# Uradni list C 233/2019

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 233 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6211. julij 2019 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 233

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6211. julij 2019

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | II   Sporočila |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2019/C 233/01 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.9327 – YZJ Group/Mitsui E&S Group/Mitsui & CO Group/JV) (
  1
  ) | 1 |

Vsebina

Stran

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2019/C 233/01

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.9327 – YZJ Group/Mitsui E&S Group/Mitsui & CO Group/JV) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2019/C 233/02 | Menjalni tečaji eura | 2 |
| | Računsko sodišče |
| 2019/C 233/03 | Posebno poročilo št. 10/2019 – Stresni testi za banke za celotno EU: zagotovljena je bila največja količina informacij o bankah doslej, vendar sta potrebna boljše usklajevanje in večja osredotočenost na tveganja | 3 |
| | INFORMACIJE V ZVEZI Z EVROPSKIM GOSPODARSKIM PROSTOROM |
| | Nadzorni organ Efte |
| 2019/C 233/04 | Razpis Norveške v zvezi z Direktivo 94/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta o pogojih za izdajo in uporabo dovoljenj za iskanje, raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov – Razpis za oddajo vlog za izdajo dovoljenj za izkoriščanje nafte v norveškem epikontinentalnem pasu – izdaja dovoljenj za vnaprej določena območja v letu 2019 | 4 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2019/C 233/02

Menjalni tečaji eura

2

Računsko sodišče

2019/C 233/03

Posebno poročilo št. 10/2019 – Stresni testi za banke za celotno EU: zagotovljena je bila največja količina informacij o bankah doslej, vendar sta potrebna boljše usklajevanje in večja osredotočenost na tveganja

3

INFORMACIJE V ZVEZI Z EVROPSKIM GOSPODARSKIM PROSTOROM

Nadzorni organ Efte

2019/C 233/04

Razpis Norveške v zvezi z Direktivo 94/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta o pogojih za izdajo in uporabo dovoljenj za iskanje, raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov – Razpis za oddajo vlog za izdajo dovoljenj za izkoriščanje nafte v norveškem epikontinentalnem pasu – izdaja dovoljenj za vnaprej določena območja v letu 2019

4

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | UPRAVNI POSTOPKI |
| | Evropski urad za izbor osebja (EPSO) |
| 2019/C 233/05 | Razpis javnega natečaja | 6 |
| | SODNI POSTOPKI |
| | Sodišče Efte |
| 2019/C 233/06 | Tožba okrožja Aust-Agder proti Konkurrenten.no AS, vložena 28. marca 2019 (Zadeva E-1/17 STROŠKI 2) | 7 |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2019/C 233/07 | Objava vloge za spremembo specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta | 8 |

V   Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Evropski urad za izbor osebja (EPSO)

2019/C 233/05

Razpis javnega natečaja

6

SODNI POSTOPKI

Sodišče Efte

2019/C 233/06

Tožba okrožja Aust-Agder proti Konkurrenten.no AS, vložena 28. marca 2019 (Zadeva E-1/17 STROŠKI 2)

7

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2019/C 233/07

Objava vloge za spremembo specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta

8

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 11.7.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 233/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.7.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 233/1

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.9327 – YZJ Group/Mitsui E&S Group/Mitsui & CO Group/JV)

(Besedilo velja za EGP)

(2019/C 233/01)

Komisija se je 27. junija 2019 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32019M9327. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32019M9327. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 11.7.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 233/2 |
| --- | --- | --- | --- |

11.7.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 233/2

---

Menjalni tečaji eura (1)

10. julija 2019

(2019/C 233/02)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,1220 |
| JPY | japonski jen | 122,20 |
| DKK | danska krona | 7,4637 |
| GBP | funt šterling | 0,89928 |
| SEK | švedska krona | 10,6093 |
| CHF | švicarski frank | 1,1133 |
| ISK | islandska krona | 141,90 |
| NOK | norveška krona | 9,6930 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 25,565 |
| HUF | madžarski forint | 325,90 |
| PLN | poljski zlot | 4,2738 |
| RON | romunski leu | 4,7335 |
| TRY | turška lira | 6,4398 |
| AUD | avstralski dolar | 1,6210 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4713 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,7692 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6997 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5270 |
| KRW | južnokorejski won | 1 325,21 |
| ZAR | južnoafriški rand | 15,8875 |
| CNY | kitajski juan | 7,7227 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,3935 |
| IDR | indonezijska rupija | 15 853,86 |
| MYR | malezijski ringit | 4,6434 |
| PHP | filipinski peso | 57,756 |
| RUB | ruski rubelj | 71,2695 |
| THB | tajski bat | 34,586 |
| BRL | brazilski real | 4,2585 |
| MXN | mehiški peso | 21,5421 |
| INR | indijska rupija | 76,9510 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,1220

JPY

japonski jen

122,20

DKK

danska krona

7,4637

GBP

funt šterling

0,89928

SEK

švedska krona

10,6093

CHF

švicarski frank

1,1133

ISK

islandska krona

141,90

NOK

norveška krona

9,6930

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

25,565

HUF

madžarski forint

325,90

PLN

poljski zlot

4,2738

RON

romunski leu

4,7335

TRY

turška lira

6,4398

AUD

avstralski dolar

1,6210

CAD

kanadski dolar

1,4713

HKD

hongkonški dolar

8,7692

NZD

novozelandski dolar

1,6997

SGD

singapurski dolar

1,5270

KRW

južnokorejski won

1 325,21

ZAR

južnoafriški rand

15,8875

CNY

kitajski juan

7,7227

HRK

hrvaška kuna

7,3935

IDR

indonezijska rupija

15 853,86

MYR

malezijski ringit

4,6434

PHP

filipinski peso

57,756

RUB

ruski rubelj

71,2695

THB

tajski bat

34,586

BRL

brazilski real

4,2585

MXN

mehiški peso

21,5421

INR

indijska rupija

76,9510

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

Računsko sodišče

| 11.7.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 233/3 |
| --- | --- | --- | --- |

11.7.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 233/3

---

Posebno poročilo št. 10/2019

Stresni testi za banke za celotno EU: zagotovljena je bila največja količina informacij o bankah doslej, vendar sta potrebna boljše usklajevanje in večja osredotočenost na tveganja

(2019/C 233/03)

Evropsko računsko sodišče vas obvešča, da je bilo pravkar objavljeno Posebno poročilo št. 10/2019 – Stresni testi za banke za celotno EU: zagotovljena je bila največja količina informacij o bankah doslej, vendar sta potrebna boljše usklajevanje in večja osredotočenost na tveganja.

Poročilo lahko preberete na spletni strani Evropskega računskega sodišča http://eca.europa.eu ali si ga z nje prenesete.

---

INFORMACIJE V ZVEZI Z EVROPSKIM GOSPODARSKIM PROSTOROM

Nadzorni organ Efte

| 11.7.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 233/4 |
| --- | --- | --- | --- |

11.7.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 233/4

---

Razpis Norveške v zvezi z Direktivo 94/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta o pogojih za izdajo in uporabo dovoljenj za iskanje, raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov

Razpis za oddajo vlog za izdajo dovoljenj za izkoriščanje nafte v norveškem epikontinentalnem pasu – izdaja dovoljenj za vnaprej določena območja v letu 2019

(2019/C 233/04)

Norveško ministrstvo za nafto in energijo objavlja razpis za oddajo vlog za izdajo dovoljenj za izkoriščanje nafte v skladu s členom 3(2)(a) Direktive 94/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 1994 o pogojih za izdajo in uporabo dovoljenj za iskanje, raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov.

Dovoljenja za izkoriščanje se bodo izdala le delniškim družbam, registriranim na Norveškem ali v drugi državi pogodbenici Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (Sporazum EGP), ali fizičnim osebam s stalnim prebivališčem v državi pogodbenici Sporazuma EGP.

Družbam, ki nimajo dovoljenja v norveškem epikontinentalnem pasu, se lahko podeli dovoljenje za izkoriščanje, če so se predhodno kvalificirale za prejem dovoljenja za to območje.

Ministrstvo bo posamezne družbe in družbe, ki bodo vloge oddale kot del skupine, obravnavalo pod enakimi pogoji. Vlagatelji, ki bodo oddali posamezno vlogo, ali vlagatelji kot skupina, ki bo oddala skupno vlogo, se bodo šteli kot en vlagatelj vloge za izdajo dovoljenja za izkoriščanje. Ministrstvo lahko na podlagi vlog, ki jih oddajo skupine ali posamezni vlagatelji, določi sestavo skupin imetnikov dovoljenja, ki jim bo izdano novo dovoljenje za izkoriščanje nafte, odstrani vlagatelje iz skupne vloge in doda posamezne vlagatelje ter imenuje izvajalca za take skupine.

Dodelitev deleža v dovoljenju za izkoriščanje bo pogojena s pristopom imetnika dovoljenja k sporazumu o dejavnostih, povezanih z nafto (Agreement for Petroleum Activities), vključno s sporazumom o skupnem izvajanju in sporazumom o obračunavanju. Če se dovoljenje za izkoriščanje stratigrafsko razdeli, bosta morala imetnika dveh stratigrafsko razdeljenih dovoljenj skleniti tudi poseben sporazum o skupnem izvajanju, ki bo v zvezi s tem urejal odnose med njima.

Imetniki dovoljenja bodo ob podpisu navedenih sporazumov ustanovili skupno podjetje, v katerem bo njihova kapitalska udeležba vedno enaka njihovemu deležu v dovoljenju za izkoriščanje.

Dokumenti za dovoljenje bodo v glavnem temeljili na zadevnih dokumentih iz podelitve dovoljenj za vnaprej določena območja 2018. S tem se bo zagotovilo, da bo imel zadevni industrijski sektor na voljo najpomembnejše elemente morebitnih sprememb okvira še pred oddajo vlog.

Merila za izdajo dovoljenj za izkoriščanje

Za spodbujanje dobrega upravljanja virov ter hitrega in učinkovitega raziskovanja in izkoriščanja nafte v norveškem epikontinentalnem pasu, vključno s sestavo skupin, ki jim bo izdano dovoljenje in bodo to omogočile, veljajo naslednja merila za dodelitev deležev v dovoljenjih za izkoriščanje in za imenovanje izvajalca:

| (a) | vlagatelj pozna geološko sestavo zadevnega geografskega območja in predlaga, kako nameravajo imetniki dovoljenja učinkovito raziskovati nafto; |
| --- | --- |

(a)

vlagatelj pozna geološko sestavo zadevnega geografskega območja in predlaga, kako nameravajo imetniki dovoljenja učinkovito raziskovati nafto;

| (b) | vlagatelj ima ustrezno tehnično znanje in lahko pojasni, kako bi lahko to strokovno znanje aktivno prispevalo k cenovno učinkovitemu raziskovanju ter po potrebi izkoriščanju nafte na zadevnem geografskem območju; |
| --- | --- |

(b)

vlagatelj ima ustrezno tehnično znanje in lahko pojasni, kako bi lahko to strokovno znanje aktivno prispevalo k cenovno učinkovitemu raziskovanju ter po potrebi izkoriščanju nafte na zadevnem geografskem območju;

| (c) | vlagatelj ima predhodne izkušnje v norveškem epikontinentalnem pasu ali enakovredne zadevne izkušnje iz drugih območij; |
| --- | --- |

(c)

vlagatelj ima predhodne izkušnje v norveškem epikontinentalnem pasu ali enakovredne zadevne izkušnje iz drugih območij;

| (d) | vlagatelj ima zadovoljive finančne zmogljivosti za raziskovanje in po potrebi izkoriščanje nafte na zadevnem geografskem območju; |
| --- | --- |

(d)

vlagatelj ima zadovoljive finančne zmogljivosti za raziskovanje in po potrebi izkoriščanje nafte na zadevnem geografskem območju;

| (e) | če je vlagatelj pridobitelj dovoljenja za izkoriščanje ali je to bil, lahko ministrstvo upošteva vse oblike neučinkovitosti ali neodgovornosti vlagatelja kot pridobitelja dovoljenja. Upoštevajo se lahko tudi vidiki nacionalne varnosti, če ministrstvo meni, da je to potrebno; |
| --- | --- |

(e)

če je vlagatelj pridobitelj dovoljenja za izkoriščanje ali je to bil, lahko ministrstvo upošteva vse oblike neučinkovitosti ali neodgovornosti vlagatelja kot pridobitelja dovoljenja. Upoštevajo se lahko tudi vidiki nacionalne varnosti, če ministrstvo meni, da je to potrebno;

| (f) | dovoljenja za izkoriščanje se bodo v glavnem izdala skupnemu podjetju, v katerem je najmanj en imetnik dovoljenja kot izvajalec izvrtal najmanj eno vrtino v norveškem epikontinentalnem pasu, ali pa ima enakovredne zadevne izkušnje z izvajanjem zunaj norveškega epikontinentalnega pasu; |
| --- | --- |

(f)

dovoljenja za izkoriščanje se bodo v glavnem izdala skupnemu podjetju, v katerem je najmanj en imetnik dovoljenja kot izvajalec izvrtal najmanj eno vrtino v norveškem epikontinentalnem pasu, ali pa ima enakovredne zadevne izkušnje z izvajanjem zunaj norveškega epikontinentalnega pasu;

| (g) | dovoljenja za izkoriščanje bodo v glavnem podeljena dvema imetnikoma dovoljenja ali več, če ima vsaj eden izkušnje iz točke (f); |
| --- | --- |

(g)

dovoljenja za izkoriščanje bodo v glavnem podeljena dvema imetnikoma dovoljenja ali več, če ima vsaj eden izkušnje iz točke (f);

| (h) | imenovani izvajalec, ki mu bo izdano dovoljenje za izkoriščanje v Barentsovem morju, je moral kot izvajalec izvrtati najmanj eno vrtino v norveškem epikontinentalnem pasu ali ima enakovredne zadevne izkušnje z izvajanjem zunaj norveškega epikontinentalnega pasu; |
| --- | --- |

(h)

imenovani izvajalec, ki mu bo izdano dovoljenje za izkoriščanje v Barentsovem morju, je moral kot izvajalec izvrtati najmanj eno vrtino v norveškem epikontinentalnem pasu ali ima enakovredne zadevne izkušnje z izvajanjem zunaj norveškega epikontinentalnega pasu;

| (i) | za izdajo dovoljenja za izkoriščanje v globokih vodah sta morala imenovani izvajalec in vsaj še eden od imetnikov dovoljenja kot izvajalca izvrtati najmanj eno vrtino v norveškem epikontinentalnem pasu ali imata enakovredne zadevne izkušnje z izvajanjem zunaj norveškega epikontinentalnega pasu. Eden od imetnikov dovoljenja za izkoriščanje je moral kot izvajalec vrtati v globokih vodah; |
| --- | --- |

(i)

za izdajo dovoljenja za izkoriščanje v globokih vodah sta morala imenovani izvajalec in vsaj še eden od imetnikov dovoljenja kot izvajalca izvrtati najmanj eno vrtino v norveškem epikontinentalnem pasu ali imata enakovredne zadevne izkušnje z izvajanjem zunaj norveškega epikontinentalnega pasu. Eden od imetnikov dovoljenja za izkoriščanje je moral kot izvajalec vrtati v globokih vodah;

| (j) | za izdajo dovoljenja za izkoriščanje, za katero se zahteva vrtanje vrtin pod visokim pritiskom in/ali visokimi temperaturami (HTHP), sta morala imenovani izvajalec in vsaj še eden od imetnikov dovoljenja kot izvajalca izvrtati najmanj eno vrtino v norveškem epikontinentalnem pasu ali imata enakovredne zadevne izkušnje z izvajanjem zunaj norveškega epikontinentalnega pasu. Eden od imetnikov dovoljenja za izkoriščanje je moral kot izvajalec izvrtati vrtino pod visokim pritiskom in/ali visokimi temperaturami (HTHP). |
| --- | --- |

(j)

za izdajo dovoljenja za izkoriščanje, za katero se zahteva vrtanje vrtin pod visokim pritiskom in/ali visokimi temperaturami (HTHP), sta morala imenovani izvajalec in vsaj še eden od imetnikov dovoljenja kot izvajalca izvrtati najmanj eno vrtino v norveškem epikontinentalnem pasu ali imata enakovredne zadevne izkušnje z izvajanjem zunaj norveškega epikontinentalnega pasu. Eden od imetnikov dovoljenja za izkoriščanje je moral kot izvajalec izvrtati vrtino pod visokim pritiskom in/ali visokimi temperaturami (HTHP).

Bloki, za katere se lahko oddajo vloge

Vloge za deleže v dovoljenjih za izkoriščanje se lahko oddajo za bloke, za katere niso bila izdana dovoljenja v vnaprej določenih območjih, kot je prikazano na zemljevidih, ki jih je objavil norveški direktorat za nafto. Prav tako je možno zaprositi za površino, ki je bila opuščena v vnaprej določenih območjih po razglasitvi v skladu s posodobljenimi interaktivnimi zemljevidi norveškega direktorata za nafto, ki so na voljo na njegovi spletni strani.

Vsako dovoljenje za izkoriščanje lahko zajema enega ali več blokov ali delov blokov. Vlagatelji morajo omejiti predlogo vloge na območja, kjer so vrisali potencialna nahajališča nafte.

Celotno besedilo razpisa, vključno s podrobnimi zemljevidi razpoložljivih območij, je na voljo na spletnem naslovu norveškega direktorata za nafto www.npd.no/apa2019.

Vloge za dovoljenja za izkoriščanje nafte se predložijo v elektronski obliki, na primer prek L2S (Licence2Share), na naslov:

| Ministry of Petroleum and Energy |
| --- |
| P.O. Box 8148 Dep. |
| N-0033 Oslo |
| NORWAY |

Ministry of Petroleum and Energy

P.O. Box 8148 Dep.

N-0033 Oslo

NORWAY

Kopija se predloži v elektronski obliki, na primer prek L2S, na naslov:

| The Norwegian Petroleum Directorate |
| --- |
| P.O. Box 600 |
| N-4003 Stavanger |
| NORWAY |

The Norwegian Petroleum Directorate

P.O. Box 600

N-4003 Stavanger

NORWAY

Rok: do 12. ure (opoldne), 27. avgusta 2019

Dovoljenja za izkoriščanje nafte za vnaprej določena območja v letu 2019 v norveškem epikontinentalnem pasu bodo predvidoma podeljena v prvem četrtletju leta 2020.

---

V Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Evropski urad za izbor osebja (EPSO)

| 11.7.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 233/6 |
| --- | --- | --- | --- |

11.7.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 233/6

---

RAZPIS JAVNEGA NATEČAJA

(2019/C 233/05)

Evropski urad za izbor osebja (EPSO) organizira javni natečaj:

| | EPSO/AST-SC/08/19 – PARLAMENTARNO OSEBJE (SC 1/SC 2) |
| --- | --- |

EPSO/AST-SC/08/19 – PARLAMENTARNO OSEBJE (SC 1/SC 2)

Razpis natečaja je objavljen v
  Uradnem listu Evropske unije C 233 A z dne 11. julija 2019 v 24 jezikovnih različicah.

Dodatne informacije so na voljo na spletišču urada EPSO: https://epso.europa.eu/home_sl.

---

SODNI POSTOPKI

Sodišče Efte

| 11.7.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 233/7 |
| --- | --- | --- | --- |

11.7.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 233/7

---

Tožba okrožja Aust-Agder proti Konkurrenten.no AS, vložena 28. marca 2019

(Zadeva E-1/17 STROŠKI 2)

(2019/C 233/06)

Okrožje Aust-Agder, ki ga zastopata Bjørnar Alterskjær in Amie Eliassen iz odvetniške pisarne Kluge Advokatfirma AS, Bryggegata 6, Postboks 1548 Vika, 0117 Oslo, Norveška, je 28. marca 2019 pri Sodišču Efte vložilo tožbo proti podjetju Konkurrenten.no AS.

Tožeča stranka Sodišču predlaga, naj sklene:

| 1. | Skupni znesek stroškov, ki jih mora podjetje Konkurrenten.no AS plačati okrožju Aust-Agder, znaša 403 430,92 NOK, pretvorjeno v eure po referenčnem menjalnem tečaju Evropske centralne banke na dan vročitve sklepa. |
| --- | --- |

1.

Skupni znesek stroškov, ki jih mora podjetje Konkurrenten.no AS plačati okrožju Aust-Agder, znaša 403 430,92 NOK, pretvorjeno v eure po referenčnem menjalnem tečaju Evropske centralne banke na dan vročitve sklepa.

| 2. | Na navedeni znesek se plačajo zamudne obresti od dne vročitve tega sklepa do datuma plačila; uporabi se obrestna mera, izračunana na podlagi obrestne mere, ki jo Evropska centralna banka uporablja za svoje glavne operacije refinanciranja in ki velja na prvi koledarski dan meseca, v katerem je treba opraviti plačilo, povečana za tri in pol odstotne točke. |
| --- | --- |

2.

Na navedeni znesek se plačajo zamudne obresti od dne vročitve tega sklepa do datuma plačila; uporabi se obrestna mera, izračunana na podlagi obrestne mere, ki jo Evropska centralna banka uporablja za svoje glavne operacije refinanciranja in ki velja na prvi koledarski dan meseca, v katerem je treba opraviti plačilo, povečana za tri in pol odstotne točke.

Pravna podlaga in dejansko stanje ter navedeni tožbeni razlogi:

| — | Podjetje Konkurrenten.no AS je pred Sodiščem Efte 11. januarja 2017 vložilo tožbo zoper odločbo Nadzornega organa Efte št. 179/15/COL z dne 7. maja 2015. Tožeča stranka je vložila predlog za intervencijo v zadevi E-1/17, Konkurrenten.no AS proti Nadzornemu organu Efte, ki mu je bilo ugodeno s sklepom predsednika Sodišča z dne 12. julija 2017. |
| --- | --- |

—

Podjetje Konkurrenten.no AS je pred Sodiščem Efte 11. januarja 2017 vložilo tožbo zoper odločbo Nadzornega organa Efte št. 179/15/COL z dne 7. maja 2015. Tožeča stranka je vložila predlog za intervencijo v zadevi E-1/17, Konkurrenten.no AS proti Nadzornemu organu Efte, ki mu je bilo ugodeno s sklepom predsednika Sodišča z dne 12. julija 2017.

| — | Člen 70(1) Poslovnika Sodišča Efte določa:

  „Če nastane spor glede stroškov, ki se lahko povrnejo, Sodišče na predlog zadevne stranke in po opredelitvi nasprotne stranke odloči s sklepom.“ |
| --- | --- |

—

Člen 70(1) Poslovnika Sodišča Efte določa:

„Če nastane spor glede stroškov, ki se lahko povrnejo, Sodišče na predlog zadevne stranke in po opredelitvi nasprotne stranke odloči s sklepom.“

| — | Sodišče Efte je s sklepom v zadevi E-1/17 naložilo podjetju Konkurrenten.no AS plačilo stroškov, ki so nastali tožeči stranki. |
| --- | --- |

—

Sodišče Efte je s sklepom v zadevi E-1/17 naložilo podjetju Konkurrenten.no AS plačilo stroškov, ki so nastali tožeči stranki.

---

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 11.7.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 233/8 |
| --- | --- | --- | --- |

11.7.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 233/8

---

Objava vloge za spremembo specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta

(2019/C 233/07)

V skladu s členom 98 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo v dveh mesecih od dneva te objave.

„ROMA“

PDO-IT-A0759-AM02

Datum vloge: 7.6.2016

VLOGA ZA SPREMEMBO SPECIFIKACIJE PROIZVODA

1.   Predpisi, ki se uporabljajo za spremembo

Člen 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013 – sprememba, ki ni manjša

2.   Opis spremembe in razlogi zanjo

2.1   Vključitev vrste „amabile“ za belo in rdeče vino (tudi „classico“)

Razlogi: veljavne določbe ne zajemajo vrst vina z vsebnostjo ostanka sladkorja, ki je višja od vsebnosti v sorti „secco“. Vina vrste „dolce“ in „amabile“ so cenjena v številnih tujih državah. Na primer, na Poljskem se proda 34 % vina vrste „amabile“. Na severnoameriškem trgu se je prodaja teh vrst vina z ostankom sladkorja, tj. sladkih vin, v zadnjih dveh letih zaradi novih generacij potrošnikov povečala za približno 22 %. Proizvajalci vina DOC Roma v odgovor na te nove tržne segmente in zaradi spoštovanja lastne tradicije proizvodnje vina menijo, da je treba k dosedanjim vrstam vina dodati tudi vrsto „amabile“.

Ta sprememba se nanaša na člena 1 in 6 specifikacije proizvoda ter naslednje oddelke enotnega dokumenta: točko 1.3 (Opis vina) in točko 1.4 (Enološki postopki).

2.2   Vključitev določbe, ki povezuje stekleničenje z območjem proizvodnje v skladu s členom 8 Uredbe (ES) št. 607/2009

S tem se vključi sosednja občina Aprilia v pokrajini Latina, v kateri je pridelava vina dovoljena v skladu s členom 6(4) navedene uredbe.

Razlogi: stekleničenje na območju proizvodnje v skladu s členom 8 Uredbe (ES) št. 607/2009 se šteje za bistveno za zaščito celotnega proizvodnega postopka, saj zagotavlja promocijo območja in sledljivost proizvoda.

Ta sprememba se nanaša na člen 5 specifikacije proizvoda in oddelek 1.8 (Dodatni pogoji) enotnega dokumenta.

2.3   Člen 5 specifikacije proizvoda Vključitev datuma 31. marec v letu po trgatvi kot prvega mogočega datuma za dajanje rdečega vina na trg

Predlagano je, da se datum, ko je vrsta „Roma rosso“ na voljo za porabo, prestavi s 15. junija na 31. marec po trgatvi. Razlog za ta zgodnejši datum je, da s sodobnimi tehnikami pridelovanja vina tudi rdeča vina dobijo optimalne organoleptične lastnosti do konca zime. Vina torej do 31. marca po trgatvi ustrezajo opredeljenim opisom kemijskih in organoleptičnih lastnosti.

Pred tem je bil prvi mogoči datum za dajanje rdečih vin na trg 15. junij v letu po trgatvi. Ta datum je treba prestaviti na 31. marec.

Ta sprememba se nanaša na člen 5 specifikacije proizvoda in oddelek 1.8 (Dodatni pogoji) enotnega dokumenta.

ENOTNI DOKUMENT

1.   Ime za registracijo

Roma

2.   Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3.   Kategorije proizvodov vinske trte

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

| 4. | Peneče vino |
| --- | --- |

4.

4.   Opis vina

Roma bianco (tudi „classico“)

Sveže in uravnoteženo vino slamnato rumene barve, včasih z bledo zelenimi odtenki; prefinjena in eterična aroma; suho, polnega in harmoničnega okusa, včasih s cvetličnimi in sadnimi notami.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 18

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 12 vol. %

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženih kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženih kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Roma bianco amabile (tudi „classico“)

Vino je slamnato rumene barve, včasih z bledo zelenimi odtenki; sadna, prefinjena aroma; finega, polsladkega, polnega in harmoničnega okusa.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 12,5 vol. %

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 20 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženih kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženih kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Roma Bellone (tudi „classico“)

Sveže in uravnoteženo vino slamnato rumene barve, včasih z bledo zelenimi odtenki; značilna prefinjena, prijetna aroma s cvetličnimi in sadnimi notami; suho, polnega in uravnoteženega prijetnega okusa.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 12 vol. %

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 18

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženih kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženih kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Roma Malvasia puntinata (tudi „classico“)

Sveže in uravnoteženo vino intenzivne slamnato rumene barve; aroma, ki je značilna za sorto, prijetno, prefinjeno, s cvetličnimi in sadnimi notami.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 12 vol. %

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 18

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženih kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženih kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Roma Rosso (tudi „classico“)

Dobro strukturirano z ustreznimi ravnmi polifenolov in polimeriziranih taninov, ki dajejo vinu pravo polnost okusa brez rezkosti. Vino je rubinasto rdeče barve z vijoličnimi odtenki, s staranjem pa dobi granatno rdeč odtenek. Aroma je intenzivna in značilna, okus je suh, harmoničen, dobro strukturiran in obstojen.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 12,5 vol. %

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 22

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženih kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženih kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Roma Rosso amabile (tudi „classico“)

Vino je rubinasto rdeče barve z vijoličnimi odtenki; aroma: harmonična, sadna in intenzivna; okus: polsladek, obstojen in harmoničen.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 13 vol. %

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 24

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženih kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženih kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Roma Rosso riserva (tudi „classico“)

Dobro strukturirano z ustreznimi ravnmi polifenolov in polimeriziranih taninov, ki zagotavljajo vinu ustrezno polnost okusa brez rezkosti ter daljšo trajnost. Vino je rubinasto rdeče barve z vijoličnimi odtenki, s staranjem pa dobi granatno rdeč odtenek. Aroma je intenzivna in značilna s sadnimi in/ali začimbnimi notami; okus je suh, harmoničen, dobro strukturiran in obstojen.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 13 vol. %

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 22

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženih kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženih kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Roma Rosato (tudi „classico“)

Vino je lahko, sveže, živahno, dokaj intenzivno rožnate barve; prefinjena aroma, prijetno, s cvetličnimi in sadnimi notami; okus je suh, svež, saden, poln.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,5 vol. %

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 18

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženih kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženih kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Roma Romanella Spumante

Sveže in uravnoteženo peneče vino bledo slamnato rumene barve z nežnimi in neobstojnimi mehurčki, značilno aromo, prefinjeno in prijetno s pridihom kvasa; okus je svež in uravnotežen ter suh do zelo suh.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11 vol. %

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 15

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5.   Enološki postopki

(a)   Osnovni enološki postopki

Jih ni

(b)   Največji donosi

Roma bianco (tudi „classico“), Roma bianco amabile (tudi „classico“)

12 000 kilogramov grozdja na hektar

Roma bellone (tudi „classico“), Roma malvasia puntinata (tudi „classico“)

12 000 kilogramov grozdja na hektar

Roma bianco romanella spumante

12 000 kilogramov grozdja na hektar

Roma rosso („classico“ in „riserva“), Roma rosso amabile (tudi „classico“)

10 000 kilogramov grozdja na hektar

Roma rosato (tudi „classico“)

10 000 kilogramov grozdja na hektar

6.   Razmejeno geografsko območje

Območje pridelave grozdja za vina, ki so upravičena do označbe „Roma“, zajema celotno ozemlje naslednjih občin v pokrajini Rim:

| — | Affile, Albano Laziale, Allumiere, Anguillara Sabazia, Anzio, Arcinazzo Romano, Ardea, Ariccia, Bracciano, Campagnano di Roma, Canale Monterano, Capena, Castel Gandolfo, Castelnuovo di Porto, Cave, Cerveteri, Ciampino, Civitavecchia, Colonna, Fiano Romano, Fonte Nuova, Formello, Frascati, Gallicano nel Lazio, Genazzano, Genzano di Roma, Grottaferrata, Guidonia Montecelio, Ladispoli, Lanuvio, Lariano, Manziana, Marcellina, Marino, Mentana, Monte Compatri, Monte Porzio Catone, Montelibretti, Monterotondo, Montorio Romano, Moricone, Morlupo, Nemi, Nerola, Nettuno, Olevano Romano, Palestrina, Palombara Sabina, Pomezia, Rocca di Papa, Rocca Priora, Roiate, San Cesareo, San Polo dei Cavalieri, San Vito Romano, Santa Marinella, Sant’Angelo Romano, Tolfa, Trevignano Romano, Velletri, Zagarolo; |
| --- | --- |

—

Affile, Albano Laziale, Allumiere, Anguillara Sabazia, Anzio, Arcinazzo Romano, Ardea, Ariccia, Bracciano, Campagnano di Roma, Canale Monterano, Capena, Castel Gandolfo, Castelnuovo di Porto, Cave, Cerveteri, Ciampino, Civitavecchia, Colonna, Fiano Romano, Fonte Nuova, Formello, Frascati, Gallicano nel Lazio, Genazzano, Genzano di Roma, Grottaferrata, Guidonia Montecelio, Ladispoli, Lanuvio, Lariano, Manziana, Marcellina, Marino, Mentana, Monte Compatri, Monte Porzio Catone, Montelibretti, Monterotondo, Montorio Romano, Moricone, Morlupo, Nemi, Nerola, Nettuno, Olevano Romano, Palestrina, Palombara Sabina, Pomezia, Rocca di Papa, Rocca Priora, Roiate, San Cesareo, San Polo dei Cavalieri, San Vito Romano, Santa Marinella, Sant’Angelo Romano, Tolfa, Trevignano Romano, Velletri, Zagarolo;

ter delno naslednje občine:

| — | Artena, tj. enotno upravno območje, ki meji na Lariano, Velletri in pokrajino Rim/Latina; |
| --- | --- |

—

Artena, tj. enotno upravno območje, ki meji na Lariano, Velletri in pokrajino Rim/Latina;

| — | Fiumicino, razen območja Sacre; |
| --- | --- |

—

Fiumicino, razen območja Sacre;

| — | Rim, razen območja znotraj avtocestnega obroča GRA in območja med odsekom obroča GRA, ki prečka reko Tibero v bližini križišča s cesto via del Mare in se nadaljuje ob reki do rečnega rokava, tj. kanala Porto, kjer se poveže s Tirensko obalo. Razmejitev se od te točke nadaljuje proti jugu ob obali do upravne meje z občino Pomezia, sledi tej meji do križišča s cesto via Laurentina, od koder se nadaljuje proti severu, kjer prečka avtocestni obroč GRA. |
| --- | --- |

—

Rim, razen območja znotraj avtocestnega obroča GRA in območja med odsekom obroča GRA, ki prečka reko Tibero v bližini križišča s cesto via del Mare in se nadaljuje ob reki do rečnega rokava, tj. kanala Porto, kjer se poveže s Tirensko obalo. Razmejitev se od te točke nadaljuje proti jugu ob obali do upravne meje z občino Pomezia, sledi tej meji do križišča s cesto via Laurentina, od koder se nadaljuje proti severu, kjer prečka avtocestni obroč GRA.

Območje pridelave grozdja za vina z oznako „classico“ obsega izključno zgoraj navedene dele ozemlja občine Rim.

7.   Glavne sorte vinske trte

| | Malvasia del Lazio (W) – malvasia puntinata |
| --- | --- |

Malvasia del Lazio (W) – malvasia puntinata

| | Bellone (W) – cacchione |
| --- | --- |

Bellone (W) – cacchione

| | Bombino bianco (W) – bonbino |
| --- | --- |

Bombino bianco (W) – bonbino

| | Bombino bianco (W) – bonvino |
| --- | --- |

Bombino bianco (W) – bonvino

| | Bombino bianco (W) – ottenese |
| --- | --- |

Bombino bianco (W) – ottenese

| | Greco (W) – asprinio bianco (W) |
| --- | --- |

Greco (W) – asprinio bianco (W)

| | Trebbiano giallo (W) – rossetto |
| --- | --- |

Trebbiano giallo (W) – rossetto

| | Trebbiano giallo (W) – trebbiano |
| --- | --- |

Trebbiano giallo (W) – trebbiano

| | Verdicchio Bianco (W) – trebbiano verde |
| --- | --- |

Verdicchio Bianco (W) – trebbiano verde

| | Montepulciano (R) |
| --- | --- |

Montepulciano (R)

| | Občina Cesanese (R) – cesanese |
| --- | --- |

Občina Cesanese (R) – cesanese

| | Cesanese d’Affile (R) – cesanese |
| --- | --- |

Cesanese d’Affile (R) – cesanese

| | Sangiovese (R) – sangioveto |
| --- | --- |

Sangiovese (R) – sangioveto

| | Cabernet sauvignon (R) – cabernet |
| --- | --- |

Cabernet sauvignon (R) – cabernet

| | Cabernet franc (R) – cabernet |
| --- | --- |

Cabernet franc (R) – cabernet

| | Syrah (R) – shiraz |
| --- | --- |

Syrah (R) – shiraz

| | Malvasia del Lazio (W) – malvasia |
| --- | --- |

Malvasia del Lazio (W) – malvasia

8.   Opis povezave

DOC „Roma“, kategorija VINO

Območje proizvodnje je ravninski in hribovit svet, ki obsega obalna območja Sabina Romana, Colli Albani, Colli Prenestini in del Campagne Romana. Zahodna, jugozahodna in južna lega skupaj z navedenimi geografskimi dejavniki ustvarjajo zračno in svetlo okolje. Odpadna voda se po naravni poti izteka iz tal, kar je zlasti primerno za obdelovanje vinogradov za pridelavo vina „Roma“.

Na vinogradništvo pa odločilno vplivata tudi kemijska in fizikalna tekstura ter struktura tal, saj prispevata k nastanku značilnih fizikalnih, kemijskih in organoleptičnih lastnosti vina „Roma“.

Tla sedimentnega in vulkanskega izvora sestavljajo zlasti aluvialni in morski sedimenti, ki vsebujejo lehnjak, pesek, prod in mulj. Včasih so prekrita z novejšimi aluvialnimi naplavinami ali naplavinami, nastalimi v rečnem ali močvirskem okolju, v katerem se izmenjujejo plasti peska, peščene gline, gline, nastale v batipelagičnem in cirkalitoralnem okolju, peska in apnenca iz infralitoralnega okolja, peska iz obalnega okolja, pomešanega z vulkanskimi kamni, ter peska iz vetrovnega in rečnega okolja („duna antica“).

Prisoten je tudi pucolan, lokalno znan kot „terrinelle“, tj. vulkanski pepel, ki se ni strdil. S tem nastajajo peščena, globoka tla, ki prepuščajo vodo in ne zadržujejo stoječe vode niti na površini niti v globljih plasteh. Prisotna sta tudi mulj in rumeni pesek, ki sta v večjih ali manjših koncentracijah pomešana z apnenčastimi in kremenovimi prodniki, ter modra in siva glina iz jezerskega okolja in tal z rdečo prstjo glinasto-ilovnate teksture, ki je na splošno dokaj fina s stalnim podtaljem. Prst je zaradi svojih lastnosti idealna za kakovostno vinogradništvo.

Za podnebje na območju pridelave je značilno veliko dežja (1 065 mm). Poleti so padavine rahle (105 mm), za julij in avgust pa je značilno suho vreme. Junija občasno dežuje, maja pa so padavine redne, vendar je njihova količina manjša. Za območje je značilna ugodna povprečna letna temperatura (14,2 °C) z razmeroma visoko temperaturo in optimalnim sončnim obdobjem v septembru in oktobru. V zadnji fazi je za podnebje značilna bistvena razlika v nočni in dnevni temperaturi. Grozdje zato zori počasi in v celoti, kar bistveno prispeva k posebnim organoleptičnim lastnostim vina „Roma“.

Tla so vulkanskega izvora, na splošno nekoliko kisla (pH 5,5/6) z visokimi ravnmi mineralnih soli: kalij na splošno presega 500 ppm. Podnebne razmere, zlasti na strmejših območjih, vključujejo močna nihanja med nočno in dnevno temperaturo (približno 10 °C). Kombinacija reliefa in podnebja spodbuja kopičenje zlasti jabolčne kisline v grozdih. To je ključnega pomena za nastanek terpenov, ki so pomembni za arome, značilne za to sorto grozdja. S tem se – zlasti pri belih vinih – pridelajo sveža in uravnotežena vina. Aluvialna tla vulkanskega izvora vsebujejo od 15 do 30 % gline ter visoke ravni kalija, ki je povezan z nizkim pridelkom na hektar, tj. največ 10 ton na hektar. Za oktober so značilna nihanja med nočno in dnevno temperaturo do 13 °C z optimalnim sončnim obdobjem (znano kot „ottobrate romane“). Pri rdečih vinih vsi ti dejavniki skupaj omogočajo grozdju, da zori počasi in v celoti. Odlično razmerje sladkorjev in kislin v povezavi s fenolnim zorenjem omogoča proizvodnjo vin, za katera so značilni dobra aroma, uravnoteženost, struktura in polno telo.

Dolga zgodovina vinogradništva na zemljiščih, kjer se proizvaja vino „Roma“, sega v rimsko obdobje in se nadaljuje skozi srednji vek vse do danes, o čemer pričajo številni dokumenti. To je splošen in osnoven dokaz tesne povezave in vzajemnega delovanja človeških dejavnikov in kakovosti ter posebnih lastnosti vina „Roma“.

To torej priča o tem, kako so prebivalci s tega območja skozi stoletja prenašali tradicionalno gojenje trte in enološke tehnike, ki so se v sodobnem času izboljšale in dopolnile zaradi nedvomnega znanstvenega in tehnološkega napredka, s čimer so nastala znamenita vina „Roma“.

DOC „Roma“, kategorija PENEČE VINO

Območje proizvodnje je ravninski in hribovit svet, ki obsega obalna območja Sabina Romana, Colli Albani, Colli Prenestini in del Campagne Romana. Zahodna, jugozahodna in južna lega skupaj z navedenimi geografskimi dejavniki ustvarjajo zračno in svetlo okolje. Odpadna voda se po naravni poti izteka iz tal, kar je zlasti primerno za obdelovanje vinogradov za pridelavo vina „Roma“.

Na vinogradništvo pa odločilno vplivata tudi kemijska in fizikalna tekstura ter struktura tal, saj prispevata k nastanku značilnih fizikalnih, kemijskih in organoleptičnih lastnosti vina „Roma“.

Tla sedimentnega in vulkanskega izvora sestavljajo zlasti aluvialni in morski sedimenti, ki vsebujejo lehnjak, pesek, prod in mulj. Včasih so prekrita z novejšimi aluvialnimi naplavinami ali naplavinami, nastalimi v rečnem ali močvirskem okolju, v katerih se izmenjujejo plasti peska, peščene gline, gline, nastale v batipelagičnem in cirkalitoralnem okolju, peska in apnenca iz infralitoralnega okolja, peska iz obalnega okolja, pomešanega z vulkanskimi kamni, ter peska iz vetrovnega in rečnega okolja („duna antica“). Prisoten je tudi pucolan, lokalno znan kot „terrinelle“, tj. vulkanski pepel, ki se ni strdil. S tem nastajajo peščena, globoka tla, ki prepuščajo vodo in ne zadržujejo stoječe vode niti na površini niti v globljih plasteh. Prisotna sta tudi mulj in rumeni pesek, ki sta v večjih ali manjših koncentracijah pomešana z apnenčastimi in kremenovimi prodniki, ter modra in siva glina iz jezerskega okolja in tal z rdečo prstjo glinasto-ilovnate teksture, ki je na splošno dokaj fina s stalnim podtaljem. Prst je zaradi svojih lastnosti idealna za kakovostno vinogradništvo.

Za podnebje na območju pridelave je značilno veliko dežja (1 065 mm). Poleti so padavine rahle (105 mm), za julij in avgust pa je značilno suho vreme. Tudi junija pade nekaj dežja, maja pa so padavine redne, vendar je njihova količina manjša. Za območje je značilna ugodna povprečna letna temperatura (14,2 °C) z razmeroma visoko temperaturo ter optimalnim sončnim obdobjem v septembru in oktobru. V zadnji fazi je za podnebje značilna bistvena razlika v nočni in dnevni temperaturi. Grozdje zato zori počasi in v celoti, kar bistveno prispeva k posebnim organoleptičnim lastnostim penečega vina „Roma“.

Lastnosti tal in podnebni dejavniki skupaj dajejo penečim vinom naravno kislost, dober mineralni okus, ki izvira iz tal, bogat vonj in osnovni odstotek polifenolov, ki zagotavljajo svežino, strukturiranost in obstojnost penečih vin.

Dolga zgodovina vinogradništva na zemljiščih, kjer se proizvaja vino „Roma“, sega v rimsko obdobje in se nadaljuje skozi srednji vek vse do danes, o čemer pričajo številni dokumenti. To je splošno razširjen in osnoven dokaz tesne povezave in vzajemnega delovanja človeških dejavnikov in kakovosti ter posebnih lastnosti penečega vina „Roma“.

To torej priča o tem, kako so prebivalci s tega območja skozi stoletja prenašali tradicionalno gojenje trte in enološke tehnike, ki so se v sodobnem času izboljšale in dopolnile zaradi nedvomnega znanstvenega in tehnološkega napredka, s čimer so nastala znamenita vina „Roma“.

9.   Bistveni dodatni pogoji

DOC „Roma“ – odstopanje od pridelave vina v bližini razmejenega območja

Pravni okvir:

zakonodaja EU

Vrsta dodatnega pogoja:

odstopanje v zvezi s proizvodnjo na opredeljenem geografskem območju

Opis pogoja:

V skladu s členom 6(4)(b) Uredbe Komisije (ES) št. 607/2009 so pridelava vina, predelava v peneče vino in stekleničenje dovoljeni v občini Aprilia v pokrajini Latina, to je upravni enoti, ki meji na območje pridelave grozdja.

DOC „ROMA“ – stekleničenje na razmejenem geografskem območju

Pravni okvir:

zakonodaja EU

Vrsta dodatnega pogoja:

stekleničenje na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

Določbe o stekleničenju na razmejenem območju so določene v skladu s pravom EU (člen 8 uredbe 607/2009). V skladu z navedenim pravom je treba stekleničenje opraviti na razmejenem geografskem območju, da se zaščitita kakovost in sloves vina „Roma“ ter zagotovita njegovo poreklo in učinkovitost ustreznih pregledov. Posebne lastnosti in kakovost vina „Roma“, ki so povezane z geografskim območjem porekla in slovesom označbe, so bolje zagotovljene, če se vino stekleniči na proizvodnem območju, saj sta uporaba vseh tehničnih pravil glede prevoza in stekleničenja vina ter skladnost z njimi zaupana gospodarstvom na tem območju, ki imajo potrebno znanje in izkušnje ter interes za ohranjanje prisluženega slovesa. Ta zahteva poleg tega zagotavlja, da za proizvajalce vina velja učinkovit sistem preverjanja stekleničenja vina, ki ga izvajajo pristojni organi, saj se s tem izognejo morebitnim tveganjem pri prevozu proizvoda z območja stekleničenja vina. Ta določba torej koristi proizvajalcem vina, ki se zavedajo kakovosti in slovesa označbe ter so odgovorni za njuno zaščito.

DOC „Roma“ rosso (tudi „classico“) – pogoji za dajanje na trg

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe v zvezi z označevanjem

Opis pogoja:

Predlog za dajanje rdečega vina na trg od 31. marca v letu po trgatvi temelji na dejstvu, da imajo rdeča vina zaradi sodobnih tehnik pridelave vina do konca zime optimalne organoleptične lastnosti. Do 31. marca po trgatvi vina torej ustrezajo opredeljenim opisom kemijskih in organoleptičnih lastnosti.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/11923

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

---