Európai Parlament 2012. november 20-i jogalkotási állásfoglalása a robbanóanyag-prekurzorok forgalomba hozataláról és felhasználásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2010)0473 – C7-0279/2010 – 2010/0246(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2015/C 419/34)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0473), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0473),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0279/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0279/2010),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, 2011. január 19-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, 2011. január 19-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2012. július 11-i és 2012. október 17-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2012. július 11-i és 2012. október 17-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A7-0269/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A7-0269/2012),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 84., 2011.3.17., 25. o.

---

P7_TC1-COD(2010)0246

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. november 20-án került elfogadásra a robbanóanyag-prekurzorok forgalomba hozataláról és felhasználásáról szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 98/2013/EU rendelet).

---

| 16.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 419/205 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 419/205

---

P7_TA(2012)0414

Az Európai Unióban alkalmazott tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak felvételével kapcsolatos különleges és átmeneti intézkedések bevezetése ***I

Az Európai Parlament 2012. november 20-i jogalkotási állásfoglalása a Horvátország csatlakozásának alkalmából az Európai Unióban alkalmazott tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak felvételével kapcsolatos különleges és átmeneti intézkedések bevezetéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2012)0377 – C7-0216/2012 – 2012/0224(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2015/C 419/35)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0377), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0377),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 336. cikkére, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0216/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 336. cikkére, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0216/2012),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a Bíróság 2012. november 12-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bíróság 2012. november 12-i véleményére (1),

| — | tekintettel az Európai Számvevőszék 2012. október 23-i véleményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Számvevőszék 2012. október 23-i véleményére (2),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2012. október 31-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2012. október 31-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A7-0359/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A7-0359/2012),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

(2)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

---

P7_TC1-COD(2012)0224

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. november 20-án került elfogadásra a Horvátországnak az Európai Unióhoz való csatlakozása alkalmából az uniós tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak felvételével kapcsolatos különleges átmeneti intézkedések bevezetéséről szóló .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal 1216/2012/EU rendelet.)

---

| 16.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 419/206 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 419/206

---

P7_TA(2012)0415

A Földközi-tengernek a kontinentális talapzat és tengerfenék, illetve az ezek alatti altalaj feltárásából és kiaknázásából eredő szennyezése elleni védelméről szóló jegyzőkönyvhöz történő uniós csatlakozás ***

Az Európai Parlament 2012. november 20-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Uniónak a Földközi-tengernek a kontinentális talapzat és tengerfenék, illetve az ezek alatti altalaj feltárásából és kiaknázásából eredő szennyezése elleni védelméről szóló jegyzőkönyvhöz történő csatlakozására vonatkozó tanácsi határozattervezetről (09671/2012 – C7-0144/2012 – 2011/0304(NLE))

(Egyetértés)

(2015/C 419/36)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (09671/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (09671/2012),

| — | tekintettel a Földközi-tengernek a kontinentális talapzat és tengerfenék, illetve az ezek alatti altalaj feltárásából és kiaknázásából eredő szennyezése elleni védelméről szóló, a fent említett tanácsi határozattervezethez csatolt jegyzőkönyvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Földközi-tengernek a kontinentális talapzat és tengerfenék, illetve az ezek alatti altalaj feltárásából és kiaknázásából eredő szennyezése elleni védelméről szóló, a fent említett tanácsi határozattervezethez csatolt jegyzőkönyvre,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 192. cikkének (1) bekezdésével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) pontjával összhangban a Tanács által benyújtott, egyetértésre irányuló kérelemre (C7–0144/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 192. cikkének (1) bekezdésével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) pontjával összhangban a Tanács által benyújtott, egyetértésre irányuló kérelemre (C7–0144/2012),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság ajánlására (A7-0319/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság ajánlására (A7-0319/2012),

| 1. | egyetért a jegyzőkönyvhöz való csatlakozással; |
| --- | --- |

1.

egyetért a jegyzőkönyvhöz való csatlakozással;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

| 16.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 419/207 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 419/207

---

P7_TA(2012)0416

Az egyrészről az Európai Közösség, másrészről Dánia Kormánya és Grönland Helyi Kormánya közötti halászati partnerségi megállapodással előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás ***

Az Európai Parlament 2012. november 20-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Közösség, másrészről Dánia Kormánya és Grönland Helyi Kormánya közötti halászati partnerségi megállapodással előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló jegyzőkönyv megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (11119/2012 – C7-0299/2012 – 2012/0130(NLE))

(Egyetértés)

(2015/C 419/37)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (11119/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (11119/2012),

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Közösség, másrészről Dánia Kormánya és Grönland Helyi Kormánya közötti halászati partnerségi megállapodással előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló jegyzőkönyv tervezetére (11116/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Közösség, másrészről Dánia Kormánya és Grönland Helyi Kormánya közötti halászati partnerségi megállapodással előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló jegyzőkönyv tervezetére (11116/2012),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 43. cikke (2) bekezdése, és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0299/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 43. cikke (2) bekezdése, és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0299/2012),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Halászati Bizottság ajánlására és a Fejlesztési Bizottság, valamint a Költségvetési Bizottság véleményére (A7-0358/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Halászati Bizottság ajánlására és a Fejlesztési Bizottság, valamint a Költségvetési Bizottság véleményére (A7-0358/2012),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

egyetért a megállapodás megkötésével;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy továbbítsa a Parlamentnek a halászati partnerségi megállapodás 10. cikke értelmében létrehozott vegyes bizottság üléseinek és munkájának következtetéseit; kéri, hogy a Parlament képviselői lehetőséget kapjanak arra, hogy megfigyelőként részt vegyenek a vegyes bizottság ülésein és munkájában; felkéri a Bizottságot, hogy a jegyzőkönyv alkalmazásának utolsó évében és a megállapodás megújítására irányuló tárgyalások megkezdését megelőzően nyújtson be jelentést a Parlamentnek és a Tanácsnak a megállapodás alkalmazásáról; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy továbbítsa a Parlamentnek a halászati partnerségi megállapodás 10. cikke értelmében létrehozott vegyes bizottság üléseinek és munkájának következtetéseit; kéri, hogy a Parlament képviselői lehetőséget kapjanak arra, hogy megfigyelőként részt vegyenek a vegyes bizottság ülésein és munkájában; felkéri a Bizottságot, hogy a jegyzőkönyv alkalmazásának utolsó évében és a megállapodás megújítására irányuló tárgyalások megkezdését megelőzően nyújtson be jelentést a Parlamentnek és a Tanácsnak a megállapodás alkalmazásáról;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve Grönland kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve Grönland kormányának és parlamentjének.

---

| 16.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 419/208 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 419/208

---

P7_TA(2012)0417

Az állampolgárságuktól eltérő tagállamban lakóhellyel rendelkező uniós polgárok aktív és passzív választójogának az európai parlamenti választásokon történő gyakorlása *

Az Európai Parlament 2012. november 20-i jogalkotási állásfoglalása az 1993. december 6-i 93/109/EK tanácsi irányelvnek az állampolgárságuk szerinti tagállamtól eltérő tagállamban lakóhellyel rendelkező uniós polgárok passzív választójogának az európai parlamenti választásokon történő gyakorlására vonatkozó egyes részletes rendelkezései tekintetében történő módosításáról szóló tanácsi irányelv tervezetéről (13634/2012 – C7-0293/2012 – 2006/0277(CNS))

(Különleges jogalkotási eljárás – ismételt konzultáció)

(2015/C 419/38)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács tervezetére (13634/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács tervezetére (13634/2012),

| — | tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2006)0791), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2006)0791),

| — | tekintettel 2007. szeptember 26-i álláspontjára (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel 2007. szeptember 26-i álláspontjára (1),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 22. cikkének (2) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács ismételten konzultált a Parlamenttel (C7–0293/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 22. cikkének (2) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács ismételten konzultált a Parlamenttel (C7–0293/2012),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, 59. cikkének (3) bekezdésére és 46. cikkének (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, 59. cikkének (3) bekezdésére és 46. cikkének (1) bekezdésére,

| — | tekintettel az Alkotmányügyi Bizottság jelentésére (A7-0352/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Alkotmányügyi Bizottság jelentésére (A7-0352/2012),

| 1. | jóváhagyja a Tanács tervezetét; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Tanács tervezetét;

| 2. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 3. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha a Parlament által jóváhagyott szöveget lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha a Parlament által jóváhagyott szöveget lényegesen módosítani kívánja;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 219. E, 2008.8.28., 193. o.

---

| 16.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 419/208 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 419/208

---

P7_TA(2012)0424

A két- vagy háromkerekű járművek, valamint a négykerekű motorkerékpárok jóváhagyásáról és piacfelügyeletéről ***I

Az Európai Parlament 2012. november 20-i jogalkotási állásfoglalása a két- vagy háromkerekű járművek, valamint a négykerekű motorkerékpárok jóváhagyásáról és piacfelügyeletéről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2010)0542 – C7-0317/2010 – 2010/0271(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2015/C 419/39)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0542), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0542),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0317/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0317/2010),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2011. január 19-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2011. január 19-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2012. szeptember 28-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2012. szeptember 28-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére és a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság véleményére (A7-0445/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére és a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság véleményére (A7-0445/2011),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 84., 2011.3.17., 30. o.

---

P7_TC1-COD(2010)0271

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. november 20-án került elfogadásra a két- vagy háromkerekű járművek, valamint a négykerekű motorkerékpárok jóváhagyásáról és piacfelügyeletéről szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal 168/2013/EU rendelet.)

---

| 16.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 419/209 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 419/209

---

P7_TA(2012)0425

A mezőgazdasági vagy erdészeti járművek jóváhagyása ***I

Az Európai Parlament 2012. november 20-i jogalkotási állásfoglalása a mezőgazdasági vagy erdészeti járművek jóváhagyásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2010)0395 – C7-0204/2010 – 2010/0212(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2015/C 419/40)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0395), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0395),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0204/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0204/2010),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2010. december 9-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2010. december 9-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2012. szeptember 28-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2012. szeptember 28-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 55. cikkére,

| — | tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére (A7-0446/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére (A7-0446/2011),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 54., 2011.2.19., 42. o.

---

P7_TC1-COD(2010)0212

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. november 20-án került elfogadásra az Európai Parlament és a Tanács .../2010/EU rendelete a mezőgazdasági és erdészeti járművek jóváhagyásáról és piacfelügyeletéről szóló .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 167/2013/EU rendelet.)

---

2012. november 21., szerda

| 16.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 419/211 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 419/211

---

P7_TA(2012)0432

Új biztos kinevezése

Az Európai Parlament 2012. november 21-i határozata Tonio Borg európai bizottsági tagságának jóváhagyásáról

(2015/C 419/41)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 246. cikkének második bekezdésére, valamint az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 246. cikkének második bekezdésére, valamint az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Parlament és az Európai Bizottság közötti kapcsolatokról szóló keretmegállapodás 6. pontjára (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament és az Európai Bizottság közötti kapcsolatokról szóló keretmegállapodás 6. pontjára (1),

| — | tekintettel John Dalli bizottsági tagságról való, 2012. október 16-án benyújtott lemondására, |
| --- | --- |

—

tekintettel John Dalli bizottsági tagságról való, 2012. október 16-án benyújtott lemondására,

| — | tekintettel a Tanács 2012. október 25-i levelére, amelyben a Tanács konzultált a Parlamenttel a Tonio Borgnak a Bizottság tagjává történő kinevezésére vonatkozó, a Bizottság elnökével egyetértésben meghozandó határozatról, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács 2012. október 25-i levelére, amelyben a Tanács konzultált a Parlamenttel a Tonio Borgnak a Bizottság tagjává történő kinevezésére vonatkozó, a Bizottság elnökével egyetértésben meghozandó határozatról,

| — | tekintettel Tonio Borgnak a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság által vezetett 2012. november 13-i meghallgatására, amelyen a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság és a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság társbizottságként vett részt, és tekintettel az azt követően készített értékelő nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel Tonio Borgnak a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság által vezetett 2012. november 13-i meghallgatására, amelyen a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság és a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság társbizottságként vett részt, és tekintettel az azt követően készített értékelő nyilatkozatra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 106. cikkére és XVII. mellékletére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 106. cikkére és XVII. mellékletére,

| 1. | jóváhagyja Tonio Borg kinevezését az Európai Bizottság tagjává a Bizottság hátralévő hivatali idejére, 2014. október 31-ig; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja Tonio Borg kinevezését az Európai Bizottság tagjává a Bizottság hátralévő hivatali idejére, 2014. október 31-ig;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamok kormányainak. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamok kormányainak.

---

(1)  HL L 304., 2010.11.20., 47. o.

---

| 16.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 419/211 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 419/211

---

P7_TA(2012)0433

Az 5/2012. számú költségvetés-módosítási tervezet: Az Európai Unió Szolidaritási Alapjának igénybevétele az Emilia-Romagna régióban (Olaszország) bekövetkezett földrengéseket követően és az önkéntesség európai évét (2011) előkészítő intézkedésre vonatkozó költségvetési tétel módosítása

Az Európai Parlament 2012. november 21-i állásfoglalása az Európai Unió 2012-es pénzügyi évre vonatkozó, 5/2012. számú költségvetés-módosítási tervezetéről (III. szakasz – Bizottság) szóló tanácsi álláspontról (16398/2012 – C7-0383/2012 – 2012/2242(BUD))

(2015/C 419/42)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 314. cikkére, valamint az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 106a. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 314. cikkére, valamint az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 106a. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (1) („költségvetési rendelet”), és különösen annak 37. és 38. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (1) („költségvetési rendelet”), és különösen annak 37. és 38. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió 2012-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésére, amelyet 2011. december 1-jén fogadtak el véglegesen (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2012-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésére, amelyet 2011. december 1-jén fogadtak el véglegesen (2),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (3),

| — | tekintettel az Európai Unió 2012-es pénzügyi évre vonatkozó, 2/2012. számú költségvetés-módosítási tervezetéről (III. szakasz – Európai Bizottság) szóló tanácsi álláspontról szóló, 2012. június 12-i állásfoglalására, (4) és különösen annak (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2012-es pénzügyi évre vonatkozó, 2/2012. számú költségvetés-módosítási tervezetéről (III. szakasz – Európai Bizottság) szóló tanácsi álláspontról szóló, 2012. június 12-i állásfoglalására, (4) és különösen annak (2) bekezdésére,

| — | tekintettel a 2012-es költségvetési eljárás keretében a kifizetési előirányzatok vonatkozásában mindhárom intézmény által jóváhagyott együttes nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2012-es költségvetési eljárás keretében a kifizetési előirányzatok vonatkozásában mindhárom intézmény által jóváhagyott együttes nyilatkozatra,

| — | tekintettel a Bizottság által 2012. szeptember 19-én előterjesztett, az Európai Unió 2012-es pénzügyi évre vonatkozó, 5/2012. számú költségvetés-módosítási tervezetére (COM(2012)0536), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság által 2012. szeptember 19-én előterjesztett, az Európai Unió 2012-es pénzügyi évre vonatkozó, 5/2012. számú költségvetés-módosítási tervezetére (COM(2012)0536),

| — | tekintettel az 5/2012. sz. költségvetés-módosítási tervezetről szóló tanácsi álláspontra, amelyet a Tanács 2012. november 20-án állapított meg (16398/2012 – C7-0383/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az 5/2012. sz. költségvetés-módosítási tervezetről szóló tanácsi álláspontra, amelyet a Tanács 2012. november 20-án állapított meg (16398/2012 – C7-0383/2012),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 75b. és 75e. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 75b. és 75e. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0381/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0381/2012),

| A. | mivel az 5/2012. sz. költségvetés-módosítási tervezet az EU Szolidaritási Alapjának (EUSZA) kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatokban 67 0 1 92  359 EUR összegben történő igénybevételére vonatkozik az Emilia-Romagnában (Olaszország) bekövetkezett 2012. májusi földrengésekhez kapcsolódóan, |
| --- | --- |

A.

mivel az 5/2012. sz. költségvetés-módosítási tervezet az EU Szolidaritási Alapjának (EUSZA) kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatokban 67 0 1 92  359 EUR összegben történő igénybevételére vonatkozik az Emilia-Romagnában (Olaszország) bekövetkezett 2012. májusi földrengésekhez kapcsolódóan,

| B. | mivel az 5/2012. sz. költségvetés-módosítási tervezet célja ennek a költségvetési kiigazításnak a 2012-es költségvetésbe való hivatalos beillesztése, valamint a 16 05 03 01 – Előkészítő intézkedés – Az önkéntesség európai éve (2011) költségvetési tétel módosítása a tételen szereplő kifizetések vonatkozásában a gondolatjel (–) „p.m.” bejegyzéssel való felváltása révén annak érdekében, hogy teljesíteni lehessen az egyenlegkifizetéseket, |
| --- | --- |

B.

mivel az 5/2012. sz. költségvetés-módosítási tervezet célja ennek a költségvetési kiigazításnak a 2012-es költségvetésbe való hivatalos beillesztése, valamint a 16 05 03 01 – Előkészítő intézkedés – Az önkéntesség európai éve (2011) költségvetési tétel módosítása a tételen szereplő kifizetések vonatkozásában a gondolatjel (–) „p.m.” bejegyzéssel való felváltása révén annak érdekében, hogy teljesíteni lehessen az egyenlegkifizetéseket,

| C. | mivel az 5/2012. sz. költségvetés-módosítási tervezet – a Bizottság által előterjesztett formájában – a kifizetési előirányzatok szintjének növelését javasolta, tekintettel arra, hogy összességében 2012-re nem áll rendelkezésre elegendő kifizetési előirányzat, |
| --- | --- |

C.

mivel az 5/2012. sz. költségvetés-módosítási tervezet – a Bizottság által előterjesztett formájában – a kifizetési előirányzatok szintjének növelését javasolta, tekintettel arra, hogy összességében 2012-re nem áll rendelkezésre elegendő kifizetési előirányzat,

| D. | mivel az EUSZA egy másik esetben való igénybevételével kapcsolatos, 2/2012. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló tanácsi álláspontról szóló, 2012. június 12-i állásfoglalásában a Parlament a kérdéses igénybevételt illetően mély sajnálatát fejezte ki amiatt, hogy a költségvetési hatóság másik ága nyolc hetet várt álláspontjának elfogadásával, ragaszkodva az Európai Unió működéséről szóló szerződés 1.sz. jegyzőkönyvének saját maga általi értelmezéséhez (a nemzeti parlamentek tájékoztatására vonatkozó határidő), |
| --- | --- |

D.

mivel az EUSZA egy másik esetben való igénybevételével kapcsolatos, 2/2012. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló tanácsi álláspontról szóló, 2012. június 12-i állásfoglalásában a Parlament a kérdéses igénybevételt illetően mély sajnálatát fejezte ki amiatt, hogy a költségvetési hatóság másik ága nyolc hetet várt álláspontjának elfogadásával, ragaszkodva az Európai Unió működéséről szóló szerződés 1.sz. jegyzőkönyvének saját maga általi értelmezéséhez (a nemzeti parlamentek tájékoztatására vonatkozó határidő),

| 1. | tudomásul veszi az 5/2012. sz. költségvetés-módosítási tervezetet, annak a Bizottság által benyújtott formájában; |
| --- | --- |

1.

tudomásul veszi az 5/2012. sz. költségvetés-módosítási tervezetet, annak a Bizottság által benyújtott formájában;

| 2. | nagy jelentőségűnek tartja azt, hogy az EUSZA révén késedelem nélkül pénzügyi segítséget tudjanak felszabadítani természeti katasztrófa által sújtottak számára, ezért üdvözli, hogy Olaszország haladéktalanul benyújtotta az EUSZA-ból való támogatás iránti kérelmét, valamint hogy a Bizottság gyorsan előterjesztette az EUSZA igénybevételére vonatkozó javaslatát; |
| --- | --- |

2.

nagy jelentőségűnek tartja azt, hogy az EUSZA révén késedelem nélkül pénzügyi segítséget tudjanak felszabadítani természeti katasztrófa által sújtottak számára, ezért üdvözli, hogy Olaszország haladéktalanul benyújtotta az EUSZA-ból való támogatás iránti kérelmét, valamint hogy a Bizottság gyorsan előterjesztette az EUSZA igénybevételére vonatkozó javaslatát;

| 3. | felhívja a tagállamokban– mind helyi, mind regionális szinten – érintett feleket és a nemzeti hatóságokat, hogy javítsák a szükségletek értékelését, valamint az EUSZA-nak küldendő jövőbeli lehetséges kérelmek koordinálását az EUSZA igénybevételének a lehető legnagyobb mértékű felgyorsítása érdekében; |
| --- | --- |

3.

felhívja a tagállamokban– mind helyi, mind regionális szinten – érintett feleket és a nemzeti hatóságokat, hogy javítsák a szükségletek értékelését, valamint az EUSZA-nak küldendő jövőbeli lehetséges kérelmek koordinálását az EUSZA igénybevételének a lehető legnagyobb mértékű felgyorsítása érdekében;

| 4. | ismételten határozottan felhívja a Tanácsot, hogy ne hátráltassa az ilyen, az uniós segítségnyújtás gyorsabb biztosítására irányuló erőfeszítéseket egy ilyen érzékeny és sürgető kérdésre vonatkozó határozat meghozatalának indokolatlan késletetése révén; |
| --- | --- |

4.

ismételten határozottan felhívja a Tanácsot, hogy ne hátráltassa az ilyen, az uniós segítségnyújtás gyorsabb biztosítására irányuló erőfeszítéseket egy ilyen érzékeny és sürgető kérdésre vonatkozó határozat meghozatalának indokolatlan késletetése révén;

| 5. | emlékeztet arra, hogy az EUSZA előző igénybevétele során (a 2/2012. számú költségvetés-módosítás a 2011. októberi ligúriai és toszkánai árvizekre vonatkozóan) a költségvetési hatóságnak azért nem kellett újabb pénzeszközt biztosítania, mert a szükséges összegeket váratlanul felfedezett átcsoportosítható források útján sikerült biztosítani; hangsúlyozza, hogy a kifizetési előirányzatok jelenlegi hiánya – amely már számos programot érint, elsősorban olyanokat, amelyekre az Európai Tanács által 2012. június 29-én elfogadott Növekedési és Munkahely-teremtési Paktum nagyban támaszkodik – jelen esetben határozottan kizárja ez efféle átcsoportosítások lehetőségét; |
| --- | --- |

5.

emlékeztet arra, hogy az EUSZA előző igénybevétele során (a 2/2012. számú költségvetés-módosítás a 2011. októberi ligúriai és toszkánai árvizekre vonatkozóan) a költségvetési hatóságnak azért nem kellett újabb pénzeszközt biztosítania, mert a szükséges összegeket váratlanul felfedezett átcsoportosítható források útján sikerült biztosítani; hangsúlyozza, hogy a kifizetési előirányzatok jelenlegi hiánya – amely már számos programot érint, elsősorban olyanokat, amelyekre az Európai Tanács által 2012. június 29-én elfogadott Növekedési és Munkahely-teremtési Paktum nagyban támaszkodik – jelen esetben határozottan kizárja ez efféle átcsoportosítások lehetőségét;

| 6. | módosítás nélkül elfogadja a Tanács 5/2012. sz. költségvetés-módosítási tervezetről szóló álláspontját; |
| --- | --- |

6.

módosítás nélkül elfogadja a Tanács 5/2012. sz. költségvetés-módosítási tervezetről szóló álláspontját;

| 7. | utasítja elnökét annak megállapítására, hogy az 5/2012. sz. költségvetés-módosítás véglegesen elfogadásra került, továbbá arra, hogy gondoskodjon annak közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

7.

utasítja elnökét annak megállapítására, hogy az 5/2012. sz. költségvetés-módosítás véglegesen elfogadásra került, továbbá arra, hogy gondoskodjon annak közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában;

| 8. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

8.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

(2)  HL L 56., 2012.2.29.

(3)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

(4)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0232.

---

| 16.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 419/213 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 419/213

---

P7_TA(2012)0434

Az Európai Unió Szolidaritási Alapjának igénybevétele – földrengések Olaszországban

Az Európai Parlament 2012. november 21-i állásfoglalása az EU Szolidaritási Alapjának az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 26. pontjával összhangban történő felhasználásáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2012)0538 – C7-0300/2012 – 2012/2237(BUD))

(2015/C 419/43)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0538 – C7-0300/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0538 – C7-0300/2012),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1), és különösen annak 26. pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1), és különösen annak 26. pontjára,

| — | tekintettel az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról szóló, 2002. november 11-i 2012/2002/EK tanácsi rendeletre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról szóló, 2002. november 11-i 2012/2002/EK tanácsi rendeletre (2),

| — | tekintettel az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott, a Szolidaritási Alapról szóló közös nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott, a Szolidaritási Alapról szóló közös nyilatkozatára,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0380/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0380/2012),

| 1. | jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot;

| 2. | utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá e határozatot, és gondoskodjon közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá e határozatot, és gondoskodjon közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a melléklettel együtt a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a melléklettel együtt a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

(2)  HL L 311., 2002.11.14., 3. o.

---

MELLÉKLET

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

az EU Szolidaritási Alapjának az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 26. pontjával összhangban történő igénybevételéről

(E melléklet szövege itt nincs feltüntetve, mert az megegyezik a végleges jogi aktussal, 2013/108/EU határozat.)

---

| 16.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 419/214 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 419/214

---

P7_TA(2012)0435

Az 1994. évi GATT XXVIII. cikke alapján folytatott tárgyalásokat követően az EU által megkötött megállapodások végrehajtása ***I

Az Európai Parlament 2012. november 21-i jogalkotási állásfoglalása az 1994. évi GATT XXVIII. cikke alapján folytatott tárgyalásokat követően az Európai Unió által megkötött megállapodások végrehajtásáról, továbbá a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló 2658/87/EGK rendelet I. mellékletének módosításáról és kiegészítéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2012)0115 – C7-0079/2012 – 2012/0054(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2015/C 419/44)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0115), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0115),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 207. cikkének (2) bekezdésére, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0079/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 207. cikkének (2) bekezdésére, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0079/2012),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2012. november 19-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban] |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2012. november 19-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban]

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére (A7-0351/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére (A7-0351/2012),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

P7_TC1-COD(2012)0054

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. november 21-én került elfogadásra az Európai Unió és Brazília között az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (1994. évi GATT) XXVIII. cikkének megfelelően az 1994. évi GATT-hoz csatolt uniós vámtarifajegyzékben meghatározott feldolgozott baromfihús tekintetében megállapított engedmények módosításáról szóló, levélváltás formájában létrejött megállapodás, valamint az Európai Unió és Thaiföld között az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (1994. évi GATT) XXVIII. cikkének megfelelően az 1994. évi GATT-hoz csatolt uniós vámtarifajegyzékben meghatározott feldolgozott baromfihús tekintetében megállapított engedmények módosításáról szóló, levélváltás formájában létrejött megállapodás végrehajtásáról, továbbá a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a közös vámtarifáról szóló 2658/87/EGK tanácsi rendelet I. mellékletének módosításáról és kiegészítéséről szóló .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 1218/2012/EU rendelet.)

---

| 16.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 419/215 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 419/215

---

P7_TA(2012)0436

Az Oroszországból az EU-ba irányuló faexportra alkalmazandó vámkontingensek ***I

Az Európai Parlament 2012. november 21-i jogalkotási állásfoglalása az Orosz Föderációból az Európai Unióba irányuló faexportra alkalmazandó vámkontingensek kiosztásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2012)0449 – C7-0215/2012 – 2012/0217(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2015/C 419/45)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0449), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0449),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 207. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0215/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 207. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0215/2012),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2012. november 19-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja a Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2012. november 19-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja a Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére és 46. cikke (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére és 46. cikke (1) bekezdésére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére (A7-0329/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére (A7-0329/2012),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

P7_TC1-COD(2012)0217

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. november 21-én került elfogadásra az Orosz Föderációból az Európai Unióba irányuló faexportra alkalmazandó vámkontingensek kiosztásáról szóló .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 1217/2012/EU rendelet.)

---

| 16.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 419/216 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 419/216

---

P7_TA(2012)0437

Az EU, Brazília és Thaiföld közötti, a feldolgozott baromfihúsra vonatkozó engedmények módosítása ***

Az Európai Parlament 2012. november 21-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és Brazília között az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) XXVIII. cikkének megfelelően az EU 1994. évi GATT-hoz csatolt uniós vámtarifejegyzékben meghatározott feldolgozott baromfihús tekintetében megállapított engedmények módosításáról szóló, levélváltás formájában létrejött megállapodás, valamint az Európai Unió és Thaiföld között az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) XXVIII. cikkének megfelelően az EU 1994. évi GATT-hoz csatolt uniós vámtarifejegyzékben meghatározott feldolgozott baromfihús tekintetében megállapított engedmények módosításáról szóló, levélváltás formájában létrejött megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (07883/2012 – C7-0171/2012 – 2012/0046(NLE))

(Egyetértés)

(2015/C 419/46)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (07883/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (07883/2012),

| — | tekintettel az Európai Unió és Brazília között az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) XXVIII. cikkének megfelelően az EU 1994. évi GATT-hoz csatolt uniós vámtarifejegyzékben meghatározott feldolgozott baromfihús tekintetében megállapított engedmények módosításáról szóló, levélváltás formájában létrejött megállapodás tervezetére (07884/2012) , |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és Brazília között az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) XXVIII. cikkének megfelelően az EU 1994. évi GATT-hoz csatolt uniós vámtarifejegyzékben meghatározott feldolgozott baromfihús tekintetében megállapított engedmények módosításáról szóló, levélváltás formájában létrejött megállapodás tervezetére (07884/2012) ,

| — | tekintettel az Európai Unió és Thaiföld között az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) XXVIII. cikkének megfelelően az EU 1994. évi GATT-hoz csatolt uniós vámtarifejegyzékben meghatározott feldolgozott baromfihús tekintetében megállapított engedmények módosításáról szóló, levélváltás formájában létrejött megállapodás tervezetére (07885/2012) , |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és Thaiföld között az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) XXVIII. cikkének megfelelően az EU 1994. évi GATT-hoz csatolt uniós vámtarifejegyzékben meghatározott feldolgozott baromfihús tekintetében megállapított engedmények módosításáról szóló, levélváltás formájában létrejött megállapodás tervezetére (07885/2012) ,

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikke (4) bekezdése első albekezdésével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0171/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikke (4) bekezdése első albekezdésével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0171/2012),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság ajánlására (A7-0350/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság ajánlására (A7-0350/2012),

| 1. | egyetért a megállapodások megkötésével; |
| --- | --- |

1.

egyetért a megállapodások megkötésével;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve a Brazil Szövetségi Köztársaság és Thaiföldi Királyság kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve a Brazil Szövetségi Köztársaság és Thaiföldi Királyság kormányának és parlamentjének.

---

| 16.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 419/217 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 419/217

---

P7_TA(2012)0438

Az EK és Izrael közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodáshoz csatolt 1. és 2. jegyzőkönyv mellékleteinek módosítása ***

Az Európai Parlament 2012. november 21-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről Izrael Állam közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodáshoz csatolt 1. és 2. jegyzőkönyv mellékleteinek módosításáról szóló, egyrészről az Európai Unió, másrészről Izrael Állam között levélváltás formájában létrejött megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (07433/2012 – C7-0157/2012 – 2011/0457(NLE))

(Egyetértés)

(2015/C 419/47)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (07433/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (07433/2012),

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről Izrael Állam közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodáshoz csatolt 1. és 2. jegyzőkönyv mellékleteinek módosításáról szóló, egyrészről az Európai Unió, másrészről Izrael Állam között levélváltás formájában létrejött megállapodás tervezetére (07470/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről Izrael Állam közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodáshoz csatolt 1. és 2. jegyzőkönyv mellékleteinek módosításáról szóló, egyrészről az Európai Unió, másrészről Izrael Állam között levélváltás formájában létrejött megállapodás tervezetére (07470/2012),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0157/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0157/2012),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikke (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikke (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság ajánlására (A7-0318/2012) |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság ajánlására (A7-0318/2012)

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

egyetért a megállapodás megkötésével;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve Izrael állam kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve Izrael állam kormányának és parlamentjének.

---

| 16.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 419/217 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 419/217

---

P7_TA(2012)0439

A faexportra vonatkozó vámkontingensekről szóló, az EU és Oroszország közötti megállapodás ***

Az Európai Parlament 2012. november 21-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és az Orosz Föderáció közötti, az Orosz Föderációból az Európai Unióba irányuló faexportra vonatkozó vámkontingensek kezeléséről levélváltás formájában létrejött megállapodásnak, valamint az említett megállapodás szerinti technikai szabályokról az Európai Unió és az Orosz Föderáció kormánya között létrejött jegyzőkönyvnek az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (16775/1/2011 – C7-0515/2011 – 2011/0322(NLE))

(Egyetértés)

(2015/C 419/48)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (16775/1/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (16775/1/2011),

| — | tekintettel az Európai Unió és az Orosz Föderáció között az Orosz Föderációból az Európai Unióba irányuló faexportra vonatkozó vámkontingensek kezeléséről levélváltás formájában létrejött megállapodás tervezetére (16776/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és az Orosz Föderáció között az Orosz Föderációból az Európai Unióba irányuló faexportra vonatkozó vámkontingensek kezeléséről levélváltás formájában létrejött megállapodás tervezetére (16776/2011),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikke (4) bekezdése első albekezdésével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének (a) pontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0515/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikke (4) bekezdése első albekezdésével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének (a) pontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0515/2011),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság ajánlására (A7-0177/2012) |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság ajánlására (A7-0177/2012)

| 1. | egyetért a megállapodás és a jegyzőkönyv megkötésével; |
| --- | --- |

1.

egyetért a megállapodás és a jegyzőkönyv megkötésével;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve az Orosz Föderáció kormányának és parlamentjének |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve az Orosz Föderáció kormányának és parlamentjének

---

| 16.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 419/218 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 419/218

---

P7_TA(2012)0440

A Schengeni Információs Rendszerről (SIS 1+) a Schengeni Információs Rendszer második generációjára (SIS II) történő átállás – (beleértve az Egyesült Királyságot és Írországot) *

Az Európai Parlament 2012. november 21-i jogalkotási állásfoglalása a Schengeni Információs Rendszerről (SIS 1+) a Schengeni Információs Rendszer második generációjára (SIS II) történő átállásról szóló tanácsi rendelettervezetről (átdolgozás) (11142/1/2012 – C7-0330/2012 – 2012/0033A(NLE))

(Konzultációs eljárás – átdolgozás)

(2015/C 419/49)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács tervezetére (11142/1/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács tervezetére (11142/1/2012),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 74. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0330/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 74. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0330/2012),

| — | tekintettel a jogi aktusok strukturáltabb átdolgozási technikáiról szóló, 2001. november 28-i intézményközi megállapodásra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogi aktusok strukturáltabb átdolgozási technikáiról szóló, 2001. november 28-i intézményközi megállapodásra (1),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 87. cikkének (3) bekezdése értelmében a Jogi Bizottság által az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottsághoz intézett, 2012. október 12-i levélre, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 87. cikkének (3) bekezdése értelmében a Jogi Bizottság által az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottsághoz intézett, 2012. október 12-i levélre,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 87. és 55. cikkére, valamint 46. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 87. és 55. cikkére, valamint 46. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel az Állampolgári jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A7-0368/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A7-0368/2012),

| A. | mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport szerint a szóban forgó javaslat a javaslatban akként megjelölteken kívül egyéb érdemi módosítást nem tartalmaz, és mivel a meglévő jogszabályok változatlanul hagyott rendelkezései és e módosítások egységes szerkezetbe foglalása tekintetében a javaslat a meglévő jogszabályok érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport szerint a szóban forgó javaslat a javaslatban akként megjelölteken kívül egyéb érdemi módosítást nem tartalmaz, és mivel a meglévő jogszabályok változatlanul hagyott rendelkezései és e módosítások egységes szerkezetbe foglalása tekintetében a javaslat a meglévő jogszabályok érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza;

| 1. | jóváhagyja a Tanácsnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásainak, valamint az alábbi módosításoknak megfelelően módosított tervezetét; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Tanácsnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásainak, valamint az alábbi módosításoknak megfelelően módosított tervezetét;

| 2. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 3. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja tervezetét; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja tervezetét;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

Módosítás 1

Rendelettervezet

6 preambulumbekezdés

| A Tanács tervezete | Módosítás |
| --- | --- |
| (6) | A SIS II fejlesztését 
  a Tanács által 2008. június 6-án jóváhagyott, majd 2009 októberében az IB Tanács 2009. június 4-i iránymutatásai alapján módosított SIS II átfogó ütemterv keretében kell
  folytatni és véglegesíteni.
  A SIS II átfogó ütemterv jelenlegi változatát a Bizottság 2010 októberében terjesztette elő a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek . |

A Tanács tervezete

Módosítás

(6)

A SIS II fejlesztését 
  a Tanács által 2008. június 6-án jóváhagyott, majd 2009 októberében az IB Tanács 2009. június 4-i iránymutatásai alapján módosított SIS II átfogó ütemterv keretében kell
  folytatni és véglegesíteni.
  A SIS II átfogó ütemterv jelenlegi változatát a Bizottság 2010 októberében terjesztette elő a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek .

| (6) | A SIS II fejlesztését folytatni és
  legkésőbb 2013
  .
  június 30-ig
  véglegesíteni
  kell. |
| --- | --- |

(6)

A SIS II fejlesztését folytatni és
  legkésőbb 2013
  .
  június 30-ig
  véglegesíteni
  kell.

Módosítás 2

Rendelettervezet

16 preambulumbekezdés

| A Tanács tervezete | Módosítás |
| --- | --- |
| (16) | Annak elősegítéséhez, hogy a tagállamok a legkedvezőbb technikai és pénzügyi megoldást választhassák, a Bizottságnak haladéktalanul meg kell kezdenie e rendelet kiigazítását az átállás olyan jogi keretére irányuló javaslattal, amely jobban tükrözi a SIS Projektre vonatkozó átállási tervben (a továbbiakban: átállási terv) felvázolt, és a SIS/VIS-bizottságban való megszavazását követően a Bizottság által 2011. február 23-án elfogadott műszaki átállási megközelítést. |

A Tanács tervezete

Módosítás

(16)

Annak elősegítéséhez, hogy a tagállamok a legkedvezőbb technikai és pénzügyi megoldást választhassák, a Bizottságnak haladéktalanul meg kell kezdenie e rendelet kiigazítását az átállás olyan jogi keretére irányuló javaslattal, amely jobban tükrözi a SIS Projektre vonatkozó átállási tervben (a továbbiakban: átállási terv) felvázolt, és a SIS/VIS-bizottságban való megszavazását követően a Bizottság által 2011. február 23-án elfogadott műszaki átállási megközelítést.

törölve

Módosítás 3

Rendelettervezet

17 preambulumbekezdés

| A Tanács tervezete | Módosítás |
| --- | --- |
| (17) | Az átállási terv leírja, hogy
  az átállási időszakban valamennyi tagállam, egymás után végrehajtja nemzeti alkalmazása SIS 1+-ról SIS II-re történő átállítását. Műszaki szempontból kívánatos, hogy a már átállt tagállamok az átállástól kezdve teljes körűen használhassák a SIS II-t, és ne kelljen megvárniuk, hogy a többi tagállam is elvégezze az átállást. Ezért az 1987/2006/EK rendeletet és a 2007/533/IB határozatot onnantól kezdve alkalmazni kell, amikor az első tagállam megkezdte az átállást. A jogbiztonság érdekében az átállásnak a lehető legrövidebb ideig kell tartania, és nem haladhatja meg a 12 órát . Az 1987/2006/EK rendelet és a 2007/533/IB határozat alkalmazása nem akadályozza meg a még át nem állt vagy a műszaki okokból visszaállni kényszerült tagállamokat abban, hogy az intenzív monitoring időszak alatt a SIS II-t a SIS 1+ funkcióira korlátozva alkalmazzák. Annak érdekében, hogy valamennyi tagállamban ugyanazon előírások és feltételek vonatkozzanak a figyelmeztető jelzésekre, az adatfeldolgozásra és az adatvédelemre, a SIS II jogi keretét kell alkalmazni a még át nem állt tagállamok SIS-re vonatkozó üzemeltetési tevékenységeire. |

A Tanács tervezete

Módosítás

(17)

Az átállási terv leírja, hogy
  az átállási időszakban valamennyi tagállam, egymás után végrehajtja nemzeti alkalmazása SIS 1+-ról SIS II-re történő átállítását. Műszaki szempontból kívánatos, hogy a már átállt tagállamok az átállástól kezdve teljes körűen használhassák a SIS II-t, és ne kelljen megvárniuk, hogy a többi tagállam is elvégezze az átállást. Ezért az 1987/2006/EK rendeletet és a 2007/533/IB határozatot onnantól kezdve alkalmazni kell, amikor az első tagállam megkezdte az átállást. A jogbiztonság érdekében az átállásnak a lehető legrövidebb ideig kell tartania, és nem haladhatja meg a 12 órát . Az 1987/2006/EK rendelet és a 2007/533/IB határozat alkalmazása nem akadályozza meg a még át nem állt vagy a műszaki okokból visszaállni kényszerült tagállamokat abban, hogy az intenzív monitoring időszak alatt a SIS II-t a SIS 1+ funkcióira korlátozva alkalmazzák. Annak érdekében, hogy valamennyi tagállamban ugyanazon előírások és feltételek vonatkozzanak a figyelmeztető jelzésekre, az adatfeldolgozásra és az adatvédelemre, a SIS II jogi keretét kell alkalmazni a még át nem állt tagállamok SIS-re vonatkozó üzemeltetési tevékenységeire.

| (17) | A tervek szerint
  az átállási időszakban valamennyi tagállam egymás után végrehajtja nemzeti alkalmazása SIS 1+-ról SIS II-re történő átállítását. Műszaki szempontból kívánatos, hogy a már átállt tagállamok az átállástól kezdve teljes körűen használhassák a SIS II-t, és ne kelljen megvárniuk, hogy a többi tagállam is elvégezze az átállást. Ezért az 1987/2006/EK rendeletet és a 2007/533/IB határozatot onnantól kezdve alkalmazni kell, amikor az első tagállam megkezdte az átállást. A jogbiztonság érdekében az átállásnak a lehető legrövidebb ideig kell tartania, és nem haladhatja meg a 12 órát . Az 1987/2006/EK rendelet és a 2007/533/IB határozat alkalmazása nem akadályozza meg a még át nem állt vagy a műszaki okokból visszaállni kényszerült tagállamokat abban, hogy az intenzív monitoring időszak alatt a SIS II-t a SIS 1+ funkcióira korlátozva alkalmazzák. Annak érdekében, hogy valamennyi tagállamban ugyanazon előírások és feltételek vonatkozzanak a figyelmeztető jelzésekre, az adatfeldolgozásra és az adatvédelemre, a SIS II jogi keretét kell alkalmazni a még át nem állt tagállamok SIS-re vonatkozó üzemeltetési tevékenységeire. |
| --- | --- |

(17)

A tervek szerint
  az átállási időszakban valamennyi tagállam egymás után végrehajtja nemzeti alkalmazása SIS 1+-ról SIS II-re történő átállítását. Műszaki szempontból kívánatos, hogy a már átállt tagállamok az átállástól kezdve teljes körűen használhassák a SIS II-t, és ne kelljen megvárniuk, hogy a többi tagállam is elvégezze az átállást. Ezért az 1987/2006/EK rendeletet és a 2007/533/IB határozatot onnantól kezdve alkalmazni kell, amikor az első tagállam megkezdte az átállást. A jogbiztonság érdekében az átállásnak a lehető legrövidebb ideig kell tartania, és nem haladhatja meg a 12 órát . Az 1987/2006/EK rendelet és a 2007/533/IB határozat alkalmazása nem akadályozza meg a még át nem állt vagy a műszaki okokból visszaállni kényszerült tagállamokat abban, hogy az intenzív monitoring időszak alatt a SIS II-t a SIS 1+ funkcióira korlátozva alkalmazzák. Annak érdekében, hogy valamennyi tagállamban ugyanazon előírások és feltételek vonatkozzanak a figyelmeztető jelzésekre, az adatfeldolgozásra és az adatvédelemre, a SIS II jogi keretét kell alkalmazni a még át nem állt tagállamok SIS-re vonatkozó üzemeltetési tevékenységeire.

Módosítás 4

Rendelettervezet

19 preambulumbekezdés

| A Tanács tervezete | Módosítás |
| --- | --- |
| (19) | Az 1987/2006/EK rendelet és a 2007/533/IB határozat előírja, hogy a SIS II Központi Rész tekintetében – a költség-haszon elemzésre is figyelemmel – mindenkor a rendelkezésre álló legjobb technológiát kell alkalmazni. A SIS II további irányáról szóló, 2009. június 4– 5-i tanácsi következtetések melléklete a jelenlegi SIS II projekt folytatása érdekében teljesítendő mérföldköveket határoz meg. Ezzel párhuzamosan tanulmány készült egy olyan alternatív műszaki forgatókönyv kidolgozására vonatkozóan, amely – szükséghelyzeti tervként – a SIS II-nek a SIS 1+ továbbfejlesztése (SIS 1+ RE) alapján történő kialakítására irányul, abban az esetben, ha a tesztek eredményei azt mutatnák, hogy a mérföldkövek szerinti követelmények nem teljesülnek. E paraméterek alapján a Tanács úgy dönthet, hogy felkéri a Bizottságot az alternatív műszaki forgatókönyvre való áttérésre. |

A Tanács tervezete

Módosítás

(19)

Az 1987/2006/EK rendelet és a 2007/533/IB határozat előírja, hogy a SIS II Központi Rész tekintetében – a költség-haszon elemzésre is figyelemmel – mindenkor a rendelkezésre álló legjobb technológiát kell alkalmazni. A SIS II további irányáról szóló, 2009. június 4– 5-i tanácsi következtetések melléklete a jelenlegi SIS II projekt folytatása érdekében teljesítendő mérföldköveket határoz meg. Ezzel párhuzamosan tanulmány készült egy olyan alternatív műszaki forgatókönyv kidolgozására vonatkozóan, amely – szükséghelyzeti tervként – a SIS II-nek a SIS 1+ továbbfejlesztése (SIS 1+ RE) alapján történő kialakítására irányul, abban az esetben, ha a tesztek eredményei azt mutatnák, hogy a mérföldkövek szerinti követelmények nem teljesülnek. E paraméterek alapján a Tanács úgy dönthet, hogy felkéri a Bizottságot az alternatív műszaki forgatókönyvre való áttérésre.

| (19) | Az 1987/2006/EK rendelet és a 2007/533/IB határozat előírja, hogy a SIS II Központi Rész tekintetében – a költség-haszon elemzésre is figyelemmel – mindenkor a rendelkezésre álló legjobb technológiát kell alkalmazni. A SIS II további irányáról szóló, 2009. június 4– 5-i tanácsi következtetések melléklete a jelenlegi SIS II projekt folytatása érdekében teljesítendő mérföldköveket határoz meg. Ezzel párhuzamosan tanulmány készült egy olyan alternatív műszaki forgatókönyv kidolgozására vonatkozóan, amely – szükséghelyzeti tervként – a SIS II-nek a SIS 1+ továbbfejlesztése (SIS 1+ RE) alapján történő kialakítására irányul, abban az esetben, ha a tesztek eredményei azt mutatnák, hogy a mérföldkövek szerinti követelmények nem teljesülnek. E paraméterek alapján a Tanács úgy dönthet, hogy felkéri a Bizottságot az alternatív műszaki forgatókönyvre való áttérésre.
  Ebben az esetben a Bizottságnak javaslatot kell előterjesztenie e rendelet felülvizsgálatára. |
| --- | --- |

(19)

Az 1987/2006/EK rendelet és a 2007/533/IB határozat előírja, hogy a SIS II Központi Rész tekintetében – a költség-haszon elemzésre is figyelemmel – mindenkor a rendelkezésre álló legjobb technológiát kell alkalmazni. A SIS II további irányáról szóló, 2009. június 4– 5-i tanácsi következtetések melléklete a jelenlegi SIS II projekt folytatása érdekében teljesítendő mérföldköveket határoz meg. Ezzel párhuzamosan tanulmány készült egy olyan alternatív műszaki forgatókönyv kidolgozására vonatkozóan, amely – szükséghelyzeti tervként – a SIS II-nek a SIS 1+ továbbfejlesztése (SIS 1+ RE) alapján történő kialakítására irányul, abban az esetben, ha a tesztek eredményei azt mutatnák, hogy a mérföldkövek szerinti követelmények nem teljesülnek. E paraméterek alapján a Tanács úgy dönthet, hogy felkéri a Bizottságot az alternatív műszaki forgatókönyvre való áttérésre.
  Ebben az esetben a Bizottságnak javaslatot kell előterjesztenie e rendelet felülvizsgálatára.

Módosítás 5

Rendelettervezet

31 preambulumbekezdés

| A Tanács tervezete | Módosítás |
| --- | --- |
| (31) | Az európai adatvédelmi biztos felelős a 45/2001/EK rendelet alkalmazásának felügyeletéért és biztosításáért, valamint az ő hatáskörébe tartozik az uniós intézmények és szervek személyes adatfeldolgozással összefüggő tevékenységeinek vizsgálata. E rendelet nem sérti a Schengeni Egyezmény, valamint az 1987/2006/EK rendelet és a 2007/533/IB határozat személyes adatok védelmét és biztonságát érintő különös rendelkezéseit. |

A Tanács tervezete

Módosítás

(31)

Az európai adatvédelmi biztos felelős a 45/2001/EK rendelet alkalmazásának felügyeletéért és biztosításáért, valamint az ő hatáskörébe tartozik az uniós intézmények és szervek személyes adatfeldolgozással összefüggő tevékenységeinek vizsgálata. E rendelet nem sérti a Schengeni Egyezmény, valamint az 1987/2006/EK rendelet és a 2007/533/IB határozat személyes adatok védelmét és biztonságát érintő különös rendelkezéseit.

| (31) | Az európai adatvédelmi biztos felelős a 45/2001/EK rendelet alkalmazásának felügyeletéért és biztosításáért, valamint az ő hatáskörébe tartozik az uniós intézmények és szervek személyes adatfeldolgozással összefüggő tevékenységeinek vizsgálata.
  A közös ellenőrző hatóság felelős a jelenlegi SIS 1+ technikai támogatóegység felügyeletéért a SIS II jogi keretének hatálybalépéséig. A nemzeti ellenőrző hatóságok felelősek a SIS 1+ adatfeldolgozásának felügyeletéért saját tagállamuk területén, illetve továbbra is felelősek a SIS II személyes adatai feldolgozása jogszerűségének ellenőrzéséért a tagállamok területén.
  E rendelet nem sérti a Schengeni Egyezmény, valamint az 1987/2006/EK rendelet és a 2007/533/IB határozat személyes adatok védelmét és biztonságát érintő különös rendelkezéseit.
  A SIS II e jogi kerete úgy rendelkezik, hogy a nemzeti ellenőrző hatóságok és az európai adatvédelmi biztos gondoskodjanak a SIS II összehangolt felügyeletéről. |
| --- | --- |

(31)

Az európai adatvédelmi biztos felelős a 45/2001/EK rendelet alkalmazásának felügyeletéért és biztosításáért, valamint az ő hatáskörébe tartozik az uniós intézmények és szervek személyes adatfeldolgozással összefüggő tevékenységeinek vizsgálata.
  A közös ellenőrző hatóság felelős a jelenlegi SIS 1+ technikai támogatóegység felügyeletéért a SIS II jogi keretének hatálybalépéséig. A nemzeti ellenőrző hatóságok felelősek a SIS 1+ adatfeldolgozásának felügyeletéért saját tagállamuk területén, illetve továbbra is felelősek a SIS II személyes adatai feldolgozása jogszerűségének ellenőrzéséért a tagállamok területén.
  E rendelet nem sérti a Schengeni Egyezmény, valamint az 1987/2006/EK rendelet és a 2007/533/IB határozat személyes adatok védelmét és biztonságát érintő különös rendelkezéseit.
  A SIS II e jogi kerete úgy rendelkezik, hogy a nemzeti ellenőrző hatóságok és az európai adatvédelmi biztos gondoskodjanak a SIS II összehangolt felügyeletéről.

Módosítás 6

Rendelettervezet

43 a preambulumbekezdés (új)

| A Tanács tervezete | Módosítás |
| --- | --- |
| | (43a) | Ez a rendelet a schengeni vívmányok rendelkezéseinek továbbfejlesztését jelenti, amelyekben Bulgária és Románia a 2005. évi csatlakozási okmány 4. cikkének (2) bekezdésével és a schengeni vívmányok Schengeni Információs Rendszerre vonatkozó rendelkezéseinek a Bolgár Köztársaságban és Romániában történő alkalmazásáról szóló, 2010. június 29-i 2010/365/EU tanácsi határozattal (2) összhangban részt vesz. |

A Tanács tervezete

Módosítás

(43a)

Ez a rendelet a schengeni vívmányok rendelkezéseinek továbbfejlesztését jelenti, amelyekben Bulgária és Románia a 2005. évi csatlakozási okmány 4. cikkének (2) bekezdésével és a schengeni vívmányok Schengeni Információs Rendszerre vonatkozó rendelkezéseinek a Bolgár Köztársaságban és Romániában történő alkalmazásáról szóló, 2010. június 29-i 2010/365/EU tanácsi határozattal (2) összhangban részt vesz.

Módosítás 7

Rendelettervezet

7 cikk – 6 bekezdés

| A Tanács tervezete | Módosítás |
| --- | --- |
| 6.   Az (1)–(3) bekezdésben említett tevékenységeket a Bizottság és a Tanács keretében eljáró, a SIS 1+-ban részt vevő tagállamok összehangolják. | (6)   Az (1)–(3) bekezdésben említett tevékenységeket a Bizottság és a Tanács keretében eljáró, a SIS 1+-ban részt vevő tagállamok összehangolják.
  E tevékenységekről az Európai Parlamentet rendszeresen tájékoztatni kell. |

A Tanács tervezete

Módosítás

6.   Az (1)–(3) bekezdésben említett tevékenységeket a Bizottság és a Tanács keretében eljáró, a SIS 1+-ban részt vevő tagállamok összehangolják.

(6)   Az (1)–(3) bekezdésben említett tevékenységeket a Bizottság és a Tanács keretében eljáró, a SIS 1+-ban részt vevő tagállamok összehangolják.
  E tevékenységekről az Európai Parlamentet rendszeresen tájékoztatni kell.

Módosítás 8

Rendelettervezet

11 cikk – - 1 bekezdés (új)

| A Tanács tervezete | Módosítás |
| --- | --- |
| | (-1)
     
  Az átállás kezdete előtt a tagállamoknak ellenőrizniük kell, hogy a SIS II-be áthelyezendő személyes adatok pontosak, naprakészek és jogszerűek a 2007/533/IB határozatnak megfelelően. |
| | Azokat az adatokat, amelyeknek ellenőrzésére nem került sor az átállás kezdete előtt, az átállás kezdetétől számított hat hónapon belül ellenőrizni kell. |

A Tanács tervezete

Módosítás

(-1)
     
  Az átállás kezdete előtt a tagállamoknak ellenőrizniük kell, hogy a SIS II-be áthelyezendő személyes adatok pontosak, naprakészek és jogszerűek a 2007/533/IB határozatnak megfelelően.

Azokat az adatokat, amelyeknek ellenőrzésére nem került sor az átállás kezdete előtt, az átállás kezdetétől számított hat hónapon belül ellenőrizni kell.

Módosítás 9

Rendelettervezet

11 cikk – 1 bekezdés

| A Tanács tervezete | Módosítás |
| --- | --- |
| 1.   A C.SIS-ről a SIS II Központi Részre történő átállás érdekében Franciaország rendelkezésre bocsátja a SIS 1+ adatbázisát, a Bizottság pedig beépíti a SIS 1+ adatbázisát a SIS II Központi Részbe. A SIS 1+ adatbázisban szereplő, a Schengeni Egyezmény 113. cikkének (2) bekezdésében említett adatokat nem töltik fel a központi SIS II-be . | (1)   A C.SIS-ről a SIS II Központi Részre történő átállás érdekében Franciaország rendelkezésre bocsátja a SIS 1+ adatbázisát, a Bizottság pedig beépíti a SIS 1+ adatbázisát a SIS II Központi Részbe. A SIS 1+ adatbázisban szereplő, a Schengeni Egyezmény 113. cikkének (2) bekezdésében említett adatokat nem töltik fel a központi SIS II-be.
  Ezen adatokat legkésőbb egy hónappal az intenzív monitoring időszak végét követően törlik. |

A Tanács tervezete

Módosítás

1.   A C.SIS-ről a SIS II Központi Részre történő átállás érdekében Franciaország rendelkezésre bocsátja a SIS 1+ adatbázisát, a Bizottság pedig beépíti a SIS 1+ adatbázisát a SIS II Központi Részbe. A SIS 1+ adatbázisban szereplő, a Schengeni Egyezmény 113. cikkének (2) bekezdésében említett adatokat nem töltik fel a központi SIS II-be .

(1)   A C.SIS-ről a SIS II Központi Részre történő átállás érdekében Franciaország rendelkezésre bocsátja a SIS 1+ adatbázisát, a Bizottság pedig beépíti a SIS 1+ adatbázisát a SIS II Központi Részbe. A SIS 1+ adatbázisban szereplő, a Schengeni Egyezmény 113. cikkének (2) bekezdésében említett adatokat nem töltik fel a központi SIS II-be.
  Ezen adatokat legkésőbb egy hónappal az intenzív monitoring időszak végét követően törlik.

Módosítás 10

Rendelettervezet

11 cikk – 3 bekezdés – 1 albekezdés

| A Tanács tervezete | Módosítás |
| --- | --- |
| 3.   A nemzeti rendszer átállása a SIS 1+-ról a SIS II-re az N.SIS II adatokkal való feltöltésével kezdődik, amikor az N.SIS II-nek a SIS II adatbázisának teljes vagy részleges másolatából álló adatfájlt, a nemzeti másolatot, kell tartalmaznia. | (3)   A nemzeti rendszer átállása a SIS 1+-ról a SIS II-re az N.SIS II adatokkal való feltöltésével kezdődik, amikor az N.SIS II-nek a SIS II adatbázisának teljes vagy részleges másolatából álló adatfájlt, a nemzeti másolatot, kell tartalmaznia.
  A tagállamok biztosítják, hogy valamennyi, az N.SIS II-be feltöltött személyes adat a 2007/533/IB határozattal összhangban pontos, naprakész és jogszerű. |

A Tanács tervezete

Módosítás

3.   A nemzeti rendszer átállása a SIS 1+-ról a SIS II-re az N.SIS II adatokkal való feltöltésével kezdődik, amikor az N.SIS II-nek a SIS II adatbázisának teljes vagy részleges másolatából álló adatfájlt, a nemzeti másolatot, kell tartalmaznia.

(3)   A nemzeti rendszer átállása a SIS 1+-ról a SIS II-re az N.SIS II adatokkal való feltöltésével kezdődik, amikor az N.SIS II-nek a SIS II adatbázisának teljes vagy részleges másolatából álló adatfájlt, a nemzeti másolatot, kell tartalmaznia.
  A tagállamok biztosítják, hogy valamennyi, az N.SIS II-be feltöltött személyes adat a 2007/533/IB határozattal összhangban pontos, naprakész és jogszerű.

Módosítás 11

Rendelettervezet

11 cikk – 4 a bekezdés (új)

| A Tanács tervezete | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4a)
     
  A Bizottság a tagállamok és az illetékes ellenőrző hatóságok által szolgáltatott információk alapján jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az átállás végrehajtásáról, különös tekintettel a tagállamok SIS II-re történő áttérésére. E jelentésnek meg kell erősítenie, hogy az átállás és különösen az áttérés központi és nemzeti szinten e rendelet maradéktalan betartásával történt-e, és hogy a személyes adatok feldolgozása az átállás teljes időszaka során összhangban volt a 45/2001/EK rendelettel, valamint a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (3). |

A Tanács tervezete

Módosítás

(4a)
     
  A Bizottság a tagállamok és az illetékes ellenőrző hatóságok által szolgáltatott információk alapján jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az átállás végrehajtásáról, különös tekintettel a tagállamok SIS II-re történő áttérésére. E jelentésnek meg kell erősítenie, hogy az átállás és különösen az áttérés központi és nemzeti szinten e rendelet maradéktalan betartásával történt-e, és hogy a személyes adatok feldolgozása az átállás teljes időszaka során összhangban volt a 45/2001/EK rendelettel, valamint a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (3).

Módosítás 12

Rendelettervezet

11 cikk – 4 b bekezdés (új)

| A Tanács tervezete | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4b)
     
  Az intenzív monitoring időszak után egy hónappal a SIS 1+ adatbázis, a SIS 1+ adatbázisban szereplő valamennyi adat – függetlenül az adathordozótól vagy a tárolás helyétől, legyen az a C.SIS, a tagállamok N.SIS rendszere vagy ezek bármely másolata – véglegesen törlésre kerül. |

A Tanács tervezete

Módosítás

(4b)
     
  Az intenzív monitoring időszak után egy hónappal a SIS 1+ adatbázis, a SIS 1+ adatbázisban szereplő valamennyi adat – függetlenül az adathordozótól vagy a tárolás helyétől, legyen az a C.SIS, a tagállamok N.SIS rendszere vagy ezek bármely másolata – véglegesen törlésre kerül.

Módosítás 13

Rendelettervezet

11 a cikk (új)

| A Tanács tervezete | Módosítás |
| --- | --- |
| | 11a. cikk |
| | A SIRENE-irodák átállása |
| | A SIRENE-irodák S-TESTA hálózatra való átállására a 11. cikk (3) bekezdésében említett áttéréssel párhuzamosan kerül sor, és azt az áttérést követően azonnal be kell fejezni. |

A Tanács tervezete

Módosítás

11a. cikk

A SIRENE-irodák átállása

A SIRENE-irodák S-TESTA hálózatra való átállására a 11. cikk (3) bekezdésében említett áttéréssel párhuzamosan kerül sor, és azt az áttérést követően azonnal be kell fejezni.

Módosítás 14

Rendelettervezet

12 cikk – 2 bekezdés

| A Tanács tervezete | Módosítás |
| --- | --- |
| Amint az első tagállam – az e rendelet 11. cikke (3) bekezdésének második albekezdésében foglaltak szerint – áttért az N.SIS-ről az N.SIS II-re, a 2007/533/IB határozatot kell alkalmazni. | Amint az első tagállam – az e rendelet 11. cikke (3) bekezdésének második albekezdésében foglaltak szerint –
  sikeresen
  áttért az N.SIS-ről az N.SIS II-re, a 2007/533/IB határozatot kell alkalmazni. |

A Tanács tervezete

Módosítás

Amint az első tagállam – az e rendelet 11. cikke (3) bekezdésének második albekezdésében foglaltak szerint – áttért az N.SIS-ről az N.SIS II-re, a 2007/533/IB határozatot kell alkalmazni.

Amint az első tagállam – az e rendelet 11. cikke (3) bekezdésének második albekezdésében foglaltak szerint –
  sikeresen
  áttért az N.SIS-ről az N.SIS II-re, a 2007/533/IB határozatot kell alkalmazni.

Módosítás 15

Rendelettervezet

15 cikk – - 1 bekezdés (új)

| A Tanács tervezete | Módosítás |
| --- | --- |
| | (-1)
     
  Az automatizált keresések rögzítésén kívül a tagállamok és a Bizottság azt is biztosítják, hogy az e rendeletnek megfelelő átállás során teljes mértékben tiszteletben tartják az alkalmazandó adatvédelmi szabályokat, és hogy a 3. cikk f) pontjában és a 11. cikkben meghatározott feladatokat megfelelően rögzítik a SIS II Központi Részében. E tevékenységek rögzítésének biztosítania kell különösen az adatok integritását és jogszerűségét a SIS II-re való átállás és áttérés során. |

A Tanács tervezete

Módosítás

(-1)
     
  Az automatizált keresések rögzítésén kívül a tagállamok és a Bizottság azt is biztosítják, hogy az e rendeletnek megfelelő átállás során teljes mértékben tiszteletben tartják az alkalmazandó adatvédelmi szabályokat, és hogy a 3. cikk f) pontjában és a 11. cikkben meghatározott feladatokat megfelelően rögzítik a SIS II Központi Részében. E tevékenységek rögzítésének biztosítania kell különösen az adatok integritását és jogszerűségét a SIS II-re való átállás és áttérés során.

Módosítás 16

Rendelettervezet

15 cikk – 4 bekezdés

| A Tanács tervezete | Módosítás |
| --- | --- |
| 4.   A naplóbejegyzések tartalmazzák mindenekelőtt az adatátadás dátumát és időpontját, a lekérdezéshez használt adatokat, a továbbított adatokra való hivatkozást és az adatfeldolgozásért felelős illetékes hatóság nevét. | (4)   A naplóbejegyzések tartalmazzák mindenekelőtt az adatátadás dátumát és időpontját, a lekérdezéshez használt adatokat, a továbbított adatokra való hivatkozást és az adatfeldolgozásért felelős illetékes hatóság nevét
  , valamint a végfelhasználó nevét
  . |

A Tanács tervezete

Módosítás

4.   A naplóbejegyzések tartalmazzák mindenekelőtt az adatátadás dátumát és időpontját, a lekérdezéshez használt adatokat, a továbbított adatokra való hivatkozást és az adatfeldolgozásért felelős illetékes hatóság nevét.

(4)   A naplóbejegyzések tartalmazzák mindenekelőtt az adatátadás dátumát és időpontját, a lekérdezéshez használt adatokat, a továbbított adatokra való hivatkozást és az adatfeldolgozásért felelős illetékes hatóság nevét
  , valamint a végfelhasználó nevét
  .

Módosítás 17

Rendelettervezet

15 cikk – 5 bekezdés

| A Tanács tervezete | Módosítás |
| --- | --- |
| 5.   A naplóbejegyzések csak a (3) bekezdésben említett célokra használhatók fel, és elkészítésük után legkorábban egy, legkésőbb pedig három évvel törölni kell azokat. | A magyar változatot nem érinti. |

A Tanács tervezete

Módosítás

5.   A naplóbejegyzések csak a (3) bekezdésben említett célokra használhatók fel, és elkészítésük után legkorábban egy, legkésőbb pedig három évvel törölni kell azokat.

A magyar változatot nem érinti.

Módosítás 18

Rendelettervezet

15 cikk – 7 bekezdés

| A Tanács tervezete | Módosítás |
| --- | --- |
| 7.   A lekérdezés jogszerűségének ellenőrzéséért, az adatfeldolgozás jogszerűségének figyelemmel kísérésért, az önellenőrzésért, a SIS II Központi Rész megfelelő működésének biztosításáért, valamint az adatok sértetlenségének és biztonságának szavatolásáért felelős illetékes hatóságok – hatáskörük korlátain belül, továbbá erre vonatkozó kérésük esetén – feladataik ellátása céljából hozzáféréssel rendelkeznek e naplóbejegyzésekhez. | (7)   A
  2007/533/IB határozat 60. cikkének (1) bekezdésében és 61. cikkének (1) bekezdésében említett, a
  lekérdezés jogszerűségének ellenőrzéséért, az adatfeldolgozás jogszerűségének figyelemmel kísérésért, az önellenőrzésért, a SIS II Központi Rész megfelelő működésének biztosításáért, valamint az adatok sértetlenségének és biztonságának szavatolásáért felelős illetékes hatóságok – hatáskörük korlátain belül, továbbá erre vonatkozó kérésük esetén – feladataik ellátása céljából
  a 2007/533/IB határozat rendelkezéseinek megfelelően
  hozzáféréssel rendelkeznek e naplóbejegyzésekhez. |

A Tanács tervezete

Módosítás

7.   A lekérdezés jogszerűségének ellenőrzéséért, az adatfeldolgozás jogszerűségének figyelemmel kísérésért, az önellenőrzésért, a SIS II Központi Rész megfelelő működésének biztosításáért, valamint az adatok sértetlenségének és biztonságának szavatolásáért felelős illetékes hatóságok – hatáskörük korlátain belül, továbbá erre vonatkozó kérésük esetén – feladataik ellátása céljából hozzáféréssel rendelkeznek e naplóbejegyzésekhez.

(7)   A
  2007/533/IB határozat 60. cikkének (1) bekezdésében és 61. cikkének (1) bekezdésében említett, a
  lekérdezés jogszerűségének ellenőrzéséért, az adatfeldolgozás jogszerűségének figyelemmel kísérésért, az önellenőrzésért, a SIS II Központi Rész megfelelő működésének biztosításáért, valamint az adatok sértetlenségének és biztonságának szavatolásáért felelős illetékes hatóságok – hatáskörük korlátain belül, továbbá erre vonatkozó kérésük esetén – feladataik ellátása céljából
  a 2007/533/IB határozat rendelkezéseinek megfelelően
  hozzáféréssel rendelkeznek e naplóbejegyzésekhez.

Módosítás 19

Rendelettervezet

15 cikk – 7 a bekezdés (új)

| A Tanács tervezete | Módosítás |
| --- | --- |
| | (7a)
     
  A SIS 1+ vagy a SIS II vonatkozásában illetékes valamennyi adatvédelmi hatóságot szorosan be kell vonni a SIS 1+-ról a SIS II-re történő átállás valamennyi szakaszába. |

A Tanács tervezete

Módosítás

(7a)
     
  A SIS 1+ vagy a SIS II vonatkozásában illetékes valamennyi adatvédelmi hatóságot szorosan be kell vonni a SIS 1+-ról a SIS II-re történő átállás valamennyi szakaszába.

Módosítás 20

Rendelettervezet

19 cikk

| A Tanács tervezete | Módosítás |
| --- | --- |
| A Bizottság először a 2009-es első hat hónapos időszak végéig, majd minden hat hónapos időszak végéig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a SIS II fejlesztésével és a SIS 1+-ről a SIS II-re történő átállással kapcsolatban elért haladásról. | A Bizottság először a 2009-es első hat hónapos időszak végéig, majd minden hat hónapos időszak végéig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a SIS II fejlesztésével és a SIS 1+-ról a SIS II-re történő átállással kapcsolatban elért haladásról.
  A Bizottság tájékoztatja az Európai Parlamentet a 8., 9. és 10. cikkben említett tesztek eredményeiről. |

A Tanács tervezete

Módosítás

A Bizottság először a 2009-es első hat hónapos időszak végéig, majd minden hat hónapos időszak végéig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a SIS II fejlesztésével és a SIS 1+-ről a SIS II-re történő átállással kapcsolatban elért haladásról.

A Bizottság először a 2009-es első hat hónapos időszak végéig, majd minden hat hónapos időszak végéig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a SIS II fejlesztésével és a SIS 1+-ról a SIS II-re történő átállással kapcsolatban elért haladásról.
  A Bizottság tájékoztatja az Európai Parlamentet a 8., 9. és 10. cikkben említett tesztek eredményeiről.

Módosítás 21

Rendelettervezet

21 cikk

| A Tanács tervezete | Módosítás |
| --- | --- |
| Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő napon lép hatályba. Ez a rendelet a 11. cikk (3) bekezdésének harmadik albekezdésében foglaltak szerint az átállás befejeződésekor hatályát veszti. Amennyiben ez az időpont nem teljesíthető az átállási folyamat során felmerült megoldatlan technikai nehézségek miatt, a rendelet a Tanács által a 2007/533/IB határozat 71. cikkének (2) bekezdésével összhangban megállapított időpontban
  veszti hatályát
  . | Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő napon lép hatályba. Ez a rendelet a 11. cikk (3) bekezdésének harmadik albekezdésében foglaltak szerint az átállás befejeződésekor hatályát veszti. Amennyiben ez az időpont nem teljesíthető az átállási folyamat során felmerült megoldatlan technikai nehézségek miatt, a rendelet a Tanács által a 2007/533/IB határozat 71. cikkének (2) bekezdésével összhangban megállapított időpontban,
  de legkésőbb 2013. június 30-án hatályát veszti
  . |

A Tanács tervezete

Módosítás

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő napon lép hatályba. Ez a rendelet a 11. cikk (3) bekezdésének harmadik albekezdésében foglaltak szerint az átállás befejeződésekor hatályát veszti. Amennyiben ez az időpont nem teljesíthető az átállási folyamat során felmerült megoldatlan technikai nehézségek miatt, a rendelet a Tanács által a 2007/533/IB határozat 71. cikkének (2) bekezdésével összhangban megállapított időpontban
  veszti hatályát
  .

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő napon lép hatályba. Ez a rendelet a 11. cikk (3) bekezdésének harmadik albekezdésében foglaltak szerint az átállás befejeződésekor hatályát veszti. Amennyiben ez az időpont nem teljesíthető az átállási folyamat során felmerült megoldatlan technikai nehézségek miatt, a rendelet a Tanács által a 2007/533/IB határozat 71. cikkének (2) bekezdésével összhangban megállapított időpontban,
  de legkésőbb 2013. június 30-án hatályát veszti
  .

---

(1)  HL C 77., 2002.3.28., 1. o.

(2)  

  HL L 166., 2010.7.1., 17. o.

(3)  

  HL L 281., 1995.11.23., 31. o.

---

| 16.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 419/226 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 419/226

---

P7_TA(2012)0441

A Schengeni Információs Rendszerről (SIS 1+) a Schengeni Információs Rendszer második generációjára (SIS II) történő átállás – (az Egyesült Királyság és Írország kivételével) *

Az Európai Parlament 2012. november 21-i jogalkotási állásfoglalása a Schengeni Információs Rendszerről (SIS 1+) a Schengeni Információs Rendszer második generációjára (SIS II) történő átállásról szóló tanácsi rendelettervezetről (átdolgozás) (11143/1/2012 – C7-0331/2012 – 2012/0033B(NLE))

(Konzultációs eljárás – átdolgozás)

(2015/C 419/50)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács tervezetére (11143/1/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács tervezetére (11143/1/2012),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 74. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0331/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 74. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0331/2012),

| — | tekintettel a jogi aktusok strukturáltabb átdolgozási technikáiról szóló, 2001. november 28-i intézményközi megállapodásra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogi aktusok strukturáltabb átdolgozási technikáiról szóló, 2001. november 28-i intézményközi megállapodásra (1),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 87. cikkének (3) bekezdése értelmében a Jogi Bizottság által az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottsághoz intézett, 2012. október 12-i levélre, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 87. cikkének (3) bekezdése értelmében a Jogi Bizottság által az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottsághoz intézett, 2012. október 12-i levélre,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 87. és 55. cikkére, valamint 46. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 87. és 55. cikkére, valamint 46. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A7-0370/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A7-0370/2012),

| A. | mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport szerint a szóban forgó javaslat a javaslatban akként megjelölteken kívül egyéb érdemi módosítást nem tartalmaz, és mivel a meglévő jogszabályok változatlanul hagyott rendelkezései és e módosítások egységes szerkezetbe foglalása tekintetében a javaslat a meglévő jogszabályok érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport szerint a szóban forgó javaslat a javaslatban akként megjelölteken kívül egyéb érdemi módosítást nem tartalmaz, és mivel a meglévő jogszabályok változatlanul hagyott rendelkezései és e módosítások egységes szerkezetbe foglalása tekintetében a javaslat a meglévő jogszabályok érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza;

| 1. | jóváhagyja a Tanácsnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásainak, valamint az alábbi módosításoknak megfelelően módosított tervezetét; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Tanácsnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásainak, valamint az alábbi módosításoknak megfelelően módosított tervezetét;

| 2. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 3. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja saját tervezetét; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja saját tervezetét;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

Módosítás 1

Rendeletre irányuló tervezet

6 preambulumbekezdés

| A Tanács tervezete | Módosítás |
| --- | --- |
| (6) | A SIS II
  fejlesztését a Tanács által 2008. június 6-án jóváhagyott, majd 2009 októberében az IB Tanács 2009. június 4-i iránymutatásai alapján módosított SIS II átfogó ütemterv keretében kell folytatni és véglegesíteni. A SIS II átfogó ütemterv jelenlegi változatát a Bizottság 2010 októberében terjesztette elő a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek . |

A Tanács tervezete

Módosítás

(6)

A SIS II
  fejlesztését a Tanács által 2008. június 6-án jóváhagyott, majd 2009 októberében az IB Tanács 2009. június 4-i iránymutatásai alapján módosított SIS II átfogó ütemterv keretében kell folytatni és véglegesíteni. A SIS II átfogó ütemterv jelenlegi változatát a Bizottság 2010 októberében terjesztette elő a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek .

| (6) | A SIS II
  fejlesztését folytatni és legkésőbb 2013. június 30-ig véglegesíteni kell
  . |
| --- | --- |

(6)

A SIS II
  fejlesztését folytatni és legkésőbb 2013. június 30-ig véglegesíteni kell
  .

Módosítás 2

Rendelettervezet

16 preambulumbekezdés

| A Tanács tervezete | Módosítás |
| --- | --- |
| (16) | Annak elősegítéséhez, hogy a tagállamok a legkedvezőbb technikai és pénzügyi megoldást választhassák, a Bizottságnak haladéktalanul meg kell kezdenie e rendelet kiigazítását az átállás olyan jogi keretére irányuló javaslattal, amely jobban tükrözi a SIS Projektre vonatkozó átállási tervben (a továbbiakban: átállási terv) felvázolt, és a SIS/VIS-bizottságban való megszavazását követően a Bizottság által 2011. február 23-án elfogadott műszaki átállási megközelítést. |

A Tanács tervezete

Módosítás

(16)

Annak elősegítéséhez, hogy a tagállamok a legkedvezőbb technikai és pénzügyi megoldást választhassák, a Bizottságnak haladéktalanul meg kell kezdenie e rendelet kiigazítását az átállás olyan jogi keretére irányuló javaslattal, amely jobban tükrözi a SIS Projektre vonatkozó átállási tervben (a továbbiakban: átállási terv) felvázolt, és a SIS/VIS-bizottságban való megszavazását követően a Bizottság által 2011. február 23-án elfogadott műszaki átállási megközelítést.

törölve

Módosítás 3

Rendelettervezet

17 preambulumbekezdés

| A Tanács tervezete | Módosítás |
| --- | --- |
| (17) | Az átállási
  terv
  leírja, hogy
  az átállási időszakban valamennyi tagállam, egymás után végrehajtja nemzeti alkalmazása SIS I-ről SIS II-re történő átállítását. Műszaki szempontból kívánatos, hogy a már átállt tagállamok az átállástól kezdve teljes körűen használhassák a SIS II-t, és ne kelljen megvárniuk, hogy a többi tagállam is elvégezze az átállást. Ezért az 1987/2006/EK rendeletet és a 2007/533/IB határozatot onnantól kezdve alkalmazni kell, amikor az első tagállam megkezdte az átállást. A jogbiztonság érdekében az átállásnak a lehető legrövidebb ideig kell tartania, és nem haladhatja meg a 12 órát. Az 1987/2006/EK rendelet és a 2007/533/IB határozat alkalmazása nem akadályozza meg a még át nem állt vagy a műszaki okokból visszaállni kényszerült tagállamokat abban, hogy az intenzív monitoring időszak alatt a SIS II-t a SIS 1+ funkcióira korlátozva alkalmazzák. Annak érdekében, hogy valamennyi tagállamban ugyanazon előírások és feltételek vonatkozzanak a figyelmeztető jelzésekre, az adatfeldolgozásra és az adatvédelemre, a SIS II jogi keretét kell alkalmazni a még át nem állt tagállamok SIS-re vonatkozó üzemeltetési tevékenységeire. |

A Tanács tervezete

Módosítás

(17)

Az átállási
  terv
  leírja, hogy
  az átállási időszakban valamennyi tagállam, egymás után végrehajtja nemzeti alkalmazása SIS I-ről SIS II-re történő átállítását. Műszaki szempontból kívánatos, hogy a már átállt tagállamok az átállástól kezdve teljes körűen használhassák a SIS II-t, és ne kelljen megvárniuk, hogy a többi tagállam is elvégezze az átállást. Ezért az 1987/2006/EK rendeletet és a 2007/533/IB határozatot onnantól kezdve alkalmazni kell, amikor az első tagállam megkezdte az átállást. A jogbiztonság érdekében az átállásnak a lehető legrövidebb ideig kell tartania, és nem haladhatja meg a 12 órát. Az 1987/2006/EK rendelet és a 2007/533/IB határozat alkalmazása nem akadályozza meg a még át nem állt vagy a műszaki okokból visszaállni kényszerült tagállamokat abban, hogy az intenzív monitoring időszak alatt a SIS II-t a SIS 1+ funkcióira korlátozva alkalmazzák. Annak érdekében, hogy valamennyi tagállamban ugyanazon előírások és feltételek vonatkozzanak a figyelmeztető jelzésekre, az adatfeldolgozásra és az adatvédelemre, a SIS II jogi keretét kell alkalmazni a még át nem állt tagállamok SIS-re vonatkozó üzemeltetési tevékenységeire.

| (17) | A tervek szerint
  az átállási időszakban valamennyi tagállam, egymás után végrehajtja nemzeti alkalmazása SIS I-ről SIS II-re történő átállítását. Műszaki szempontból kívánatos, hogy a már átállt tagállamok az átállástól kezdve teljes körűen használhassák a SIS II-t, és ne kelljen megvárniuk, hogy a többi tagállam is elvégezze az átállást. Ezért az 1987/2006/EK rendeletet és a 2007/533/IB határozatot onnantól kezdve alkalmazni kell, amikor az első tagállam megkezdte az átállást. A jogbiztonság érdekében az átállásnak a lehető legrövidebb ideig kell tartania, és nem haladhatja meg a 12 órát. Az 1987/2006/EK rendelet és a 2007/533/IB határozat alkalmazása nem akadályozza meg a még át nem állt vagy a műszaki okokból visszaállni kényszerült tagállamokat abban, hogy az intenzív monitoring időszak alatt a SIS II-t a SIS 1+ funkcióira korlátozva alkalmazzák. Annak érdekében, hogy valamennyi tagállamban ugyanazon előírások és feltételek vonatkozzanak a figyelmeztető jelzésekre, az adatfeldolgozásra és az adatvédelemre, a SIS II jogi keretét kell alkalmazni a még át nem állt tagállamok SIS-re vonatkozó üzemeltetési tevékenységeire. |
| --- | --- |

(17)

A tervek szerint
  az átállási időszakban valamennyi tagállam, egymás után végrehajtja nemzeti alkalmazása SIS I-ről SIS II-re történő átállítását. Műszaki szempontból kívánatos, hogy a már átállt tagállamok az átállástól kezdve teljes körűen használhassák a SIS II-t, és ne kelljen megvárniuk, hogy a többi tagállam is elvégezze az átállást. Ezért az 1987/2006/EK rendeletet és a 2007/533/IB határozatot onnantól kezdve alkalmazni kell, amikor az első tagállam megkezdte az átállást. A jogbiztonság érdekében az átállásnak a lehető legrövidebb ideig kell tartania, és nem haladhatja meg a 12 órát. Az 1987/2006/EK rendelet és a 2007/533/IB határozat alkalmazása nem akadályozza meg a még át nem állt vagy a műszaki okokból visszaállni kényszerült tagállamokat abban, hogy az intenzív monitoring időszak alatt a SIS II-t a SIS 1+ funkcióira korlátozva alkalmazzák. Annak érdekében, hogy valamennyi tagállamban ugyanazon előírások és feltételek vonatkozzanak a figyelmeztető jelzésekre, az adatfeldolgozásra és az adatvédelemre, a SIS II jogi keretét kell alkalmazni a még át nem állt tagállamok SIS-re vonatkozó üzemeltetési tevékenységeire.

Módosítás 4

Rendelettervezet

19 preambulumbekezdés

| A Tanács tervezete | Módosítás |
| --- | --- |
| (19) | Az 1987/2006/EK rendelet és a 2007/533/IB határozat előírja, hogy a SIS II Központi Rész tekintetében – a költség-haszon elemzésre is figyelemmel – mindenkor a rendelkezésre álló legjobb technológiát kell alkalmazni. A SIS II további irányáról szóló, 2009. június 4– 5-i tanácsi következtetések melléklete a jelenlegi SIS II projekt folytatása érdekében teljesítendő mérföldköveket határoz meg. Ezzel párhuzamosan tanulmány készült egy olyan alternatív műszaki forgatókönyv kidolgozására vonatkozóan, amely – szükséghelyzeti tervként – a SIS II-nek a SIS 1+ továbbfejlesztése (SIS 1+ RE) alapján történő kialakítására irányul, abban az esetben, ha a tesztek eredményei azt mutatnák, hogy a mérföldkövek szerinti követelmények nem teljesülnek. E paraméterek alapján a Tanács úgy dönthet, hogy felkéri a Bizottságot az alternatív műszaki forgatókönyvre való áttérésre. |

A Tanács tervezete

Módosítás

(19)

Az 1987/2006/EK rendelet és a 2007/533/IB határozat előírja, hogy a SIS II Központi Rész tekintetében – a költség-haszon elemzésre is figyelemmel – mindenkor a rendelkezésre álló legjobb technológiát kell alkalmazni. A SIS II további irányáról szóló, 2009. június 4– 5-i tanácsi következtetések melléklete a jelenlegi SIS II projekt folytatása érdekében teljesítendő mérföldköveket határoz meg. Ezzel párhuzamosan tanulmány készült egy olyan alternatív műszaki forgatókönyv kidolgozására vonatkozóan, amely – szükséghelyzeti tervként – a SIS II-nek a SIS 1+ továbbfejlesztése (SIS 1+ RE) alapján történő kialakítására irányul, abban az esetben, ha a tesztek eredményei azt mutatnák, hogy a mérföldkövek szerinti követelmények nem teljesülnek. E paraméterek alapján a Tanács úgy dönthet, hogy felkéri a Bizottságot az alternatív műszaki forgatókönyvre való áttérésre.

| (19) | Az 1987/2006/EK rendelet és a 2007/533/IB határozat előírja, hogy a SIS II Központi Rész tekintetében – a költség-haszon elemzésre is figyelemmel – mindenkor a rendelkezésre álló legjobb technológiát kell alkalmazni. A SIS II további irányáról szóló, 2009. június 4– 5-i tanácsi következtetések melléklete a jelenlegi SIS II projekt folytatása érdekében teljesítendő mérföldköveket határoz meg. Ezzel párhuzamosan tanulmány készült egy olyan alternatív műszaki forgatókönyv kidolgozására vonatkozóan, amely – szükséghelyzeti tervként – a SIS II-nek a SIS 1+ továbbfejlesztése (SIS 1+ RE) alapján történő kialakítására irányul, abban az esetben, ha a tesztek eredményei azt mutatnák, hogy a mérföldkövek szerinti követelmények nem teljesülnek. E paraméterek alapján a Tanács úgy dönthet, hogy felkéri a Bizottságot az alternatív műszaki forgatókönyvre való áttérésre.
  Ebben az esetben a Bizottságnak javaslatot kell előterjesztenie e rendelet felülvizsgálatára. |
| --- | --- |

(19)

Az 1987/2006/EK rendelet és a 2007/533/IB határozat előírja, hogy a SIS II Központi Rész tekintetében – a költség-haszon elemzésre is figyelemmel – mindenkor a rendelkezésre álló legjobb technológiát kell alkalmazni. A SIS II további irányáról szóló, 2009. június 4– 5-i tanácsi következtetések melléklete a jelenlegi SIS II projekt folytatása érdekében teljesítendő mérföldköveket határoz meg. Ezzel párhuzamosan tanulmány készült egy olyan alternatív műszaki forgatókönyv kidolgozására vonatkozóan, amely – szükséghelyzeti tervként – a SIS II-nek a SIS 1+ továbbfejlesztése (SIS 1+ RE) alapján történő kialakítására irányul, abban az esetben, ha a tesztek eredményei azt mutatnák, hogy a mérföldkövek szerinti követelmények nem teljesülnek. E paraméterek alapján a Tanács úgy dönthet, hogy felkéri a Bizottságot az alternatív műszaki forgatókönyvre való áttérésre.
  Ebben az esetben a Bizottságnak javaslatot kell előterjesztenie e rendelet felülvizsgálatára.

Módosítás 5

Rendeletre irányuló tervezet

31 preambulumbekezdés

| A Tanács tervezete | Módosítás |
| --- | --- |
| (31) | Az európai adatvédelmi biztos felelős a 45/2001/EK rendelet alkalmazásának felügyeletéért és biztosításáért, valamint az ő hatáskörébe tartozik az uniós intézmények és szervek személyes adatfeldolgozással összefüggő tevékenységeinek vizsgálata. E rendelet nem sérti a Schengeni Egyezmény, valamint az 1987/2006/EK rendelet és a 2007/533/IB határozat személyes adatok védelmét és biztonságát érintő különös rendelkezéseit. |

A Tanács tervezete

Módosítás

(31)

Az európai adatvédelmi biztos felelős a 45/2001/EK rendelet alkalmazásának felügyeletéért és biztosításáért, valamint az ő hatáskörébe tartozik az uniós intézmények és szervek személyes adatfeldolgozással összefüggő tevékenységeinek vizsgálata. E rendelet nem sérti a Schengeni Egyezmény, valamint az 1987/2006/EK rendelet és a 2007/533/IB határozat személyes adatok védelmét és biztonságát érintő különös rendelkezéseit.

| (31) | Az európai adatvédelmi biztos felelős a 45/2001/EK rendelet alkalmazásának felügyeletéért és biztosításáért, valamint az ő hatáskörébe tartozik az uniós intézmények és szervek személyes adatfeldolgozással összefüggő tevékenységeinek vizsgálata.
  A közös ellenőrző hatóság felelős a jelenlegi SIS 1+ technikai támogatóegység felügyeletéért a SIS II jogi keretének hatálybalépéséig. A nemzeti ellenőrző hatóságok felelősek a SIS 1+ adatfeldolgozásának felügyeletéért saját tagállamuk területén, illetve továbbra is felelősek a SIS II személyes adatai feldolgozása jogszerűségének ellenőrzéséért a tagállamok területén.
  E rendelet nem sérti a Schengeni Egyezmény, valamint az 1987/2006/EK rendelet és a 2007/533/IB határozat személyes adatok védelmét és biztonságát érintő különös rendelkezéseit.
  A SIS II jogi kerete úgy rendelkezik, hogy a nemzeti ellenőrző hatóságok és az európai adatvédelmi biztos gondoskodjanak a SIS II összehangolt felügyeletéről. |
| --- | --- |

(31)

Az európai adatvédelmi biztos felelős a 45/2001/EK rendelet alkalmazásának felügyeletéért és biztosításáért, valamint az ő hatáskörébe tartozik az uniós intézmények és szervek személyes adatfeldolgozással összefüggő tevékenységeinek vizsgálata.
  A közös ellenőrző hatóság felelős a jelenlegi SIS 1+ technikai támogatóegység felügyeletéért a SIS II jogi keretének hatálybalépéséig. A nemzeti ellenőrző hatóságok felelősek a SIS 1+ adatfeldolgozásának felügyeletéért saját tagállamuk területén, illetve továbbra is felelősek a SIS II személyes adatai feldolgozása jogszerűségének ellenőrzéséért a tagállamok területén.
  E rendelet nem sérti a Schengeni Egyezmény, valamint az 1987/2006/EK rendelet és a 2007/533/IB határozat személyes adatok védelmét és biztonságát érintő különös rendelkezéseit.
  A SIS II jogi kerete úgy rendelkezik, hogy a nemzeti ellenőrző hatóságok és az európai adatvédelmi biztos gondoskodjanak a SIS II összehangolt felügyeletéről.

Módosítás 6

Rendelettervezet

43 a preambulumbekezdés (új)

| A Tanács tervezete | Módosítás |
| --- | --- |
| | (43a) | Ez a rendelet a schengeni vívmányok rendelkezéseinek továbbfejlesztését jelenti, amelyekben Bulgária és Románia a 2005. évi csatlakozási okmány 4. cikkének (2) bekezdésével és a schengeni vívmányok Schengeni Információs Rendszerre vonatkozó rendelkezéseinek a Bolgár Köztársaságban és Romániában történő alkalmazásáról szóló, 2010. június 29-i 2010/365/EU tanácsi határozattal

   (2)

  összhangban részt vesz. |

A Tanács tervezete

Módosítás

(43a)

Ez a rendelet a schengeni vívmányok rendelkezéseinek továbbfejlesztését jelenti, amelyekben Bulgária és Románia a 2005. évi csatlakozási okmány 4. cikkének (2) bekezdésével és a schengeni vívmányok Schengeni Információs Rendszerre vonatkozó rendelkezéseinek a Bolgár Köztársaságban és Romániában történő alkalmazásáról szóló, 2010. június 29-i 2010/365/EU tanácsi határozattal

   (2)

  összhangban részt vesz.

Módosítás 7

Rendelettervezet

7 cikk – 6 bekezdés

| A Tanács tervezete | Módosítás |
| --- | --- |
| (6)   Az (1)–(3) bekezdésben említett tevékenységeket a Bizottság és a Tanács keretében eljáró, a SIS 1+-ban részt vevő tagállamok összehangolják. | (6)   Az (1)–(3) bekezdésben említett tevékenységeket a Bizottság és a Tanács keretében eljáró, a SIS 1+-ban részt vevő tagállamok összehangolják.
  E tevékenységekről az Európai Parlamentet rendszeresen tájékoztatja. |

A Tanács tervezete

Módosítás

(6)   Az (1)–(3) bekezdésben említett tevékenységeket a Bizottság és a Tanács keretében eljáró, a SIS 1+-ban részt vevő tagállamok összehangolják.

(6)   Az (1)–(3) bekezdésben említett tevékenységeket a Bizottság és a Tanács keretében eljáró, a SIS 1+-ban részt vevő tagállamok összehangolják.
  E tevékenységekről az Európai Parlamentet rendszeresen tájékoztatja.

Módosítás 8

Rendelettervezet

11 cikk – - 1 bekezdés (új)

| A Tanács tervezete | Módosítás |
| --- | --- |
| | (-1)
     
  Az átállás kezdete előtt a tagállamoknak ellenőrizniük kell, hogy a SIS II-be áthelyezendő személyes adatok pontosak, naprakészek és jogszerűek az 1987/2006/EK rendeletnek megfelelően. |
| | Azokat az adatokat, amelyeknek ellenőrzésére nem került sor az átállás kezdete előtt, az átállás kezdetétől számított hat hónapon belül ellenőrizni kell. |

A Tanács tervezete

Módosítás

(-1)
     
  Az átállás kezdete előtt a tagállamoknak ellenőrizniük kell, hogy a SIS II-be áthelyezendő személyes adatok pontosak, naprakészek és jogszerűek az 1987/2006/EK rendeletnek megfelelően.

Azokat az adatokat, amelyeknek ellenőrzésére nem került sor az átállás kezdete előtt, az átállás kezdetétől számított hat hónapon belül ellenőrizni kell.

Módosítás 9

Rendelettervezet

11 cikk – 1 bekezdés

| A Tanács tervezete | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A C.SIS-ről a
  SIS II
  Központi Részre történő átállás érdekében Franciaország rendelkezésre bocsátja a
  SIS 1+
  adatbázisát, a Bizottság pedig beépíti a
  SIS 1+
  adatbázisát a
  SIS II
  Központi Részbe. A
  SIS 1+
  adatbázisban szereplő, a Schengeni Egyezmény 113. cikkének (2) bekezdésében említett adatokat nem töltik fel a központi SIS II-be. | (1)   A C.SIS-ről a
  SIS II
  Központi Részre történő átállás érdekében Franciaország rendelkezésre bocsátja a
  SIS 1+
  adatbázisát, a Bizottság pedig beépíti a
  SIS 1+
  adatbázisát a
  SIS II
  Központi Részbe. A
  SIS 1+
  adatbázisban szereplő, a Schengeni Egyezmény 113. cikkének (2) bekezdésében említett adatokat nem töltik fel a központi SIS II-be.
  Ezen adatokat legkésőbb egy hónappal az intenzív monitoring időszak végét követően törlik. |

A Tanács tervezete

Módosítás

(1)   A C.SIS-ről a
  SIS II
  Központi Részre történő átállás érdekében Franciaország rendelkezésre bocsátja a
  SIS 1+
  adatbázisát, a Bizottság pedig beépíti a
  SIS 1+
  adatbázisát a
  SIS II
  Központi Részbe. A
  SIS 1+
  adatbázisban szereplő, a Schengeni Egyezmény 113. cikkének (2) bekezdésében említett adatokat nem töltik fel a központi SIS II-be.

(1)   A C.SIS-ről a
  SIS II
  Központi Részre történő átállás érdekében Franciaország rendelkezésre bocsátja a
  SIS 1+
  adatbázisát, a Bizottság pedig beépíti a
  SIS 1+
  adatbázisát a
  SIS II
  Központi Részbe. A
  SIS 1+
  adatbázisban szereplő, a Schengeni Egyezmény 113. cikkének (2) bekezdésében említett adatokat nem töltik fel a központi SIS II-be.
  Ezen adatokat legkésőbb egy hónappal az intenzív monitoring időszak végét követően törlik.

Módosítás 10

Rendelettervezet

11 cikk – 3 bekezdés – 1 albekezdés

| A Tanács tervezete | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A nemzeti rendszer átállása a SIS 1+-ról a SIS II-re az N.SIS II adatokkal való feltöltésével kezdődik, amikor az N.SIS II-nek a SIS II adatbázisának teljes vagy részleges másolatából álló adatfájlt, a nemzeti másolatot, kell tartalmaznia. | (3)   A nemzeti rendszer átállása a SIS 1+-ról a SIS II-re az N.SIS II adatokkal való feltöltésével kezdődik, amikor az N.SIS II-nek a SIS II adatbázisának teljes vagy részleges másolatából álló adatfájlt, a nemzeti másolatot, kell tartalmaznia.
  A tagállamok biztosítják, hogy valamennyi, az N.SIS II-be feltöltött személyes adat az 1987/2006/EK rendelettel összhangban pontos, naprakész és jogszerű. |

A Tanács tervezete

Módosítás

(3)   A nemzeti rendszer átállása a SIS 1+-ról a SIS II-re az N.SIS II adatokkal való feltöltésével kezdődik, amikor az N.SIS II-nek a SIS II adatbázisának teljes vagy részleges másolatából álló adatfájlt, a nemzeti másolatot, kell tartalmaznia.

(3)   A nemzeti rendszer átállása a SIS 1+-ról a SIS II-re az N.SIS II adatokkal való feltöltésével kezdődik, amikor az N.SIS II-nek a SIS II adatbázisának teljes vagy részleges másolatából álló adatfájlt, a nemzeti másolatot, kell tartalmaznia.
  A tagállamok biztosítják, hogy valamennyi, az N.SIS II-be feltöltött személyes adat az 1987/2006/EK rendelettel összhangban pontos, naprakész és jogszerű.

Módosítás 11

Rendelettervezet

11 cikk – 4 a bekezdés (új)

| A Tanács tervezete | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4a)
     


  A Bizottság a tagállamok és az illetékes ellenőrző hatóságok által szolgáltatott információk alapján jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az átállás végrehajtásáról, különös tekintettel a tagállamok SIS II-re történő áttérésére. E jelentésnek meg kell erősítenie, hogy az átállás és különösen az áttérés központi és nemzeti szinten e rendelet maradéktalan betartásával történt-e, és hogy a személyes adatok feldolgozása az átállás teljes időszaka során összhangban volt a 45/2001/EK rendelettel, valamint a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel

   (3)

  . |

A Tanács tervezete

Módosítás

(4a)
     


  A Bizottság a tagállamok és az illetékes ellenőrző hatóságok által szolgáltatott információk alapján jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az átállás végrehajtásáról, különös tekintettel a tagállamok SIS II-re történő áttérésére. E jelentésnek meg kell erősítenie, hogy az átállás és különösen az áttérés központi és nemzeti szinten e rendelet maradéktalan betartásával történt-e, és hogy a személyes adatok feldolgozása az átállás teljes időszaka során összhangban volt a 45/2001/EK rendelettel, valamint a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel

   (3)

  .

Módosítás 12

Rendelettervezet

11 cikk – 4 b bekezdés (új)

| A Tanács tervezete | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4b)
     
  Az intenzív monitoring időszak után egy hónappal a SIS 1+ adatbázis, a SIS 1+ adatbázisban szereplő valamennyi adat – függetlenül az adathordozótól vagy a tárolás helyétől, legyen az a C.SIS, a tagállamok N.SIS rendszere vagy ezek bármely másolata – véglegesen törlésre kerül. |

A Tanács tervezete

Módosítás

(4b)
     
  Az intenzív monitoring időszak után egy hónappal a SIS 1+ adatbázis, a SIS 1+ adatbázisban szereplő valamennyi adat – függetlenül az adathordozótól vagy a tárolás helyétől, legyen az a C.SIS, a tagállamok N.SIS rendszere vagy ezek bármely másolata – véglegesen törlésre kerül.

Módosítás 13

Rendelettervezet

11 a cikk (új)

| A Tanács tervezete | Módosítás |
| --- | --- |
| | 11a. cikk |
| | A SIRENE-irodák átállása |
| | A SIRENE-irodák S-TESTA hálózatra való átállására a 11. cikk (3) bekezdésében említett áttéréssel párhuzamosan kerül sor, és azt az áttérést követően azonnal be kell fejezni. |

A Tanács tervezete

Módosítás

11a. cikk

A SIRENE-irodák átállása

A SIRENE-irodák S-TESTA hálózatra való átállására a 11. cikk (3) bekezdésében említett áttéréssel párhuzamosan kerül sor, és azt az áttérést követően azonnal be kell fejezni.

Módosítás 14

Rendelettervezet

12 cikk – 2 bekezdés

| A Tanács tervezete | Módosítás |
| --- | --- |
| Amint az első tagállam – az e rendelet 11. cikke (3) bekezdésének második albekezdésében foglaltak szerint – áttért az N.SIS-ről az N.SIS II-re, az 1987/2006/EK rendeletet [...] kell alkalmazni. | Amint az első tagállam – az e rendelet 11. cikke (3) bekezdésének második albekezdésében foglaltak szerint –
  sikeresen
  áttért az N.SIS-ről az N.SIS II-re, az 1987/2006/EK rendeletet kell alkalmazni. |

A Tanács tervezete

Módosítás

Amint az első tagállam – az e rendelet 11. cikke (3) bekezdésének második albekezdésében foglaltak szerint – áttért az N.SIS-ről az N.SIS II-re, az 1987/2006/EK rendeletet [...] kell alkalmazni.

Amint az első tagállam – az e rendelet 11. cikke (3) bekezdésének második albekezdésében foglaltak szerint –
  sikeresen
  áttért az N.SIS-ről az N.SIS II-re, az 1987/2006/EK rendeletet kell alkalmazni.

Módosítás 15

Rendelettervezet

15 cikk – - 1 bekezdés (új)

| A Tanács tervezete | Módosítás |
| --- | --- |
| | (-1)
     
  Az automatizált keresések rögzítésén kívül a tagállamok és a Bizottság azt is biztosítják, hogy az e rendeletnek megfelelő átállás során teljes mértékben tiszteletben tartják az alkalmazandó adatvédelmi szabályokat és hogy a 3. cikk f) pontjában és a 11. cikkben meghatározott feladatokat megfelelően rögzítik a SIS II Központi Részében. E tevékenységek rögzítésének biztosítania kell különösen az adatok integritását és jogszerűségét a SIS II-re való átállás és áttérés során. |

A Tanács tervezete

Módosítás

(-1)
     
  Az automatizált keresések rögzítésén kívül a tagállamok és a Bizottság azt is biztosítják, hogy az e rendeletnek megfelelő átállás során teljes mértékben tiszteletben tartják az alkalmazandó adatvédelmi szabályokat és hogy a 3. cikk f) pontjában és a 11. cikkben meghatározott feladatokat megfelelően rögzítik a SIS II Központi Részében. E tevékenységek rögzítésének biztosítania kell különösen az adatok integritását és jogszerűségét a SIS II-re való átállás és áttérés során.

Módosítás 16

Rendelettervezet

15 cikk – 4 bekezdés

| A Tanács tervezete | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   A naplóbejegyzések tartalmazzák mindenekelőtt az adatátadás dátumát és időpontját, a lekérdezéshez használt adatokat, a továbbított adatokra való hivatkozást és az adatfeldolgozásért felelős illetékes hatóság nevét. | (4)   A naplóbejegyzések tartalmazzák mindenekelőtt az adatátadás dátumát és időpontját, a lekérdezéshez használt adatokat, a továbbított adatokra való hivatkozást és az adatfeldolgozásért felelős illetékes hatóság nevét
  , valamint a végfelhasználó nevét
  . |

A Tanács tervezete

Módosítás

(4)   A naplóbejegyzések tartalmazzák mindenekelőtt az adatátadás dátumát és időpontját, a lekérdezéshez használt adatokat, a továbbított adatokra való hivatkozást és az adatfeldolgozásért felelős illetékes hatóság nevét.

(4)   A naplóbejegyzések tartalmazzák mindenekelőtt az adatátadás dátumát és időpontját, a lekérdezéshez használt adatokat, a továbbított adatokra való hivatkozást és az adatfeldolgozásért felelős illetékes hatóság nevét
  , valamint a végfelhasználó nevét
  .

Módosítás 17

Rendelettervezet

15 cikk – 5 bekezdés

| A Tanács tervezete | Módosítás |
| --- | --- |
| (5)   A naplóbejegyzések csak a (1) bekezdésben említett célokra használhatók fel, és elkészítésük után legkorábban egy, legkésőbb pedig három évvel törölni kell azokat. | A magyar változatot nem érinti. |

A Tanács tervezete

Módosítás

(5)   A naplóbejegyzések csak a (1) bekezdésben említett célokra használhatók fel, és elkészítésük után legkorábban egy, legkésőbb pedig három évvel törölni kell azokat.

A magyar változatot nem érinti.

Módosítás 18

Rendelettervezet

15 cikk – 7 bekezdés

| A Tanács tervezete | Módosítás |
| --- | --- |
| (7)   A lekérdezés jogszerűségének ellenőrzéséért, az adatfeldolgozás jogszerűségének figyelemmel kísérésért, az önellenőrzésért, a SIS II Központi Rész megfelelő működésének biztosításáért, valamint az adatok sértetlenségének és biztonságának szavatolásáért felelős illetékes hatóságok – hatáskörük korlátain belül, továbbá erre vonatkozó kérésük esetén – feladataik ellátása céljából hozzáféréssel rendelkeznek e naplóbejegyzésekhez. | (7)   
  Az 1987/2006/EK rendelet 44. cikkének (1) bekezdésében és 45. cikkének (1) bekezdésében említett,
  a lekérdezés jogszerűségének ellenőrzéséért, az adatfeldolgozás jogszerűségének figyelemmel kísérésért, az önellenőrzésért, a SIS II Központi Rész megfelelő működésének biztosításáért, valamint az adatok sértetlenségének és biztonságának szavatolásáért felelős illetékes hatóságok – hatáskörük korlátain belül, továbbá erre vonatkozó kérésük esetén – feladataik ellátása céljából
  , az 1987/2006/EK rendelet rendelkezéseinek megfelelően
  hozzáféréssel rendelkeznek e naplóbejegyzésekhez. |

A Tanács tervezete

Módosítás

(7)   A lekérdezés jogszerűségének ellenőrzéséért, az adatfeldolgozás jogszerűségének figyelemmel kísérésért, az önellenőrzésért, a SIS II Központi Rész megfelelő működésének biztosításáért, valamint az adatok sértetlenségének és biztonságának szavatolásáért felelős illetékes hatóságok – hatáskörük korlátain belül, továbbá erre vonatkozó kérésük esetén – feladataik ellátása céljából hozzáféréssel rendelkeznek e naplóbejegyzésekhez.

(7)   
  Az 1987/2006/EK rendelet 44. cikkének (1) bekezdésében és 45. cikkének (1) bekezdésében említett,
  a lekérdezés jogszerűségének ellenőrzéséért, az adatfeldolgozás jogszerűségének figyelemmel kísérésért, az önellenőrzésért, a SIS II Központi Rész megfelelő működésének biztosításáért, valamint az adatok sértetlenségének és biztonságának szavatolásáért felelős illetékes hatóságok – hatáskörük korlátain belül, továbbá erre vonatkozó kérésük esetén – feladataik ellátása céljából
  , az 1987/2006/EK rendelet rendelkezéseinek megfelelően
  hozzáféréssel rendelkeznek e naplóbejegyzésekhez.

Módosítás 19

Rendelettervezet

15 cikk – 7 a bekezdés (új)

| A Tanács tervezete | Módosítás |
| --- | --- |
| | (7a)
     
  A SIS 1+ vagy a SIS II vonatkozásában illetékes valamennyi adatvédelmi hatóságot szorosan be kell vonni a SIS 1+-ról a SIS II-re történő átállás valamennyi szakaszába. |

A Tanács tervezete

Módosítás

(7a)
     
  A SIS 1+ vagy a SIS II vonatkozásában illetékes valamennyi adatvédelmi hatóságot szorosan be kell vonni a SIS 1+-ról a SIS II-re történő átállás valamennyi szakaszába.

Módosítás 20

Rendelettervezet

19 cikk

| A Tanács tervezete | Módosítás |
| --- | --- |
| A Bizottság először a 2009-es első hat hónapos időszak végéig, majd minden hat hónapos időszak végéig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a SIS II fejlesztésével és a SIS 1+-ról a SIS II-re történő átállással kapcsolatban elért haladásról. | A Bizottság először a 2009-es első hat hónapos időszak végéig, majd minden hat hónapos időszak végéig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a SIS II fejlesztésével és a SIS 1+-ról a SIS II-re történő átállással kapcsolatban elért haladásról.
  A Bizottság tájékoztatja az Európai Parlamentet a 8., 9. és 10. cikkben említett tesztek eredményeiről. |

A Tanács tervezete

Módosítás

A Bizottság először a 2009-es első hat hónapos időszak végéig, majd minden hat hónapos időszak végéig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a SIS II fejlesztésével és a SIS 1+-ról a SIS II-re történő átállással kapcsolatban elért haladásról.

A Bizottság először a 2009-es első hat hónapos időszak végéig, majd minden hat hónapos időszak végéig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a SIS II fejlesztésével és a SIS 1+-ról a SIS II-re történő átállással kapcsolatban elért haladásról.
  A Bizottság tájékoztatja az Európai Parlamentet a 8., 9. és 10. cikkben említett tesztek eredményeiről.

Módosítás 21

Rendelettervezet

21 cikk

| A Tanács tervezete | Módosítás |
| --- | --- |
| Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő napon lép hatályba. Ez a rendelet a 11. cikk (3) bekezdésének harmadik albekezdésében foglaltak szerint az átállás befejeződésekor hatályát veszti. Amennyiben ez az időpont nem teljesíthető az átállási folyamat során felmerült megoldatlan technikai nehézségek miatt, a rendelet a Tanács által az 1987/2006/EK rendelet 55. cikkének (2) bekezdésével összhangban megállapított időpontban veszti
  hatályát
  . | Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő napon lép hatályba. Ez a rendelet a 11. cikk (3) bekezdésének harmadik albekezdésében foglaltak szerint az átállás befejeződésekor hatályát veszti. Amennyiben ez az időpont nem teljesíthető az átállási folyamat során felmerült megoldatlan technikai nehézségek miatt, a rendelet a Tanács által az 1987/2006/EK rendelet 55. cikkének (2) bekezdésével összhangban megállapított időpontban
  , de legkésőbb 2013. június 30-án hatályát veszti
  . |

A Tanács tervezete

Módosítás

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő napon lép hatályba. Ez a rendelet a 11. cikk (3) bekezdésének harmadik albekezdésében foglaltak szerint az átállás befejeződésekor hatályát veszti. Amennyiben ez az időpont nem teljesíthető az átállási folyamat során felmerült megoldatlan technikai nehézségek miatt, a rendelet a Tanács által az 1987/2006/EK rendelet 55. cikkének (2) bekezdésével összhangban megállapított időpontban veszti
  hatályát
  .

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő napon lép hatályba. Ez a rendelet a 11. cikk (3) bekezdésének harmadik albekezdésében foglaltak szerint az átállás befejeződésekor hatályát veszti. Amennyiben ez az időpont nem teljesíthető az átállási folyamat során felmerült megoldatlan technikai nehézségek miatt, a rendelet a Tanács által az 1987/2006/EK rendelet 55. cikkének (2) bekezdésével összhangban megállapított időpontban
  , de legkésőbb 2013. június 30-án hatályát veszti
  .

---

(1)  HL C 77., 2002.3.28., 1. o.

(2)  

  HL L 166., 2010.7.1., 17. o.

(3)  

  HL L 281, 1995.11.23., 31. o.

---

2012. november 22.,csütörtök

| 16.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 419/235 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 419/235

---

P7_TA(2012)0446

A balti-tengeri lazacállományra és az ezen állomány halászata ***I

Az Európai Parlament 2012. november 22-i jogalkotási állásfoglalása a balti-tengeri lazacállományra és az ezen állomány halászatára vonatkozó többéves terv létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0470 – C7-0220/2011 – 2011/0206(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2015/C 419/51)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0470), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0470),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 43. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0220/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 43. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0220/2011),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. január 18-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. január 18-i véleményére (1),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Halászati Bizottság jelentésére és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság véleményére (A7-0239/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Halászati Bizottság jelentésére és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság véleményére (A7-0239/2012),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 68., 2012.3.6., 47. o.

---

P7_TC1-COD(2011)0206

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. november 22-én került elfogadásra a balti-tengeri lazacállományra és az ezen állomány halászatára vonatkozó többéves terv létrehozásáról szóló .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a javaslat nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

| (1) | A Nemzetközi Balti-tengeri Halászati Bizottságban 1997-ben elfogadott, lazacra vonatkozó cselekvési terv 2010-ben lejárt. A Balti-tengeri Környezetvédelmi Bizottság (HELCOM) szerződő felei arra sürgették az Uniót, hogy dolgozzon ki egy hosszú távú tervet a balti-tengeri lazaccal folytatott gazdálkodásra vonatkozóan. |
| --- | --- |

(1)

A Nemzetközi Balti-tengeri Halászati Bizottságban 1997-ben elfogadott, lazacra vonatkozó cselekvési terv 2010-ben lejárt. A Balti-tengeri Környezetvédelmi Bizottság (HELCOM) szerződő felei arra sürgették az Uniót, hogy dolgozzon ki egy hosszú távú tervet a balti-tengeri lazaccal folytatott gazdálkodásra vonatkozóan.

| (2) | A Nemzetközi Tengerkutatási Tanács (ICES) és a Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság (HTMGB) nemrégiben kiadott tudományos szakvéleményei megállapítják, hogy egyes balti-tengeri lazacállományok kívül esnek a biztonságos biológiai határokon, és ajánlott egy többéves terv kidolgozása európai szinten. |
| --- | --- |

(2)

A Nemzetközi Tengerkutatási Tanács (ICES) és a Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság (HTMGB) nemrégiben kiadott tudományos szakvéleményei megállapítják, hogy egyes balti-tengeri lazacállományok kívül esnek a biztonságos biológiai határokon, és ajánlott egy többéves terv kidolgozása európai szinten.

| (3) | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 3. cikke (1) bekezdése d) pontjának megfelelően az Európai Unió a közös halászati politika keretében kizárólagos hatáskörrel rendelkezik a tengeri biológiai erőforrások megőrzését illetően. Mivel a lazac anadrom faj, a tengeren élő balti-tengeri lazacállományok védelme nem érhető el olyan intézkedések meghozatala nélkül, amelyek az ilyen állományokat folyami életük során védik. Annak érdekében tehát, hogy biztosított legyen a tengeri fajok teljes migrációs ciklusuk során való hatékony védelme, az ilyen intézkedésekre szintén kiterjed az Unió kizárólagos hatásköre, és azokat bele kell foglalni a többéves tervbe. |
| --- | --- |

(3)

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 3. cikke (1) bekezdése d) pontjának megfelelően az Európai Unió a közös halászati politika keretében kizárólagos hatáskörrel rendelkezik a tengeri biológiai erőforrások megőrzését illetően. Mivel a lazac anadrom faj, a tengeren élő balti-tengeri lazacállományok védelme nem érhető el olyan intézkedések meghozatala nélkül, amelyek az ilyen állományokat folyami életük során védik. Annak érdekében tehát, hogy biztosított legyen a tengeri fajok teljes migrációs ciklusuk során való hatékony védelme, az ilyen intézkedésekre szintén kiterjed az Unió kizárólagos hatásköre, és azokat bele kell foglalni a többéves tervbe.

| (4) | A természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről szóló, 1992. május 21-i 92/43/EGK tanácsi irányelv (3) az uniós érdekeltségű fajok közé sorolja a lazacot, és az ezen irányelv alapján hozott intézkedéseket úgy kell kidolgozni, hogy biztosítsák a lazacállományoknak a kedvező védettségi helyzettel összeegyeztethető kiaknázását. Ezért biztosítani kell, hogy a lazac védelmére e rendelet alapján hozott intézkedések összeegyeztethetők legyenek és összhangban álljanak az említett irányelv alapján hozott intézkedésekkel.
  A hosszú horogsoros hajókkal történő halászat betiltása szintén a lazacállományok javításának egyik fontos módja, mivel csökkenti a méreten aluli lazacok visszadobását. [Mód. 1] |
| --- | --- |

(4)

A természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről szóló, 1992. május 21-i 92/43/EGK tanácsi irányelv (3) az uniós érdekeltségű fajok közé sorolja a lazacot, és az ezen irányelv alapján hozott intézkedéseket úgy kell kidolgozni, hogy biztosítsák a lazacállományoknak a kedvező védettségi helyzettel összeegyeztethető kiaknázását. Ezért biztosítani kell, hogy a lazac védelmére e rendelet alapján hozott intézkedések összeegyeztethetők legyenek és összhangban álljanak az említett irányelv alapján hozott intézkedésekkel.
  A hosszú horogsoros hajókkal történő halászat betiltása szintén a lazacállományok javításának egyik fontos módja, mivel csökkenti a méreten aluli lazacok visszadobását. [Mód. 1]

| (5) | A vízpolitika terén az uniós fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2000. október 23-i 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) célja annak a vízi környezetnek a védelme, megőrzése és javítása, ahol a lazac az életciklusának egy részét tölti. A balti-tengeri lazacállományra vonatkozó többéves tervnek hozzá kell járulnia a 2000/60/EK irányelv célkitűzéseinek megvalósításához. Az irányelvben már előírt intézkedéseket, mint amilyenek a vízgyűjtő-gazdálkodási tervek, nem kell megismételni ebben a rendeletben. Biztosítani kell azonban az e rendelet alapján és az említett irányelv alapján a lazac belvízi élőhelyeinek védelme és javítása érdekében hozott intézkedések összehangolását és következetességét. |
| --- | --- |

(5)

A vízpolitika terén az uniós fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2000. október 23-i 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) célja annak a vízi környezetnek a védelme, megőrzése és javítása, ahol a lazac az életciklusának egy részét tölti. A balti-tengeri lazacállományra vonatkozó többéves tervnek hozzá kell járulnia a 2000/60/EK irányelv célkitűzéseinek megvalósításához. Az irányelvben már előírt intézkedéseket, mint amilyenek a vízgyűjtő-gazdálkodási tervek, nem kell megismételni ebben a rendeletben. Biztosítani kell azonban az e rendelet alapján és az említett irányelv alapján a lazac belvízi élőhelyeinek védelme és javítása érdekében hozott intézkedések összehangolását és következetességét.

| (6) | A fenntartható fejlődéssel foglalkozó 2002. évi johannesburgi nemzetközi csúcstalálkozón jóváhagyott végrehajtási terv kijelenti, hogy minden kereskedelmi állományt vissza kell állítani egy olyan szintre, amely 2015-re képes a legnagyobb fenntartható hozam biztosítására.
  Ez 1994 óta az Egyesült Nemzetek Szervezetének Tengerjogi Egyezménye értelmében jogi követelmény.

  Az ICES

  A HELCOM
  úgy véli, hogy a balti folyami lazacállományokra vonatkozóan ez a szint a vadon élő lazacállománnyal rendelkező különböző folyók potenciális kétéveslazac-termelési kapacitásának 60 és 75 %-a

  80 %-ának
  közötti termelési szintnek felel meg. Az ilyen tudományos szakvéleménynek alapul kell szolgálnia a többéves terv célkitűzéseinek és célértékeinek meghatározásához. [Mód. 2] |
| --- | --- |

(6)

A fenntartható fejlődéssel foglalkozó 2002. évi johannesburgi nemzetközi csúcstalálkozón jóváhagyott végrehajtási terv kijelenti, hogy minden kereskedelmi állományt vissza kell állítani egy olyan szintre, amely 2015-re képes a legnagyobb fenntartható hozam biztosítására.
  Ez 1994 óta az Egyesült Nemzetek Szervezetének Tengerjogi Egyezménye értelmében jogi követelmény.

  Az ICES

  A HELCOM
  úgy véli, hogy a balti folyami lazacállományokra vonatkozóan ez a szint a vadon élő lazacállománnyal rendelkező különböző folyók potenciális kétéveslazac-termelési kapacitásának 60 és 75 %-a

  80 %-ának
  közötti termelési szintnek felel meg. Az ilyen tudományos szakvéleménynek alapul kell szolgálnia a többéves terv célkitűzéseinek és célértékeinek meghatározásához. [Mód. 2]

| (6a) | A kétéveslazac-termelési kapacitás egy adott folyóban a lazacállomány egészségi állapotának közelítő mutatója. Mielőtt lehetséges a kétéveslazac-termelés mutatóként való alkalmazása, számos előfeltételnek teljesülnie kell. Továbbá a kétéveslazac-termelés szintjét számos olyan tényező befolyásolja, amely megnehezíti a kétéveslazac-termelés és a lazacállomány egészségi állapota közötti korreláció elkülönítését. A folyókba visszatérő nőstény lazacok mennyiségét a lazacállomány egészségi állapotának lehetséges második mutatójaként kell alkalmazni. [Mód. 3] |
| --- | --- |

(6a)

A kétéveslazac-termelési kapacitás egy adott folyóban a lazacállomány egészségi állapotának közelítő mutatója. Mielőtt lehetséges a kétéveslazac-termelés mutatóként való alkalmazása, számos előfeltételnek teljesülnie kell. Továbbá a kétéveslazac-termelés szintjét számos olyan tényező befolyásolja, amely megnehezíti a kétéveslazac-termelés és a lazacállomány egészségi állapota közötti korreláció elkülönítését. A folyókba visszatérő nőstény lazacok mennyiségét a lazacállomány egészségi állapotának lehetséges második mutatójaként kell alkalmazni. [Mód. 3]

| (7) | A tudományos szakvélemények azt jelzik, hogy a balti-tengeri lazacállományok genetikai szennyeződése az őshonos populációk túlélési arányának és bőségének csökkenését, valamint a fertőzésekkel és a helyi környezeti feltételek megváltozásával szembeni genetikai ellenálló képességük romlását eredményezheti. A balti-tengeri lazacállományok genetikai integritásának és sokféleségének megőrzése tehát létfontosságú szerepet játszik az állományok védelmében, és célkitűzésként kell szerepelnie a többéves tervben. |
| --- | --- |

(7)

A tudományos szakvélemények azt jelzik, hogy a balti-tengeri lazacállományok genetikai szennyeződése az őshonos populációk túlélési arányának és bőségének csökkenését, valamint a fertőzésekkel és a helyi környezeti feltételek megváltozásával szembeni genetikai ellenálló képességük romlását eredményezheti. A balti-tengeri lazacállományok genetikai integritásának és sokféleségének megőrzése tehát létfontosságú szerepet játszik az állományok védelmében, és célkitűzésként kell szerepelnie a többéves tervben.

| (8) | A halászat okozta tengeri és folyami állománypusztulás arányát úgy kell meghatározni, hogy olyan méretű vadon élő lazacállomány maradjon fenn, amely biztosítja a legnagyobb fenntartható hozamot a megállapított célértékeknek és időtartamnak megfelelően. A halászat okozta tengeri állománypusztulás arányát a HTMGB szakvéleménye alapján kell megállapítani. |
| --- | --- |

(8)

A halászat okozta tengeri és folyami állománypusztulás arányát úgy kell meghatározni, hogy olyan méretű vadon élő lazacállomány maradjon fenn, amely biztosítja a legnagyobb fenntartható hozamot a megállapított célértékeknek és időtartamnak megfelelően. A halászat okozta tengeri állománypusztulás arányát a HTMGB szakvéleménye alapján kell megállapítani.

| (9) | A terv hatékonyabb megvalósítása érdekében, és hogy célzottabban lehessen reagálni az egyes folyami lazacállományok sajátosságaira, az érintett tagállamokat – az EUMSZ 2. cikkének (1) bekezdésével összhangban – fel kell hatalmazni arra, hogy a folyóikra vonatkozóan meghatározzák a lazac halászat okozta állománypusztulásának arányát, a TAC-t és bizonyos technikai védelmi intézkedéseket. |
| --- | --- |

(9)

A terv hatékonyabb megvalósítása érdekében, és hogy célzottabban lehessen reagálni az egyes folyami lazacállományok sajátosságaira, az érintett tagállamokat – az EUMSZ 2. cikkének (1) bekezdésével összhangban – fel kell hatalmazni arra, hogy a folyóikra vonatkozóan meghatározzák a lazac halászat okozta állománypusztulásának arányát, a TAC-t és bizonyos technikai védelmi intézkedéseket.

| (10) | Mikor intézkedéseket fogadnak el e rendelet keretében, a tagállamoknak teljes mértékben tiszteletben kell tartaniuk a nemzetközi kötelezettségeiket, különösen azokat, amelyek az Egyesült Nemzetek Szervezete 1982. december 10-i Tengerjogi Egyezményének (5) 66. cikkéből erednek, amely cikk többek között előírja, hogy az anadrom halfajok származási országának és a többi érintett országnak együtt kell működniük ezen állományok megőrzése és a velük folytatott gazdálkodás terén. |
| --- | --- |

(10)

Mikor intézkedéseket fogadnak el e rendelet keretében, a tagállamoknak teljes mértékben tiszteletben kell tartaniuk a nemzetközi kötelezettségeiket, különösen azokat, amelyek az Egyesült Nemzetek Szervezete 1982. december 10-i Tengerjogi Egyezményének (5) 66. cikkéből erednek, amely cikk többek között előírja, hogy az anadrom halfajok származási országának és a többi érintett országnak együtt kell működniük ezen állományok megőrzése és a velük folytatott gazdálkodás terén.

| (11) | Rendelkezni kell arról, hogy a Bizottság a többéves tervben meghatározott célértékek és célkitűzések alapján időszakosan értékelje a tagállami intézkedések megfelelőségét és hatékonyságát. |
| --- | --- |

(11)

Rendelkezni kell arról, hogy a Bizottság a többéves tervben meghatározott célértékek és célkitűzések alapján időszakosan értékelje a tagállami intézkedések megfelelőségét és hatékonyságát.

| (12) | A tudományos szakvélemények szerint az

  a helytelen
  ivadéktelepítési eljárások jelentős hatást gyakorolhatnak a balti-tengeri lazacállomány genetikai sokféleségére,.
  és Fennáll a veszélye annak
  is
  , hogy
  befolyásolhatja a vadon élő lazacpopulációk genetikai integritását
  az, hogy minden évben nagy mennyiségű

  mennyiségben helyeznek ki
  tenyésztett halat helyeznek ki a Balti-tengerbe,. befolyásolja a vadon élő lazac

  Ennek megfelelően az ivadéktelepítés ellenőrzését szigorítani kell. Továbbá annak biztosítása érdekében
  ,
  hogy az ivadéktelepítés ne gyakoroljon kedvezőtlen hatást a
  genetikai integritását, ezért ezeket

  sokféleségre, a lazactenyésztést és -tartást szolgáló ivadékanyag genetikai anyagának eredetét, valamint
  az
  ivadéktelepítési
  eljárásokat fokozatosan meg kellene szüntetni. Ennélfogva

  szabályozó feltételeket
  e többéves tervben meg kell határozni e kihelyezések feltételeit. [Mód. 4] |
| --- | --- |

(12)

A tudományos szakvélemények szerint az

  a helytelen
  ivadéktelepítési eljárások jelentős hatást gyakorolhatnak a balti-tengeri lazacállomány genetikai sokféleségére,.
  és Fennáll a veszélye annak
  is
  , hogy
  befolyásolhatja a vadon élő lazacpopulációk genetikai integritását
  az, hogy minden évben nagy mennyiségű

  mennyiségben helyeznek ki
  tenyésztett halat helyeznek ki a Balti-tengerbe,. befolyásolja a vadon élő lazac

  Ennek megfelelően az ivadéktelepítés ellenőrzését szigorítani kell. Továbbá annak biztosítása érdekében
  ,
  hogy az ivadéktelepítés ne gyakoroljon kedvezőtlen hatást a
  genetikai integritását, ezért ezeket

  sokféleségre, a lazactenyésztést és -tartást szolgáló ivadékanyag genetikai anyagának eredetét, valamint
  az
  ivadéktelepítési
  eljárásokat fokozatosan meg kellene szüntetni. Ennélfogva

  szabályozó feltételeket
  e többéves tervben meg kell határozni e kihelyezések feltételeit. [Mód. 4]

| (13) | A lazacállomány befogadására potenciálisan alkalmas folyók közvetlen újratelepítése bizonyos feltételekkel védelmi intézkedésnek tekinthető, mivel helyre tudja állítani az önfenntartó lazacpopulációkat, és pozitív hatással van a lazacok teljes számára és a halászatra.. Kifejezetten lehetővé kell tenni, hogy az e feltételeknek megfelelő közvetlen újratelepítés az Európai Halászati Alapról szóló, 2006. július 27-i 1198/2006/EK tanácsi rendelet (6) 38. cikkének (2) bekezdésével összhangban jogosult legyen finanszírozásra. |
| --- | --- |

(13)

A lazacállomány befogadására potenciálisan alkalmas folyók közvetlen újratelepítése bizonyos feltételekkel védelmi intézkedésnek tekinthető, mivel helyre tudja állítani az önfenntartó lazacpopulációkat, és pozitív hatással van a lazacok teljes számára és a halászatra.. Kifejezetten lehetővé kell tenni, hogy az e feltételeknek megfelelő közvetlen újratelepítés az Európai Halászati Alapról szóló, 2006. július 27-i 1198/2006/EK tanácsi rendelet (6) 38. cikkének (2) bekezdésével összhangban jogosult legyen finanszírozásra.

| (14) | Mivel azonban a
  lazacok ivadéktelepítésen és közvetlen újratelepítésen kívüli kihelyezése 10 éves időszakot követően nem engedélyezhető akkor, ha ezen időszak végére az adott folyóban a vadon élő lazacok tekintetében a kétéveslazac-termelés eléri a potenciális kétéveslazac-termelési kapacitás 80 %-át. Ha a fenti cél nem teljesül, a lazacok ivadéktelepítésen és közvetlen újratelepítésen kívüli kihelyezése újabb tíz éven át folytatható, amennyiben az érintett tagállam megvizsgálta és felszámolta a kudarc okait. Lehetséges, hogy a
  lazac kihelyezése jelenleg kötelező lehet bizonyos tagállamokban, valamint azért

  ezért szükséges
  , hogy a tagállamoknak legyen idejük igazodni e követelményekhez, a lazacok ivadéktelepítésen és közvetlen újratelepítésen kívüli kihelyezését az e rendelet hatálybalépését követő hét éves átmeneti időszakban továbbra is meg kell engedni.
  [Mód. 5] |
| --- | --- |

(14)

Mivel azonban a
  lazacok ivadéktelepítésen és közvetlen újratelepítésen kívüli kihelyezése 10 éves időszakot követően nem engedélyezhető akkor, ha ezen időszak végére az adott folyóban a vadon élő lazacok tekintetében a kétéveslazac-termelés eléri a potenciális kétéveslazac-termelési kapacitás 80 %-át. Ha a fenti cél nem teljesül, a lazacok ivadéktelepítésen és közvetlen újratelepítésen kívüli kihelyezése újabb tíz éven át folytatható, amennyiben az érintett tagállam megvizsgálta és felszámolta a kudarc okait. Lehetséges, hogy a
  lazac kihelyezése jelenleg kötelező lehet bizonyos tagállamokban, valamint azért

  ezért szükséges
  , hogy a tagállamoknak legyen idejük igazodni e követelményekhez, a lazacok ivadéktelepítésen és közvetlen újratelepítésen kívüli kihelyezését az e rendelet hatálybalépését követő hét éves átmeneti időszakban továbbra is meg kell engedni.
  [Mód. 5]

| (15) | Az ebben a rendeletben foglalt intézkedéseknek való megfelelés biztosítása érdekében a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló, 2009. november 20-i 1224/2009/EK tanácsi rendeletben (7) foglaltakon túl egyedi ellenőrzési intézkedéseket kell elfogadni. |
| --- | --- |

(15)

Az ebben a rendeletben foglalt intézkedéseknek való megfelelés biztosítása érdekében a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló, 2009. november 20-i 1224/2009/EK tanácsi rendeletben (7) foglaltakon túl egyedi ellenőrzési intézkedéseket kell elfogadni.

| (15a) | A fenntartható halászat elérése érdekében helyre kell állítani az érdekelt felek közötti bizalmat, és javítani kell a köztük zajló kommunikáció módját. [Mód. 6] |
| --- | --- |

(15a)

A fenntartható halászat elérése érdekében helyre kell állítani az érdekelt felek közötti bizalmat, és javítani kell a köztük zajló kommunikáció módját. [Mód. 6]

| (16) | A lazacra halászó part menti hajók jelentős részének hossza nem éri el a 10 métert. Ezért az 1224/2009/EK rendelet 14. cikke által előírt halászati napló használatát és a 17. cikke által megkövetelt előzetes értesítést ki kellene terjeszteni valamennyi
  kereskedelmi halászhajóra és szolgáltató
  hajóra. [Mód. 7] |
| --- | --- |

(16)

A lazacra halászó part menti hajók jelentős részének hossza nem éri el a 10 métert. Ezért az 1224/2009/EK rendelet 14. cikke által előírt halászati napló használatát és a 17. cikke által megkövetelt előzetes értesítést ki kellene terjeszteni valamennyi
  kereskedelmi halászhajóra és szolgáltató
  hajóra. [Mód. 7]

| (17) | Annak biztosítása érdekében, hogy a lazacok fogásait ne jelentsék megtévesztően tengeripisztráng-fogásként, elkerülve ezzel a megfelelő ellenőrzést, az előzetes értesítések 1224/2009/EK rendelet 17. cikkével összhangban történő benyújtásának kötelezettségét ki kell terjeszteni minden olyan hajóra is, amely tengeri pisztrángot tart a fedélzetén. |
| --- | --- |

(17)

Annak biztosítása érdekében, hogy a lazacok fogásait ne jelentsék megtévesztően tengeripisztráng-fogásként, elkerülve ezzel a megfelelő ellenőrzést, az előzetes értesítések 1224/2009/EK rendelet 17. cikkével összhangban történő benyújtásának kötelezettségét ki kell terjeszteni minden olyan hajóra is, amely tengeri pisztrángot tart a fedélzetén.

| (17a) | A tagállamoknak meg kell erősíteniük az ellenőrzési és előzetes értesítési rendszereket a horgászattal és egyéb halászati formákkal foglalkozó szabadidős hajók vonatkozásában egy egyszerű és hatékony rendszer biztosítása, valamint a fenntartható halászat előmozdítása érdekében. [Mód. 8] |
| --- | --- |

(17a)

A tagállamoknak meg kell erősíteniük az ellenőrzési és előzetes értesítési rendszereket a horgászattal és egyéb halászati formákkal foglalkozó szabadidős hajók vonatkozásában egy egyszerű és hatékony rendszer biztosítása, valamint a fenntartható halászat előmozdítása érdekében. [Mód. 8]

| (17b) | A Balti-tenger, a Bæltek és az Øresund halászati erőforrásainak technikai intézkedések révén történő védelméről szóló, 2005. december 21-i 2187/2005/EK rendelet

   (8)

  IV. mellékletének 14. cikkétől eltérve legkisebb kirakodási méretet kell meghatározni mind a tengeri pisztráng (Salmo trutta), mind a lazac (Salmo salars) vonatkozásában az ICES 22–32 alkörzetben. [Mód. 9] |
| --- | --- |

(17b)

A Balti-tenger, a Bæltek és az Øresund halászati erőforrásainak technikai intézkedések révén történő védelméről szóló, 2005. december 21-i 2187/2005/EK rendelet

   (8)

  IV. mellékletének 14. cikkétől eltérve legkisebb kirakodási méretet kell meghatározni mind a tengeri pisztráng (Salmo trutta), mind a lazac (Salmo salars) vonatkozásában az ICES 22–32 alkörzetben. [Mód. 9]

| (18) | A lazacállományra vonatkozó pontosabb és tudományosabb adatok szolgáltatása érdekében engedélyezni kell az elektromos halászatot. |
| --- | --- |

(18)

A lazacállományra vonatkozó pontosabb és tudományosabb adatok szolgáltatása érdekében engedélyezni kell az elektromos halászatot.

| (19) | Az újabb tudományos szakvélemények szerint a lazac szabadidős tengeri horgászata

  halászata
  jelentős hatást gyakorol a lazacállományokra, habár az erre vonatkozó, rendelkezésre álló adatok nem túl pontosak. Konkrétabban, lehetséges, hogy a szolgáltatásaikat nyereségért kínáló vállalkozások által működtetett hajókról végzett szabadidős horgászat a balti-tengeri lazac fogásainak fontos részéért felel. Ezért a többéves terv megfelelő működése érdekében helyénvaló bevezetni bizonyos, az ilyen
  szabadidős halászati
  tevékenységek szabályozására irányuló konkrét gazdálkodási intézkedéseket. [Mód. 10] |
| --- | --- |

(19)

Az újabb tudományos szakvélemények szerint a lazac szabadidős tengeri horgászata

  halászata
  jelentős hatást gyakorol a lazacállományokra, habár az erre vonatkozó, rendelkezésre álló adatok nem túl pontosak. Konkrétabban, lehetséges, hogy a szolgáltatásaikat nyereségért kínáló vállalkozások által működtetett hajókról végzett szabadidős horgászat a balti-tengeri lazac fogásainak fontos részéért felel. Ezért a többéves terv megfelelő működése érdekében helyénvaló bevezetni bizonyos, az ilyen
  szabadidős halászati
  tevékenységek szabályozására irányuló konkrét gazdálkodási intézkedéseket. [Mód. 10]

| (19a) | A jelentéstétel megkönnyítése érdekében elő kell segíteni és támogatni kell a tagállamokon belüli vagy a tagállamok közötti internetalapú jelentéstételi rendszereket. A bejelentett fogásokra vonatkozó információkat a nyilvánosság számára elérhetővé kell tenni. A fogás konkrét helyét azonban nem indokolt közzétenni, elkerülendő azt, hogy a halászokat arra bátorítsák, hogy célba vegyék az adott halászati területet. [Mód. 11] |
| --- | --- |

(19a)

A jelentéstétel megkönnyítése érdekében elő kell segíteni és támogatni kell a tagállamokon belüli vagy a tagállamok közötti internetalapú jelentéstételi rendszereket. A bejelentett fogásokra vonatkozó információkat a nyilvánosság számára elérhetővé kell tenni. A fogás konkrét helyét azonban nem indokolt közzétenni, elkerülendő azt, hogy a halászokat arra bátorítsák, hogy célba vegyék az adott halászati területet. [Mód. 11]

| (20) | Az e rendeletben meghatározott célértékek hatékony elérése érdekében, valamint abból a célból, hogy gyorsan lehessen reagálni az állomány állapotában bekövetkező változásokra, a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy e rendelet bizonyos nem alapvető fontosságú elemei tekintetében az EUMSZ 290. cikkével összhangban jogi aktusokat fogadjon el, a 6., 7., 11. és 25. cikkben meghatározottak szerint. A felhatalmazásnak tartalmaznia kell annak a lehetőségét, hogy a Bizottság módosítsa a halászat okozta tengeri állománypusztulás arányát, a vadon élő lazacállománnyal rendelkező folyók listáját és az e rendelet mellékleteiben foglalt bizonyos technikai információkat, valamint hogy intézkedéseket fogadjon el a balti folyami állományokra vonatkozóan, amennyiben a (9) preambulumbekezdésben említett felhatalmazás alapján a tagállamok nem fogadnak el intézkedéseket vagy az intézkedéseket a Bizottság hatástalannak tartja. |
| --- | --- |

(20)

Az e rendeletben meghatározott célértékek hatékony elérése érdekében, valamint abból a célból, hogy gyorsan lehessen reagálni az állomány állapotában bekövetkező változásokra, a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy e rendelet bizonyos nem alapvető fontosságú elemei tekintetében az EUMSZ 290. cikkével összhangban jogi aktusokat fogadjon el, a 6., 7., 11. és 25. cikkben meghatározottak szerint. A felhatalmazásnak tartalmaznia kell annak a lehetőségét, hogy a Bizottság módosítsa a halászat okozta tengeri állománypusztulás arányát, a vadon élő lazacállománnyal rendelkező folyók listáját és az e rendelet mellékleteiben foglalt bizonyos technikai információkat, valamint hogy intézkedéseket fogadjon el a balti folyami állományokra vonatkozóan, amennyiben a (9) preambulumbekezdésben említett felhatalmazás alapján a tagállamok nem fogadnak el intézkedéseket vagy az intézkedéseket a Bizottság hatástalannak tartja.

| (20a) | A Bizottságnak biztosítania kell, hogy a tagállamok megtegyék a jogellenes, be nem jelentett és nem szabályozott halászat problémájának kezeléséhez szükséges közigazgatási vagy büntetőjogi intézkedéseket. [Mód. 12] |
| --- | --- |

(20a)

A Bizottságnak biztosítania kell, hogy a tagállamok megtegyék a jogellenes, be nem jelentett és nem szabályozott halászat problémájának kezeléséhez szükséges közigazgatási vagy büntetőjogi intézkedéseket. [Mód. 12]

| (21) | A Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és kidolgozása során biztosítania kell a releváns dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, kellő időben történő és megfelelő átadását. |
| --- | --- |

(21)

A Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és kidolgozása során biztosítania kell a releváns dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, kellő időben történő és megfelelő átadását.

| (22) | Az e rendelet 12. cikkében a lazac ivadéktelepítése tekintetében megállapított rendelkezések végrehajtására vonatkozó egységes feltételek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni. Ezeket a hatásköröket a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (9) foglaltak szerint kell gyakorolni, |
| --- | --- |

(22)

Az e rendelet 12. cikkében a lazac ivadéktelepítése tekintetében megállapított rendelkezések végrehajtására vonatkozó egységes feltételek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni. Ezeket a hatásköröket a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (9) foglaltak szerint kell gyakorolni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. FEJEZET

TÁRGY, ALKALMAZÁSI KÖR ÉS FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

1. cikk

Tárgy

Ez a rendelet a balti-tengeri lazacállomány védelmére és a vele folytatott gazdálkodásra vonatkozó többéves tervet (a továbbiakban: a terv) hoz létre.

2. cikk

Alkalmazási kör

(1)   A tervet a következőkre kell alkalmazni: <BR>a) a balti-tengeri és a Balti-tengerhez kapcsolódó, a tagállamok (a továbbiakban: az érintett tagállamok) területén található folyókban zajló kereskedelmi halászat
  és szabadidős horgászat
  ; [Mód. 13]

| b) | a Balti-tengeren folytatott szabadidős lazachorgászat, amennyiben azt szolgáltató hajókról végzik.
  [Mód. 14] |
| --- | --- |

b)

a Balti-tengeren folytatott szabadidős lazachorgászat, amennyiben azt szolgáltató hajókról végzik.
  [Mód. 14]

3. cikk

Fogalommeghatározások

1.   E rendelet céljaira a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendelet (10) 3. cikkében, a 2000/60/EK rendelet 2. cikkében, valamint az 1224/2009/EK rendelet 4. cikkében foglalt fogalommeghatározások alkalmazandók.

2.   Ezen túlmenően az alábbi fogalommeghatározásokat is alkalmazni kell:

| a) | „Balti-tenger”: az ICES 22–32 alkörzet; |
| --- | --- |

a)

„Balti-tenger”: az ICES 22–32 alkörzet;

| b) | „balti folyók”: a Balti-tengerhez kapcsolódó, a tagállamok területén található folyók; |
| --- | --- |

b)

„balti folyók”: a Balti-tengerhez kapcsolódó, a tagállamok területén található folyók;

| c) | „balti-tengeri lazacállomány”: minden, a Balti-tengerben és a balti folyókban található – akár vadon élő, akár tenyésztett – lazacállomány; |
| --- | --- |

c)

„balti-tengeri lazacállomány”: minden, a Balti-tengerben és a balti folyókban található – akár vadon élő, akár tenyésztett – lazacállomány;

| d) | „vadon élő lazacállománnyal rendelkező folyó”: az I. mellékletben felsorolt, önfenntartó vadon élő lazacpopulációkkal rendelkező folyó, ahová nem vagy csak korlátozott mértékben helyeznek ki tenyésztett lazacot; |
| --- | --- |

d)

„vadon élő lazacállománnyal rendelkező folyó”: az I. mellékletben felsorolt, önfenntartó vadon élő lazacpopulációkkal rendelkező folyó, ahová nem vagy csak korlátozott mértékben helyeznek ki tenyésztett lazacot;

| e) | „lazacállomány befogadására potenciálisan alkalmas folyó”: olyan folyó, ahol korábban volt(ak) vadon élő lazacpopuláció(k), és jelenleg nincs vagy alacsony szintű a természetes szaporodás, és megvan a lehetőség egy önfenntartó, vadon élő lazacpopuláció helyreállására; |
| --- | --- |

e)

„lazacállomány befogadására potenciálisan alkalmas folyó”: olyan folyó, ahol korábban volt(ak) vadon élő lazacpopuláció(k), és jelenleg nincs vagy alacsony szintű a természetes szaporodás, és megvan a lehetőség egy önfenntartó, vadon élő lazacpopuláció helyreállására;

| f) | „potenciális kétéveslazac-termelési kapacitás”: a kétéves lazacra vonatkozó termelési kapacitás, amelyet a vonatkozó folyóspecifikus paraméterek alapján számítanak ki az egyes folyókra; |
| --- | --- |

f)

„potenciális kétéveslazac-termelési kapacitás”: a kétéves lazacra vonatkozó termelési kapacitás, amelyet a vonatkozó folyóspecifikus paraméterek alapján számítanak ki az egyes folyókra;

| g) | „technikai védelmi intézkedések”: olyan intézkedések, amelyek a halászeszközök használatának és összetételének megszabásával és a halászterületekhez való hozzáférés korlátozásával szabályozzák a fogások faj- és méretösszetételét, valamint az ökoszisztémák elemeire a halászati tevékenységek által gyakorolt hatásokat; |
| --- | --- |

g)

„technikai védelmi intézkedések”: olyan intézkedések, amelyek a halászeszközök használatának és összetételének megszabásával és a halászterületekhez való hozzáférés korlátozásával szabályozzák a fogások faj- és méretösszetételét, valamint az ökoszisztémák elemeire a halászati tevékenységek által gyakorolt hatásokat;

| h) | „ivadéktelepítés”: a tenyésztett kétéves vagy fiatalabb lazac szándékos kihelyezése a vadon élő lazacállománnyal rendelkező folyókba; |
| --- | --- |

h)

„ivadéktelepítés”: a tenyésztett kétéves vagy fiatalabb lazac szándékos kihelyezése a vadon élő lazacállománnyal rendelkező folyókba;

| ha) | „szabadidős horgászat”: az 1224/2009/EK rendelet 4. cikkének (28) bekezdése ellenére, kereskedelmi célú tevékenységtől eltérő, és kereskedelmi és nem kereskedelmi céllal különféle halászati egységeket és eszközöket alkalmazó tevékenységi formák; [Mód. 15] |
| --- | --- |

ha)

„szabadidős horgászat”: az 1224/2009/EK rendelet 4. cikkének (28) bekezdése ellenére, kereskedelmi célú tevékenységtől eltérő, és kereskedelmi és nem kereskedelmi céllal különféle halászati egységeket és eszközöket alkalmazó tevékenységi formák; [Mód. 15]

| i) | „közvetlen újratelepítés”: a tenyésztett kétéves vagy fiatalabb lazac kihelyezése lazacállomány befogadására potenciálisan alkalmas folyókba; |
| --- | --- |

i)

„közvetlen újratelepítés”: a tenyésztett kétéves vagy fiatalabb lazac kihelyezése lazacállomány befogadására potenciálisan alkalmas folyókba;

| j) | „szolgáltató hajó”: olyan vállalkozás által üzemeltetett hajó, amely szolgáltatásokat – így horgászfelszerelést, szállítást és/vagy útmutatást – kínál a Balti-tengeren szabadidős lazachorgászat céljából; |
| --- | --- |

j)

„szolgáltató hajó”: olyan vállalkozás által üzemeltetett hajó, amely szolgáltatásokat – így horgászfelszerelést, szállítást és/vagy útmutatást – kínál a Balti-tengeren szabadidős lazachorgászat céljából;

| k) | „teljes kifogható mennyiség” (TAC): a balti-tengeri lazacnak az állományból évente kifogható és kirakodható mennyisége. |
| --- | --- |

k)

„teljes kifogható mennyiség” (TAC): a balti-tengeri lazacnak az állományból évente kifogható és kirakodható mennyisége.

II. FEJEZET

CÉLKITŰZÉSEK

4. cikk

Célkitűzések

A terv célja a következők biztosítása:

| a) | a balti-tengeri lazacállomány fenntartható kiaknázása a legnagyobb fenntartható hozam elvének megfelelően; |
| --- | --- |

a)

a balti-tengeri lazacállomány fenntartható kiaknázása a legnagyobb fenntartható hozam elvének megfelelően;

| b) | a balti-tengeri lazacállomány genetikai integritásának és genetikai sokféleségének védelme. |
| --- | --- |

b)

a balti-tengeri lazacállomány genetikai integritásának és genetikai sokféleségének védelme.

III. FEJEZET

CÉLÉRTÉKEK

5. cikk

Célértékek a vadon élő folyami lazacállományokra vonatkozóan

(1)   Azon vadon élő lazacállománnyal rendelkező folyók esetében, amelyek ...-ig (*) elérték a potenciális kétéveslazac-termelési kapacitás 50 %-át, a vadon élő kétéves lazacok termelésének ... (**)-ig el kell érnie az adott folyóra vonatkozó potenciális kétéveslazac-termelési kapacitás 75 %-át

  80 %-át
  . [Mód. 16]

(2)   Azon vadon élő lazacállománnyal rendelkező folyók esetében, amelyek e rendelet hatálybalépéséig nem érték el a potenciális kétéveslazac-termelési kapacitás 50 %-át, a vadon élő kétéves lazacok termelésének ... (***)
   (****) -ig el kell érnie a folyóra vonatkozó potenciális kétéveslazac-termelési kapacitás 50 %-át és ... (*****) -ig a 75 %-át

  80 %-át
  . [Mód. 17]

(3)   ... (*****) -t követően a vadon élő kétéves lazacok termelését minden vadon élő lazacállománnyal rendelkező folyó esetében a potenciális kétéveslazac-termelési kapacitás legalább 75 %-ának

  80 %-ának
  megfelelő szinten kell tartani. [Mód. 18]

(4)   Az érintett tagállamok minden vadon élő lazacállománnyal rendelkező folyóra vonatkozóan egyéb, szigorúbb célértékeket
  – például a vissztérő ívó egyedek számán alapulókat –
  határozhatnak meg. [Mód. 19]

Az érintett tagállamok adatokat szolgáltatnak a folyóikba visszatérő nőstény lazacokról, és az adatokat közzé is teszik. [Mód. 20]

IV. FEJEZET

LEHALÁSZÁSI SZABÁLYOK

6. cikk

A folyókra vonatkozó TAC meghatározása

(1)   A vadon élő folyami lazacállományokra vonatkozó éves TAC nem haladhatja meg a halászat okozta állománypusztulás (2) bekezdésben említett arányának megfelelő szintet.

(2)   A vadon élő folyami lazacállományok halászat okozta állománypusztulásának arányát minden tagállam az 5. cikkben meghatározott célértékeknek és a HTMGB és az ICES szakvéleményeinek megfelelően határozza meg, és azt e szervek rendszeresen újraértékelik, ha több információ válik elérhetővé, vagy ha megváltoznak a folyó jellemzői. Ebből a célból a tagállamok figyelembe veszik az egyes folyók potenciális kétéveslazac-termelési kapacitását, amelyet a vonatkozó folyóspecifikus paraméterek alapján az ICES számít ki és értékel rendszeresen újra, ha több információ válik elérhetővé, vagy ha megváltoznak a folyó jellemzői.

(3)   Az érintett tagállamok ... (******)-ig közzéteszik a halászat okozta állománypusztulás vadon élő lazacállománnyal rendelkező folyókra vonatkozó arányát és a lazacra vonatkozó megfelelő TAC-t az 1224/2009/EK rendelet 114. cikkének megfelelően létrehozott hivatalos honlapjuk nyilvánosan hozzáférhető részén, majd évente felülvizsgálják ezeket az értékeket.

(4)   A Bizottság a 4. és az 5. cikkben meghatározott célkitűzések és célértékek alapján háromévente

  évente
  értékeli a tagállamok által e cikk értelmében meghozott intézkedések összeegyeztethetőségét és hatékonyságát. [Mód. 21]

(5)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 26. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a halászat okozta állománypusztulás vadon élő lazacállománnyal rendelkező folyókra vonatkozó arányának és/vagy a megfelelő TAC-nak a megállapítása és/vagy az érintett halászat betiltása céljából, amennyiben az érintett tagállamok a megszabott határidőig nem tesznek közzé ilyen intézkedéseket az (1), a (2) és a (3) bekezdésnek megfelelően.

(6)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 26. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a halászat okozta állománypusztulás vadon élő lazacállománnyal rendelkező folyókra vonatkozó arányának és/vagy a megfelelő TAC-nak a megállapítása és/vagy az érintett halászat betiltása céljából, amennyiben a (4) bekezdésnek megfelelően elvégzett értékelés alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a tagállami intézkedések nem egyeztethetők össze a 4. és az 5. cikkben meghatározott célkitűzésekkel és célértékekkel, illetve hogy nem alkalmasak azok elérésére.

(7)   A Bizottság által elfogadott intézkedések a 4. és az 5. cikkben meghatározott célkitűzések és célértékek elérését hivatottak biztosítani. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus Bizottság általi elfogadásával a tagállami intézkedések hatályukat vesztik.

7. cikk

A tengerre vonatkozó TAC meghatározása

(1)   A tengeri lazacállományokra vonatkozó éves TAC nem haladhatja meg a halászat okozta állománypusztulás 0,1-es arányának megfelelő szintet.

(2)   Ha egyértelmű jelek utalnak arra, hogy az állomány állapota megváltozott és/vagy a halászat okozta állománypusztulás aktuális aránya nem megfelelő a 4. cikkben meghatározott célkitűzések teljesítéséhez, a Bizottság a 26. cikkel összhangban elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján módosíthatja a halászat okozta tengeri állománypusztulás (1) bekezdésben említett arányának értékét.

(3)   Fertőzések váratlan kitörése, kritikusan alacsony két éven túli túlélési arány vagy egyéb előre nem látható fejlemények esetén a Tanács olyan TAC-ról határoz, amely alacsonyabb, mint a halászat okozta állománypusztulásnak az (1) bekezdésben említett arányán alapuló TAC.

8. cikk

A nemzeti kvóta szolgáltató hajók általi

  szabadidős horgászati tevékenységek keretében történő
  felhasználása [Mód. 22]

A szolgáltató hajókról

  szabadidős horgászati tevékenységek keretében
  a tengeren
  , valamint a szabadidős horgászat keretében a part mentén és a folyókban
  kifogott lazac beleszámít a nemzeti kvótába. [Mód. 23]

IVA. FEJEZET

LEGKISEBB KIRAKODÁSI MÉRET A LAZAC ÉS A TENGERI PISZTRÁNG VONATKOZÁSÁBAN

8a. cikk.

A 2005/2187/EK rendelet 14. cikkétől eltérve a legkisebb kirakodási méret a lazac vonatkozásában 60 cm és a legkisebb kirakodási méret a tengeri pisztráng vonatkozásában 50 cm az e rendelet 3. cikke (2) bekezdésének a) pontjában említett mindegyik ICES alkörzetben. [Mód. 26]

V. FEJEZET

TECHNIKAI VÉDELMI INTÉZKEDÉSEK

9. cikk

Tagállami intézkedések a gyenge folyami lazacállományok védelme érdekében

(1)   Azon vadon élő lazacállománnyal rendelkező folyókra vonatkozóan, amelyek... (*******) ig nem érték el a potenciális kétéveslazac-termelési kapacitás 50 %-át, az érintett tagállamok az e rendelet hatálybalépésétől számított két éven belül
  ...


   (********)



  -ig
  nemzeti technikai védelmi intézkedéseket állapítanak meg
  , illetve fenntartják és szükség esetén tökéletesítik a már létezőket
  . [Mód. 24]

(2)   Az (1) bekezdésben említett technikai védelmi intézkedések folyóspecifikus követelményeken alapulnak, hogy megfelelően hozzájáruljanak a 4. és az 5. cikkben meghatározott célkitűzések és célértékek teljesítéséhez. Az ilyen intézkedések alkalmazásának helyszínét a tengeri lazacvándorlási útvonalakkal kapcsolatosan rendelkezésre álló legpontosabb információk alapján kell meghatározni.

10. cikk

Intézkedések az egyéb folyami lazacállományok védelme érdekében

A tagállamok nemzeti technikai védelmi intézkedéseket állapíthatnak meg a balti folyóikra vonatkozóan a 9. cikk hatálya alá nem tartozó folyami lazacállományok tekintetében. Ezek az intézkedések hozzájárulnak a 4. és az 5. cikkben meghatározott célkitűzések és célértékek teljesítéséhez.

A Bizottság felülvizsgálja az állami támogatásokra vonatkozó iránymutatásokat, hogy a tagállamok számára megkönnyítse a fókák ás kormoránok okozta károk ellensúlyozásának lehetőségeit. [Mód. 25]

11. cikk

Bizottsági intézkedések

(1)   A Bizottság a 4. és az 5. cikkben meghatározott célkitűzések és célértékek alapján háromévente

  évente
  értékeli a tagállamok által a 9. és a 10. cikk értelmében meghozott intézkedések összeegyeztethetőségét és hatékonyságát, különösen, ha a vadon élő lazacállománnyal rendelkező folyók több tagállamot szelnek át. [Mód. 27]

(2)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 26. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a szükséges technikai védelmi intézkedések meghatározása céljából, amennyiben az érintett tagállamok e rendelet hatálybalépésének időpontját követően a megszabott határidőig nem fogadnak el ilyen intézkedéseket a 9. cikknek megfelelően.

(3)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 26. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a szükséges technikai védelmi intézkedések meghatározása céljából, amennyiben az (1) bekezdésnek megfelelően elvégzett értékelés alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a tagállami intézkedések nem egyeztethetők össze a 4. és az 5. cikkben meghatározott célkitűzésekkel és célértékekkel, illetve hogy nem alkalmasak azok elérésére.

(4)   A Bizottság által elfogadott intézkedések a 4. és az 5. cikkben meghatározott célkitűzések és célértékek elérését hivatottak biztosítani. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus Bizottság általi elfogadásával a tagállami intézkedések hatályukat vesztik.

VI. FEJEZET

KIHELYEZÉS

12. cikk

Ivadéktelepítés

(1)   Lazacivadékokat csak vadon élő lazacállománnyal rendelkező folyóba

  folyókba
  lehet telepíteni
  , amikor a helyi állomány kipusztulásának megelőzése ezt megköveteli
  . Az egyes folyókba kihelyezett kétéves lazacok száma nem haladhatja meg a folyó becsült potenciális kétéveslazac-termelési kapacitását. [Mód. 28]

(2)   Az ivadéktelepítést olyan módon kell elvégezni, amely védi a különböző folyami lazacállományok genetikai sokféleségét
  és változatosságát
  , figyelembe veszi az ivadéktelepítéssel érintett folyó és a közeli folyók meglévő halközösségeit, ezzel együtt maximalizálja az ivadéktelepítés hatását.
  A kétéves lazacnak a vadon élő lazacállománnyal rendelkező lehető legközelebbi folyóból kell származnia. [Mód. 29]

(2a)
     
  Az ivadéktelepítésre szánt kétéves lazacok zsírúszóját le kell vágni, hogy meg lehessen különböztetni őket. [Mód. 30]

(3)   A Bizottság
  ...-ig

   (*********)

  végrehajtási aktusokban állapítja meg az ezen cikk alkalmazására vonatkozó részletes szabályokat. Ezeket
  a
  végrehajtási aktusokat
  a 28. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálati

  vizsgálóbizottsági
  eljárásnak megfelelően elfogadott végrehajtási aktusok útján megállapíthat részletes szabályokat e cikk alkalmazására vonatkozóan

  kell elfogadni
  . [Mód. 31]

13. cikk

Közvetlen újratelepítés

A lazacállomány befogadására potenciálisan alkalmas folyók közvetlen újratelepítésére csak akkor kerülhet sor, ha:

| a) | a folyó
  vagy annak mellékfolyói
  szabad migrációs vízi útvonalakkal rendelkezik, vízminősége

  rendelkeznek, vízminőségük
  megfelelő, és a lazac szaporodásához és növekedéséhez megfelelő élőhelyet biztosít

  biztosítanak
  ; [Mód. 32] |
| --- | --- |

a)

a folyó
  vagy annak mellékfolyói
  szabad migrációs vízi útvonalakkal rendelkezik, vízminősége

  rendelkeznek, vízminőségük
  megfelelő, és a lazac szaporodásához és növekedéséhez megfelelő élőhelyet biztosít

  biztosítanak
  ; [Mód. 32]

| b) | a közvetlen újratelepítés célja egy életképes, önfenntartó vadon élő lazacpopuláció létrehozása vagy megerősítése; |
| --- | --- |

b)

a közvetlen újratelepítés célja egy életképes, önfenntartó vadon élő lazacpopuláció létrehozása vagy megerősítése;

| c) | létezik kihelyezés előtti és utáni, értékelést is tartalmazó monitoringprogram; |
| --- | --- |

c)

létezik kihelyezés előtti és utáni, értékelést is tartalmazó monitoringprogram;

| d) | alkalmas és megfelelő védelmi és gazdálkodási intézkedések vannak hatályban, hogy megkönnyítsék egy önfenntartó lazacpopuláció helyreállását a folyóban. |
| --- | --- |

d)

alkalmas és megfelelő védelmi és gazdálkodási intézkedések vannak hatályban, hogy megkönnyítsék egy önfenntartó lazacpopuláció helyreállását a folyóban.

| da) | az ivadéktelepítést olyan módon kell elvégezni, hogy az védje a különböző folyami lazacállományok genetikai sokféleségét, figyelembe véve az ivadéktelepítéssel érintett folyó és a közeli folyók meglévő halközösségeit, ezzel együtt maximalizálva az ivadéktelepítés hatását; [Mód. 34] |
| --- | --- |

da)

az ivadéktelepítést olyan módon kell elvégezni, hogy az védje a különböző folyami lazacállományok genetikai sokféleségét, figyelembe véve az ivadéktelepítéssel érintett folyó és a közeli folyók meglévő halközösségeit, ezzel együtt maximalizálva az ivadéktelepítés hatását; [Mód. 34]

| db) | az ivadéktelepítésre szánt kétéves lazacok zsírúszóját le kell vágni, hogy meg lehessen különböztetni őket. [Mód. 35] |
| --- | --- |

db)

az ivadéktelepítésre szánt kétéves lazacok zsírúszóját le kell vágni, hogy meg lehessen különböztetni őket. [Mód. 35]

A vízi utak rehabilitációja során a „szennyező fizet” elvnek kell vezérelvként szolgálnia.
  Az (1) bekezdésnek megfelelő közvetlen újratelepítés az 1198/2006/EK rendelet 38. cikke (2) bekezdésének alkalmazásában védelmi intézkedésnek
  is
  tekintendő. [Mód. 36]

13a. cikk

A kifejlett hal és a kétéves lazac származása

A kifejlett halnak és a kétéves lazacnak ugyanabból a vadon élő lazacállománnyal rendelkező folyóból kell származnia, vagy ha ez nem lehetséges, akkor a vadon élő lazacállománnyal rendelkező lehető legközelebbi folyómederből. [Mód. 33]

14. cikk

Átmeneti időszak

A lazacoknak a 12. és a 13. cikkel összhangban történő kihelyezéstől eltérő kihelyezése e rendelet hatálybalépésétől számítva 7 éven át
  ...
   (**********)

  -ig
  folytatódhat
  , és alapos értékelés tárgyát képezi
  .
  A fokozatos megszüntetéshez folyónkénti megközelítést kell alkalmazni. A tagállamok helyi, regionális és/vagy nemzeti hivatalai irányítják, továbbá a helyi érdekelt feleket is bevonják és az élőhelyek helyreállítása és más intézkedések tekintetében felhasználják hozzáértésüket. Az újratelepítéshez jelenleg alkalmazott gazdasági források alkalmazásáról szóló, jogilag kötelező erejű tagállami határozatok új irányt kapnak, céljuk a fokozatos megszüntetés kedvezőtlen hatásaitól esetlegesen sújtott halászok támogatása lesz. [Mód. 37]

VII. FEJEZET

ELLENŐRZÉS ÉS VÉGREHAJTÁS

15. cikk

Kapcsolat az 1224/2009/EK rendelettel

E fejezet eltérő rendelkezéseinek hiányában az e fejezetben előírt ellenőrzési intézkedéseket az 1224/2009/EK rendeletben megállapítottakon felül kell alkalmazni.

Ezenkívül az 1224/2009/EK rendelet 55. cikkének (3) bekezdését, valamint az 1224/2009/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 2011. április 8-i 404/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet rendelet

   (11)

  64. és 65. cikkét megfelelően kell alkalmazni a balti-tengeri lazac valamennyi szabadidős halászatára. [Mód. 38]

16. cikk

Hajónaplók

Az 1224/2009/EK rendelet 14. cikkétől eltérve, a lazacra vonatkozó halászati engedéllyel rendelkező, bármilyen hosszúságú uniós halászhajók parancsnokainak
  , valamint horgászattal és egyéb halászati formákkal foglalkozó szolgáltató hajók parancsnokainak
  hajónaplót kell vezetniük a műveleteikről az 1224/2009/EK rendelet 14. cikkében megállapított szabályoknak megfelelően. [Mód. 39]

17. cikk

Előzetes értesítések

Az 1224/2009/EK rendelet 17. cikke (1) bekezdésének bevezető mondatától eltérve, a fedélzeten lazacot és/vagy tengeri pisztrángot tartó, bármilyen hosszúságú uniós halászhajók
  , valamint szolgáltató hajók
  parancsnokainak a halászati művelet befejezését követően azonnal értesíteniük kell a lobogójuk szerinti tagállam illetékes hatóságait az 1224/2009/EK rendelet 17. cikkének (1) bekezdésében felsorolt információkról. [Mód. 40]

18. cikk

Különleges tevékenységi engedélyek

(1)   A szolgáltató hajóknak lazachalászatra vonatkozó, e rendelet II. mellékletének megfelelően kiállított különleges tevékenységi engedéllyel kell rendelkezniük.

(2)   Az érintett tagállamok felveszik a különleges tevékenységi engedélyeket a halászati engedélyek listájára, amelyet az 1224/2009/EK rendelet 116. cikke (1) bekezdése d) pontjának megfelelően létrehozott elektronikus adatbázis tartalmaz. A különleges tevékenységi engedélyeket érintő adatokat továbbá beviszik az 1224/2009/EK rendelet 109. cikkében említett számítógépes ellenőrző rendszerbe.

19. cikk

Fogási nyilatkozat

  nyilatkozatok szabadidős horgászat esetében [Mód. 41]

(1)   A szolgáltató hajó parancsnoka a III. mellékletnek megfelelően

  szabadidős horgászat bármely típusát űző hajók
  fogási nyilatkozatot tölt ki, és azt minden hónap utolsó napjáig benyújtja

  töltenek ki és jelentést készítenek
  a szolgáltató hajó lobogója szerinti tagállam illetékes hatóságához

  hatósága számára
  . [Mód. 42]

(2)   Az érintett tagállamok minden hónap tizenötödik napjáig rögzítik az előző hónapra vonatkozó fogási nyilatkozatokban szereplő adatokat az 1224/2009/EK rendelet 116. cikke (1) bekezdésének f) pontjával összhangban létrehozott elektronikus adatbázisukban és az 1224/2009/EK rendelet 109. cikkében említett számítógépes ellenőrző rendszerükben. Az elektronikus adatokat és a fogási nyilatkozatokat 3 évig őrzik meg.

20. cikk

Kirakodási vizsgálatok

Az érintett tagállamok kirakodási vizsgálatok útján ellenőrzik a fogási nyilatkozatokban szereplő adatok pontosságát. Az ilyen kirakodási vizsgálatok a kirakodások teljes számának legalább 10 %-át

  20 %-át
  érintik.
  Az Európai Halászati Ellenőrző Hivatal hatékony ellenőrzéseket végez, és a tagállamokat koncentráltabb és célzottabb vizsgálatok elvégzésére bátorítja azokon a helyeken, ahol feltehetően jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat zajlik, illetve bejelentést tettek ilyen halászatról. [Mód. 43]

20a. cikk

A szabadidős horgászat ellenőrzése

E rendelet alkalmazásában a szabadidős horgászat ellenőrzése elsősorban az 1224/2009/EK rendelet 55. cikke és a 404/2011/EU rendelet 64. és 65. cikke alapján történik. [Mód. 44]

21. cikk

Nemzeti ellenőrzési cselekvési programok

Az 1224/2009/EK rendelet 46. cikkében előírt nemzeti ellenőrzési cselekvési programok magukban foglalják legalább a következőket is:

| a) | az e rendelet V. fejezetének megfelelően bevezetett technikai védelmi intézkedések alkalmazása; |
| --- | --- |

a)

az e rendelet V. fejezetének megfelelően bevezetett technikai védelmi intézkedések alkalmazása;

| b) | a kvótafelhasználásra, a tevékenységi engedélyre és a fogási nyilatkozatra vonatkozó szabályok szolgáltató hajók
  és a bármilyen felszerelést használó kedvtelési célú halászat
  általi betartása; [Mód. 45] |
| --- | --- |

b)

a kvótafelhasználásra, a tevékenységi engedélyre és a fogási nyilatkozatra vonatkozó szabályok szolgáltató hajók
  és a bármilyen felszerelést használó kedvtelési célú halászat
  általi betartása; [Mód. 45]

| c) | az ivadéktelepítésre és a közvetlen újratelepítésre vonatkozó szabályok nyomon követése. |
| --- | --- |

c)

az ivadéktelepítésre és a közvetlen újratelepítésre vonatkozó szabályok nyomon követése.

VIII. FEJEZET

ADATGYŰJTÉS

22. cikk

Adatgyűjtés céljából a szmoltifikáció előtt minden vadon élő lazacállománnyal rendelkező folyó valamennyi növendéklazac-csoportja tanulmányozható elektromos halászattal.

A Bizottság végrehajtási aktusokat fogadhat el, amelyek a legújabb tudományos adatok alapján meghatározzák az elektromos halászat részletes feltételeit. E végrehajtási aktusok a 28. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálati eljárás szerint kerülnek elfogadásra. [Mód. 46]

22a. cikk

Legkésőbb ...-ig

   (***********)

  az Európai Bizottság bemutatja az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a ragadozók, különösen a fókák és kormoránok balti-tengeri lazacállományra gyakorolt hatásának témájában végzett tudományos kutatások eredményeit. Ezen kutatások eredményei képezik majd az alapot az Európai Bizottság számára, hogy elkészítse a balti-tengeri lazacállományra hatást gyakorló ragadozóállomány kezelési tervét, amely legkésőbb 2016-ban lép életbe. [Mód. 47]

22b. cikk

A Bizottság legkésőbb ...

   (************)

  -ig továbbítja a Parlament és a Tanács számára valamennyi fontosabb balti-tengeri halászati gazdálkodásnál a lazacállomány tekintetében előforduló visszadobásokról és járulékos fogásokról szóló tudományos kutatás megállapításait. [Mód. 48]

IX. FEJEZET

NYOMON KÖVETÉS

23. cikk

A tagállamok jelentéstételi kötelezettségei

(1)   Az érintett tagállamok az e rendelet hatálybalépése utáni harmadik évben

  ...-án/-én

   (*************) és azután minden harmadik évben jelentést tesznek a Bizottságnak az V. fejezetnek megfelelően elfogadott technikai védelmi intézkedésekről és az 5. cikkben meghatározott célkitűzések általuk történő teljesítéséről. [Mód. 49]

(2)   Az érintett tagállamok ...-ban (**************) és azután minden hatodik

  harmadik
  évben jelentést tesznek a Bizottságnak e rendelet végrehajtásáról és az 5. cikkben meghatározott célkitűzések teljesítéséről. A tagállami jelentés különösen a következő információkat tartalmazza:

[Mód. 50]

| a) | a nemzeti halászat alakulása, ideértve a fogások megoszlását a nyílt tenger, a parti vizek és a folyók, valamint a kereskedelmi halászok, szolgáltató hajókat működtető vállalkozások és az egyéb hobbihorgászok között; |
| --- | --- |

a)

a nemzeti halászat alakulása, ideértve a fogások megoszlását a nyílt tenger, a parti vizek és a folyók, valamint a kereskedelmi halászok, szolgáltató hajókat működtető vállalkozások és az egyéb hobbihorgászok között;

| b) | minden vadon élő lazacállománnyal rendelkező folyóra vonatkozóan az egyéves- és kétéveslazac-termelés, valamint a potenciális kétéveslazac-termelési kapacitás rendelkezésre álló legpontosabb becslése; |
| --- | --- |

b)

minden vadon élő lazacállománnyal rendelkező folyóra vonatkozóan az egyéves- és kétéveslazac-termelés, valamint a potenciális kétéveslazac-termelési kapacitás rendelkezésre álló legpontosabb becslése;

| c) | a rendelkezésre álló genetikai információk minden vadon élő folyami lazacállományra vonatkozóan; |
| --- | --- |

c)

a rendelkezésre álló genetikai információk minden vadon élő folyami lazacállományra vonatkozóan;

| d) | lazacivadék-telepítési és lazac-újratelepítési tevékenység; |
| --- | --- |

d)

lazacivadék-telepítési és lazac-újratelepítési tevékenység;

| e) | az 1224/2009/EK rendelet 46. cikkében említett nemzeti ellenőrzési cselekvési program végrehajtása. |
| --- | --- |

e)

az 1224/2009/EK rendelet 46. cikkében említett nemzeti ellenőrzési cselekvési program végrehajtása.

24. cikk

A terv értékelése

A Bizottság az azt követő évben, hogy megkapja a tagállami jelentéseket, a tagállamok e rendelet 23. cikkében említett jelentései, valamint tudományos szakvélemények alapján értékeli a gazdálkodási intézkedések balti-tengeri lazacállományra és annak halászatára gyakorolt hatását.

X. FEJEZET

A MELLÉKLETEK MÓDOSÍTÁSA

25. cikk

A mellékletek módosítása

(1)   A Bizottság a 26. cikkel összhangban elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján módosíthatja a vadon élő lazacállománnyal rendelkező folyók I. mellékletben szereplő felsorolását, hogy az mindig naprakészen tükrözze a legújabb tudományos adatokat.

(2)   A Bizottság a 26. cikkel összhangban elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján módosíthatja a II. és III. mellékletet a hatékony ellenőrzés biztosítása érdekében.

XI. FEJEZET

ELJÁRÁSI RENDELKEZÉSEK

26. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás gyakorlásának feltételeit e cikk határozza meg.

(2)   A Bizottság határozatlan időre szóló felhatalmazást kap a 6., a 7., a 11. és a 25. cikkben említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására.

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 6., a 7., a 11. és a 25. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(4)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(5)   A 6., a 7., a 11., illetve a 25. cikk alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az értesítést követő két hónapos időtartam leteltéig sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen, vagy ha az Európai Parlament és a Tanács az időtartam leteltét megelőzően egyaránt arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem emel kifogást. Ezen időtartam az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére két hónappal meghosszabbodik.

27. cikk

A felhatalmazás visszavonása

Ha valamely érintett tagállam a megszabott határidőig nem állapította meg vagy tette közzé a 6. vagy a 11. cikkben meghatározott intézkedéseket, vagy ha ezeket az intézkedéseket a 6. cikk (4) bekezdésének vagy a 11. cikk (1) bekezdésének megfelelően elvégzett értékelés alapján a Bizottság nem megfelelőnek és/vagy hatástalannak találja, a Bizottság visszavonja az érintett tagállamnak a 6., illetve a 11. cikk szerinti felhatalmazását. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. [Mód. 51]

28. cikk

A bizottság eljárása

(1)   A Bizottságot a 2371/2002/EK rendelet 30. cikke által létrehozott Halászati és Akvakultúraágazati Bizottság segíti. E bizottság a 182/2011/EU rendelet szerinti bizottság.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.

XII. FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

29. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet ...-tól/-től kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt ...,

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL C 68., 2012.3.6., 47. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2012. november 22-i álláspontja.

2

(3)  HL L 206., 1992.7.22., 7. o.

3

(4)  HL L 327., 2000.12.22., 1. o.

4

(5)  HL L 179., 1998.6.23., 1. o.

5

(6)  HL L 223., 2006.8.15., 1. o.

6

(7)  HL L 343., 2009.12.22., 1. o.

7

(8)  

  HL L 349., 2005.12.31., 1. o.

8

HL L 349., 2005.12.31., 1. o.

(9)  HL L 55., 2011.2.28., 13. o.

9

(10)  HL L 358. 2002.12.31., 59. o.

10

(*)  E rendelet hatálybalépésének időpontja.

*

(**)  E rendelet hatálybalépése után hét évvel.

**

(***)  E rendelet hatálybalépésének időpontja.

***

(****)  E rendelet hatálybalépése után öt évvel.

****

(*****)  E rendelet hatálybalépése után tizenkét évvel.

*****

(******)  E rendelet hatálybalépése után egy évvel.

******

(*******)  
  E rendelet hatálybalépésének ideje.

*******

E rendelet hatálybalépésének ideje.

(********)  
  E rendelet hatálybalépését követő két évnek megfelelő dátum.

********

E rendelet hatálybalépését követő két évnek megfelelő dátum.

(*********)  
  Három évvel e rendelet hatálybalépését követően.

*********

Három évvel e rendelet hatálybalépését követően.

(**********)  
  E rendelet hatálybalépését egy évvel követő dátum.

**********

E rendelet hatálybalépését egy évvel követő dátum.

(11)  

  HL L 112., 2011.4.30., 1. o.

11

HL L 112., 2011.4.30., 1. o.

(***********)  
  Három évvel e rendelet hatálybalépését követően.

***********

Három évvel e rendelet hatálybalépését követően.

(************)  
  Három évvel e rendelet hatálybalépését követően.

************

Három évvel e rendelet hatálybalépését követően.

(*************)  
  E rendelet hatálybalépését egy évvel követő dátum.

*************

E rendelet hatálybalépését egy évvel követő dátum.

(**************)  E rendelet hatálybalépése után 3 év.

**************

I. MELLÉKLET

Vadon élő lazacállománnyal rendelkező folyók a Balti-tenger térségében

Finnország

| — | Simojoki |
| --- | --- |

—

Simojoki

Finnország/Svédország

| — | Tornionjoki/Torneälven |
| --- | --- |

—

Tornionjoki/Torneälven

Svédország

| — | Kalixälven, Råneälven, Piteälven, Åbyälven, Byskeälven, Rickleån, Sävarån, Ume/Vindelälven, Öreälven, Lögdeälven, Emån, Mörrumsån, Ljungan |
| --- | --- |

—

Kalixälven, Råneälven, Piteälven, Åbyälven, Byskeälven, Rickleån, Sävarån, Ume/Vindelälven, Öreälven, Lögdeälven, Emån, Mörrumsån, Ljungan

Észtország

| — | Pärnu, Kunda, Keila, Vasalemma |
| --- | --- |

—

Pärnu, Kunda, Keila, Vasalemma

Lettország

| — | Salaca, Vitrupe, Peterupe, Irbe, Uzava, Saka |
| --- | --- |

—

Salaca, Vitrupe, Peterupe, Irbe, Uzava, Saka

Lettország/Litvánia

| — | Barta/Bartuva |
| --- | --- |

—

Barta/Bartuva

Litvánia

| — | Nemunas vízgyűjtő medencéje (Zeimena) |
| --- | --- |

—

Nemunas vízgyűjtő medencéje (Zeimena)

II. MELLÉKLET

A KÜLÖNLEGES TEVÉKENYSÉGI ENGEDÉLYEKBEN FELTÜNTETENDŐ MINIMUMINFORMÁCIÓK

1.   A HAJÓ ADATAI

A hajó neve (1)

Lobogó szerinti állam

A hajó lajstromozási kikötője (név és nemzeti kód)

Külső jelölés

Nemzetközi rádióhívójel (IRCS (2))

2.   AZ ENGEDÉLY JOGOSULTJA, A HAJÓ TULAJDONOSA ÉS PARANCSNOKA (3)

A természetes vagy jogi személy neve és címe

3.   A HAJÓ JELLEMZŐI

Motorteljesítmény (kW) (4)

Űrtartalom (BT-ben kifejezve):

Teljes hossz

4.   HALÁSZATI FELTÉTELEK

| 1. | Kiállítás kelte: |
| --- | --- |

1.

Kiállítás kelte:

| 2. | Érvényesség időtartama: |
| --- | --- |

2.

Érvényesség időtartama:

| 3. | Engedélyezési feltételek, ideértve adott esetben a fajt, az övezetet és a halászeszközt: |
| --- | --- |

3.

Engedélyezési feltételek, ideértve adott esetben a fajt, az övezetet és a halászeszközt:

---

(1)  Névvel rendelkező hajók számára.

(2)  Azon hajók esetében, amelyeknek rendelkezniük kell IRCS-sel.

(3)  Adja meg minden érintett személyre vonatkozóan.

(4)  A 2930/86/EGK tanácsi rendelettel összhangban (HL L 274., 1986.9.25., 1. o.).

III. MELLÉKLET

FOGÁSI NYILATKOZATOK

Minden érintett tagállam fogási nyilatkozatként kitöltendő hivatalos formanyomtatványt bocsát ki a szolgáltató hajók számára. Ez a formanyomtatvány legalább az alábbi információkat tartalmazza:

| a) | a 18. cikkel összhangban kiadott különleges tevékenységi engedély hivatkozási száma; |
| --- | --- |

a)

a 18. cikkel összhangban kiadott különleges tevékenységi engedély hivatkozási száma;

| b) | a 18. cikkel összhangban kiadott különleges tevékenységi engedéllyel rendelkező természetes vagy jogi személy neve; |
| --- | --- |

b)

a 18. cikkel összhangban kiadott különleges tevékenységi engedéllyel rendelkező természetes vagy jogi személy neve;

| c) | a szolgáltató hajó parancsnokának neve és aláírása; |
| --- | --- |

c)

a szolgáltató hajó parancsnokának neve és aláírása;

| d) | a kikötőből való távozás és a kikötőbe való érkezés dátuma és időpontja, valamint a halászati út időtartama; |
| --- | --- |

d)

a kikötőből való távozás és a kikötőbe való érkezés dátuma és időpontja, valamint a halászati út időtartama;

| e) | a kirakodás helye és ideje halászati utanként; |
| --- | --- |

e)

a kirakodás helye és ideje halászati utanként;

| f) | az alkalmazott eszközök halászati műveletenként; |
| --- | --- |

f)

az alkalmazott eszközök halászati műveletenként;

| g) | kirakodott halmennyiség fajonként és halászati utanként; |
| --- | --- |

g)

kirakodott halmennyiség fajonként és halászati utanként;

| h) | visszadobott halmennyiség fajonként és halászati utanként; |
| --- | --- |

h)

visszadobott halmennyiség fajonként és halászati utanként;

| i) | a fogások területe halászati utanként, ICES statisztikai négyszögekben kifejezve. |
| --- | --- |

i)

a fogások területe halászati utanként, ICES statisztikai négyszögekben kifejezve.

---

| 16.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 419/249 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 419/249

---

P7_TA(2012)0447

A közös kereskedelempolitikára vonatkozó bizonyos intézkedések elfogadása céljából adott felhatalmazás ***I

Az Európai Parlament 2012. november 22-i jogalkotási állásfoglalása a közös kereskedelempolitikára vonatkozó egyes rendeleteknek bizonyos intézkedések elfogadása céljából adott felhatalmazás tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0349 – C7-0162/2011 – 2011/0153(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2015/C 419/52)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0349), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0349),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 207. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0162/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 207. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0162/2011),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére (A7-0096/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére (A7-0096/2012),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

P7_TC1-COD(2011)0153

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. november 22-én került elfogadásra a közös kereskedelempolitikára vonatkozó egyes rendeleteknek bizonyos intézkedések elfogadása céljából adott felhatalmazás és végrehajtási hatáskör tekintetében történő módosításáról szóló .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel [Mód. 1]

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

rendes jogalkotási eljárás keretében (1),

mivel:

| (1) | A közös kereskedelempolitikához kapcsolódó számos alaprendelet úgy rendelkezik, hogy a jogi aktusokat a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozatban (2) megállapított eljárások szerint fogadják el. |
| --- | --- |

(1)

A közös kereskedelempolitikához kapcsolódó számos alaprendelet úgy rendelkezik, hogy a jogi aktusokat a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozatban (2) megállapított eljárások szerint fogadják el.

| (2) | Azon hatályos jogalkotási aktusokat, amelyeket a Lisszaboni Szerződés hatálybalépését megelőzően nem igazítottak hozzá az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljáráshoz, meg kell vizsgálni annak érdekében, hogy összhangban legyenek az említett Szerződés által bevezetett rendelkezésekkel. Egyes esetekben helyénvaló úgy módosítani az említett jogi aktusokat, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 290. cikke alapján a Bizottság felhatalmazást kapjon.
  Néhány esetben indokolt bizonyos, a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben

   (3)

  előírt egyes eljárások alkalmazása is. [Mód. 2] |
| --- | --- |

(2)

Azon hatályos jogalkotási aktusokat, amelyeket a Lisszaboni Szerződés hatálybalépését megelőzően nem igazítottak hozzá az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljáráshoz, meg kell vizsgálni annak érdekében, hogy összhangban legyenek az említett Szerződés által bevezetett rendelkezésekkel. Egyes esetekben helyénvaló úgy módosítani az említett jogi aktusokat, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 290. cikke alapján a Bizottság felhatalmazást kapjon.
  Néhány esetben indokolt bizonyos, a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben

   (3)

  előírt egyes eljárások alkalmazása is. [Mód. 2]

| (3) | A következő rendeleteket ezért megfelelően módosítani kell:






  — | a Tanács 1993. október 12-i 3030/93/EGK rendelete a meghatározott textiltermékek harmadik országokból történő behozatalának közös szabályairól (4), |
| --- | --- | --- |

(3)

A következő rendeleteket ezért megfelelően módosítani kell:

—

a Tanács 1993. október 12-i 3030/93/EGK rendelete a meghatározott textiltermékek harmadik országokból történő behozatalának közös szabályairól (4),

| — | a Tanács 1994. március 7-i 517/94/EK rendelete az egyes harmadik országokból származó textiltermékek kétoldalú megállapodások, jegyzőkönyvek, egyéb megállapodások vagy egyéb különleges közösségi importszabályozás hatálya alá nem tartozó behozatalának közös szabályairól (5), |
| --- | --- |

—

a Tanács 1994. március 7-i 517/94/EK rendelete az egyes harmadik országokból származó textiltermékek kétoldalú megállapodások, jegyzőkönyvek, egyéb megállapodások vagy egyéb különleges közösségi importszabályozás hatálya alá nem tartozó behozatalának közös szabályairól (5),

| — | a Tanács 2003. május 26-i 953/2003/EK rendelete egyes alapvető gyógyszerek kereskedelme Európai Unióba történő eltérítésének elkerüléséről (6), |
| --- | --- |

—

a Tanács 2003. május 26-i 953/2003/EK rendelete egyes alapvető gyógyszerek kereskedelme Európai Unióba történő eltérítésének elkerüléséről (6),

| — | a Tanács 2005. április 25-i 673/2005/EK rendelete az Amerikai Egyesült Államokból származó egyes termékek behozatalára vonatkozó kiegészítő vámok megállapításáról (7), |
| --- | --- |

—

a Tanács 2005. április 25-i 673/2005/EK rendelete az Amerikai Egyesült Államokból származó egyes termékek behozatalára vonatkozó kiegészítő vámok megállapításáról (7),

| — | a Tanács 2007. október 22-i 1342/2007/EK rendelete az Orosz Föderációból származó egyes acéltermékek behozatalára vonatkozó egyes korlátozások kezeléséről (8), |
| --- | --- |

—

a Tanács 2007. október 22-i 1342/2007/EK rendelete az Orosz Föderációból származó egyes acéltermékek behozatalára vonatkozó egyes korlátozások kezeléséről (8),

| — | a Tanács 2007. december 20-i 1528/2007/EK rendelete a gazdasági partnerségi megállapodásokat létrehozó vagy azok létrehozásához vezető megállapodásokban meghatározott, az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok (AKCS-államok) csoportjának egyes tagjaiból származó termékekre vonatkozó szabályozások alkalmazásáról (9), |
| --- | --- |

—

a Tanács 2007. december 20-i 1528/2007/EK rendelete a gazdasági partnerségi megállapodásokat létrehozó vagy azok létrehozásához vezető megállapodásokban meghatározott, az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok (AKCS-államok) csoportjának egyes tagjaiból származó termékekre vonatkozó szabályozások alkalmazásáról (9),

| — | a Tanács 2008. január 21-i 55/2008/EK rendelete a Moldovai Köztársaságnak szánt autonóm kereskedelmi kedvezmények bevezetéséről, valamint a 980/2005/EK rendelet és a 2005/924/EK bizottsági határozat módosításáról (10), |
| --- | --- |

—

a Tanács 2008. január 21-i 55/2008/EK rendelete a Moldovai Köztársaságnak szánt autonóm kereskedelmi kedvezmények bevezetéséről, valamint a 980/2005/EK rendelet és a 2005/924/EK bizottsági határozat módosításáról (10),

| — | a Tanács 2008. július 22-i 732/2008/EK rendelete az általános tarifális preferenciák rendszerének 2009. január 1-jétől2011. december 31-ig történő alkalmazásáról, illetve az 552/97/EK és az 1933/2006/EK rendelet, valamint az 1100/2006/EK és a 964/2007/EK bizottsági rendelet módosításáról
   (11), [Mód. 3] |
| --- | --- |

—

a Tanács 2008. július 22-i 732/2008/EK rendelete az általános tarifális preferenciák rendszerének 2009. január 1-jétől2011. december 31-ig történő alkalmazásáról, illetve az 552/97/EK és az 1933/2006/EK rendelet, valamint az 1100/2006/EK és a 964/2007/EK bizottsági rendelet módosításáról
   (11), [Mód. 3]

| — | a Tanács 2008. december 8-i 1340/2008/EK rendelete az Európai Közösség és a Kazah Köztársaság között az egyes acéltermékek kereskedelméről (12), |
| --- | --- |

—

a Tanács 2008. december 8-i 1340/2008/EK rendelete az Európai Közösség és a Kazah Köztársaság között az egyes acéltermékek kereskedelméről (12),

| — | a Tanács 2009. november 30-i 1215/2009/EK rendelete az Európai Unió stabilizációs és társulási folyamatában részt vevő vagy ahhoz kapcsolódó országokra és területekre vonatkozóan kivételes kereskedelmi intézkedések bevezetéséről
   (13). [Mód. 4] |
| --- | --- |

—

a Tanács 2009. november 30-i 1215/2009/EK rendelete az Európai Unió stabilizációs és társulási folyamatában részt vevő vagy ahhoz kapcsolódó országokra és területekre vonatkozóan kivételes kereskedelmi intézkedések bevezetéséről
   (13). [Mód. 4]

| (4) | A jogbiztonság biztosítása érdekében ez a rendelet nem érinti az e rendelet hatálybalépése előtt megkezdett, de le nem zárult intézkedések elfogadására irányuló eljárásokat, |
| --- | --- |

(4)

A jogbiztonság biztosítása érdekében ez a rendelet nem érinti az e rendelet hatálybalépése előtt megkezdett, de le nem zárult intézkedések elfogadására irányuló eljárásokat,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az e rendelet mellékletében felsorolt rendeleteket a melléklettel összhangban, az EUMSZ 290. cikkének
  vagy a 182/2011/EU rendelet alkalmazandó rendelkezéseinek
  megfelelően ki kell igazítani. [Mód. 5]

2. cikk

A mellékletben említett rendeletek rendelkezéseire való hivatkozásokat az e rendelet által módosított rendelkezésekre való hivatkozásként kell értelmezni.

3. cikk

Ez a rendelet nem érinti a mellékletben említett rendeletek által előírt, e rendelet hatálybalépése előtt megkezdett, de még le nem zárult intézkedések elfogadására irányuló eljárásokat.

4. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmincadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt ...,

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  Az Európai Parlament 2012. november 22-i álláspontja.

1

(2)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o.

2

(3)  

  HL L 55., 2011.2.28., 13. o.

3

HL L 55., 2011.2.28., 13. o.

(4)  HL L 275., 1993.11.8., 1. o.

4

(5)  HL L 67., 1994.3.10., 1. o.

5

(6)  HL L 135., 2003.6.3., 5. o.

6

(7)  HL L 110., 2005.4.30., 1. o.

7

(8)  HL L 300., 2007.11.17., 1. o.

8

(9)  HL L 348., 2007.12.31., 1. o.

9

(10)  HL L 20., 2008.1.24., 1. o.

10

(11)  
  HL L 211., 2008.8.6., 1. o.

11

HL L 211., 2008.8.6., 1. o.

(12)  HL L 348., 2008.12.24., 1. o.

12

(13)  
  HL L 328., 2009.12.15., 1. o.

13

HL L 328., 2009.12.15., 1. o.

MELLÉKLET

A KÖZÖS KERESKEDELEMPOLITIKA TERÜLETÉHEZ TARTOZÓ ÉS AZ EUMSZ 290. CIKKÉNEK VAGY A 182/2011/EU RENDELET RENDELKEZÉSEINEK MEGFELELŐEN KIIGAZÍTOTT RENDELETEK LISTÁJA.

1.   A Tanács 1993. október 12-i 3030/93/EGK rendelete a meghatározott textiltermékek harmadik országokból történő behozatalának közös szabályairól
   (1)

A 3030/93/EGK rendelet tekintetében az egyes textiltermékek behozatalának kezelésére szolgáló rendszer megfelelő működésének biztosítása érdekében a Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a rendelet mellékleteinek szükséges módosítására vonatkozóan. Ezen felül a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni azon intézkedések elfogadása érdekében, amelyek szükségesek az említett rendelet végrehajtásához a 182/2011/EU rendeletnek megfelelően.

Ennek megfelelően a 3030/93/EGK rendelet a következőképpen módosul:

| -1. | A 3030/93/EGK rendelet egészében a 17. cikkre történő hivatkozás helyébe a 17. cikk (2) bekezdésére történő hivatkozás lép. [Mód. 7] |
| --- | --- |

-1.

A 3030/93/EGK rendelet egészében a 17. cikkre történő hivatkozás helyébe a 17. cikk (2) bekezdésére történő hivatkozás lép. [Mód. 7]

| -1a. | A szöveg a következő (15a) és (15b) preambulumbekezdéssel egészül ki:




  „Mivel az egyes textiltermékek behozatalának kezelésére szolgáló rendszer megfelelő működésének biztosítása érdekében a Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a mellékletek módosítására, további behozatali lehetőségek engedélyezésére, keretmennyiségek bevezetésére vagy kiigazítására, illetve védintézkedések és felügyeleti rendszer bevezetésére vonatkozóan e rendeletnek megfelelően. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elkészítésekor és megszövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról. A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével és végrehajtásával kapcsolatos munkája keretében a nemzeti szakértőkkel zajló találkozóiról teljes körű tájékoztatást nyújt, és rendelkezésre bocsátja azok dokumentációit. E tekintetben a Bizottságnak biztosítania kell, hogy az Európai Parlamentet kellő mértékben bevonják – az egyéb politikai területeken szerzett korábbi tapasztalatokból eredő bevált gyakorlatokra alapozva – annak érdekében, hogy a lehető legjobb feltételek valósuljanak meg a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok Európai Parlament általi, jövőbeli ellenőrzéséhez; [Mód. 6]



  Mivel az e rendelet végrehajtását szolgáló egyes intézkedések elfogadására vonatkozó egységes feltételek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni. Ezeket a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmus szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelően kell gyakorolni



   (*)



  ;



  (*)  

  HL L 55., 2011.2.28., 13. o.”.
  "

  [Mód. 8] |
| --- | --- |

-1a.

A szöveg a következő (15a) és (15b) preambulumbekezdéssel egészül ki:

„Mivel az egyes textiltermékek behozatalának kezelésére szolgáló rendszer megfelelő működésének biztosítása érdekében a Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a mellékletek módosítására, további behozatali lehetőségek engedélyezésére, keretmennyiségek bevezetésére vagy kiigazítására, illetve védintézkedések és felügyeleti rendszer bevezetésére vonatkozóan e rendeletnek megfelelően. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elkészítésekor és megszövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról. A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével és végrehajtásával kapcsolatos munkája keretében a nemzeti szakértőkkel zajló találkozóiról teljes körű tájékoztatást nyújt, és rendelkezésre bocsátja azok dokumentációit. E tekintetben a Bizottságnak biztosítania kell, hogy az Európai Parlamentet kellő mértékben bevonják – az egyéb politikai területeken szerzett korábbi tapasztalatokból eredő bevált gyakorlatokra alapozva – annak érdekében, hogy a lehető legjobb feltételek valósuljanak meg a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok Európai Parlament általi, jövőbeli ellenőrzéséhez; [Mód. 6]

Mivel az e rendelet végrehajtását szolgáló egyes intézkedések elfogadására vonatkozó egységes feltételek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni. Ezeket a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmus szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelően kell gyakorolni



   (*)



  ;

(*)  

  HL L 55., 2011.2.28., 13. o.”.
  "

| 1. | A 2. cikk (6) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(6)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a 16a. cikknek megfelelően, az V. mellékletben szereplő keretmennyiségek, valamint azon termékkategóriák meghatározásának kiigazítása céljából, amelyekre az említett termékkategóriák vonatkoznak, amennyiben erre szükség van annak biztosításához, hogy a Kombinált Nómenklatúra (KN) későbbi módosítása vagy az ilyen termékek osztályozását módosító határozat ne eredményezze az ilyen keretmennyiségek csökkentését.” |
| --- | --- |

1.

A 2. cikk (6) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(6)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a 16a. cikknek megfelelően, az V. mellékletben szereplő keretmennyiségek, valamint azon termékkategóriák meghatározásának kiigazítása céljából, amelyekre az említett termékkategóriák vonatkoznak, amennyiben erre szükség van annak biztosításához, hogy a Kombinált Nómenklatúra (KN) későbbi módosítása vagy az ilyen termékek osztályozását módosító határozat ne eredményezze az ilyen keretmennyiségek csökkentését.”

| 2. | A 6. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az (1) bekezdésben említett helyzet orvoslására a 16a. cikknek megfelelően a mellékletek módosítására vonatkozó, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, megfelelően tiszteletben tartva a vonatkozó kétoldalú megállapodások szabályait.
  Amennyiben az intézkedések késedelmes bevezetése nehezen helyrehozható kárt okozna, és ezért a rendkívüli sürgősség megkívánja azt, az ezen bekezdés alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokra a 16b. cikkben előírt eljárást kell alkalmazni.” |
| --- | --- |

2.

A 6. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az (1) bekezdésben említett helyzet orvoslására a 16a. cikknek megfelelően a mellékletek módosítására vonatkozó, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, megfelelően tiszteletben tartva a vonatkozó kétoldalú megállapodások szabályait.

Amennyiben az intézkedések késedelmes bevezetése nehezen helyrehozható kárt okozna, és ezért a rendkívüli sürgősség megkívánja azt, az ezen bekezdés alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokra a 16b. cikkben előírt eljárást kell alkalmazni.”

| 3. | A 8. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az első bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a 16a. cikknek megfelelően, hogy az adott kontingensév során további behozatali lehetőségeket engedélyezzen, amennyiben – különleges körülmények között – egy vagy több termékkategóriából az V. mellékletben említett mennyiségeket meghaladó mennyiségek behozatala szükséges.
  Amennyiben az intézkedések késedelmes bevezetése nehezen helyrehozható kárt okozna, és ezért a rendkívüli sürgősség megkívánja azt, az első bekezdés alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokra a 16b. cikkben előírt eljárást kell alkalmazni. A Bizottság a tagállam kérelmének kézhezvételétől számított 15 munkanapon belül határozatot hoz.”; |
| --- | --- | --- |

3.

A 8. cikk a következőképpen módosul:

a)

az első bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a 16a. cikknek megfelelően, hogy az adott kontingensév során további behozatali lehetőségeket engedélyezzen, amennyiben – különleges körülmények között – egy vagy több termékkategóriából az V. mellékletben említett mennyiségeket meghaladó mennyiségek behozatala szükséges.

Amennyiben az intézkedések késedelmes bevezetése nehezen helyrehozható kárt okozna, és ezért a rendkívüli sürgősség megkívánja azt, az első bekezdés alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokra a 16b. cikkben előírt eljárást kell alkalmazni. A Bizottság a tagállam kérelmének kézhezvételétől számított 15 munkanapon belül határozatot hoz.”;

| b) | Az utolsó előtti bekezdést el kell hagyni. |
| --- | --- |

b)

Az utolsó előtti bekezdést el kell hagyni.

| 4. | A 10. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (7) bekezdésben a b) pontot el kell hagyni; |
| --- | --- | --- |

4.

A 10. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (7) bekezdésben a b) pontot el kell hagyni;

| b) | a (13) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(13)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a (3) és a (9) bekezdésben előírt intézkedésekre vonatkozóan felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a 16a. cikknek megfelelően.
  Amennyiben az intézkedések késedelmes bevezetése nehezen helyrehozható kárt okozna, és ezért a rendkívüli sürgősség megkívánja azt, az ezen bekezdés alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokra a 16b. cikkben előírt eljárást kell alkalmazni. A Bizottság a tagállam kérelmének kézhezvételétől számított 10 munkanapon belül határozatot hoz.”. |
| --- | --- |

b)

a (13) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(13)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a (3) és a (9) bekezdésben előírt intézkedésekre vonatkozóan felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a 16a. cikknek megfelelően.

Amennyiben az intézkedések késedelmes bevezetése nehezen helyrehozható kárt okozna, és ezért a rendkívüli sürgősség megkívánja azt, az ezen bekezdés alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokra a 16b. cikkben előírt eljárást kell alkalmazni. A Bizottság a tagállam kérelmének kézhezvételétől számított 10 munkanapon belül határozatot hoz.”.

| 5. | A 10a. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (2a) bekezdést el kell hagyni; |
| --- | --- | --- |

5.

A 10a. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (2a) bekezdést el kell hagyni;

| b) | a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(3)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az (1) bekezdésben előírt intézkedéseke vonatkozóan – az (1) bekezdés a) pontjában említett konzultációk megkezdését kivéve – felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a 16a. cikknek megfelelően.
  Amennyiben az intézkedések késedelmes bevezetése nehezen helyrehozható kárt okozna, és ezért a rendkívüli sürgősség megkívánja azt, az ezen bekezdés alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokra a 16b. cikkben előírt eljárást kell alkalmazni.”. |
| --- | --- |

b)

a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az (1) bekezdésben előírt intézkedéseke vonatkozóan – az (1) bekezdés a) pontjában említett konzultációk megkezdését kivéve – felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a 16a. cikknek megfelelően.

Amennyiben az intézkedések késedelmes bevezetése nehezen helyrehozható kárt okozna, és ezért a rendkívüli sürgősség megkívánja azt, az ezen bekezdés alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokra a 16b. cikkben előírt eljárást kell alkalmazni.”.

| 6. | A 13. cikk (3) bekezdése második albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „A Bizottság előzetes vagy utólagos felügyeleti rendszer bevezetéséről határoz. A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az előzetes felügyeleti rendszer bevezetése céljából felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a 16a. cikknek megfelelően.
  Amennyiben az intézkedések késedelmes bevezetése nehezen helyrehozható kárt okozna, és ezért a rendkívüli sürgősség megkívánja azt, a második albekezdés alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokra a 16b. cikkben előírt eljárást kell alkalmazni.”. |
| --- | --- |

6.

A 13. cikk (3) bekezdése második albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„A Bizottság előzetes vagy utólagos felügyeleti rendszer bevezetéséről határoz. A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az előzetes felügyeleti rendszer bevezetése céljából felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a 16a. cikknek megfelelően.

Amennyiben az intézkedések késedelmes bevezetése nehezen helyrehozható kárt okozna, és ezért a rendkívüli sürgősség megkívánja azt, a második albekezdés alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokra a 16b. cikkben előírt eljárást kell alkalmazni.”.

| 7. | A 15. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(3)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy amennyiben az Unió és a szállító ország a 16. cikkben előírt határidőn belül nem talál kielégítő megoldást, és a Bizottság megállapítja, hogy nyilvánvaló bizonyítékok állnak rendelkezésre a kijátszásról, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a 16a. cikkben meghatározott eljárásnak megfelelően azzal a céllal, hogy a keretmennyiségeket az érintett szállító országból származó termékek mennyiségével megegyező mennyiséggel csökkentse.
  Amennyiben az intézkedések késedelmes bevezetése nehezen helyrehozható kárt okozna, és ezért a rendkívüli sürgősség megkívánja azt, az ezen bekezdés alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokra a 16b. cikkben előírt eljárást kell alkalmazni.”; |
| --- | --- | --- |

7.

A 15. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy amennyiben az Unió és a szállító ország a 16. cikkben előírt határidőn belül nem talál kielégítő megoldást, és a Bizottság megállapítja, hogy nyilvánvaló bizonyítékok állnak rendelkezésre a kijátszásról, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a 16a. cikkben meghatározott eljárásnak megfelelően azzal a céllal, hogy a keretmennyiségeket az érintett szállító országból származó termékek mennyiségével megegyező mennyiséggel csökkentse.

Amennyiben az intézkedések késedelmes bevezetése nehezen helyrehozható kárt okozna, és ezért a rendkívüli sürgősség megkívánja azt, az ezen bekezdés alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokra a 16b. cikkben előírt eljárást kell alkalmazni.”;

| b) | a (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(5)   Ezenkívül, amennyiben olyan harmadik ország területének érintettségéről áll rendelkezésre bizonyíték, amely az V. mellékletben nem felsorolt WTO-tagország, a Bizottság a 16. cikkben leírt eljárás szerint konzultációt kezdeményez az érintett harmadik országgal vagy országokkal annak érdekében, hogy a probléma megoldására megfelelő intézkedést hozzon. A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az érintett harmadik ország vagy országok tekintetében keretmennyiségek bevezetése vagy az (1) bekezdésben említett helyzet ellensúlyozása céljából felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a 16a. cikknek megfelelően.
  Amennyiben az intézkedések késedelmes bevezetése nehezen helyrehozható kárt okozna, és ezért a rendkívüli sürgősség megkívánja azt, az ezen bekezdés alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokra a 16b. cikkben előírt eljárást kell alkalmazni.”. |
| --- | --- |

b)

a (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(5)   Ezenkívül, amennyiben olyan harmadik ország területének érintettségéről áll rendelkezésre bizonyíték, amely az V. mellékletben nem felsorolt WTO-tagország, a Bizottság a 16. cikkben leírt eljárás szerint konzultációt kezdeményez az érintett harmadik országgal vagy országokkal annak érdekében, hogy a probléma megoldására megfelelő intézkedést hozzon. A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az érintett harmadik ország vagy országok tekintetében keretmennyiségek bevezetése vagy az (1) bekezdésben említett helyzet ellensúlyozása céljából felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a 16a. cikknek megfelelően.

Amennyiben az intézkedések késedelmes bevezetése nehezen helyrehozható kárt okozna, és ezért a rendkívüli sürgősség megkívánja azt, az ezen bekezdés alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokra a 16b. cikkben előírt eljárást kell alkalmazni.”.

| 7a. | A 16. cikk (1) bekezdésének bevezető szövegrésze helyébe a következő szöveg lép:




  „(1)
     
  A Bizottság a 17. cikk (1a) bekezdésében meghatározott tanácsadó bizottsági eljárással összhangban eljárva az e rendeletben említett konzultációkat a következő szabályokkal összhangban folytatja le:”.


  [Mód. 9] |
| --- | --- |

7a.

A 16. cikk (1) bekezdésének bevezető szövegrésze helyébe a következő szöveg lép:

„(1)
     
  A Bizottság a 17. cikk (1a) bekezdésében meghatározott tanácsadó bizottsági eljárással összhangban eljárva az e rendeletben említett konzultációkat a következő szabályokkal összhangban folytatja le:”.

| 8. | A szöveg a következő cikkekkel egészül ki:
  „16a. cikk
  A felhatalmazás gyakorlása
  (1)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás gyakorlásának feltételeit e cikk határozza meg.
  (2)   A Bizottságnak az e rendelet 2. cikke (6) bekezdésében, 6. cikke (2) bekezdésében, 8. cikkében, 10. cikke (13) bekezdésében, 10.a. cikke (3) bekezdésében, 13. cikke (3) bekezdésében, 15. cikke (3) és (5) bekezdésében és 19. cikkében, valamint IV. melléklete 4. cikkének (3) bekezdésében, továbbá VII. melléklete 2. cikkében és 3. cikkének (1) és (3) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazása határozatlan időre

  öt évre
  szól
  ...

   (**)

  -tól/től kezdődő hatállyal
  .
  A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok vége előtt, akkor a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra.[Mód. 10]

  (3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja az e rendelet 2. cikkének (6) bekezdésében, 6. cikkének (2) bekezdésében, 8. cikkében, 10. cikkének (13) bekezdésében, 10a. cikkének (3) bekezdésében, 13. cikkének (3) bekezdésében, 15. cikkének (3) és (5) bekezdésében és 19. cikkében, valamint IV. melléklete 4. cikkének (3) bekezdésében, továbbá VII. melléklete 2. cikkében és 3. cikkének (1) és (3) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.
  (4)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.
  (5)   Az e rendelet 2. cikkének (6) bekezdése, 6. cikkének (2) bekezdése, 8. cikke, 10. cikkének (13) bekezdése, 10a. cikkének (3) bekezdése, 13. cikkének (3) bekezdése, 15. cikkének (3) és (5) bekezdése és 19. cikke, valamint IV. melléklete 4. cikkének (3) bekezdése, továbbá VII. melléklete 2. cikke és 3. cikkének (1) és (3) bekezdése értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két

  négy
  hónappal meghosszabbodik. [Mód. 11]

  16b. cikk
  Sürgősségi eljárás
  (1)   Az e cikk alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok haladéktalanul hatályba lépnek, és alkalmazandók, amennyiben nem emelnek ellenük kifogást a (2) bekezdésnek megfelelően. Az Európai Parlament és a Tanács felhatalmazáson alapuló jogi aktusról való értesítése tartalmazza a sürgősségi eljárás alkalmazásának indokait.
  (2)   Az Európai Parlament vagy a Tanács a 16a. cikk (5) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően kifogást emelhet a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen. Ebben az esetben a Bizottság az Európai Parlament vagy a Tanács kifogásáról szóló határozatról való értesítést követően haladéktalanul hatályon kívül helyezi a felhatalmazáson alapuló jogi aktust.”. |
| --- | --- |

8.

A szöveg a következő cikkekkel egészül ki:

„16a. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás gyakorlásának feltételeit e cikk határozza meg.

(2)   A Bizottságnak az e rendelet 2. cikke (6) bekezdésében, 6. cikke (2) bekezdésében, 8. cikkében, 10. cikke (13) bekezdésében, 10.a. cikke (3) bekezdésében, 13. cikke (3) bekezdésében, 15. cikke (3) és (5) bekezdésében és 19. cikkében, valamint IV. melléklete 4. cikkének (3) bekezdésében, továbbá VII. melléklete 2. cikkében és 3. cikkének (1) és (3) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazása határozatlan időre

  öt évre
  szól
  ...

   (**)

  -tól/től kezdődő hatállyal
  .
  A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok vége előtt, akkor a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra.[Mód. 10]

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja az e rendelet 2. cikkének (6) bekezdésében, 6. cikkének (2) bekezdésében, 8. cikkében, 10. cikkének (13) bekezdésében, 10a. cikkének (3) bekezdésében, 13. cikkének (3) bekezdésében, 15. cikkének (3) és (5) bekezdésében és 19. cikkében, valamint IV. melléklete 4. cikkének (3) bekezdésében, továbbá VII. melléklete 2. cikkében és 3. cikkének (1) és (3) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(4)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(5)   Az e rendelet 2. cikkének (6) bekezdése, 6. cikkének (2) bekezdése, 8. cikke, 10. cikkének (13) bekezdése, 10a. cikkének (3) bekezdése, 13. cikkének (3) bekezdése, 15. cikkének (3) és (5) bekezdése és 19. cikke, valamint IV. melléklete 4. cikkének (3) bekezdése, továbbá VII. melléklete 2. cikke és 3. cikkének (1) és (3) bekezdése értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két

  négy
  hónappal meghosszabbodik. [Mód. 11]

16b. cikk

Sürgősségi eljárás

(1)   Az e cikk alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok haladéktalanul hatályba lépnek, és alkalmazandók, amennyiben nem emelnek ellenük kifogást a (2) bekezdésnek megfelelően. Az Európai Parlament és a Tanács felhatalmazáson alapuló jogi aktusról való értesítése tartalmazza a sürgősségi eljárás alkalmazásának indokait.

(2)   Az Európai Parlament vagy a Tanács a 16a. cikk (5) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően kifogást emelhet a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen. Ebben az esetben a Bizottság az Európai Parlament vagy a Tanács kifogásáról szóló határozatról való értesítést követően haladéktalanul hatályon kívül helyezi a felhatalmazáson alapuló jogi aktust.”.

| 8a. | A 17. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:




  „(1a)
     
  Az e bekezdésre való hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 4. cikkét kell alkalmazni. A tanácsadó bizottság az ügy előterjesztését követő egy hónapon belül véleményt nyilvánít. [Mód. 12]



  (2)
     
  Az e bekezdésre való hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni. A vizsgálóbizottság az ügy előterjesztését követő egy hónapon belül véleményt nyilvánít. [Mód. 13]



  (2a)
     
  Ha a bizottságnak írásbeli eljárásban kell véleményt nyilvánítania, az ilyen eljárást eredmény nélkül lezárják, amennyiben a véleménynyilvánításra megállapított határidőn belül az elnök úgy határoz vagy a bizottsági tagok többsége ezt kéri.”.


  [Mód. 14] |
| --- | --- |

8a.

A 17. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(1a)
     
  Az e bekezdésre való hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 4. cikkét kell alkalmazni. A tanácsadó bizottság az ügy előterjesztését követő egy hónapon belül véleményt nyilvánít. [Mód. 12]

(2)
     
  Az e bekezdésre való hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni. A vizsgálóbizottság az ügy előterjesztését követő egy hónapon belül véleményt nyilvánít. [Mód. 13]

(2a)
     
  Ha a bizottságnak írásbeli eljárásban kell véleményt nyilvánítania, az ilyen eljárást eredmény nélkül lezárják, amennyiben a véleménynyilvánításra megállapított határidőn belül az elnök úgy határoz vagy a bizottsági tagok többsége ezt kéri.”.

| 8b. | A 17. cikket el kell hagyni. [Mód. 15] |
| --- | --- |

8b.

A 17. cikket el kell hagyni. [Mód. 15]

| 9. | A 19. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „19. cikk
  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a vonatkozó mellékleteknek a harmadik országokkal kötött megállapodások, jegyzőkönyvek vagy egyezmények megkötésének, módosításának vagy lejáratának vagy az Unió statisztikai szabályai, vámrendelkezései vagy közös behozatali szabályai módosításainak a figyelembevétele érdekében szükséges módosítása céljából felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a 16a. cikknek megfelelően”. |
| --- | --- |

9.

A 19. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„19. cikk

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a vonatkozó mellékleteknek a harmadik országokkal kötött megállapodások, jegyzőkönyvek vagy egyezmények megkötésének, módosításának vagy lejáratának vagy az Unió statisztikai szabályai, vámrendelkezései vagy közös behozatali szabályai módosításainak a figyelembevétele érdekében szükséges módosítása céljából felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a 16a. cikknek megfelelően”.

| 9a. | A szöveg a következő cikkel egészül ki:




  „19a. cikk




  Jelentés




  (1)
     
  A Bizottság az Európai Parlamentnek évente kétszer jelentést nyújt be a rendelet alkalmazásáról.




  (2)
     
  A jelentés tájékoztatást nyújt e rendelet végrehajtásáról.




  (3)
     
  Az Európai Parlament a jelentés Bizottság általi benyújtását követő egy hónapon belül meghívhatja a Bizottságot illetékes bizottságának eseti ülésére, hogy ismertessen és magyarázzon meg az e rendelet végrehajtásával kapcsolatosan felmerülő bármely kérdést.




  (4)
     
  A Bizottság az Európai Parlamentnek történő benyújtásától számított hat hónapon belül a jelentést nyilvánosságra hozza.”.


  [Mód. 16] |
| --- | --- |

9a.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„19a. cikk

Jelentés

(1)
     
  A Bizottság az Európai Parlamentnek évente kétszer jelentést nyújt be a rendelet alkalmazásáról.

(2)
     
  A jelentés tájékoztatást nyújt e rendelet végrehajtásáról.

(3)
     
  Az Európai Parlament a jelentés Bizottság általi benyújtását követő egy hónapon belül meghívhatja a Bizottságot illetékes bizottságának eseti ülésére, hogy ismertessen és magyarázzon meg az e rendelet végrehajtásával kapcsolatosan felmerülő bármely kérdést.

(4)
     
  A Bizottság az Európai Parlamentnek történő benyújtásától számított hat hónapon belül a jelentést nyilvánosságra hozza.”.

| 10. | A IV. melléklet 4. cikke (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(3)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy amennyiben megállapítást nyer, hogy a rendelet rendelkezéseit megsértették, az érintett szállító országgal vagy országokkal egyetértésben e rendelet vonatkozó mellékleteinek az ilyen jogsértés megismétlődésének megakadályozásához szükséges módosítása céljából felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el e rendelet 16a. cikkének megfelelően.
  Amennyiben az intézkedések késedelmes bevezetése nehezen helyrehozható kárt okozna, és ezért a rendkívüli sürgősség megkívánja azt, az ezen bekezdés alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokra az e rendelet 16b. cikkében előírt eljárást kell alkalmazni.”. |
| --- | --- |

10.

A IV. melléklet 4. cikke (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy amennyiben megállapítást nyer, hogy a rendelet rendelkezéseit megsértették, az érintett szállító országgal vagy országokkal egyetértésben e rendelet vonatkozó mellékleteinek az ilyen jogsértés megismétlődésének megakadályozásához szükséges módosítása céljából felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el e rendelet 16a. cikkének megfelelően.

Amennyiben az intézkedések késedelmes bevezetése nehezen helyrehozható kárt okozna, és ezért a rendkívüli sürgősség megkívánja azt, az ezen bekezdés alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokra az e rendelet 16b. cikkében előírt eljárást kell alkalmazni.”.

| 11. | A VII. melléklet 2. cikke helyébe a következő szöveg lép:
  „2. cikk
  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el e rendelet 16a. cikkének megfelelően abból a célból, hogy az e melléklet hatálya alá nem tartozó újrabehozatalokra egyedi keretmennyiségeket alkalmazzon, feltéve, hogy az érintett termékek az e rendelet 2. cikkében meghatározott keretmennyiségek alá tartoznak.
  Amennyiben az intézkedések késedelmes bevezetése nehezen helyrehozható kárt okozna, és ezért a rendkívüli sürgősség megkívánja azt, az ezen bekezdés alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokra az e rendelet 16b. cikkében előírt eljárást kell alkalmazni.”. |
| --- | --- |

11.

A VII. melléklet 2. cikke helyébe a következő szöveg lép:

„2. cikk

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el e rendelet 16a. cikkének megfelelően abból a célból, hogy az e melléklet hatálya alá nem tartozó újrabehozatalokra egyedi keretmennyiségeket alkalmazzon, feltéve, hogy az érintett termékek az e rendelet 2. cikkében meghatározott keretmennyiségek alá tartoznak.

Amennyiben az intézkedések késedelmes bevezetése nehezen helyrehozható kárt okozna, és ezért a rendkívüli sürgősség megkívánja azt, az ezen bekezdés alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokra az e rendelet 16b. cikkében előírt eljárást kell alkalmazni.”.

| 12. | A VII. melléklet 3. cikke a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a kategóriák közötti átcsoportosítás, valamint az egyedi keretmennyiségek egy részének előzetes felhasználása vagy egyik évről egy másikra történő átvitele céljából felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a 16a. cikknek megfelelően.
  Amennyiben az intézkedések késedelmes bevezetése nehezen helyrehozható kárt okozna, és ezért a rendkívüli sürgősség megkívánja azt, az ezen bekezdés alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokra az e rendelet 16b. cikkében előírt eljárást kell alkalmazni.”; |
| --- | --- | --- |

12.

A VII. melléklet 3. cikke a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a kategóriák közötti átcsoportosítás, valamint az egyedi keretmennyiségek egy részének előzetes felhasználása vagy egyik évről egy másikra történő átvitele céljából felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a 16a. cikknek megfelelően.

Amennyiben az intézkedések késedelmes bevezetése nehezen helyrehozható kárt okozna, és ezért a rendkívüli sürgősség megkívánja azt, az ezen bekezdés alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokra az e rendelet 16b. cikkében előírt eljárást kell alkalmazni.”;

| b) | a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(3)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy amennyiben további behozatalra van szükség, az egyedi keretmennyiségek módosítása céljából felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a 16a. cikknek megfelelően.
  Amennyiben az intézkedések késedelmes bevezetése nehezen helyrehozható kárt okozna, és ezért a rendkívüli sürgősség megkívánja azt, az e bekezdés alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokra az e rendelet 16b. cikkében előírt eljárást kell alkalmazni.”. |
| --- | --- |

b)

a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy amennyiben további behozatalra van szükség, az egyedi keretmennyiségek módosítása céljából felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a 16a. cikknek megfelelően.

Amennyiben az intézkedések késedelmes bevezetése nehezen helyrehozható kárt okozna, és ezért a rendkívüli sürgősség megkívánja azt, az e bekezdés alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokra az e rendelet 16b. cikkében előírt eljárást kell alkalmazni.”.

2.   A Tanács 1994. március 7-i 517/94/EK rendelete az egyes harmadik országokból származó textiltermékek kétoldalú megállapodások, jegyzőkönyvek, egyéb megállapodások vagy egyéb különleges közösségi importszabályozás hatálya alá nem tartozó behozatalának közös szabályairól
   (2)

Az 517/94/EK rendelet tekintetében az egyes textiltermékek kétoldalú megállapodások, jegyzőkönyvek, egyéb megállapodások vagy egyéb különleges uniós importszabályozás hatálya alá nem tartozó behozatalának irányítására szolgáló rendszer megfelelő működésének biztosítása érdekében a Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a rendelet mellékleteinek szükséges módosítására vonatkozóan. Ezen felül a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni azon intézkedések elfogadása érdekében, amelyek szükségesek az említett rendelet végrehajtásához a 182/2011/EU rendeletnek megfelelően.

Ennek megfelelően az 517/94/EK rendelet a következőképpen módosul:

| -1. | A szöveg a következő (22a), (22b) és (22c) preambulumbekezdésekkel egészül ki:




  „Mivel az egyes textiltermékek kétoldalú megállapodások, jegyzőkönyvek, egyéb megállapodások vagy egyéb különleges uniós importszabályozás hatálya alá nem tartozó behozatalának irányítására szolgáló rendszer megfelelő működésének biztosítása érdekében a Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a mellékletek módosítására, az importszabályok megváltoztatására, illetve védintézkedések és felügyeleti intézkedések alkalmazására vonatkozóan e rendeletnek megfelelően a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elkészítésekor és megszövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról. A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével és végrehajtásával kapcsolatos munkája keretében a nemzeti szakértőkkel zajló találkozóiról teljes körű tájékoztatást nyújt, és rendelkezésre bocsátja azok dokumentációit. E tekintetben a Bizottságnak biztosítania kell, hogy az Európai Parlamentet kellő mértékben bevonják – az egyéb politikai területeken szerzett korábbi tapasztalatokból eredő bevált gyakorlatokra alapozva – annak érdekében, hogy a lehető legjobb feltételek valósuljanak meg a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok Európai Parlament általi, jövőbeli ellenőrzéséhez; [Mód. 17]



  Mivel az e rendelet végrehajtását szolgáló egyes intézkedések elfogadására vonatkozó egységes feltételek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni. Ezeket a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmus szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelően kell gyakorolni



   (***)



  ; [Mód. 18]



  Mivel a felügyeleti intézkedések elfogadása esetében indokolt a tanácsadó bizottsági eljárás alkalmazása, tekintettel ezen intézkedések hatására, illetve a végleges védintézkedések elfogadásához viszonyított sorrendiségükre; [Mód. 19]


  (***)  

  HL L 55., 2011.2.28., 13. o.”.
  " |
| --- | --- |

-1.

A szöveg a következő (22a), (22b) és (22c) preambulumbekezdésekkel egészül ki:

„Mivel az egyes textiltermékek kétoldalú megállapodások, jegyzőkönyvek, egyéb megállapodások vagy egyéb különleges uniós importszabályozás hatálya alá nem tartozó behozatalának irányítására szolgáló rendszer megfelelő működésének biztosítása érdekében a Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a mellékletek módosítására, az importszabályok megváltoztatására, illetve védintézkedések és felügyeleti intézkedések alkalmazására vonatkozóan e rendeletnek megfelelően a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elkészítésekor és megszövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról. A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével és végrehajtásával kapcsolatos munkája keretében a nemzeti szakértőkkel zajló találkozóiról teljes körű tájékoztatást nyújt, és rendelkezésre bocsátja azok dokumentációit. E tekintetben a Bizottságnak biztosítania kell, hogy az Európai Parlamentet kellő mértékben bevonják – az egyéb politikai területeken szerzett korábbi tapasztalatokból eredő bevált gyakorlatokra alapozva – annak érdekében, hogy a lehető legjobb feltételek valósuljanak meg a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok Európai Parlament általi, jövőbeli ellenőrzéséhez; [Mód. 17]

Mivel az e rendelet végrehajtását szolgáló egyes intézkedések elfogadására vonatkozó egységes feltételek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni. Ezeket a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmus szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelően kell gyakorolni



   (***)



  ; [Mód. 18]

Mivel a felügyeleti intézkedések elfogadása esetében indokolt a tanácsadó bizottsági eljárás alkalmazása, tekintettel ezen intézkedések hatására, illetve a végleges védintézkedések elfogadásához viszonyított sorrendiségükre; [Mód. 19]

(***)  

  HL L 55., 2011.2.28., 13. o.”.
  "

| 1. | Az 3. cikk (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(3)   Az V. mellékletben említett, az abban feltüntetett országokból származó textiltermékeket abban az esetben lehet az Unióba importálni, ha a Bizottság éves keretmennyiséget határoz meg. A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a vonatkozó mellékleteknek az említett éves keretmennyiségek meghatározása érdekében történő módosítása céljából felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a 25a. cikknek megfelelően.”. |
| --- | --- |

1.

Az 3. cikk (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   Az V. mellékletben említett, az abban feltüntetett országokból származó textiltermékeket abban az esetben lehet az Unióba importálni, ha a Bizottság éves keretmennyiséget határoz meg. A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a vonatkozó mellékleteknek az említett éves keretmennyiségek meghatározása érdekében történő módosítása céljából felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a 25a. cikknek megfelelően.”.

| 2. | Az 5. cikk a következőképpen módosul:








  a) | az (1) bekezdést el kell hagyni; [Mód. 20] |
| --- | --- | --- |

2.

Az 5. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdést el kell hagyni; [Mód. 20]

| b) | a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 25a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a III–VII. mellékletek kiigazításához szükséges intézkedésekre vonatkozóan.”. |
| --- | --- |

b)

a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 25a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a III–VII. mellékletek kiigazításához szükséges intézkedésekre vonatkozóan.”.

| 2a. | A 7. cikk a következőképpen módosul:










  a) | az (1) bekezdés bevezető mondata helyébe a következő szöveg lép:




  „(1)
     
  Ha a Bizottság számára világos, hogy kielégítően igazolt az árubehozatal 1. cikkben említett feltételeivel kapcsolatos vizsgálat szükségessége, akkor a Bizottság:”;


  [Mód. 21] |
| --- | --- | --- |

2a.

A 7. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés bevezető mondata helyébe a következő szöveg lép:

„(1)
     
  Ha a Bizottság számára világos, hogy kielégítően igazolt az árubehozatal 1. cikkben említett feltételeivel kapcsolatos vizsgálat szükségessége, akkor a Bizottság:”;

| b) | a (2) bekezdés első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:




  „(2)
     
  A 6. cikk alapján benyújtott információkon kívül a Bizottság összegyűjt valamennyi, általa szükségesnek ítélt kiegészítő információt, és adott esetben törekszik ezen információk ellenőrzésére az importőröknél, kereskedőknél, képviselőknél, gyártóknál, kereskedelmi egyesületeknél és szervezeteknél.”.


  [Mód. 22] |
| --- | --- |

b)

a (2) bekezdés első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(2)
     
  A 6. cikk alapján benyújtott információkon kívül a Bizottság összegyűjt valamennyi, általa szükségesnek ítélt kiegészítő információt, és adott esetben törekszik ezen információk ellenőrzésére az importőröknél, kereskedőknél, képviselőknél, gyártóknál, kereskedelmi egyesületeknél és szervezeteknél.”.

| 2b. | A 8. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:



  Amennyiben a Bizottság úgy véli, hogy nincs szükség uniós felügyeletre vagy védintézkedésre, akkor az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzéteszi a vizsgálatok lezárulásának tényét a vizsgálatok legfontosabb következtetéseivel együtt.”.

  [Mód. 23] |
| --- | --- |

2b.

A 8. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

| 2c. | A 11. cikk a következőképpen módosul:










  a) | az (1) bekezdés a) és b) pontjának helyébe a következő szöveg lép:










  „a) | az egyes behozatalt érintő utólagos uniós felülvizsgálatról határozhat a 25. cikk (1a) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárással összhangban; [Mód. 24] |
| --- | --- | --- | --- |

2c.

A 11. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés a) és b) pontjának helyébe a következő szöveg lép:

„a)

az egyes behozatalt érintő utólagos uniós felülvizsgálatról határozhat a 25. cikk (1a) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárással összhangban; [Mód. 24]

| b) | a 25. cikk (1a) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárással összhangban határozhat arról, hogy bizonyos behozatalt, az alakulásának ellenőrzése érdekében, előzetes uniós felügyelet alá von.”; |
| --- | --- |

b)

a 25. cikk (1a) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárással összhangban határozhat arról, hogy bizonyos behozatalt, az alakulásának ellenőrzése érdekében, előzetes uniós felügyelet alá von.”;

| b) | a (2) bekezdés a) és b) pontjának helyébe a következő szöveg lép:










  „a) | az egyes behozatalt érintő utólagos uniós felülvizsgálatról határozhat a 25. cikk (1a) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárással összhangban; [Mód. 26] |
| --- | --- | --- |

b)

a (2) bekezdés a) és b) pontjának helyébe a következő szöveg lép:

„a)

az egyes behozatalt érintő utólagos uniós felülvizsgálatról határozhat a 25. cikk (1a) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárással összhangban; [Mód. 26]

| b) | a 25. cikk (1a) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárással összhangban határozhat arról, hogy bizonyos behozatalt, az alakulásának ellenőrzése érdekében, előzetes uniós felügyelet alá von.”. |
| --- | --- |

b)

a 25. cikk (1a) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárással összhangban határozhat arról, hogy bizonyos behozatalt, az alakulásának ellenőrzése érdekében, előzetes uniós felügyelet alá von.”.

| 3. | A 12. cikk (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(3)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az (1) és a (2) bekezdésben említett intézkedésekre vonatkozóan felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a 25a. cikknek megfelelően.”. |
| --- | --- |

3.

A 12. cikk (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az (1) és a (2) bekezdésben említett intézkedésekre vonatkozóan felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a 25a. cikknek megfelelően.”.

| 4. | A 13. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „13. cikk
  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy ha saját kezdeményezésére vagy valamely tagállam kérésére megállapítja, hogy a 12. cikk (1) és (2) bekezdésében megállapított feltételek teljesülnek, és úgy véli, hogy az I. mellékletben felsorolt és mennyiségi korlátozás alá nem tartozó termékek egy adott kategóriáját mennyiségi korlátozás vagy előzetes, illetve utólagos felügyeleti intézkedések alá kell vonni, amennyiben a rendkívüli sürgősség megkívánja azt, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a 25b. cikknek megfelelően azzal a céllal, hogy bevezesse a 12. cikk (1) és (2) bekezdésében említett intézkedéseket.”. |
| --- | --- |

4.

A 13. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„13. cikk

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy ha saját kezdeményezésére vagy valamely tagállam kérésére megállapítja, hogy a 12. cikk (1) és (2) bekezdésében megállapított feltételek teljesülnek, és úgy véli, hogy az I. mellékletben felsorolt és mennyiségi korlátozás alá nem tartozó termékek egy adott kategóriáját mennyiségi korlátozás vagy előzetes, illetve utólagos felügyeleti intézkedések alá kell vonni, amennyiben a rendkívüli sürgősség megkívánja azt, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a 25b. cikknek megfelelően azzal a céllal, hogy bevezesse a 12. cikk (1) és (2) bekezdésében említett intézkedéseket.”.

| 4a. | A 15. cikk bevezető szövege helyébe a következő szöveg lép:




  „Amennyiben a 12. cikk (2) bekezdésében említett helyzet fenyeget, a Bizottság – a 25. cikk (1a) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárással összhangban – valamely tagállam kérésére vagy saját kezdeményezésére:”.


  [Mód. 28] |
| --- | --- |

4a.

A 15. cikk bevezető szövege helyébe a következő szöveg lép:

„Amennyiben a 12. cikk (2) bekezdésében említett helyzet fenyeget, a Bizottság – a 25. cikk (1a) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárással összhangban – valamely tagállam kérésére vagy saját kezdeményezésére:”.

| 5. | A 16. cikkben a harmadik bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az első bekezdésben említett intézkedésekre vonatkozóan felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a 25a. cikknek megfelelően.
  „Amennyiben az intézkedések késedelmes bevezetése nehezen helyrehozható kárt okozna, és ezért a rendkívüli sürgősség megkívánja azt, a harmadik albekezdés alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokra a 25b. cikkben előírt eljárást kell alkalmazni.”. |
| --- | --- |

5.

A 16. cikkben a harmadik bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az első bekezdésben említett intézkedésekre vonatkozóan felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a 25a. cikknek megfelelően.

„Amennyiben az intézkedések késedelmes bevezetése nehezen helyrehozható kárt okozna, és ezért a rendkívüli sürgősség megkívánja azt, a harmadik albekezdés alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokra a 25b. cikkben előírt eljárást kell alkalmazni.”.

| 6. | A 25. cikk (2), (3) és (4) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:




  „(1a)
     
  Az e bekezdésre való hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 4. cikkét kell alkalmazni. A tanácsadó bizottság az ügy előterjesztését követő egy hónapon belül véleményt nyilvánít. [Mód. 29]



  (2)
     
  Az e bekezdésre való hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni. A vizsgálóbizottság az ügy előterjesztését követő egy hónapon belül véleményt nyilvánít. [Mód. 30]



  (3)
     
  Ha a bizottságnak írásbeli eljárásban kell véleményt nyilvánítania, az ilyen eljárást eredmény nélkül lezárják, amennyiben a véleménynyilvánításra megállapított határidőn belül az elnök úgy határoz vagy a bizottsági tagok többsége ezt kéri.”;


  [Mód. 31] |
| --- | --- |

6.

A 25. cikk (2), (3) és (4) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(1a)
     
  Az e bekezdésre való hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 4. cikkét kell alkalmazni. A tanácsadó bizottság az ügy előterjesztését követő egy hónapon belül véleményt nyilvánít. [Mód. 29]

(2)
     
  Az e bekezdésre való hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni. A vizsgálóbizottság az ügy előterjesztését követő egy hónapon belül véleményt nyilvánít. [Mód. 30]

(3)
     
  Ha a bizottságnak írásbeli eljárásban kell véleményt nyilvánítania, az ilyen eljárást eredmény nélkül lezárják, amennyiben a véleménynyilvánításra megállapított határidőn belül az elnök úgy határoz vagy a bizottsági tagok többsége ezt kéri.”;

| 7. | A rendelet a következő cikkekkel egészül ki:
  „25a. cikk
  (1)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás gyakorlásának feltételeit e cikk határozza meg.
  (2)   A Bizottságnak a 3. cikk (3) bekezdésében, az 5. cikk (2) bekezdésében, a 12. cikk (3) bekezdésében, a 13. cikkben, a 16. cikkben és a 28. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazása határozatlan időre

  öt évre
  szól
  ...

   (****)

  -tól/től kezdődő hatállyal
  .
  A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok vége előtt, akkor a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra. [Mód. 32]

  (3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 3. cikk (3) bekezdésében, az 5. cikk (2) bekezdésében, a 12. cikk (3) bekezdésében, a 13. cikkben, a 16. cikkben és a 28. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.
  (4)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.
  (5)   A 3. cikk (3) bekezdése, az 5. cikk (2) bekezdése, a 12. cikk (3) bekezdése, a 13. cikk, a 16. cikk és a 28. cikk értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két

  négy
  hónappal meghosszabbodik. [Mód. 33]

  25b. cikk
  (1)   Az e cikk alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok haladéktalanul hatályba lépnek, és alkalmazandók, amennyiben nem emelnek ellenük kifogást a (2) bekezdésnek megfelelően. Az Európai Parlament és a Tanács felhatalmazáson alapuló jogi aktusról való értesítése tartalmazza a sürgősségi eljárás alkalmazásának indokait.
  (2)   Az Európai Parlament vagy a Tanács a 25a. cikk (5) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően kifogást emelhet a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen. Ebben az esetben a Bizottság az Európai Parlament vagy a Tanács kifogásáról szóló határozatról való értesítést követően haladéktalanul hatályon kívül helyezi a felhatalmazáson alapuló jogi aktust.”. |
| --- | --- |

7.

A rendelet a következő cikkekkel egészül ki:

„25a. cikk

(1)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás gyakorlásának feltételeit e cikk határozza meg.

(2)   A Bizottságnak a 3. cikk (3) bekezdésében, az 5. cikk (2) bekezdésében, a 12. cikk (3) bekezdésében, a 13. cikkben, a 16. cikkben és a 28. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazása határozatlan időre

  öt évre
  szól
  ...

   (****)

  -tól/től kezdődő hatállyal
  .
  A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok vége előtt, akkor a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra. [Mód. 32]

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 3. cikk (3) bekezdésében, az 5. cikk (2) bekezdésében, a 12. cikk (3) bekezdésében, a 13. cikkben, a 16. cikkben és a 28. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(4)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(5)   A 3. cikk (3) bekezdése, az 5. cikk (2) bekezdése, a 12. cikk (3) bekezdése, a 13. cikk, a 16. cikk és a 28. cikk értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két

  négy
  hónappal meghosszabbodik. [Mód. 33]

25b. cikk

(1)   Az e cikk alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok haladéktalanul hatályba lépnek, és alkalmazandók, amennyiben nem emelnek ellenük kifogást a (2) bekezdésnek megfelelően. Az Európai Parlament és a Tanács felhatalmazáson alapuló jogi aktusról való értesítése tartalmazza a sürgősségi eljárás alkalmazásának indokait.

(2)   Az Európai Parlament vagy a Tanács a 25a. cikk (5) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően kifogást emelhet a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen. Ebben az esetben a Bizottság az Európai Parlament vagy a Tanács kifogásáról szóló határozatról való értesítést követően haladéktalanul hatályon kívül helyezi a felhatalmazáson alapuló jogi aktust.”.

| 7a. | A szöveg a következő cikkel egészül ki:




  „26a. cikk




  (1)
     
  A Bizottság az Európai Parlamentnek évente kétszer jelentést nyújt be e rendelet alkalmazásáról.




  (2)
     
  A jelentés tájékoztatást nyújt e rendelet végrehajtásáról.




  (3)
     
  Az Európai Parlament a jelentés Bizottság általi benyújtását követő egy hónapon belül meghívhatja a Bizottságot illetékes bizottságának eseti ülésére, hogy ismertessen és magyarázzon meg az e rendelet végrehajtásával kapcsolatosan felmerülő bármely kérdést.




  (4)
     
  A Bizottság az Európai Parlamentnek történő benyújtásától számított hat hónapon belül a jelentést nyilvánosságra hozza.”.


  [Mód. 34] |
| --- | --- |

7a.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„26a. cikk

(1)
     
  A Bizottság az Európai Parlamentnek évente kétszer jelentést nyújt be e rendelet alkalmazásáról.

(2)
     
  A jelentés tájékoztatást nyújt e rendelet végrehajtásáról.

(3)
     
  Az Európai Parlament a jelentés Bizottság általi benyújtását követő egy hónapon belül meghívhatja a Bizottságot illetékes bizottságának eseti ülésére, hogy ismertessen és magyarázzon meg az e rendelet végrehajtásával kapcsolatosan felmerülő bármely kérdést.

(4)
     
  A Bizottság az Európai Parlamentnek történő benyújtásától számított hat hónapon belül a jelentést nyilvánosságra hozza.”.

| 8. | A 28. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „28. cikk
  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a rendelet vonatkozó mellékleteinek a harmadik országokkal kötött megállapodások vagy egyezmények megkötésének, módosításának vagy lejáratának vagy az Unió statisztikai szabályai, vámrendelkezései vagy közös behozatali szabályai módosításainak a figyelembevétele érdekében szükséges módosítása céljából felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a 25a. cikknek megfelelően.”. |
| --- | --- |

8.

A 28. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„28. cikk

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a rendelet vonatkozó mellékleteinek a harmadik országokkal kötött megállapodások vagy egyezmények megkötésének, módosításának vagy lejáratának vagy az Unió statisztikai szabályai, vámrendelkezései vagy közös behozatali szabályai módosításainak a figyelembevétele érdekében szükséges módosítása céljából felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a 25a. cikknek megfelelően.”.

3.   A Tanács 2003. május 26-i 953/2003/EK rendelete egyes alapvető gyógyszerek kereskedelme Európai Unióba történő eltérítésének elkerüléséről
   (3)

A 953/2003/EK rendelet tekintetében a rendelet hatálya alá tartozó termékek jegyzékének további termékekkel történő bővítése érdekében a Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a rendelet mellékleteinek szükséges módosítására vonatkozóan.

Ennek megfelelően a 953/2003/EK rendelet a következőképpen módosul:

| -1. | A (12) preambulumbekezdés helyébe a következő szöveg lép:










  „(12) | Az e rendelet hatálya alá tartozó termékek jegyzékének további termékekkel történő kibővítése érdekében a Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a mellékletek módosítására vonatkozóan. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elkészítésekor és megszövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról. A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével és végrehajtásával kapcsolatos munkája keretében a nemzeti szakértőkkel zajló találkozóiról teljes körű tájékoztatást nyújt, és rendelkezésre bocsátja azok dokumentációit. E tekintetben a Bizottságnak biztosítania kell, hogy az Európai Parlamentet kellő mértékben bevonják – az egyéb politikai területeken szerzett korábbi tapasztalatokból eredő bevált gyakorlatokra alapozva – annak érdekében, hogy a lehető legjobb feltételek valósuljanak meg a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok Európai Parlament általi, jövőbeli ellenőrzéséhez.” |
| --- | --- | --- |

-1.

A (12) preambulumbekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(12)

| 1. | A 4. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (3) és (4)bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(3)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az 5. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el annak eldöntésére, hogy valamely termék teljesíti-e az e rendeletben meghatározott követelményeket.
  Amennyiben egy intézkedés késedelme nehezen helyrehozható kárt okozna, és ezért a rendkívüli sürgősség megkívánja azt, az ezen bekezdés alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokra az 5a. cikkben előírt eljárást kell alkalmazni.
  (4)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy amennyiben az e rendeletben megállapított követelmények teljesülnek, az 5. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el abból a célból, hogy a soron következő aktualizálásnál a termékkel kiegészítsék az I. mellékletet. A Bizottság a kérelmezőt 15 napon belül értesíti határozatáról.
  Amennyiben egy intézkedés késedelme nehezen helyrehozható kárt okozna, és ezért a rendkívüli sürgősség megkívánja azt, az ezen bekezdés alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokra az 5a. cikkben előírt eljárást kell alkalmazni.”; |
| --- | --- | --- |

1.

A 4. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (3) és (4)bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az 5. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el annak eldöntésére, hogy valamely termék teljesíti-e az e rendeletben meghatározott követelményeket.

Amennyiben egy intézkedés késedelme nehezen helyrehozható kárt okozna, és ezért a rendkívüli sürgősség megkívánja azt, az ezen bekezdés alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokra az 5a. cikkben előírt eljárást kell alkalmazni.

(4)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy amennyiben az e rendeletben megállapított követelmények teljesülnek, az 5. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el abból a célból, hogy a soron következő aktualizálásnál a termékkel kiegészítsék az I. mellékletet. A Bizottság a kérelmezőt 15 napon belül értesíti határozatáról.

Amennyiben egy intézkedés késedelme nehezen helyrehozható kárt okozna, és ezért a rendkívüli sürgősség megkívánja azt, az ezen bekezdés alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokra az 5a. cikkben előírt eljárást kell alkalmazni.”;

| b) | a (9) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(9)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy – amennyiben az alkalmazás során szerzett tapasztalatok tükrében vagy egészségügyi válsághelyzetre adott reakcióként szükséges – az 5. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a II., III. és IV. melléklet módosítása céljából.
  Amennyiben egy intézkedés késedelme nehezen helyrehozható kárt okozna, és ezért a rendkívüli sürgősség megkívánja azt, az ezen bekezdés alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokra az 5a. cikkben előírt eljárást kell alkalmazni.”. |
| --- | --- |

b)

a (9) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(9)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy – amennyiben az alkalmazás során szerzett tapasztalatok tükrében vagy egészségügyi válsághelyzetre adott reakcióként szükséges – az 5. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a II., III. és IV. melléklet módosítása céljából.

Amennyiben egy intézkedés késedelme nehezen helyrehozható kárt okozna, és ezért a rendkívüli sürgősség megkívánja azt, az ezen bekezdés alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokra az 5a. cikkben előírt eljárást kell alkalmazni.”.

| 2. | Az 5. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „5. cikk
  (1)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás gyakorlásának feltételeit e cikk határozza meg.
  (2)   A Bizottságnak a 4. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazása határozatlan időre

  öt évre
  szól
  ...

   (*****)

  -tól/től kezdődő hatállyal
  .
  A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok vége előtt, akkor a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra. [Mód. 37]

  (3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 4. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.
  (4)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.
  (5)   A 4. cikk értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két

  négy
  hónappal meghosszabbodik.”.
  [Mód. 38] |
| --- | --- |

2.

Az 5. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„5. cikk

(1)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás gyakorlásának feltételeit e cikk határozza meg.

(2)   A Bizottságnak a 4. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazása határozatlan időre

  öt évre
  szól
  ...

   (*****)

  -tól/től kezdődő hatállyal
  .
  A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok vége előtt, akkor a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra. [Mód. 37]

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 4. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(4)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(5)   A 4. cikk értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két

  négy
  hónappal meghosszabbodik.”.

| 3. | A rendelet a következő cikkel egészül ki:
  „5a. cikk
  (1)   Az e cikk alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok haladéktalanul hatályba lépnek, és alkalmazandók, amennyiben nem emelnek ellenük kifogást a (2) bekezdésnek megfelelően. Az Európai Parlament és a Tanács felhatalmazáson alapuló jogi aktusról való értesítése tartalmazza a sürgősségi eljárás alkalmazásának indokait.
  (2)   Az Európai Parlament vagy a Tanács az 5. cikk (5) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően kifogást emelhet a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen. Ebben az esetben a Bizottság az Európai Parlament vagy a Tanács kifogásáról szóló határozatról való értesítést követően haladéktalanul hatályon kívül helyezi a felhatalmazáson alapuló jogi aktust.” |
| --- | --- |

3.

A rendelet a következő cikkel egészül ki:

„5a. cikk

(1)   Az e cikk alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok haladéktalanul hatályba lépnek, és alkalmazandók, amennyiben nem emelnek ellenük kifogást a (2) bekezdésnek megfelelően. Az Európai Parlament és a Tanács felhatalmazáson alapuló jogi aktusról való értesítése tartalmazza a sürgősségi eljárás alkalmazásának indokait.

(2)   Az Európai Parlament vagy a Tanács az 5. cikk (5) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően kifogást emelhet a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen. Ebben az esetben a Bizottság az Európai Parlament vagy a Tanács kifogásáról szóló határozatról való értesítést követően haladéktalanul hatályon kívül helyezi a felhatalmazáson alapuló jogi aktust.”

| 4. | A 11. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   A Bizottság rendszeresen

  évente kétszer
  jelentést készít az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a többszintű árképzés alá vont termékek exportvolumenéről, beleértve valamely gyártó és a rendeltetési ország kormánya által kötött partnerkapcsolati megállapodás keretein belül exportált mennyiségeket is. A jelentésnek vizsgálnia kell az országok és a betegségek körét, valamint a 3. cikk végrehajtására vonatkozó általános követelményeket. [Mód. 39]



  (3)
     
  Az Európai Parlament a jelentés Bizottság általi benyújtását követő egy hónapon belül meghívhatja a Bizottságot illetékes bizottságának eseti ülésére, hogy ismertessen és magyarázzon meg az e rendelet végrehajtásával kapcsolatosan felmerülő bármely kérdést. [Mód. 40]



  (4)
     
  A Bizottság az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak történő benyújtásától számított hat hónapon belül a jelentést nyilvánosságra hozza.”.


  [Mód 41] |
| --- | --- |

4.

A 11. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   A Bizottság rendszeresen

  évente kétszer
  jelentést készít az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a többszintű árképzés alá vont termékek exportvolumenéről, beleértve valamely gyártó és a rendeltetési ország kormánya által kötött partnerkapcsolati megállapodás keretein belül exportált mennyiségeket is. A jelentésnek vizsgálnia kell az országok és a betegségek körét, valamint a 3. cikk végrehajtására vonatkozó általános követelményeket. [Mód. 39]

(3)
     
  Az Európai Parlament a jelentés Bizottság általi benyújtását követő egy hónapon belül meghívhatja a Bizottságot illetékes bizottságának eseti ülésére, hogy ismertessen és magyarázzon meg az e rendelet végrehajtásával kapcsolatosan felmerülő bármely kérdést. [Mód. 40]

(4)
     
  A Bizottság az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak történő benyújtásától számított hat hónapon belül a jelentést nyilvánosságra hozza.”.

4.   A Tanács 2005. április 25-i 673/2005/EK rendelete az Amerikai Egyesült Államokból származó egyes termékek behozatalára vonatkozó kiegészítő vámok megállapításáról
   (4)

A 673/2005/EK rendelet tekintetében a rendeletben előírt intézkedések szükséges kiigazításainak végrehajtása érdekében a Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el az említett kiigazításokra vonatkozóan.

Ennek megfelelően a 673/2005/EK rendelet a következőképpen módosul:

| -1. | A (7) preambulumbekezdés helyébe a következő szöveg lép:










  „(7) | Az e rendeletben előírt rendelkezések szükséges kiigazításainak végrehajtása érdekében Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a kiegészítő vámtétel és az I. és a II. mellékletben szereplő listák módosítására vonatkozóan e rendeletnek megfelelően. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elkészítésekor és megszövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról. A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével és végrehajtásával kapcsolatos munkája keretében a nemzeti szakértőkkel zajló találkozóiról teljes körű tájékoztatást nyújt, és rendelkezésre bocsátja azok dokumentációit. E tekintetben a Bizottságnak biztosítania kell, hogy az Európai Parlamentet kellő mértékben bevonják – az egyéb politikai területeken szerzett korábbi tapasztalatokból eredő bevált gyakorlatokra alapozva – annak érdekében, hogy a lehető legjobb feltételek valósuljanak meg a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok Európai Parlament általi, jövőbeli ellenőrzéséhez.”. |
| --- | --- | --- |

-1.

A (7) preambulumbekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(7)

Az e rendeletben előírt rendelkezések szükséges kiigazításainak végrehajtása érdekében Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a kiegészítő vámtétel és az I. és a II. mellékletben szereplő listák módosítására vonatkozóan e rendeletnek megfelelően. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elkészítésekor és megszövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról. A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével és végrehajtásával kapcsolatos munkája keretében a nemzeti szakértőkkel zajló találkozóiról teljes körű tájékoztatást nyújt, és rendelkezésre bocsátja azok dokumentációit. E tekintetben a Bizottságnak biztosítania kell, hogy az Európai Parlamentet kellő mértékben bevonják – az egyéb politikai területeken szerzett korábbi tapasztalatokból eredő bevált gyakorlatokra alapozva – annak érdekében, hogy a lehető legjobb feltételek valósuljanak meg a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok Európai Parlament általi, jövőbeli ellenőrzéséhez.”.

| 1. | A 3. cikk (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(3)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az ezen cikk szerinti kiigazítások és módosítások végrehajtása céljából felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a 4. cikknek megfelelően.
  Amennyiben – a mellékletek kiigazítása és módosítása esetén – a rendkívüli sürgősség megkívánja azt, az ezen bekezdés alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokra a 4a. cikkben előírt eljárást kell alkalmazni.”. |
| --- | --- |

1.

A 3. cikk (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az ezen cikk szerinti kiigazítások és módosítások végrehajtása céljából felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a 4. cikknek megfelelően.

Amennyiben – a mellékletek kiigazítása és módosítása esetén – a rendkívüli sürgősség megkívánja azt, az ezen bekezdés alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokra a 4a. cikkben előírt eljárást kell alkalmazni.”.

| 2. | A 4. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „4. cikk
  (1)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás gyakorlásának feltételeit e cikk határozza meg.
  (2)   A Bizottságnak a 3. cikk (3) bekezdésében, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazása határozatlan időre

  öt évre
  szól
  ...

   (******)

  -tól/től kezdődő hatállyal
  .
  A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok vége előtt, akkor a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra. [Mód. 43]

  (3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 3. cikk (3) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.
  (4)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.
  (5)   A 3. cikk (3) bekezdése értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két

  négy
  hónappal meghosszabbodik.”.
  [Mód. 44] |
| --- | --- |

2.

A 4. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„4. cikk

(1)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás gyakorlásának feltételeit e cikk határozza meg.

(2)   A Bizottságnak a 3. cikk (3) bekezdésében, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazása határozatlan időre

  öt évre
  szól
  ...

   (******)

  -tól/től kezdődő hatállyal
  .
  A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok vége előtt, akkor a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra. [Mód. 43]

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 3. cikk (3) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(4)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(5)   A 3. cikk (3) bekezdése értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két

  négy
  hónappal meghosszabbodik.”.

| 3. | A rendelet a következő cikkel egészül ki:
  „4a. cikk
  (1)   Az e cikk alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok haladéktalanul hatályba lépnek, és alkalmazandók, amennyiben nem emelnek ellenük kifogást a (2) bekezdésnek megfelelően. Az Európai Parlament és a Tanács felhatalmazáson alapuló jogi aktusról való értesítése tartalmazza a sürgősségi eljárás alkalmazásának indokait.
  (2)   Az Európai Parlament vagy a Tanács a 4. cikk (5) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően kifogást emelhet a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen. Ebben az esetben a Bizottság az Európai Parlament vagy a Tanács kifogásáról szóló határozatról való értesítést követően haladéktalanul hatályon kívül helyezi a felhatalmazáson alapuló jogi aktust.”. |
| --- | --- |

3.

A rendelet a következő cikkel egészül ki:

„4a. cikk

(1)   Az e cikk alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok haladéktalanul hatályba lépnek, és alkalmazandók, amennyiben nem emelnek ellenük kifogást a (2) bekezdésnek megfelelően. Az Európai Parlament és a Tanács felhatalmazáson alapuló jogi aktusról való értesítése tartalmazza a sürgősségi eljárás alkalmazásának indokait.

(2)   Az Európai Parlament vagy a Tanács a 4. cikk (5) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően kifogást emelhet a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen. Ebben az esetben a Bizottság az Európai Parlament vagy a Tanács kifogásáról szóló határozatról való értesítést követően haladéktalanul hatályon kívül helyezi a felhatalmazáson alapuló jogi aktust.”.

| 3a. | A 7. cikk helyébe a következő szöveg lép:



  „7. cikk




  A Bizottság javaslatot nyújt be az Európai Parlament és a Tanács számára e rendelet hatályon kívül helyezéséről, miután az Amerikai Egyesült Államok teljes mértékben végrehajtotta a WTO Vitarendezési Testületének ajánlását.”.


  [Mód. 45] |
| --- | --- |

3a.

A 7. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„7. cikk

A Bizottság javaslatot nyújt be az Európai Parlament és a Tanács számára e rendelet hatályon kívül helyezéséről, miután az Amerikai Egyesült Államok teljes mértékben végrehajtotta a WTO Vitarendezési Testületének ajánlását.”.

5.   A Tanács 2007. október 22-i 1342/2007/EK rendelete az Orosz Föderációból származó egyes acéltermékek behozatalára vonatkozó egyes korlátozások kezeléséről
   (5)

Az 1342/2007/EK rendelet tekintetében az egyes acéltermékek behozatalára vonatkozó korlátozások kiigazításának elfogadása révén történő hatékony kezelés lehetővé tétele érdekében a Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el az V. melléklet módosítására vonatkozóan.

Ennek megfelelően az 1342/2007/EK rendelet a következőképpen módosul:

| -1. | A szöveg a következő preambulumbekezdéssel egészül ki:










  „(10a) | Az egyes acéltermékek behozatalára vonatkozó korlátozások kiigazításának elfogadása révén történő hatékony kezelés lehetővé tétele érdekében a Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el az V. melléklet módosítására vonatkozóan. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elkészítésekor és megszövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról. A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével és végrehajtásával kapcsolatos munkája keretében a nemzeti szakértőkkel zajló találkozóiról teljes körű tájékoztatást nyújt, és rendelkezésre bocsátja azok dokumentációit. E tekintetben a Bizottságnak biztosítania kell, hogy az Európai Parlamentet kellő mértékben bevonják – az egyéb politikai területeken szerzett korábbi tapasztalatokból eredő bevált gyakorlatokra alapozva – annak érdekében, hogy a lehető legjobb feltételek valósuljanak meg a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok Európai Parlament általi, jövőbeli ellenőrzéséhez.”. |
| --- | --- | --- |

-1.

A szöveg a következő preambulumbekezdéssel egészül ki:

„(10a)

Az egyes acéltermékek behozatalára vonatkozó korlátozások kiigazításának elfogadása révén történő hatékony kezelés lehetővé tétele érdekében a Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el az V. melléklet módosítására vonatkozóan. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elkészítésekor és megszövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról. A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével és végrehajtásával kapcsolatos munkája keretében a nemzeti szakértőkkel zajló találkozóiról teljes körű tájékoztatást nyújt, és rendelkezésre bocsátja azok dokumentációit. E tekintetben a Bizottságnak biztosítania kell, hogy az Európai Parlamentet kellő mértékben bevonják – az egyéb politikai területeken szerzett korábbi tapasztalatokból eredő bevált gyakorlatokra alapozva – annak érdekében, hogy a lehető legjobb feltételek valósuljanak meg a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok Európai Parlament általi, jövőbeli ellenőrzéséhez.”.

| 1. | Az 5. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „5 cikk
  A megállapodás 3. cikke (3) és (4) bekezdésének, valamint 10. cikke (1) bekezdése második albekezdésének alkalmazása céljából a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy e rendelet 31a. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az V. mellékletben megállapított keretmennyiségek szükséges kiigazítására vonatkozóan.
  Amennyiben egy intézkedés késedelme nehezen helyrehozható kárt okozna, és ezért a rendkívüli sürgősség megkívánja azt, az ezen cikk alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokra a 31b. cikkben előírt eljárást kell alkalmazni.”. |
| --- | --- |

1.

Az 5. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„5 cikk

A megállapodás 3. cikke (3) és (4) bekezdésének, valamint 10. cikke (1) bekezdése második albekezdésének alkalmazása céljából a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy e rendelet 31a. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az V. mellékletben megállapított keretmennyiségek szükséges kiigazítására vonatkozóan.

Amennyiben egy intézkedés késedelme nehezen helyrehozható kárt okozna, és ezért a rendkívüli sürgősség megkívánja azt, az ezen cikk alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokra a 31b. cikkben előírt eljárást kell alkalmazni.”.

| 2. | A 6. cikk (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(3)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy amennyiben az Unió és az Orosz Föderáció nem talál kielégítő megoldást, és a Bizottság megállapítja, hogy nyilvánvaló bizonyítékok állnak rendelkezésre a kijátszásról, a 31a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az V. melléklet kiigazításáról azzal a céllal, hogy a keretmennyiségeket az Orosz Föderációból származó termékek mennyiségével megegyező mennyiséggel csökkentse.
  Amennyiben egy intézkedés késedelme nehezen helyrehozható kárt okozna, és ezért a rendkívüli sürgősség megkívánja azt, az ezen bekezdés alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokra a 31b. cikkben előírt eljárást kell alkalmazni.”. |
| --- | --- |

2.

A 6. cikk (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy amennyiben az Unió és az Orosz Föderáció nem talál kielégítő megoldást, és a Bizottság megállapítja, hogy nyilvánvaló bizonyítékok állnak rendelkezésre a kijátszásról, a 31a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az V. melléklet kiigazításáról azzal a céllal, hogy a keretmennyiségeket az Orosz Föderációból származó termékek mennyiségével megegyező mennyiséggel csökkentse.

Amennyiben egy intézkedés késedelme nehezen helyrehozható kárt okozna, és ezért a rendkívüli sürgősség megkívánja azt, az ezen bekezdés alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokra a 31b. cikkben előírt eljárást kell alkalmazni.”.

| 3. | A 12. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „Amennyiben a 11. cikkben említett hatályos uniós eljárásoknak megfelelően elfogadott besoroló határozat olyan termékcsoportot érint, amelyre keretmennyiség vonatkozik, a Bizottság szükség esetén a 9. cikknek megfelelően haladéktalanul konzultációt kezdeményez annak érdekében, hogy megállapodásra jusson az V. mellékletben előírt megfelelő keretmennyiségek bármely szükséges kiigazításával kapcsolatban. A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az V. melléklet e célból történő kiigazítására vonatkozóan felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a 31a. cikknek megfelelően.”. |
| --- | --- |

3.

A 12. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„Amennyiben a 11. cikkben említett hatályos uniós eljárásoknak megfelelően elfogadott besoroló határozat olyan termékcsoportot érint, amelyre keretmennyiség vonatkozik, a Bizottság szükség esetén a 9. cikknek megfelelően haladéktalanul konzultációt kezdeményez annak érdekében, hogy megállapodásra jusson az V. mellékletben előírt megfelelő keretmennyiségek bármely szükséges kiigazításával kapcsolatban. A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az V. melléklet e célból történő kiigazítására vonatkozóan felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a 31a. cikknek megfelelően.”.

| 4. | A rendelet a IV. melléklet címe után a következő cikkekkel egészül ki:
  „31a. cikk
  (1)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás gyakorlásának feltételeit e cikk határozza meg.
  (2)   A Bizottságnak az 5. cikkben, a 6. cikk (3) bekezdésében és a 12. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazása határozatlan időre

  öt évre
  szól
  ...

   (*******)

  -tól/től kezdődő hatállyal
  .
  A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok vége előtt, akkor a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra. [Mód. 47]

  (3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja az 5. cikkben, a 6. cikk (3) bekezdésében és a 12. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.
  (4)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.
  (5)   Az 5. cikk, a 6. cikk (3) bekezdése és a 12. cikk értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két

  négy
  hónappal meghosszabbodik. [Mód. 48]

  31b. cikk
  (1)   Az e cikk alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok haladéktalanul hatályba lépnek, és alkalmazandók, amíg nem emelnek ellenük kifogást a (2) bekezdésnek megfelelően. Az ilyen felhatalmazáson alapuló jogi aktusról az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak küldött értesítésben meg kell indokolni a sürgősségi eljárás alkalmazását.
  (2)   Az Európai Parlament vagy a Tanács a 31a. cikk (5) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően kifogást emelhet a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen. Ebben az esetben a Bizottság az Európai Parlament vagy a Tanács kifogásáról szóló határozatról való értesítést követően haladéktalanul hatályon kívül helyezi a felhatalmazáson alapuló jogi aktust.”. |
| --- | --- |

4.

A rendelet a IV. melléklet címe után a következő cikkekkel egészül ki:

„31a. cikk

(1)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás gyakorlásának feltételeit e cikk határozza meg.

(2)   A Bizottságnak az 5. cikkben, a 6. cikk (3) bekezdésében és a 12. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazása határozatlan időre

  öt évre
  szól
  ...

   (*******)

  -tól/től kezdődő hatállyal
  .
  A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok vége előtt, akkor a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra. [Mód. 47]

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja az 5. cikkben, a 6. cikk (3) bekezdésében és a 12. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(4)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(5)   Az 5. cikk, a 6. cikk (3) bekezdése és a 12. cikk értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két

  négy
  hónappal meghosszabbodik. [Mód. 48]

31b. cikk

(1)   Az e cikk alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok haladéktalanul hatályba lépnek, és alkalmazandók, amíg nem emelnek ellenük kifogást a (2) bekezdésnek megfelelően. Az ilyen felhatalmazáson alapuló jogi aktusról az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak küldött értesítésben meg kell indokolni a sürgősségi eljárás alkalmazását.

(2)   Az Európai Parlament vagy a Tanács a 31a. cikk (5) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően kifogást emelhet a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen. Ebben az esetben a Bizottság az Európai Parlament vagy a Tanács kifogásáról szóló határozatról való értesítést követően haladéktalanul hatályon kívül helyezi a felhatalmazáson alapuló jogi aktust.”.

6.   A Tanács 2007. december 20-i 1528/2007/EK rendelete a gazdasági partnerségi megállapodásokat létrehozó vagy azok létrehozásához vezető megállapodásokban meghatározott, az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok (AKCS-államok) csoportjának egyes tagjaiból származó termékekre vonatkozó szabályozások alkalmazásáról
   (6)

Az 1528/2007/EK rendelet tekintetében az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok (AKCS-államok) csoportjának egyes tagjaiból származó termékekre vonatkozó szabályozások technikai kiigazítása érdekében a Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a rendelet technikai módosítására vonatkozóan.

Ennek megfelelően az 1528/2007/EK rendelet a következőképpen módosul:

| -1. | A szöveg a következő preambulumbekezdéssel egészül ki:










  „(16a) | Az e rendelet alkalmazásához szükséges rendelkezések elfogadása érdekében a Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el az I. melléklet módosítására – régiók vagy államok hozzáadása vagy törlése érdekében –, illetve a II. melléklet alkalmazásának eredményeként szükségessé váló technikai módosításokra vonatkozóan. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elkészítésekor és megszövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról. A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével és végrehajtásával kapcsolatos munkája keretében a nemzeti szakértőkkel zajló találkozóiról teljes körű tájékoztatást nyújt, és rendelkezésre bocsátja azok dokumentációit. E tekintetben a Bizottságnak biztosítania kell, hogy az Európai Parlamentet kellő mértékben bevonják – az egyéb politikai területeken szerzett korábbi tapasztalatokból eredő bevált gyakorlatokra alapozva – annak érdekében, hogy a lehető legjobb feltételek valósuljanak meg a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok Európai Parlament általi, jövőbeli ellenőrzéséhez.”. |
| --- | --- | --- |

-1.

A szöveg a következő preambulumbekezdéssel egészül ki:

„(16a)

Az e rendelet alkalmazásához szükséges rendelkezések elfogadása érdekében a Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el az I. melléklet módosítására – régiók vagy államok hozzáadása vagy törlése érdekében –, illetve a II. melléklet alkalmazásának eredményeként szükségessé váló technikai módosításokra vonatkozóan. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elkészítésekor és megszövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról. A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével és végrehajtásával kapcsolatos munkája keretében a nemzeti szakértőkkel zajló találkozóiról teljes körű tájékoztatást nyújt, és rendelkezésre bocsátja azok dokumentációit. E tekintetben a Bizottságnak biztosítania kell, hogy az Európai Parlamentet kellő mértékben bevonják – az egyéb politikai területeken szerzett korábbi tapasztalatokból eredő bevált gyakorlatokra alapozva – annak érdekében, hogy a lehető legjobb feltételek valósuljanak meg a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok Európai Parlament általi, jövőbeli ellenőrzéséhez.”.

| -1a. | A 2. cikk a következőképpen módosul:










  a) | a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:




  „(2)
     
  A Bizottság a 24a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján módosítja az I. mellékletet az AKCS-államok csoportjába tartozó azon régiók vagy államok felvétele érdekében, amelyek lezárták tárgyalásaikat egy, az Unió és az adott régió vagy állam közötti, legalább a GATT 1994 XXIV. cikkében meghatározott követelményeknek megfelelő megállapodásról.”.


  [Mód. 50] |
| --- | --- | --- |

-1a.

A 2. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(2)
     
  A Bizottság a 24a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján módosítja az I. mellékletet az AKCS-államok csoportjába tartozó azon régiók vagy államok felvétele érdekében, amelyek lezárták tárgyalásaikat egy, az Unió és az adott régió vagy állam közötti, legalább a GATT 1994 XXIV. cikkében meghatározott követelményeknek megfelelő megállapodásról.”.

| b) | a (3) bekezdésben a bevezető rész helyébe a következő szöveg lép:




  „(3)
     
  Az ilyen régió vagy állam az I. melléklet listáján marad, amíg a Bizottság a 24a. cikknek megfelelően el nem fogadja az I. mellékletet módosító, felhatalmazáson alapuló jogi aktust, amely az adott államot vagy régiót eltávolítja a mellékletből, különösen a következő esetekben:”.


  [Mód. 51] |
| --- | --- |

b)

a (3) bekezdésben a bevezető rész helyébe a következő szöveg lép:

„(3)
     
  Az ilyen régió vagy állam az I. melléklet listáján marad, amíg a Bizottság a 24a. cikknek megfelelően el nem fogadja az I. mellékletet módosító, felhatalmazáson alapuló jogi aktust, amely az adott államot vagy régiót eltávolítja a mellékletből, különösen a következő esetekben:”.

| 1. | A 4. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(3)   A Bizottság a közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendelettel (********) létrehozott Vámkódex Bizottság segítségével ellenőrzi a II. mellékletben foglalt intézkedéseknek a végrehajtását és alkalmazását.
  (4)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a II. mellékletnek az említett melléklet alkalmazásának eredményeként szükségessé váló technikai módosításaira vonatkozóan [insert the number of the Article(s) laying down the procedure for the adoption of delegated acts, currently Articles 24a to 24c of proposal COM(2011) 82 final].cikknek a
  24a. cikknek
  megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el. [Mód. 52]

  (5)   A II. melléklet kezelésével kapcsolatos határozatok a 2913/92/EGK rendelet 247. és 247a. cikkében említett eljárással összhangban fogadhatók el.

  (********)  HL L 302., 1992.10.19., 1. o.”." |
| --- | --- |

1.

A 4. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   A Bizottság a közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendelettel (********) létrehozott Vámkódex Bizottság segítségével ellenőrzi a II. mellékletben foglalt intézkedéseknek a végrehajtását és alkalmazását.

(4)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a II. mellékletnek az említett melléklet alkalmazásának eredményeként szükségessé váló technikai módosításaira vonatkozóan [insert the number of the Article(s) laying down the procedure for the adoption of delegated acts, currently Articles 24a to 24c of proposal COM(2011) 82 final].cikknek a
  24a. cikknek
  megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el. [Mód. 52]

(5)   A II. melléklet kezelésével kapcsolatos határozatok a 2913/92/EGK rendelet 247. és 247a. cikkében említett eljárással összhangban fogadhatók el.

(********)  HL L 302., 1992.10.19., 1. o.”."

| 2. | A 23. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „23 cikk
  A technikai fejleményekhez való alkalmazkodás
  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az 5., valamint a 8–22. cikkeknek az e rendelet és az I. mellékletben felsorolt régiókkal, illetve államokkal ideiglenes alkalmazással aláírt vagy az EUMSZ 218. cikkével összhangban megkötött megállapodások közötti eltérések miatt szükséges technikai jellegű módosításaira vonatkozóan felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a(z) [insert the number of the Article(s) laying down the procedure for the adoption of delegated acts, currently Articles 24a to 24c of proposal COM(2011) 82 final]. cikknek a
  24a. cikknek
  megfelelően.”.
  [Mód. 53] |
| --- | --- |

2.

A 23. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„23 cikk

A technikai fejleményekhez való alkalmazkodás

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az 5., valamint a 8–22. cikkeknek az e rendelet és az I. mellékletben felsorolt régiókkal, illetve államokkal ideiglenes alkalmazással aláírt vagy az EUMSZ 218. cikkével összhangban megkötött megállapodások közötti eltérések miatt szükséges technikai jellegű módosításaira vonatkozóan felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a(z) [insert the number of the Article(s) laying down the procedure for the adoption of delegated acts, currently Articles 24a to 24c of proposal COM(2011) 82 final]. cikknek a
  24a. cikknek
  megfelelően.”.

| 2a. | A szöveg a következő cikkel egészül ki:




  „24a. cikk




  A felhatalmazás gyakorlása




  (1)
     
  A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételek mellett felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására.




  (2)
     
  A Bizottságnak a 2. cikk (2) és (3) bekezdésében, a 4. cikkben és a 23. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazása évre szól ...

   (*********)

  -tól/től kezdődő hatállyal. A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok vége előtt, akkor a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra.




  (3)
     
  Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 2. cikk (2) és (3) bekezdésében, a 4. cikk (4) bekezdésében és a 23. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. Az említett határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján vagy a határozatban megjelölt napon lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.




  (4)
     
  A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról egyidejűleg az Európai Parlamentet és a Tanácsot.




  (5)
     
  A 2. cikk (2) és (3) bekezdése, a 4. cikk (4) bekezdése és a 23. cikk értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam négy hónappal meghosszabbodik.”.


  [Mód. 54] |
| --- | --- |

2a.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„24a. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)
     
  A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételek mellett felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására.

(2)
     
  A Bizottságnak a 2. cikk (2) és (3) bekezdésében, a 4. cikkben és a 23. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazása évre szól ...

   (*********)

  -tól/től kezdődő hatállyal. A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok vége előtt, akkor a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra.

(3)
     
  Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 2. cikk (2) és (3) bekezdésében, a 4. cikk (4) bekezdésében és a 23. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. Az említett határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján vagy a határozatban megjelölt napon lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(4)
     
  A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról egyidejűleg az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(5)
     
  A 2. cikk (2) és (3) bekezdése, a 4. cikk (4) bekezdése és a 23. cikk értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam négy hónappal meghosszabbodik.”.

7.   A Tanács 2008. január 21-i 55/2008/EK rendelete a Moldovai Köztársaságnak szánt autonóm kereskedelmi kedvezmények bevezetéséről, valamint a 980/2005 rendelet és a 2005/924/EK bizottsági határozat módosításáról
   (7)

Az 55/2008/EK rendelet tekintetében a rendelet kiigazításának lehetővé tétele érdekében a Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a vámkódok változásainak tükrében vagy a Moldovával létrejövő megállapodások megkötéséhez szükséges módosításokra vonatkozóan.

Ennek megfelelően az 55/2008/EK rendelet a következőképpen módosul:

| -1. | A szöveg a következő preambulumbekezdéssel egészül ki:










  „(12a) | A rendelet kiigazításának lehetővé tétele érdekében a Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a vámkódok változásainak tükrében vagy a Moldovával létrejövő megállapodások megkötéséhez szükséges módosítások tekintetében. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elkészítésekor és megszövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról. A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével és végrehajtásával kapcsolatos munkája keretében a nemzeti szakértőkkel zajló találkozóiról teljes körű tájékoztatást nyújt, és rendelkezésre bocsátja azok dokumentációit. E tekintetben a Bizottságnak biztosítania kell, hogy az Európai Parlamentet kellő mértékben bevonják – az egyéb politikai területeken szerzett korábbi tapasztalatokból eredő bevált gyakorlatokra alapozva – annak érdekében, hogy a lehető legjobb feltételek valósuljanak meg a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok Európai Parlament általi, jövőbeli ellenőrzéséhez.”. |
| --- | --- | --- |

-1.

A szöveg a következő preambulumbekezdéssel egészül ki:

„(12a)

A rendelet kiigazításának lehetővé tétele érdekében a Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a vámkódok változásainak tükrében vagy a Moldovával létrejövő megállapodások megkötéséhez szükséges módosítások tekintetében. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elkészítésekor és megszövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról. A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével és végrehajtásával kapcsolatos munkája keretében a nemzeti szakértőkkel zajló találkozóiról teljes körű tájékoztatást nyújt, és rendelkezésre bocsátja azok dokumentációit. E tekintetben a Bizottságnak biztosítania kell, hogy az Európai Parlamentet kellő mértékben bevonják – az egyéb politikai területeken szerzett korábbi tapasztalatokból eredő bevált gyakorlatokra alapozva – annak érdekében, hogy a lehető legjobb feltételek valósuljanak meg a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok Európai Parlament általi, jövőbeli ellenőrzéséhez.”.

| 1. | A 7. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „7. cikk
  Hatáskör-átruházás
  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az ezen rendelet rendelkezéseinek következők miatt szükséges módosítása és kiigazítása céljából felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a 8b. cikknek megfelelően:






  a) | a Kombinált Nómenklatúra-kódok és a TARIC-albontások módosításai; |
| --- | --- | --- |

1.

A 7. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„7. cikk

Hatáskör-átruházás

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az ezen rendelet rendelkezéseinek következők miatt szükséges módosítása és kiigazítása céljából felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a 8b. cikknek megfelelően:

a)

a Kombinált Nómenklatúra-kódok és a TARIC-albontások módosításai;

| b) | az Unió és Moldova közötti egyéb megállapodások megkötése.”. |
| --- | --- |

b)

az Unió és Moldova közötti egyéb megállapodások megkötése.”.

| 2. | A szöveg a következő cikkel egészül ki:
  „8b. cikk
  A felhatalmazás gyakorlása
  (1)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás gyakorlásának feltételeit e cikk határozza meg.
  (2)   A Bizottságnak a 7. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazása határozatlan időre

  öt évre
  szól
  ...

   (**********)

  -tól/től kezdődő hatállyal
  .
  A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok vége előtt, akkor a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra. [Mód. 56]

  (3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 7. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.
  (4)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.
  (5)   A 7. cikk értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két

  négy
  hónappal meghosszabbodik”.
  [Mód. 57] |
| --- | --- |

2.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„8b. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás gyakorlásának feltételeit e cikk határozza meg.

(2)   A Bizottságnak a 7. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazása határozatlan időre

  öt évre
  szól
  ...

   (**********)

  -tól/től kezdődő hatállyal
  .
  A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok vége előtt, akkor a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra. [Mód. 56]

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 7. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(4)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(5)   A 7. cikk értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két

  négy
  hónappal meghosszabbodik”.

| 2a. | A szöveg a következő cikkel egészül ki:




  „12a. cikk




  Jelentés




  (1)
     
  A Bizottság az Európai Parlamentnek évente kétszer jelentést nyújt be a rendelet alkalmazásáról.




  (2)
     
  A jelentés tájékoztatást nyújt e rendelet végrehajtásáról.




  (3)
     
  Az Európai Parlament a jelentés Bizottság általi benyújtását követő egy hónapon belül meghívhatja a Bizottságot illetékes bizottságának eseti ülésére, hogy ismertessen és magyarázzon meg az e rendelet végrehajtásával kapcsolatosan felmerülő bármely kérdést.




  (4)
     
  A Bizottság az Európai Parlamentnek történő benyújtásától számított hat hónapon belül a jelentést nyilvánosságra hozza.”.


  [Mód. 58] |
| --- | --- |

2a.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„12a. cikk

Jelentés

(1)
     
  A Bizottság az Európai Parlamentnek évente kétszer jelentést nyújt be a rendelet alkalmazásáról.

(2)
     
  A jelentés tájékoztatást nyújt e rendelet végrehajtásáról.

(3)
     
  Az Európai Parlament a jelentés Bizottság általi benyújtását követő egy hónapon belül meghívhatja a Bizottságot illetékes bizottságának eseti ülésére, hogy ismertessen és magyarázzon meg az e rendelet végrehajtásával kapcsolatosan felmerülő bármely kérdést.

(4)
     
  A Bizottság az Európai Parlamentnek történő benyújtásától számított hat hónapon belül a jelentést nyilvánosságra hozza.”.

8.
     
  A Tanács 2008. július 22-i 732/2008/EK rendelete az általános tarifális preferenciák rendszerének 2009. január 1-jétől2011. december 31-ig történő alkalmazásáról, illetve az 552/97/EK és az 1933/2006/EK rendelet, valamint az 1100/2006/EK és a 964/2007/EK bizottsági rendelet módosításáról

   (8)

A 732/2008/EK rendelet tekintetében a rendelet mellékleteinek a fejlődéshez való hozzáigazítása érdekében fel kell hatalmazni a Bizottságot, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten.

A Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és kidolgozása során biztosítania kell a releváns dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, időszerű és megfelelő átadását.

Ennek megfelelően a 732/2008/EK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 10. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:


  „(2)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a 27a. cikknek megfelelően, hogy – miután megvizsgálta a kérelmet – határozzon arról, hogy a kérelmező országra alkalmazzák-e a fenntartható fejlődésre és a jó kormányzásra vonatkozó különleges ösztönző előírást, és módosítsák-e ennek megfelelően az I. mellékletet.


  Amennyiben egy intézkedés késedelme nehezen helyrehozható kárt okozna, és ezért a rendkívüli sürgősség megkívánja azt, az ezen bekezdés alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokra a 27b. cikkben előírt eljárást kell alkalmazni.” |
| --- | --- |

1.

A 10. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a 27a. cikknek megfelelően, hogy – miután megvizsgálta a kérelmet – határozzon arról, hogy a kérelmező országra alkalmazzák-e a fenntartható fejlődésre és a jó kormányzásra vonatkozó különleges ösztönző előírást, és módosítsák-e ennek megfelelően az I. mellékletet.

Amennyiben egy intézkedés késedelme nehezen helyrehozható kárt okozna, és ezért a rendkívüli sürgősség megkívánja azt, az ezen bekezdés alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokra a 27b. cikkben előírt eljárást kell alkalmazni.”

| 2. | A 11. cikk (8) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:


  „(8)   Amennyiben az ENSZ egy adott országot levesz a legkevésbé fejlett országok listájáról, úgy az adott ország az ezen előírásra jogosult országok listájáról is lekerül. A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a 27a. cikknek megfelelően az I. melléklet módosításával egy országnak az előírás alól történő kivonása és egy legalább hároméves átmeneti időszak meghatározása céljából.” |
| --- | --- |

2.

A 11. cikk (8) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(8)   Amennyiben az ENSZ egy adott országot levesz a legkevésbé fejlett országok listájáról, úgy az adott ország az ezen előírásra jogosult országok listájáról is lekerül. A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a 27a. cikknek megfelelően az I. melléklet módosításával egy országnak az előírás alól történő kivonása és egy legalább hároméves átmeneti időszak meghatározása céljából.”

| 3. | A 25. cikk helyébe a következő szöveg lép:


  „25. cikk


  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a 27a. cikknek megfelelően a mellékletek következők miatt szükségessé váló módosításainak elfogadása céljából:








  a) | a Kombinált Nómenklatúra módosításai; |
| --- | --- | --- |

3.

A 25. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„25. cikk

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a 27a. cikknek megfelelően a mellékletek következők miatt szükségessé váló módosításainak elfogadása céljából:

a)

a Kombinált Nómenklatúra módosításai;

| b) | az országok vagy területek nemzetközi státusában vagy osztályozásában bekövetkezett változások; |
| --- | --- |

b)

az országok vagy területek nemzetközi státusában vagy osztályozásában bekövetkezett változások;

| c) | a 3. cikk (2) bekezdésének alkalmazása; |
| --- | --- |

c)

a 3. cikk (2) bekezdésének alkalmazása;

| d) | ha egy adott ország elérte a 3. cikk (1) bekezdésében meghatározott határértékeket.” |
| --- | --- |

d)

ha egy adott ország elérte a 3. cikk (1) bekezdésében meghatározott határértékeket.”

| 4. | A rendelet a következő 27a. és 27b. cikkel egészül ki:


  „27a. cikk


  A felhatalmazás gyakorlása


  (1)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás gyakorlásának feltételeit e cikk határozza meg.


  (2)   A Bizottság a 10. cikk (2) bekezdésében, a 11. cikk (8) bekezdésében és a 25. cikkben említett felhatalmazást határozatlan időre kapja.


  (3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 10. cikk (2) bekezdésében, a 11. cikk (8) bekezdésében és a 25. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A határozat az

  Európai Unió Hivatalos Lapjában

  való kihirdetését követő napon vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.


  (4)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.


  (5)   A 10. cikk (2) bekezdése, a 11. cikk (8) bekezdése és a 25. cikk alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az értesítést követő két hónapos időtartam leteltéig sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen, vagy ha az Európai Parlament és a Tanács az időtartam leteltét megelőzően egyaránt arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem emel kifogást. Ezen időtartam az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére 2 hónappal meghosszabbodik.


  27b. cikk


  Sürgősségi eljárás


  (1)   Az e cikk alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok haladéktalanul hatályba lépnek, és mindaddig alkalmazandók, amíg nem emelnek ellenük kifogást a (2) bekezdésnek megfelelően. Az ilyen felhatalmazáson alapuló jogi aktusról az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak küldött értesítésben meg kell indokolni a sürgősségi eljárás alkalmazását.


  (2)   Az Európai Parlament vagy a Tanács a 27a. cikk (5) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően kifogást emelhet a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen. Ilyen esetben a kifogásról szóló döntésről az Európai Parlament vagy a Tanács által küldött értesítést követően a Bizottság haladéktalanul visszavonja a jogi aktust.”

  [Mód. 59] |
| --- | --- |

4.

A rendelet a következő 27a. és 27b. cikkel egészül ki:

„27a. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás gyakorlásának feltételeit e cikk határozza meg.

(2)   A Bizottság a 10. cikk (2) bekezdésében, a 11. cikk (8) bekezdésében és a 25. cikkben említett felhatalmazást határozatlan időre kapja.

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 10. cikk (2) bekezdésében, a 11. cikk (8) bekezdésében és a 25. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A határozat az

  Európai Unió Hivatalos Lapjában

  való kihirdetését követő napon vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(4)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(5)   A 10. cikk (2) bekezdése, a 11. cikk (8) bekezdése és a 25. cikk alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az értesítést követő két hónapos időtartam leteltéig sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen, vagy ha az Európai Parlament és a Tanács az időtartam leteltét megelőzően egyaránt arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem emel kifogást. Ezen időtartam az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére 2 hónappal meghosszabbodik.

27b. cikk

Sürgősségi eljárás

(1)   Az e cikk alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok haladéktalanul hatályba lépnek, és mindaddig alkalmazandók, amíg nem emelnek ellenük kifogást a (2) bekezdésnek megfelelően. Az ilyen felhatalmazáson alapuló jogi aktusról az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak küldött értesítésben meg kell indokolni a sürgősségi eljárás alkalmazását.

(2)   Az Európai Parlament vagy a Tanács a 27a. cikk (5) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően kifogást emelhet a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen. Ilyen esetben a kifogásról szóló döntésről az Európai Parlament vagy a Tanács által küldött értesítést követően a Bizottság haladéktalanul visszavonja a jogi aktust.”

9.   A Tanács 2008. december 8-i 1340/2008/EK rendelete az Európai Közösség és a Kazah Köztársaság között az egyes acéltermékek kereskedelméről
   (9)

Az 1340/2008/EK rendelet tekintetében az egyes korlátozások hatékony kezelésének lehetővé tétele érdekében a Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az V. melléklet módosítására vonatkozóan.

Ennek megfelelően az 1340/2008/EK rendelet a következőképpen módosul:

| -1. | A szöveg a következő preambulumbekezdéssel egészül ki:










  „(9a) | Az egyes korlátozások hatékony kezelésének lehetővé tétele érdekében a Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el az V. melléklet módosítására vonatkozóan. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elkészítésekor és megszövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról. A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével és végrehajtásával kapcsolatos munkája keretében a nemzeti szakértőkkel zajló találkozóiról teljes körű tájékoztatást nyújt, és rendelkezésre bocsátja azok dokumentációit. E tekintetben a Bizottságnak biztosítania kell, hogy az Európai Parlamentet kellő mértékben bevonják – az egyéb politikai területeken szerzett korábbi tapasztalatokból eredő bevált gyakorlatokra alapozva – annak érdekében, hogy a lehető legjobb feltételek valósuljanak meg a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok Európai Parlament általi, jövőbeli ellenőrzéséhez.”. |
| --- | --- | --- |

-1.

A szöveg a következő preambulumbekezdéssel egészül ki:

„(9a)

Az egyes korlátozások hatékony kezelésének lehetővé tétele érdekében a Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el az V. melléklet módosítására vonatkozóan. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elkészítésekor és megszövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról. A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével és végrehajtásával kapcsolatos munkája keretében a nemzeti szakértőkkel zajló találkozóiról teljes körű tájékoztatást nyújt, és rendelkezésre bocsátja azok dokumentációit. E tekintetben a Bizottságnak biztosítania kell, hogy az Európai Parlamentet kellő mértékben bevonják – az egyéb politikai területeken szerzett korábbi tapasztalatokból eredő bevált gyakorlatokra alapozva – annak érdekében, hogy a lehető legjobb feltételek valósuljanak meg a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok Európai Parlament általi, jövőbeli ellenőrzéséhez.”.

| 1. | Az 5. cikk (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(3)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy amennyiben az Unió és a Kazah Köztársaság nem talál kielégítő megoldást, és a Bizottság megállapítja, hogy nyilvánvaló bizonyítékok állnak rendelkezésre a kijátszásról, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a 16a. cikknek megfelelően azzal a céllal, hogy a keretmennyiségeket a Kazah Köztársaságból származó termékek mennyiségével megegyező mennyiséggel csökkentse, és az V. mellékletet ennek megfelelően módosítsa.
  Amennyiben egy intézkedés késedelme nehezen helyrehozható kárt okozna, és ezért a rendkívüli sürgősség megkívánja azt, az e bekezdés alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokra a 16b. cikkben előírt eljárást kell alkalmazni.”. |
| --- | --- |

1.

Az 5. cikk (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy amennyiben az Unió és a Kazah Köztársaság nem talál kielégítő megoldást, és a Bizottság megállapítja, hogy nyilvánvaló bizonyítékok állnak rendelkezésre a kijátszásról, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a 16a. cikknek megfelelően azzal a céllal, hogy a keretmennyiségeket a Kazah Köztársaságból származó termékek mennyiségével megegyező mennyiséggel csökkentse, és az V. mellékletet ennek megfelelően módosítsa.

Amennyiben egy intézkedés késedelme nehezen helyrehozható kárt okozna, és ezért a rendkívüli sürgősség megkívánja azt, az e bekezdés alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokra a 16b. cikkben előírt eljárást kell alkalmazni.”.

| 2. | A szöveg a következő cikkekkel egészül ki:
  „16a. cikk
  (1)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás gyakorlásának feltételeit e cikk határozza meg.
  (2)   A Bizottságnak az 5. cikk (3) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazása határozatlan időre

  öt évre
  szól
  ...

   (***********)

  -tól/től kezdődő hatállyal
  .
  A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok vége előtt, akkor a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra. [Mód. 61]

  (3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja az 5. cikk (3) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.
  (4)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.
  (5)   Az 5. cikk (3) bekezdése alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két

  négy
  hónappal meghosszabbodik. [Mód. 62]

  16b. cikk
  (1)   Az e cikk alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok haladéktalanul hatályba lépnek, és alkalmazandók, amennyiben nem emelnek ellenük kifogást a (2) bekezdésnek megfelelően. Az Európai Parlament és a Tanács felhatalmazáson alapuló jogi aktusról való értesítése tartalmazza a sürgősségi eljárás alkalmazásának indokait.
  (2)   Az Európai Parlament vagy a Tanács a 16a. cikk (5) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően kifogást emelhet a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen. Ebben az esetben a Bizottság az Európai Parlament vagy a Tanács kifogásáról szóló határozatról való értesítést követően haladéktalanul hatályon kívül helyezi a felhatalmazáson alapuló jogi aktust.”. |
| --- | --- |

2.

A szöveg a következő cikkekkel egészül ki:

„16a. cikk

(1)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás gyakorlásának feltételeit e cikk határozza meg.

(2)   A Bizottságnak az 5. cikk (3) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazása határozatlan időre

  öt évre
  szól
  ...

   (***********)

  -tól/től kezdődő hatállyal
  .
  A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok vége előtt, akkor a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra. [Mód. 61]

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja az 5. cikk (3) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(4)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(5)   Az 5. cikk (3) bekezdése alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két

  négy
  hónappal meghosszabbodik. [Mód. 62]

16b. cikk

(1)   Az e cikk alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok haladéktalanul hatályba lépnek, és alkalmazandók, amennyiben nem emelnek ellenük kifogást a (2) bekezdésnek megfelelően. Az Európai Parlament és a Tanács felhatalmazáson alapuló jogi aktusról való értesítése tartalmazza a sürgősségi eljárás alkalmazásának indokait.

(2)   Az Európai Parlament vagy a Tanács a 16a. cikk (5) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően kifogást emelhet a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen. Ebben az esetben a Bizottság az Európai Parlament vagy a Tanács kifogásáról szóló határozatról való értesítést követően haladéktalanul hatályon kívül helyezi a felhatalmazáson alapuló jogi aktust.”.

10.
     
  A Tanács 2009. november 30-i 1215/2009/EK rendelete az Európai Unió stabilizációs és társulási folyamatában részt vevő vagy ahhoz kapcsolódó országokra és területekre vonatkozóan kivételes kereskedelmi intézkedések bevezetéséről

   (10)

Az 1215/2009/EK rendelet tekintetében a rendelet kiigazításának lehetővé tétele érdekében fel kell hatalmazni a Bizottságot, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a vámkódok változásainak tükrében vagy az e rendelet hatálya alá tartozó országokkal és területekkel létrejövő megállapodások megkötéséhez szükséges módosítások céljából. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten.

A Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és kidolgozása során biztosítania kell a releváns dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, időszerű és megfelelő átadását.

Ennek megfelelően az 1215/2009/EK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 7. cikk helyébe a következő szöveg lép:


  „7. cikk


  Hatáskör-átruházás


  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az ezen rendelet rendelkezéseinek következők miatt szükséges módosítása és kiigazítása céljából felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a 8b. cikkben említett eljárásnak megfelelően:








  a) | a Kombinált Nómenklatúra-kódok és a TARIC-albontások módosításai; |
| --- | --- | --- |

1.

A 7. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„7. cikk

Hatáskör-átruházás

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az ezen rendelet rendelkezéseinek következők miatt szükséges módosítása és kiigazítása céljából felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a 8b. cikkben említett eljárásnak megfelelően:

a)

a Kombinált Nómenklatúra-kódok és a TARIC-albontások módosításai;

| b) | Az Unió és az 1. cikkben említett országok és területek közötti egyéb megállapodások megkötése.” |
| --- | --- |

b)

Az Unió és az 1. cikkben említett országok és területek közötti egyéb megállapodások megkötése.”

| 2. | A szöveg a következő 8b. cikkel egészül ki:


  „8b. cikk


  A felhatalmazás gyakorlása


  (1)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás gyakorlásának feltételeit e cikk határozza meg.


  (2)   A Bizottság a 7. cikkben említett felhatalmazást határozatlan időre kapja.


  (3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 7. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A határozat az

  Európai Unió Hivatalos Lapjában

  való kihirdetését követő napon vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.


  (4)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.


  (5)   A 7. cikk alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az értesítést követő két hónapos időtartam leteltéig sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen, vagy ha az Európai Parlament és a Tanács az időtartam leteltét megelőzően egyaránt arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem emel kifogást. Ezen időtartam az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére 2 hónappal meghosszabbodik.”

  [Mód. 63] |
| --- | --- |

2.

A szöveg a következő 8b. cikkel egészül ki:

„8b. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás gyakorlásának feltételeit e cikk határozza meg.

(2)   A Bizottság a 7. cikkben említett felhatalmazást határozatlan időre kapja.

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 7. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A határozat az

  Európai Unió Hivatalos Lapjában

  való kihirdetését követő napon vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(4)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(5)   A 7. cikk alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az értesítést követő két hónapos időtartam leteltéig sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen, vagy ha az Európai Parlament és a Tanács az időtartam leteltét megelőzően egyaránt arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem emel kifogást. Ezen időtartam az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére 2 hónappal meghosszabbodik.”

---

(1)  HL L 275., 1993.11.8., 1. o.

(**)  
  E rendelet hatálybalépésének időpontja.

(2)  HL L 67., 1994.3.10., 1. o.

(****)  
  E rendelet hatálybalépésének időpontja.

(3)  HL L 135., 2003.6.3., 5. o.

(*****)  
  E rendelet hatálybalépésének időpontja.

(4)  HL L 110., 2005.4.30., 1. o.

(******)  
  E rendelet hatálybalépésének időpontja.

(5)  HL L 300., 2007.11.17., 1. o.

(*******)  
  E rendelet hatálybalépésének időpontja.

(6)  HL L 348., 2007.12.31., 1. o.

(*********)  
  E rendelet hatálybalépésének időpontja.

(7)  HL L 20., 2008.1.24., 1. o.

(**********)  
  E rendelet hatálybalépésének időpontja.

(8)  
  HL L 211., 2008.2.6., 1. o.

(9)  HL L 348., 2008.12.24., 1. o.

(***********)  
  E rendelet hatálybalépésének időpontja.

(10)  
  HL L 328., 2009.12.15., 1. o.

---

| 16.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 419/273 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 419/273

---

P7_TA(2012)0448

A halászati erőforrásoknak a fiatal tengeri élőlények védelmét biztosító technikai intézkedések révén történő megóvása ***I

Az Európai Parlament 2012. november 22-én elfogadott módosításai a halászati erőforrásoknak a fiatal tengeri élőlények védelmét biztosító technikai intézkedések révén történő megóvásáról szóló 850/98/EK tanácsi rendelet módosításáról és az 1288/2009/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2012)0298 – C7-0156/2012 – 2012/0158(COD)) (1)

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2015/C 419/53)

[Módosítás 32.]

---

(1)  Az ügyet az 57. cikk (2) bekezdésének második albekezdése alapján visszautalták az illetékes bizottsághoz újratárgyalásra. (A7-0342/2012).

(*)  Módosítások: az új vagy módosított szöveget félkövér dőlt betűtípus, a törléseket pedig a ▌jel mutatja.

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS .../2012/EU RENDELETE

a halászati erőforrásoknak a fiatal tengeri élőlények védelmét biztosító technikai intézkedések révén történő megóvásáról szóló 850/98/EK tanácsi rendelet és a közvetlen emberi fogyasztáson kívüli ipari célokra felhasznált hering kirakodásának feltételeiről szóló 1434/98/EK tanácsi rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való továbbítását követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

rendes jogalkotási eljárás keretében,

mivel:

| (1) | Az átmeneti technikai intézkedéseknek a 2010. január 1-jétől2011. június 30-ig tartó időszakra történő meghatározásáról szóló, 2009. november 27-i 1288/2009/EK tanácsi rendelet (2) és a 2011. június 8-i 579/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) előírja, hogy a 2012. december 31-ig tartó átmeneti időszakra meg kell hosszabbítani bizonyos – a fogási korlátozások hatálya alá tartozó vizeken tartózkodó közösségi hajókra és a közösségi vizekre bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében alkalmazandó halászati lehetőségeknek és a kapcsolódó feltételeknek a 2009. évre történő meghatározásáról szóló, 2009. január 16-i 43/2009/EK tanácsi rendeletben (4) meghatározott –technikai intézkedéseket. |
| --- | --- |

(1)

Az átmeneti technikai intézkedéseknek a 2010. január 1-jétől2011. június 30-ig tartó időszakra történő meghatározásáról szóló, 2009. november 27-i 1288/2009/EK tanácsi rendelet (2) és a 2011. június 8-i 579/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) előírja, hogy a 2012. december 31-ig tartó átmeneti időszakra meg kell hosszabbítani bizonyos – a fogási korlátozások hatálya alá tartozó vizeken tartózkodó közösségi hajókra és a közösségi vizekre bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében alkalmazandó halászati lehetőségeknek és a kapcsolódó feltételeknek a 2009. évre történő meghatározásáról szóló, 2009. január 16-i 43/2009/EK tanácsi rendeletben (4) meghatározott –technikai intézkedéseket.

| (2) | A közös halászati politika
  (KHP) reformjának befejeződéséig
  a technikai védelmi intézkedések új kerete még várat magára
  . Mivel
  ez az új keret 2012 végéig valószínűleg nem lép hatályba,
  indokolt az említett átmeneti technikai intézkedések alkalmazásának meghosszabbítása. |
| --- | --- |

(2)

A közös halászati politika
  (KHP) reformjának befejeződéséig
  a technikai védelmi intézkedések új kerete még várat magára
  . Mivel
  ez az új keret 2012 végéig valószínűleg nem lép hatályba,
  indokolt az említett átmeneti technikai intézkedések alkalmazásának meghosszabbítása.

| (3) | Annak érdekében, hogy a tengeri biológiai erőforrások megfelelő megóvása és kezelése továbbra is biztosított legyen, a 850/98/EK tanácsi rendeletet (5) az átmeneti technikai intézkedések
  beillesztésével
  naprakésszé kell tenni. |
| --- | --- |

(3)

Annak érdekében, hogy a tengeri biológiai erőforrások megfelelő megóvása és kezelése továbbra is biztosított legyen, a 850/98/EK tanácsi rendeletet (5) az átmeneti technikai intézkedések
  beillesztésével
  naprakésszé kell tenni.

| (3a) | Annak érdekében, hogy a fekete-tengeri biológiai erőforrások megfelelő megóvása és kezelése továbbra is biztosított legyen, a nagy rombuszhalra történő halászat legkisebb kirakodási méretét és az e halászatra szolgáló hálók legkisebb szembőségét – amelyet korábbi az uniós jogban állapítottak meg –,
  a 850/98/EK
  rendeletbe is be kell építeni. |
| --- | --- |

(3a)

Annak érdekében, hogy a fekete-tengeri biológiai erőforrások megfelelő megóvása és kezelése továbbra is biztosított legyen, a nagy rombuszhalra történő halászat legkisebb kirakodási méretét és az e halászatra szolgáló hálók legkisebb szembőségét – amelyet korábbi az uniós jogban állapítottak meg –,
  a 850/98/EK
  rendeletbe is be kell építeni.

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

| (5) | A kvóta alá tartozó fajok visszadobási arányának csökkentése érdekében fenn kell tartani az érték szerinti szelektálás valamennyi ICES-területre vonatkozó tilalmát. |
| --- | --- |

(5)

A kvóta alá tartozó fajok visszadobási arányának csökkentése érdekében fenn kell tartani az érték szerinti szelektálás valamennyi ICES-területre vonatkozó tilalmát.

| (5a) | Az Unió, Norvégia és a Feröer szigetek között 2009-ben folytatott konzultációk alapján – a nem kívánt fogások csökkentése érdekében – be kell vezetni bizonyos fajok visszadobásának vagy visszaengedésének tilalmát, valamint azt a követelményt, amely szerint a 10 %-ban méreten aluli halakat tartalmazó fogások esetén máshol kell folytatni a halászati tevékenységet. |
| --- | --- |

(5a)

Az Unió, Norvégia és a Feröer szigetek között 2009-ben folytatott konzultációk alapján – a nem kívánt fogások csökkentése érdekében – be kell vezetni bizonyos fajok visszadobásának vagy visszaengedésének tilalmát, valamint azt a követelményt, amely szerint a 10 %-ban méreten aluli halakat tartalmazó fogások esetén máshol kell folytatni a halászati tevékenységet.

| (5b) | A Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság (HTMGB) szakvéleményére figyelemmel az ICES IIa körzetben fogott hering kirakodásának vagy fedélzeten való tárolásának korlátozását fenn kell tartani. |
| --- | --- |

(5b)

A Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság (HTMGB) szakvéleményére figyelemmel az ICES IIa körzetben fogott hering kirakodásának vagy fedélzeten való tárolásának korlátozását fenn kell tartani.

| (6) | A Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság (HTMGB) szakvéleményére figyelemmel
  az ICES VIa körzetben az ívó hering védelmét célzó területlezárásra
  már nincs szükség a faj fenntartható halászatának biztosítása érdekében,
  ezért e területlezárást
  hatályon kívül kell helyezni. |
| --- | --- |

(6)

A Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság (HTMGB) szakvéleményére figyelemmel
  az ICES VIa körzetben az ívó hering védelmét célzó területlezárásra
  már nincs szükség a faj fenntartható halászatának biztosítása érdekében,
  ezért e területlezárást
  hatályon kívül kell helyezni.

| (7) | Tekintettel a homoki angolnák alacsony számát a háromujjú csüllők rossz szaporodási eredményeivel összefüggésbe hozó HTMGB-szakvéleményre, az ICES IV alterületen meglévő területlezárást – a halállomány figyelemmel kísérése érdekében engedélyezett korlátozott éves halászat kivételével – fenn kell tartani. |
| --- | --- |

(7)

Tekintettel a homoki angolnák alacsony számát a háromujjú csüllők rossz szaporodási eredményeivel összefüggésbe hozó HTMGB-szakvéleményre, az ICES IV alterületen meglévő területlezárást – a halállomány figyelemmel kísérése érdekében engedélyezett korlátozott éves halászat kivételével – fenn kell tartani.

| (8) | A HTMGB szakvéleménye alapján egyes, a norvég homár tekintetében halászati tilalom alá eső területeken engedélyezhetővé kell tenni olyan halászeszközök használatát, amelyekkel norvég homár nem fogható. |
| --- | --- |

(8)

A HTMGB szakvéleménye alapján egyes, a norvég homár tekintetében halászati tilalom alá eső területeken engedélyezhetővé kell tenni olyan halászeszközök használatát, amelyekkel norvég homár nem fogható.

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

| (11) | A HTMGB szakvéleményére figyelemmel a fiatal foltos tőkehalak védelme érdekében az ICES VIb körzetben végrehajtott területlezárást fenn kell tartani. |
| --- | --- |

(11)

A HTMGB szakvéleményére figyelemmel a fiatal foltos tőkehalak védelme érdekében az ICES VIb körzetben végrehajtott területlezárást fenn kell tartani.

| (11a) | Az ICES és a HTMGB szakvéleményére figyelemmel a Skóciától nyugatra fekvő terület (ICES VIa körzet) vizein a közönséges tőkehal, a foltos tőkehal és a vékonybajszú tőkehal állományainak védelme érdekében alkalmazott bizonyos technikai védelmi intézkedéseket fenn kell tartani, hozzájárulva ezáltal a halállományok megóvásához. |
| --- | --- |

(11a)

Az ICES és a HTMGB szakvéleményére figyelemmel a Skóciától nyugatra fekvő terület (ICES VIa körzet) vizein a közönséges tőkehal, a foltos tőkehal és a vékonybajszú tőkehal állományainak védelme érdekében alkalmazott bizonyos technikai védelmi intézkedéseket fenn kell tartani, hozzájárulva ezáltal a halállományok megóvásához.

| (11b) | Tekintettel a HTMGB szakvéleményére, engedélyezni kell az ICES VIa körzetben a fekete tőkehal kézi horogsorokkal és automatikus orsós horogsorokkal folytatott halászatát. |
| --- | --- |

(11b)

Tekintettel a HTMGB szakvéleményére, engedélyezni kell az ICES VIa körzetben a fekete tőkehal kézi horogsorokkal és automatikus orsós horogsorokkal folytatott halászatát.

| (11c) | Tekintettel a HTMGB azon szakvéleményére, amely a közönséges tőkehal területi eloszlását vizsgálja az ICES VIa körzetben, és amely azt mutatja, hogy a közönséges tőkehal legnagyobb mennyiségét az é. sz. 59o-ától északra fogják ki, e vonaltól délre indokolt engedélyezni a kopoltyúhálóval történő halászatot. |
| --- | --- |

(11c)

Tekintettel a HTMGB azon szakvéleményére, amely a közönséges tőkehal területi eloszlását vizsgálja az ICES VIa körzetben, és amely azt mutatja, hogy a közönséges tőkehal legnagyobb mennyiségét az é. sz. 59o-ától északra fogják ki, e vonaltól délre indokolt engedélyezni a kopoltyúhálóval történő halászatot.

| (11d) | Tekintettel a HTMGB szakvéleményére, engedélyezni kell az ICES VIa körzetben a kis macskacápa kopoltyúhálókkal folytatott halászatát. |
| --- | --- |

(11d)

Tekintettel a HTMGB szakvéleményére, engedélyezni kell az ICES VIa körzetben a kis macskacápa kopoltyúhálókkal folytatott halászatát.

| (11e) | Az ICES VIa körzetben a vonóhálókkal, fenékvonóhálókkal vagy hasonló eszközökkel történő halászatot engedélyező eltérésről szóló rendelkezésben ezen eszközök jellemzőinek helyénvalóságát a tudományos szakvélemények fényében rendszeres időközönként felül kell vizsgálni, és ennek tükrében módosítani kell vagy hatályon kívül kell helyezni az azok használatát engedélyező rendelkezéseket. |
| --- | --- |

(11e)

Az ICES VIa körzetben a vonóhálókkal, fenékvonóhálókkal vagy hasonló eszközökkel történő halászatot engedélyező eltérésről szóló rendelkezésben ezen eszközök jellemzőinek helyénvalóságát a tudományos szakvélemények fényében rendszeres időközönként felül kell vizsgálni, és ennek tükrében módosítani kell vagy hatályon kívül kell helyezni az azok használatát engedélyező rendelkezéseket.

| (11f) | A HTMGB szakvéleményére figyelemmel a fiatal közönséges tőkehalak védelme érdekében az ICES VIa körzetben területlezárást kell bevezetni. |
| --- | --- |

(11f)

A HTMGB szakvéleményére figyelemmel a fiatal közönséges tőkehalak védelme érdekében az ICES VIa körzetben területlezárást kell bevezetni.

| (11 g) | Az ICES VI alterületen a közönséges tőkehal, a foltos tőkehal és a vékonybajszú tőkehal halászatára vonatkozó korlátozás helyénvalóságát a tudományos szakvélemények fényében rendszeres időközönként felül kell vizsgálni, és ennek tükrében módosítani kell vagy hatályon kívül kell helyezni a szóban forgó cikket. |
| --- | --- |

(11 g)

Az ICES VI alterületen a közönséges tőkehal, a foltos tőkehal és a vékonybajszú tőkehal halászatára vonatkozó korlátozás helyénvalóságát a tudományos szakvélemények fényében rendszeres időközönként felül kell vizsgálni, és ennek tükrében módosítani kell vagy hatályon kívül kell helyezni a szóban forgó cikket.

| (11h) | Az ICES és a HTMGB szakvéleményére figyelemmel a közönséges tőkehal kelta-tengeri állományának (ICES VIIf, VIIg körzet) védelmét célzó intézkedéseket fenn kell tartani. |
| --- | --- |

(11h)

Az ICES és a HTMGB szakvéleményére figyelemmel a közönséges tőkehal kelta-tengeri állományának (ICES VIIf, VIIg körzet) védelmét célzó intézkedéseket fenn kell tartani.

| (12) | A HTMGB szakvéleményére figyelemmel a kék menyhal ívó rajainak védelmét célzó, az ICES VIa körzetben alkalmazott intézkedéseket fenn kell tartani. |
| --- | --- |

(12)

A HTMGB szakvéleményére figyelemmel a kék menyhal ívó rajainak védelmét célzó, az ICES VIa körzetben alkalmazott intézkedéseket fenn kell tartani.

| (13) | Az Észak-atlanti Halászati Bizottság (NEAFC) által 2011-ben elfogadott, az ICES I és II alterület nemzetközi vizein a vörös álsügér védelmét szolgáló intézkedéseket fenn kell tartani. |
| --- | --- |

(13)

Az Észak-atlanti Halászati Bizottság (NEAFC) által 2011-ben elfogadott, az ICES I és II alterület nemzetközi vizein a vörös álsügér védelmét szolgáló intézkedéseket fenn kell tartani.

| (14) | A NEAFC által 2011-ben elfogadott, az Irminger-tengeren és a vele szomszédos tengereken a vörös álsügér védelmét szolgáló intézkedéseket fenn kell tartani. |
| --- | --- |

(14)

A NEAFC által 2011-ben elfogadott, az Irminger-tengeren és a vele szomszédos tengereken a vörös álsügér védelmét szolgáló intézkedéseket fenn kell tartani.

| (15) | A HTMGB véleményére figyelemmel, bizonyos feltételek mellett továbbra is engedélyezni kell a merevítőrudas zsákhálóval, elektromos áram felhasználásával folytatott halászatot az ICES IVc és IVb körzetekben. |
| --- | --- |

(15)

A HTMGB véleményére figyelemmel, bizonyos feltételek mellett továbbra is engedélyezni kell a merevítőrudas zsákhálóval, elektromos áram felhasználásával folytatott halászatot az ICES IVc és IVb körzetekben.

| (16) | Az Atlanti-óceán északkeleti részén makréla-, hering- és fattyúmakréla-halászatot folytató nyílt tengeri hajók fogáskezelési és kirakodási képességeinek korlátozására irányuló egyes intézkedéseket állandó jelleggel végre kell hajtani
  az Unió, Norvégia, valamint a Feröer szigetek között 2009-ben folytatott konzultációk alapján
  . |
| --- | --- |

(16)

Az Atlanti-óceán északkeleti részén makréla-, hering- és fattyúmakréla-halászatot folytató nyílt tengeri hajók fogáskezelési és kirakodási képességeinek korlátozására irányuló egyes intézkedéseket állandó jelleggel végre kell hajtani
  az Unió, Norvégia, valamint a Feröer szigetek között 2009-ben folytatott konzultációk alapján
  .

| (17) | Az ICES szakvéleményére figyelemmel a felnőtt közönséges tőkehal ír-tengeri állományának az ívási időszakban való védelmét célzó intézkedéseket fenn kell tartani. |
| --- | --- |

(17)

Az ICES szakvéleményére figyelemmel a felnőtt közönséges tőkehal ír-tengeri állományának az ívási időszakban való védelmét célzó intézkedéseket fenn kell tartani.

| (17a) | Tekintettel a HTMGB szakvéleményére, az ICES VIIa körzetben található, halászati korlátozás hatálya alá tartozó területen engedélyezni kell a szelektáló rács használatát. |
| --- | --- |

(17a)

Tekintettel a HTMGB szakvéleményére, az ICES VIIa körzetben található, halászati korlátozás hatálya alá tartozó területen engedélyezni kell a szelektáló rács használatát.

| (18) | A HTMGB szakvéleménye alapján az ICES IIIa, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk körzetben és az ICES VIII, IX, X alterületen, továbbá a XII alterületnek a ny. h. 27o-tól keletre eső részében a térkép szerint 200 méternél mélyebb, de 600 méternél sekélyebb vizekben kopoltyúhálókkal és állítóhálókkal folytatott halászatot csak a biológiailag érzékeny mélytengeri fajok védelmét biztosító bizonyos feltételek mellett kellene engedélyezni. |
| --- | --- |

(18)

A HTMGB szakvéleménye alapján az ICES IIIa, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk körzetben és az ICES VIII, IX, X alterületen, továbbá a XII alterületnek a ny. h. 27o-tól keletre eső részében a térkép szerint 200 méternél mélyebb, de 600 méternél sekélyebb vizekben kopoltyúhálókkal és állítóhálókkal folytatott halászatot csak a biológiailag érzékeny mélytengeri fajok védelmét biztosító bizonyos feltételek mellett kellene engedélyezni.

| (18a) | Fontos egyértelművé tenni a kopoltyúhálókkal folytatott halászatra vonatkozó különböző szabályok közötti kölcsönhatást, különösen az ICES VII alterületen. Konkrétabban egyértelművé kell tenni, hogy az ICES IIIa, IVa, V, VIa, VIIb, VIIc, VIIj és VIIk körzetben kivetett, 100 mm-es vagy annál nagyobb szembőségű kopoltyúhálókkal folytatott halászatra vonatkozó egyedi eltérés és az eltéréshez kapcsolódó egyedi feltételek csak a
  térkép szerint
  200 méternél mélyebb, de 600 méternél sekélyebb vizekre vonatkoznak, valamint hogy következésképpen a 850/98/EK rendeletben foglalt, a szembőségtartományra és a fogások összetételére vonatkozó szabályok az ICES VIIa, VIId, VIIe, VIIf, VIIg és VIIh körzetben, valamint az ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj és VIIk körzet
  térkép szerint
  200 méternél sekélyebb vizein alkalmazandók. |
| --- | --- |

(18a)

Fontos egyértelművé tenni a kopoltyúhálókkal folytatott halászatra vonatkozó különböző szabályok közötti kölcsönhatást, különösen az ICES VII alterületen. Konkrétabban egyértelművé kell tenni, hogy az ICES IIIa, IVa, V, VIa, VIIb, VIIc, VIIj és VIIk körzetben kivetett, 100 mm-es vagy annál nagyobb szembőségű kopoltyúhálókkal folytatott halászatra vonatkozó egyedi eltérés és az eltéréshez kapcsolódó egyedi feltételek csak a
  térkép szerint
  200 méternél mélyebb, de 600 méternél sekélyebb vizekre vonatkoznak, valamint hogy következésképpen a 850/98/EK rendeletben foglalt, a szembőségtartományra és a fogások összetételére vonatkozó szabályok az ICES VIIa, VIId, VIIe, VIIf, VIIg és VIIh körzetben, valamint az ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj és VIIk körzet
  térkép szerint
  200 méternél sekélyebb vizein alkalmazandók.

| (18b) | A HTMGB szakvéleménye alapján engedélyezni kell a tükörhálók használatát az ICES IX alterület
  térkép szerint
  200 méternél mélyebb, de 600 méternél sekélyebb vizein. |
| --- | --- |

(18b)

A HTMGB szakvéleménye alapján engedélyezni kell a tükörhálók használatát az ICES IX alterület
  térkép szerint
  200 méternél mélyebb, de 600 méternél sekélyebb vizein.

| (19) | A szürketőkehal- és norvéghomár-állományok fenntartható kiaknázása és a visszadobásuk gyakorlatának visszaszorítása érdekében a Vizcayai-öbölben továbbra is engedélyezni kell egyes szelektív halászeszközök alkalmazását. |
| --- | --- |

(19)

A szürketőkehal- és norvéghomár-állományok fenntartható kiaknázása és a visszadobásuk gyakorlatának visszaszorítása érdekében a Vizcayai-öbölben továbbra is engedélyezni kell egyes szelektív halászeszközök alkalmazását.

| (20) | Hatályban kell tartani a NEAFC szabályozási területen található sérülékeny mélytengeri élőhelyek védelme érdekében bizonyos területekre vonatkozó, a NEAFC által 2004-ben elfogadott halászati korlátozásokat, valamint az ICES VIIc, VIIj, VIIk és az ICES VIIIc körzetben található egyes területekre vonatkozó, az Unió által 2008-ban elfogadott halászati korlátozásokat. |
| --- | --- |

(20)

Hatályban kell tartani a NEAFC szabályozási területen található sérülékeny mélytengeri élőhelyek védelme érdekében bizonyos területekre vonatkozó, a NEAFC által 2004-ben elfogadott halászati korlátozásokat, valamint az ICES VIIc, VIIj, VIIk és az ICES VIIIc körzetben található egyes területekre vonatkozó, az Unió által 2008-ban elfogadott halászati korlátozásokat.

| (21) | Az Unió és Norvégia technikai intézkedésekkel foglalkozó közös munkacsoportjának szakvéleménye szerint a Skagerrakban és Kattegatban vonóhálóval és erszényes kerítőhálóval folytatott hering-, makréla- vagy spratthalászatra vonatkozó hétvégi tilalom a halászati gyakorlatok változásai miatt a továbbiakban nem járul hozzá a nyílt tengeri halállományok védelméhez. Ezért e tilalmat –
  az Unió, Norvégia, valamint a Feröer szigetek között 2009-ben folytatott konzultációk alapján
  – vissza kell vonni. |
| --- | --- |

(21)

Az Unió és Norvégia technikai intézkedésekkel foglalkozó közös munkacsoportjának szakvéleménye szerint a Skagerrakban és Kattegatban vonóhálóval és erszényes kerítőhálóval folytatott hering-, makréla- vagy spratthalászatra vonatkozó hétvégi tilalom a halászati gyakorlatok változásai miatt a továbbiakban nem járul hozzá a nyílt tengeri halállományok védelméhez. Ezért e tilalmat –
  az Unió, Norvégia, valamint a Feröer szigetek között 2009-ben folytatott konzultációk alapján
  – vissza kell vonni.

| (22) | Az egyértelműség és a jobb szabályozás érdekében egyes elavult rendelkezéseket törölni kell. |
| --- | --- |

(22)

Az egyértelműség és a jobb szabályozás érdekében egyes elavult rendelkezéseket törölni kell.

| (22a) | A Skagerrakban és Kattegatban – a halászati gyakorlatok változásainak, valamint a szelektívebb halászeszközök elfogadásának figyelembevétele érdekében – a szembőségtartományokra, a célfajokra és az előírt fogási arányokra vonatkozó rendelkezéseket fenn kell tartani. |
| --- | --- |

(22a)

A Skagerrakban és Kattegatban – a halászati gyakorlatok változásainak, valamint a szelektívebb halászeszközök elfogadásának figyelembevétele érdekében – a szembőségtartományokra, a célfajokra és az előírt fogási arányokra vonatkozó rendelkezéseket fenn kell tartani.

| (23) | A japán (Manilla) kagyló legkisebb kifogható méretét a biológiai adatok tükrében felül kell vizsgálni. |
| --- | --- |

(23)

A japán (Manilla) kagyló legkisebb kifogható méretét a biológiai adatok tükrében felül kell vizsgálni.

| (24) | A polipállomány megőrzése, és különösen a fiatal egyedek védelméhez való hozzájárulás érdekében meghatározták a Kelet-közép-atlanti Halászati Bizottság (CECAF) hatáskörébe tartozó övezetben előforduló, harmadik országok felségterületéhez vagy joghatósága alá tartozó vizeken fogott polip legkisebb kifogható méretét. |
| --- | --- |

(24)

A polipállomány megőrzése, és különösen a fiatal egyedek védelméhez való hozzájárulás érdekében meghatározták a Kelet-közép-atlanti Halászati Bizottság (CECAF) hatáskörébe tartozó övezetben előforduló, harmadik országok felségterületéhez vagy joghatósága alá tartozó vizeken fogott polip legkisebb kifogható méretét.

| (24a) | A szardellára halászó hajók fedélzetén folyó munka egyszerűbbé tétele és a parton végzett ellenőrzés megkönnyítése érdekében e faj esetében be kell vezetni egy, a legkisebb kirakodási mérethez hasonlatos intézkedést, nevezetesen a kilónkénti egyedszámot. |
| --- | --- |

(24a)

A szardellára halászó hajók fedélzetén folyó munka egyszerűbbé tétele és a parton végzett ellenőrzés megkönnyítése érdekében e faj esetében be kell vezetni egy, a legkisebb kirakodási mérethez hasonlatos intézkedést, nevezetesen a kilónkénti egyedszámot.

| (25) | Az
  ICES IIIa körzetben,
  az ICES VI alterületen és az ICES VIIa körzetben a norvég homár halászati területén előforduló járulékos fogások csökkentése érdekében alkalmazott szelektáló rácsra vonatkozó előírásokat
  fenn kell tartani
  . |
| --- | --- |

(25)

Az
  ICES IIIa körzetben,
  az ICES VI alterületen és az ICES VIIa körzetben a norvég homár halászati területén előforduló járulékos fogások csökkentése érdekében alkalmazott szelektáló rácsra vonatkozó előírásokat
  fenn kell tartani
  .

| (26) | A Vizcayai-öbölben az egyes vontatott halászeszközökkel végzett halászat során bizonyos feltételekkel alkalmazható négyzetes hálószemekből álló panelekre vonatkozó előírásokat fenn kell tartani. |
| --- | --- |

(26)

A Vizcayai-öbölben az egyes vontatott halászeszközökkel végzett halászat során bizonyos feltételekkel alkalmazható négyzetes hálószemekből álló panelekre vonatkozó előírásokat fenn kell tartani.

| (27) | Az ICES VIa körzetben található, halászati korlátozás hatálya alá tartozó területen a 112 kilowattnál alacsonyabb motorteljesítményű hajókon engedélyezni kell a 2 méteres négyzetes hálószemekből álló panelek használatát. |
| --- | --- |

(27)

Az ICES VIa körzetben található, halászati korlátozás hatálya alá tartozó területen a 112 kilowattnál alacsonyabb motorteljesítményű hajókon engedélyezni kell a 2 méteres négyzetes hálószemekből álló panelek használatát.

| (27a) | A 850/98/EK rendelet rendelkező részében a „Közösség”, illetve „közösségi” szavakat a Lisszaboni Szerződés 2009. december 1-jei hatálybalépését követően meg kell változtatni. |
| --- | --- |

(27a)

A 850/98/EK rendelet rendelkező részében a „Közösség”, illetve „közösségi” szavakat a Lisszaboni Szerződés 2009. december 1-jei hatálybalépését követően meg kell változtatni.

| (27b) | Annak biztosítása érdekében, hogy az ICES VIa körzetben a norvég homár halászatakor az egymással megegyezően nagy szelektivitású halászeszközök alkalmazására vonatkozó szabályok, valamint, a valamely tagállam bizonyos halászati tevékenységeinek az ICES VIII, IX, és X alterület tekintetében – ahol a járulékos cápafogás és visszadobás mértéke igen alacsony – a kopoltyúhálók, állítóhálók vagy tükörhálók használatára vonatkozó tilalom alkalmazása alól való mentesítésére vonatkozó szabályok végrehajtására egységes feltételek vonatkozzanak, , a Bizottságot fel kell hatalmazni végrehajtási aktusok elfogadására. Az említett felhatalmazást a 182/2011/EU rendelet

   (6)

  alkalmazása nélkül kell gyakorolni.




  ▌ |
| --- | --- |

(27b)

Annak biztosítása érdekében, hogy az ICES VIa körzetben a norvég homár halászatakor az egymással megegyezően nagy szelektivitású halászeszközök alkalmazására vonatkozó szabályok, valamint, a valamely tagállam bizonyos halászati tevékenységeinek az ICES VIII, IX, és X alterület tekintetében – ahol a járulékos cápafogás és visszadobás mértéke igen alacsony – a kopoltyúhálók, állítóhálók vagy tükörhálók használatára vonatkozó tilalom alkalmazása alól való mentesítésére vonatkozó szabályok végrehajtására egységes feltételek vonatkozzanak, , a Bizottságot fel kell hatalmazni végrehajtási aktusok elfogadására. Az említett felhatalmazást a 182/2011/EU rendelet

   (6)

  alkalmazása nélkül kell gyakorolni.

▌

| (29) | A 850/98/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(29)

A 850/98/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (29a) | Az 1434/98/EK tanácsi rendelet meghatározta a közvetlen emberi fogyasztáson kívüli ipari célokra felhasznált hering kirakodásának egyedi feltételeit. Az ICES IIIa körzetben, a IV alterületen, a VIId körzetben és IIa körzet uniós vizein a kis szembőségű hálókkal folytatott halászat során kifogott járulékos heringfogás kirakodására vonatkozó feltételektől való egyedi eltérést, amely korábban már egyéb uniós jogi aktusokba is beépítésre került, a szóban forgó rendeletbe is helyénvaló felvenni. Az 1434/98/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(29a)

Az 1434/98/EK tanácsi rendelet meghatározta a közvetlen emberi fogyasztáson kívüli ipari célokra felhasznált hering kirakodásának egyedi feltételeit. Az ICES IIIa körzetben, a IV alterületen, a VIId körzetben és IIa körzet uniós vizein a kis szembőségű hálókkal folytatott halászat során kifogott járulékos heringfogás kirakodására vonatkozó feltételektől való egyedi eltérést, amely korábban már egyéb uniós jogi aktusokba is beépítésre került, a szóban forgó rendeletbe is helyénvaló felvenni. Az 1434/98/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 850/98/EK rendelet módosításai

A 850/98/EK rendelet a következőképpen módosul:

| -1a. | A szöveg a következő cikkel egészül ki:




  „1a. cikk




  A 4. cikk (2) bekezdésének c) pontjában, a 46. cikk (1) bekezdésének b) pontjában, valamint az I. melléklet 5. lábjegyzetében a »Közösség«, illetve »közösségi« szavak az »Unió«, illetve »uniós« szavakra módosulnak, a módosítás miatt szükséges esetleges nyelvtani változtatások mellett.”. |
| --- | --- |

-1a.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„1a. cikk

A 4. cikk (2) bekezdésének c) pontjában, a 46. cikk (1) bekezdésének b) pontjában, valamint az I. melléklet 5. lábjegyzetében a »Közösség«, illetve »közösségi« szavak az »Unió«, illetve »uniós« szavakra módosulnak, a módosítás miatt szükséges esetleges nyelvtani változtatások mellett.”.

| -1b. | A 2. cikk a következő ponttal egészül ki:










  „i) | 9. régió



  A Fekete-tenger összes olyan vize, amely megfelel a GFCM (Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság) létrehozásáról szóló megállapodás hatálya alá tartozó területen folytatott halászattal kapcsolatos egyes rendelkezésekről szóló, 2011. december 13-i 1343/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet

   (*)

  I. mellékletében és a GFCM/33/2009/2 határozatban meghatározott 29. földrajzi alterületnek. |
| --- | --- | --- |

-1b.

A 2. cikk a következő ponttal egészül ki:

„i)

9. régió

(*)  

  HL L 347., 2011.12.30., 44. o.”;
  "

| -1c. | A 11. cikk (1) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:




  „Ez az eltérés a 34b. cikk (2) bekezdése c) pontjának sérelme nélkül alkalmazandó.”; |
| --- | --- |

-1c.

A 11. cikk (1) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:

„Ez az eltérés a 34b. cikk (2) bekezdése c) pontjának sérelme nélkül alkalmazandó.”;

| -1d. | A szöveg a következő cikkel egészül ki:




  „11a. cikk




  A 9. régióban a nagy rombuszhal halászatára szolgáló, fenékrögzítéses kopoltyúhálók legkisebb engedélyezett szembősége 400 mm.”;



  ▌ |
| --- | --- |

-1d.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„11a. cikk

A 9. régióban a nagy rombuszhal halászatára szolgáló, fenékrögzítéses kopoltyúhálók legkisebb engedélyezett szembősége 400 mm.”;

| -1d. | A 17. cikk helyébe a következő szöveg lép:




  „Valamely tengeri élőlény akkor méreten aluli, ha méretei kisebbek a XII. mellékletben és a XIIa. mellékletben az érintett faj és az érintett földrajzi terület tekintetében meghatározott minimális méreteknél.”; |
| --- | --- |

-1d.

A 17. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„Valamely tengeri élőlény akkor méreten aluli, ha méretei kisebbek a XII. mellékletben és a XIIa. mellékletben az érintett faj és az érintett földrajzi terület tekintetében meghatározott minimális méreteknél.”;

| -1e. | A 19. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:




  „(4)
     
  A (2) és (3) bekezdés nem alkalmazandó a 9. régióban.”; |
| --- | --- |

-1e.

A 19. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(4)
     
  A (2) és (3) bekezdés nem alkalmazandó a 9. régióban.”;

| 2. | A szöveg a következő címmel egészül ki:

  „IIIa. CÍM


  A VISSZADOBÁS GYAKORLATÁNAK VISSZASZORÍTÁSÁT CÉLZÓ INTÉZKEDÉSEK



  19a. cikk




  Az érték szerinti szelektálás tilalma


  (1)   
  Tilos az e rendelet 2. cikkében meghatározott 1., 2., 3. és 4. régióban folytatott halászati tevékenységek során jogszerűen kirakodható, kvóta hatálya alá tartozó fajok visszadobása.


  (2)   Az (1) bekezdésben említett rendelkezések nem érintik az e rendeletben vagy bármely más, halászatra vonatkozó uniós jogi aktusban előírt kötelezettségeket.


  19b. cikk




  A továbbhaladásra vonatkozó rendelkezések és a visszaengedés tilalma




  (1)
     Amennyiben az
  1., 2., 3. és
  4. régióban az előírtnál kisebb méretű makréla, hering vagy fattyúmakréla mennyisége bármely fogási pozícióban meghaladja a fogások teljes mennyiségének 10 %-át, a hajónak másik halászati területen kell folytatnia tevékenységét.
  (2)   
  Az 1., 2., 3. és 4. régióban tilos a makréla, hering vagy fattyúmakréla visszaengedése az előtt, hogy a hálót teljesen kihúzták a halászhajó fedélzetére, mert az az elpusztult vagy majdnem elpusztult halak elvesztését eredményezné.”; |
| --- | --- |

2.

A szöveg a következő címmel egészül ki:

„IIIa. CÍM

A VISSZADOBÁS GYAKORLATÁNAK VISSZASZORÍTÁSÁT CÉLZÓ INTÉZKEDÉSEK

19a. cikk

Az érték szerinti szelektálás tilalma

(1)   
  Tilos az e rendelet 2. cikkében meghatározott 1., 2., 3. és 4. régióban folytatott halászati tevékenységek során jogszerűen kirakodható, kvóta hatálya alá tartozó fajok visszadobása.

(2)   Az (1) bekezdésben említett rendelkezések nem érintik az e rendeletben vagy bármely más, halászatra vonatkozó uniós jogi aktusban előírt kötelezettségeket.

19b. cikk

A továbbhaladásra vonatkozó rendelkezések és a visszaengedés tilalma

(1)
     Amennyiben az
  1., 2., 3. és
  4. régióban az előírtnál kisebb méretű makréla, hering vagy fattyúmakréla mennyisége bármely fogási pozícióban meghaladja a fogások teljes mennyiségének 10 %-át, a hajónak másik halászati területen kell folytatnia tevékenységét.

(2)   
  Az 1., 2., 3. és 4. régióban tilos a makréla, hering vagy fattyúmakréla visszaengedése az előtt, hogy a hálót teljesen kihúzták a halászhajó fedélzetére, mert az az elpusztult vagy majdnem elpusztult halak elvesztését eredményezné.”;

| 3. | A 20. cikk (1) bekezdésének d) pontját el kell hagyni. |
| --- | --- |

3.

A 20. cikk (1) bekezdésének d) pontját el kell hagyni.

| 3a. | A szöveg a következő cikkel egészül ki:
  „20a. cikk

  A hering halászatára vonatkozó korlátozás az ICES IIa körzet uniós vizeiben



  Az ICES IIa körzet uniós vizein fogott heringet január 1. és február 28., illetve május 16. és december 31. között tilos kirakodni vagy a fedélzeten tárolni.”. |
| --- | --- |

3a.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„20a. cikk

A hering halászatára vonatkozó korlátozás az ICES IIa körzet uniós vizeiben

Az ICES IIa körzet uniós vizein fogott heringet január 1. és február 28., illetve május 16. és december 31. között tilos kirakodni vagy a fedélzeten tárolni.”.

| 4. | A 29a. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „29a. cikk


  Homokiangolna-halászatra vonatkozó területlezárás az ICES IV alterületen

  (1)   Tilos az Anglia és Skócia keleti partvonala által és a következő, a WGS84 rendszerben megadott földrajzi koordinátákat sorrendben loxodromákkal összekötő vonallal határolt földrajzi területen fogott homoki angolna kirakodása vagy a hajón való tárolása:






  — | Anglia keleti partvonalán az é. sz. 55o 30’-en lévő pont, |
| --- | --- | --- |

4.

A 29a. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„29a. cikk

Homokiangolna-halászatra vonatkozó területlezárás az ICES IV alterületen

(1)   Tilos az Anglia és Skócia keleti partvonala által és a következő, a WGS84 rendszerben megadott földrajzi koordinátákat sorrendben loxodromákkal összekötő vonallal határolt földrajzi területen fogott homoki angolna kirakodása vagy a hajón való tárolása:

—

Anglia keleti partvonalán az é. sz. 55o 30’-en lévő pont,

| — | é. sz. 55o30’, ny. h. 01o 00’, |
| --- | --- |

—

é. sz. 55o30’, ny. h. 01o 00’,

| — | é. sz. 58o30’, ny. h. 01o 00’, |
| --- | --- |

—

é. sz. 58o30’, ny. h. 01o 00’,

| — | é. sz. 58o00’, ny. h. 02o 00’, |
| --- | --- |

—

é. sz. 58o00’, ny. h. 02o 00’,

| — | Skócia keleti partvonalán a ny. h. 2o 00’-en lévő pont.” |
| --- | --- |

—

Skócia keleti partvonalán a ny. h. 2o 00’-en lévő pont.”

(2)   
  A területen előforduló homokiangolna-állomány figyelemmel kísérése és a halászati tilalom hatásának nyomon követése érdekében a tudományos célú halászat engedélyezett.”;

| 5. | A 29b. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(3)   Az (1) bekezdésben meghatározott tilalomtól eltérve a norvég homárt nem fogó halaskosarakkal történő halászat engedélyezett az említett bekezdésben meghatározott földrajzi területeken és időszakokban.”; |
| --- | --- |

5.

A 29b. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   Az (1) bekezdésben meghatározott tilalomtól eltérve a norvég homárt nem fogó halaskosarakkal történő halászat engedélyezett az említett bekezdésben meghatározott földrajzi területeken és időszakokban.”;

| 6. | A szöveg a következő cikkekkel egészül ki:

  „29c. cikk


  A foltos tőkehal védett területe az ICES VI alterületen

  (1)   A horogsorok kivételével tilos foltostőkehal-halászatot folytatni a WGS84 rendszerben megadott alábbi földrajzi koordinátákat sorrendben loxodromákkal összekötő vonalak által határolt területeken belül:






  — | é. sz. 57o 00’, ny. h. 15o 00’ |
| --- | --- | --- |

6.

A szöveg a következő cikkekkel egészül ki:

„29c. cikk

A foltos tőkehal védett területe az ICES VI alterületen

(1)   A horogsorok kivételével tilos foltostőkehal-halászatot folytatni a WGS84 rendszerben megadott alábbi földrajzi koordinátákat sorrendben loxodromákkal összekötő vonalak által határolt területeken belül:

—

é. sz. 57o 00’, ny. h. 15o 00’

| — | é. sz. 57o 00’, ny. h. 14o 00’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 57o 00’, ny. h. 14o 00’

| — | é. sz. 56o 30’, ny. h. 14o 00’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 56o 30’, ny. h. 14o 00’

| — | é. sz. 56o 30’, ny. h. 15o 00’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 56o 30’, ny. h. 15o 00’

| — | é. sz. 57o 00’, ny. h. 15o 00’. |
| --- | --- |

—

é. sz. 57o 00’, ny. h. 15o 00’.

29d. cikk

A közönséges tőkehal, a foltos tőkehal és a vékonybajszú tőkehal halászatára vonatkozó korlátozás az ICES VI alterületen

(1)   Tilos a közönséges tőkehalra, foltos tőkehalra és vékonybajszú tőkehalra irányuló halászati tevékenységet folytatni az ICES VIa körzet azon részén, amely a WGS84 rendszerben megadott következő koordinátákat sorrendben loxodromákkal összekötő vonaltól keletre vagy délre terül el:

| — | é. sz. 54o 30’, ny. h. 10o 35’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 54o 30’, ny. h. 10o 35’

| — | é. sz. 55o 20’, ny. h. 09o 50’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 55o 20’, ny. h. 09o 50’

| — | é. sz. 55o 30’, ny. h. 09o 20’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 55o 30’, ny. h. 09o 20’

| — | é. sz. 56o 40’, ny. h. 08o 55’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 56o 40’, ny. h. 08o 55’

| — | é. sz. 57o 00’, ny. h. 09o 00’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 57o 00’, ny. h. 09o 00’

| — | é. sz. 57o 20’, ny. h. 09o 20’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 57o 20’, ny. h. 09o 20’

| — | é. sz. 57o 50’, ny. h. 09o 20’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 57o 50’, ny. h. 09o 20’

| — | é. sz. 58o 10’, ny. h. 09o 00’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 58o 10’, ny. h. 09o 00’

| — | é. sz. 58o 40’, ny. h. 07o 40’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 58o 40’, ny. h. 07o 40’

| — | é. sz. 59o 00’, ny. h. 07o 30’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 59o 00’, ny. h. 07o 30’

| — | é. sz. 59o20’, ny. h. 06o 30’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 59o20’, ny. h. 06o 30’

| — | é. sz. 59o 40’, ny. h. 06o 05’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 59o 40’, ny. h. 06o 05’

| — | é. sz. 59o 40’, ny. h. 05o 30’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 59o 40’, ny. h. 05o 30’

| — | é. sz. 60o 00’, ny. h. 04o 50’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 60o 00’, ny. h. 04o 50’

| — | é. sz. 60o 15’, ny. h. 04o 00’. |
| --- | --- |

—

é. sz. 60o 15’, ny. h. 04o 00’.

(2)   Az e cikk (1) bekezdésében meghatározott területen tartózkodó valamennyi hajó gondoskodik arról, hogy a fedélzetén szállított halászeszközei a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló, 2009. november 20-i 1224/2009/EK tanácsi rendelet (**) 47. cikkével összhangban legyenek lerögzítve és elhelyezve.

(3)   Az (1) bekezdéstől eltérve,
  az (1) bekezdésben említett területeken
  engedélyezett a cölöpökkel rögzített part menti hálókkal, fésű- és étikagyló-kotróhálókkal, kézi horogsorokkal, gépesített orsós horogsorokkal, húzóhálókkal és tengerparti vonóhálókkal, csapdákkal és kosarakkal folytatott halászati tevékenység, amennyiben:

| a) | a cölöpökkel rögzített part menti hálókon, fésű- és étikagyló-kotróhálókon, kézi horogsorokon, gépesített orsós horogsorokon, húzóhálókon és tengerparti vonóhálókon, csapdákon és kosarakon kívül a fedélzeten nincs más halászeszköz; valamint |
| --- | --- |

a)

a cölöpökkel rögzített part menti hálókon, fésű- és étikagyló-kotróhálókon, kézi horogsorokon, gépesített orsós horogsorokon, húzóhálókon és tengerparti vonóhálókon, csapdákon és kosarakon kívül a fedélzeten nincs más halászeszköz; valamint

| b) | a fedélzeten csak makrélát, sávos tőkehalat, fekete tőkehalat és lazacot vagy – a puhatestűek kivételével – kagylókat és héjas állatokat tárolnak, ilyeneket rakodnak ki vagy visznek a szárazföldre. |
| --- | --- |

b)

a fedélzeten csak makrélát, sávos tőkehalat, fekete tőkehalat és lazacot vagy – a puhatestűek kivételével – kagylókat és héjas állatokat tárolnak, ilyeneket rakodnak ki vagy visznek a szárazföldre.

(4)   Az (1) bekezdéstől eltérve, az említett bekezdésben meghatározott területen halászati tevékenység végezhető 55 mm-nél kisebb szembőségű hálókkal, amennyiben:

| a) | a fedélzeten nincs 55 mm-es vagy annál nagyobb szembőségű háló; valamint |
| --- | --- |

a)

a fedélzeten nincs 55 mm-es vagy annál nagyobb szembőségű háló; valamint

| b) | heringen, makrélán, szardínián, szardinellán, fattyúmakrélán, spratton, vékonybajszú tőkehalon, disznófejű halon és ezüstlazacon kívül a fedélzeten nem tárolnak más halat. |
| --- | --- |

b)

heringen, makrélán, szardínián, szardinellán, fattyúmakrélán, spratton, vékonybajszú tőkehalon, disznófejű halon és ezüstlazacon kívül a fedélzeten nem tárolnak más halat.

(4a)
     
  Az (1) bekezdéstől eltérve, az említett bekezdésben meghatározott területen halászati tevékenység végezhető 120mm-nél nagyobb szembőségű kopoltyúhálókkal, amennyiben:

| a) | azokat kizárólag az é. sz. 59o-ától délre fekvő területen alkalmazzák; |
| --- | --- |

a)

azokat kizárólag az é. sz. 59o-ától délre fekvő területen alkalmazzák;

| b) | a kivetett kopoltyúháló maximális hossza hajónként 20km; |
| --- | --- |

b)

a kivetett kopoltyúháló maximális hossza hajónként 20km;

| c) | a merítési idő legfeljebb 24 óra; és |
| --- | --- |

c)

a merítési idő legfeljebb 24 óra; és

| d) | a fogás legfeljebb 5 %-át vékonybajszú tőkehal és közönséges tőkehal alkotja. |
| --- | --- |

d)

a fogás legfeljebb 5 %-át vékonybajszú tőkehal és közönséges tőkehal alkotja.

(4b)
     
  Az (1) bekezdéstől eltérve, az említett bekezdésben meghatározott területen halászati tevékenység végezhető 90 mm-nél nagyobb szembőségű kopoltyúhálókkal, amennyiben:

| c) | ezeket csak a partvonaltól számított három tengeri mérföldön belül és egy naptári hónapban legfeljebb 10 napra; |
| --- | --- |

c)

ezeket csak a partvonaltól számított három tengeri mérföldön belül és egy naptári hónapban legfeljebb 10 napra;

| d) | a kivetett kopoltyúháló maximális hossza 1000 m; |
| --- | --- |

d)

a kivetett kopoltyúháló maximális hossza 1000 m;

| e) | a merítési idő legfeljebb 24 óra; és |
| --- | --- |

e)

a merítési idő legfeljebb 24 óra; és

| f) | a fogás legalább 70 %-át kis macskacápa alkotja. |
| --- | --- |

f)

a fogás legalább 70 %-át kis macskacápa alkotja.

(5)   Az (1) bekezdéstől eltérve, a norvég homár halászata az említett bekezdésben meghatározott területen engedélyezett, amennyiben:

| g) | az alkalmazott halászeszköz – a XIVa. melléklet
  2–5. pontjával
  összhangban –szelektáló ráccsal, vagy a XIVc. melléklet szerinti négyzetes hálószemekből álló panellel, vagy
  ugyanilyen nagy szelektivitású egyéb eszközzel
  van ellátva; |
| --- | --- |

g)

az alkalmazott halászeszköz – a XIVa. melléklet
  2–5. pontjával
  összhangban –szelektáló ráccsal, vagy a XIVc. melléklet szerinti négyzetes hálószemekből álló panellel, vagy
  ugyanilyen nagy szelektivitású egyéb eszközzel
  van ellátva;

| h) | a halászeszköz legalább 80 mm szembőségű hálóval rendelkezik; |
| --- | --- |

h)

a halászeszköz legalább 80 mm szembőségű hálóval rendelkezik;

| i) | a fedélzeten tárolt fogás tömegének legalább 30 %-a norvég homár . |
| --- | --- |

i)

a fedélzeten tárolt fogás tömegének legalább 30 %-a norvég homár .

▌

A HTMGB kedvező szakvéleménye alapján a Bizottság végrehajtási aktusok útján meghatározza, hogy az a) pont alkalmazásában mely eszközök minősülnek ugyanolyan nagy szelektivitásúnak.

(6)   Az (5) bekezdés nem alkalmazandó a WGS84 rendszerben megadott, következő földrajzi koordinátákat sorrendben loxodromákkal összekötő vonallal határolt földrajzi területen:

| — | é. sz. 59o 05’, ny. h. 06o 45’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 59o 05’, ny. h. 06o 45’

| — | é. sz. 59o 30’, ny. h. 06o 00’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 59o 30’, ny. h. 06o 00’

| — | é. sz. 59o 40’, ny. h. 05o 00’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 59o 40’, ny. h. 05o 00’

| — | é. sz. 60o 00’, ny. h. 04o 00’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 60o 00’, ny. h. 04o 00’

| — | é. sz. 59o 30’, ny. h. 04o 00’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 59o 30’, ny. h. 04o 00’

| — | é. sz. 59o 05’, ny. h. 06o 45’. |
| --- | --- |

—

é. sz. 59o 05’, ny. h. 06o 45’.

(7)   Az (1) bekezdéstől eltérve, a vonóhálókkal, fenékvonóhálókkal vagy hasonló eszközökkel történő halászat az említett bekezdésben meghatározott területen engedélyezett, amennyiben:

| a) | a legalább 15 m teljes hosszúságú hajók esetében a hajó fedélzetén levő valamennyi háló szembősége legalább 120 mm, a többi hajó esetében pedig legalább 110 mm; |
| --- | --- |

a)

a legalább 15 m teljes hosszúságú hajók esetében a hajó fedélzetén levő valamennyi háló szembősége legalább 120 mm, a többi hajó esetében pedig legalább 110 mm;

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

| c) | abban az esetben, ha a fedélzeten tárolt fogásnak kevesebb mint 90 %-a fekete tőkehal, a használt halászeszköz rendelkezik a XIVc. mellékletben leírt négyzetes hálószemekből álló panellel; és |
| --- | --- |

c)

abban az esetben, ha a fedélzeten tárolt fogásnak kevesebb mint 90 %-a fekete tőkehal, a használt halászeszköz rendelkezik a XIVc. mellékletben leírt négyzetes hálószemekből álló panellel; és

| d) | abban az esetben, ha a hajó teljes hosszúsága nem haladja meg a 15 métert, függetlenül a fedélzeten tárolt feketetőkehal-fogás mennyiségétől, a használt halászeszköz rendelkezik a XIVd. mellékletben leírt négyzetes hálószemekből álló panellel. |
| --- | --- |

d)

abban az esetben, ha a hajó teljes hosszúsága nem haladja meg a 15 métert, függetlenül a fedélzeten tárolt feketetőkehal-fogás mennyiségétől, a használt halászeszköz rendelkezik a XIVd. mellékletben leírt négyzetes hálószemekből álló panellel.

(7a)
     
  A HTMGB tudományos szakvéleményének fényében a Bizottság legkésőbb 2015. január 1-jén, és azt követően legalább minden második évben értékeli a (7) bekezdésben meghatározott eszközök jellemzőit, és adott esetben a (7) bekezdés módosítására irányuló javaslatot terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé.

(8)   A (7) bekezdés nem alkalmazandó a WGS84 rendszerben megadott, következő földrajzi koordinátákat sorrendben loxodromákkal összekötő vonallal határolt földrajzi területen:

| — | é. sz. 59o 05’, ny. h. 06o 45’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 59o 05’, ny. h. 06o 45’

| — | é. sz. 59o 30’, ny. h. 06o 00’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 59o 30’, ny. h. 06o 00’

| — | é. sz. 59o 40’, ny. h. 05o 00’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 59o 40’, ny. h. 05o 00’

| — | é. sz. 60o 00’, ny. h. 04o 00’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 60o 00’, ny. h. 04o 00’

| — | é. sz. 59o 30’, ny. h. 04o 00’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 59o 30’, ny. h. 04o 00’

| — | é. sz. 59o 05’, ny. h. 06o 45’. |
| --- | --- |

—

é. sz. 59o 05’, ny. h. 06o 45’.

(8a)
     


  Január 1. és március 31., valamint október 1. és december 31. között minden évben tilos bárminemű halászati tevékenységet folytatni a tőkehalállományokra és az ezen állományok halászatára vonatkozó hosszú távú terv létrehozásáról szóló, 2008. december 18-i 1342/2008/EK tanácsi rendelet

   (***)

  I. mellékletében meghatározott eszközök felhasználásával, az ICES VIa körzetnek a WGS84 rendszerben megadott következő koordinátákat sorrendben loxodromákkal összekötő vonalak által határolt részén:

| — | ny.h. 7o 07’, é.sz. 55o 25’, |
| --- | --- |

—

ny.h. 7o 07’, é.sz. 55o 25’,

| — | ny.h. 7o 00’, é.sz. 55o 25’, |
| --- | --- |

—

ny.h. 7o 00’, é.sz. 55o 25’,

| — | ny.h. 6o 50’, é.sz. 55o 18’, |
| --- | --- |

—

ny.h. 6o 50’, é.sz. 55o 18’,

| — | ny.h. 6o 50’, é.sz. 55o 17’, |
| --- | --- |

—

ny.h. 6o 50’, é.sz. 55o 17’,

| — | ny.h. 6o 52’, é.sz. 55o 17’, |
| --- | --- |

—

ny.h. 6o 52’, é.sz. 55o 17’,

| — | ny.h. 7o 07’, é.sz. 55o 25’. |
| --- | --- |

—

ny.h. 7o 07’, é.sz. 55o 25’.

Sem a tengeri halászhajó kapitánya, sem a fedélzeten tartózkodó más személy nem kötelezheti a fedélzeten tartózkodó személyeket, illetve nem engedélyezheti számukra, hogy megkíséreljék a meghatározott területen lévő halak halászatát, vagy a kifogott halak kirakodását, átrakodását vagy a fedélzeten tartását.

(9)   Január 1. és
  december 31.
  között minden érintett tagállam fedélzeti megfigyelőprogramot hajt végre a
  (4a), (4b), (5
  ) és (7) bekezdésben foglalt eltéréseket élvező hajók fogásaival és a visszadobásokkal kapcsolatos mintavétel céljából. A megfigyelőprogramokat a vonatkozó előírásokban foglalt kötelezettségek sérelme nélkül kell végrehajtani, és törekedni kell a közönségestőkehal-, a foltostőkehal- és a vékonybajszútőkehal-fogások és -visszadobások legalább 20 %-os
  pontossággal
  történő megbecsülésére.

(10)   Az érintett tagállamok minden évben jelentést készítenek a megfigyelőprogram hatálya alá tartozó hajók teljes fogásairól és visszadobásairól, és azt legkésőbb a következő naptári év február 1-jéig benyújtják a Bizottságnak.

(10a)   
  A HTMGB tudományos szakvéleményének fényében a Bizottság legkésőbb 2015. január 1-jén, és azt követően legalább minden második évben értékeli a közönséges tőkehal, a foltos tőkehal és a vékonybajszú tőkehal állományainak állapotát az (1) bekezdésben meghatározott területen, és adott esetben e cikk módosítására irányuló javaslatot terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé.

29e. cikk

A közönséges tőkehal halászatára vonatkozó korlátozás az ICES VII alterületen

(1)   (1) Minden évben a február 1-jétől március 31-ig tartó időszakban tilos halászati tevékenységet folytatni az ICES VII alterületen belül a következő statisztikai ICES-négyszögek alkotta területen: 30E4, 31E4, 32E3. Ez a tilalom nem alkalmazandó az alapvonaltól számított 6 tengeri mérföld szélességű sávban.

(2)   Az (1) bekezdéstől eltérve, az ott említett területeken és időszakokban engedélyezett a cölöpökkel rögzített part menti hálókkal, fésű- és étikagyló-kotróhálókkal, húzóhálókkal és tengerparti vonóhálókkal, kézi horogsorokkal, gépesített orsós horogsorokkal, csapdákkal és kosarakkal folytatott halászati tevékenység, amennyiben:

| j) | a cölöpökkel rögzített part menti hálókon, fésű- és étikagyló-kotróhálókon, húzóhálókon és tengerparti vonóhálókon, kézi horogsorokon, gépesített orsós horogsorokon, csapdákon és kosarakon kívül a fedélzeten nincs más halászeszköz; valamint |
| --- | --- |

j)

a cölöpökkel rögzített part menti hálókon, fésű- és étikagyló-kotróhálókon, húzóhálókon és tengerparti vonóhálókon, kézi horogsorokon, gépesített orsós horogsorokon, csapdákon és kosarakon kívül a fedélzeten nincs más halászeszköz; valamint

| k) | a fedélzeten csak makrélát, sávos tőkehalat, lazacot vagy – a puhatestűek kivételével – kagylókat és héjas állatokat rakodnak ki, tárolnak, vagy visznek a szárazföldre. |
| --- | --- |

k)

a fedélzeten csak makrélát, sávos tőkehalat, lazacot vagy – a puhatestűek kivételével – kagylókat és héjas állatokat rakodnak ki, tárolnak, vagy visznek a szárazföldre.

(3)   Az (1) bekezdéstől eltérve, az említett bekezdésben meghatározott területen halászati tevékenység végezhető 55 mm-nél kisebb szembőségű hálókkal, amennyiben:

| l) | a fedélzeten nincs 55 mm-es vagy annál nagyobb szembőségű háló; valamint |
| --- | --- |

l)

a fedélzeten nincs 55 mm-es vagy annál nagyobb szembőségű háló; valamint

| m) | heringen, makrélán, szardínián, szardinellán, fattyúmakrélán, spratton, vékonybajszú tőkehalon, disznófejű halon és ezüstlazacon kívül a fedélzeten nem tárolnak más halat. |
| --- | --- |

m)

heringen, makrélán, szardínián, szardinellán, fattyúmakrélán, spratton, vékonybajszú tőkehalon, disznófejű halon és ezüstlazacon kívül a fedélzeten nem tárolnak más halat.

29f. cikk

A kék menyhal védelmére vonatkozó különös szabályok

(1)   Minden évben a március 1-jétől május 31-ig tartó időszakban tilos halászati utanként 6 tonnánál nagyobb mennyiségű kék menyhalat a fedélzeten tárolni az ICES VIa körzetnek a WGS84 rendszerben megadott következő koordinátákat sorrendben loxodromákkal összekötő vonalak által határolt részén:

| a) | A skót kontinentális talapzat széle






  — | é. sz. 59o 58’, ny. h. 07o 00’ |
| --- | --- | --- |

a)

A skót kontinentális talapzat széle

—

é. sz. 59o 58’, ny. h. 07o 00’

| — | é. sz. 59o 55’, ny. h. 06o 47’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 59o 55’, ny. h. 06o 47’

| — | é. sz. 59o 51’, ny. h. 06o 28’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 59o 51’, ny. h. 06o 28’

| — | é. sz. 59o 45’, ny. h. 06o 38’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 59o 45’, ny. h. 06o 38’

| — | é. sz. 59o 27’, ny. h. 06o 42’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 59o 27’, ny. h. 06o 42’

| — | é. sz. 59o 22’, ny. h. 06o 47’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 59o 22’, ny. h. 06o 47’

| — | é. sz. 59o 15’, ny. h. 07o 15’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 59o 15’, ny. h. 07o 15’

| — | é. sz. 59o 07’, ny. h. 07o 31’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 59o 07’, ny. h. 07o 31’

| — | é. sz. 58o 52’, ny. h. 07o 44’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 58o 52’, ny. h. 07o 44’

| — | é. sz. 58o 44’, ny. h. 08o 11’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 58o 44’, ny. h. 08o 11’

| — | é. sz. 58o 43’, ny. h. 08o 27’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 58o 43’, ny. h. 08o 27’

| — | é. sz. 58o 28’, ny. h. 09o16’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 58o 28’, ny. h. 09o16’

| — | é. sz. 58o 15’, ny. h. 09o 32’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 58o 15’, ny. h. 09o 32’

| — | é. sz. 58o 15’, ny. h. 09o 45’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 58o 15’, ny. h. 09o 45’

| — | é. sz. 58o 30’, ny. h. 09o 45’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 58o 30’, ny. h. 09o 45’

| — | é. sz. 59o 30’, ny. h. 07o 00’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 59o 30’, ny. h. 07o 00’

| — | é. sz. 59o 58’, ny. h. 07o 00’. |
| --- | --- |

—

é. sz. 59o 58’, ny. h. 07o 00’.

| b) | A Rosemary-pad széle






  — | é. sz. 60o 00’, ny. h. 11o 00’ |
| --- | --- | --- |

b)

A Rosemary-pad széle

—

é. sz. 60o 00’, ny. h. 11o 00’

| — | é. sz. 59o 00’, ny. h. 11o 00’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 59o 00’, ny. h. 11o 00’

| — | é. sz. 59o 00’, ny. h. 09o 00’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 59o 00’, ny. h. 09o 00’

| — | é. sz. 59o 30’, ny. h. 09o 00’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 59o 30’, ny. h. 09o 00’

| — | é. sz. 59o 30’, ny. h. 10o 00’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 59o 30’, ny. h. 10o 00’

| — | é. sz. 60o 00’, ny. h. 10o 00’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 60o 00’, ny. h. 10o 00’

| — | é. sz. 60o 00’, ny. h. 11o 00’. |
| --- | --- |

—

é. sz. 60o 00’, ny. h. 11o 00’.

Nem foglalja magában a WGS84 rendszerben megadott következő koordinátákat sorrendben loxodromákkal összekötő vonallal határolt területet:

| — | é. sz. 59o 15’, ny. h. 10o 24’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 59o 15’, ny. h. 10o 24’

| — | é. sz. 59o 10’, ny. h. 10o 22’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 59o 10’, ny. h. 10o 22’

| — | é. sz. 59o 08’, ny. h. 10o 07’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 59o 08’, ny. h. 10o 07’

| — | é. sz. 59o 11’, ny. h. 09o 59’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 59o 11’, ny. h. 09o 59’

| — | é. sz. 59o 15’, ny. h. 09o 58’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 59o 15’, ny. h. 09o 58’

| — | é. sz. 59o 22’, ny. h. 10o 02’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 59o 22’, ny. h. 10o 02’

| — | é. sz. 59o 23’, ny. h. 10o 11’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 59o 23’, ny. h. 10o 11’

| — | é. sz. 59o 20’, ny. h. 10o 19’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 59o 20’, ny. h. 10o 19’

| — | é. sz. 59o 15’, ny. h. 10o 24’. |
| --- | --- |

—

é. sz. 59o 15’, ny. h. 10o 24’.

(2)   Az (1) bekezdésben említett területekre való belépéskor és onnan történő kilépéskor a halászhajó parancsnoka feljegyzi a hajónaplóba a belépés és a kilépés dátumát, időpontját és pontos helyét.

(3)   Az (1) bekezdésben említett két területen, amennyiben egy hajón 6 tonna kék menyhal gyűlik össze:

| a) | a hajó haladéktalanul abbahagyja a halászatot és kilép a szóban forgó területekről; |
| --- | --- |

a)

a hajó haladéktalanul abbahagyja a halászatot és kilép a szóban forgó területekről;

| b) | a fogás kirakodásáig egyik területre sem léphet be újra; |
| --- | --- |

b)

a fogás kirakodásáig egyik területre sem léphet be újra;

| c) | a tengerbe semmilyen mennyiségű kék menyhalat nem enged
  het
  vissza. |
| --- | --- |

c)

a tengerbe semmilyen mennyiségű kék menyhalat nem enged
  het
  vissza.

(4)   A mélytengeri állományok halászatára vonatkozó különleges hozzáférési követelmények és kapcsolódó feltételek megállapításáról szóló, 2002. december 16-i 2347/2002/EK rendelet (****) 8. cikkében említett, az (1) bekezdésben meghatározott területek egyikén tartózkodó halászhajókra kijelölt megfigyelők – az említett cikk (4) bekezdésében említett kötelezettségeiken túlmenően – megmérik a kék menyhal fogásainak megfelelő mintáiban található egyedeket, és meghatározzák az almintákban lévő halak ivarérettségét. A HTMGB szakvéleménye alapján a tagállamok részletes eljárásokat dolgoznak ki a mintavételre és az eredmények összevetésére.

(5)   Minden évben a február 15. és április 15. közötti időszakban tilos a fenékvonóhálók, kopoltyúhálók, illetve horogsorok használata a WGS84 koordináta-rendszerben megadott következő koordinátákat sorrendben loxodromákkal összekötő vonalak által határolt területen belül:

| — | é. sz. 60o58,76’, ny. h. 27o27,32’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 60o58,76’, ny. h. 27o27,32’

| — | é. sz. 60o56,02’, ny. h. 27o31,16’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 60o56,02’, ny. h. 27o31,16’

| — | é. sz. 60o59,76’, ny. h. 27o43,48’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 60o59,76’, ny. h. 27o43,48’

| — | é. sz. 60o03,00’, ny. h. 27o39,41’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 60o03,00’, ny. h. 27o39,41’

| — | é. sz. 60o58,76’, ny. h. 27o27,32’. |
| --- | --- |

—

é. sz. 60o58,76’, ny. h. 27o27,32’.

29 g. cikk

Az ICES I és II alterület nemzetközi vizein folytatott vörösálsügér-halászatra vonatkozó intézkedések

(1)   A vörös álsügérnek az ICES I és II alterület nemzetközi vizein folyó célzott halászata kizárólag az augusztus 15. és november 30. közötti időszakban engedélyezett olyan hajók számára, amelyek az északkelet-atlanti halászatban folytatandó jövőbeni többoldalú halászati együttműködésről szóló egyezmény területén alkalmazandó ellenőrzési és végrehajtási rendszer meghatározásáról és a 2791/1999/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2010. december 15-i 1236/2010/EU rendelet (*****) 3. cikkének 3. pontja szerinti fogalommeghatározásban szereplő NEAFC szabályozási területen korábban is folytattak vörösálsügér-halászatot.

(2)   A hajók a más halfajok halászata során fogott járulékos vörösálsügér-fogásukat a hajón lévő teljes fogás 1 %-ára korlátozzák.

(3)   Az e halászati területen fogott, belezett és fejezett – a japán metszést is ideértve – vörös álsügérekre alkalmazandó átváltási tényező 1,70.

(4)   Az 1236/2010/EU rendelet 9. cikke (1) bekezdésének b) pontjától eltérve az ilyen halászatot folytató halászhajók parancsnokai naponta jelentést tesznek fogásukról.

(5)   Az 1236/2010/EU rendelet 5. cikkében foglalt rendelkezések teljesülése mellett a vörös álsügér halászatára vonatkozó engedély csak akkor érvényes, ha a hajók által az említett rendelet 9. cikkének (1) bekezdése alapján benyújtott jelentéseket a 9. cikke (3) bekezdésének megfelelően nyilvántartják.

(6)   A tagállamok biztosítják, hogy a lobogójuk alatt közlekedő hajókon tudományos megfigyelők tudományos adatokat gyűjtsenek. Az összegyűjtött adatok tartalmazzák legalább a nemre, az életkorra és a testhosszra vonatkozó, mélységi bontásban megadott reprezentatív adatokat. Ezt az információt a tagállamok illetékes hatóságai elküldik az ICES-nek.

(7)   A Bizottság tájékoztatja a tagállamokat arról, hogy a NEAFC titkársága mikor értesítette a NEAFC szerződő feleit a teljes kifogható mennyiség teljes mértékű kimerítéséről. E naptól kezdődően a tagállamok a lobogójuk alatt közlekedő hajók számára megtiltják a vörös álsügér célzott halászatát.

29h. cikk

Az Irminger-tengeren és a vele szomszédos tengereken folytatott vörösálsügér-halászatra vonatkozó intézkedések

(1)   Tilos a vörös álsügér halászata az ICES V alterület nemzetközi vizein és az ICES XII és XIV alterület uniós vizein. Az első albekezdéstől eltérve
  a május 11-től december 31-ig tartó időszakban
  a WGS84 rendszerben megadott következő koordinátákat sorrendben loxodromákkal összekötő vonalak által határolt
  részen
  (a továbbiakban: a vörösálsügér-védelmi terület) engedélyezett a vörösálsügér-halászat:

| — | é. sz. 64o 45’, ny. h. 28o 30’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 64o 45’, ny. h. 28o 30’

| — | é. sz. 62o 50’, ny. h. 25o 45’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 62o 50’, ny. h. 25o 45’

| — | é. sz. 61o 55’, ny. h. 26o 45’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 61o 55’, ny. h. 26o 45’

| — | é. sz. 61o 00’, ny. h. 26o 30’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 61o 00’, ny. h. 26o 30’

| — | é. sz. 59o 00’, ny. h. 30o 00’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 59o 00’, ny. h. 30o 00’

| — | é. sz. 59o 00’, ny. h. 34o 00’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 59o 00’, ny. h. 34o 00’

| — | é. sz. 61o 30’, ny. h. 34o 00’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 61o 30’, ny. h. 34o 00’

| — | é. sz. 62o 50’, ny. h. 36o 00’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 62o 50’, ny. h. 36o 00’

| — | é. sz. 64o 45’, ny. h. 28o 30’. |
| --- | --- |

—

é. sz. 64o 45’, ny. h. 28o 30’.

(1a)
     
  Az (1) bekezdéstől eltérve uniós jogi aktussal engedélyezhető az Irminger-tengeren és a vele szomszédos tengereken található vörösálsügér-védelmi területen kívül folytatott vörösálsügér-halászat minden évben a május 11-től december 31-ig tartó időszakban, tudományos szakvélemények alapján, és amennyiben a NEAFC kidolgozott egy, az adott földrajzi területen élő vörös álsügérre vonatkozó helyreállítási tervet. Kizárólag azon uniós hajók vehetnek részt e halászatban, amelyeket a lobogójuk szerinti tagállam megfelelően felhatalmazott erre és amelyekről az adott tagállam az 1236/2010/EU rendelet 5. cikkében előírtak szerint értesítette a Bizottságot.

(2)   Tilos a 100 mm-nél kisebb szembőségű vonóhálók használata.

(3)   Az e halászati területen fogott, belezett és fejezett – a japán metszést is ideértve – vörös álsügérekre alkalmazandó átváltási tényező 1,70.

(4)   A vörösálsügér-védelmi területen kívül halászati tevékenységet folytató halászhajó parancsnoka napi rendszerességgel, az egyes naptári napokon végzett halászati műveletek befejezését követően továbbítja az 1236/2010/EU rendelet 9. cikke (1) bekezdésének b) pontjában előírt fogási jelentést. A jelentés feltünteti a fogásokra vonatkozó utolsó közlés óta halászott, fedélzeten lévő fogásmennyiségeket.

(5)   Az 1236/2010/EU rendelet 5. cikkében foglalt rendelkezések teljesülése mellett a vörös álsügér halászatára vonatkozó engedély csak akkor érvényes, ha a hajók által benyújtott jelentések összhangban állnak az említett rendelet 9. cikkének (1) bekezdésével, és azokat a 9. cikke (3) bekezdésének megfelelően nyilvántartják.

(6)   Az (5) bekezdésben említett jelentéseket a vonatkozó előírásoknak megfelelően kell elkészíteni.

(**)  

  HL L 343., 2009.12.22., 1. o.

  "

(***)  

  HL L 348., 2008.12.24., 20. o.

  "

(****)  

  HL L 351., 2002.12.28., 6. o.

  "

(*****)  

  HL L 348., 2010.12.31., 17. o.

  ”;"

| 6a. | A 30. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:




  „(1a)
     
  Az (1) bekezdés nem alkalmazandó a 9. régióra.”; |
| --- | --- |

6a.

A 30. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(1a)
     
  Az (1) bekezdés nem alkalmazandó a 9. régióra.”;

| 7. | A szöveg a következő 31a. cikkel egészül ki:

  „31a. cikk


  Elektromos halászat az ICES IVc és IVb körzetben

  (1)   A 31. cikktől eltérve engedélyezhető a merevítőrudas zsákhálóval, elektromos áram felhasználásával folytatott halászat az ICES IVc és IVb körzetben a következő, a WGS84 koordináta-rendszerben megadott földrajzi pontokat sorrendben loxodromákkal összekötő vonallal határolt területtől délre:






  — | az Egyesült Királyság keleti partvonalán az é. sz. 55o-on lévő pont, |
| --- | --- | --- |

7.

A szöveg a következő 31a. cikkel egészül ki:

„31a. cikk

Elektromos halászat az ICES IVc és IVb körzetben

(1)   A 31. cikktől eltérve engedélyezhető a merevítőrudas zsákhálóval, elektromos áram felhasználásával folytatott halászat az ICES IVc és IVb körzetben a következő, a WGS84 koordináta-rendszerben megadott földrajzi pontokat sorrendben loxodromákkal összekötő vonallal határolt területtől délre:

—

az Egyesült Királyság keleti partvonalán az é. sz. 55o-on lévő pont,

| — | onnan keletre az é. sz. 55o, k. h. 5o, |
| --- | --- |

—

onnan keletre az é. sz. 55o, k. h. 5o,

| — | onnan északra az é. sz. 56o, |
| --- | --- |

—

onnan északra az é. sz. 56o,

| — | végül onnan keletre Dánia nyugati partvonalán az é. sz. 56o-on lévő pont. |
| --- | --- |

—

végül onnan keletre Dánia nyugati partvonalán az é. sz. 56o-on lévő pont.

(2)   Elektromos áram felhasználásával folytatott halászat csak akkor engedélyezhető, ha:

| a) | a merevítőrudas zsákhálót használó flotta tagállamonként legfeljebb 5 %-a halászik elektromos áram segítségével; |
| --- | --- |

a)

a merevítőrudas zsákhálót használó flotta tagállamonként legfeljebb 5 %-a halászik elektromos áram segítségével;

| b) | az egyes merevítőrudas zsákhálók által felhasználható, kilowattban kifejezett elektromos áram maximális értéke legfeljebb a vonóháló méterben megadott hosszának 1,25-szöröse; |
| --- | --- |

b)

az egyes merevítőrudas zsákhálók által felhasználható, kilowattban kifejezett elektromos áram maximális értéke legfeljebb a vonóháló méterben megadott hosszának 1,25-szöröse;

| c) | az elektródák közötti tényleges feszültség legfeljebb 15 V; |
| --- | --- |

c)

az elektródák közötti tényleges feszültség legfeljebb 15 V;

| d) | a hajó olyan számítógép-vezérlésű kezelőrendszerrel van felszerelve, amely legalább az utolsó 100 hálókivetés tekintetében rögzíti a zsákhálók által felhasznált elektromos áram maximális értékét és az elektródák közötti tényleges feszültséget. A számítógépes kezelőrendszerhez illetéktelen személy nem férhet hozzá; |
| --- | --- |

d)

a hajó olyan számítógép-vezérlésű kezelőrendszerrel van felszerelve, amely legalább az utolsó 100 hálókivetés tekintetében rögzíti a zsákhálók által felhasznált elektromos áram maximális értékét és az elektródák közötti tényleges feszültséget. A számítógépes kezelőrendszerhez illetéktelen személy nem férhet hozzá;

| e) | az alín elülső részén tilos ijesztőláncot használni.”. |
| --- | --- |

e)

az alín elülső részén tilos ijesztőláncot használni.”.

| 8. | A szöveg a következő cikkel egészül ki:

  „32a. cikk


  Fogáskezelési és kirakodási korlátozások a nyílt tengeri hajókon

  (1)   A NEAFC-egyezmény hatálya alá tartozó, az 1236/2010/EU rendelet 3. cikkének (2) bekezdésében meghatározott területen üzemelő, makréla-, hering- és fattyúmakréla-halászatot folytató nyílt tengeri hajók fedélzetén található vízleválasztók rácstávolsága legfeljebb 10 mm lehet.
  A rácsokat hegesztéssel kell rögzíteni. Amennyiben a vízleválasztón rácsok helyett nyílások találhatók, az egyes nyílások átmérője nem haladhatja meg a 10 mm-t. A vízleválasztókhoz vezető csúszkák nyílásainak átmérője nem haladhatja meg a 15 mm-t.
  (2)   A NEAFC-egyezmény hatálya alá tartozó területeken üzemelő nyílt tengeri hajók esetében tilos a halaknak a puffertartályokból vagy a hűtött tengervíz-tartályokból történő, a biztonsági vonal alatti kirakodása.
  (3)   A hajóparancsnok elküldi a lobogó szerinti tagállam illetékes halászati hatóságainak a NEAFC-egyezmény hatálya alá tartozó területen üzemelő, makréla-, hering- és fattyúmakréla-halászatot folytató nyílt tengeri hajók fogáskezelési és kirakodási képességeihez kapcsolódó, a lobogó szerinti tagállam illetékes hatóságai által hitelesített tervrajzokat, valamint azok módosításait. A hajó lobogója szerinti tagállam illetékes hatóságai rendszeresen ellenőrzik a benyújtott tervrajzok pontosságát. A tervrajzok másolatának mindenkor elérhetőnek kell lennie a fedélzeten.”. |
| --- | --- |

8.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„32a. cikk

Fogáskezelési és kirakodási korlátozások a nyílt tengeri hajókon

(1)   A NEAFC-egyezmény hatálya alá tartozó, az 1236/2010/EU rendelet 3. cikkének (2) bekezdésében meghatározott területen üzemelő, makréla-, hering- és fattyúmakréla-halászatot folytató nyílt tengeri hajók fedélzetén található vízleválasztók rácstávolsága legfeljebb 10 mm lehet.

A rácsokat hegesztéssel kell rögzíteni. Amennyiben a vízleválasztón rácsok helyett nyílások találhatók, az egyes nyílások átmérője nem haladhatja meg a 10 mm-t. A vízleválasztókhoz vezető csúszkák nyílásainak átmérője nem haladhatja meg a 15 mm-t.

(2)   A NEAFC-egyezmény hatálya alá tartozó területeken üzemelő nyílt tengeri hajók esetében tilos a halaknak a puffertartályokból vagy a hűtött tengervíz-tartályokból történő, a biztonsági vonal alatti kirakodása.

(3)   A hajóparancsnok elküldi a lobogó szerinti tagállam illetékes halászati hatóságainak a NEAFC-egyezmény hatálya alá tartozó területen üzemelő, makréla-, hering- és fattyúmakréla-halászatot folytató nyílt tengeri hajók fogáskezelési és kirakodási képességeihez kapcsolódó, a lobogó szerinti tagállam illetékes hatóságai által hitelesített tervrajzokat, valamint azok módosításait. A hajó lobogója szerinti tagállam illetékes hatóságai rendszeresen ellenőrzik a benyújtott tervrajzok pontosságát. A tervrajzok másolatának mindenkor elérhetőnek kell lennie a fedélzeten.”.

| 9. | A szöveg a következő cikkekkel egészül ki:
  „34a. cikk


  Technikai védelmi intézkedések az Ír-tengeren

  (1)   Február 14-től április 30-ig tilos fenéken vontatott vonóhálót, kerítőhálót vagy hasonló vontatott hálót, mindenféle kopoltyúhálót, tükörhálót, állítóhálót vagy hasonló rögzített hálót, vagy bármilyen, horgokat használó halászeszközt használni az ICES VIIa körzetnek a következő területekkel határolt részén:






  — | Írország keleti partvonala és Észak-Írország keleti partvonala, valamint |
| --- | --- | --- |

9.

A szöveg a következő cikkekkel egészül ki:

„34a. cikk

Technikai védelmi intézkedések az Ír-tengeren

(1)   Február 14-től április 30-ig tilos fenéken vontatott vonóhálót, kerítőhálót vagy hasonló vontatott hálót, mindenféle kopoltyúhálót, tükörhálót, állítóhálót vagy hasonló rögzített hálót, vagy bármilyen, horgokat használó halászeszközt használni az ICES VIIa körzetnek a következő területekkel határolt részén:

—

Írország keleti partvonala és Észak-Írország keleti partvonala, valamint

| — | a következő földrajzi koordinátákat loxodromákkal összekötő egyenes vonalak: |
| --- | --- |

—

a következő földrajzi koordinátákat loxodromákkal összekötő egyenes vonalak:

| — | Észak-Írországban az Ards-félsziget keleti partvonala az é. sz. 54o 30’-nél, |
| --- | --- |

—

Észak-Írországban az Ards-félsziget keleti partvonala az é. sz. 54o 30’-nél,

| — | é. sz. 54o 30’, ny. h. 04o 50’, |
| --- | --- |

—

é. sz. 54o 30’, ny. h. 04o 50’,

| — | é. sz. 54o 15’, ny. h. 04o 50’, |
| --- | --- |

—

é. sz. 54o 15’, ny. h. 04o 50’,

| — | Írország keleti partvonalán az é. sz. 53o 15’-en lévő pont. |
| --- | --- |

—

Írország keleti partvonalán az é. sz. 53o 15’-en lévő pont.

(2)   Az (1) bekezdéstől eltérve, az ott említett területen és időszakon belül:

| a) | engedélyezett fenékvonóháló használata, feltéve, hogy semmilyen más halászeszköz-típust nem tartanak a fedélzeten, továbbá hogy e vonóhálók:






  — | 70–79 mm-es vagy 80–99 mm-es szembőségűek, |
| --- | --- | --- |

a)

engedélyezett fenékvonóháló használata, feltéve, hogy semmilyen más halászeszköz-típust nem tartanak a fedélzeten, továbbá hogy e vonóhálók:

—

70–79 mm-es vagy 80–99 mm-es szembőségűek,

| — | kizárólag az engedélyezett szembőségtartományok egyikébe tartoznak, |
| --- | --- |

—

kizárólag az engedélyezett szembőségtartományok egyikébe tartoznak,

| — | minden részükön kizárólag 300 mm-nél nagyobb szemekből állnak; és |
| --- | --- |

—

minden részükön kizárólag 300 mm-nél nagyobb szemekből állnak; és

| — | azokat kizárólag a WGS84 koordináta-rendszerben megadott következő koordinátákat sorrendben loxodromákkal összekötő vonalak által határolt területen használják:






  — | é. sz. 53o 30’, ny. h. 05o 30’ |
| --- | --- | --- |

—

azokat kizárólag a WGS84 koordináta-rendszerben megadott következő koordinátákat sorrendben loxodromákkal összekötő vonalak által határolt területen használják:

—

é. sz. 53o 30’, ny. h. 05o 30’

| — | é. sz. 53o 30’, ny. h. 05o 20’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 53o 30’, ny. h. 05o 20’

| — | é. sz. 54o 20’, ny. h. 04o 50’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 54o 20’, ny. h. 04o 50’

| — | é. sz. 54o 30’, ny. h. 05o 10’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 54o 30’, ny. h. 05o 10’

| — | é. sz. 54o 30’, ny. h. 05o 20’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 54o 30’, ny. h. 05o 20’

| — | é. sz. 54o 00’, ny. h. 05o 50’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 54o 00’, ny. h. 05o 50’

| — | é. sz. 54o 00’, ny. h. 06o 10’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 54o 00’, ny. h. 06o 10’

| — | é. sz. 53o 45’, ny. h. 06o 10’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 53o 45’, ny. h. 06o 10’

| — | é. sz. 53o 45’, ny. h. 05o 30’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 53o 45’, ny. h. 05o 30’

| — | é. sz. 53o 30’, ny. h. 05o 30’; |
| --- | --- |

—

é. sz. 53o 30’, ny. h. 05o 30’;

| b) | engedélyezett fenékvonóháló, kerítőháló vagy egyéb hasonló, elválasztó panellel vagy szelektáló ráccsal rendelkező vontatott háló használata, feltéve, hogy semmilyen más halászeszköz-típust nem tartanak a fedélzeten, továbbá hogy e vonóhálók:






  — | eleget tesznek az (a) pontban meghatározott feltételeknek; |
| --- | --- | --- |

b)

engedélyezett fenékvonóháló, kerítőháló vagy egyéb hasonló, elválasztó panellel vagy szelektáló ráccsal rendelkező vontatott háló használata, feltéve, hogy semmilyen más halászeszköz-típust nem tartanak a fedélzeten, továbbá hogy e vonóhálók:

—

eleget tesznek az (a) pontban meghatározott feltételeknek;

| — | elválasztó panel esetén az Ír-tenger (ICES VIIa körzet) tőkehalállományának helyreállítására vonatkozó, 2002-ben alkalmazandó intézkedések megállapításáról szóló, 2002. február 12-i 254/2002/EK tanácsi rendelet* mellékletében előírt műszaki jellemzőknek megfelelően készültek, és |
| --- | --- |

—

elválasztó panel esetén az Ír-tenger (ICES VIIa körzet) tőkehalállományának helyreállítására vonatkozó, 2002-ben alkalmazandó intézkedések megállapításáról szóló, 2002. február 12-i 254/2002/EK tanácsi rendelet* mellékletében előírt műszaki jellemzőknek megfelelően készültek, és

| — | szelektáló rács esetén megfelelnek e rendelet XIVa. melléklete
  2–5. pontjának
  ; |
| --- | --- |

—

szelektáló rács esetén megfelelnek e rendelet XIVa. melléklete
  2–5. pontjának
  ;

| c) | engedélyezett továbbá fenékvonóháló, kerítőháló vagy egyéb hasonló, elválasztó panellel vagy szelektáló ráccsal rendelkező vontatott háló használata a WGS84 koordináta-rendszerben megadott következő koordinátákat sorrendben loxodromákkal összekötő vonalak által határolt területen belül:






  — | é. sz. 53o 45’, ny. h. 06o 00’ |
| --- | --- | --- |

c)

engedélyezett továbbá fenékvonóháló, kerítőháló vagy egyéb hasonló, elválasztó panellel vagy szelektáló ráccsal rendelkező vontatott háló használata a WGS84 koordináta-rendszerben megadott következő koordinátákat sorrendben loxodromákkal összekötő vonalak által határolt területen belül:

—

é. sz. 53o 45’, ny. h. 06o 00’

| — | é. sz. 53o 45’, ny. h. 05o 30’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 53o 45’, ny. h. 05o 30’

| — | é. sz. 53o 30’, ny. h. 05o 30’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 53o 30’, ny. h. 05o 30’

| — | é. sz. 53o 30’, ny. h. 06o 00’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 53o 30’, ny. h. 06o 00’

| — | é. sz. 53o 45’, ny. h. 06o 00’. |
| --- | --- |

—

é. sz. 53o 45’, ny. h. 06o 00’.

34b. cikk

A kopoltyúhálók használata az ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk körzetben, az ICES VIII, IX, X alterületen és a XII alterületnek a ny. h. 27o-tól keletre eső részén

(1)   Az uniós halászhajók nem alkalmazhatnak fenékrögzítéses kopoltyúhálót, állítóhálót vagy tükörhálót olyan helyeken, ahol az ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk körzetben és az ICES XII alterületnek a ny. h. 27o-tól keletre eső részén, valamint a VIII, IX és X alterületen a tenger térkép szerinti mélysége meghaladja a 200 métert.

▌

(3)   Az (1) bekezdéstől eltérve a következő halászeszközök használata engedélyezhető:

| a) | az ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk körzetben és az ICES XII alterületnek a ny. h. 27o-tól keletre eső részében kivetett, 120 mm-es vagy annál nagyobb, de 150 mm-nél kisebb szembőségű kopoltyúhálók, az ICES VIIIa, VIIIb, VIIId körzetben és az ICES X alterületen kivetett, 100 mm-es vagy annál nagyobb, de 130 mm-nél kisebb szembőségű kopoltyúhálók, valamint az ICES VIIIc körzetben és az ICES IX alterületen kivetett, 80 mm-es vagy annál nagyobb, de 110 mm-nél kisebb szembőségű kopoltyúhálók, amennyiben:






  — | azokat a térkép szerint 600 méternél sekélyebb vízben használják, |
| --- | --- | --- |

a)

az ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk körzetben és az ICES XII alterületnek a ny. h. 27o-tól keletre eső részében kivetett, 120 mm-es vagy annál nagyobb, de 150 mm-nél kisebb szembőségű kopoltyúhálók, az ICES VIIIa, VIIIb, VIIId körzetben és az ICES X alterületen kivetett, 100 mm-es vagy annál nagyobb, de 130 mm-nél kisebb szembőségű kopoltyúhálók, valamint az ICES VIIIc körzetben és az ICES IX alterületen kivetett, 80 mm-es vagy annál nagyobb, de 110 mm-nél kisebb szembőségű kopoltyúhálók, amennyiben:

—

azokat a térkép szerint 600 méternél sekélyebb vízben használják,

| — | legfeljebb 100 hálószem hosszúságúak, és merülési arányuk legalább 0,5, |
| --- | --- |

—

legfeljebb 100 hálószem hosszúságúak, és merülési arányuk legalább 0,5,

| — | úszókkal vagy hasonló tartozékokkal vannak felszerelve, |
| --- | --- |

—

úszókkal vagy hasonló tartozékokkal vannak felszerelve,

| — | a hálók hossza egyenként legfeljebb 5 tengeri mérföld, és az egy időben kivetett összes háló teljes hossza hajónként nem haladja meg a 25 km-t, |
| --- | --- |

—

a hálók hossza egyenként legfeljebb 5 tengeri mérföld, és az egy időben kivetett összes háló teljes hossza hajónként nem haladja meg a 25 km-t,

| — | a merítési idő legfeljebb 24 óra; |
| --- | --- |

—

a merítési idő legfeljebb 24 óra;

| b) | 250 mm-es vagy annál nagyobb szembőségű állítóhálók, amennyiben:






  — | azokat a térkép szerint 600 méternél sekélyebb vízben használják, |
| --- | --- | --- |

b)

250 mm-es vagy annál nagyobb szembőségű állítóhálók, amennyiben:

—

azokat a térkép szerint 600 méternél sekélyebb vízben használják,

| — | legfeljebb 15 hálószem hosszúságúak, és merülési arányuk legalább 0,33, |
| --- | --- |

—

legfeljebb 15 hálószem hosszúságúak, és merülési arányuk legalább 0,33,

| — | nincsenek felszerelve úszókkal vagy hasonló tartozékokkal, |
| --- | --- |

—

nincsenek felszerelve úszókkal vagy hasonló tartozékokkal,

| — | a hálók hossza egyenként legfeljebb 10 km. Az egy időben kivetett hálók teljes hossza hajónként nem haladja meg a 100 km-t, |
| --- | --- |

—

a hálók hossza egyenként legfeljebb 10 km. Az egy időben kivetett hálók teljes hossza hajónként nem haladja meg a 100 km-t,

| — | a merítési idő legfeljebb 72 óra; |
| --- | --- |

—

a merítési idő legfeljebb 72 óra;

| c) | az ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk körzetben és az ICES XII alterületnek a ny. h. 27o-tól keletre eső részében kivetett, legalább 100 mm-es, de 130 mm-nél kisebb szembőségű kopoltyúhálók, amennyiben:






  — | azokat a térkép szerint 200 m-nél mélyebb és 600 m-nél sekélyebb vízben használják; |
| --- | --- | --- |

c)

az ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk körzetben és az ICES XII alterületnek a ny. h. 27o-tól keletre eső részében kivetett, legalább 100 mm-es, de 130 mm-nél kisebb szembőségű kopoltyúhálók, amennyiben:

—

azokat a térkép szerint 200 m-nél mélyebb és 600 m-nél sekélyebb vízben használják;

| — | legfeljebb 100 hálószem hosszúságúak és merülési arányuk legalább 0,5, |
| --- | --- |

—

legfeljebb 100 hálószem hosszúságúak és merülési arányuk legalább 0,5,

| — | úszókkal vagy hasonló tartozékokkal vannak felszerelve, |
| --- | --- |

—

úszókkal vagy hasonló tartozékokkal vannak felszerelve,

| — | a hálók hossza egyenként legfeljebb 4 tengeri mérföld, és az egy időben kivetett hálók teljes hossza hajónként nem haladja meg a 20 km-t, |
| --- | --- |

—

a hálók hossza egyenként legfeljebb 4 tengeri mérföld, és az egy időben kivetett hálók teljes hossza hajónként nem haladja meg a 20 km-t,

| — | a merítési idő legfeljebb 24 óra, |
| --- | --- |

—

a merítési idő legfeljebb 24 óra,

| — | a fedélzeten tartott fogás tömegének 85 %-át szürke tőkehal alkotja, |
| --- | --- |

—

a fedélzeten tartott fogás tömegének 85 %-át szürke tőkehal alkotja,

| — | a halászatban részt vevő hajók száma nem haladja meg a 2008-ban regisztrált szintet; |
| --- | --- |

—

a halászatban részt vevő hajók száma nem haladja meg a 2008-ban regisztrált szintet;

| — | a kikötő elhagyása előtt a halászatban részt vevő hajó parancsnoka bejegyzi a hajónaplóba a hajó fedélzetén található eszközök mennyiségét és teljes hosszát. Legalább az indulások 15 %-ánál ellenőrzést kell végezni, |
| --- | --- |

—

a kikötő elhagyása előtt a halászatban részt vevő hajó parancsnoka bejegyzi a hajónaplóba a hajó fedélzetén található eszközök mennyiségét és teljes hosszát. Legalább az indulások 15 %-ánál ellenőrzést kell végezni,

| — | a hajóparancsnok gondoskodik róla, hogy a kirakodás ideje alatt az adott hajóútra vonatkozóan az
  uniós
  hajónaplóban foglalt eszközök 90 %-a megtalálható legyen a fedélzeten; és |
| --- | --- |

—

a hajóparancsnok gondoskodik róla, hogy a kirakodás ideje alatt az adott hajóútra vonatkozóan az
  uniós
  hajónaplóban foglalt eszközök 90 %-a megtalálható legyen a fedélzeten; és

| — | az 50 kg-nál nagyobb mennyiségben kifogott valamennyi faj mennyiségét és az 50 kg-ot meghaladó visszadobott halmennyiségeket bejegyzik az uniós hajónaplóba; |
| --- | --- |

—

az 50 kg-nál nagyobb mennyiségben kifogott valamennyi faj mennyiségét és az 50 kg-ot meghaladó visszadobott halmennyiségeket bejegyzik az uniós hajónaplóba;

| d) | legalább 220 mm szembőségű tükörhálók az ICES IX alkörzetében, feltéve hogy:








  — | azokat a térkép szerint 600 méternél sekélyebb vízben használják; |
| --- | --- | --- |

d)

legalább 220 mm szembőségű tükörhálók az ICES IX alkörzetében, feltéve hogy:

—

azokat a térkép szerint 600 méternél sekélyebb vízben használják;

| — | legfeljebb 30 hálószem hosszúságúak, és merülési arányuk legalább 0,44; |
| --- | --- |

—

legfeljebb 30 hálószem hosszúságúak, és merülési arányuk legalább 0,44;

| — | nincsenek felszerelve úszókkal vagy hasonló tartozékokkal; |
| --- | --- |

—

nincsenek felszerelve úszókkal vagy hasonló tartozékokkal;

| — | a hálók hossza egyenként legfeljebb 5 km. Az egy időben kivetett hálók teljes hossza hajónként nem haladja meg a 20 km-t; |
| --- | --- |

—

a hálók hossza egyenként legfeljebb 5 km. Az egy időben kivetett hálók teljes hossza hajónként nem haladja meg a 20 km-t;

| — | a merítési idő legfeljebb 72 óra. |
| --- | --- |

—

a merítési idő legfeljebb 72 óra.

(4)   Ez az eltérés azonban a NEAFC szabályozási területen nem alkalmazandó.

(4a)
     
  A fenékrögzítéses kopoltyúhálóval, állítóhálóval vagy tükörhálóval halászó hajók részére, minden olyan helyen, ahol az ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk körzetben és az ICES XII alterületnek a ny. h. 27o-tól keletre eső részén, valamint a VIII, IX és X alterületen a tenger térkép szerinti mélysége meghaladja a 200 métert, az 1224/2009/EK rendelet 7. cikkének megfelelően halászati engedélyt kell kiadni.

(5)   A (3) bekezdés a), b),
  illetve d)
  pontjában említett eszközök közül egy időben csak az egyik tárolható a fedélzeten. A hajók az egyidejűleg kivethető hálócsoportok esetében engedélyezett maximális hossznál 20 %-kal hosszabb hálókat szállíthatnak.

(6)   A
  (4a)
   bekezdésben említett
  halászati engedéllyel
  rendelkező hajó parancsnoka a kikötőből való indulás előtt és az oda való visszatérést követően a hajónaplóban rögzíti a hajókon szállított eszközök számát és hosszát, és elszámol a két mennyiség közötti esetleges különbséggel.

▌

(8)   Az illetékes hatóságoknak jogukban áll eltávolítani a tengeren az ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk körzetben és az ICES XII alterületnek a ny. h. 27o-tól keletre eső részén, valamint a VIII, IX és X alterületen talált elhagyott eszközöket a következő esetekben:

| a) | az eszköz nem megfelelően jelölt; |
| --- | --- |

a)

az eszköz nem megfelelően jelölt;

| b) | a jelzőbóják és a VMS-adatok jelzik, hogy a tulajdonos 120 óránál tovább tartózkodott az eszköz 100 tengeri mérföldön belüli sugarában; |
| --- | --- |

b)

a jelzőbóják és a VMS-adatok jelzik, hogy a tulajdonos 120 óránál tovább tartózkodott az eszköz 100 tengeri mérföldön belüli sugarában;

| c) | az eszközt olyan vizeken használták, amelyek térkép szerinti mélysége nagyobb a megengedettnél; |
| --- | --- |

c)

az eszközt olyan vizeken használták, amelyek térkép szerinti mélysége nagyobb a megengedettnél;

| d) | az eszköz illegális szembőséggel rendelkezik. |
| --- | --- |

d)

az eszköz illegális szembőséggel rendelkezik.

(9)   A
  (4a)
  bekezdésben említett
  halászati engedéllyel
  rendelkező hajó parancsnoka valamennyi halászati út során feljegyzi:

| — | a kivetett háló szembőségét, |
| --- | --- |

—

a kivetett háló szembőségét,

| — | a háló névleges hosszúságát, |
| --- | --- |

—

a háló névleges hosszúságát,

| — | a hálócsoportban lévő hálók számát, |
| --- | --- |

—

a hálócsoportban lévő hálók számát,

| — | a kivetett hálócsoportok számát, |
| --- | --- |

—

a kivetett hálócsoportok számát,

| — | minden egyes kivetett hálócsoport földrajzi helyzetét, |
| --- | --- |

—

minden egyes kivetett hálócsoport földrajzi helyzetét,

| — | minden egyes kivetett hálócsoport merítési mélységét, |
| --- | --- |

—

minden egyes kivetett hálócsoport merítési mélységét,

| — | minden egyes kivetett hálócsoport merítési idejét, |
| --- | --- |

—

minden egyes kivetett hálócsoport merítési idejét,

| — | az elveszített eszközök mennyiségét, utolsó ismert helyüket és az elveszítés időpontját. |
| --- | --- |

—

az elveszített eszközök mennyiségét, utolsó ismert helyüket és az elveszítés időpontját.

(10)   A
  (4a) bekezdésben
  említett
  halászati engedély
  birtokában halászó hajók kizárólag a 2347/2002/EK rendelet 7. cikke szerinti, a tagállamok által kijelölt kikötőkben rakodhatnak ki (******).

(11)   A (3) bekezdés b) 
  és d)
  pontjában említett halászeszközt használó hajók fedélzetén lévő cápamennyiség nem lehet több a fedélzeten tárolt tengeri élőlények élőtömegben mért összmennyiségének 5 %-ánál.

(11a)
     
  A Bizottság a HTMGB-vel való konzultációt követően végrehajtási aktusok útján úgy határozhat, hogy az ICES VIII, IX, X alterületen egy tagállam egyes halászati tevékenységeit mentesíti az (1)–(10) bekezdés alkalmazása alól, ha a tagállamok által rendelkezésre bocsátott információból kiderül, hogy e halászati tevékenységek igen alacsony járulékos cápafogási és visszadobási mértékkel rendelkeznek.

34c. cikk

A Vizcayai-öbölben engedélyezett, egyes vontatott halászeszközökkel végzett halászat feltételei

(1)   Az ICES III., IV., V., VI. és VII. alterület és az ICES VIII. a., b., d., e. körzet szürketőkehal-állományának helyreállítására vonatkozó kiegészítő technikai intézkedések megállapításáról szóló, 2002. március 19-i 494/2002/EK bizottsági rendelet (*******) 5. cikkének (2) bekezdésében megállapított rendelkezésektől eltérve, a merevítőrudas zsákhálók kivételével engedélyezett a 70–99 mm-es szembőségű vonóhálók, kerítőhálók és hasonló halászeszközök használata a 494/2002/EK rendelet 5. cikke (1) bekezdésének b pontjában meghatározott területen, amennyiben az adott eszköz a XIVb. melléklettel összhangban rendelkezik négyzetes hálószemekből álló panellel.

(2)   Az ICES VIIIa és VIIIb körzetben történő halászat során engedélyezett szelektáló rács és hozzá illesztett részek használata a zsákvég előtt és/vagy 60 mm-es vagy annál nagyobb szembőségű, négyzetes hálószemekből álló panel használata a zsákvég előtti toldat alsó részén. Az e rendelet 4. cikkének (1) bekezdésében, 6. cikkében és 9. cikkének (1) bekezdésében, valamint a 494/2002/EK rendelet 3. cikkének a) és b) pontjában foglalt rendelkezések nem alkalmazandók a vonóháló azon szakaszára, ahová az említett szelektáló eszközöket felszerelik.

34d. cikk

A NEAFC szabályozási területen található sérülékeny mélytengeri élőhelyek védelmét célzó intézkedések

(1)   Tilos a fenékvonóhálóval és rögzített halászeszközökkel – ideértve a tengerfenéken rögzített kopoltyúhálókat, illetve horogsorokat – folytatott halászat a következő, a WGS84 rendszerben megadott koordinátákat sorrendben loxodromákkal összekötő vonalak által határolt területeken belül:

▌

A Reykjanesi-hátság egy része:

| — | é. sz. 55o04,5327’, ny. h. 36o49,0135’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 55o04,5327’, ny. h. 36o49,0135’

| — | é. sz. 55o05,4804’, ny. h. 35o58,9784’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 55o05,4804’, ny. h. 35o58,9784’

| — | é. sz. 54o58,9914’, ny. h. 34o41,3634’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 54o58,9914’, ny. h. 34o41,3634’

| — | é. sz. 54o41,1841’, ny. h. 34o00,0514’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 54o41,1841’, ny. h. 34o00,0514’

| — | é. sz. 54o 00’, ny. h. 34o 00’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 54o 00’, ny. h. 34o 00’

| — | é. sz. 53o54,6406’, ny. h. 34o49,9842’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 53o54,6406’, ny. h. 34o49,9842’

| — | é. sz. 53o58,9668’, ny. h. 36o39,1260’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 53o58,9668’, ny. h. 36o39,1260’

| — | é. sz. 55o04,5327’, ny. h. 36o49,0135’. |
| --- | --- |

—

é. sz. 55o04,5327’, ny. h. 36o49,0135’.

Északi MAR-terület:

| — | é. sz. 59o 45’, ny. h. 33o 30’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 59o 45’, ny. h. 33o 30’

| — | é. sz. 57o 30’, ny. h. 27o 30’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 57o 30’, ny. h. 27o 30’

| — | é. sz. 56o 45’, ny. h. 28o 30’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 56o 45’, ny. h. 28o 30’

| — | é. sz. 59o 15’, ny. h. 34o 30’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 59o 15’, ny. h. 34o 30’

| — | é. sz. 59o 45’, ny. h. 33o 30’. |
| --- | --- |

—

é. sz. 59o 45’, ny. h. 33o 30’.

Középső MAR-terület (Charlie-Gibbs törésöv és a szubpoláris elülső régió [Subpolar Frontal Region]):

| — | é. sz. 53o 30’, ny. h. 38o 00’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 53o 30’, ny. h. 38o 00’

| — | é. sz. 53o 30’, ny. h. 36o 49’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 53o 30’, ny. h. 36o 49’

| — | é. sz. 55o04,5327’, ny. h. 36o 49’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 55o04,5327’, ny. h. 36o 49’

| — | é. sz. 54o58,9914’, ny. h. 34o41,3634’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 54o58,9914’, ny. h. 34o41,3634’

| — | é. sz. 54o41,1841’, ny. h. 34o 00’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 54o41,1841’, ny. h. 34o 00’

| — | é. sz. 53o 30’, ny. h. 30o 00’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 53o 30’, ny. h. 30o 00’

| — | é. sz. 51o 30’, ny. h. 28o 00’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 51o 30’, ny. h. 28o 00’

| — | é. sz. 49o 00’, ny. h. 26o 30’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 49o 00’, ny. h. 26o 30’

| — | é. sz. 49o 00’, ny. h. 30o 30’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 49o 00’, ny. h. 30o 30’

| — | é. sz. 51o 30’, ny. h. 32o 00’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 51o 30’, ny. h. 32o 00’

| — | é. sz. 51o 30’, ny. h. 38o 00’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 51o 30’, ny. h. 38o 00’

| — | é. sz. 53o 30’, ny. h. 38o 00’. |
| --- | --- |

—

é. sz. 53o 30’, ny. h. 38o 00’.

Déli MAR-terület:

| — | é. sz. 44o 30’, ny. h. 30o 30’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 44o 30’, ny. h. 30o 30’

| — | é. sz. 44o 30’, ny. h. 27o 00’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 44o 30’, ny. h. 27o 00’

| — | é. sz. 43o 15’, ny. h. 27o 15’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 43o 15’, ny. h. 27o 15’

| — | é. sz. 43o 15’, ny. h. 31o 00’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 43o 15’, ny. h. 31o 00’

| — | é. sz. 44o 30’, ny. h. 30o 30’. |
| --- | --- |

—

é. sz. 44o 30’, ny. h. 30o 30’.

Altair-fenékhegyek:

| — | é. sz. 45o 00’, ny. h. 34o 35’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 45o 00’, ny. h. 34o 35’

| — | é. sz. 45o 00’, ny. h. 33o 45’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 45o 00’, ny. h. 33o 45’

| — | é. sz. 45o 25’, ny. h. 33o 45’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 45o 25’, ny. h. 33o 45’

| — | é. sz. 44o 25’, ny. h. 34o 35’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 44o 25’, ny. h. 34o 35’

| — | é. sz. 45o 00’, ny. h. 34o 35’. |
| --- | --- |

—

é. sz. 45o 00’, ny. h. 34o 35’.

Antialtair-fenékhegyek:

| — | é. sz. 43o 45’, ny. h. 22o 50’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 43o 45’, ny. h. 22o 50’

| — | é. sz. 43o 45’, ny. h. 22o 50’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 43o 45’, ny. h. 22o 50’

| — | é. sz. 43o 25’, ny. h. 22o 05’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 43o 25’, ny. h. 22o 05’

| — | é. sz. 43o 25’, ny. h. 22o 50’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 43o 25’, ny. h. 22o 50’

| — | é. sz. 43o 45’, ny. h. 22o 50’. |
| --- | --- |

—

é. sz. 43o 45’, ny. h. 22o 50’.

Hatton-pad:

| — | é. sz. 59o 26’, ny. h. 14o 30’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 59o 26’, ny. h. 14o 30’

| — | é. sz. 59o 12’, ny. h. 15o 08’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 59o 12’, ny. h. 15o 08’

| — | é. sz. 59o 01’, ny. h. 17o 00’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 59o 01’, ny. h. 17o 00’

| — | é. sz. 58o 50’, ny. h. 17o 38’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 58o 50’, ny. h. 17o 38’

| — | é. sz. 58o 30’, ny. h. 17o 52’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 58o 30’, ny. h. 17o 52’

| — | é. sz. 58o 30’, ny. h. 18o 22’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 58o 30’, ny. h. 18o 22’

| — | é. sz. 58o 03’, ny. h. 18o 22’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 58o 03’, ny. h. 18o 22’

| — | é. sz. 58o 03’, ny. h. 17o 30’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 58o 03’, ny. h. 17o 30’

| — | é. sz. 57o 55’, ny. h. 17o 30’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 57o 55’, ny. h. 17o 30’

| — | é. sz. 57o 45’, ny. h. 19o 15’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 57o 45’, ny. h. 19o 15’

| — | é. sz. 58o11,15’, ny. h. 18o57,51’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 58o11,15’, ny. h. 18o57,51’

| — | é. sz. 58o11,57’, ny. h. 19o11,97’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 58o11,57’, ny. h. 19o11,97’

| — | é. sz. 58o27,75’, ny. h. 19o11,65’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 58o27,75’, ny. h. 19o11,65’

| — | é. sz. 58o39,09’, ny. h. 19o14,28’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 58o39,09’, ny. h. 19o14,28’

| — | é. sz. 58o38,11’, ny. h. 19o01,29’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 58o38,11’, ny. h. 19o01,29’

| — | é. sz. 58o53,14’, ny. h. 18o43,54’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 58o53,14’, ny. h. 18o43,54’

| — | é. sz. 59o00,29’, ny. h. 18o01,31’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 59o00,29’, ny. h. 18o01,31’

| — | é. sz. 59o08,01’, ny. h. 17o49,31’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 59o08,01’, ny. h. 17o49,31’

| — | é. sz. 59o08,75’, ny. h. 18o01,47’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 59o08,75’, ny. h. 18o01,47’

| — | é. sz. 59o15,16’, ny. h. 18o01,56’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 59o15,16’, ny. h. 18o01,56’

| — | é. sz. 59o24,17’, ny. h. 17o31,22’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 59o24,17’, ny. h. 17o31,22’

| — | é. sz. 59o21,77’, ny. h. 17o15,36’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 59o21,77’, ny. h. 17o15,36’

| — | é. sz. 59o26,91’, ny. h. 17o01,66’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 59o26,91’, ny. h. 17o01,66’

| — | é. sz. 59o42,69’, ny. h. 16o45,96’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 59o42,69’, ny. h. 16o45,96’

| — | é. sz. 59o20,97′, ny. h. 15o44,75’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 59o20,97′, ny. h. 15o44,75’

| — | é. sz. 59o 21’, ny. h. 15o 40’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 59o 21’, ny. h. 15o 40’

| — | é. sz. 59o 26’, ny. h. 14o 30’. |
| --- | --- |

—

é. sz. 59o 26’, ny. h. 14o 30’.

A Rockalli-pad északnyugati része:

| — | é. sz. 57o 00’, ny. h. 14o 53’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 57o 00’, ny. h. 14o 53’

| — | é. sz. 57o 37’, ny. h. 14o 42’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 57o 37’, ny. h. 14o 42’

| — | é. sz. 57o 55’, ny. h. 14o 24’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 57o 55’, ny. h. 14o 24’

| — | é. sz .58o 15’, ny. h. 13o 50’ |
| --- | --- |

—

é. sz .58o 15’, ny. h. 13o 50’

| — | é. sz. 57o 57’, ny. h. 13o 09’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 57o 57’, ny. h. 13o 09’

| — | é. sz. 57o 50’, ny. h. 13o 14’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 57o 50’, ny. h. 13o 14’

| — | é. sz. 57o 57’, ny. h. 13o 45’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 57o 57’, ny. h. 13o 45’

| — | é. sz. 57o 49’, ny. h. 14o 06’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 57o 49’, ny. h. 14o 06’

| — | é. sz. 57o 29’, ny. h. 14o 19’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 57o 29’, ny. h. 14o 19’

| — | é. sz. 57o 22’, ny. h. 14o 19’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 57o 22’, ny. h. 14o 19’

| — | é. sz. 57o 00’, ny. h. 14o 34’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 57o 00’, ny. h. 14o 34’

| — | é. sz. 56o 56’, ny. h. 14o 36’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 56o 56’, ny. h. 14o 36’

| — | é. sz. 56o 56’, ny. h. 14o 51’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 56o 56’, ny. h. 14o 51’

| — | é. sz. 57o 00’, ny. h. 14o 53’. |
| --- | --- |

—

é. sz. 57o 00’, ny. h. 14o 53’.

A Rockalli-pad délnyugati része:

| — | é. sz. 56o 24’, ny. h. 15o 37’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 56o 24’, ny. h. 15o 37’

| — | é. sz. 56o 21’, ny. h. 14o 58’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 56o 21’, ny. h. 14o 58’

| — | é. sz. 56o 04’, ny. h. 15o 10’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 56o 04’, ny. h. 15o 10’

| — | é. sz. 55o 51’, ny. h. 15o 37’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 55o 51’, ny. h. 15o 37’

| — | é. sz. 56o 10’, ny. h. 15o 52’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 56o 10’, ny. h. 15o 52’

| — | é. sz. 56o 24’, ny. h. 15o 37’. |
| --- | --- |

—

é. sz. 56o 24’, ny. h. 15o 37’.

Logachev Mound:

| — | é. sz. 55o 17’, ny. h. 16o 10’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 55o 17’, ny. h. 16o 10’

| — | é. sz. 55o 34’, ny. h. 15o 07’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 55o 34’, ny. h. 15o 07’

| — | é. sz. 55o 50’, ny. h. 15o 15’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 55o 50’, ny. h. 15o 15’

| — | é. sz. 55o 33’, ny. h. 16o 16’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 55o 33’, ny. h. 16o 16’

| — | é. sz. 55o 17’, ny. h. 16o 10’. |
| --- | --- |

—

é. sz. 55o 17’, ny. h. 16o 10’.

A Rockalli-pad nyugati része:

| — | é. sz. 57o 20’, ny. h. 16o 30’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 57o 20’, ny. h. 16o 30’

| — | é. sz. 57o 05’, ny. h. 15o 58’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 57o 05’, ny. h. 15o 58’

| — | é. sz. 56o 21’, ny. h. 17o 17’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 56o 21’, ny. h. 17o 17’

| — | é. sz. 56o 40’, ny. h. 17o 50’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 56o 40’, ny. h. 17o 50’

| — | é. sz. 57o 20’, ny. h. 16o 30’. |
| --- | --- |

—

é. sz. 57o 20’, ny. h. 16o 30’.

(2)   Ha a NEAFC szabályozási területén belüli új vagy meglévő fenékhalászati területeken folytatott halászati műveletek során az élő korall vagy az élő szivacs mennyisége hálónként meghaladja a 60 kg élő korall és/vagy 800 kg élő szivacs küszöbértéket, a hajónak tájékoztatnia kell erről a lobogó szerinti államát, be kell szüntetnie a halászatot és legalább két tengeri mérföldre el kell távolodnia attól a helytől, amely a rendelkezésre álló adatok szerint a legközelebb van ezen fogás pontos helyéhez.

34e. cikk

Az ICES VIIc, VIIj, VIIk körzetben található sérülékeny mélytengeri élőhelyek védelmét célzó intézkedések

(1)   Tilos a fenékvonóhálóval és rögzített halászeszközökkel – ideértve a
  tengerfenéken rögzített
  kopoltyúhálókat, illetve horogsorokat – folytatott halászat a következő, a WGS84 koordináta-rendszerben megadott koordinátákat sorrendben loxodromákkal összekötő vonalak által határolt területeken belül:

Belgica Mound Province:

| — | é. sz. 51o29,4’, ny. h. 11o51,6’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 51o29,4’, ny. h. 11o51,6’

| — | é. sz. 51o32,4’, ny. h. 11o41,4’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 51o32,4’, ny. h. 11o41,4’

| — | é. sz. 51o15,6’, ny. h. 11o33,0’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 51o15,6’, ny. h. 11o33,0’

| — | é. sz. 51o13,8’, ny. h. 11o44,4’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 51o13,8’, ny. h. 11o44,4’

| — | é. sz. 51o 29’, ny. h. 11o51,6’. |
| --- | --- |

—

é. sz. 51o 29’, ny. h. 11o51,6’.

Hovland Mound Province:

| — | é. sz .52o16,2’, ny. h. 13o12,6’ |
| --- | --- |

—

é. sz .52o16,2’, ny. h. 13o12,6’

| — | é. sz. 52o24,0’, ny. h. 12o58,2’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 52o24,0’, ny. h. 12o58,2’

| — | é. sz. 52o16,8’, ny. h. 12o54,0’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 52o16,8’, ny. h. 12o54,0’

| — | é. sz. 52o16,8’, ny. h. 12o29,4’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 52o16,8’, ny. h. 12o29,4’

| — | é. sz. 52o04,2’, ny. h. 12o29,4’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 52o04,2’, ny. h. 12o29,4’

| — | é. sz. 52o04,2’, ny. h. 12o52,8’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 52o04,2’, ny. h. 12o52,8’

| — | é. sz. 52o09,0’, ny. h. 12o56,4’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 52o09,0’, ny. h. 12o56,4’

| — | é. sz. 52o09,0’, ny. h. 13o10,8’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 52o09,0’, ny. h. 13o10,8’

| — | é. sz. 52o16,2’, ny. h. 13o12,6’. |
| --- | --- |

—

é. sz. 52o16,2’, ny. h. 13o12,6’.

A Porcupine-pad északnyugati része, I. terület:

| — | é. sz. 53o30,6’, ny. h. 14o32,4’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 53o30,6’, ny. h. 14o32,4’

| — | é. sz. 53o35,4’, ny. h. 14o27,6’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 53o35,4’, ny. h. 14o27,6’

| — | é. sz. 53o40,8’, ny. h. 14o15,6’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 53o40,8’, ny. h. 14o15,6’

| — | é. sz. 53o34,2’, ny. h. 14o11,4’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 53o34,2’, ny. h. 14o11,4’

| — | é. sz. 53o31,8’, ny. h. 14o14,4’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 53o31,8’, ny. h. 14o14,4’

| — | é. sz. 53o24,0’, ny. h. 14o28,8’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 53o24,0’, ny. h. 14o28,8’

| — | é. sz. 53o30,6’, ny. h. 14o32,4’. |
| --- | --- |

—

é. sz. 53o30,6’, ny. h. 14o32,4’.

A Porcupine-pad északnyugati része, II. terület:

| — | é. sz. 53o43,2’, ny. h. 14o10,8’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 53o43,2’, ny. h. 14o10,8’

| — | é. sz .53o51,6’, ny. h. 13o53,4’ |
| --- | --- |

—

é. sz .53o51,6’, ny. h. 13o53,4’

| — | é. sz. 53o45,6’, ny. h. 13o49,8’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 53o45,6’, ny. h. 13o49,8’

| — | é. sz. 53o36,6’, ny. h. 14o07,2’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 53o36,6’, ny. h. 14o07,2’

| — | é. sz. 53o43,2’, ny. h. 14o10,8’. |
| --- | --- |

—

é. sz. 53o43,2’, ny. h. 14o10,8’.

A Porcupine-pad délnyugati része:

| — | é. sz. 51o54,6’, ny. h. 15o07,2’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 51o54,6’, ny. h. 15o07,2’

| — | é. sz. 51o54,6’, ny. h. 14o55,2’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 51o54,6’, ny. h. 14o55,2’

| — | é. sz. 51o42,0’, ny. h. 14o55,2’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 51o42,0’, ny. h. 14o55,2’

| — | é. sz. 51o42,0’, ny. h. 15o10,2’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 51o42,0’, ny. h. 15o10,2’

| — | é. sz. 51o49,2’, ny. h. 15o06,0’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 51o49,2’, ny. h. 15o06,0’

| — | é. sz. 51o54,6’, ny. h. 15o07,2’. |
| --- | --- |

—

é. sz. 51o54,6’, ny. h. 15o07,2’.

(2)   A sérülékeny mélytengeri élőhelyeknek az e cikk (1) bekezdésében meghatározott védett területein halászó valamennyi nyílt tengeri hajónak szerepelnie kell az engedélyezett hajók jegyzékében, és az 1224/2009/EK rendelet 7. cikkével összhangban halászati engedéllyel kell rendelkeznie. Az engedélyezett hajók jegyzékében szereplő hajók kizárólag nyílt tengeri halászeszközöket tarthatnak fedélzetükön.

(3)   A sérülékeny mélytengeri élőhelyeknek az e cikk (1) bekezdésben meghatározott védett területén halászni szándékozó nyílt tengeri hajók a sérülékeny mélytengeri élőhelyek védett területére való belépési szándékukról négy órával a belépést megelőzően értesítik az 1224/2009/EK rendelet 4. cikkének (15) bekezdése szerinti ír halászati felügyelő központot. Ezzel egyidejűleg bejelentik a fedélzetükön tárolt halmennyiséget is.

(4)   A sérülékeny mélytengeri élőhelyek (1) bekezdésben meghatározott védett területén halászó nyílt tengeri hajóknak az ilyen védett területen való tartózkodáskor teljes mértékben működőképes, biztonságos hajómegfigyelési rendszerrel (VMS) kell rendelkezniük, amely teljes mértékben megfelel a vonatkozó előírásoknak.

(5)   A sérülékeny mélytengeri élőhelyek (1) bekezdésben meghatározott védett területén halászó nyílt tengeri hajók óránként VMS-jelentést készítenek.

(6)   A sérülékeny mélytengeri élőhelyek (1) bekezdésben meghatározott védett területén a halászatot befejező nyílt tengeri hajók a területről való távozásukkor tájékoztatják az ír halászati felügyelő központot. Ezzel egyidejűleg bejelentik a fedélzetükön tárolt halmennyiséget is.

(7)   A sérülékeny mélytengeri élőhelyek (1) bekezdésben meghatározott védett területén nyílt tengeri fajokra irányuló halászat során kizárólag 16–31 mm vagy 32–54 mm szembőségű halászhálók lehetnek a fedélzeten, illetve csak ilyen hálókkal folytatható halászat.

34f. cikk

Az ICES VIIIc körzetben található sérülékeny mélytengeri élőhelyek védelmét célzó intézkedések

(1)   Tilos a fenékvonóhálóval és rögzített halászeszközökkel – ideértve a
  tengerfenéken rögzített
  kopoltyúhálókat, illetve horogsorokat – folytatott halászat a következő, a WGS84 rendszerben megadott koordinátákat sorrendben loxodromákkal összekötő vonalak által határolt területen belül:

El Cachucho:

| — | é. sz. 44o 12’, ny. h. 05o 16’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 44o 12’, ny. h. 05o 16’

| — | é. sz. 44o 12’, ny. h. 04o 26’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 44o 12’, ny. h. 04o 26’

| — | é. sz. 43o 53’, ny. h. 04o 26’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 43o 53’, ny. h. 04o 26’

| — | é. sz. 43o 53’, ny. h. 05o 16’ |
| --- | --- |

—

é. sz. 43o 53’, ny. h. 05o 16’

| — | é. sz. 44o 12’, ny. h. 05o 16’. |
| --- | --- |

—

é. sz. 44o 12’, ny. h. 05o 16’.

(2)   Az (1) bekezdésben említett tilalomtól eltérve azok a hajók, melyek 2006, 2007 és 2008 során fenékhorogsorral halásztak ezüstös tengericompóra, halászati hatóságaiktól –
  az 1224/2009/EK rendelet 7. cikkével összhangban
  – halászati engedélyt kaphatnak, amellyel halászhatnak az é. sz. 44o00,00’-től délre. Az ilyen halászati engedéllyel rendelkező halászhajók teljes hosszuktól függetlenül kötelesek teljes mértékben működőképes, biztonságos, a vonatkozó előírásoknak megfelelő VMS-t használni az (1) bekezdésben meghatározott területen folytatott halászat során.

(******)  HL L 41., 2002.2.13., 1. o."

(*******)  HL L 77., 2002.3.20., 8. o.”;"

| 10. | A 38. cikket el kell hagyni. |
| --- | --- |

10.

A 38. cikket el kell hagyni.

| 11. | A 47. cikket el kell hagyni. |
| --- | --- |

11.

A 47. cikket el kell hagyni.

| 11a. | A 850/98/EK rendelet I., IV., XII. és XIV. melléklete e rendelet mellékletével összhangban módosul; |
| --- | --- |

11a.

A 850/98/EK rendelet I., IV., XII. és XIV. melléklete e rendelet mellékletével összhangban módosul;

| 11b. | A szöveg a XIIa. és XIVa., XIVb., XIVc. és XIVd. melléklettel egészül ki; |
| --- | --- |

11b.

A szöveg a XIIa. és XIVa., XIVb., XIVc. és XIVd. melléklettel egészül ki;

▌

2. cikk

Az 1434/98/EK rendelet módosítása

A 1434/98/EK rendelet 2. cikke a következő bekezdéssel egészül ki:

„(1a)
     
  Az (1) bekezdés nem alkalmazandó az ICES IIIa körzetben, a IV alterületen, az ICES VIId körzetben és az ICES IIa körzet uniós vizein.”.

3. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő
  harmadik
  napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2013. január 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL C 351., 2012.11.15., 83. o.

1

(2)  HL L 347., 2009.12.24., 6. o.

2

(3)  HL L 165., 2011.6.24., 1. o.

3

(4)  HL L 22., 2009.1.26., 1. o.

4

(5)  HL L 125., 1998.4.27., 1. o.

5

(6)  HL L 55., 2011.2.28., 13. o.

6

MELLÉKLET

A 850/98/EK rendelet mellékletei a következőképpen módosulnak:

| 1. | Az I. mellékletben a táblázathoz tartozó 6. lábjegyzetet el kell hagyni. |
| --- | --- |

1.

Az I. mellékletben a táblázathoz tartozó 6. lábjegyzetet el kell hagyni.

| 2. | A IV. mellékletben a táblázat helyébe a következő szöveg lép:



  „Vontatott halászeszközök: Skagerrak és a Kattegat


  Az egységes szembőségtartomány alkalmazására vonatkozó szembőségtartományok, célfajok és előírt fogási arányok

















  Faj | Szembőségtartomány (mm) |
| --- | --- | --- |
| <16 | 16-31 | 32-69 | 35-69 | 70-89 (5) | ≥90 |
| Célfajok legkisebb mennyisége százalékban kifejezve |
| 50 %





   (6) | 50 %





   (6) | 20 %





   (6) | 50 %





   (6) | 20 %





   (6) | 20 %





   (7) | 30 %





   (8) | nincs |
| Homoki angolnák (Ammodytidae) (3) | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Homoki angolnák (Ammodytidae) (4) | | X | | X | X | X | X | X |
| Norvég tőkehal (Trisopterus esmarkii) | | X | | X | X | X | X | X |
| Kék puhatőkehal (Micromesistius poutassou) | | X | | X | X | X | X | X |
| Mérges pókhal (Trachinus draco) (1) | | X | | X | X | X | X | X |
| Kagylók (a Sepia kivételével) (1) | | X | | X | X | X | X | X |
| Árcsőrű csuka (Belone belone) (1) | | X | | X | X | X | X | X |
| Szürke morgóhal (Eutrigla gurnardus) (1) | | X | | X | X | X | X | X |
| Ezüstlazac (Argentina spp.) | | | | X | X | X | X | X |
| Spratt (Sprattus sprattus) | | X | | X | X | X | X | X |
| Angolna (Anguilla anguilla) | | | X | X | X | X | X | X |
| Homoki garnéla/fűrészes garnéla (Crangon spp., Palaemon adspersus) (1) | | | X | X | X | X | X | X |
| Makréla (Scomber spp.) | | | | X | | | X | X |
| Fattyúmakréla (Trachurus spp.) | | | | X | | | X | X |
| Hering (Clupea harengus) | | | | X | | | X | X |
| Norvég garnéla (Pandalus borealis) | | | | | | X | X | X |
| Homoki garnéla/fűrészes garnéla (Crangon spp., Palaemon adspersus) (2) | | | | | X | | X | X |
| Vékonybajszú tőkehal (Merlangius merlangus) | | | | | | | X | X |
| Norvég homár (Nephrops norvegicus) | | | | | | | X | X |
| Minden egyéb tengeri élőlény | | | | | | | | X |

2.

A IV. mellékletben a táblázat helyébe a következő szöveg lép:

„Vontatott halászeszközök: Skagerrak és a Kattegat

Az egységes szembőségtartomány alkalmazására vonatkozó szembőségtartományok, célfajok és előírt fogási arányok

Faj

Szembőségtartomány (mm)

<16

16-31

32-69

35-69

70-89 (5)

≥90

Célfajok legkisebb mennyisége százalékban kifejezve

50 %

(6)

50 %

(6)

20 %

(6)

50 %

(6)

20 %

(6)

20 %

(7)

30 %

(8)

nincs

Homoki angolnák (Ammodytidae) (3)

X

X

X

X

X

X

X

X

Homoki angolnák (Ammodytidae) (4)

X

X

X

X

X

X

Norvég tőkehal (Trisopterus esmarkii)

X

X

X

X

X

X

Kék puhatőkehal (Micromesistius poutassou)

X

X

X

X

X

X

Mérges pókhal (Trachinus draco) (1)

X

X

X

X

X

X

Kagylók (a Sepia kivételével) (1)

X

X

X

X

X

X

Árcsőrű csuka (Belone belone) (1)

X

X

X

X

X

X

Szürke morgóhal (Eutrigla gurnardus) (1)

X

X

X

X

X

X

Ezüstlazac (Argentina spp.)

X

X

X

X

X

Spratt (Sprattus sprattus)

X

X

X

X

X

X

Angolna (Anguilla anguilla)

X

X

X

X

X

X

Homoki garnéla/fűrészes garnéla (Crangon spp., Palaemon adspersus) (1)

X

X

X

X

X

X

Makréla (Scomber spp.)

X

X

X

Fattyúmakréla (Trachurus spp.)

X

X

X

Hering (Clupea harengus)

X

X

X

Norvég garnéla (Pandalus borealis)

X

X

X

Homoki garnéla/fűrészes garnéla (Crangon spp., Palaemon adspersus) (2)

X

X

X

Vékonybajszú tőkehal (Merlangius merlangus)

X

X

Norvég homár (Nephrops norvegicus)

X

X

Minden egyéb tengeri élőlény

X

| 3. | A XII. melléklet táblázata a következőképpen módosul:






  (a) | a) a japán (Manilla) kagylóra és a polipra vonatkozó sorok helyébe a következő sorok lépnek:
  „







  Faj | Legkisebb fogható méretek |
| --- | --- | --- | --- |
| 1–5. régió a Skagerrak/Kattegat kivételével | Skagerrak/Kattegat |
| Japán (Manilla) kagyló (Venerupis philippinarum) | 35mm | |

3.

A XII. melléklet táblázata a következőképpen módosul:

(a)

a) a japán (Manilla) kagylóra és a polipra vonatkozó sorok helyébe a következő sorok lépnek:

„

Faj

Legkisebb fogható méretek

1–5. régió a Skagerrak/Kattegat kivételével

Skagerrak/Kattegat

Japán (Manilla) kagyló (Venerupis philippinarum)

35mm

| Faj | Legkisebb fogható méret: 1–5. régió a Skagerrak/Kattegat kivételével |
| --- | --- |
| Polip (Octopus Vulgaris) | A teljes területen, az 5. régió felségterületéhez vagy joghatósága alá tartozó vizek kivételével: 750 gramm
  Az 5. régió felségterületéhez vagy joghatósága alá tartozó vizeken: 450 gramm (kibelezve) |

Faj

Legkisebb fogható méret: 1–5. régió a Skagerrak/Kattegat kivételével

Polip (Octopus Vulgaris)

A teljes területen, az 5. régió felségterületéhez vagy joghatósága alá tartozó vizek kivételével: 750 gramm

Az 5. régió felségterületéhez vagy joghatósága alá tartozó vizeken: 450 gramm (kibelezve)

”

| b) | a szardellára vonatkozó sorok helyébe a következő sorok lépnek:


  „








  Faj | Legkisebb fogható méret: 1–5. régió a Skagerrak/Kattegat kivételével |
| --- | --- | --- |
| Szardella (Engraulis encrasicolus) | A teljes területen, az ICES nyugati hosszúság 7o23’48’’-től keletre található IXa körzete kivételével: 12 cm vagy kilogrammonként 90 egyed.




  Az ICES nyugati hosszúság 7o23’48’’-től keletre található IXa körzetében: 10 cm.”. |

b)

a szardellára vonatkozó sorok helyébe a következő sorok lépnek:

„

Faj

Legkisebb fogható méret: 1–5. régió a Skagerrak/Kattegat kivételével

Szardella (Engraulis encrasicolus)

A teljes területen, az ICES nyugati hosszúság 7o23’48’’-től keletre található IXa körzete kivételével: 12 cm vagy kilogrammonként 90 egyed.

Az ICES nyugati hosszúság 7o23’48’’-től keletre található IXa körzetében: 10 cm.”.

”

| 4. | A szöveg a következő melléklettel egészül ki:

  „
  „


  XIIa. MELLÉKLET




  LEGKISEBB FOGHATÓ MÉRETEK A 9. RÉGIÓBAN









  Faj | Legkisebb fogható méret: 9. régió |
| --- | --- | --- |
| Nagy rombuszhal (
  Psetta maxima
  ) | 45 cm |

4.

A szöveg a következő melléklettel egészül ki:

„

XIIa. MELLÉKLET

LEGKISEBB FOGHATÓ MÉRETEK A 9. RÉGIÓBAN

Faj

Legkisebb fogható méret: 9. régió

Nagy rombuszhal (
  Psetta maxima
  )

45 cm

”;

| 5. | A XIV. melléklet a fajok közönséges nevének betűrendjében az alábbi nevekkel egészül ki:
  „






  KÖZÖNSÉGES NÉV | TUDOMÁNYOS NÉV |
| --- | --- | --- |
| Disznófejű hal | Capros aper |
| Ezüstös tengericompó | Phycis blennoides |
| Vörös álsügér | Sebastes spp. |
| Szardinella | Sardinella aurita |

5.

A XIV. melléklet a fajok közönséges nevének betűrendjében az alábbi nevekkel egészül ki:

„

KÖZÖNSÉGES NÉV

TUDOMÁNYOS NÉV

Disznófejű hal

Capros aper

Capros aper

Ezüstös tengericompó

Phycis blennoides

Phycis blennoides

Vörös álsügér

Sebastes spp.

Sebastes

Szardinella

Sardinella aurita

Sardinella aurita

”;

| 6. | A szöveg a következő mellékletekkel egészül ki:„



  „XIVa. MELLÉKLET




  A SZELEKTÁLÓ RÁCS JELLEMZŐI









  -1. | A fajszelektáló rácsot négyzet alakú hálószemekből álló, legalább 70 mm-es és 90 mm-nél kisebb szembőségű zsákvéggel rendelkező vonóhálókba kell beszerelni. A zsákvég legkisebb hossza 8 m. Minden olyan vonóháló használatát meg kell tiltani, amely a zsákvég bármely kerületén – az illesztést és a szegélyeket leszámítva – 100-nál több négyzet alakú hálószemet tartalmaz. A négyzet alakú hálószemekből álló zsákvég kizárólag a Skagerrak és a Kattegat területén követelmény. |
| --- | --- | --- |

6.

A szöveg a következő mellékletekkel egészül ki:

„XIVa. MELLÉKLET

A SZELEKTÁLÓ RÁCS JELLEMZŐI

-1.

A fajszelektáló rácsot négyzet alakú hálószemekből álló, legalább 70 mm-es és 90 mm-nél kisebb szembőségű zsákvéggel rendelkező vonóhálókba kell beszerelni. A zsákvég legkisebb hossza 8 m. Minden olyan vonóháló használatát meg kell tiltani, amely a zsákvég bármely kerületén – az illesztést és a szegélyeket leszámítva – 100-nál több négyzet alakú hálószemet tartalmaz. A négyzet alakú hálószemekből álló zsákvég kizárólag a Skagerrak és a Kattegat területén követelmény.

| 1. | A rács négyszögletes alakú. Rúdjai párhuzamosak a rács hosszanti tengelyével. A rács rúdjai közötti távolság nem haladhatja meg a 35 mm-t. A rács hálótartó dobon való tárolásának elősegítésére engedélyezett egy vagy több forgópánt használata. |
| --- | --- |

1.

A rács négyszögletes alakú. Rúdjai párhuzamosak a rács hosszanti tengelyével. A rács rúdjai közötti távolság nem haladhatja meg a 35 mm-t. A rács hálótartó dobon való tárolásának elősegítésére engedélyezett egy vagy több forgópánt használata.

| 2. | A rácsot a vonóhálóban a zsákvég és a hengeres szakasz elülső vége között, tetszőleges ponton, átlósan kell elhelyezni. A rács keretének minden oldalát rögzíteni kell a vonóhálóhoz. |
| --- | --- |

2.

A rácsot a vonóhálóban a zsákvég és a hengeres szakasz elülső vége között, tetszőleges ponton, átlósan kell elhelyezni. A rács keretének minden oldalát rögzíteni kell a vonóhálóhoz.

| 3. | A vonóháló felső részében menekülőnyílást kell kialakítani, amely a rács felső részével közvetlenül érintkezik. A menekülőnyílás hátsó szélességének meg kell egyeznie a rács szélességével; a nyílást a rács két oldala felől a hálószemek széle mentén a háló eleje felé csúcsosan kell kivágni. |
| --- | --- |

3.

A vonóháló felső részében menekülőnyílást kell kialakítani, amely a rács felső részével közvetlenül érintkezik. A menekülőnyílás hátsó szélességének meg kell egyeznie a rács szélességével; a nyílást a rács két oldala felől a hálószemek széle mentén a háló eleje felé csúcsosan kell kivágni.

| 4. | A rács elé tölcsér illeszthető, amely a halakat a vonóháló alja és a rács felé tereli. A terelőtölcsér legkisebb szembősége 70 mm. A terelőtölcsér legkisebb függőleges nyílása a rácsnál 15 cm. Szélessége a rácsnál megegyezik a rács szélességével. |
| --- | --- |

4.

A rács elé tölcsér illeszthető, amely a halakat a vonóháló alja és a rács felé tereli. A terelőtölcsér legkisebb szembősége 70 mm. A terelőtölcsér legkisebb függőleges nyílása a rácsnál 15 cm. Szélessége a rácsnál megegyezik a rács szélességével.

Image

A zsákmányt méret és faj szerint szelektáló vonóháló sematikus illusztrációja. A hálóba bekerülő halakat egy terelőtölcsér a háló alja és a rács felé tereli. A nagyobb halakat a rács kivezeti a vonóhálóból, míg a kisebb halak és a norvég homárok áthaladnak a rácson és a zsákvégbe kerülnek. A négyzet alakú hálószemekből álló zsákvég elősegíti a kisméretű halak és a fogható méret alatti norvég homárok menekülését. Az ábrán szereplő négyzet alakú hálószemekből álló zsákvég kizárólag a Skagerrak és a Kattegat területén követelmény.

XIVb. MELLÉKLET

A VIZCAYAI-ÖBÖLBEN ENGEDÉLYEZETT, EGYES VONTATOTT HALÁSZESZKÖZÖKKEL VÉGZETT HALÁSZAT FELTÉTELEI

1.   A felső, négyzetes hálószemekből álló panel jellemzői

A panel a hálóléhés négyszögletes szakasza. A zsákvég kizárólag egy panellal rendelkezhet. A panelt semmiféle módon nem fedhetik el belső vagy külső tartozékok.

2.   A panel elhelyezkedése

A panelt a vonóháló hátsó kúpos szakaszában a zsákvég felső hálómezőjének közepén kell elhelyezni a toldatból és a zsákvégből álló hengeres szakasz előtt.

A panel a vonóháló szegélyétől legfeljebb 12 hálószemnyire végződik, beleértve a toldat és a vonóháló hátsó kúpos szakasza között elhelyezkedő kézi kötésű szemsort.

3.   A panel mérete

A panel hossza legalább 2 m, szélessége pedig legalább 1 m.

4.   A panel hálója

A hálószemek szembősége legalább 100 mm. A hálószemek négyzet alakúak, vagyis a panelléhés mind a négy oldalát a hálószemek oldala mentén kell vágni.

A hálót oly módon kell összeállítani, hogy a hálószemek párhuzamosan és a zsákvég hosszanti tengelyére merőleges fussanak.

A léhés egyszálas fonalból készül. A fonal vastagsága nem haladhatja meg a 4 mm-t.

5.   A panel beillesztése a rombusz alakú hálószemekből álló léhésbe

A panel négy oldalához szegély rögzíthető. A szegély átmérője nem haladhatja meg a 12 mm-t.

A panel nyújtott hossza megegyezik a panel hosszanti irányához illesztett rombusz alakú hálószemek nyújtott hosszával.

A panel legrövidebb oldalához (pl. egy méter hosszú oldal, amely merőleges a zsákvég hosszanti tengelyére) illeszkedő legfelső részen található rombusz alakú hálószemek száma legalább a panel hosszanti oldalához illesztett teljes rombusz alakú hálószemek 0,7-del elosztott számával egyenlő.

6.   A panel vonóhálóba történő beillesztését az alábbi ábra szemlélteti.

Image

XIVc. MELLÉKLET

NÉGYZETES HÁLÓSZEMEKBŐL ÁLLÓ PANEL A 15 MÉTERNÉL HOSSZABB HAJÓK SZÁMÁRA

1.   A felső, négyzetes hálószemekből álló panel jellemzői

A panel a hálóléhés négyszögletes szakasza. A léhés egyszálas fonalból készül. A hálószemek négyzet alakúak, vagyis a panelléhés mind a négy oldalát a hálószemek oldala mentén kell kivágni. A hálószem mérete legalább 120 mm. A panel hossza legalább 3 méter, kivéve, amikor 112 kilowattnál kisebb teljesítményű hajók által vontatott hálókba van beillesztve.

2.   A panel elhelyezkedése

A panelt a zsákvég felső hálómezejében kell elhelyezni. A panel leghátsó széle legfeljebb 12 méterre lehet a tartozékoknak a vonóhálókra, a kerítőhálókra és a hasonló hálókra történő felszereléséről szóló, 1984. december 6-i 3440/84/EGK bizottsági rendelet* 8. cikkében meghatározott zsákkötéltől.

3.   A panel beillesztése a rombusz alakú hálószemekből álló léhésbe

A panel hosszanti oldala és a szomszédos szegély között legfeljebb két rombusz alakú nyitott hálószem lehet.

A panel nyújtott hossza megegyezik a panel hosszanti irányához illesztett rombusz alakú hálószemek nyújtott hosszával. A zsákvég felső hálómezejében elhelyezett rombusz alakú hálószemek és a panel legrövidebb oldala közötti illesztési arány három rombusz alakú hálószem egy négyzet alakú hálószemhez a 80 mm-es zsákvégnél vagy két rombusz alakú hálószem egy négyzet alakú hálószemhez a 120 mm-es zsákvégnél, kivéve a panel szélsávjait mindkét oldalról.

XIVd. MELLÉKLET

NÉGYZETES HÁLÓSZEMEKBŐL ÁLLÓ PANEL A 15 MÉTERNÉL RÖVIDEBB HAJÓK SZÁMÁRA

1.   A felső, négyzetes hálószemekből álló panel jellemzői

A panel a hálóléhés négyszögletes szakasza. A léhés egyszálas fonalból készül. A hálószemek négyzet alakúak, vagyis a panelléhés mind a négy oldalát a hálószemek oldala mentén kell kivágni. A hálószem mérete legalább 110 mm. A panel hossza legalább 3 méter, kivéve, amikor 112 kilowattnál kisebb teljesítményű hajók által vontatott hálókba van beillesztve, ez esetben legalább két méter hosszúnak kell lennie.

2.   A panel elhelyezkedése

A panelt a zsákvég felső hálómezejében kell elhelyezni. A panel leghátsó széle legfeljebb 12 méterre lehet a 3440/84/EGK rendelet 8. cikkében meghatározott zsákkötéltől (*).

3.   A panel beillesztése a rombusz alakú hálószemekből álló léhésbe

A panel hosszanti oldala és a szomszédos szegély között legfeljebb két rombusz alakú nyitott hálószem lehet. A panel nyújtott hossza megegyezik a panel hosszanti irányához illesztett rombusz alakú hálószemek nyújtott hosszával. A zsákvég felső hálómezejében elhelyezett rombusz alakú hálószemek és a panel legrövidebb oldala közötti illesztési arány két rombusz alakú hálószem egy négyzet alakú hálószemhez, kivéve az ablak szélsávjait mindkét oldalról.

(*)  HL L 318., 1984.12.7., 23. o.”"

*

---

(1)  
  Kizárólag az alapvonalaktól számított négy mérföldön belül.

1

Kizárólag az alapvonalaktól számított négy mérföldön belül.

(2)  
  Az alapvonalaktól számított négy mérföldön kívül.

2

Az alapvonalaktól számított négy mérföldön kívül.

(3)  
  Március 1-jétől október 31-ig a Skagerrak területén, és március 1-jétől július 31-ig a Kattegat területén.

3

Március 1-jétől október 31-ig a Skagerrak területén, és március 1-jétől július 31-ig a Kattegat területén.

(4)  
  November 1-jétől február utolsó napjáig a Skagerrak területén, augusztus 1-jétől február utolsó napjáig a Kattegat területén.

4

November 1-jétől február utolsó napjáig a Skagerrak területén, augusztus 1-jétől február utolsó napjáig a Kattegat területén.

(5)  
  E szembőségtartomány alkalmazásakor a zsákvéget szelektáló ráccsal ellátott, négyzet alakú hálószemekből álló léhésből kell összeállítani e rendelet XIVa. mellékletével összhangban.

5

E szembőségtartomány alkalmazásakor a zsákvéget szelektáló ráccsal ellátott, négyzet alakú hálószemekből álló léhésből kell összeállítani e rendelet XIVa. mellékletével összhangban.

(6)  
  A fedélzeten tárolt fogásban a tőkehal, foltos tőkehal, szürke tőkehal, sima lepényhal, vörös lepényhal, kisfejű lepényhal, közönséges nyelvhal, nagy rombuszhal, sima rombuszhal, érdes lepényhal, makréla, szárnyas rombuszhal, vékonybajszú tőkehal, közönséges lepényhal, fekete tőkehal, norvég homár és homár bármilyen keveréke nem lehet több 10 %-nál.

6

A fedélzeten tárolt fogásban a tőkehal, foltos tőkehal, szürke tőkehal, sima lepényhal, vörös lepényhal, kisfejű lepényhal, közönséges nyelvhal, nagy rombuszhal, sima rombuszhal, érdes lepényhal, makréla, szárnyas rombuszhal, vékonybajszú tőkehal, közönséges lepényhal, fekete tőkehal, norvég homár és homár bármilyen keveréke nem lehet több 10 %-nál.

(7)  
  A fedélzeten tárolt fogásban a tőkehal, foltos tőkehal, szürke tőkehal, sima lepényhal, vörös lepényhal, kisfejű lepényhal, közönséges nyelvhal, nagy rombuszhal, sima rombuszhal, érdes lepényhal, hering, makréla, szárnyas rombuszhal, közönséges lepényhal, fekete tőkehal, norvég homár és homár bármilyen keveréke nem lehet több 50 %-nál.

7

A fedélzeten tárolt fogásban a tőkehal, foltos tőkehal, szürke tőkehal, sima lepényhal, vörös lepényhal, kisfejű lepényhal, közönséges nyelvhal, nagy rombuszhal, sima rombuszhal, érdes lepényhal, hering, makréla, szárnyas rombuszhal, közönséges lepényhal, fekete tőkehal, norvég homár és homár bármilyen keveréke nem lehet több 50 %-nál.

(8)  
  A fedélzeten tárolt fogásban a tőkehal, foltos tőkehal, szürke tőkehal, sima lepényhal, vörös lepényhal, kisfejű lepényhal, közönséges nyelvhal, nagy rombuszhal, sima rombuszhal, érdes lepényhal, nyelvhal, vékonybajszú tőkehal, közönséges lepényhal, fekete tőkehal és homár bármilyen keveréke nem lehet több 60 %-nál.”.

8

A fedélzeten tárolt fogásban a tőkehal, foltos tőkehal, szürke tőkehal, sima lepényhal, vörös lepényhal, kisfejű lepényhal, közönséges nyelvhal, nagy rombuszhal, sima rombuszhal, érdes lepényhal, nyelvhal, vékonybajszú tőkehal, közönséges lepényhal, fekete tőkehal és homár bármilyen keveréke nem lehet több 60 %-nál.”.

---

| 16.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 419/301 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 419/301

---

P7_TA(2012)0449

A cápauszonyoknak a hajók fedélzetén történő leválasztása ***I

Az Európai Parlament 2012. november 22-i jogalkotási állásfoglalása a cápauszonyoknak a hajók fedélzetén történő leválasztásáról szóló 1185/2003/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0798 – C7-0431/2011 – 2011/0364(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2015/C 419/54)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0798), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0798),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 43. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0431/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 43. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0431/2011),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. március 28-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. március 28-i véleményére (1),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Halászati Bizottság jelentésére és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság véleményére (A7-0295/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Halászati Bizottság jelentésére és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság véleményére (A7-0295/2012),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 181, 2012.6.21., 195. o.

---

P7_TC1-COD(2011)0364

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. november 22-én került elfogadásra a cápauszonyoknak a hajók fedélzetén történő leválasztásáról szóló 1185/2003/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 605/2013/EU rendelet.)

---