# Službeni list C 209/2019

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 209 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 62.20. lipnja 2019. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 209

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 62.20. lipnja 2019.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | II   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2019/C 209/01 | Komunikacija Komisije – Smjernice za izvješćivanje o nefinancijskim informacijama: Dodatak za izvješćivanje o informacijama povezanima s klimom | 1 |
| 2019/C 209/02 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.9323 – RheinEnergie/SPIE/TankE) (
  1
  ) | 31 |
| 2019/C 209/03 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.9363 – Koito/Elbit/BWV/JV) (
  1
  ) | 31 |

Sadržaj

Stranica

II   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2019/C 209/01

Komunikacija Komisije – Smjernice za izvješćivanje o nefinancijskim informacijama: Dodatak za izvješćivanje o informacijama povezanima s klimom

1

2019/C 209/02

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.9323 – RheinEnergie/SPIE/TankE) (
  1
  )

1

31

2019/C 209/03

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.9363 – Koito/Elbit/BWV/JV) (
  1
  )

1

31

---

| | IV   Obavijesti |
| --- | --- |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2019/C 209/04 | Tečajna lista eura | 32 |
| | OBAVIJESTI U VEZI S EUROPSKIM GOSPODARSKIM PROSTOROM |
| | Nadzorno tijelo EFTA-e |
| 2019/C 209/05 | Nepostojanje državne potpore u smislu članka 61. stavka 1. Sporazuma o EGP-u | 33 |

IV   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2019/C 209/04

Tečajna lista eura

32

OBAVIJESTI U VEZI S EUROPSKIM GOSPODARSKIM PROSTOROM

Nadzorno tijelo EFTA-e

2019/C 209/05

Nepostojanje državne potpore u smislu članka 61. stavka 1. Sporazuma o EGP-u

33

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM ZAJEDNIČKE TRGOVINSKE POLITIKE |
| | Europska komisija |
| 2019/C 209/06 | Obavijest o isteku određenih antisubvencijskih mjera | 34 |
| 2019/C 209/07 | Obavijest o ponovnom otvaranju ispitnih postupaka slijedom presudâ od 10. travnja 2019., u predmetima T-300/16 i T-301/16, u vezi s provedbenim uredbama Komisije (EU) 2016/387 i (EU) 2016/388 o uvođenju konačne kompenzacijske pristojbe i konačne antidampinške pristojbe na uvoz cijevi od duktilnog lijevanog željeza (poznato i kao sferoidno grafitno lijevano željezo) podrijetlom iz Indije | 35 |
| | POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA |
| | Europska komisija |
| 2019/C 209/08 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.9314 – Sogeclair/AddUp/PrintSky) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  ) | 40 |
| 2019/C 209/09 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.9382 – Toyota Financial Services Corporation/Mazda Motor Corporation/SMM Auto Finance JV) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  ) | 42 |

V   Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM ZAJEDNIČKE TRGOVINSKE POLITIKE

Europska komisija

2019/C 209/06

Obavijest o isteku određenih antisubvencijskih mjera

34

2019/C 209/07

Obavijest o ponovnom otvaranju ispitnih postupaka slijedom presudâ od 10. travnja 2019., u predmetima T-300/16 i T-301/16, u vezi s provedbenim uredbama Komisije (EU) 2016/387 i (EU) 2016/388 o uvođenju konačne kompenzacijske pristojbe i konačne antidampinške pristojbe na uvoz cijevi od duktilnog lijevanog željeza (poznato i kao sferoidno grafitno lijevano željezo) podrijetlom iz Indije

35

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

2019/C 209/08

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.9314 – Sogeclair/AddUp/PrintSky) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  )

1

40

2019/C 209/09

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.9382 – Toyota Financial Services Corporation/Mazda Motor Corporation/SMM Auto Finance JV) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  )

1

42

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

II Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 20.6.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 209/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 209/1

---

KOMUNIKACIJA KOMISIJE

Smjernice za izvješćivanje o nefinancijskim informacijama: Dodatak za izvješćivanje o informacijama povezanima s klimom

(2019/C 209/01)

| Važna obavijest

  Ova je Komunikacija izrađena u skladu s člankom 2. Direktive 2014/95/EU Europskog parlamenta i Vijeća (1) kako bi se dotičnim trgovačkim društvima pomoglo da nefinancijske informacije objavljuju na relevantan, koristan, usklađen i usporediviji način. Njome se dopunjuju Smjernice za izvješćivanje o nefinancijskim informacijama koje je Komisija donijela 2017. (C(2017) 4234 final). Ova Komunikacija sadržava neobvezujuće smjernice i u njoj se ne utvrđuju nove pravne obveze. U mjeri u kojoj bi se ovom Komunikacijom mogla tumačiti Direktiva 2014/95/EU, stajalištem Komisije ne dovodi se u pitanje bilo koje tumačenje te direktive koje bi mogao objaviti Sud Europske unije. Trgovačka društva koja se koriste ovim Smjernicama mogu se oslanjati i na međunarodne okvire, okvire EU-a ili nacionalne okvire. Ova Komunikacija nije tehnički standard te sastavljači nefinancijskih izvješća ni bilo koja stranka koja djeluje u ime sastavljača ili na neki drugi način ne smiju tvrditi da su nefinancijska izvješća u skladu s ovim dokumentom. |
| --- |

Važna obavijest

Ova je Komunikacija izrađena u skladu s člankom 2. Direktive 2014/95/EU Europskog parlamenta i Vijeća (1) kako bi se dotičnim trgovačkim društvima pomoglo da nefinancijske informacije objavljuju na relevantan, koristan, usklađen i usporediviji način. Njome se dopunjuju Smjernice za izvješćivanje o nefinancijskim informacijama koje je Komisija donijela 2017. (C(2017) 4234 final). Ova Komunikacija sadržava neobvezujuće smjernice i u njoj se ne utvrđuju nove pravne obveze. U mjeri u kojoj bi se ovom Komunikacijom mogla tumačiti Direktiva 2014/95/EU, stajalištem Komisije ne dovodi se u pitanje bilo koje tumačenje te direktive koje bi mogao objaviti Sud Europske unije. Trgovačka društva koja se koriste ovim Smjernicama mogu se oslanjati i na međunarodne okvire, okvire EU-a ili nacionalne okvire. Ova Komunikacija nije tehnički standard te sastavljači nefinancijskih izvješća ni bilo koja stranka koja djeluje u ime sastavljača ili na neki drugi način ne smiju tvrditi da su nefinancijska izvješća u skladu s ovim dokumentom.

Sadržaj

| 1. | Uvod | 2 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1. | Zašto su potrebne nove smjernice za objavljivanje informacija povezanih s klimom? | 2 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Koristi za trgovačka društva koja izvješćuju | 3 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 2. | Kako se koristiti ovim smjernicama | 3 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | Opća razmatranja | 3 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Materijalne informacije | 4 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Rizici povezani s klimom, ovisnosti i mogućnosti | 5 |
| --- | --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Struktura informacija preporučenih za objavljivanje | 8 |
| --- | --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Dosljednost u odnosu na priznate okvire i standarde izvješćivanja | 8 |
| --- | --- | --- |

2.5.

| 3. | Informacije čije se objavljivanje preporučuje i dodatne smjernice | 8 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | Poslovni model | 8 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Politike i postupci temeljite analize | 9 |
| --- | --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Rezultati | 10 |
| --- | --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Glavni rizici i upravljanje njima | 11 |
| --- | --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Ključni pokazatelji uspješnosti | 12 |
| --- | --- | --- |

3.5.

| Prilog I. | Dodatne smjernice za banke i osiguravajuća društva | 21 |
| --- | --- | --- |

Prilog I.

| Prilog II. | Pregled zahtjeva Direktive o nefinancijskom izvješćivanju i informacija čije objavljivanje preporučuje TCFD | 29 |
| --- | --- | --- |

Prilog II.

1.   UVOD

1.1.   Zašto su potrebne nove smjernice za objavljivanje informacija povezanih s klimom?

U Pariškom sporazumu o klimatskim promjenama iz 2015., ciljevima održivog razvoja Ujedinjenih naroda te Posebnom izvješću Međuvladina panela o klimatskim promjenama (listopad 2018.) poziva se na ubrzano i odlučno djelovanje u svrhu smanjenja emisija stakleničkih plinova i stvaranja niskougljičnog gospodarstva otpornog na klimatske promjene. EU je usuglasio ambiciozne ciljeve za 2030. u pogledu smanjenja emisija stakleničkih plinova, obnovljive energije i energetske učinkovitosti (2) te je odobrio pravila o emisijama stakleničkih plinova koje proizlaze iz korištenja zemljišta i ciljne vrijednosti za emisije iz automobila i kombija. Komisija je 2018. objavila svoju stratešku dugoročnu viziju za prosperitetno, moderno, konkurentno i klimatski neutralno gospodarstvo do 2050. (3)

Trgovačka društva i financijske institucije imat će ključnu ulogu u prelasku na niskougljično gospodarstvo otporno na klimatske promjene. Prvo, već su potrebna dodatna godišnja ulaganja u iznosu od 180 milijardi EUR kako bi se ispunile energetski i klimatski ciljevi EU-a za 2030., a dodatna financijska sredstva bit će potrebna za postizanje klimatske neutralnosti do 2050. Brojna takva ulaganja čine važne poslovne prilike, a većina financiranja morat će doći iz privatnog kapitala. Drugo, trgovačka društva i financijske institucije moraju bolje shvatiti i ukloniti rizike negativnog učinka na klimu koji proizlazi iz njihovih poslovnih djelatnosti te rizike koje klimatske promjene predstavljaju njihovu poslovanju. Elementarne nepogode 2017. oštetile su gospodarstvo za rekordne 283 milijarde EUR, a do 2100. njima bi mogle biti izložene oko dvije trećine europskog stanovništva, u odnosu na današnjih 5 %. Boljim objavljivanjem informacija trgovačkih društava povezanih s klimom može se pridonijeti provedbi Okvira iz Sendaija za smanjenje rizika od katastrofa 2015.–2030. u kojem se vlade poziva da ocjenjuju, evidentiraju, dijele i javno opravdavaju gubitke prouzročene katastrofama.

U ožujku 2018. Komisija je objavila Akcijski plan o financiranju održivog rasta, u cilju preusmjeravanja kapitala na održiva ulaganja, upravljanja financijskim rizicima koji proizlaze iz klimatskih promjena te drugih okolišnih i društvenih problema te poticanja transparentnosti i dugoročnosti u financijskim i gospodarskim aktivnostima (4). Objava novih smjernica o objavljivanju informacija trgovačkih društava koje se odnose na klimu dio je Akcijskog plana.

Niz drugih mjera iz Akcijskog plana u određenoj mjeri ovisi o tome da trgovačka društva objavljuju odgovarajuće informacije o aspektima održivosti. To uključuje, na primjer, prijedloge uredbi o uspostavi okvira (taksonomije) za olakšavanje održivih ulaganja (5), o objavljivanju podataka o održivosti institucionalnih ulagatelja i upravitelja imovinom (6) te o referentnim vrijednostima povezanima s ugljikom (7).

Bez dostatnih, pouzdanih i usporedivih informacija o održivosti koje dostavljaju trgovačka društva u koja se ulaže financijski sektor ne može djelotvorno usmjeravati kapital u ulaganja koja pokreću rješenja za krize održivosti s kojima se suočavamo te ne može djelotvorno utvrđivati rizike za ulaganja koji će proizaći iz tih kriza i upravljati njima.

Posljednjih se godina poboljšalo korporativno objavljivanje informacija povezanih s klimom. Međutim, i dalje postoje znatni nedostaci te je potrebno hitno dodatno poboljšati količinu, kvalitetu i usporedivost objavljenih informacija kako bi se zadovoljile potrebe ulagatelja i drugih dionika.

U lipnju 2017. Radna skupina za objavljivanje financijskih informacija povezanih s klimatskim promjenama (TCFD) koju je osnovao Odbor za financijsku stabilnost skupine G20 objavila je preporuke kako bi se financijske institucije i nefinancijska društva potaknulo da objavljuju informacije o rizicima i mogućnostima povezanima s klimom (8). Preporuke TCFD-a općenito se smatraju mjerodavnim smjernicama za izvješćivanje o financijski materijalnim informacijama povezanima s klimom te Komisija potiče trgovačka društva da ih provode. Nekoliko vlada i financijskih regulatora u cijelom svijetu poduprlo je te preporuke i uključuje ih u svoje smjernice i okvire politika. Primjeri uključuju Australiju, Kanadu, Hong Kong, Japan, Singapur i Južnu Afriku te neke države članice EU-a.

U ovaj su dodatak uključene preporuke TCFD-a te se trgovačkim društvima daju smjernice usklađene s Direktivom o nefinancijskom izvješćivanju i preporukama TCFD-a.

Tehnička stručna skupina za održivo financiranje, koju je Komisija imenovala u lipnju 2018., dostavila je preporuke o objavljivanju informacija povezanih s klimom i ove se Smjernice temelje na tim preporukama. Ovim se Smjernicama uzimaju u obzir povratne informacije dionika o preporukama Tehničke stručne skupine za održivo financiranje te rezultati ciljanog internetskog savjetovanja koje su službe Europske komisije provele u veljači i ožujku 2019. (9).

1.2.   Koristi za trgovačka društva koja izvješćuju

Bolje objavljivanje informacija povezanih s klimom može donijeti koristi samom trgovačkom društvu koje izvješćuje, kao što su:

| — | bolja informiranost o rizicima i mogućnostima povezanima s klimom te bolje razumijevanje tih rizika i mogućnosti unutar trgovačkog društva, bolje upravljanje rizicima te informiranije donošenje odluka i strateško planiranje, |
| --- | --- |

—

bolja informiranost o rizicima i mogućnostima povezanima s klimom te bolje razumijevanje tih rizika i mogućnosti unutar trgovačkog društva, bolje upravljanje rizicima te informiranije donošenje odluka i strateško planiranje,

| — | raznovrsnija baza ulagatelja i potencijalno niži troškovi kapitala koji proizlaze iz, na primjer, uključivanja u portfelje ulaganja kojima se aktivno upravlja i u indekse usmjerene na održivost te iz poboljšanih kreditnih rejtinga za izdavanje obveznica i boljih ocjena kreditne sposobnosti za bankovne zajmove, |
| --- | --- |

—

raznovrsnija baza ulagatelja i potencijalno niži troškovi kapitala koji proizlaze iz, na primjer, uključivanja u portfelje ulaganja kojima se aktivno upravlja i u indekse usmjerene na održivost te iz poboljšanih kreditnih rejtinga za izdavanje obveznica i boljih ocjena kreditne sposobnosti za bankovne zajmove,

| — | konstruktivniji dijalog s dionicima, osobito s ulagateljima i dioničarima, |
| --- | --- |

—

konstruktivniji dijalog s dionicima, osobito s ulagateljima i dioničarima,

| — | bolji korporativni ugled i zadržavanje potpore javnosti za obavljanje djelatnosti. |
| --- | --- |

—

bolji korporativni ugled i zadržavanje potpore javnosti za obavljanje djelatnosti.

2.   KAKO SE KORISTITI OVIM SMJERNICAMA

2.1.   Opća razmatranja

Trgovačka društva ovaj bi dodatak trebala čitati zajedno s relevantnim nacionalnim zakonodavstvom kojim se prenosi Direktiva o nefinancijskom izvješćivanju (2014/95/EU) te, prema potrebi, s tekstom te direktive.

Trebala bi uzeti u obzir i neobvezujuće Smjernice za izvješćivanje o nefinancijskim informacijama koje je Komisija objavila u lipnju 2017. (10) i koje sadržavaju šest ključnih načela za dobro izvješćivanje o nefinancijskim informacijama, u skladu s kojima bi informacije trebale biti: 1. materijalne; 2. točne, objektivne i razumljive; 3. sveobuhvatne, ali sažete; 4. strateške i usmjerene na budućnost (11); 5. usmjerene na dionike; te 6. usklađene i dosljedne. Ta načela i ostali odjeljci neobvezujućih Smjernica prema potrebi se primjenjuju na ovaj dodatak.

Trgovačka se društva isto tako potiče da pročitaju preporuke Radne skupine za objavljivanje financijskih informacija povezanih s klimatskim promjenama te, prema potrebi, dodatne smjernice za financijski sektor i za društva koja posluju u sektorima energetike, prometa, materijala i građevinarstva te poljoprivrednih, prehrambenih i šumskih proizvoda (12).

Kao i opće smjernice objavljene 2017., ovaj dodatak o izvješćivanju o informacijama povezanima s klimom nije obvezujući. Trgovačka društva mogu odabrati alternativne pristupe izvješćivanju o informacijama povezanima s klimom, pod uvjetom da ispunjuju pravne zahtjeve.

U ovim se Smjernicama uzima u obzir činjenica da se sadržaj objavljenih informacija povezanih s klimom može razlikovati među trgovačkim društvima ovisno o nizu čimbenika, uključujući sektor djelatnosti, geografsku lokaciju te prirodu i opseg rizika i mogućnosti povezanih s klimom.

Metodologija i najbolja praksa u području izvješćivanja o informacijama povezanima s klimom brzo se mijenjaju. U ovim se Smjernicama stoga prepoznaje važnost fleksibilnog pristupa. Trgovačka društva i druge organizacije snažno se potiče da i dalje uvode inovacije u izvješćivanje o informacijama povezanima s klimom te ga dodatno poboljšavaju na načine koji nisu obuhvaćeni ovim Smjernicama. Trgovačka društva trebala bi osigurati i da se njihov pristup izvješćivanju o informacijama povezanima s klimom redovito ažurira u skladu s najnovijim znanstvenim dokazima.

Ovim se Smjernicama ne želi poticati zasebno izvješćivanje o informacijama povezanima s klimom. Trgovačka društva potiče se da u svojim izvješćima informacije povezane s klimom uključuju, prema potrebi, u druge financijske i nefinancijske informacije.

U skladu s Direktivom o nefinancijskom izvješćivanju o uobičajeno mjesto za objavu nefinancijskog izvješća jest izvješće poslovodstva društva, iako su se brojne države članice odlučile za opciju kojom se trgovačkim društvima omogućuje da svoje nefinancijsko izvješće objave u zasebnom izvješću. TCFD predlaže da se informacije čije objavljivanje preporučuje uključile u glavne „godišnje financijske izvještaje” društva (13).

Trgovačka bi društva u svakom slučaju trebala nastojati osigurati da informacijama povezanima s klimom mogu jednostavno pristupiti korisnici kojima su one namijenjene. Ako trgovačka društva upućuju na druga izvješća ili dokumente, to bi trebala činiti na jednostavan način prilagođen korisnicima, na primjer primjenom praktičnog pravila o „najviše jednom ‚kliku’ izvan izvješća”.

Ove su Smjernice namijenjene trgovačkim društvima koja su obuhvaćena područjem primjene Direktive o nefinancijskom izvješćivanju (14). Međutim, one bi mogle biti korisne i drugim trgovačkim društvima koja žele objaviti informacije povezane s klimom.

2.2.   Materijalne informacije

U skladu s Direktivom o nefinancijskom izvješćivanju trgovačko je društvo obvezno objaviti informacije o okolišnim, socijalnim i kadrovskim pitanjima, poštovanju ljudskih prava te pitanjima povezanima s podmićivanjem i korupcijom u mjeri nužnoj za razumijevanje razvoja, poslovnih rezultata i položaja društva te učinka njegovih aktivnosti (15). Može se smatrati da su informacije povezane s klimom obuhvaćene kategorijom okolišnih pitanja.

Kako je navedeno u Komisijinim neobvezujućim Smjernicama za izvješćivanje o nefinancijskim informacijama iz 2017., upućivanjem na „učinak aktivnosti trgovačkog društva” uveden je novi element koji treba uzeti u obzir kada se procjenjuje materijalnost nefinancijskih informacija. Direktiva o nefinancijskom izvješćivanju zapravo ima dva aspekta materijalnosti:

| — | upućivanje na „razvoj, poslovne rezultate [i] položaj” trgovačkog društva odnosi se na financijsku materijalnost u širem smislu učinka na vrijednost trgovačkog društva. O informacijama povezanima s klimom trebalo bi izvješćivati ako je to potrebno za razumijevanje razvoja, poslovnih rezultata i položaja trgovačkog društva. Taj je aspekt obično najzanimljiviji ulagateljima; |
| --- | --- |

—

upućivanje na „razvoj, poslovne rezultate [i] položaj” trgovačkog društva odnosi se na financijsku materijalnost u širem smislu učinka na vrijednost trgovačkog društva. O informacijama povezanima s klimom trebalo bi izvješćivati ako je to potrebno za razumijevanje razvoja, poslovnih rezultata i položaja trgovačkog društva. Taj je aspekt obično najzanimljiviji ulagateljima;

| — | upućivanje na „učinak aktivnosti [trgovačkog društva]” odnosi se na okolišnu i socijalnu materijalnost. O informacijama povezanima s klimom trebalo bi izvješćivati ako je to potrebno za razumijevanje vanjskih učinaka trgovačkog društva. Taj je aspekt obično najzanimljiviji građanima, potrošačima, radnicima, poslovnim partnerima, zajednicama i organizacijama civilnog društva. Međutim, sve veći broj ulagatelja isto tako treba biti upoznat s utjecajem trgovačkih društava u koja se ulaže na klimu kako bi bolje razumjeli i izmjerili učinak svojih portfelja ulaganja na klimu. |
| --- | --- |

—

upućivanje na „učinak aktivnosti [trgovačkog društva]” odnosi se na okolišnu i socijalnu materijalnost. O informacijama povezanima s klimom trebalo bi izvješćivati ako je to potrebno za razumijevanje vanjskih učinaka trgovačkog društva. Taj je aspekt obično najzanimljiviji građanima, potrošačima, radnicima, poslovnim partnerima, zajednicama i organizacijama civilnog društva. Međutim, sve veći broj ulagatelja isto tako treba biti upoznat s utjecajem trgovačkih društava u koja se ulaže na klimu kako bi bolje razumjeli i izmjerili učinak svojih portfelja ulaganja na klimu.

Trgovačka društva trebala bi razmotriti primjenu informacija čije se objavljivanje preporučuje u ovim Smjernicama ako odluče da je klima materijalno pitanje s obzirom na bilo koji od tih dvaju aspekata.

Ta dva aspekta rizika već se u nekim slučajevima preklapaju i sve je vjerojatnije da će se preklapati u budućnosti. S razvojem tržišta i javnih politika kao odgovor na klimatske promjene pozitivni i/ili negativni učinci nekog trgovačkog društva na klimu sve će više obuhvaćati financijski materijalne poslovne prilike i/ili rizike.

Aspekt materijalnosti Direktive o nefinancijskom izvješćivanju o obuhvaća i financijsku materijalnost i okolišnu i socijalnu materijalnost, dok TCFD ima samo aspekt financijske materijalnosti.

Slika 1.

Dvostruki aspekt materijalnosti Direktive o nefinancijskom izvješćivanju u kontekstu izvješćivanja o informacijama povezanima s klimom

Kad procjenjuju materijalnost informacija povezanih s klimom, trgovačka društva trebala bi uzeti u obzir dugoročniju perspektivu nego što je to uobičajeno kad je riječ o financijskim informacijama. Trgovačkim društvima preporučuje se da ne zaključuju prerano da klima nije materijalno pitanje samo zato što se neki rizici povezani s klimom smatraju dugoročnima.

Pri procjenjivanju materijalnosti informacija povezanih s klimom trgovačka društva trebala bi uzeti u obzir cijeli lanac vrijednosti, odnosno i više i niže razine u lancu opskrbe.

S obzirom na sustavne i pervazivne učinke klimatskih promjena većina trgovačkih društava obuhvaćena područjem primjene Direktive vjerojatno će zaključiti da je klima materijalno pitanje. Trgovačkim društvima koja zaključe da klima nije materijalno pitanje preporučuje se da daju izjavu o tome i objasne kako je došlo do tog zaključka.

2.3.   Rizici povezani s klimom, ovisnosti i mogućnosti

Rizici povezani s klimom

U skladu s Direktivom o nefinancijskom izvješćivanju informacije povezane s klimom trebale bi, ako je to potrebno, uključivati glavne rizike za razvoj, poslovne rezultate i položaj trgovačkog društva koji proizlaze iz klimatskih promjena te glavne rizike negativnog učinka na klimu koji proizlaze iz djelatnosti društva. Informacije čije se objavljivanje preporučuje u ovim Smjernicama sadržavaju oba ta aspekta rizika.

Osim ako je u tekstu navedeno drukčije, trebalo bi smatrati da se upućivanja na rizike odnose i na rizike negativnih učinaka na trgovačko društvo (rizici tranzicije i fizički rizici – vidjeti u nastavku) i na rizike negativnih učinaka na klimu.

Obje te vrste rizika – rizici negativnih učinaka na društvo i rizici negativnih učinaka na klimu – mogu proizaći iz vlastitih operacija trgovačkih društava i mogu nastati bilo gdje u lancu vrijednosti, odnosno i na višim i na nižim razinama u lancu opskrbe.

1)   Rizici negativnih učinaka na klimu

Neki od primjera negativnih učinaka na klimu navedeni su u nastavku:

| — | postrojenje za industrijsku proizvodnju trgovačkog društva moglo bi izravno emitirati stakleničke plinove u atmosferu, |
| --- | --- |

—

postrojenje za industrijsku proizvodnju trgovačkog društva moglo bi izravno emitirati stakleničke plinove u atmosferu,

| — | energija koju trgovačko društvo kupuje za obavljanje svojih djelatnosti možda je proizvedena od fosilnih goriva, |
| --- | --- |

—

energija koju trgovačko društvo kupuje za obavljanje svojih djelatnosti možda je proizvedena od fosilnih goriva,

| — | proizvod koji trgovačko društvo proizvodi možda zahtijeva potrošnju fosilnih goriva, na primjer u slučaju automobila na benzinski ili dizelski pogon, |
| --- | --- |

—

proizvod koji trgovačko društvo proizvodi možda zahtijeva potrošnju fosilnih goriva, na primjer u slučaju automobila na benzinski ili dizelski pogon,

| — | proizvodnja materijala koja trgovačko društvo upotrebljava mogla bi prouzročiti emisije stakleničkih plinova na višim razinama lanca vrijednosti. To bi mogao biti slučaj za trgovačka društva koja u svojim proizvodnim postupcima upotrebljavaju materijale kao što su cement ili aluminij. Slično tomu, trgovačko društvo koje proizvodi ili prerađuje šumske ili poljoprivredne proizvode, među ostalim u sektorima kao što su prehrambena industrija, industrija odjeće ili drvoprerađivačka industrija, potencijalno bi moglo prouzročiti, izravno ili neizravno, prenamjenu zemljišta, uključujući krčenje i propadanje šuma te povezane emisije stakleničkih plinova. |
| --- | --- |

—

proizvodnja materijala koja trgovačko društvo upotrebljava mogla bi prouzročiti emisije stakleničkih plinova na višim razinama lanca vrijednosti. To bi mogao biti slučaj za trgovačka društva koja u svojim proizvodnim postupcima upotrebljavaju materijale kao što su cement ili aluminij. Slično tomu, trgovačko društvo koje proizvodi ili prerađuje šumske ili poljoprivredne proizvode, među ostalim u sektorima kao što su prehrambena industrija, industrija odjeće ili drvoprerađivačka industrija, potencijalno bi moglo prouzročiti, izravno ili neizravno, prenamjenu zemljišta, uključujući krčenje i propadanje šuma te povezane emisije stakleničkih plinova.

2)   Rizik negativnog učinka na trgovačko društvo

Rizici klimatskih promjena za financijske rezultate trgovačkog društva mogu se razvrstati u fizičke rizike ili rizike tranzicije (16).

Rizici tranzicije rizici su za trgovačko društvo koji proizlaze iz prelaska na niskougljično gospodarstvo otporno na klimatske promjene. Oni uključuju sljedeće:

| — | rizike politike, na primjer kao posljedicu zahtjeva u pogledu energetske učinkovitosti, mehanizama za određivanje cijene ugljika kojima se povećava cijena fosilnih goriva ili politika za poticanje održive upotrebe zemljišta, |
| --- | --- |

—

rizike politike, na primjer kao posljedicu zahtjeva u pogledu energetske učinkovitosti, mehanizama za određivanje cijene ugljika kojima se povećava cijena fosilnih goriva ili politika za poticanje održive upotrebe zemljišta,

| — | pravne rizike, na primjer rizik od pokretanja sudskih postupaka zbog propusta da se izbjegnu ili smanje štetni učinci na klimu ili neprilagodbe klimatskim promjenama, |
| --- | --- |

—

pravne rizike, na primjer rizik od pokretanja sudskih postupaka zbog propusta da se izbjegnu ili smanje štetni učinci na klimu ili neprilagodbe klimatskim promjenama,

| — | tehnološke rizike, na primjer ako tehnologija s manje štetnim učinkom na klimu zamijeni tehnologiju koja je štetnija za klimu, |
| --- | --- |

—

tehnološke rizike, na primjer ako tehnologija s manje štetnim učinkom na klimu zamijeni tehnologiju koja je štetnija za klimu,

| — | tržišne rizike, na primjer ako se potrošači i poslovni korisnici odluče preusmjeriti na proizvode i usluge koji su manje štetni za klimu, |
| --- | --- |

—

tržišne rizike, na primjer ako se potrošači i poslovni korisnici odluče preusmjeriti na proizvode i usluge koji su manje štetni za klimu,

| — | reputacijske rizike, na primjer poteškoće u privlačenju i zadržavanju klijenata, zaposlenika, poslovnih partnera i ulagatelja ako trgovačko društvo ima reputaciju da nanosi štetu klimi. |
| --- | --- |

—

reputacijske rizike, na primjer poteškoće u privlačenju i zadržavanju klijenata, zaposlenika, poslovnih partnera i ulagatelja ako trgovačko društvo ima reputaciju da nanosi štetu klimi.

Općenito, trgovačko društvo s većim negativnim učinkom na klimu bit će izloženije rizicima tranzicije.

Fizički rizici rizici su za trgovačko društvo koji proizlaze iz fizičkih učinaka klimatskih promjena. (17) Oni uključuju sljedeće:

| — | akutne fizičke rizike, koji proizlaze iz konkretnih događaja, posebno događaja povezanih s vremenom, kao što su oluje, poplave, požari ili toplinski valovi, koji mogu prouzročiti štetu proizvodnim postrojenjima i poremetiti lance vrijednosti, |
| --- | --- |

—

akutne fizičke rizike, koji proizlaze iz konkretnih događaja, posebno događaja povezanih s vremenom, kao što su oluje, poplave, požari ili toplinski valovi, koji mogu prouzročiti štetu proizvodnim postrojenjima i poremetiti lance vrijednosti,

| — | kronične fizičke rizike, koji proizlaze iz dugoročnijih promjena klime, kao što su promjene temperature, povećanje razine mora, smanjena dostupnost vode, gubitak biološke raznolikosti i promjene u produktivnosti zemljišta i tla. |
| --- | --- |

—

kronične fizičke rizike, koji proizlaze iz dugoročnijih promjena klime, kao što su promjene temperature, povećanje razine mora, smanjena dostupnost vode, gubitak biološke raznolikosti i promjene u produktivnosti zemljišta i tla.

Izloženost trgovačkog društva fizičkim rizicima ne ovisi izravno o tome ima li to društvo negativni učinak na klimu.

Ovisnost o prirodnom, ljudskom i društvenom kapitalu

Brojna trgovačka društva ovisna su o prirodnom kapitalu (18). Ako je sam prirodni kapital ugrožen zbog klimatskih promjena, trgovačko društvo bit će izloženo rizicima povezanima s klimom, a posebno fizičkim rizicima. Trgovačka bi društva stoga pri utvrđivanju svojih rizika povezanih s klimom i izvješćivanju o njima trebala pomno razmotriti svoje ovisnosti o prirodnom kapitalu. Na primjer, trgovačko društvo koje se bavi poljoprivrednom proizvodnjom može ovisiti o različitim oblicima prirodnog kapitala, kao što su voda, biološka raznolikost te produktivnost zemljišta i tla, koji su svi osjetljivi na klimatske promjene. Od takvog bi se trgovačkog društva očekivalo da u izvješćivanju o svojim rizicima povezanima s klimom objasni te ovisnosti.

Brojna trgovačka društva ovisna su i o ljudskom i društvenom kapitalu, kao što su vještine i motiviranost zaposlenika te razina povjerenja koju društvo uživa među vanjskim dionicima. Trgovačka bi društva, prema potrebi, trebala u svoje izvješćivanje o pitanjima povezanima s klimom uključiti informacije o ljudskom i društvenom kapitalu. Na primjer, zaposlenici mogu biti ključni za razvoj inovativnih niskougljičnih proizvoda i usluga.

Mogućnosti povezane s klimom

Trgovačka društva koja nude proizvode i usluge koji pridonose ublažavanju klimatskih promjena ili prilagodbi klimatskim promjenama često mogu rizike povezane s klimom pretvoriti u mogućnosti.

Prilagodba klimatskim promjenama znači predviđanje štetnih učinaka klimatskih promjena i poduzimanje odgovarajućih mjera za sprječavanje ili smanjivanje štete koju oni mogu prouzročiti. Ona uključuje poslovne mogućnosti kao što su nove tehnologije za učinkovitiju upotrebu oskudnih vodnih resursa ili izgradnju nove infrastrukture za obranu od poplava.

Ublažavanje klimatskih promjena odnosi se na aktivnosti koje se provode u svrhu smanjenja ili sprječavanja emisija stakleničkih plinova. Primjeri poslovnih mogućnosti povezanih s ublažavanjem uključuju obnovljivu energiju ili izgradnju energetski učinkovitijih zgrada i prometnih sustava.

Taksonomija održivih gospodarskih aktivnosti, koju je Komisija predložila kao dio Akcijskog plana o financiranju održivog rasta, usmjerena je na utvrđivanje i klasificiranje mogućnosti povezanih s klimom.

Na slici 2. prikazan je odnos između rizika i mogućnosti povezanih s klimom.

Slika 2.

Rizici i mogućnosti povezani s klimom

Rizici i mogućnosti povezani s klimom u cijelom lancu vrijednosti

Kada izvješćuju o svojim rizicima, ovisnostima i mogućnostima povezanima s klimom, trgovačka bi društva, ako je to relevantno i razmjerno, trebala razmotriti cijeli svoj lanac vrijednosti, odnosno i više i niže razine. Kad je riječ o trgovačkim društvima koja se bave djelatnostima proizvodnje to znači primjenu pristupa životnom ciklusu proizvoda kojim se pitanja povezana s klimom uzimaju u obzir u lancu opskrbe i nabavi sirovina te tijekom upotrebe proizvoda i nakon isteka njegova vijeka trajanja. Trgovačka društva koja pružaju usluge, uključujući financijske usluge, isto će tako trebati razmotriti učinke aktivnosti koje podupiru ili olakšavaju na klimu.

Ako su MSP-ovi dio lanca vrijednosti, trgovačka društva potiče se da ih podržavaju u dostavi potrebnih informacija.

2.4.   Struktura informacija preporučenih za objavljivanje

U ovim se Smjernicama preporučuje objavljivanje informacija povezanih s klimom za svako od pet područja izvješćivanja navedenih u Direktivi o nefinancijskom izvješćivanju: (a) poslovni model; (b) politike i temeljita analiza; (c) rezultati politika; (d) glavni rizici i upravljanje njima; i (e) ključni pokazatelji uspješnosti.

Smjernicama se za svako područje izvješćivanja utvrđuje ograničeni broj informacija čije se objavljivanje preporučuje. Trgovačko društvo trebalo bi razmotriti objavu preporučenih informacija u mjeri u kojoj je to potrebno za razumijevanje razvoja, poslovnih rezultata i položaja društva te učinka njegovih aktivnosti.

Nakon informacija čije se objavljivanje preporučuje za svako se područje izvješćivanja navode dodatne smjernice. Te se dodatne smjernice sastoje od prijedloga podrobnijih informacija koje trgovačka društva mogu uključiti kao dio informacija čije se objavljivanje preporučuje. Osim toga, u Prilogu I. navode se dodatne smjernice za banke i osiguravajuća društva.

Pri odlučivanju hoće li i u kojoj mjeri upotrijebiti informacije čije se objavljivanje preporučuje i detaljnije prijedloge iz dodatnih smjernica, uključujući dodatne smjernice za banke i osiguravajuća društva iz Priloga I., trgovačka društva trebala bi uzeti u obzir načela dobrog izvješćivanja o nefinancijskim informacijama sadržana u Komisijinim neobvezujućim Smjernicama za izvješćivanje o nefinancijskim informacijama iz 2017., uključujući načela koja se odnose na to da informacije moraju biti: materijalne; točne, objektivne i razumljive; te sveobuhvatne, ali sažete.

Opseg rizika i mogućnosti povezanih s klimom koje trgovačko društvo utvrdi bit će važan čimbenik u donošenju odluke o tome hoće li i u kojoj mjeri upotrijebiti informacije čije se objavljivanje preporučuje i dodatne smjernice.

2.5.   Dosljednost u odnosu na priznate okvire i standarde izvješćivanja

Trgovačka se društva potiču da objavljuju informacije u skladu s općeprihvaćenim standardima i okvirima izvješćivanja kako bi maksimalno povećala usporedivost za svoje dionike. Kako bi se pridonijelo konvergenciji na razini EU-a i na svjetskoj razini, u ovim se Smjernicama upućuje na niz priznatih standarda i okvira izvješćivanja.

Konkretno, u njih su uključene informacije čije je objavljivanje preporučila Radna skupina za objavljivanje financijskih informacija povezanih s klimatskim promjenama (TCFD), koje su pak usklađene s drugim glavnim okvirima. Informacije čije je objavljivanje preporučio TCFD utvrđene su zasebno u ovim Smjernicama. U Prilogu II. zahtjevi u pogledu objavljivanja iz Direktive o nefinancijskom izvješćivanju uspoređeni su s informacijama čije je objavljivanje preporučio TCFD.

Osim TCFD-a, u ovim se Smjernicama posebno uzimaju u obzir i standardi i okviri koje su izradili Globalna inicijativa za izvješćivanje (GRI), CDP, organizacija Climate Disclosure Standards Board (CDSB), organizacija Sustainability Accounting Standards Board (SASB) i Međunarodno vijeće za integrirano izvještavanje (IIRC) te sustav upravljanja okolišem i neovisnog ocjenjivanja EU-a (EMAS). (19)

3.   INFORMACIJE ČIJE SE OBJAVLJIVANJE PREPORUČUJE I DODATNE SMJERNICE

3.1.   Poslovni model

Vrlo je važno da dionici razumiju stajalište trgovačkog društva o tome kako klimatske promjene utječu na njegov poslovni model i strategiju te kako njegove aktivnosti mogu utjecati na klimu – kratkoročno, srednjoročno i dugoročno. Kako bi na odgovarajući način izvješćivala o pitanjima povezanima s klimom, trgovačka društva trebat će uzeti u obzir dugoročniju perspektivu nego što to obično čine kad je riječ o financijskom izvješćivanju.

Rizici i mogućnosti trgovačkog društva povezani s klimom ovisit će o vrsti njegove djelatnosti, njegovim geografskim lokacijama i pozicioniranju u prelasku na niskougljično gospodarstvo otporno na klimatske promjene.

Kako bi na odgovarajući način uključila potencijalne učinke klimatskih promjena u svoje postupke planiranja, trgovačka društva trebala bi razmotriti način na koji se rizici i mogućnosti povezani s klimom mogu razvijati u budućnosti i njihove potencijalne poslovne implikacije u različitim uvjetima. Jedan je od načina za ocjenjivanje takvih implikacija analiza scenarija.

Trgovačka društva koja ne razmotre na odgovarajući način svoj poslovni model i strategiju s obzirom na klimatske promjene mogu prouzročiti negativne učinke na klimu i suočiti se s negativnim učincima na svoje poslovanje, na primjer na račun dobiti i gubitka, financiranje, buduće regulatorno opterećenje i potporu za obavljanje djelatnosti”. S druge strane, utvrđivanjem novih mogućnosti povezanih s klimom mogu se osnažiti poslovni model i izgledi trgovačkog društva za ostvarivanje zarade.

Tablica 1.

Objavljivanje informacija o poslovnom modelu

| Opišite učinak rizika i mogućnosti povezanih s klimom na poslovni model, strategiju i financijsko planiranje trgovačkog društva. (Obuhvaća preporuku TCFD-a koja se odnosi na strategiju, točku (b)) |
| --- |
| Opišite pozitivne i negativne načine na koje poslovni model trgovačkog društva može utjecati na klimu. |
| Opišite otpornost poslovnog modela i strategije trgovačkog društva, uzimajući u obzir različite scenarije povezane s klimom u različitim vremenskim okvirima, uključujući scenarij zagrijavanja od 2 °C ili manje i scenarij zagrijavanja većeg od 2 °C (20). (Obuhvaća preporuku TCFD-a koja se odnosi na strategiju, točku (c)) |

Opišite učinak rizika i mogućnosti povezanih s klimom na poslovni model, strategiju i financijsko planiranje trgovačkog društva. (Obuhvaća preporuku TCFD-a koja se odnosi na strategiju, točku (b))

Opišite pozitivne i negativne načine na koje poslovni model trgovačkog društva može utjecati na klimu.

Opišite otpornost poslovnog modela i strategije trgovačkog društva, uzimajući u obzir različite scenarije povezane s klimom u različitim vremenskim okvirima, uključujući scenarij zagrijavanja od 2 °C ili manje i scenarij zagrijavanja većeg od 2 °C (20). (Obuhvaća preporuku TCFD-a koja se odnosi na strategiju, točku (c))

Dodatne smjernice:

| — | Opišite sve promjene poslovnog modela i strategije trgovačkog društva koje su izvršene kako bi se uklonili rizici tranzicije i fizički rizici te iskoristile poslovne mogućnosti povezane s klimom. |
| --- | --- |

—

Opišite sve promjene poslovnog modela i strategije trgovačkog društva koje su izvršene kako bi se uklonili rizici tranzicije i fizički rizici te iskoristile poslovne mogućnosti povezane s klimom.

| — | Opišite ovisnosti trgovačkog društva o prirodnom kapitalu, kao što su voda, zemljište, ekosustavi ili biološka raznolikost, koji je ugrožen zbog klimatskih promjena. |
| --- | --- |

—

Opišite ovisnosti trgovačkog društva o prirodnom kapitalu, kao što su voda, zemljište, ekosustavi ili biološka raznolikost, koji je ugrožen zbog klimatskih promjena.

| — | Opišite kako će promjene poslovnog modela i strategije trgovačkog društva koje su izvršene kako bi se ublažile klimatske promjene i/ili prilagodilo klimatskim promjenama promijeniti potrebe društva u pogledu ljudskog kapitala. |
| --- | --- |

—

Opišite kako će promjene poslovnog modela i strategije trgovačkog društva koje su izvršene kako bi se ublažile klimatske promjene i/ili prilagodilo klimatskim promjenama promijeniti potrebe društva u pogledu ljudskog kapitala.

| — | Opišite mogućnosti povezane s učinkovitošću resursa i uštedama troškova, prihvaćanjem izvora energije s niskom razinom emisija, razvojem novih proizvoda i usluga, pristupom novim tržištima i uspostavom otpornosti u lancu vrijednosti. |
| --- | --- |

—

Opišite mogućnosti povezane s učinkovitošću resursa i uštedama troškova, prihvaćanjem izvora energije s niskom razinom emisija, razvojem novih proizvoda i usluga, pristupom novim tržištima i uspostavom otpornosti u lancu vrijednosti.

| — | Objavite informacije o načinu na koji je trgovačko društvo odabralo scenarije. |
| --- | --- |

—

Objavite informacije o načinu na koji je trgovačko društvo odabralo scenarije.

| — | Opišite kako aktivnosti trgovačkog društva pridonose klimatskim promjenama putem emisija stakleničkih plinova, među ostalim zbog krčenja šuma, propadanja šuma ili prenamjene zemljišta. |
| --- | --- |

—

Opišite kako aktivnosti trgovačkog društva pridonose klimatskim promjenama putem emisija stakleničkih plinova, među ostalim zbog krčenja šuma, propadanja šuma ili prenamjene zemljišta.

3.2.   Politike i postupci temeljite analize

Sustavi upravljanja i kontrole ključni su kako bi dionici razumjeli učinkovitost pristupa trgovačkog društva pitanjima povezanima s klimom. Na temelju informacija o sudjelovanju uprave i poslovodstva, a posebno o njihovim odgovornostima u odnosu na klimatske promjene, dionici stječu uvid u razinu osviještenosti trgovačkog društva o pitanjima povezanima s klimom. Pri opisivanju uloge uprave trgovačko društvo može uputiti na izvješće o korporativnom upravljanju koje je obvezno objaviti.

Dionike će možda zanimati i politike trgovačkog društva i povezane ciljne vrijednosti koje dokazuju njegovu predanost ublažavanju klimatskih promjena i prilagodbi klimatskim promjenama te njegovi postupci temeljite analize. To će dionicima pomoći da razumiju u kojoj mjeri trgovačko društvo može upravljati svojim poslovanjem kako bi se rizik povezan s klimom sveo na minimum, ograničili negativni učinci na klimu i maksimalno povećali pozitivni učinci u cijelom lancu vrijednosti.

Politike i postupci kojima se uzimaju u obzir teme povezane s klimom mogu biti odvojeni od drugih politika i operativnih postupaka ili uključeni u njih. Postupci temeljite analize u kojima se vodi računa o klimi mogu, na primjer, biti uključeni u okvir za upravljanje rizicima trgovačkog društva. Trgovačko može objasniti svoj pristup upravljanju pitanjima povezanima s klimom i obrazložiti odabir tog pristupa.

Tablica 2.

Objavljivanje informacija o politikama i postupcima temeljite analize

| Opišite politike trgovačkog društva povezane s klimom, uključujući politiku ublažavanja klimatskih promjena ili prilagodbe klimatskim promjenama. |
| --- |
| Opišite ciljne vrijednosti povezane s klimom koje je trgovačko društvo utvrdilo kao dio svojih politika, posebno ciljne vrijednosti za emisije stakleničkih plinova, i odnos ciljnih vrijednosti društva prema nacionalnim i međunarodnim ciljnim vrijednostima, a posebno onima iz Pariškog sporazuma. |
| Opišite kako uprava nadzire rizike i mogućnosti povezane s klimom. (Obuhvaća preporuku TCFD-a koja se odnosi na upravljanje, točku (a)) |
| Opišite ulogu poslovodstva u procjeni rizika i mogućnosti povezanih s klimom te upravljanju njima i obrazložite odabir pristupa. (Obuhvaća preporuku TCFD-a koja se odnosi na upravljanje, točku (b)) |

Opišite politike trgovačkog društva povezane s klimom, uključujući politiku ublažavanja klimatskih promjena ili prilagodbe klimatskim promjenama.

Opišite ciljne vrijednosti povezane s klimom koje je trgovačko društvo utvrdilo kao dio svojih politika, posebno ciljne vrijednosti za emisije stakleničkih plinova, i odnos ciljnih vrijednosti društva prema nacionalnim i međunarodnim ciljnim vrijednostima, a posebno onima iz Pariškog sporazuma.

Opišite kako uprava nadzire rizike i mogućnosti povezane s klimom. (Obuhvaća preporuku TCFD-a koja se odnosi na upravljanje, točku (a))

Opišite ulogu poslovodstva u procjeni rizika i mogućnosti povezanih s klimom te upravljanju njima i obrazložite odabir pristupa. (Obuhvaća preporuku TCFD-a koja se odnosi na upravljanje, točku (b))

Dodatne smjernice:

| — | Opišite uključenost trgovačkog društva u lanac vrijednosti s obzirom na pitanja povezana s klimom i objasnite kako trgovačko društvo surađuje s partnerima na višim i nižim razinama lanca u svrhu promicanja ublažavanja klimatskih promjena i/ili prilagodbe klimatskim promjenama. |
| --- | --- |

—

Opišite uključenost trgovačkog društva u lanac vrijednosti s obzirom na pitanja povezana s klimom i objasnite kako trgovačko društvo surađuje s partnerima na višim i nižim razinama lanca u svrhu promicanja ublažavanja klimatskih promjena i/ili prilagodbe klimatskim promjenama.

| — | Objasnite kako su pitanja povezana s klimom uključena u operativne postupke trgovačkog društva za donošenje odluka. |
| --- | --- |

—

Objasnite kako su pitanja povezana s klimom uključena u operativne postupke trgovačkog društva za donošenje odluka.

| — | Opišite angažman trgovačkog društva području javne politike povezane s klimom, uključujući članstvo u bilo kojoj relevantnoj organizaciji ili interesnoj skupini. |
| --- | --- |

—

Opišite angažman trgovačkog društva području javne politike povezane s klimom, uključujući članstvo u bilo kojoj relevantnoj organizaciji ili interesnoj skupini.

| — | Opišite ima li trgovačko društvo pristup stručnom znanju o pitanjima povezanima s klimom, u okviru vlastitih kapaciteta i/ili iz vanjskih izvora, kako mu pristupa i na kojim razinama (posebno uprava i poslovodstvo). |
| --- | --- |

—

Opišite ima li trgovačko društvo pristup stručnom znanju o pitanjima povezanima s klimom, u okviru vlastitih kapaciteta i/ili iz vanjskih izvora, kako mu pristupa i na kojim razinama (posebno uprava i poslovodstvo).

| — | Opišite politike za zaposlenike koje su povezane s klimom, na primjer ulaganja u vještine potrebne za prelazak na niskougljične tehnologije ili mjere kojima se osigurava da zaposlenici mogu sigurno obavljati svoje zadaće s obzirom na klimu koja se mijenja. |
| --- | --- |

—

Opišite politike za zaposlenike koje su povezane s klimom, na primjer ulaganja u vještine potrebne za prelazak na niskougljične tehnologije ili mjere kojima se osigurava da zaposlenici mogu sigurno obavljati svoje zadaće s obzirom na klimu koja se mijenja.

| — | Opišite vodi li se u okviru politike primitaka trgovačkog društva računa o rezultatima povezanima s klimom, uključujući rezultate u ostvarivanju utvrđenih ciljnih vrijednosti, i način na koji se to čini. |
| --- | --- |

—

Opišite vodi li se u okviru politike primitaka trgovačkog društva računa o rezultatima povezanima s klimom, uključujući rezultate u ostvarivanju utvrđenih ciljnih vrijednosti, i način na koji se to čini.

| — | Objavite informacije o energetskim ciljevima koje je trgovačko društvo utvrdilo kao dio svojih politika (vidjeti odjeljak 3.5.). |
| --- | --- |

—

Objavite informacije o energetskim ciljevima koje je trgovačko društvo utvrdilo kao dio svojih politika (vidjeti odjeljak 3.5.).

| — | Obrazložite odabir ciljnih vrijednosti povezanih s klimom koje trgovačko društvo primjenjuje. |
| --- | --- |

—

Obrazložite odabir ciljnih vrijednosti povezanih s klimom koje trgovačko društvo primjenjuje.

| — | Kad je riječ o trgovačkim društvima u sektoru zemljišta, opišite ciljne vrijednosti povezane s ponorima stakleničkih plinova (apsorpcijom stakleničkih plinova). |
| --- | --- |

—

Kad je riječ o trgovačkim društvima u sektoru zemljišta, opišite ciljne vrijednosti povezane s ponorima stakleničkih plinova (apsorpcijom stakleničkih plinova).

3.3.   Rezultati

Objavljivanjem informacija o uspješnosti politika povezanih s klimom pomaže se dionicima da prate i ocjenjuju razvoj, položaj, poslovne rezultate i učinak trgovačkog društva koji su posljedica njegovih politika. Ocjenjivanjem svojih poslovnih rezultata utvrđivanjem ciljnih vrijednosti i izvješćivanjem s obzirom na te ciljne vrijednosti trgovačko društvo dokazuje dosljednost svoje strategije, mjera i odluka povezanih s klimatskim promjenama.

Kvantitativni aspekti, kao što su pokazatelji kojima se potkrjepljuju analize, obuhvaćeni su odjeljkom 3.5. Ključni pokazatelji uspješnosti ovih Smjernica.

Tablica 3.

Objavljivanje informacija o rezultatima

| Opišite rezultate politike trgovačkog društva u odnosu na klimatske promjene, uključujući uspješnost društva s obzirom na upotrijebljene pokazatelje i ciljne vrijednosti utvrđene za upravljanje rizicima i mogućnostima povezanima s klimom. (Obuhvaća preporuku TCFD-a koja se odnosi na pokazatelje i ciljne vrijednosti, točku (c)) |
| --- |
| Opišite kretanje emisija stakleničkih plinova s obzirom na utvrđene ciljne vrijednosti i povezane rizike tijekom vremena. (Obuhvaća preporuku TCFD-a koja se odnosi na pokazatelje i ciljne vrijednosti, točku (b)) |

Opišite rezultate politike trgovačkog društva u odnosu na klimatske promjene, uključujući uspješnost društva s obzirom na upotrijebljene pokazatelje i ciljne vrijednosti utvrđene za upravljanje rizicima i mogućnostima povezanima s klimom. (Obuhvaća preporuku TCFD-a koja se odnosi na pokazatelje i ciljne vrijednosti, točku (c))

Opišite kretanje emisija stakleničkih plinova s obzirom na utvrđene ciljne vrijednosti i povezane rizike tijekom vremena. (Obuhvaća preporuku TCFD-a koja se odnosi na pokazatelje i ciljne vrijednosti, točku (b))

Dodatne smjernice:

| — | Opišite kako uspješnost trgovačkog društva u odnosu na klimu utječe na njezine financijske rezultate, prema potrebi upućivanjem na financijske ključne pokazatelje uspješnosti. |
| --- | --- |

—

Opišite kako uspješnost trgovačkog društva u odnosu na klimu utječe na njezine financijske rezultate, prema potrebi upućivanjem na financijske ključne pokazatelje uspješnosti.

3.4.   Glavni rizici i upravljanje njima

Ulagateljima i drugim zainteresiranim dionicima vrlo je važno znati kako trgovačko društvo utvrđuje rizike povezane s klimom, glavne rizike koje je utvrdilo i kako tim rizicima upravlja.

Objavljene informacije o rizicima trebale bi uključivati rizike trgovačkog društva koji imaju negativni učinak na klimu i rizike klimatskih promjena koji imaju negativni učinak na društvo (rizici tranzicije i fizički rizici) te jesu li i kako te dvije skupine povezane. Trgovačkim društvima preporučuje se da pri odlučivanju o tome koje će informacije o rizicima objaviti uzmu u obzir definicije rizika iz odjeljka 2.3.

Kad objavljuju informacije o rizicima povezanima s klimom, trgovačka društva trebala bi uzeti u obzir dugoročniju perspektivu nego što je to uobičajeno kad je riječ o financijskim rizicima.

Nedostaci u podacima i metodologijama u nekim slučajevima mogu otežati prikazivanje kvantitativnih informacija o rizicima povezanima s klimom, posebno kad se odnose na dulja razdoblja. U takvim se slučajevima trgovačka društva potiču da prikažu kvalitativne informacije dok se ti problemi s podacima i metodologijom ne riješe na odgovarajući način.

Tablica 4.

Objavljivanje informacija o glavnim rizicima i upravljanju njima

| Opišite postupke trgovačkog društva za utvrđivanje i procjenu kratkoročnih, srednjoročnih i dugoročnih rizika povezanih s klimom i navedite kako društvo definira kratki, srednji i dugi rok (21). (Obuhvaća preporuku TCFD-a koja se odnosi na upravljanje rizicima, točku (a)) |
| --- |
| Opišite glavne kratkoročne, srednjoročne i dugoročne rizike povezane s klimom koje je trgovačko društvo definiralo u cijelom lancu vrijednosti te sve pretpostavke koje su iznesene pri utvrđivanju tih rizika. (Obuhvaća preporuku TCFD-a koja se odnosi na strategiju, točku (a)). Taj bi opis trebao uključivati glavne rizike koji proizlaze iz ovisnosti o prirodnom kapitalu koji je ugrožen zbog klimatskih promjena, kao što su voda, zemljište, ekosustavi ili biološka raznolikost. |
| Opišite postupke za upravljanje rizicima povezanima s klimom (prema potrebi, kako se donose odluke o ublažavanju, prijenosu, prihvaćanju ili kontroli tih rizika) te kako trgovačko društvo upravlja konkretnim rizicima povezanima s klimom koje je utvrdilo. (Obuhvaća preporuku TCFD-a koja se odnosi na upravljanje rizicima, točku (b)) |
| Opišite kako su postupci za utvrđivanje i procjenu rizika povezanih s klimom te upravljanje njima uključeni u opći sustav upravljanja rizicima trgovačkog društva. (Obuhvaća preporuku TCFD-a koja se odnosi na upravljanje rizicima, točku (c)). Važan aspekt tog opisa način je na koji trgovačko društvo određuje relativnu važnost rizika povezanih s klimom u odnosu na druge rizike. |

Opišite postupke trgovačkog društva za utvrđivanje i procjenu kratkoročnih, srednjoročnih i dugoročnih rizika povezanih s klimom i navedite kako društvo definira kratki, srednji i dugi rok (21). (Obuhvaća preporuku TCFD-a koja se odnosi na upravljanje rizicima, točku (a))

Opišite glavne kratkoročne, srednjoročne i dugoročne rizike povezane s klimom koje je trgovačko društvo definiralo u cijelom lancu vrijednosti te sve pretpostavke koje su iznesene pri utvrđivanju tih rizika. (Obuhvaća preporuku TCFD-a koja se odnosi na strategiju, točku (a)). Taj bi opis trebao uključivati glavne rizike koji proizlaze iz ovisnosti o prirodnom kapitalu koji je ugrožen zbog klimatskih promjena, kao što su voda, zemljište, ekosustavi ili biološka raznolikost.

Opišite postupke za upravljanje rizicima povezanima s klimom (prema potrebi, kako se donose odluke o ublažavanju, prijenosu, prihvaćanju ili kontroli tih rizika) te kako trgovačko društvo upravlja konkretnim rizicima povezanima s klimom koje je utvrdilo. (Obuhvaća preporuku TCFD-a koja se odnosi na upravljanje rizicima, točku (b))

Opišite kako su postupci za utvrđivanje i procjenu rizika povezanih s klimom te upravljanje njima uključeni u opći sustav upravljanja rizicima trgovačkog društva. (Obuhvaća preporuku TCFD-a koja se odnosi na upravljanje rizicima, točku (c)). Važan aspekt tog opisa način je na koji trgovačko društvo određuje relativnu važnost rizika povezanih s klimom u odnosu na druge rizike.

Dodatne smjernice

| — | Opišite sve mjere prilagodbe klimatskim promjena koje je trgovačko društvo poduzelo kao dio svojeg postupka upravljanja rizicima. |
| --- | --- |

—

Opišite sve mjere prilagodbe klimatskim promjena koje je trgovačko društvo poduzelo kao dio svojeg postupka upravljanja rizicima.

| — | Navedite detaljnu raščlambu glavnih rizika povezanih s klimom prema poslovnoj djelatnosti. |
| --- | --- |

—

Navedite detaljnu raščlambu glavnih rizika povezanih s klimom prema poslovnoj djelatnosti.

| — | Navedite detaljnu raščlambu glavnih rizika povezanih s klimom prema geografskoj lokaciji. |
| --- | --- |

—

Navedite detaljnu raščlambu glavnih rizika povezanih s klimom prema geografskoj lokaciji.

| — | Utvrdite lokacije koje su ključne za lance vrijednosti, uključujući operacije, dobavljače i tržišta. |
| --- | --- |

—

Utvrdite lokacije koje su ključne za lance vrijednosti, uključujući operacije, dobavljače i tržišta.

| — | Opišite kako trgovačko društvo utvrđuje i primjenjuje granične vrijednosti za rizike povezane s klimom, uključujući okidače na temelju kojih se određeni problem podiže na razinu poslovodstva. |
| --- | --- |

—

Opišite kako trgovačko društvo utvrđuje i primjenjuje granične vrijednosti za rizike povezane s klimom, uključujući okidače na temelju kojih se određeni problem podiže na razinu poslovodstva.

| — | Opišite postupke za određivanje prioriteta u pogledu rizika povezanih s klimom, uključujući sve pragove koji se primjenjuju, i navedite koji se rizici smatraju najvažnijima u cijelom lancu vrijednosti. |
| --- | --- |

—

Opišite postupke za određivanje prioriteta u pogledu rizika povezanih s klimom, uključujući sve pragove koji se primjenjuju, i navedite koji se rizici smatraju najvažnijima u cijelom lancu vrijednosti.

| — | Kategorizirajte glavne rizike klimatskih promjena za financijske rezultate trgovačkog društva prema tome je li riječ o rizicima tranzicije (rizici politike te pravni, tehnološki, tržišni i reputacijski rizici) ili fizičkim rizicima (akutni i kronični rizici). |
| --- | --- |

—

Kategorizirajte glavne rizike klimatskih promjena za financijske rezultate trgovačkog društva prema tome je li riječ o rizicima tranzicije (rizici politike te pravni, tehnološki, tržišni i reputacijski rizici) ili fizičkim rizicima (akutni i kronični rizici).

| — | Navedite sve postupke mapiranja rizika koji uključuju pitanja povezana s klimom. |
| --- | --- |

—

Navedite sve postupke mapiranja rizika koji uključuju pitanja povezana s klimom.

| — | Navedite definicije primijenjenih pojmova koji se odnose na rizike ili upućivanja na primijenjene postojeće okvire klasifikacije rizika. |
| --- | --- |

—

Navedite definicije primijenjenih pojmova koji se odnose na rizike ili upućivanja na primijenjene postojeće okvire klasifikacije rizika.

| — | Opišite učestalost preispitivanja i analiza utvrđivanja i procjene rizika. |
| --- | --- |

—

Opišite učestalost preispitivanja i analiza utvrđivanja i procjene rizika.

| — | Opišite poveznice između glavnih rizika povezanih s klimom i financijskih ključnih pokazatelja uspješnosti. |
| --- | --- |

—

Opišite poveznice između glavnih rizika povezanih s klimom i financijskih ključnih pokazatelja uspješnosti.

| — | Navedite kako se scenariji i/ili interno određivanje cijena ugljika upotrebljavaju za mjere upravljanja rizicima, kao što su ublažavanje, prijenos ili prilagodba. |
| --- | --- |

—

Navedite kako se scenariji i/ili interno određivanje cijena ugljika upotrebljavaju za mjere upravljanja rizicima, kao što su ublažavanje, prijenos ili prilagodba.

| — | Navedite financijske učinke ekstremnih meteoroloških pojava, uključujući moguće pokazatelje o danima prekida poslovanja i povezanim troškovima, trošku popravaka, umanjenju vrijednosti dugotrajne imovine, poremećajima u lancu vrijednosti i izgubljenim prihodima. |
| --- | --- |

—

Navedite financijske učinke ekstremnih meteoroloških pojava, uključujući moguće pokazatelje o danima prekida poslovanja i povezanim troškovima, trošku popravaka, umanjenju vrijednosti dugotrajne imovine, poremećajima u lancu vrijednosti i izgubljenim prihodima.

| — | Opišite kako na poslovne rezultate trgovačkog društva utječe promjenjivost vremenskih uvjeta – posebno za društva osjetljiva na promjene temperature i oborina. |
| --- | --- |

—

Opišite kako na poslovne rezultate trgovačkog društva utječe promjenjivost vremenskih uvjeta – posebno za društva osjetljiva na promjene temperature i oborina.

3.5.   Ključni pokazatelji uspješnosti

U skladu s Direktivom o nefinancijskom izvješćivanju trgovačka društva trebala bi objaviti ključne pokazatelje uspješnosti relevantne za njihovo poslovanje. Trebala bi razmotriti upotrebu pokazatelja kako bi potkrijepila svoje druge objavljene informacije povezane s klimom, kao što su pokazatelji povezani s rezultatima ili glavnim rizicima i upravljanjem njima, te omogućila objedinjavanje i usporedivost među trgovačkim društvima i jurisdikcijama. Pokazatelje bi trebalo uključiti u druge objavljene informacije kako bi se potkrijepio i objasnio tekstualni opis. Međutim, dobrom praksom smatra se i objavljivanje dodatne tablice u kojoj su svi pokazatelji prikazani na jednom mjestu.

Kako bi ispunila očekivanja TCFD-a, trgovačka bi društva trebala objavljivati pokazatelje i ciljne vrijednosti koje društvo upotrebljava za procjenu rizika i mogućnosti povezanih s klimom u skladu sa svojom strategijom i postupcima za upravljanje rizicima (Obuhvaća preporuku TCFD-a koja se odnosi na pokazatelje i ciljne vrijednosti, točku (a)).

Stabilnost i pouzdanost podataka ključni su kako bi se informacije mogle upotrebljavati u postupcima donošenja odluka. Ako to nije očito, trgovačka društva trebala bi navesti opis i promjene metodologija primijenjenih za izračun ili procjenu pokazatelja.

Preporučeni pokazatelji
   (22)

Ovisno o procjeni materijalnosti koju je provelo trgovačko društvo i kako bi se omogućila veća usporedivost nefinancijskih informacija koje društva objavljuju, društva bi trebala razmotriti objavljivanje pokazatelja iz ovog odjeljka.

Emisije stakleničkih plinova

Ovaj odjeljak sadržava četiri različita pokazatelja za emisije stakleničkih plinova: izravne emisije stakleničkih plinova; neizravne emisije stakleničkih plinova iz proizvodnje stečene i potrošene električne energije, pare te toplinske ili rashladne energije; sve druge neizravne emisije stakleničkih plinova koje nastaju u lancu vrijednosti trgovačkog društva koje izvješćuje; i ciljnu vrijednost za apsolutne emisije stakleničkih plinova. Trgovačka društva koja odluče upotrijebiti bilo koji od tih pokazatelja ili sve te pokazatelje trebala bi:

| — | izračunati svoje emisije stakleničkih plinova u skladu s metodologijom iz Protokola o stakleničkim plinovima ili normom ISO 14064-1:2018 te, prema potrebi, Preporukom Komisije 179/2013 o zajedničkim metodama za mjerenje utjecaja stakleničkih plinova primjenom pristupa kojim se u obzir uzima životni ciklus (ekološki otisak organizacije i ekološki otisak proizvoda). Time će se omogućiti objedinjavanje i usporedivost među trgovačkim društvima i jurisdikcijama; |
| --- | --- |

—

izračunati svoje emisije stakleničkih plinova u skladu s metodologijom iz Protokola o stakleničkim plinovima ili normom ISO 14064-1:2018 te, prema potrebi, Preporukom Komisije 179/2013 o zajedničkim metodama za mjerenje utjecaja stakleničkih plinova primjenom pristupa kojim se u obzir uzima životni ciklus (ekološki otisak organizacije i ekološki otisak proizvoda). Time će se omogućiti objedinjavanje i usporedivost među trgovačkim društvima i jurisdikcijama;

| — | navesti status provjere/jamstva treće strane koji se primjenjuje na njihove prijavljene emisije stakleničkih plinova iz opsega 1., opsega 2. i opsega 3. |
| --- | --- |

—

navesti status provjere/jamstva treće strane koji se primjenjuje na njihove prijavljene emisije stakleničkih plinova iz opsega 1., opsega 2. i opsega 3.

| Ključni pokazatelj uspješnosti | Mjerna jedinica | Primjer | Obrazloženje | Usklađivanje s drugim okvirima izvješćivanja | Upućivanje na politike EU-a |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Izravne emisije stakleničkih plinova iz izvora u vlasništvu ili pod kontrolom trgovačkog društva (opseg 1.) | Metričke tone CO2e (23) | 270 900 tCO2e | Taj ključni pokazatelj uspješnosti osigurava da trgovačka društva točno mjere svoj ugljični otisak iz izravnih emisija. | Pokazatelji i ciljne vrijednosti TCFD-a, Upitnik CDP-a o klimatskim promjenama, GRI 305, Okvir CDSB-a, SASB, EMAS | Sustav EU-a za trgovanje emisijama (ETS)
  Okvir za klimatsku i energetsku politiku do 2030. |
| Dodatne smjernice







  — | Trgovačka društva trebala bi objaviti informacije o 100 % svojih emisija stakleničkih plinova iz opsega 1. To će pomoći poboljšanju kvalitete izvješćivanja o emisijama stakleničkih plinova drugih trgovačkih društava. Ako trgovačko društvo ne može prikupiti pouzdane podatke za određeni dio svojih emisija stakleničkih plinova iz opsega 1., trebalo bi izvršiti razumnu procjenu za taj dio kako bi se dobila brojka za 100 %. U tom slučaju trgovačko društvo trebalo bi objaviti i: 1. informacije o postotku emisija za koje su prikupljeni pouzdani podaci i postotku emisija koje su procijenjene; 2. razloge zbog kojih za dio emisija nije bilo moguće prikupiti pouzdane podatke; te 3. metodologiju primijenjenu za procjenu dijela emisija za koje nije bilo moguće prikupiti pouzdane podatke. |

Ključni pokazatelj uspješnosti

Mjerna jedinica

Primjer

Obrazloženje

Usklađivanje s drugim okvirima izvješćivanja

Upućivanje na politike EU-a

Izravne emisije stakleničkih plinova iz izvora u vlasništvu ili pod kontrolom trgovačkog društva (opseg 1.)

Metričke tone CO2e (23)

270 900 tCO2e

Taj ključni pokazatelj uspješnosti osigurava da trgovačka društva točno mjere svoj ugljični otisak iz izravnih emisija.

Pokazatelji i ciljne vrijednosti TCFD-a, Upitnik CDP-a o klimatskim promjenama, GRI 305, Okvir CDSB-a, SASB, EMAS

Sustav EU-a za trgovanje emisijama (ETS)

Okvir za klimatsku i energetsku politiku do 2030.

Dodatne smjernice

—

Trgovačka društva trebala bi objaviti informacije o 100 % svojih emisija stakleničkih plinova iz opsega 1. To će pomoći poboljšanju kvalitete izvješćivanja o emisijama stakleničkih plinova drugih trgovačkih društava. Ako trgovačko društvo ne može prikupiti pouzdane podatke za određeni dio svojih emisija stakleničkih plinova iz opsega 1., trebalo bi izvršiti razumnu procjenu za taj dio kako bi se dobila brojka za 100 %. U tom slučaju trgovačko društvo trebalo bi objaviti i: 1. informacije o postotku emisija za koje su prikupljeni pouzdani podaci i postotku emisija koje su procijenjene; 2. razloge zbog kojih za dio emisija nije bilo moguće prikupiti pouzdane podatke; te 3. metodologiju primijenjenu za procjenu dijela emisija za koje nije bilo moguće prikupiti pouzdane podatke.

| — | Trgovačka bi društva, prema potrebi, trebala razmotriti objavljivanje raščlambe emisija stakleničkih plinova iz opsega 1. prema zemlji ili regiji (uključujući EU), prema poslovnoj djelatnosti i prema društvu kćeri. Npr.: emisije stakleničkih plinova iz opsega 1. u zemlji/regiji X 42 260 tCO2e, u zemlji/regiji Y 54 180 tCO2e. |
| --- | --- |

—

Trgovačka bi društva, prema potrebi, trebala razmotriti objavljivanje raščlambe emisija stakleničkih plinova iz opsega 1. prema zemlji ili regiji (uključujući EU), prema poslovnoj djelatnosti i prema društvu kćeri. Npr.: emisije stakleničkih plinova iz opsega 1. u zemlji/regiji X 42 260 tCO2e, u zemlji/regiji Y 54 180 tCO2e.

| Ključni pokazatelj uspješnosti | Mjerna jedinica | Primjer | Obrazloženje | Usklađivanje s drugim okvirima izvješćivanja | Upućivanje na politike EU-a |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Neizravne emisije stakleničkih plinova iz proizvodnje stečene i potrošene električne energije, pare te toplinske ili rashladne energije (zajedno „električna energija”) (opseg 2.) | Metričke tone CO2e | 632 400 tCO2e | Ovim se ključnim pokazateljem uspješnosti osigurava da trgovačka društva mjere emisije iz kupljene ili stečene električne energije, pare te toplinske ili rashladne energije. | Pokazatelji i ciljne vrijednosti TCFD-a, Upitnik CDP-a o klimatskim promjenama, GRI 305, Okvir CDSB-a, EMAS | Okvir za klimatsku i energetsku politiku do 2030. |
| Dodatne smjernice







  — | Trgovačka bi društva, prema potrebi, trebala navesti postoje li u okviru njihova odabranog okvira za izvješćivanje bilo kakvi izvori (npr. objekti, posebni staklenički plinovi, djelatnosti, geografska područja itd.) emisija stakleničkih plinova iz opsega 2. za koje nije bilo moguće prikupiti ili procijeniti podatke o emisijama stakleničkih plinova te navesti razloge za to. |

Ključni pokazatelj uspješnosti

Mjerna jedinica

Primjer

Obrazloženje

Usklađivanje s drugim okvirima izvješćivanja

Upućivanje na politike EU-a

Neizravne emisije stakleničkih plinova iz proizvodnje stečene i potrošene električne energije, pare te toplinske ili rashladne energije (zajedno „električna energija”) (opseg 2.)

Metričke tone CO2e

632 400 tCO2e

Ovim se ključnim pokazateljem uspješnosti osigurava da trgovačka društva mjere emisije iz kupljene ili stečene električne energije, pare te toplinske ili rashladne energije.

Pokazatelji i ciljne vrijednosti TCFD-a, Upitnik CDP-a o klimatskim promjenama, GRI 305, Okvir CDSB-a, EMAS

Okvir za klimatsku i energetsku politiku do 2030.

Dodatne smjernice

—

Trgovačka bi društva, prema potrebi, trebala navesti postoje li u okviru njihova odabranog okvira za izvješćivanje bilo kakvi izvori (npr. objekti, posebni staklenički plinovi, djelatnosti, geografska područja itd.) emisija stakleničkih plinova iz opsega 2. za koje nije bilo moguće prikupiti ili procijeniti podatke o emisijama stakleničkih plinova te navesti razloge za to.

| — | Trgovačka bi društva, prema potrebi, trebala razmotriti objavljivanje raščlambe emisija stakleničkih plinova iz opsega 2. prema zemlji ili regiji (uključujući EU), prema poslovnoj djelatnosti i prema društvu kćeri. Npr.: emisije stakleničkih plinova iz opsega 2. u zemlji/regiji X 98 654 tCO2e, u zemlji/regiji Y EU: 126 480 tCO2e. |
| --- | --- |

—

Trgovačka bi društva, prema potrebi, trebala razmotriti objavljivanje raščlambe emisija stakleničkih plinova iz opsega 2. prema zemlji ili regiji (uključujući EU), prema poslovnoj djelatnosti i prema društvu kćeri. Npr.: emisije stakleničkih plinova iz opsega 2. u zemlji/regiji X 98 654 tCO2e, u zemlji/regiji Y EU: 126 480 tCO2e.

| Ključni pokazatelj uspješnosti | Mjerna jedinica | Primjer | Obrazloženje | Usklađivanje s drugim okvirima izvješćivanja | Upućivanje na politike EU-a |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sve neizravne emisije stakleničkih plinova (koje nisu uključene u opseg 2.) koje nastaju u lancu vrijednosti trgovačkog društva koje izvješćuje, uključujući emisije i na višim i na nižim razinama lanca (opseg 3.) | Metričke tone CO2e | 4 383 000 tCO2e | Za većinu trgovačkih društava većina emisija nastaje neizravno iz djelatnosti u okviru lanca vrijednosti. Ovaj ključni pokazatelj uspješnosti pomaže u mjerenju temeljitosti računovodstvenih postupaka trgovačkih društava te razumijevanju načina na koji društva analiziraju svoje emisijske otiske. | Pokazatelji i ciljne vrijednosti TCFD-a, Upitnik CDP-a o klimatskim promjenama, GRI 305, Okvir CDSB-a, EMAS | Okvir za klimatsku i energetsku politiku do 2030. |
| Dodatne smjernice







  — | Opsegom 3. trebalo bi obuhvatiti emisije iz djelatnosti koje se odvijaju na nižim („silazno”) i višim („uzlazno”) razinama u odnosu na vlastite operacije trgovačkog društva. |

Ključni pokazatelj uspješnosti

Mjerna jedinica

Primjer

Obrazloženje

Usklađivanje s drugim okvirima izvješćivanja

Upućivanje na politike EU-a

Sve neizravne emisije stakleničkih plinova (koje nisu uključene u opseg 2.) koje nastaju u lancu vrijednosti trgovačkog društva koje izvješćuje, uključujući emisije i na višim i na nižim razinama lanca (opseg 3.)

Metričke tone CO2e

4 383 000 tCO2e

Za većinu trgovačkih društava većina emisija nastaje neizravno iz djelatnosti u okviru lanca vrijednosti. Ovaj ključni pokazatelj uspješnosti pomaže u mjerenju temeljitosti računovodstvenih postupaka trgovačkih društava te razumijevanju načina na koji društva analiziraju svoje emisijske otiske.

Pokazatelji i ciljne vrijednosti TCFD-a, Upitnik CDP-a o klimatskim promjenama, GRI 305, Okvir CDSB-a, EMAS

Okvir za klimatsku i energetsku politiku do 2030.

Dodatne smjernice

—

Opsegom 3. trebalo bi obuhvatiti emisije iz djelatnosti koje se odvijaju na nižim („silazno”) i višim („uzlazno”) razinama u odnosu na vlastite operacije trgovačkog društva.

| — | Trgovačka društva ne bi trebala isključiti nijednu djelatnost koja bi mogla narušiti relevantnost inventara emisija stakleničkih plinova iz opsega 3. o kojem se izvješćuje. Standard izračunavanja i izvješćivanja o stakleničkim plinovima u korporativnom lancu vrijednosti (opseg 3.) Protokola o stakleničkim plinovima (GHG Protocol Corporate Value Chain (Scope 3) Accounting and Reporting Standard) te Prilog H normi ISO 14064-1:2018 sadržavaju kriterije za određivanje relevantnosti. Trgovačka društva trebala bi objasniti sve kategorije koje su isključile iz objavljenih informacija o emisijama stakleničkih plinova iz opsega 3. Ako su MSP-ovi dio lanca vrijednosti, trgovačka društva potiče se da ih podržavaju u dostavi potrebnih informacija. |
| --- | --- |

—

Trgovačka društva ne bi trebala isključiti nijednu djelatnost koja bi mogla narušiti relevantnost inventara emisija stakleničkih plinova iz opsega 3. o kojem se izvješćuje. Standard izračunavanja i izvješćivanja o stakleničkim plinovima u korporativnom lancu vrijednosti (opseg 3.) Protokola o stakleničkim plinovima (GHG Protocol Corporate Value Chain (Scope 3) Accounting and Reporting Standard) te Prilog H normi ISO 14064-1:2018 sadržavaju kriterije za određivanje relevantnosti. Trgovačka društva trebala bi objasniti sve kategorije koje su isključile iz objavljenih informacija o emisijama stakleničkih plinova iz opsega 3. Ako su MSP-ovi dio lanca vrijednosti, trgovačka društva potiče se da ih podržavaju u dostavi potrebnih informacija.

| Ključni pokazatelj uspješnosti | Mjerna jedinica | Primjer | Obrazloženje | Usklađivanje s drugim okvirima izvješćivanja | Upućivanje na politike EU-a |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ciljna vrijednost za apsolutne emisije stakleničkih plinova | Ostvarene metričke tone CO2e ili postotak smanjenja, u odnosu na referentnu godinu | Smanjenje od 20 % kad je riječ o apsolutnim emisijama, što je istovjetno smanjenju od 1 500 000 tCO2e do 2025. u odnosu na referentnu godinu 2018. | Utvrđivanjem ciljnih vrijednosti osiguravaju se smjer i struktura strategije u pogledu okoliša. Ovaj ključni pokazatelj uspješnosti pomaže u razumijevanju obveza trgovačkih društava u pogledu smanjenja emisija te toga ima li društvo cilj u pogledu kojeg usklađuje i usmjerava svoje aktivnosti povezane s emisijama. | Pokazatelji i ciljne vrijednosti TCFD-a, Upitnik CDP-a o klimatskim promjenama, GRI 103-2 i 305, Okvir CDSB-a, SASB, EMAS | Okvir za klimatsku i energetsku politiku do 2030. |
| Dodatne smjernice







  — | Trgovačka društva trebala bi opisati odnose li se njihove ciljne vrijednosti na njihove emisije stakleničkih plinova iz opsega 1., opsega 2. i/ili opsega 3. u potpunosti ili djelomično. |

Ključni pokazatelj uspješnosti

Mjerna jedinica

Primjer

Obrazloženje

Usklađivanje s drugim okvirima izvješćivanja

Upućivanje na politike EU-a

Ciljna vrijednost za apsolutne emisije stakleničkih plinova

Ostvarene metričke tone CO2e ili postotak smanjenja, u odnosu na referentnu godinu

Smanjenje od 20 % kad je riječ o apsolutnim emisijama, što je istovjetno smanjenju od 1 500 000 tCO2e do 2025. u odnosu na referentnu godinu 2018.

Utvrđivanjem ciljnih vrijednosti osiguravaju se smjer i struktura strategije u pogledu okoliša. Ovaj ključni pokazatelj uspješnosti pomaže u razumijevanju obveza trgovačkih društava u pogledu smanjenja emisija te toga ima li društvo cilj u pogledu kojeg usklađuje i usmjerava svoje aktivnosti povezane s emisijama.

Pokazatelji i ciljne vrijednosti TCFD-a, Upitnik CDP-a o klimatskim promjenama, GRI 103-2 i 305, Okvir CDSB-a, SASB, EMAS

Okvir za klimatsku i energetsku politiku do 2030.

Dodatne smjernice

—

Trgovačka društva trebala bi opisati odnose li se njihove ciljne vrijednosti na njihove emisije stakleničkih plinova iz opsega 1., opsega 2. i/ili opsega 3. u potpunosti ili djelomično.

| — | Trgovačka društva trebala bi opisati kretanja emisija stakleničkih plinova s obzirom na utvrđene ciljne vrijednosti (vidjeti odjeljak 3.3. Rezultati). |
| --- | --- |

—

Trgovačka društva trebala bi opisati kretanja emisija stakleničkih plinova s obzirom na utvrđene ciljne vrijednosti (vidjeti odjeljak 3.3. Rezultati).

| — | Trgovačka društva trebala bi razmotriti utvrđivanje vrijednosti za 2025. ili 2030. i preispitati ih svakih pet godina. Isto tako mogu razmotriti utvrđivanje ciljne vrijednosti za 2050. kako bi se uskladila s Pariškim sporazumom. |
| --- | --- |

—

Trgovačka društva trebala bi razmotriti utvrđivanje vrijednosti za 2025. ili 2030. i preispitati ih svakih pet godina. Isto tako mogu razmotriti utvrđivanje ciljne vrijednosti za 2050. kako bi se uskladila s Pariškim sporazumom.

| — | Trgovačka bi društva, prema potrebi, trebala razmotriti objavljivanje ciljnih vrijednosti za emisije stakleničkih plinova prema zemlji ili regiji (uključujući EU), prema poslovnoj djelatnosti i prema društvu kćeri. |
| --- | --- |

—

Trgovačka bi društva, prema potrebi, trebala razmotriti objavljivanje ciljnih vrijednosti za emisije stakleničkih plinova prema zemlji ili regiji (uključujući EU), prema poslovnoj djelatnosti i prema društvu kćeri.

| — | Trgovačka društva mogu razmotriti objavljivanje dodatne ciljne vrijednosti za intenzitet izražene u metričkim tonama CO2e po pokazatelju poslovanja ili postotku smanjenja pokazatelja intenziteta, u odnosu na referentnu godinu (npr. smanjenje relativnih emisija od 8 %, što je istovjetno smanjenju od 350 tCO2e po prometu od 1 milijun EUR do 2025. u odnosu na referentnu godinu 2018.). |
| --- | --- |

—

Trgovačka društva mogu razmotriti objavljivanje dodatne ciljne vrijednosti za intenzitet izražene u metričkim tonama CO2e po pokazatelju poslovanja ili postotku smanjenja pokazatelja intenziteta, u odnosu na referentnu godinu (npr. smanjenje relativnih emisija od 8 %, što je istovjetno smanjenju od 350 tCO2e po prometu od 1 milijun EUR do 2025. u odnosu na referentnu godinu 2018.).

Energija

| Ključni pokazatelj uspješnosti | Mjerna jedinica | Primjer | Obrazloženje | Usklađivanje s drugim okvirima izvješćivanja | Upućivanje na politike EU-a |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukupna potrošnja i/ili potrošnja energije iz obnovljivih i neobnovljivih izvora | MWh | 292 221 MWh energije potrošene iz obnovljivih izvora;
  1 623 453 MWh energije potrošene iz neobnovljivih izvora | Potrošnja i proizvodnja energije čine važan dio emisija stakleničkih plinova. | Pokazatelji i ciljne vrijednosti TCFD-a, Upitnik CDP-a o klimatskim promjenama, GRI 302, Okvir CDSB-a, SASB, EMAS | Okvir za klimatsku i energetsku politiku do 2030.; Direktiva o energetskoj učinkovitosti |
| Dodatne smjernice







  — | Goriva potrošena kao sirovina ne izgaraju za potrebe dobivanja energije i ne bi ih trebalo uključivati u izračune za ovaj pokazatelj. |

Ključni pokazatelj uspješnosti

Mjerna jedinica

Primjer

Obrazloženje

Usklađivanje s drugim okvirima izvješćivanja

Upućivanje na politike EU-a

Ukupna potrošnja i/ili potrošnja energije iz obnovljivih i neobnovljivih izvora

MWh

292 221 MWh energije potrošene iz obnovljivih izvora;

1 623 453 MWh energije potrošene iz neobnovljivih izvora

Potrošnja i proizvodnja energije čine važan dio emisija stakleničkih plinova.

Pokazatelji i ciljne vrijednosti TCFD-a, Upitnik CDP-a o klimatskim promjenama, GRI 302, Okvir CDSB-a, SASB, EMAS

Okvir za klimatsku i energetsku politiku do 2030.; Direktiva o energetskoj učinkovitosti

Dodatne smjernice

—

Goriva potrošena kao sirovina ne izgaraju za potrebe dobivanja energije i ne bi ih trebalo uključivati u izračune za ovaj pokazatelj.

| — | Uključite raščlambu različitih izvora obnovljive energije. Obnovljivi izvori energije oni su koji se mogu prirodno nadomjestiti u trajanju ljudskog života, kao što su energija vjetra, solarna energija, hidroenergija, geotermalna energija, energija biomase itd. Iz ove su definicije isključena sva fosilna goriva (ugljen, nafta, prirodni plin) i nuklearna goriva. Energiju iz otpada ne bi trebalo uključiti ako se dobiva iz fosilnih goriva. (24) |
| --- | --- |

—

Uključite raščlambu različitih izvora obnovljive energije. Obnovljivi izvori energije oni su koji se mogu prirodno nadomjestiti u trajanju ljudskog života, kao što su energija vjetra, solarna energija, hidroenergija, geotermalna energija, energija biomase itd. Iz ove su definicije isključena sva fosilna goriva (ugljen, nafta, prirodni plin) i nuklearna goriva. Energiju iz otpada ne bi trebalo uključiti ako se dobiva iz fosilnih goriva. (24)

| — | Pri objavi informacija o neobnovljivim izvorima energije, potrebno je razdvojiti niskougljične izvore i druge neobnovljive izvore energije. |
| --- | --- |

—

Pri objavi informacija o neobnovljivim izvorima energije, potrebno je razdvojiti niskougljične izvore i druge neobnovljive izvore energije.

| Ključni pokazatelj uspješnosti | Mjerna jedinica | Primjer | Obrazloženje | Usklađivanje s drugim okvirima izvješćivanja | Upućivanje na politike EU-a |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ciljna vrijednost za energetsku učinkovitost | Postotak | Poboljšanje od 6,5 % do 2025. u odnosu na referentnu godinu 2018. za proizvod, output ili djelatnost. | Ovaj ključni pokazatelj uspješnosti pomaže korisnicima podataka da razumiju nastojanja trgovačkih društava da učinkovitije upotrebljavaju energiju, čime se mogu smanjiti njihovi troškovi energije i emisije stakleničkih plinova. On pruža i dodatni kontekst za način na koji trgovačko društvo nastoji ostvariti svoje ciljne vrijednosti smanjenja emisija. | Pokazatelji i ciljne vrijednosti TCFD-a, Upitnik CDP-a o klimatskim promjenama, GRI 103-2 i 302, SASB, EMAS | Okvir za klimatsku i energetsku politiku do 2030.; Direktiva o energetskoj učinkovitosti |
| Dodatne smjernice







  — | Trgovačka bi društva trebala opisati napredak ostvaren u odnosu na utvrđene ciljne vrijednosti za energiju (vidjeti odjeljak 3.3. Rezultati). |

Ključni pokazatelj uspješnosti

Mjerna jedinica

Primjer

Obrazloženje

Usklađivanje s drugim okvirima izvješćivanja

Upućivanje na politike EU-a

Ciljna vrijednost za energetsku učinkovitost

Postotak

Poboljšanje od 6,5 % do 2025. u odnosu na referentnu godinu 2018. za proizvod, output ili djelatnost.

Ovaj ključni pokazatelj uspješnosti pomaže korisnicima podataka da razumiju nastojanja trgovačkih društava da učinkovitije upotrebljavaju energiju, čime se mogu smanjiti njihovi troškovi energije i emisije stakleničkih plinova. On pruža i dodatni kontekst za način na koji trgovačko društvo nastoji ostvariti svoje ciljne vrijednosti smanjenja emisija.

Pokazatelji i ciljne vrijednosti TCFD-a, Upitnik CDP-a o klimatskim promjenama, GRI 103-2 i 302, SASB, EMAS

Okvir za klimatsku i energetsku politiku do 2030.; Direktiva o energetskoj učinkovitosti

Dodatne smjernice

—

Trgovačka bi društva trebala opisati napredak ostvaren u odnosu na utvrđene ciljne vrijednosti za energiju (vidjeti odjeljak 3.3. Rezultati).

| Ključni pokazatelj uspješnosti | Mjerna jedinica | Primjer | Obrazloženje | Usklađivanje s drugim okvirima izvješćivanja | Upućivanje na politike EU-a |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ciljna vrijednost za potrošnju i/ili proizvodnju energije iz obnovljivih izvora | Postotak povećanja udjela potrošene/proizvedene energije iz obnovljivih izvora u odnosu na referentnu godinu | Povećanje od 13 % udjela energije iz obnovljivih izvora potrošene do 2025. u odnosu na referentnu godinu 2018. | Ovaj ključni pokazatelj uspješnosti pomaže korisnicima podataka da razumiju nastojanja trgovačkih društava u pogledu proizvodnje ili potrošnje energije sa smanjenim emisijama stakleničkih plinova. | Pokazatelji i ciljne vrijednosti TCFD-a, Upitnik CDP-a o klimatskim promjenama, GRI 103-2 i 302, EMAS | Okvir za klimatsku i energetsku politiku do 2030.; Direktiva o obnovljivim izvorima energije |
| Dodatne smjernice







  — | Trgovačka bi društva trebala opisati napredak ostvaren u odnosu na utvrđene energetske ciljeve (vidjeti odjeljak 3.3. Rezultati). |

Ključni pokazatelj uspješnosti

Mjerna jedinica

Primjer

Obrazloženje

Usklađivanje s drugim okvirima izvješćivanja

Upućivanje na politike EU-a

Ciljna vrijednost za potrošnju i/ili proizvodnju energije iz obnovljivih izvora

Postotak povećanja udjela potrošene/proizvedene energije iz obnovljivih izvora u odnosu na referentnu godinu

Povećanje od 13 % udjela energije iz obnovljivih izvora potrošene do 2025. u odnosu na referentnu godinu 2018.

Ovaj ključni pokazatelj uspješnosti pomaže korisnicima podataka da razumiju nastojanja trgovačkih društava u pogledu proizvodnje ili potrošnje energije sa smanjenim emisijama stakleničkih plinova.

Pokazatelji i ciljne vrijednosti TCFD-a, Upitnik CDP-a o klimatskim promjenama, GRI 103-2 i 302, EMAS

Okvir za klimatsku i energetsku politiku do 2030.; Direktiva o obnovljivim izvorima energije

Dodatne smjernice

—

Trgovačka bi društva trebala opisati napredak ostvaren u odnosu na utvrđene energetske ciljeve (vidjeti odjeljak 3.3. Rezultati).

Fizički rizici

| Ključni pokazatelj uspješnosti | Mjerna jedinica | Primjer | Obrazloženje | Usklađivanje s drugim okvirima izvješćivanja | Upućivanje na politike EU-a |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Imovina za koju su obveze preuzete u regijama koje će vjerojatno postati izloženije akutnim ili kroničnim fizičkim rizicima povezanima s klimom | Postotak | 15 % knjigovodstvene vrijednosti izložene realne imovine | Ekstremne meteorološke pojave mogu prouzročiti prekide ili ograničenja proizvodnog kapaciteta ili prijevremeno zatvaranje proizvodnih postrojenja. Vrijednost imovine u područjima izloženima većem broju meteoroloških pojava utječe na potencijalne posljedice za vrednovanje imovine. Važno je ovaj ključni pokazatelj uspješnosti promatrati zajedno s objavljenim informacijama o strategijama i politikama trgovačkog društva za prilagodbu. | Pokazatelji i ciljne vrijednosti TCFD-a, sve oznake iz norme 450a.1 SASB u okviru odabranih industrija | Strategija EU-a za prilagodbu |
| Dodatne smjernice







  — | Trgovačkim društvima preporučuje se da objave izvore ili metodologiju koje su upotrebljavali za utvrđivanje regija koje su izloženije fizičkim rizicima povezanima s klimom. |

Ključni pokazatelj uspješnosti

Mjerna jedinica

Primjer

Obrazloženje

Usklađivanje s drugim okvirima izvješćivanja

Upućivanje na politike EU-a

Imovina za koju su obveze preuzete u regijama koje će vjerojatno postati izloženije akutnim ili kroničnim fizičkim rizicima povezanima s klimom

Postotak

15 % knjigovodstvene vrijednosti izložene realne imovine

Ekstremne meteorološke pojave mogu prouzročiti prekide ili ograničenja proizvodnog kapaciteta ili prijevremeno zatvaranje proizvodnih postrojenja. Vrijednost imovine u područjima izloženima većem broju meteoroloških pojava utječe na potencijalne posljedice za vrednovanje imovine. Važno je ovaj ključni pokazatelj uspješnosti promatrati zajedno s objavljenim informacijama o strategijama i politikama trgovačkog društva za prilagodbu.

Pokazatelji i ciljne vrijednosti TCFD-a, sve oznake iz norme 450a.1 SASB u okviru odabranih industrija

Strategija EU-a za prilagodbu

Dodatne smjernice

—

Trgovačkim društvima preporučuje se da objave izvore ili metodologiju koje su upotrebljavali za utvrđivanje regija koje su izloženije fizičkim rizicima povezanima s klimom.

Proizvodi i usluge

| Ključni pokazatelj uspješnosti | Mjerna jedinica | Primjer | Obrazloženje | Upućivanje na politike EU-a |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Postotak prometa u izvještajnoj godini od proizvoda ili usluga povezanih s djelatnostima koje ispunjuju kriterije za znatan doprinos ublažavanju klimatskih promjena ili prilagodbi klimatskim promjenama kako je utvrđeno u Uredbi o uspostavi okvira za olakšavanje održivih ulaganja (taksonomija EU-a)
  i/ili
  postotak ulaganja („CapEx”) i/ili izdataka („OpEx”) u izvještajnoj godini za imovinu ili postupke povezane s djelatnostima koje ispunjuju kriterije za znatan doprinos ublažavanju klimatskih promjena ili prilagodbi klimatskim promjenama kako je utvrđeno u Uredbi o uspostavi okvira za olakšavanje održivih ulaganja (taksonomija EU-a). | Postotak | 12,5 % (prometa) od proizvoda ili usluga povezanih s djelatnostima koje znatno pridonose ublažavanju klimatskih promjena ili prilagodbi klimatskim promjenama
  8 % („CapEx”) u proizvode povezane s djelatnostima koje znatno pridonose ublažavanju klimatskih promjena ili prilagodbi klimatskim promjenama | Ti ključni pokazatelji uspješnosti pružaju korisne informacije ulagateljima koje zanimaju trgovačka društva čiji proizvodi i usluge znatno pridonose ublažavanju klimatskih promjena ili prilagodbi klimatskim promjenama, a pritom znatno ne štete bilo kojim drugim ciljevima EU-a u pogledu okoliša. | Prijedlog uredbe o uspostavi okvira za olakšavanje održivih ulaganja
  Komisijin Akcijski plan o financiranju održivog rasta |
| Dodatne smjernice







  — | Trgovačka bi društva trebala izvješćivati o ovom pokazatelju ako i kada Prijedlog uredbe o uspostavi okvira za olakšavanje održivih ulaganja (taksonomija EU-a) bude odobren. Kada procjenjuju pridonosi li neka djelatnost znatno dvama ciljevima EU-a koji se odnose na ublažavanje klimatskih promjena ili prilagodbu klimatskim promjenama a da pritom ne šteti znatno bilo kojim drugim ciljevima EU-a u pogledu okoliša, trgovačka društva trebala bi uzeti u obzir sve relevantne kriterije i uvjete utvrđene u Uredbi. |

Ključni pokazatelj uspješnosti

Mjerna jedinica

Primjer

Obrazloženje

Upućivanje na politike EU-a

Postotak prometa u izvještajnoj godini od proizvoda ili usluga povezanih s djelatnostima koje ispunjuju kriterije za znatan doprinos ublažavanju klimatskih promjena ili prilagodbi klimatskim promjenama kako je utvrđeno u Uredbi o uspostavi okvira za olakšavanje održivih ulaganja (taksonomija EU-a)

i/ili

postotak ulaganja („CapEx”) i/ili izdataka („OpEx”) u izvještajnoj godini za imovinu ili postupke povezane s djelatnostima koje ispunjuju kriterije za znatan doprinos ublažavanju klimatskih promjena ili prilagodbi klimatskim promjenama kako je utvrđeno u Uredbi o uspostavi okvira za olakšavanje održivih ulaganja (taksonomija EU-a).

Postotak

12,5 % (prometa) od proizvoda ili usluga povezanih s djelatnostima koje znatno pridonose ublažavanju klimatskih promjena ili prilagodbi klimatskim promjenama

8 % („CapEx”) u proizvode povezane s djelatnostima koje znatno pridonose ublažavanju klimatskih promjena ili prilagodbi klimatskim promjenama

Ti ključni pokazatelji uspješnosti pružaju korisne informacije ulagateljima koje zanimaju trgovačka društva čiji proizvodi i usluge znatno pridonose ublažavanju klimatskih promjena ili prilagodbi klimatskim promjenama, a pritom znatno ne štete bilo kojim drugim ciljevima EU-a u pogledu okoliša.

Prijedlog uredbe o uspostavi okvira za olakšavanje održivih ulaganja

Komisijin Akcijski plan o financiranju održivog rasta

Dodatne smjernice

—

Trgovačka bi društva trebala izvješćivati o ovom pokazatelju ako i kada Prijedlog uredbe o uspostavi okvira za olakšavanje održivih ulaganja (taksonomija EU-a) bude odobren. Kada procjenjuju pridonosi li neka djelatnost znatno dvama ciljevima EU-a koji se odnose na ublažavanje klimatskih promjena ili prilagodbu klimatskim promjenama a da pritom ne šteti znatno bilo kojim drugim ciljevima EU-a u pogledu okoliša, trgovačka društva trebala bi uzeti u obzir sve relevantne kriterije i uvjete utvrđene u Uredbi.

Zeleno financiranje

| Ključni pokazatelj uspješnosti | Mjerna jedinica | Primjer | Obrazloženje | Usklađivanje s drugim okvirima izvješćivanja | Upućivanje na politike EU-a |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Omjer zelenih obveznica povezanih s klimom:

  ukupni iznos nepodmirenih zelenih obveznica (na kraju godine) podijeljen s ukupnim iznosom nepodmirenih obveznica (pomični petogodišnji prosjek)
  i/ili

  Omjer zelenog duga povezanog s klimom:

  ukupni iznos svih nepodmirenih zelenih dužničkih instrumenata (na kraju godine) podijeljen s ukupnim iznosom svog nepodmirenog duga (pomični petogodišnji prosjek). | Postotak | 20 % obveznica | Ovi ključni pokazatelji uspješnosti pomažu trgovačkim društvima da priopće kako se njihovim planom tranzicije podupiru aktivnosti financiranja zaduživanjem i kako se kapital prikuplja za postojeće i nove projekte s pozitivnim učinkom na klimu. | ISO/CD 14030-1
  Zelene obveznice -- Okolišna učinkovitost nominiranih projekata i imovine (NACRT) | Komisijin Akcijski plan o financiranju održivog rasta |
| Dodatne smjernice







  — | Ukupni iznos zelenih obveznica ili zelenog duga trebao bi uključivati samo obveznice i dužničke instrumente izdane u skladu s potencijalnom normom EU-a za zelene obveznice, ako i kada takva norma bude odobrena, ili u skladu s bilo kojim drugim općepriznatim okvirom za zelene obveznice, kao što su načela o zelenim obveznicama i načela o zelenim zajmovima. Trgovačka bi društva trebala navesti okvir za zelene obveznice koji primjenjuju. |

Ključni pokazatelj uspješnosti

Mjerna jedinica

Primjer

Obrazloženje

Usklađivanje s drugim okvirima izvješćivanja

Upućivanje na politike EU-a

Omjer zelenih obveznica povezanih s klimom:

ukupni iznos nepodmirenih zelenih obveznica (na kraju godine) podijeljen s ukupnim iznosom nepodmirenih obveznica (pomični petogodišnji prosjek)

i/ili

Omjer zelenog duga povezanog s klimom:

ukupni iznos svih nepodmirenih zelenih dužničkih instrumenata (na kraju godine) podijeljen s ukupnim iznosom svog nepodmirenog duga (pomični petogodišnji prosjek).

Postotak

20 % obveznica

Ovi ključni pokazatelji uspješnosti pomažu trgovačkim društvima da priopće kako se njihovim planom tranzicije podupiru aktivnosti financiranja zaduživanjem i kako se kapital prikuplja za postojeće i nove projekte s pozitivnim učinkom na klimu.

ISO/CD 14030-1

Zelene obveznice -- Okolišna učinkovitost nominiranih projekata i imovine (NACRT)

Komisijin Akcijski plan o financiranju održivog rasta

Dodatne smjernice

—

Ukupni iznos zelenih obveznica ili zelenog duga trebao bi uključivati samo obveznice i dužničke instrumente izdane u skladu s potencijalnom normom EU-a za zelene obveznice, ako i kada takva norma bude odobrena, ili u skladu s bilo kojim drugim općepriznatim okvirom za zelene obveznice, kao što su načela o zelenim obveznicama i načela o zelenim zajmovima. Trgovačka bi društva trebala navesti okvir za zelene obveznice koji primjenjuju.

| — | Kad je riječ o izdavateljima obveznica koji su izdali obveznice koje nisu uvršteni instrumenti (npr. kao privatni plasman), trebalo bi objaviti raščlambu uvrštenih i neuvrštenih instrumenata. |
| --- | --- |

—

Kad je riječ o izdavateljima obveznica koji su izdali obveznice koje nisu uvršteni instrumenti (npr. kao privatni plasman), trebalo bi objaviti raščlambu uvrštenih i neuvrštenih instrumenata.

| — | Trgovačka bi društva trebala razmotriti i navođenje budućih ciljnih vrijednosti povezanih s tim ključnim pokazateljima uspješnosti. |
| --- | --- |

—

Trgovačka bi društva trebala razmotriti i navođenje budućih ciljnih vrijednosti povezanih s tim ključnim pokazateljima uspješnosti.

Osim prethodno navedenih pokazatelja, trgovačka bi društva trebala razmotriti i sljedeće:

| — | sektorske pokazatelje koji su relevantni za predmetnu industriju Trgovačka društva iz sektora koji uključuju, među ostalim, energetiku, promet, materijale, nekretnine i poljoprivredu, trebala bi se koristiti dodatnim smjernicama TCFD-a za nefinancijske grupe i drugim okvirima izvješćivanja povezanog s klimom kako bi osigurala usporedivost ključnih pokazatelja uspješnosti o kojima izvješćuju među svim sektorima i društvima (25); |
| --- | --- |

—

sektorske pokazatelje koji su relevantni za predmetnu industriju Trgovačka društva iz sektora koji uključuju, među ostalim, energetiku, promet, materijale, nekretnine i poljoprivredu, trebala bi se koristiti dodatnim smjernicama TCFD-a za nefinancijske grupe i drugim okvirima izvješćivanja povezanog s klimom kako bi osigurala usporedivost ključnih pokazatelja uspješnosti o kojima izvješćuju među svim sektorima i društvima (25);

| — | pokazatelje za povezana pitanja okoliša. Trgovačka društva čiji poslovni modeli ovise o prirodnom kapitalu koji je ugrožen zbog klimatskih promjena možda će trebati objaviti pokazatelje povezane s tim prirodnim kapitalom (npr. voda, produktivnost tla ili biološka raznolikost). Trgovačka društva sa štetnim učincima na klimu zbog prenamjene zemljišta, uključujući krčenje i propadanje šuma, trebala bi razmotriti objavljivanje pokazatelja o tim pitanjima (26); |
| --- | --- |

—

pokazatelje za povezana pitanja okoliša. Trgovačka društva čiji poslovni modeli ovise o prirodnom kapitalu koji je ugrožen zbog klimatskih promjena možda će trebati objaviti pokazatelje povezane s tim prirodnim kapitalom (npr. voda, produktivnost tla ili biološka raznolikost). Trgovačka društva sa štetnim učincima na klimu zbog prenamjene zemljišta, uključujući krčenje i propadanje šuma, trebala bi razmotriti objavljivanje pokazatelja o tim pitanjima (26);

| — | pokazatelje za povezana pitanja ljudskog kapitala i socijalna pitanja, kao što su osposobljavanje i zapošljavanje radnika; |
| --- | --- |

—

pokazatelje za povezana pitanja ljudskog kapitala i socijalna pitanja, kao što su osposobljavanje i zapošljavanje radnika;

| — | pokazatelje povezane s mogućnostima. Trgovačka društva koja sudjeluju u prelasku na niskougljično gospodarstvo otporno na klimatske promjene, usklađeno s ključnim politikama EU-a (27), te provode aktivnosti ublažavanja klimatskih promjena/prilagodbe klimatskim promjenama koje bi mogle postati mogućnosti za to društvo trebala bi razmotriti objavljivanje ključnih pokazatelja uspješnosti koji odražavaju takve aktivnosti. Takvi primjeri mogli bi biti prihodi od niskougljičnih proizvoda, prihodi od proizvoda ili usluga koji primjenjuju model kružnoga gospodarstva te izdaci za istraživanje i razvoj za proizvodnju u skladu s načelima kružnoga gospodarstva. |
| --- | --- |

—

pokazatelje povezane s mogućnostima. Trgovačka društva koja sudjeluju u prelasku na niskougljično gospodarstvo otporno na klimatske promjene, usklađeno s ključnim politikama EU-a (27), te provode aktivnosti ublažavanja klimatskih promjena/prilagodbe klimatskim promjenama koje bi mogle postati mogućnosti za to društvo trebala bi razmotriti objavljivanje ključnih pokazatelja uspješnosti koji odražavaju takve aktivnosti. Takvi primjeri mogli bi biti prihodi od niskougljičnih proizvoda, prihodi od proizvoda ili usluga koji primjenjuju model kružnoga gospodarstva te izdaci za istraživanje i razvoj za proizvodnju u skladu s načelima kružnoga gospodarstva.

---

(1)  SL L 330, 15.11.2014., str. 1.

(2)  https://ec.europa.eu/clima/policies/strategies/2030_hr

(3)  https://ec.europa.eu/clima/policies/strategies/2050_hr

(4)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HR/TXT/?uri=CELEX:52018DC0097

(5)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HR/TXT/?uri=CELEX%3A52018PC0353

(6)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HR/TXT/?uri=CELEX%3A52018PC0354

(7)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=CELEX%3A52018PC0355

(8)  https://www.fsb-tcfd.org/

(9)  https://ec.europa.eu/info/consultations/finance-2019-non-financial-reporting-guidelines_en

(10)  SL C 215, 5.7.2017., str. 1.

(11)  Time se ne sprječava da se u odgovarajućoj mjeri uzmu u obzir poslovno osjetljive informacije. Relevantne informacije mogu se pružati na općenitiji način kojim se ulagateljima i drugim dionicima i dalje prenose korisne informacije i koji je u skladu s općim ciljem transparentnosti.

(12)  https://www.fsb-tcfd.org/wp-content/uploads/2017/12/FINAL-TCFD-Annex-Amended-121517.pdf

(13)  Vidjeti Prilog II. „Pregled zahtjeva Direktive o izvješćivanju o nefinancijskim informacijama i informacija čije objavljivanje preporučuje TCFD”.

(14)  Veliki subjekti od javnog interesa u skladu s Direktivom 2013/34/EU s više od 500 zaposlenika.

(15)  Članak 19.a stavak 1. Direktive 2013/34/EU (uveden Direktivom 2014/95/EU, Direktivom o nefinancijskom izvješćivanju).

(16)  Ovaj se opis rizika tranzicije i fizičkih rizika uvelike temelji na izvješću Radne skupine za objavljivanje financijskih informacija povezanih s klimatskim promjenama.

(17)  Dodatne smjernice za izvješćivanje o fizičkim rizicima mogu se pronaći u izvješću Advancing TCFD Guidance on Physical Climate Risks and Opportunities (Promicanje smjernica TCFD-a o fizičkim rizicima i mogućnostima za klimu), koje su izradili EBRD i Svjetski centar izvrsnosti u području prilagodbe klimatskim promjenama (Global Centre of Excellence on Climate Adaptation).

https://www.physicalclimaterisk.com/media/EBRD-GCECA_draft_final_report_full.pdf

(18)  Dodatna objašnjenja i smjernice o prirodnom kapitalu dostupni su na internetskim stranicama Koalicije za prirodni kapital https://naturalcapitalcoalition.org/

(19)  Platforma Corporate Reporting Dialogue radi na boljem usklađivanju objavljivanja informacija povezanih s klimom IIRC-a, SASB-a, GRI-ja, CDP-a i CDSB-a. Trgovačkim društvima preporučuje se da uzmu u obzir rezultate tog rada kada bude dovršen.

(20)  S obzirom na zaključke iz Posebnog izvješća IPCC-a iz 2018. trgovačka se društva potiče da razmotre scenarij zagrijavanja od 1,5 °C. Za dodatne informacije o provedbi analize scenarija za potrebe ocjenjivanja strateške otpornosti trgovačkog društva vidjeti TCFD-ov Tehnički dodatak The Use of Scenario Analysis in Disclosure of Climate-related Risks and Opportunities (Primjena analize scenarija u objavljivanju informacija o rizicima i mogućnostima povezanima s klimom).

https://www.fsb-tcfd.org/wp-content/uploads/2017/06/FINAL-TCFD-Technical-Supplement-062917.pdf

(21)  Definicija kratkog, srednjeg i dugog roka vjerojatno će ovisiti o poslovnom modelu trgovačkog društva i životnom ciklusu njegove imovine i obveza.

(22)  Kako bi se povećala upotrebljivost, u ovom se odjeljku neposredno iza svakog preporučenog pokazatelja navode dodatne smjernice.

(23)  Ekvivalent ugljikova dioksida ili ekvivalent CO2 (CO2e) metrička je mjera koja se upotrebljava za usporedbu emisija različitih stakleničkih plinova na temelju njihova potencijala globalnog zagrijavanja i to tako da se količine drugih plinova pretvaraju u istovrijednu količinu ugljikova dioksida s istim potencijalom globalnog zagrijavanja.

(24)  Definicija „obnovljive energije” iz Smjernica CDP-a o izvješćivanju o klimatskim promjenama iz 2018.

(25)  TCFD (2017.): Implementing the Recommendations of the Task-Force on Climate-related Financial Disclosures (Provedba preporuka Radne skupine za objavljivanje financijskih podataka povezanih s klimatskim promjenama), https://www.fsb-tcfd.org/wp-content/uploads/2017/06/FINAL-TCFD-Annex-062817.pdf. Druge norme i okviri za izvješćivanje u kojima se navode ključni pokazatelji uspješnosti za pojedinu industriju kad je riječ o pitanjima povezanima s klimom uključuju upitnike CDP-a o klimatskim promjenama, zaštiti voda i šumama, norme GRI 305: Emisije 2016. i GRI 302: Energija 2016. ili norme SASB-a za industriju.

(26)  Dodatne smjernice mogu se pronaći u Skupu instrumenata Protokola o prirodnom kapitalu https://naturalcapitalcoalition.org/protocol-toolkit/ i u Preporuci Komisije 179/2013 o zajedničkim metodama za mjerenje utjecaja stakleničkih plinova primjenom pristupa kojim se u obzir uzima životni ciklus (ekološki otisak organizacije i ekološki otisak proizvoda).

(27)  Kao što su Paket za kružno gospodarstvo, Direktiva o energiji iz obnovljivih izvora, Direktiva o energetskoj učinkovitosti, sustav EU-a za trgovanje emisijama ili Paket za čisti promet. Za više pojedinosti vidjeti https://ec.europa.eu/clima/policies/strategies/2050_hr.

---

PRILOG I.

Dodatne smjernice za banke i osiguravajuća društva

Zahtjevi Direktive o nefinancijskom izvješćivanju primjenjuju se na velika trgovačka društva, banke i osiguravajuća društva uvrštene na burzu. Tom se direktivom uvode isti zahtjevi za sva društva obuhvaćena njezinim područjem primjene, bez obzira na sektor u kojem posluju. Stoga se njome ne uvode dodatni zahtjevi za banke i osiguravajuća društva u odnosu na druga društva.

Informacije čije se objavljivanje preporučuje u odjeljku 3. odnose se na sva trgovačka društva obuhvaćena područjem primjene Direktive o nefinancijskom izvješćivanju, bez obzira na njihov sektor djelatnosti, uključujući banke i osiguravajuća društva. Banke i osiguravajuća društva trebali bi informacije čije se objavljivanje preporučuje u odjeljku 3. razmotriti sa stajališta svojih poslovnih djelatnosti, uključujući djelatnosti pozajmljivanja, ulaganja, ugovaranja osiguranja i upravljanja imovinom. (1) Cilj je ovog Priloga pomoći bankama i osiguravajućim društvima u tom postupku, a on sadržava i dodatne smjernice koje bi, prema potrebi, trebali uzeti u obzir kada objavljuju informacije preporučene u odjeljku 3.

Ovaj se Prilog ne odnosi na druga trgovačka društva iz financijskog sektora, kao što su društva za upravljanje imovinom ili mirovinski fondovi, jer ona nisu obuhvaćena područjem primjene Direktive o nefinancijskom izvješćivanju. Međutim, tim trgovačkim društvima mogu biti korisne neke od informacija čije se objavljivanje preporučuje u ovom Prilogu.

U Akcijskom planu o financiranju održivog rasta poseban je naglasak stavljen na sistemsku važnost financijskog sektora u omogućivanju prelaska na niskougljično gospodarstvo otporno na klimatske promjene. Za razliku od većine drugih društava, banke i osiguravajuća društva pružatelji su i korisnici informacija povezanih s klimom. Banke i osiguravajuća društva mogu povećati rizike povezane s klimom ako se u okviru njihovih politika ulaganja i ugovaranja osiguranja podupiru gospodarske djelatnosti koje pridonose klimatskim promjenama putem emisija stakleničkih plinova, među ostalim zbog krčenja šuma, propadanja šuma ili prenamjene zemljišta. S druge strane, mogu promicati prelazak na niskougljično gospodarstvo otporno na klimatske promjene i povećati razinu osviještenosti o prelasku uključivanjem ocjenjivanja potencijalnog učinka planiranih ulaganja, zajmova i ugovora o osiguranju na klimatske promjene u svoje politike i postupke.

U dodatnim smjernicama u nastavku razlikuje se, prema potrebi, objavljivanje informacija koje bi mogle biti relevantne za sve banke i osiguravajuća društva te objavljivanje informacija koje bi mogle biti relevantne samo za određenu poslovnu djelatnost (pozajmljivanje, ulaganje, ugovaranje osiguranja ili upravljanje imovinom).

1.   Poslovni model

Banke i osiguravajuća društva trebali bi razmotriti uključivanje sljedećih informacija kao dio informacija o poslovnom modelu čije se objavljivanje preporučuje u odjeljku 3.:

| — | kako bi rizici i mogućnosti portfelja ulaganja, pozajmljivanja i ugovaranja osiguranja povezani s klimom mogli utjecati na poslovni model financijske institucije, |
| --- | --- |

—

kako bi rizici i mogućnosti portfelja ulaganja, pozajmljivanja i ugovaranja osiguranja povezani s klimom mogli utjecati na poslovni model financijske institucije,

| — | uzima li i kako financijska institucija u obzir činjenicu da njezine druge ugovorne strane uzimaju u obzir rizike i mogućnosti povezane s klimom, |
| --- | --- |

—

uzima li i kako financijska institucija u obzir činjenicu da njezine druge ugovorne strane uzimaju u obzir rizike i mogućnosti povezane s klimom,

| — | kako se procjenjivanje rizika i mogućnosti povezanih s klimom uključuje u relevantne strategije ulaganja, pozajmljivanja i ugovaranja osiguranja te kako na svaku strategiju može utjecati prelazak na niskougljično gospodarstvo, |
| --- | --- |

—

kako se procjenjivanje rizika i mogućnosti povezanih s klimom uključuje u relevantne strategije ulaganja, pozajmljivanja i ugovaranja osiguranja te kako na svaku strategiju može utjecati prelazak na niskougljično gospodarstvo,

| — | djelatnosti ugovaranja osiguranja: kako bi potencijalni učinci klimatskih promjena mogli utjecati na ugovaratelja osiguranja, cedenta i reosiguravatelja te odabir koji među njima vrši osiguravajuće društvo. |
| --- | --- |

—

djelatnosti ugovaranja osiguranja: kako bi potencijalni učinci klimatskih promjena mogli utjecati na ugovaratelja osiguranja, cedenta i reosiguravatelja te odabir koji među njima vrši osiguravajuće društvo.

2.   Politike i postupci temeljite analize

Banke i osiguravajuća društva trebali bi razmotriti uključivanje sljedećih informacija kao dio informacija o politikama i postupcima temeljite analize čije se objavljivanje preporučuje u odjeljku 3.:

| — | kako financijska institucija potiče bolje objavljivanje informacija i prakse u pogledu rizika povezanih s klimom kako bi se poboljšala raspoloživost podataka i sve aktivnosti informiranja drugih ugovornih strana i, općenitije, klijenata o važnosti pitanja povezanih s klimom u okviru njihovih postupaka koji se odnose na pozajmljivanje, ulaganje i ugovaranje osiguranja, među ostalim, na primjer, putem posebnih usluga savjetovanja o rizicima povezanima s klimom; |
| --- | --- |

—

kako financijska institucija potiče bolje objavljivanje informacija i prakse u pogledu rizika povezanih s klimom kako bi se poboljšala raspoloživost podataka i sve aktivnosti informiranja drugih ugovornih strana i, općenitije, klijenata o važnosti pitanja povezanih s klimom u okviru njihovih postupaka koji se odnose na pozajmljivanje, ulaganje i ugovaranje osiguranja, među ostalim, na primjer, putem posebnih usluga savjetovanja o rizicima povezanima s klimom;

| — | bilo koje aktivnosti upravljanja povezane s klimatskom strategijom financijske institucije, kao što su zajedničke aktivnosti s trgovačkim društvima, rezultati i glasovanje na temelju punomoći (npr. podnošenje ili podupiranje odluka); |
| --- | --- |

—

bilo koje aktivnosti upravljanja povezane s klimatskom strategijom financijske institucije, kao što su zajedničke aktivnosti s trgovačkim društvima, rezultati i glasovanje na temelju punomoći (npr. podnošenje ili podupiranje odluka);

| — | bilo koji portfelj ulaganja, pozajmljivanja i ugovaranja osiguranja kojim se pridonosi ublažavanju klimatskih promjena i prilagodbi klimatskim promjenama i bilo koja ciljna vrijednost u tom pogledu, npr. u smislu prihoda od osiguranja povezanih s energetskom učinkovitošću i niskougljičnom tehnologijom; |
| --- | --- |

—

bilo koji portfelj ulaganja, pozajmljivanja i ugovaranja osiguranja kojim se pridonosi ublažavanju klimatskih promjena i prilagodbi klimatskim promjenama i bilo koja ciljna vrijednost u tom pogledu, npr. u smislu prihoda od osiguranja povezanih s energetskom učinkovitošću i niskougljičnom tehnologijom;

| — | djelatnosti ulaganja: kako se pitanja povezana s klimom uzimaju u obzir kao pokretači vrijednosti u postupku odlučivanja financijske institucije o ulaganjima; |
| --- | --- |

—

djelatnosti ulaganja: kako se pitanja povezana s klimom uzimaju u obzir kao pokretači vrijednosti u postupku odlučivanja financijske institucije o ulaganjima;

| — | djelatnosti ugovaranja osiguranja: razvijaju li se posebni proizvodi povezani s klimom, kao što je ugovaranje osiguranja od rizika povezanih sa zelenom infrastrukturom i prirodnim rješenjima (2); |
| --- | --- |

—

djelatnosti ugovaranja osiguranja: razvijaju li se posebni proizvodi povezani s klimom, kao što je ugovaranje osiguranja od rizika povezanih sa zelenom infrastrukturom i prirodnim rješenjima (2);

| — | djelatnosti ugovaranja osiguranja: uključuju li proizvodi društva u segmentu životnog osiguranja razmatranja povezana s klimom u modeliranju biometrijskih rizika (životno osiguranje);, |
| --- | --- |

—

djelatnosti ugovaranja osiguranja: uključuju li proizvodi društva u segmentu životnog osiguranja razmatranja povezana s klimom u modeliranju biometrijskih rizika (životno osiguranje);,

| — | djelatnosti ugovaranja osiguranja: je li osiguravajuće društvo dio javno-privatnih partnerstava za promicanje osvještavanja o rizicima povezanima s klimom, otpornosti na rizike od katastrofa i/ili ulaganja u prilagodbu klimatskim promjenama; |
| --- | --- |

—

djelatnosti ugovaranja osiguranja: je li osiguravajuće društvo dio javno-privatnih partnerstava za promicanje osvještavanja o rizicima povezanima s klimom, otpornosti na rizike od katastrofa i/ili ulaganja u prilagodbu klimatskim promjenama;

| — | djelatnosti upravljanja imovinom: kako su razmatranja povezana s klimom uključena u procjene primjerenosti kako bi se razumjele preferencije klijenata i razina osviještenosti o rizicima i mogućnostima povezanima s klimom; |
| --- | --- |

—

djelatnosti upravljanja imovinom: kako su razmatranja povezana s klimom uključena u procjene primjerenosti kako bi se razumjele preferencije klijenata i razina osviještenosti o rizicima i mogućnostima povezanima s klimom;

| — | djelatnosti upravljanja imovinom: kako financijska institucija osigurava da su njezini rezultati povezani s klimom usklađeni s klimatskom strategijom njezinih klijenata; |
| --- | --- |

—

djelatnosti upravljanja imovinom: kako financijska institucija osigurava da su njezini rezultati povezani s klimom usklađeni s klimatskom strategijom njezinih klijenata;

| — | djelatnosti upravljanja imovinom: ciljne vrijednosti povezane s izloženošću imovine kojom se upravlja povezanom s klimom u svim razredima imovine (npr. vlasnički kapital/obveznice/infrastruktura/nekretnine/strukturirani proizvodi/vrijednosni papiri osigurani hipotekom/izvedenice). |
| --- | --- |

—

djelatnosti upravljanja imovinom: ciljne vrijednosti povezane s izloženošću imovine kojom se upravlja povezanom s klimom u svim razredima imovine (npr. vlasnički kapital/obveznice/infrastruktura/nekretnine/strukturirani proizvodi/vrijednosni papiri osigurani hipotekom/izvedenice).

3.   Rezultati

Banke i osiguravajuća društva trebali bi razmotriti uključivanje sljedećih informacija kao dio informacija o rezultatima čije se objavljivanje preporučuje u odjeljku 3.:

| — | trend razvoja količine imovine povezane s ugljikom u različitim portfeljima u odnosu na bilo koju utvrđenu relevantnu ciljnu vrijednost i povezane rizike tijekom vremena; |
| --- | --- |

—

trend razvoja količine imovine povezane s ugljikom u različitim portfeljima u odnosu na bilo koju utvrđenu relevantnu ciljnu vrijednost i povezane rizike tijekom vremena;

| — | trend razvoja ponderiranog prosjeka intenziteta ugljika za različite portfelje u odnosu na bilo koju utvrđenu relevantnu ciljnu vrijednost i povezane rizike tijekom vremena. Financijske institucije trebale bi objaviti informacije o promjenama u raspodjeli ulaganja po sektorima i geografskim područjima u odnosu na prethodnu izvještajnu godinu te objasniti učinak tih promjena na ponderirani prosječni intenzitet ugljika svojih portfelja. |
| --- | --- |

—

trend razvoja ponderiranog prosjeka intenziteta ugljika za različite portfelje u odnosu na bilo koju utvrđenu relevantnu ciljnu vrijednost i povezane rizike tijekom vremena. Financijske institucije trebale bi objaviti informacije o promjenama u raspodjeli ulaganja po sektorima i geografskim područjima u odnosu na prethodnu izvještajnu godinu te objasniti učinak tih promjena na ponderirani prosječni intenzitet ugljika svojih portfelja.

4.   Rizici i upravljanje njima

Banke i osiguravajuća društva trebali bi razmotriti uključivanje sljedećih informacija kao dio informacija o rizicima i upravljanju njima čije se objavljivanje preporučuje u odjeljku 3.:

| — | uzimaju li se u okviru postupaka upravljanja rizicima, uključujući interno testiranje otpornosti na stres, u obzir rizici povezani s klimom; |
| --- | --- |

—

uzimaju li se u okviru postupaka upravljanja rizicima, uključujući interno testiranje otpornosti na stres, u obzir rizici povezani s klimom;

| — | sve izloženosti u različitim djelatnostima pozajmljivanja, ulaganja i ugovaranja osiguranja sektorima za koje se smatra da pridonose klimatskim promjenama, a koje bi mogle prouzročiti reputacijske rizike za financijsku instituciju; |
| --- | --- |

—

sve izloženosti u različitim djelatnostima pozajmljivanja, ulaganja i ugovaranja osiguranja sektorima za koje se smatra da pridonose klimatskim promjenama, a koje bi mogle prouzročiti reputacijske rizike za financijsku instituciju;

| — | rizici povezani s klimom utvrđeni u različitim djelatnostima pozajmljivanja, ulaganja i ugovaranja osiguranja te kako financijska institucija procjenjuje te rizike i upravlja njima;, |
| --- | --- |

—

rizici povezani s klimom utvrđeni u različitim djelatnostima pozajmljivanja, ulaganja i ugovaranja osiguranja te kako financijska institucija procjenjuje te rizike i upravlja njima;,

| — | izloženost financijske imovine, nefinancijske imovine i imovine kojom se upravlja glavnim rizicima povezanima s klimom te raščlamba tih rizika u fizičke rizike i rizike tranzicije; |
| --- | --- |

—

izloženost financijske imovine, nefinancijske imovine i imovine kojom se upravlja glavnim rizicima povezanima s klimom te raščlamba tih rizika u fizičke rizike i rizike tranzicije;

| — | kako financijska institucija procjenjuje izloženost financijske imovine i nefinancijske imovine rizicima povezanima s klimom u okviru različitih scenarija povezanih s klimom; |
| --- | --- |

—

kako financijska institucija procjenjuje izloženost financijske imovine i nefinancijske imovine rizicima povezanima s klimom u okviru različitih scenarija povezanih s klimom;

| — | vrste njihovih rizika povezanih s klimom u kontekstu tradicionalnih kategorija industrijskih rizika kao što su kreditni rizik, tržišni rizik i operativni rizik (3); |
| --- | --- |

—

vrste njihovih rizika povezanih s klimom u kontekstu tradicionalnih kategorija industrijskih rizika kao što su kreditni rizik, tržišni rizik i operativni rizik (3);

| — | kako bi rizici povezani s klimom mogli utjecati na ukupne potrebe solventnosti osiguravajućih društava i banaka s obzirom na sadašnje i buduće regulatorne kapitalne zahtjeve. U tu svrhu banke mogu iskoristiti rezultate vlastitog internog postupka procjene adekvatnosti kapitala (vidjeti članak 73. Direktive 2013/36/EU), a osiguravajuća društva mogu iskoristiti rezultate izračuna izvršenih u okviru vlastitih procjena rizika i solventnosti (vidjeti članak 45. Direktive 2009/138/EZ i članak 262. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/35) te rezultate testiranja otpornosti na stres i analize osjetljivosti (vidjeti članak 295. stavak 6. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/35), posebno kada se u okviru tih tehnika mogu iskoristiti podaci povezani s klimom (4); |
| --- | --- |

—

kako bi rizici povezani s klimom mogli utjecati na ukupne potrebe solventnosti osiguravajućih društava i banaka s obzirom na sadašnje i buduće regulatorne kapitalne zahtjeve. U tu svrhu banke mogu iskoristiti rezultate vlastitog internog postupka procjene adekvatnosti kapitala (vidjeti članak 73. Direktive 2013/36/EU), a osiguravajuća društva mogu iskoristiti rezultate izračuna izvršenih u okviru vlastitih procjena rizika i solventnosti (vidjeti članak 45. Direktive 2009/138/EZ i članak 262. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/35) te rezultate testiranja otpornosti na stres i analize osjetljivosti (vidjeti članak 295. stavak 6. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/35), posebno kada se u okviru tih tehnika mogu iskoristiti podaci povezani s klimom (4);

| — | djelatnosti pozajmljivanja: količina kolaterala s visokom razinom izloženosti rizicima povezanima s klimom i učinak odabranih scenarija na njegovu vrijednost; |
| --- | --- |

—

djelatnosti pozajmljivanja: količina kolaterala s visokom razinom izloženosti rizicima povezanima s klimom i učinak odabranih scenarija na njegovu vrijednost;

| — | djelatnosti pozajmljivanja: količina kolaterala u obliku nekretnina prema ocjeni energetske učinkovitosti u skladu s energetskim certifikatima. Konkretno, količina kolaterala u obliku nekretnina s visokom razinom izloženosti riziku tranzicije, uključujući kolateral s najnižim ocjenama energetske učinkovitosti, u odnosu na ukupnu količinu kolaterala; |
| --- | --- |

—

djelatnosti pozajmljivanja: količina kolaterala u obliku nekretnina prema ocjeni energetske učinkovitosti u skladu s energetskim certifikatima. Konkretno, količina kolaterala u obliku nekretnina s visokom razinom izloženosti riziku tranzicije, uključujući kolateral s najnižim ocjenama energetske učinkovitosti, u odnosu na ukupnu količinu kolaterala;

| — | djelatnosti pozajmljivanja: količina kolaterala u obliku nekretnina s visokom razinom izloženosti fizičkom riziku u odnosu na ukupnu količinu kolaterala; |
| --- | --- |

—

djelatnosti pozajmljivanja: količina kolaterala u obliku nekretnina s visokom razinom izloženosti fizičkom riziku u odnosu na ukupnu količinu kolaterala;

| — | djelatnosti ugovaranja osiguranja: postupci za utvrđivanje i procjenjivanje rizika povezanih s klimom za osiguranje/reosiguranje prema geografskoj lokaciji, poslovnom području ili segmentima proizvoda; |
| --- | --- |

—

djelatnosti ugovaranja osiguranja: postupci za utvrđivanje i procjenjivanje rizika povezanih s klimom za osiguranje/reosiguranje prema geografskoj lokaciji, poslovnom području ili segmentima proizvoda;

| — | djelatnosti ugovaranja osiguranja: mjere ublažavanja, kao što su ugovori o reosiguranju ili strategije zaštite koje je institucija uspostavila radi smanjenja rizika povezanih s klimom te učinak bilo koje promjene tih tehnika; |
| --- | --- |

—

djelatnosti ugovaranja osiguranja: mjere ublažavanja, kao što su ugovori o reosiguranju ili strategije zaštite koje je institucija uspostavila radi smanjenja rizika povezanih s klimom te učinak bilo koje promjene tih tehnika;

| — | djelatnosti ugovaranja osiguranja: iznos izloženosti povezanih s ugljikom na temelju preuzetih rizika osiguranja u smislu prihoda od osiguranja. |
| --- | --- |

—

djelatnosti ugovaranja osiguranja: iznos izloženosti povezanih s ugljikom na temelju preuzetih rizika osiguranja u smislu prihoda od osiguranja.

5.   Ključni pokazatelji uspješnosti

Pri objavljivanju pokazatelja povezanih s emisijama stakleničkih plinova banke i osiguravajuća društva trebali bi se usmjeriti na svoje emisije stakleničkih plinova iz opsega 3. usprkos dobro poznatim poteškoćama. Emisije stakleničkih plinova iz opsega 1. i opsega 2. (izravne emisije i neizravne emisije iz proizvodnje kupljene energije) vjerojatno će biti male u odnosu na druge neizravne emisije (opseg 3.).

Ako je to relevantno i razmjerno, emisije stakleničkih plinova banaka i osiguravajućih društava iz opsega 3. o kojima se izvješćuje ne bi trebale uključivati samo emisije njihovih drugih ugovornih strana iz opsega 1. i 2. nego i emisije njihovih drugih ugovornih strana iz opsega 3. Ako su MSP-ovi dio lanca vrijednosti, banke i osiguravajuća društva potiče se da ih podržavaju u dostavi potrebnih informacija.

Pri objavljivanju ključnih pokazatelja uspješnosti relevantnih za njihovu poslovnu djelatnost te kako bi potkrijepili svoje druge objavljene kvalitativne informacije povezane s klimom, kako je preporučeno u odjeljku 3., banke i osiguravajuća društva trebali bi razmotriti objavljivanje pokazatelja navedenih u nastavku.

| Ključni pokazatelj uspješnosti | Mjerna jedinica | Primjer | Obrazloženje | Usklađivanje s drugim okvirima izvješćivanja | Upućivanje na politike EU-a |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Iznos ili postotak imovine povezane s ugljikom u svakom portfelju u milijunima EUR ili kao postotak trenutačne vrijednosti portfelja. (5) | milijuni u izvještajnoj valuti/postotak | 20 milijuna EUR ili 20 % imovine povezane s ugljikom iz portfelja vlasničkih instrumenata banke | Pokazuje razinu osviještenosti o izloženosti portfelja sektorima na koje u različitoj mjeri utječu rizici i mogućnosti povezani s klimom. | Zajednički pokazatelji TCFD-a za ugljični otisak i izloženost (Common Carbon Footprinting and Exposure Metrics) | Okvir za klimatsku i energetsku politiku do 2030. |
| Ponderirani prosječni intenzitet ugljika za svaki portfelj, ako su podaci raspoloživi ili se mogu razumno procijeniti. (6) | tCO2e/milijuni prihoda u izvještajnoj valuti | Banka o intenzitetu ugljika svojeg portfelja vlasničkih instrumenata izvješćuje u obliku tCO2e po milijunu EUR na temelju podataka o ugljiku treće strane. | Pokazuje razinu osviještenosti o izloženosti portfelja sektorima na koje u različitoj mjeri utječu rizici i mogućnosti povezani s klimom. | Zajednički pokazatelji TCFD-a za ugljični otisak i izloženost (Common Carbon Footprinting and Exposure Metrics) | Okvir za klimatsku i energetsku politiku do 2030. |
| Količina izloženosti prema sektoru druge ugovorne strane. | Izvještajna valuta
  Postotak ukupne izloženosti rizicima | 1 250 milijuna EUR u energetskom sektoru čini 17 % ukupnih ulaganja | Pokazuje koncentraciju izloženosti visokougljičnim i niskougljičnim sektorima. | | Plan EU-a za prelazak na niskougljično gospodarstvo |

Ključni pokazatelj uspješnosti

Mjerna jedinica

Primjer

Obrazloženje

Usklađivanje s drugim okvirima izvješćivanja

Upućivanje na politike EU-a

Iznos ili postotak imovine povezane s ugljikom u svakom portfelju u milijunima EUR ili kao postotak trenutačne vrijednosti portfelja. (5)

milijuni u izvještajnoj valuti/postotak

20 milijuna EUR ili 20 % imovine povezane s ugljikom iz portfelja vlasničkih instrumenata banke

Pokazuje razinu osviještenosti o izloženosti portfelja sektorima na koje u različitoj mjeri utječu rizici i mogućnosti povezani s klimom.

Zajednički pokazatelji TCFD-a za ugljični otisak i izloženost (Common Carbon Footprinting and Exposure Metrics)

Okvir za klimatsku i energetsku politiku do 2030.

Ponderirani prosječni intenzitet ugljika za svaki portfelj, ako su podaci raspoloživi ili se mogu razumno procijeniti. (6)

tCO2e/milijuni prihoda u izvještajnoj valuti

Banka o intenzitetu ugljika svojeg portfelja vlasničkih instrumenata izvješćuje u obliku tCO2e po milijunu EUR na temelju podataka o ugljiku treće strane.

Pokazuje razinu osviještenosti o izloženosti portfelja sektorima na koje u različitoj mjeri utječu rizici i mogućnosti povezani s klimom.

Zajednički pokazatelji TCFD-a za ugljični otisak i izloženost (Common Carbon Footprinting and Exposure Metrics)

Okvir za klimatsku i energetsku politiku do 2030.

Količina izloženosti prema sektoru druge ugovorne strane.

Izvještajna valuta

Postotak ukupne izloženosti rizicima

1 250 milijuna EUR u energetskom sektoru čini 17 % ukupnih ulaganja

Pokazuje koncentraciju izloženosti visokougljičnim i niskougljičnim sektorima.

Plan EU-a za prelazak na niskougljično gospodarstvo

Djelatnosti pozajmljivanja i ulaganja

| Ključni pokazatelj uspješnosti | Mjerna jedinica | Primjer | Obrazloženje | Usklađivanje s drugim okvirima izvješćivanja | Upućivanje na politike EU-a |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Izloženosti kreditnom riziku i količine kolaterala prema geografskoj lokaciji/zemlji lokacije djelatnosti ili kolaterala, uz navođenje zemalja/geografskih lokacija s visokom razinom izloženosti fizičkom riziku. | Izvještajna valuta | 750 milijuna EUR | Pokazuje koncentraciju izloženosti i kolaterala u zemljama i na geografskim lokacijama s visokom razinom izloženosti fizičkim rizicima. | | Plan EU-a za prelazak na niskougljično gospodarstvo |
| Količina kolaterala povezanog s imovinom ili djelatnostima u sektorima u kojima se ublažuju klimatske promjene. | Postotak ukupne količine kolaterala | 12 % kolaterala | Pokazuje količinu zelenog kolaterala, npr. kolaterala s nižom razinom izloženosti ugljiku. | | Okvir za klimatsku i energetsku politiku do 2030. |
| Količina financijske imovine kojom se financiraju održive gospodarske djelatnosti koje znatno pridonose ublažavanju klimatskih promjena i/ili prilagodbi klimatskim promjenama (u apsolutnim brojkama i u odnosu na ukupne izloženosti) u skladu s taksonomijom EU-a. | Izvještajna valuta
  Postotak ukupne izloženosti rizicima | 650 milijuna EUR čini 12 % portfelja pozajmljivanja | Pokazuje koncentracije zelenih ulaganja i njihovu otpornost na klimatske promjene. | | Plan EU-a za prelazak na niskougljično gospodarstvo |
| Ukupni iznos portfelja instrumenata s fiksnim prinosom uloženih u zelene obveznice koje su certificirane u skladu s normom EU-a za zelene obveznice, ako i kada takva norma bude odobrena, ili u skladu s bilo kojim drugim općepriznatim okvirom za zelene obveznice (na kraju godine) podijeljen s ukupnim iznosom udjela u portfeljima instrumenata s fiksnim prinosom (pomični petogodišnji prosjek). | Postotak i ukupni iznos u izvještajnoj valuti | Zelene obveznice u odnosu na preuzete ili emitirane standardne obveznice | Taj pokazatelj dokazuje predanost zelenom financiranju te strategiju i put tranzicije ulagatelja prema usklađivanju sa scenarijem zagrijavanja znatno manjeg od 2 °C.
  Pomaže dokazati dosadašnje rezultate, a podaci usmjereni na budućnost mogu potkrijepiti ulagateljevu strategiju tranzicije čvrstim ključnim pokazateljem uspješnosti. | Predloženim nacrtom norme ISO 14030 (listopad 2018.) za zelene obveznice već se zahtijeva izvješćivanje o tom pokazatelju. | Budući znak za okoliš EU-a za zelene financijske proizvode. (7) |

Ključni pokazatelj uspješnosti

Mjerna jedinica

Primjer

Obrazloženje

Usklađivanje s drugim okvirima izvješćivanja

Upućivanje na politike EU-a

Izloženosti kreditnom riziku i količine kolaterala prema geografskoj lokaciji/zemlji lokacije djelatnosti ili kolaterala, uz navođenje zemalja/geografskih lokacija s visokom razinom izloženosti fizičkom riziku.

Izvještajna valuta

750 milijuna EUR

Pokazuje koncentraciju izloženosti i kolaterala u zemljama i na geografskim lokacijama s visokom razinom izloženosti fizičkim rizicima.

Plan EU-a za prelazak na niskougljično gospodarstvo

Količina kolaterala povezanog s imovinom ili djelatnostima u sektorima u kojima se ublažuju klimatske promjene.

Postotak ukupne količine kolaterala

12 % kolaterala

Pokazuje količinu zelenog kolaterala, npr. kolaterala s nižom razinom izloženosti ugljiku.

Okvir za klimatsku i energetsku politiku do 2030.

Količina financijske imovine kojom se financiraju održive gospodarske djelatnosti koje znatno pridonose ublažavanju klimatskih promjena i/ili prilagodbi klimatskim promjenama (u apsolutnim brojkama i u odnosu na ukupne izloženosti) u skladu s taksonomijom EU-a.

Izvještajna valuta

Postotak ukupne izloženosti rizicima

650 milijuna EUR čini 12 % portfelja pozajmljivanja

Pokazuje koncentracije zelenih ulaganja i njihovu otpornost na klimatske promjene.

Plan EU-a za prelazak na niskougljično gospodarstvo

Ukupni iznos portfelja instrumenata s fiksnim prinosom uloženih u zelene obveznice koje su certificirane u skladu s normom EU-a za zelene obveznice, ako i kada takva norma bude odobrena, ili u skladu s bilo kojim drugim općepriznatim okvirom za zelene obveznice (na kraju godine) podijeljen s ukupnim iznosom udjela u portfeljima instrumenata s fiksnim prinosom (pomični petogodišnji prosjek).

Postotak i ukupni iznos u izvještajnoj valuti

Zelene obveznice u odnosu na preuzete ili emitirane standardne obveznice

Taj pokazatelj dokazuje predanost zelenom financiranju te strategiju i put tranzicije ulagatelja prema usklađivanju sa scenarijem zagrijavanja znatno manjeg od 2 °C.

Pomaže dokazati dosadašnje rezultate, a podaci usmjereni na budućnost mogu potkrijepiti ulagateljevu strategiju tranzicije čvrstim ključnim pokazateljem uspješnosti.

Predloženim nacrtom norme ISO 14030 (listopad 2018.) za zelene obveznice već se zahtijeva izvješćivanje o tom pokazatelju.

Budući znak za okoliš EU-a za zelene financijske proizvode. (7)

Djelatnosti ugovaranja osiguranja

| Ključni pokazatelj uspješnosti | Mjerna jedinica | Primjer | Obrazloženje | Usklađivanje s drugim okvirima izvješćivanja | Upućivanje na politike EU-a |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Raščlamba izloženosti gospodarskim sektorima na temelju preuzetih rizika osiguranja prema vrsti osiguranja (životno osiguranje/neživotno osiguranje/reosiguranje). | Izvještajna valuta | Iznos i postotak zaračunanih neto premija i tehničkih pričuva u skladu s Direktivom 2009/138/EZ koje proizlaze iz ugovora o osiguranju infrastrukture sklopljenih s ugovarateljima iz energetskog sektora. | Dokazuje razinu osviještenosti o trenutačnoj gospodarskoj izloženosti i koncentraciji (ako postoji) u industrijama na koje u različitoj mjeri utječu klimatske promjene. | Taksonomija EU-a
  SASB
  Direktiva 2009/138/EZ (Solventnost II) | Okvir za klimatsku i energetsku politiku do 2030. |
| Postotak proizvoda koji uključuju rizike povezane s klimom u postupku ugovaranja pojedinačnih ugovora o osiguranju (životno osiguranje/neživotno osiguranje/reosiguranje). | 0–100 % | Proizvodi mogu biti povezani s posebnom vrstom rizika ili segmentom klijenata s posebnom razinom izloženosti klimatskim rizicima. | Dokazuje otpornost portfelja proizvoda na klimatske promjene. | SASB | Okvir za klimatsku i energetsku politiku do 2030. |
| Broj i vrijednost proizvoda osiguranja povezanih s klimom koje društvo nudi (neživotno osiguranje/reosiguranje).
  Trgovačko društvo izradilo je posebnu ponudu za geografska područja posebno izložena ekstremnim meteorološkim pojavama i objavljuje kvantitativne informacije o prihvaćenosti proizvoda. | Izvještajna valuta
  Broj | Trgovačko društvo izradilo je posebnu ponudu za geografska područja posebno izložena ekstremnim meteorološkim pojavama i objavljuje kvantitativne informacije o prihvaćenosti proizvoda. | Dokazuje sposobnost za iskorištavanje mogućnosti koje proizlaze iz ublažavanja klimatskih promjena i prilagodbe klimatskim promjenama. | Nije primjenjivo. | Okvir za klimatsku i energetsku politiku do 2030.
  Strategija EU-a za prilagodbu |
| Najveći očekivani gubitak zbog prirodnih katastrofa prouzročenih klimatskim promjenama (životno osiguranje/neživotno osiguranje/reosiguranje) | Izvještajna valuta | Trgovačko društvo objavljuje iznos najvećeg očekivanog neto gubitka prema opasnosti i regiji.
  Temelji se na vjerojatnosti prekoračenja po jednom događaju (eng. Occurrence Exceedance Probability, OEP) u milijardama EUR. Opasnosti uključuju uragane, poplave, šumske požare i suše. | Dokazuje zrelost upravljanja rizicima i otpornost poslovanja na nepovoljne uvjete. | SASB FN-IN-450a.1,
  AODP
  ASTM | Okvir za klimatsku i energetsku politiku do 2030.
  Strategija EU-a za prilagodbu |
| Ukupni gubici koji se mogu pripisati isplatama iz osiguranja zbog 1. očekivanih prirodnih katastrofa i 2. neočekivanih prirodnih katastrofa, prema vrsti događaja i geografskom segmentu (neto od reosiguranja i bruto) | Izvještajna valuta | Trgovačko društvo objavljuje ključne rezultate svojeg upravljana rizikom od prirodnih katastrofa. | Dokazuje zrelost upravljanja rizicima i otpornost poslovanja na nepovoljne uvjete. | SASB FN-IN-450a.2,
  GRI 201-2 | Okvir za klimatsku i energetsku politiku do 2030. |

Ključni pokazatelj uspješnosti

Mjerna jedinica

Primjer

Obrazloženje

Usklađivanje s drugim okvirima izvješćivanja

Upućivanje na politike EU-a

Raščlamba izloženosti gospodarskim sektorima na temelju preuzetih rizika osiguranja prema vrsti osiguranja (životno osiguranje/neživotno osiguranje/reosiguranje).

Izvještajna valuta

Iznos i postotak zaračunanih neto premija i tehničkih pričuva u skladu s Direktivom 2009/138/EZ koje proizlaze iz ugovora o osiguranju infrastrukture sklopljenih s ugovarateljima iz energetskog sektora.

Dokazuje razinu osviještenosti o trenutačnoj gospodarskoj izloženosti i koncentraciji (ako postoji) u industrijama na koje u različitoj mjeri utječu klimatske promjene.

Taksonomija EU-a

SASB

Direktiva 2009/138/EZ (Solventnost II)

Okvir za klimatsku i energetsku politiku do 2030.

Postotak proizvoda koji uključuju rizike povezane s klimom u postupku ugovaranja pojedinačnih ugovora o osiguranju (životno osiguranje/neživotno osiguranje/reosiguranje).

0–100 %

Proizvodi mogu biti povezani s posebnom vrstom rizika ili segmentom klijenata s posebnom razinom izloženosti klimatskim rizicima.

Dokazuje otpornost portfelja proizvoda na klimatske promjene.

SASB

Okvir za klimatsku i energetsku politiku do 2030.

Broj i vrijednost proizvoda osiguranja povezanih s klimom koje društvo nudi (neživotno osiguranje/reosiguranje).

Trgovačko društvo izradilo je posebnu ponudu za geografska područja posebno izložena ekstremnim meteorološkim pojavama i objavljuje kvantitativne informacije o prihvaćenosti proizvoda.

Izvještajna valuta

Broj

Trgovačko društvo izradilo je posebnu ponudu za geografska područja posebno izložena ekstremnim meteorološkim pojavama i objavljuje kvantitativne informacije o prihvaćenosti proizvoda.

Dokazuje sposobnost za iskorištavanje mogućnosti koje proizlaze iz ublažavanja klimatskih promjena i prilagodbe klimatskim promjenama.

Nije primjenjivo.

Okvir za klimatsku i energetsku politiku do 2030.

Strategija EU-a za prilagodbu

Najveći očekivani gubitak zbog prirodnih katastrofa prouzročenih klimatskim promjenama (životno osiguranje/neživotno osiguranje/reosiguranje)

Izvještajna valuta

Trgovačko društvo objavljuje iznos najvećeg očekivanog neto gubitka prema opasnosti i regiji.

Temelji se na vjerojatnosti prekoračenja po jednom događaju (eng. Occurrence Exceedance Probability, OEP) u milijardama EUR. Opasnosti uključuju uragane, poplave, šumske požare i suše.

Dokazuje zrelost upravljanja rizicima i otpornost poslovanja na nepovoljne uvjete.

SASB FN-IN-450a.1,

AODP

ASTM

Okvir za klimatsku i energetsku politiku do 2030.

Strategija EU-a za prilagodbu

Ukupni gubici koji se mogu pripisati isplatama iz osiguranja zbog 1. očekivanih prirodnih katastrofa i 2. neočekivanih prirodnih katastrofa, prema vrsti događaja i geografskom segmentu (neto od reosiguranja i bruto)

Izvještajna valuta

Trgovačko društvo objavljuje ključne rezultate svojeg upravljana rizikom od prirodnih katastrofa.

Dokazuje zrelost upravljanja rizicima i otpornost poslovanja na nepovoljne uvjete.

SASB FN-IN-450a.2,

GRI 201-2

Okvir za klimatsku i energetsku politiku do 2030.

Djelatnosti upravljanja imovinom

| Ključni pokazatelj uspješnosti | Mjerna jedinica | Primjer | Obrazloženje | Usklađivanje s drugim okvirima izvješćivanja | Upućivanje na politike EU-a |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Raščlamba imovine kojom se upravlja prema poslovnom sektoru u svim razredima imovine (npr. vlasnički kapital/obveznice/infrastruktura/nekretnine/strukturirani proizvodi/vrijednosni papiri osigurani hipotekom/izvedenice). (8) | Izvještajna valuta | Izvijestite o neto vrijednosti imovine u vlasničkom kapitalu raščlanjenoj prema industriji. | Dokazuje razinu osviještenosti o trenutačnoj gospodarskoj izloženosti i koncentraciji (ako postoji) u industrijama na koje u različitoj mjeri utječu klimatske promjene. | Taksonomija EU-a
  EIOPA
  SASB FN-IN-410a. GRI 201 -2 | Okvir za klimatsku i energetsku politiku do 2030. |

Ključni pokazatelj uspješnosti

Mjerna jedinica

Primjer

Obrazloženje

Usklađivanje s drugim okvirima izvješćivanja

Upućivanje na politike EU-a

Raščlamba imovine kojom se upravlja prema poslovnom sektoru u svim razredima imovine (npr. vlasnički kapital/obveznice/infrastruktura/nekretnine/strukturirani proizvodi/vrijednosni papiri osigurani hipotekom/izvedenice). (8)

Izvještajna valuta

Izvijestite o neto vrijednosti imovine u vlasničkom kapitalu raščlanjenoj prema industriji.

Dokazuje razinu osviještenosti o trenutačnoj gospodarskoj izloženosti i koncentraciji (ako postoji) u industrijama na koje u različitoj mjeri utječu klimatske promjene.

Taksonomija EU-a

EIOPA

SASB FN-IN-410a. GRI 201 -2

Okvir za klimatsku i energetsku politiku do 2030.

---

(1)  Financijske institucije trebale bi te informacije čije se objavljivanje preporučuje tumačiti i upotrebljavati uz dužno poštovanje svih pravnih zahtjeva u pogledu povjerljivosti.

(2)  http://ec.europa.eu/research/environment/index.cfm?pg=nbs

(3)  Primjeri klimatskih rizika u svim operacijama i djelatnostima osiguranja: Međunarodno udruženje osiguravateljnih nadzornih tijela 2018. https://www.iaisweb.org/page/supervisory-material/issues-papers/file/76026/sif-iais-issues-paper-on-climate-changes-risk.

(4)  S obzirom na razvoj bonitetne regulative, banke i osiguravajuća društva trebali bi osigurati usklađenost između informacija objavljenih u skladu s bonitetnim pravilima i svih drugih informacija objavljenih u izvješćima opće namjene.

(5)  TCFD priznaje da ne postoji dobra definicija pojma imovine povezane s ugljikom. Subjekti trebaju upotrebljavati dosljednu definiciju kako bi omogućili usporedivost. TCFD predlaže da se imovina povezana s ugljikom definira kao imovina povezana sa sektorima energetike i komunalnih usluga na temelju Globalne standardne industrijske klasifikacije, osim vodoopskrbe i neovisnih industrija proizvodnje električne energije i obnovljive električne energije.

(6)  Financijske institucije trebale bi objaviti informacije o promjenama u raspodjeli ulaganja po sektorima i geografskim područjima u odnosu na prethodnu izvještajnu godinu te objasniti učinak tih promjena na ponderirani prosječni intenzitet ugljika svojih portfelja. Financijskim se institucijama preporučuje da preispituju relevantnost i korisnost tog pokazatelja na godišnjoj osnovi u svjetlu ubrzanog razvoja metodologija analize scenarija i pokazatelja rizika povezanih s klimom koji mogu biti korisni pri donošenju odluka.

TCFD je svjestan izazova i ograničenja postojećih pokazatelja ugljičnog otiska, uključujući i to da se ti pokazatelji ne bi nužno trebali tumačiti kao pokazatelji rizika. Subjekti koji izvješćuju mogu navesti druge pokazatelje ugljičnog otiska i izloženosti uključene u dodatne smjernice za financijski sektor, zajedno s opisom primijenjene metodologije (TCFD, Prilog, str. 43.).

(7)  Europska komisija trenutačno razvija europski znak za okoliš uz potporu Zajedničkog istraživačkog centra Europske komisije (JRC).

(8)  Iznosi po industriji i/ili sektoru druge ugovorne strane, kako je definirano u financijskim izvještajima. Navedite upotrijebljene definicije.

Izvijestite o visokoj razini izloženosti sektorima na temelju statističke klasifikacije ekonomskih djelatnosti u Europskoj zajednici (NACE) – jednoznamenkaste oznake. Konkretno, izvijestite o izloženosti sektorima s visokom razinom intenziteta ugljika – A, B, C, D, E, F, H.

Subjekt bi trebao objaviti informacije o svojoj izloženosti najmanje deset najvećih industrija prema novčanom iznosu izloženosti ili industrijama koje čine najmanje 2 % ukupne novčane izloženosti.

---

PRILOG II.

Pregled zahtjeva Direktive o nefinancijskom izvješćivanju i informacija čije objavljivanje preporučuje TCFD

Informacije čije se objavljivanje preporučuje u ovom dodatku odgovaraju zahtjevima Direktive o nefinancijskom izvješćivanju, a osmišljene su i kako bi uključivale informacije čije objavljivanje preporučuje TCFD.

Na slici u nastavku prikazano je kako je u ovom dodatku svaka informacija čije objavljivanje preporučuje TCFD pridružena zahtjevu u pogledu objavljivanja informacija iz Direktive o nefinancijskom izvješćivanju. To je jedna mogućnost za usporedbu informacija čije objavljivanje preporučuje TCFD i informacija čije se objavljivanje zahtijeva Direktivom o nefinancijskom izvješćivanju. S obzirom na to da se u Direktivi o nefinancijskom izvješćivanju i preporukama TCFD-a upotrebljavaju različiti pojmovi i koncepti, ta se usporedba može izvršiti i na druge načine. Trgovačka društva mogu razmotriti druge mogućnosti te se potiču da ispitaju dodatne mogućnosti u tom pogledu.

Slika 3.

Pregled zahtjeva Direktive o izvješćivanju o nefinancijskim informacijama i informacija čije objavljivanje preporučuje TCFD

Trgovačka društva na koja se primjenjuju zahtjevi Direktive o nefinancijskom izvješćivanju i koja žele provesti preporuke TCFD-a mogu uzeti u obzir sljedeće:

| — | TCFD predlaže da se informacije čije objavljivanje preporučuje objavljuju u „godišnjim financijskim izvještajima” trgovačkog društva (1). Direktivom o nefinancijskom izvješćivanju državama članicama omogućeno je da pod određenim uvjetima dopuste trgovačkim društvima da svoje nefinancijsko izvješće objavljuju u zasebnom izvješću i većina se država članica odlučila za tu opciju. Ako trgovačko društvo na koje se primjenjuje Direktiva o nefinancijskom izvješćivanju želi postupiti u skladu s preporukama TCFD-a u pogledu mjesta objavljivanja informacija povezanih s klimom, te bi informacije trebalo objaviti u svojem izvješću poslovodstva. |
| --- | --- |

—

TCFD predlaže da se informacije čije objavljivanje preporučuje objavljuju u „godišnjim financijskim izvještajima” trgovačkog društva (1). Direktivom o nefinancijskom izvješćivanju državama članicama omogućeno je da pod određenim uvjetima dopuste trgovačkim društvima da svoje nefinancijsko izvješće objavljuju u zasebnom izvješću i većina se država članica odlučila za tu opciju. Ako trgovačko društvo na koje se primjenjuje Direktiva o nefinancijskom izvješćivanju želi postupiti u skladu s preporukama TCFD-a u pogledu mjesta objavljivanja informacija povezanih s klimom, te bi informacije trebalo objaviti u svojem izvješću poslovodstva.

| — | Aspekt materijalnosti Direktive o nefinancijskom izvješćivanju obuhvaća i financijsku materijalnost i okolišnu i socijalnu materijalnost, dok TCFD ima samo aspekt financijske materijalnosti. Stoga bi, u načelu, informacije koje se smatraju materijalnima sa stajališta TCFD-a trebale biti materijalne i sa stajališta Direktive o nefinancijskom izvješćivanju. |
| --- | --- |

—

Aspekt materijalnosti Direktive o nefinancijskom izvješćivanju obuhvaća i financijsku materijalnost i okolišnu i socijalnu materijalnost, dok TCFD ima samo aspekt financijske materijalnosti. Stoga bi, u načelu, informacije koje se smatraju materijalnima sa stajališta TCFD-a trebale biti materijalne i sa stajališta Direktive o nefinancijskom izvješćivanju.

| — | TCFD navodi da bi informacije povezane sa strategijom te pokazateljima i ciljnim vrijednostima čije objavljivanje preporučuje trebale biti predmet ocjene financijske materijalnosti. Međutim, TCFD ne navodi da bi se ocjena materijalnosti trebala primjenjivati na informacije o upravljanju te upravljanju rizicima čije objavljivanje preporučuje, čime implicitno predlaže da bi informacije o upravljanju i upravljanju rizicima trebalo objaviti bez obzira na njihovu materijalnost. Stoga će trgovačko društvo koje želi provesti preporuke TCFD-a možda trebati objaviti određene informacije čak i ako se objavljivanje tih informacija ne zahtijeva Direktivom o nefinancijskoj izvješćivanju. |
| --- | --- |

—

TCFD navodi da bi informacije povezane sa strategijom te pokazateljima i ciljnim vrijednostima čije objavljivanje preporučuje trebale biti predmet ocjene financijske materijalnosti. Međutim, TCFD ne navodi da bi se ocjena materijalnosti trebala primjenjivati na informacije o upravljanju te upravljanju rizicima čije objavljivanje preporučuje, čime implicitno predlaže da bi informacije o upravljanju i upravljanju rizicima trebalo objaviti bez obzira na njihovu materijalnost. Stoga će trgovačko društvo koje želi provesti preporuke TCFD-a možda trebati objaviti određene informacije čak i ako se objavljivanje tih informacija ne zahtijeva Direktivom o nefinancijskoj izvješćivanju.

---

(1)  Provedba preporuka TCFD-a – Dodatak 2. Pojmovnik: financijski izvještaji odnose se na godišnje pakete izvješća u kojima su organizacije obvezne dostaviti svoje revidirane financijske rezultate u skladu sa zakonima o trgovačkim društvima, usklađenosti i vrijednosnim papirima jurisdikcija u kojima posluju. Iako se zahtjevi u pogledu izvješćivanja razlikuju među državama, financijski izvještaji u načelu sadržavaju financijske izvještaje i druge informacije, kao što su izvješća o upravljanju i napomene poslovodstva.

---

| 20.6.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 209/31 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 209/31

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet M.9323 – RheinEnergie/SPIE/TankE)

(Tekst značajan za EGP)

(2019/C 209/02)

Dana 13. lipnja 2019. Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1). Puni tekst odluke dostupan je samo na njemačkom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na web-mjestu Komisije posvećenom tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru, |
| --- | --- |

—

na web-mjestu Komisije posvećenom tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru,

| — | u elektroničkom obliku na web-mjestu EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32019M9323. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na web-mjestu EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32019M9323. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

| 20.6.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 209/31 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 209/31

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet M.9363 – Koito/Elbit/BWV/JV)

(Tekst značajan za EGP)

(2019/C 209/03)

Dana 14. lipnja 2019. Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1). Puni tekst odluke dostupan je samo na engleskom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru, |
| --- | --- |

—

na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru,

| — | u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32019M9363. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32019M9363. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

IV Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 20.6.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 209/32 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 209/32

---

Tečajna lista eura (1)

19. lipnja 2019.

(2019/C 209/04)

1 euro =

| | Valuta | Tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | američki dolar | 1,1207 |
| JPY | japanski jen | 121,49 |
| DKK | danska kruna | 7,4671 |
| GBP | funta sterlinga | 0,89020 |
| SEK | švedska kruna | 10,6868 |
| CHF | švicarski franak | 1,1176 |
| ISK | islandska kruna | 141,50 |
| NOK | norveška kruna | 9,7815 |
| BGN | bugarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka kruna | 25,635 |
| HUF | mađarska forinta | 323,97 |
| PLN | poljski zlot | 4,2670 |
| RON | rumunjski novi leu | 4,7275 |
| TRY | turska lira | 6,5618 |
| AUD | australski dolar | 1,6303 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4990 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,7683 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,7173 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5323 |
| KRW | južnokorejski von | 1 318,62 |
| ZAR | južnoafrički rand | 16,2693 |
| CNY | kineski renminbi-juan | 7,7378 |
| HRK | hrvatska kuna | 7,4023 |
| IDR | indonezijska rupija | 15 991,83 |
| MYR | malezijski ringit | 4,6760 |
| PHP | filipinski pezo | 58,176 |
| RUB | ruski rubalj | 71,7360 |
| THB | tajlandski baht | 35,050 |
| BRL | brazilski real | 4,3324 |
| MXN | meksički pezo | 21,4542 |
| INR | indijska rupija | 78,0755 |

Valuta

Tečaj

USD

američki dolar

1,1207

JPY

japanski jen

121,49

DKK

danska kruna

7,4671

GBP

funta sterlinga

0,89020

SEK

švedska kruna

10,6868

CHF

švicarski franak

1,1176

ISK

islandska kruna

141,50

NOK

norveška kruna

9,7815

BGN

bugarski lev

1,9558

CZK

češka kruna

25,635

HUF

mađarska forinta

323,97

PLN

poljski zlot

4,2670

RON

rumunjski novi leu

4,7275

TRY

turska lira

6,5618

AUD

australski dolar

1,6303

CAD

kanadski dolar

1,4990

HKD

hongkonški dolar

8,7683

NZD

novozelandski dolar

1,7173

SGD

singapurski dolar

1,5323

KRW

južnokorejski von

1 318,62

ZAR

južnoafrički rand

16,2693

CNY

kineski renminbi-juan

7,7378

HRK

hrvatska kuna

7,4023

IDR

indonezijska rupija

15 991,83

MYR

malezijski ringit

4,6760

PHP

filipinski pezo

58,176

RUB

ruski rubalj

71,7360

THB

tajlandski baht

35,050

BRL

brazilski real

4,3324

MXN

meksički pezo

21,4542

INR

indijska rupija

78,0755

---

(1)  Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.

---

OBAVIJESTI U VEZI S EUROPSKIM GOSPODARSKIM PROSTOROM

Nadzorno tijelo EFTA-e

| 20.6.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 209/33 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 209/33

---

Nepostojanje državne potpore u smislu članka 61. stavka 1. Sporazuma o EGP-u

(2019/C 209/05)

Nadzorno tijelo EFTA-e smatra da sljedeća mjera ne predstavlja državnu potporu u smislu članka 61. stavka 1. Sporazuma o EGP-u:

| Datum donošenja odluke | : | 2. travnja 2019. |
| --- | --- | --- |
| Broj predmeta | : | 82159 |
| Broj odluke | : | 020/19/COL |
| Država EFTA-e | : | Norveška |
| Naziv (i/ili ime korisnika) | : | Leangbukten Båtforenings Andelslag |
| Vrsta potpore | : | Nije potpora |
| Naziv i adresa davatelja | : | Općina Asker |
| P.O Box 353 |
| 1372 Asker |
| NORVEŠKA |

Datum donošenja odluke

:

2. travnja 2019.

Broj predmeta

:

82159

Broj odluke

:

020/19/COL

Država EFTA-e

:

Norveška

Naziv (i/ili ime korisnika)

:

Leangbukten Båtforenings Andelslag

Vrsta potpore

:

Nije potpora

Naziv i adresa davatelja

:

Općina Asker

P.O Box 353

1372 Asker

NORVEŠKA

Vjerodostojan tekst odluke, iz kojeg su uklonjene sve povjerljive informacije, dostupan je na internetskoj stranici Nadzornog tijela EFTA-e: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/.

---

V Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM ZAJEDNIČKE TRGOVINSKE POLITIKE

Europska komisija

| 20.6.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 209/34 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 209/34

---

Obavijest o isteku određenih antisubvencijskih mjera

(2019/C 209/06)

1.   Kako je predviđeno člankom 18. stavkom 4. Uredbe (EU) 2016/1037 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti od subvencioniranog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (1), Komisija obavješćuje da će, ako se ne pokrene revizija u skladu sa sljedećim postupkom, kompenzacijske mjere navedene u nastavku isteći na datum naveden u tablici u nastavku.

2.   Postupak

Proizvođači iz Unije mogu podnijeti pisani zahtjev za reviziju. Taj zahtjev mora sadržavati dostatne dokaze da bi istekom mjera vjerojatno došlo do nastavka ili ponavljanja subvencioniranja i štete. Ako Komisija odluči revidirati predmetne mjere, uvoznici, izvoznici, predstavnici zemlje izvoznice i proizvođači iz Unije imat će mogućnost dopuniti ili opovrgnuti tvrdnje navedene u zahtjevu za reviziju ili dati svoje primjedbe na njih.

3.   Rok

Na temelju navedenog proizvođači iz Unije mogu podnijeti pisani zahtjev za reviziju, koji se Glavnoj upravi za trgovinu Europske komisije (European Commission, Directorate-General for Trade (Unit H-1), CHAR 4/39, 1049 Bruxelles (2)) može dostaviti u bilo kojem trenutku od dana objave ove Obavijesti, a najkasnije tri mjeseca prije datuma navedenog u tablici u nastavku.

4.   Ova Obavijest objavljuje se u skladu s člankom 18. stavkom 4. Uredbe (EU) 2016/1037.

| Proizvod | Zemlja/zemlje podrijetla ili izvoza | Mjere | Referentni dokument | Datum isteka (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Određena kalifornijska pastrva | Turska | Antisubvencijska pristojba | Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/309 оd 26. veljače 2015. o uvođenju konačne kompenzacijske pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz određene kalifornijske pastrve podrijetlom iz Turske
  (SL L 56, 27.2.2015., str. 12.) | 28.2.2020. |

Proizvod

Zemlja/zemlje podrijetla ili izvoza

Mjere

Referentni dokument

Datum isteka (3)

Određena kalifornijska pastrva

Turska

Antisubvencijska pristojba

Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/309 оd 26. veljače 2015. o uvođenju konačne kompenzacijske pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz određene kalifornijske pastrve podrijetlom iz Turske

(SL L 56, 27.2.2015., str. 12.)

28.2.2020.

---

(1)  SL L 176, 30.6.2016., str. 55.

(2)  TRADE-Defence-Complaints@ec.europa.eu

(3)  Mjera će isteći u ponoć na dan naveden u ovom stupcu.

---

| 20.6.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 209/35 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 209/35

---

Obavijest o ponovnom otvaranju ispitnih postupaka slijedom presudâ od 10. travnja 2019., u predmetima T-300/16 i T-301/16, u vezi s provedbenim uredbama Komisije (EU) 2016/387 i (EU) 2016/388 o uvođenju konačne kompenzacijske pristojbe i konačne antidampinške pristojbe na uvoz cijevi od duktilnog lijevanog željeza (poznato i kao sferoidno grafitno lijevano željezo) podrijetlom iz Indije

(2019/C 209/07)

Presude

U svojim presudama od 10. travnja 2019., u predmetima T-300/16 (1) i T-301/16 (2) Jindal Saw i Jindal Saw Italia protiv Komisije („presude”), Opći sud Europske unije („Opći sud”) poništio je Provedbenu uredbu Komisije (EU) 2016/387 od 17. ožujka 2016. o uvođenju konačne kompenzacijske pristojbe na uvoz cijevi od duktilnog lijevanog željeza (poznato i kao sferoidno grafitno lijevano željezo) podrijetlom iz Indije (3) („sporna antisubvencijska uredba”) i Provedbenu uredbu (EU) 2016/388 od 17. ožujka 2016. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz cijevi od duktilnog lijevanog željeza (poznato i kao sferoidno grafitno lijevano željezo) podrijetlom iz Indije (4), kako je izmijenjena Provedbenom uredbom (EU) 2016/1369 (5) („sporna antidampinška uredba”).

U predmetu T-300/16 Opći sud utvrdio je da je u spornoj antisubvencijskoj uredbi izračun iznosa koristi koja proizlazi iz ciljnih izvoznih ograničenja utvrđenih za željeznu rudaču, u pogledu društva Jindal Saw Ltd („Jindal Saw”), u suprotnosti s odredbama članka 6. točke (d) Uredbe (EU) 2016/1037 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti od subvencioniranog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (6) („osnovna antisubvencijska uredba”). Konkretno, Opći sud utvrdio je da su za društvo Jindal Saw stvarno nastali troškovi prijevoza iz rudnika u njegov pogon u Indiji bili viši od troškova koje je Komisija uzela u obzir kao prosjek i uključila u izračun prosječne kupovne cijene željezne rudače u Indiji. Prema mišljenju Općeg suda, takva razlika u troškovima prijevoza znači da je cijena po kojoj je društvo Jindal Saw nabavljalo željeznu rudaču na indijskom tržištu zapravo bila viša od prosječne kupovne cijene koju je Komisija prihvatila za određivanje visine naknade, što je neizbježno utjecalo na korist koja se mogla odobriti tom proizvođaču izvozniku. U skladu s tim, Sud je utvrdio da je Komisija prekršila članak 3. stavak 2. i članak 6. točku (d) osnovne antisubvencijske uredbe jer je pogrešno nasumično odabrala određene elemente u troškovima prijevoza društva Jindal Saw za izračun standardnog prosječnog troška prijevoza te članak 15. stavak 1. treći podstavak osnovne antisubvencijske uredbe jer je utvrdila kompenzacijsku pristojbu na razini koja je viša od subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere.

U oba predmeta T-300/16 i T-301/16 Opći sud došao je do zaključaka u pogledu izračuna smanjenja cijena koje je Komisija provela u spornoj antisubvencijskoj uredbi i antidampinškoj uredbi. Konkretno, Opći sud utvrdio je da se ne može smatrati da je izračun sniženja cijena bio obavljen na temelju usporedbe cijena na istoj razini trgovine zato što je Komisija uzela u obzir prodajne cijene koje su ostvarili prodajni subjekti povezani s glavnim Unijinim proizvođačem kako bi utvrdila cijene za istovjetan proizvod Unijine industrije, pri čemu nije uzela u obzir prodajne cijene prodajnih subjekata društva Jindal Saw kako bi utvrdila cijenu dotičnog proizvoda koji je potonji proizvodio. Opći sud smatra da je zbog pogreške koju je Komisija počinila u okviru izračuna sniženja cijene dotičnog proizvoda za proizvode društva Jindal Sawa u obzir uzeto sniženje navedene cijene, čija važnost ili čak postojanje nisu ispravno utvrđeni.

Stoga je Opći sud utvrdio da je Komisija prekršila članak 8. stavak 1. osnovne antisubvencijske uredbe i članak 3. stavak 1. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (7) („osnovna antidampinška uredba”). S obzirom na to da je sniženje cijena, kako je izračunano u spornoj antisubvencijskoj uredbi i spornoj antidampinškoj uredbi, bilo temelj za zaključak da šteta za industriju Unije potječe od uvoza dotičnog proizvoda, Opći sud utvrdio je da bi i postojanje uzročne veze između subvencioniranog uvoza i štete za industriju Unije kao nužan uvjet za uvođenje kompenzacijske pristojbe u skladu s člankom 1. stavkom 1. i člankom 8. stavkom 5. osnovne antisubvencijske uredbe te s člankom 1. stavkom 1. i člankom 3. stavkom 6. osnovne antidampinške uredbe moglo biti nepouzdano.

K tome, Opći sud utvrdio je da se ne može isključiti da bi, da se sniženje cijena točno izračunalo, marža štete za industriju Unije bila utvrđena na razini nižoj od stope subvencije odnosno dampinške marže. No, u tom slučaju, u skladu s člankom 15. stavkom 1. osnovne antisubvencijske uredbe, iznos kompenzacijske pristojbe trebao bi biti smanjen na stopu dostatnu za uklanjanje navedene štete. Slično tome, u skladu s člankom 9. stavkom 4. osnovne antidampinške uredbe, iznos antidampinške pristojbe trebao bi biti smanjen na stopu dostatnu za uklanjanje navedene štete.

S obzirom na prethodno navedeno, Sud je poništio spornu antisubvencijsku uredbu i spornu antidampinšku uredbu u mjeri u kojoj se one odnose na društvo Jindal Saw Ltd.

Posljedice

U članku 266. UFEU-a propisuje se da institucije moraju poduzeti potrebne mjere kako bi postupile u skladu s presudama Suda. U slučaju poništenja akta koji su donijele institucije u kontekstu administrativnog postupka, kao što su antidampinški i antisubvencijski ispitni postupci, usklađenost s presudom Općeg suda sastoji se od zamjene poništenog akta novim aktom, iz kojeg je izbačena nezakonitost koju je utvrdio Sud (8).

Prema sudskoj praksi Suda postupak za zamjenu poništenog akta može se nastaviti u točki u kojoj je došlo do nezakonitosti (9). Pod time se posebno razumijeva da, ako se poništi akt kojim se zaključuje neki administrativni postupak, to poništenje ne utječe nužno na pripremne akte kao što je pokretanje antidampinškog postupka. U situaciji u kojoj je, primjerice, uredba kojom se uvode konačne antidampinške mjere poništena, to znači da je nakon poništenja taj antidampinški postupak i dalje otvoren jer akt kojim se zaključuje taj antidampinški postupak više nije dio pravnog poretka Unije (10), osim ako je do nezakonitosti došlo u fazi pokretanja postupka. Nastavak administrativnog postupka ne može se smatrati protivnim pravilu o neretroaktivnosti. (11)

U predmetnom slučaju, Opći sud poništio je spornu antidampinšku uredbu i spornu antisubvencijsku uredbu iz jednog zajedničkog razloga (točnije, činjenice da Komisija pri utvrđivanju postojanja značajnog sniženja nije uspjela provesti primjerenu usporedbu na istoj razini trgovine). Zbog te bi pogreške analiza uzročne veze i marža štete mogle biti nepouzdane.

Osim toga, Opći sud poništio je spornu antisubvencijsku uredbu i zato što je utvrdio da je Komisija pogrešno izračunala iznos koristi za društvo Jindal Saw Ltd jer pri izračunu domaće cijene željezne rudače u Indiji u obzir nisu uzeti svi stvarni troškovi prijevoza koji su nastali za društvo Jindal Saw.

U načelu ostaju na snazi nalazi utvrđeni u spornoj antisubvencijskoj uredbi i spornoj antidampinškoj uredbi koji nisu osporeni ili koji su bili osporeni, ali je to odbačeno presudom Općeg suda ili ih Opći sud nije ispitao, te stoga nisu doveli do poništenja spornih uredaba.

Ponovno pokretanje postupka

S obzirom na prethodno navedeno, Komisija je odlučila ponovno pokrenuti antisubvencijski ispitni postupak i antidampinški ispitni postupak u vezi s uvozom cijevi od duktilnog lijevanog željeza (poznato i kao sferoidno grafitno lijevano željezo) podrijetlom iz Indije koji su doveli do donošenja provedbenih uredbi (EU) 2016/387 i (EU) 2016/388 i to u mjeri u kojoj se odnose na društvo Jindal Saw Ltd. Početni ispitni postupci ponovno se otvaraju u točki u kojoj je došlo do nepravilnosti.

Ponovnim otvaranjem početnih ispitnih postupaka želi se u potpunosti ispraviti pogreške koje je utvrdio Opći sud i procijeniti može li ispravna primjena pravila opravdati ponovno uvođenje mjera na početnoj ili na revidiranoj razini od datuma izvornog stupanja na snagu sporne antisubvencijske uredbe i sporne antidampinške uredbe.

Zainteresirane strane se obavještavaju o tom ponovnom otvaranju ispitnih postupaka objavom ove Obavijesti u Službenom listu Europske unije.

Pisani podnesci

Sve zainteresirane strane, a posebno društvo Jindal Saw, pozivaju se da iznesu svoja stajališta te dostave informacije i popratne dokaze o pitanjima povezanima s ponovnim pokretanjem ispitnog postupka. Osim ako je određeno drukčije, te informacije i popratni dokazi moraju se dostaviti Komisiji u roku od 20 dana od objave ove Obavijesti u Službenom listu Europske unije.

Mogućnost saslušanja pred ispitnim službama Komisije

Sve zainteresirane strane mogu zatražiti saslušanje pred ispitnim službama Komisije. Svi zahtjevi za saslušanje podnose se u pisanom obliku i trebaju sadržavati razloge za njihovo podnošenje. Zahtjev za saslušanje o pitanjima povezanima s ponovnim otvaranjem ispitnog postupka mora se podnijeti u roku od 15 dana od datuma objave ove Obavijesti u Službenom listu Europske unije. Nakon toga zahtjev za saslušanje mora se podnijeti u rokovima koje u svojoj komunikaciji s tim strankama odredi Komisija.

Upute za izradu podnesaka i korespondenciju

Informacije dostavljene Komisiji u svrhu ispitnih postupaka trgovinske zaštite ne smiju podlijegati autorskim pravima. Prije nego što Komisiji dostave informacije i/ili podatke koji podliježu autorskim pravima treće strane, zainteresirane strane moraju zatražiti posebno dopuštenje od nositelja autorskih prava kojim se Komisiji izričito dopušta a) upotreba informacija i podataka u svrhu ovog postupka trgovinske zaštite; i b) pružanje informacija i/ili podataka zainteresiranim stranama u ovom ispitnom postupku u obliku kojim im se omogućuje ostvarivanje prava na obranu.

Svi podnesci (uključujući informacije koje se traže u ovoj Obavijesti), ispunjeni upitnici i korespondencija zainteresiranih strana za koje se zahtijeva povjerljivo postupanje moraju imati oznaku „Limited” (ograničeno) (12). Strane koje dostavljaju informacije tijekom ovog ispitnog postupka pozivaju se da obrazlože svoj zahtjev za povjerljivo postupanje.

Zainteresirane strane koje dostavljaju informacije s oznakom „Limited” dužne su u skladu s člankom 19. stavkom 2. osnovne antidampinške uredbe i člankom 29. stavkom 2. osnovne antisubvencijske uredbe dostaviti sažetke tih informacija u verziji koja nije povjerljiva s oznakom „For inspection by interested parties” (na uvid zainteresiranim stranama). Ti sažeci moraju biti dovoljno detaljni da se može razumjeti bit informacija koje su dostavljene kao povjerljive. Ako stranka koja dostavlja povjerljive informacije ne navede dobar razlog za traženje povjerljivog postupanja ili ne dostavi sažetak u verziji koja nije povjerljiva, u traženom obliku i tražene kvalitete, Komisija te informacije ne mora uzeti u obzir, osim ako se iz odgovarajućih izvora može na zadovoljavajući način dokazati da su te informacije točne.

Zainteresirane strane pozivaju se da sve podneske i zahtjeve dostave putem stranice TRON.tdi (https://webgate.ec.europa.eu/tron/TDI), uključujući skenirane punomoći i potvrde, osim opsežnih odgovora koji se moraju dostaviti na CD-R-u ili DVD-u osobno ili preporučenom poštom. Uporabom stranice TRON.tdi ili e-pošte zainteresirane strane izražavaju svoju suglasnost s pravilima koja se primjenjuju na elektroničke podneske, sadržanima u dokumentu „KORESPONDENCIJA S EUROPSKOM KOMISIJOM U PREDMETIMA TRGOVINSKE ZAŠTITE” objavljenom na internetskim stranicama Glavne uprave za trgovinu: http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2011/june/tradoc_148003.pdf Zainteresirane strane moraju navesti svoje ime, adresu, broj telefona i valjanu adresu e-pošte te osigurati da je dostavljena adresa e-pošte ispravna službena adresa e-pošte koja se svakodnevno provjerava. Nakon što primi podatke za kontakt, Komisija će sa zainteresiranim stranama komunicirati isključivo putem stranice TRON.tdi ili e-poštom, osim ako one izričito zatraže da sve dokumente Komisije primaju nekim drugim sredstvom komunikacije ili ako vrsta dokumenta zahtijeva slanje preporučenom poštom. Dodatna pravila i informacije o korespondenciji s Komisijom, uključujući načela koja se primjenjuju na podneske poslane putem stranice TRON.tdi i e-poštom, zainteresirane strane mogu pronaći u prethodno navedenim uputama za komunikaciju sa zainteresiranim stranama.

Adresa Komisije za prepisku:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate H |
| Office: CHAR 04/039 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| TRON.tdi: |
| https://webgate.ec.europa.eu/tron/tdi |
| Adresa e-pošte: |
| TRADE-DUCTILE-ADAS@ec.europa.eu |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate H

Office: CHAR 04/039

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

TRON.tdi:

https://webgate.ec.europa.eu/tron/tdi

Adresa e-pošte:

TRADE-DUCTILE-ADAS@ec.europa.eu

Nesuradnja

Ako zainteresirana strana odbije odobriti pristup potrebnim informacijama ili ih ne dostavi u roku ili ako znatno ometa ispitni postupak, nalazi, bilo da su pozitivni ili negativni, mogu se donijeti na temelju raspoloživih podataka u skladu s člankom 18. osnovne antidampinške uredbe i člankom 28. osnovne antisubvencijske uredbe.

Ako se utvrdi da je zainteresirana strana dostavila lažne ili obmanjujuće informacije, te se informacije ne moraju uzeti u obzir i mogu se upotrijebiti raspoloživi podaci.

Ako zainteresirana strana ne surađuje ili surađuje samo djelomično te se stoga nalazi temelje na raspoloživim podacima u skladu s člankom 18. osnovne antidampinške uredbe i člankom 28. osnovne antisubvencijske uredbe, ishod za tu stranu može biti manje povoljan nego što bi bio da je surađivala.

Nedostavljanje odgovora u elektroničkom obliku ne smatra se nesuradnjom, pod uvjetom da zainteresirana strana dokaže da bi dostavljanje odgovora u traženom obliku dovelo do nepotrebnog dodatnog opterećenja ili neopravdanog dodatnog troška. Zainteresirana strana trebala bi o tome odmah obavijestiti Komisiju.

Službenik za saslušanje

Zainteresirane strane mogu zatražiti intervenciju službenika za saslušanje u trgovinskim postupcima. Službenik za saslušanje ispituje zahtjeve za pristup dokumentaciji, sporove povezane s povjerljivošću dokumenata, zahtjeve za produljenje rokova i sve druge zahtjeve povezane s pravima na obranu zainteresiranih strana i trećih strana koji se mogu pojaviti tijekom postupka.

Službenik za saslušanje može organizirati saslušanja sa zainteresiranim stranama i službama Komisije te posredovati među njima kako bi osigurao da zainteresirane strane u potpunosti ostvaruju svoja prava na obranu. Zahtjevi za saslušanje pred službenikom za saslušanje podnose se u pisanom obliku i trebali bi sadržavati razloge za njihovo podnošenje. Službenik za saslušanje ispitat će razloge za podnošenje zahtjevâ. Saslušanja bi se trebala održati samo ako pitanja nisu pravodobno riješena sa službama Komisije.

Svi zahtjevi moraju se podnijeti pravovremeno i žurno kako se ne bi ugrozilo uredno odvijanje postupka. U tu svrhu zainteresirane strane trebale bi zatražiti intervenciju službenika za saslušanje u najkraćem roku nakon nastanka događaja koji opravdava takvu intervenciju. Ako se zahtjevi za saslušanje ne podnesu u važećem roku, službenik za saslušanje ispitat će i razloge kašnjenja, prirodu postavljenih pitanja i utjecaj tih pitanja na pravo na obranu, vodeći računa o interesu dobrog upravljanja i pravovremenom završetku ispitnog postupka.

Dodatne informacije i podatke za kontakt zainteresirane strane mogu pronaći na stranicama službenika za saslušanje na internetskim stranicama Glavne uprave za trgovinu: http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/contacts/hearing-officer/

Obrada osobnih podataka

Osobni podaci prikupljeni u ovom ispitnom postupku obrađuju se u skladu s Uredbom (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća (13).

Obavijest o zaštiti podataka kojom se pojedinci obavješćuju o obradi osobnih podataka u okviru djelovanja Komisije u području trgovinske zaštite dostupna je na stranicama Glavne uprave za trgovinu: http://trade.ec.europa.eu/doclib/html/157639.htm

Informacije za sve zainteresirane strane

Ovime se zainteresirane strane, uključujući uvoznike, obavješćuju o tome da bi sve eventualne buduće obveze proizlazile iz nalaza predmetnog ponovnog ispitivanja.

Budući da je iznos konačne obveze koja proizlazi iz ponovnog ispitivanja u ovoj fazi neizvjestan, Komisija zahtijeva od nacionalnih carinskih tijela da pričekaju ishod predmetnog ispitnog postupka prije donošenja odluke o bilo kojem zahtjevu za povrat koji se odnosi na antidampinške i/ili kompenzacijske pristojbe koje je Opći sud poništio u pogledu društva Jindal Saw Limited.

Stoga antidampinške i kompenzacijske pristojbe naplaćene u skladu s provedbenim uredbama (EU) 2016/387 i (EU) 2016/388 na uvoz cijevi od duktilnog lijevanog željeza (poznato i kao sferoidno grafitno lijevano željezo), osim cijevi od duktilnog lijevanog željeza bez unutarnje i vanjske obloge („neobložene cijevi”), trenutačno razvrstane u oznake KN ex 7303 00 10 i ex 7303 00 90 (oznake TARIC 7303001010 i 7303009010), podrijetlom iz Indije, koje proizvodi društvo Jindal Saw Limited (dodatna oznaka TARIC C054) ne bi trebalo vratiti ili otpisati do završetka ovog ispitnog postupka.

Objava podataka

Sve zainteresirane strane koje su kao takve registrirane tijekom ispitnih postupaka koji su doveli do donošenja sporne antisubvencijske uredbe i sporne antidampinške uredbe naknadno će biti obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjerava provesti presuda te će im se omogućiti očitovanje.

---

(1)  ECLI:EU:T:2019:235.

(2)  ECLI:EU:T:2019:234.

(3)  SL L 73, 18.3.2016., str. 1.

(4)  SL L 73, 18.3.2016., str. 53.

(5)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/1369 оd 11. kolovoza 2016. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) 2016/388 o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz cijevi od duktilnog lijevanog željeza (poznato i kao sferoidno grafitno lijevano željezo) podrijetlom iz Indije (SL L 217, 12.8.2016., str. 4.).

(6)  SL L 176, 30.6.2016., str. 55.

(7)  SL L 176, 30.6.2016., str. 21.

(8)  Spojeni predmeti 97, 193, 99 i 215/86 Asteris AE i drugi i Helenska Republika protiv Komisije [1988.] ECR 2181, točke 27. i 28.

(9)  Predmet C-415/96, Španjolska protiv Komisije [1998.] ECR I-6993, točka 31.; predmet C-458/98 P, Industrie des Poudres Sphériques protiv Vijeća [2000.] I-8147, točke 80. do 85.; predmet T-301/01, Alitalia protiv Komisije [2008.] II-1753, točke 99. i 142.; spojeni predmeti T-267/08 i T-279/08, Région Nord-Pas de Calais protiv Komisije [2011.] II-0000, točka 83.

(10)  Predmet C-415/96, Španjolska protiv Komisije [1998.] ECR I-6993, točka 31.; predmet C-458/98 P, Industrie des Poudres Sphériques protiv Vijeća [2000.] I-8147, točke od 80. do 85.

(11)  Predmet C-256/16 Deichmann [2018.], točka 79.

(12)  Dokument s oznakom „Limited” dokument je koji se smatra povjerljivim u skladu s Uredbom (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (SL L 176, 30.6.2016., str. 21.) i člankom 6. Sporazuma WTO-a o provedbi članka VI. GATT-a iz 1994. (Sporazum o antidampingu). To je ujedno zaštićeni dokument na temelju članka 4. Uredbe (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 145, 31.5.2001., str. 43.).

(13)  Uredba (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2018. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 45/2001 i Odluke br. 1247/2002/EZ (SL L 295, 21.11.2018., str. 39.).

---

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

| 20.6.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 209/40 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 209/40

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.9314 – Sogeclair/AddUp/PrintSky)

Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka

(Tekst značajan za EGP)

(2019/C 209/08)

1.

Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:

| — | Sogeclair SA. („Sogeclair”, Francuska), u vlasništvu grupe Sogeclair, |
| --- | --- |

—

Sogeclair SA. („Sogeclair”, Francuska), u vlasništvu grupe Sogeclair,

| — | AddUp SAS („AddUp”, Francuska), koji pripada grupama Michelin i Fives. |
| --- | --- |

—

AddUp SAS („AddUp”, Francuska), koji pripada grupama Michelin i Fives.

Poduzetnici Sogeclair i AddUp stječu, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) i članka 3. stavka 4. Uredbe o koncentracijama, zajedničku kontrolu nad novoosnovanim društvom koje čini zajednički pothvat („PrintSky”).

Koncentracija se provodi kupnjom udjela.

2.

—   Sogeclair: aeronautika i svemirski inženjering, inženjering za izradu specifikacija i proizvodnju posebnih civilnih i vojnih vozila te pružanje i razvoj rješenja u području simulatora za istraživanje, učenje i osposobljavanje te radionica i simulacijskog softvera. Sogeclair posluje u cijelom svijetu, uglavnom u Francuskoj, Njemačkoj, Španjolskoj, Ujedinjenoj Kraljevini, Kanadi i Sjedinjenim Američkim Državama;

—   AddUp: industrijska rješenja za 3D printanje metala u rasponu od projektiranja i proizvodnje strojeva, proizvodnih linija i povezanih usluga do projektiranja i proizvodnje metalnih dijelova, izrade prototipova ili serija i povezanih usluga. Posluje diljem svijeta (uglavnom u Francuskoj, Europi i Americi, ali i u Aziji i Oceaniji) u industrijskom, automobilskom, medicinskom, aeronautičkom i svemirskim sektoru te sektoru proizvodnje luksuzne robe;

—   PrintSky: razvoj i stavljanje na tržište rješenja za 3D printanje metala u aeronautičkom, zrakoplovno-svemirskom i obrambenom sektoru, koja se sastoje isključivo od provjere inovativnog koncepta, u Europi, pa čak i na svjetskoj razini.

3.

U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti.

4.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:

M.9314 – Sogeclair/AddUp/PrintSky

Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom, telefaksom ili poštom. Podaci za kontakt:

| E-pošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- |
| Faks +32 22964301 |
| Poštanska adresa: |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

E-pošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Poštanska adresa:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

1

(2)  SL C 366, 14.12.2013., str. 5.

2

---

| 20.6.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 209/42 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 209/42

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.9382 – Toyota Financial Services Corporation/Mazda Motor Corporation/SMM Auto Finance JV)

Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka

(Tekst značajan za EGP)

(2019/C 209/09)

1.

Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:

| — | Toyota Financial Services Corporation („TFS”, Japan), pod kontrolom poduzetnika Toyota Motor Corporation („TMC”, Japan); |
| --- | --- |

—

Toyota Financial Services Corporation („TFS”, Japan), pod kontrolom poduzetnika Toyota Motor Corporation („TMC”, Japan);

| — | Mazda Motor Corporation („MMC”, Japan); |
| --- | --- |

—

Mazda Motor Corporation („MMC”, Japan);

| — | SMM Auto Finance, Inc. („SMMAF”, Japan). |
| --- | --- |

—

SMM Auto Finance, Inc. („SMMAF”, Japan).

Poduzetnici TFS i MMC stječu, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, zajedničku kontrolu nad cijelim poduzetnikom SMMAF.

Koncentracija se provodi kupnjom udjela.

2.

| — | TFS nudi niz financijskih usluga na svjetskoj razini, uključujući financiranje za kupnju automobila, kreditne kartice i usluge osiguranja; |
| --- | --- |

—

TFS nudi niz financijskih usluga na svjetskoj razini, uključujući financiranje za kupnju automobila, kreditne kartice i usluge osiguranja;

| — | CMMC posluje na svjetskoj razini u području razvoja, proizvodnje i stavljanja na tržište motornih vozila i povezanih rezervnih dijelova i opreme; |
| --- | --- |

—

CMMC posluje na svjetskoj razini u području razvoja, proizvodnje i stavljanja na tržište motornih vozila i povezanih rezervnih dijelova i opreme;

| — | SMMAF japanskim potrošačima pruža usluge financiranja motornih vozila za vozila proizvođača Mazda kupljena u Japanu. Posluje samo u Japanu. |
| --- | --- |

—

SMMAF japanskim potrošačima pruža usluge financiranja motornih vozila za vozila proizvođača Mazda kupljena u Japanu. Posluje samo u Japanu.

3.

U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti.

4.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:

M.9382 – Toyota Financial Services Corporation/Mazda Motor Corporation/SMM Auto Finance JV.

Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom, telefaksom ili poštom. Podaci za kontakt:

| E-pošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- |
| Faks +32 22964301 |
| Poštanska adresa: |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

E-pošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Poštanska adresa:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

1

(2)  SL C 366, 14.12.2013., str. 5.

2

---