# Eiropas Savienības C 433/2015

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 433 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 58. sējums2015. gada 23. decembris |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 433

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

58. sējums2015. gada 23. decembris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | II   Informācija |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2015/C 433/01 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.7797 – Michelin/Fives/JV) (
  1
  ) | 1 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2015/C 433/01

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.7797 – Michelin/Fives/JV) (
  1
  )

Michelin/Fives/JV

1

1

---

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2015/C 433/02 | Euro maiņas kurss | 2 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2015/C 433/02

Euro maiņas kurss

2

---

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2015/C 433/03 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.7762 – ArcelorMittal / Financial Entities / Grupo Condesa) (
  1
  ) | 3 |
| | CITI TIESĪBU AKTI |
| | Eiropas Komisija |
| 2015/C 433/04 | Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām | 4 |
| 2015/C 433/05 | Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām | 13 |

V   Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2015/C 433/03

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.7762 – ArcelorMittal / Financial Entities / Grupo Condesa) (
  1
  )

ArcelorMittal

Financial Entities

Grupo Condesa

1

3

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

2015/C 433/04

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

4

2015/C 433/05

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

13

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 23.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 433/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 433/1

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.7797 – Michelin/Fives/JV)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2015/C 433/01)

Komisija 2015. gada 16. decembrī nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32015M7797. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32015M7797. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 23.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 433/2 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 433/2

---

Euro maiņas kurss (1)

2015. gada 22. decembris

(2015/C 433/02)

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,0952 |
| JPY | Japānas jena | 132,42 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4615 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,73620 |
| SEK | Zviedrijas krona | 9,2620 |
| CHF | Šveices franks | 1,0818 |
| ISK | Islandes krona | |
| NOK | Norvēģijas krona | 9,5430 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 27,028 |
| HUF | Ungārijas forints | 313,97 |
| PLN | Polijas zlots | 4,2377 |
| RON | Rumānijas leja | 4,5192 |
| TRY | Turcijas lira | 3,2280 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,5109 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,5242 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 8,4913 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,6036 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,5379 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 283,30 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 16,5748 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 7,0933 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,6560 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 14 963,04 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,7093 |
| PHP | Filipīnu peso | 51,789 |
| RUB | Krievijas rublis | 77,8588 |
| THB | Taizemes bāts | 39,504 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 4,3619 |
| MXN | Meksikas peso | 18,7405 |
| INR | Indijas rūpija | 72,5474 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,0952

JPY

Japānas jena

132,42

DKK

Dānijas krona

7,4615

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,73620

SEK

Zviedrijas krona

9,2620

CHF

Šveices franks

1,0818

ISK

Islandes krona

NOK

Norvēģijas krona

9,5430

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

27,028

HUF

Ungārijas forints

313,97

PLN

Polijas zlots

4,2377

RON

Rumānijas leja

4,5192

TRY

Turcijas lira

3,2280

AUD

Austrālijas dolārs

1,5109

CAD

Kanādas dolārs

1,5242

HKD

Hongkongas dolārs

8,4913

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,6036

SGD

Singapūras dolārs

1,5379

KRW

Dienvidkorejas vona

1 283,30

ZAR

Dienvidāfrikas rands

16,5748

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

7,0933

HRK

Horvātijas kuna

7,6560

IDR

Indonēzijas rūpija

14 963,04

MYR

Malaizijas ringits

4,7093

PHP

Filipīnu peso

51,789

RUB

Krievijas rublis

77,8588

THB

Taizemes bāts

39,504

BRL

Brazīlijas reāls

4,3619

MXN

Meksikas peso

18,7405

INR

Indijas rūpija

72,5474

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

V Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 23.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 433/3 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 433/3

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.7762 – ArcelorMittal / Financial Entities / Grupo Condesa)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2015/C 433/03)

| 1. | Komisija 2015. gada 16. decembrī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmums ArcelorMittal Aceralia Basque Holding, S.L. (Spānija), kas pieder ArcelorMittal Group (ArcelorMittal), un finanšu struktūras (Financial entities
   (2), (Spānija) Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta un 3. panta 4. punkta nozīmē iegūst kopīgu kontroli pār uzņēmumu Bagoeta S.L. (Bagoeta, Spānija) un tā meitasuzņēmumiem, kas integrēti Condesa Group: Condesa Central de Compras, S.L.U. (Spānija), Condesa Fabril, S.A.U. (Spānija), Condesa Fabril Promotora, S.L.U. (Spānija), Conducciones y Derivados, S.L.U. (Spānija), Holding de Gestión de Empresas de Tubo, S.L.U. (Spānija), Mecanizados de Zalaín, S.L. (Spānija), Perfiles de Precisión, S.L.U. (Spānija), Larreder, S.L.U. (Spānija), Profilmetal Sarl d’Associe Unique (Maroka), Derivados del Acero Tracero, S.A.U. (Spānija), Tubos de Celrá S.A. (Spānija), Zalain Transformados, S.L. (Spānija), Schwarzwälder Röhrenwerke (Vācija) un Lorraine Tubes S.A.S. (Francija), iegādājoties daļas. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2015. gada 16. decembrī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmums ArcelorMittal Aceralia Basque Holding, S.L. (Spānija), kas pieder ArcelorMittal Group (ArcelorMittal), un finanšu struktūras (Financial entities
   (2), (Spānija) Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta un 3. panta 4. punkta nozīmē iegūst kopīgu kontroli pār uzņēmumu Bagoeta S.L. (Bagoeta, Spānija) un tā meitasuzņēmumiem, kas integrēti Condesa Group: Condesa Central de Compras, S.L.U. (Spānija), Condesa Fabril, S.A.U. (Spānija), Condesa Fabril Promotora, S.L.U. (Spānija), Conducciones y Derivados, S.L.U. (Spānija), Holding de Gestión de Empresas de Tubo, S.L.U. (Spānija), Mecanizados de Zalaín, S.L. (Spānija), Perfiles de Precisión, S.L.U. (Spānija), Larreder, S.L.U. (Spānija), Profilmetal Sarl d’Associe Unique (Maroka), Derivados del Acero Tracero, S.A.U. (Spānija), Tubos de Celrá S.A. (Spānija), Zalain Transformados, S.L. (Spānija), Schwarzwälder Röhrenwerke (Vācija) un Lorraine Tubes S.A.S. (Francija), iegādājoties daļas.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:
  —   
  ArcelorMittal
  : kalnrūpniecība un dažādu tērauda izstrādājumu ražošana un izplatīšana visā pasaulē,
  —   finanšu struktūras (Financial Entities): banku un finanšu pakalpojumi,
  —   
  Bagoeta
  : dažādu neliela izmēra metinātu neleģēta tērauda cauruļu ražošana. |
| --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—   
  ArcelorMittal
  : kalnrūpniecība un dažādu tērauda izstrādājumu ražošana un izplatīšana visā pasaulē,

—   finanšu struktūras (Financial Entities): banku un finanšu pakalpojumi,

—   
  Bagoeta
  : dažādu neliela izmēra metinātu neleģēta tērauda cauruļu ražošana.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darījumu.
  Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru M.7762 – ArcelorMittal / Financial Entities / Grupo Condesa uz šādu adresi:






  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darījumu.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru M.7762 – ArcelorMittal / Financial Entities / Grupo Condesa uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

(2)  Banco Bilbao Vizcaya Argentaria S.A., Banco de Sabadell S.A., Banco Santander S.A., Banco Popular Español S.A., Bankia S.A., Caixabank S.A., Bankinter S.A., Caja Rural de Navarra Sociedad Cooperativa de Crédito and Kutxabank, S.A.

---

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

| 23.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 433/4 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 433/4

---

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

(2015/C 433/04)

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantam.

APSTIPRINĀŠANAS PIETEIKUMS ATTIECĪBĀ UZ PRODUKTA SPECIFIKĀCIJAS GROZĪJUMU, KAS NAV MAZNOZĪMĪGS, AIZSARGĀTA CILMES VIETAS NOSAUKUMA/AIZSARGĀTAS ĢEOGRĀFISKĀS IZCELSMES NORĀDES GADĪJUMĀ

Grozījuma apstiprināšanas pieteikums saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta pirmo daļu

TOME DES BAUGES

ES Nr.: FR-PDO-0105-01332 – 4.5.2015.

ACVN ( X ) AĢIN ( )

1.   Pieteikuma iesniedzēja grupa un tās likumīgās intereses

| Syndicat Interprofessionnel de la Tome des Bauges (SITOB) |
| --- |
| rue Henri Bouvier |
| 73630 Le Châtelard |
| FRANCE |
| Tālr./fakss +33 479521120 |
| E-pasts: info@tome-des-bauges.com |

Syndicat Interprofessionnel de la Tome des Bauges (SITOB)

rue Henri Bouvier

73630 Le Châtelard

FRANCE

Tālr./fakss +33 479521120

E-pasts: info@tome-des-bauges.com

Ražotājgrupu veido ar Tome des Bauges gatavošanā iesaistītie ekonomikas dalībnieki (piena ražotāji, saimniecību siernieki, pārstrādātāji un nogatavinātāji). Tai ir likumīgas tiesības ierosināt grozījumu pieteikumu.

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

Francija

3.   Produkta specifikācijas punkts, uz kuru attiecas grozījums vai grozījumi

| — | ☐ | Produkta nosaukums |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Produkta apraksts |
| — | ☐ | Ģeogrāfiskais apgabals |
| — | ☒ | Izcelsmes apliecinājums |
| — | ☒ | Ražošanas metode |
| — | ☐ | Saikne |
| — | ☒ | Marķēšana |
| — | ☒ | Cits: kontrole pārbaude |

—

☐

Produkta nosaukums

—

☒

Produkta apraksts

—

☐

Ģeogrāfiskais apgabals

—

☒

Izcelsmes apliecinājums

—

☒

Ražošanas metode

—

☐

Saikne

—

☒

Marķēšana

—

☒

Cits: kontrole pārbaude

4.   Grozījuma vai grozījumu veids

| — | ☒ | Ar reģistrētu ACVN vai AĢIN apzīmēta produkta specifikācijas grozījums, kuru nevar uzskatīt par maznozīmīgu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta trešo daļu. |
| --- | --- | --- |
| — | ☐ | Ar reģistrētu ACVN vai AĢIN apzīmēta produkta specifikācijas grozījums, kuru nevar uzskatīt par maznozīmīgu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta trešo daļu, ja vienots dokuments (vai tā ekvivalents) attiecībā uz produktu nav publicēts. |

—

☒

Ar reģistrētu ACVN vai AĢIN apzīmēta produkta specifikācijas grozījums, kuru nevar uzskatīt par maznozīmīgu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta trešo daļu.

—

☐

Ar reģistrētu ACVN vai AĢIN apzīmēta produkta specifikācijas grozījums, kuru nevar uzskatīt par maznozīmīgu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta trešo daļu, ja vienots dokuments (vai tā ekvivalents) attiecībā uz produktu nav publicēts.

5.   Grozījums vai grozījumi

Grozījumi attiecībā uz produkta aprakstu

Lai labāk raksturotu produktu, paplašināts tā organoleptiskais (jo īpaši garšas) apraksts: “Pēc konsistences tas mutē ir kūstošs, taču tam piemīt savdabīgs noturīgums. Smarža ir izteikta, garšas nianses līdzsvarotas un aromāta nianses labi izpaužas, tās ir paliekošas un dažādas.”

Mērvienības ierakstītas pilniem vārdiem, nevis saīsināti.

Attiecībā uz siera noformējumu precizēts, ka sieru Tome des Bauges tirdzniecībā var piedāvāt “veselu”. Ja iespējams sieru pārdot porcijās, tad tas nenozīmē, ka to nevar tirgot veselos rituļos.

To elementu grozījumi, kas pierāda, ka produkts ir cēlies no attiecīgā ģeogrāfiskā apgabala

Precizēti uzņēmējiem pildāmie paziņošanas pienākumi. Šie grozījumi ir saistīti ar cilmes vietu nosaukumu kontroles sistēmas reformu. Konkrēti ir paredzēta ekonomikas dalībnieku identifikācija, lai tie saņemtu apstiprinājumu, ar kuru tiek atzīta to spēja izpildīt ar to zīmolu apzīmētā produkta specifikācijas prasības, kuru tie vēlas izmantot, kā arī paziņojumi, kas vajadzīgi to produktu pazīšanai un uzraudzībai, kurus paredzēts tirgot ar aizsargātu nosaukumu.

Attiecībā uz tās marķējuma plāksnes aprakstu, kuru piestiprina pie siera rituļa, svītrots vārds “kazeīna” un saglabāts vienīgi vārds “identifikācijas”. Tam ir savs pamats, jo tiek veikti pētījumi, lai paredzētu iespēju izmantot arī citus materiālus, ne tikai kazeīnu.

Precizēts, ka identifikācijas uzrakstu Tome des Bauges uz plāksnes atveido ar pārtikas vidē izmantojamu tinti, bet, tā kā patlaban notiek pētījumi arī par sieru marķēšanu, tintes izmantošana marķējumā var tikt papildināta ar citām sistēmām. Tātad ir jāprecizē, ka pārtikas tintes izmantošana piemērojama tikai vajadzības gadījumā.

Precizēta plākšņu izdošanas un atdošanas kārtība, pamatojoties uz valsts tiesību aktu tekstu, kas saistīts ar iepriekšējo reģistrēto specifikāciju.

Visbeidzot, noteikums, ar kuru paredzēja kazeīna plāksnītes piestiprināšanu pie vienas no siera rituļa pusēm, tika izskatīts par nevajadzīgu, un tas no specifikācijas ir svītrots.

Precizēts, ka analītisko un organoleptisko pārbaudi veic “minimālā nogatavināšanas perioda beigās” un “izmantojot zondi”.

Grozījumi attiecībā uz ražošanas metodi

Slaucamo govju šķirne

Svītroti specifikācijā norādītie termiņi, jo tie ir novecojuši.

Lai atvieglotu kontroli, norādīti šķirņu kodi. Vietējais nosaukums Tarine aizstāts ar Tarentaise saskaņā ar oficiālo nosaukumu, jo Tarine ir tikai plašsaziņā lietots šķirnes Tarentaise nosaukums.

Palielināts Abondance un Tarentaise šķirnes slaucamo govju procentuālais daudzums piensaimniecības ganāmpulkā – turpmāk tas ir 55 % agrāko 50 % vietā. Šā pasākuma mērķis ir pastiprināt šo abu šķirņu dzīvnieku īpatsvaru ganāmpulkos, jo šīs šķirnes ne tikai tradicionāli izmanto Bauges kalnu masīvā un tās ir saistītas ar Tome des Bauges sieru, bet tās ir arī sevišķi labi pielāgojušās apgabala reljefa un klimata apstākļiem. Tā kā daži ekonomikas dalībnieki ir iesnieguši iebildumu attiecībā uz šo noteikumu valsts noteiktā iebildumu iesniegšanas perioda laikā un ir izpildījuši nosacījumus, kas izklāstīti Regulas (ES) Nr. 1151/2012 15. panta 4. punktā, uz tiem attiecas pārejas periods, kas beidzas 2019. gada 31. decembrī.

Vidējais produkcijas apjoms no govs gadā

Lai ņemtu vērā ganāmpulku ģenētisko uzlabošanu un ražošanas sistēmu uzlabošanu, vidējais izslaukums no govs gadā no 5 500 kilogramiem palielināts līdz 6 000 kilogramiem.

Precizējumi par vasaras pamatbarības devu

Lai nostiprinātu tradicionālo ganību praksi un saglabātu saikni ar ģeogrāfisko apgabalu, precizēts, ka ganāmpulka vasaras pamatbarības devu veido ganībās plūktā zāle.

Šis pasākums ļauj arī nodrošināt ganāmpulkam lopbarības neatkarību ar ģeogrāfiskajā apgabalā iegūtas pamatbarības devu.

Šajā sakarā ir atļauts vasaras periodā izēdināt katrai slaucamajai govij ne vairāk par 3 kg siena dienā. Ģeogrāfiskajā apgabalā šāda prakse ir bieži sastopama, bet tā nebija precizēta iepriekš reģistrētajā specifikācijā.

Precizējumi par sienu

Lai pastiprinātu vietējo resursu izmantošanu, teksts papildināts ar šādiem precizējumiem:

| — | termins “sausā lopbarība” aizstāts ar “sienu”; tas izslēdz iespēju izmantot jebkāda cita veida sauso lopbarību, piemēram, dehidratētu lucernu, |
| --- | --- |

—

termins “sausā lopbarība” aizstāts ar “sienu”; tas izslēdz iespēju izmantot jebkāda cita veida sauso lopbarību, piemēram, dehidratētu lucernu,

| — | siena ražošanas apjoms ģeogrāfiskajā apgabalā nav pietiekams katru gadu. Tāpēc tā izēdināmā siena apjoms, kuru ražo ārpus ģeogrāfiskā apgabala, ir ierobežots līdz 20 % (agrāko 30 % vietā) bruto izteiksmē no kopējām saimniecības vajadzībām ganāmpulka ēdināšanai. |
| --- | --- |

—

siena ražošanas apjoms ģeogrāfiskajā apgabalā nav pietiekams katru gadu. Tāpēc tā izēdināmā siena apjoms, kuru ražo ārpus ģeogrāfiskā apgabala, ir ierobežots līdz 20 % (agrāko 30 % vietā) bruto izteiksmē no kopējām saimniecības vajadzībām ganāmpulka ēdināšanai.

Turklāt, pamatojoties uz valsts tiesību aktu tekstu, kas saistīts ar reģistrēto specifikāciju, norādīts, ka ir atļauts izmantot nātrija hlorīdu sienam.

Aizliegums piebarot ar zaļbarību

Skaidri norādīts aizliegums piebarot ar zaļbarību. Tāda prakse ģeogrāfiskajā apgabalā nav ierasta, un ražotājgrupa nevēlas pieļaut tās ieviešanu.

Jauni noteikumi par papildbarību un tās izmantošanas regulējums

Lai uzlabotu saikni ar ģeogrāfisko apgabalu un atvieglotu papildbarības pārvaldību un devas, precizēts, ka:

| — | dehidratēta lucerna un koncentrētā lopbarība veido papildbarības līdzekļu kopumu, |
| --- | --- |

—

dehidratēta lucerna un koncentrētā lopbarība veido papildbarības līdzekļu kopumu,

| — | atļautie barības koncentrāti un piedevas norādītas attiecīgā sarakstā, pamatojoties uz valsts tiesību aktu tekstu, kas saistīts ar iepriekšējo reģistrēto specifikāciju, |
| --- | --- |

—

atļautie barības koncentrāti un piedevas norādītas attiecīgā sarakstā, pamatojoties uz valsts tiesību aktu tekstu, kas saistīts ar iepriekšējo reģistrēto specifikāciju,

| — | visu šo veidu barības kopējais daudzums, ko dzīvniekiem izēdina, nedrīkst pārsniegt 1 800 kilogramus gadā katrai govij laktācijas periodā, koncentrētās lopbarības apjoms nedrīkst pārsniegt 1 500 kilogramus, bet dehidratētās lucernas apjoms – 500 kilogramus (šis noteikums ļauj vēl ierobežotāk regulēt dehidratētās lucernas lietošanu), |
| --- | --- |

—

visu šo veidu barības kopējais daudzums, ko dzīvniekiem izēdina, nedrīkst pārsniegt 1 800 kilogramus gadā katrai govij laktācijas periodā, koncentrētās lopbarības apjoms nedrīkst pārsniegt 1 500 kilogramus, bet dehidratētās lucernas apjoms – 500 kilogramus (šis noteikums ļauj vēl ierobežotāk regulēt dehidratētās lucernas lietošanu),

| — | koncentrētās lopbarības apjoms, ko izēdina telēm, ir samazināts līdz 250 kilogramiem katram dzīvniekam gadā agrāko 500 kilogramu vietā, |
| --- | --- |

—

koncentrētās lopbarības apjoms, ko izēdina telēm, ir samazināts līdz 250 kilogramiem katram dzīvniekam gadā agrāko 500 kilogramu vietā,

| — | tādu lopbarības granulu izēdināšana, kurās ietilpst dehidratēta lucerna un barības koncentrāti, ir atļauta, ja uz kvītīm un/vai barības līdzekļu etiķetēm skaidri norādīts attiecīgā barības līdzekļa precīzs sastāvs un procentuālais daudzums. |
| --- | --- |

—

tādu lopbarības granulu izēdināšana, kurās ietilpst dehidratēta lucerna un barības koncentrāti, ir atļauta, ja uz kvītīm un/vai barības līdzekļu etiķetēm skaidri norādīts attiecīgā barības līdzekļa precīzs sastāvs un procentuālais daudzums.

Vienības tiek izteiktas bruto svarā.

Šo grozījumu rezultātā svītroti noteikumi, kas atļauj katrai govij dienā izēdināt 3 kilogramu dehidratētas lucernas sausās lopbarības granulu veidā un kas ierobežo gadā izēdināmās papildbarības daudzumu līdz 1 500 kilogramiem.

Šie jaunie noteikumi kopējās izēdināmās papildbarības daudzumu no aptuveni 2 500 kilogramiem liek samazināt līdz maksimāli 1 800 kilogramiem, bet izēdināmās dehidratētās lucernas daudzumu – no 1 095 kilogramiem līdz 500 kilogramiem.

Tā kā ģeogrāfiskā apgabala apvidu vispārējais augstums virs jūras līmeņa ir liels, barības koncentrātus ražot ir grūti. Tātad barības koncentrātu izcelsme nav norādīta: tie lielākoties iegūti ārpus ģeogrāfiskā apgabala.

Šis barības koncentrātu daudzuma ierobežojums katrai govij un tā siena daudzuma ierobežojums, kurš var būt iegūts ārpus ģeogrāfiskā apgabala, nozīmē to, ka ģeogrāfiskajā apgabalā iegūtās lopbarības īpatsvars gadā ir vismaz 64 % no kopējās barības devas sausnas.

Tas veidojas šādi:

| — | aplēsts, ka slaucamā govs gadā patērē aptuveni 7 000 kg barības sausnas, no kuras ne vairāk par 1 800 kg veido barības koncentrāti, |
| --- | --- |

—

aplēsts, ka slaucamā govs gadā patērē aptuveni 7 000 kg barības sausnas, no kuras ne vairāk par 1 800 kg veido barības koncentrāti,

| — | attiecībā uz sienu vasaras periodā (4 mēneši) ārpus apgabala iegūtā siena daudzums nedrīkst pārsniegt 72 kg (61 kg sausnā), ja govs dienā patērē ne vairāk par 3 kg siena, no kura ne vairāk par 20 % drīkst būt iegūti ārpus noteiktā apgabala, |
| --- | --- |

—

attiecībā uz sienu vasaras periodā (4 mēneši) ārpus apgabala iegūtā siena daudzums nedrīkst pārsniegt 72 kg (61 kg sausnā), ja govs dienā patērē ne vairāk par 3 kg siena, no kura ne vairāk par 20 % drīkst būt iegūti ārpus noteiktā apgabala,

| — | ziemas periodā (8 mēneši) tā siena daudzums, kurš var būt iegūts ārpus apgabala, saskaņā ar aplēsēm ir 693 kg (589 kg sausnā) (kopumā 20 % no siena pamatbarības devas ziemas periodā), ja govs patērē ne vairāk par atļautajiem 20 % tāda siena, kas ražots ārpus ģeogrāfiskā apgabala. |
| --- | --- |

—

ziemas periodā (8 mēneši) tā siena daudzums, kurš var būt iegūts ārpus apgabala, saskaņā ar aplēsēm ir 693 kg (589 kg sausnā) (kopumā 20 % no siena pamatbarības devas ziemas periodā), ja govs patērē ne vairāk par atļautajiem 20 % tāda siena, kas ražots ārpus ģeogrāfiskā apgabala.

Tātad var aplēst, ka tādas barības daudzums, kura var būt iegūta ārpus ģeogrāfiskā apgabala, ir 2 450 kg sausnas gadā jeb maksimāli 35 % no slaucamās govs patērētās gada kopējās barības devas sausnas.

Citi grozījumi attiecībā uz piena ražošanu

Lai novērstu, no vienas puses, kontaminācijas risku jo īpaši ar sviestskābes baktēriju celmiem un, no otras puses, veicinātu dzīvniekiem atgremošanu, “izēdināt slaucamo govju ganāmpulkam papildbarības un kapātās lopbarības maisījumu ir aizliegts”.

Lai saglabātu saikni ar vietējo zemi, ieviesti noteikumi, kuru mērķis ir aizliegt gan ģenētiski modificētas barības izmantošanu (pamatojoties uz valsts tiesību aktu tekstu, kas saistīts ar iepriekšējo reģistrēto specifikāciju), gan ģenētiski modificētu kultūru ieviešanu saimniecībās.

Slaukšanas apstākļi

Lai saglabātu vietējo piena mikrofloru, izmantot dezinfekcijas līdzekļus tīrīšanai, dezinfekcijai un skalošanai atļauts tikai nepieciešamības gadījumā. Slaukšanas iekārtas darbību pārbauda katru gadu, un visus slaukšanas stobriņus un kaučuka piena caurules nomaina vismaz reizi gadā.

Lai starp divām slaukšanas reizēm saglabātu relatīvi stabilu piena fizikāli ķīmisko sastāvu, ieviests noteikums, ka starp divām slaukšanas reizēm jābūt 8 stundu ilgam intervālam.

Ražotne

No specifikācijas teksta svītrots jaukta piena pārstrādes ražotņu vajadzībām savāktā piena apjoma ierobežojums. Šis noteikums ietilpa nodaļā “Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu”, pamatojoties uz iepriekš reģistrēto specifikāciju.

Arī noteikums par tāda piena apjoma ierobežojumu, kuru var pārstrādāt saimniecības ražotnē, ietilpa iepriekš reģistrētās specifikācijas nodaļā “Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu”; tagad šis noteikums ir pārcelts uz nodaļu “Ražošanas metode”.

Precizēts, ka šis apjoma ierobežojums tiek piemērots saimniecībai, bet ne vairs ražotnei. To dara tāpēc, ka ņem vērā iespēju, ka dažām saimniecībām var piederēt vairākas ražotnes (vismaz divas: viena fermā, otra alpīnajās ganībās).

Turklāt piena apjoms, ko var pārstrādāt fermā, no 300 000 kilogramiem palielināts līdz 450 000 kilogramiem. Šis noteikums ļauj apmierināt to ģeogrāfiskā apgabala saimniecību prasības, kuras ir iesaistījušās apvienībās un patlaban attīstās. Ierosinātais maksimālais apjoms ir noteikts saistībā ar pagatavošanas ierobežojumiem un ganāmpulka turēšanas ierobežojumiem dabas telpā, kur ir augstas agronomiskās prasības. Ierosinājuma pamatā ir piena daudzums, kādu viens piensaimnieks var reāli pārstrādāt, ievērojot visas specifikācijas prasības, – 150 000 kg uz vienu cilvēkdarba vienību.

Visbeidzot, teksts papildināts ar daļu, kurā precizēts, ka iekārtu skaitam jābūt pietiekamam, lai varētu pieņemt un apstrādāt lielākā pieplūduma dienu produkciju.

Ražošana

Lai teksts būtu vieglāk saprotams, uzlabota tā noteikuma redakcija, kurš attiecas uz piena savākšanas apvidus plašumu: “Piena savākšanas apgabalu katrai ražotnei jāveido tādām saimniecībām, kuru centrs, ja pārvietojas pa ceļu, nav tālāks par 15 km no ražotnes atrašanās vietas.”

Lai ražošana būtu labāks regulēta, tad, pamatojoties uz iepriekš reģistrēto specifikāciju, precizēts, ka “Himozīna devai jābūt tādai, kas ļauj sarecināt piena masu vidēji 20 minūtēs”.

Svītrota norāde par to, ka pārstrādei izmantojamais piens ir “pilnpiens” (“entier”), jo tā bija kļūda, turklāt tas bija pretrunā ar produkta aprakstu un ražošana metodi. Piens var būt arī nokrejots.

Svītrots teikums: “Šis ierobežojums ir saistīts ar tradicionālajiem paņēmieniem recekļa apstrādei veidnē – lielākas siera vannas būtu par iemeslu tam, ka apstrādes beigās veidnē esošais receklis kļūtu pārāk sauss un līdz ar to nepiemērots siera Tome des Bauges ražošanai.”, jo šā teikuma saturs neatspoguļo pārbaudāmu parametru.

Teikums “Šo recekli pēc tam uzsilda līdz 35–40 °C temperatūrai.” aizstāts ar šādu: “Ja jāuzsilda recekļa un sūkalu maisījums, tā temperatūra nedrīkst pārsniegt 40 °C”. Aizstāšana veikta tāpēc, ka iepriekš reģistrētās specifikācijas tekstā bija ieviesusies redakcionāla kļūda, jo recekļa un sūkalu maisījuma uzsildīšana nekad nav bijusi obligāta. Turklāt minimālā sildīšanas temperatūra neatbilst nekādam tehnoloģiskajam kritērijam.

Visbeidzot, precizēts, ka aizliegums novietot aukstumā attiecas uz visiem Tome des Bauges gatavošanas posmiem.

Grozījumi attiecībā uz marķēšanu

No specifikācijas svītrots noteikums par obligātu tāda logotipa piestiprināšanu, kurā ietilpst apzīmējums “INAO” un kontrolētas cilmes vietas nosaukuma norāde.

No specifikācijas svītrota atsauce uz saimniecībā ražotu produktu marķēšanu.

Teksts papildināts ar noteikumu par obligātu Eiropas Savienības ACVN simbola piestiprināšanu, kā arī ar iespēju marķējumā izmantot norādi “appellation d’origine protégée” (“aizsargāts cilmes vietas nosaukums”).

Citi grozījumi

Grozīta pārbaudes struktūras kontaktinformācija.

Saskaņā ar izmaiņām valsts tiesību aktos un normatīvajos aktos nodaļa “Valsts prasības” noformēta tabulas veidā, norādot galvenos kontrolējamos parametrus, to atsauces vērtības un vērtēšanas metodi.

VIENOTS DOKUMENTS

TOME DES BAUGES

ES Nr.: FR-PDO-0105-01332 – 4.5.2015.

ACVN ( X ) AĢIN ( )

1.   Nosaukums

Tome des Bauges

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

Francija

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1.   Produkta veids

1.3. grupa. Siers

3.2.   Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

Tome des Bauges ir siers, kas iegūts no svaiga govs piena, kurš var būt pilnpiens vai daļēji nokrejots piens; sieram ir presēta un sālīta masa un saziedējuša miza.

Pēc formas siera ritulis atgādina cilindru 18–20 cm diametrā un 3–5 cm augstumā; siera nogatavināšanas beigās tas sver 1,1–1,4 kg.

Tā miza ir “saviļņojusies”, tas ir, reljefaina un nevienādi krunkota. Tās biezums ir 2–3 mm. Tā ir pelēkā krāsā, un uz tās var dabiski attīstīties mikroskopisku sēņu veidoti “ziedi” dzeltenā līdz brūnā krāsā.

Tā masa ir stingra līdz elastīga, ziloņkaula dzeltenā krāsā, un masā var būt nelielas atveres. Siera masas tauku saturs ir vismaz 45 grami uz 100 gramiem siera pēc pilnīgas izžūšanas, un kopējais sausnas svars tajā nedrīkst būt mazāks par 50 gramiem uz 100 gramiem siera.

Tirdzniecībā Tome des Bauges var piedāvāt veselu vai porcijās ar nosacījumu, ka uz trijām porcijas pusēm ir saglabājusies miza.

Minimālais nogatavināšanas ilgums ir piecas nedēļas.

3.3.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

To piensaimniecību ganāmpulkus, kuras iegūst pienu Tome des Bauges ražošanai, veido slaucamās govis, kas pieder pie tīršķirnēm Abondance, Montbéliarde un Tarentaise. Katrā ganāmpulkā vismaz 55 % apmērā ir tādas slaucamās govis, kas pieder pie Tarentaise un Abondance šķirnes.

Pienu iegūst no ganāmpulkiem, kuru govīm laktācijas periodā gada vidējais izslaukums nepārsniedz 6 000 kilogramus.

Pārstrādātā piena apjoms lauku saimniecībām ir ierobežots līdz 450 000 kilogramiem gadā.

Piena savākšanas apgabalu katrai ražotnei jāveido no tādām saimniecībām, kuru centrs, ja pārvietojas pa ceļu, nav tālāks par 15 km no ražotnes atrašanās vietas. Šis noteikums, ierobežojot transportēšanas ilgumu, pasargā pienu no degradācijas procesiem, kas ar laiku tajā noris un skar tā struktūru.

Ganāmpulka ēdināšanu organizē šādi:

| — | vasaras periodā vismaz 120 dienas pamatbarību veido ganībās plūktā zāle. Papildus atļauts izēdināt sienu, kura daudzums dienā katrai govij nedrīkst pārsniegt 3 kg, |
| --- | --- |

—

vasaras periodā vismaz 120 dienas pamatbarību veido ganībās plūktā zāle. Papildus atļauts izēdināt sienu, kura daudzums dienā katrai govij nedrīkst pārsniegt 3 kg,

| — | ziemas periodā pamatbarība ir siens, ko govīm dod tik, cik tās apēd. |
| --- | --- |

—

ziemas periodā pamatbarība ir siens, ko govīm dod tik, cik tās apēd.

Papildus vietējiem resursiem atļauts izēdināt sienu, ko ražo ārpus ģeogrāfiskā apgabala, taču tā apjoms ir ierobežots līdz 20 % (agrāko 30 % vietā) bruto izteiksmē no kopējām saimniecības ikgadējām vajadzībām ganāmpulka ēdināšanai.

Saimniecībām, kas iegūst pienu pārstrādei Tome des Bauges sierā, visu gadu aizliegts izēdināt govīm lopbarību, kas konservēta skābējot, plēves pārvalkā vai ar citādu paņēmienu, kurā ietilpst fermentācijas posms.

Papildbarība vai barības piedevas, ko drīkst izmantot, ir šādas:

| — | dehidratēta lucerna, |
| --- | --- |

—

dehidratēta lucerna,

| — | visu veidu labība un produkti, kas no tās iegūti, zirņi, lauka pupas, lupīna, sojas pupas, saulgriežu sēklu rauši, kopra, eļļaspalmu augļu kodoli, rapsis, soja un linsēklas, dehidratētu biešu mīkstumi, melase un augu eļļas (vienīgi kā saistviela barības koncentrātiem), minerālvielas, makroelementi, mikroelementi, vitamīni. |
| --- | --- |

—

visu veidu labība un produkti, kas no tās iegūti, zirņi, lauka pupas, lupīna, sojas pupas, saulgriežu sēklu rauši, kopra, eļļaspalmu augļu kodoli, rapsis, soja un linsēklas, dehidratētu biešu mīkstumi, melase un augu eļļas (vienīgi kā saistviela barības koncentrātiem), minerālvielas, makroelementi, mikroelementi, vitamīni.

Papildbarība nedrīkst saturēt ne urīnvielu, ne aromatizējošus savienojumus.

Ražojošai govij, kas visu gadu atrodas saimniecībā, papildbarības apjoms nedrīkst pārsniedz 1 800 kg bruto gadā.

Šo papildbarību var izēdināt ar tādu aprēķinu, lai barības koncentrātu daudzums nepārsniegtu 1 500 kg bruto svarā, bet dehidratētas lucernas daudzums – 500 kg bruto svarā.

Tā kā ģeogrāfiskā apgabala apvidu vispārējais augstums virs jūras līmeņa ir liels, barības koncentrātus ražot ir grūti. Tātad barības koncentrātu izcelsme nav norādīta: tie lielākoties iegūti ārpus ģeogrāfiskā apgabala.

Šis barības koncentrātu daudzuma ierobežojums katrai govij un tā siena daudzuma ierobežojums, kurš var būt iegūts ārpus ģeogrāfiskā apgabala, nozīmē to, ka ģeogrāfiskajā apgabalā iegūtās lopbarības īpatsvars gadā ir vismaz 64 % no kopējās barības devas sausnas.

Dzīvnieku ēdināšanai atļauts izmantot tikai augu izcelsmes barības līdzekļus un papildbarību, kas iegūta no ģenētiski nemodificētiem produktiem. Ģenētiski modificētu kultūru ieviešana ir aizliegta visās tādas saimniecības platībās, kurā iegūst pienu pārstrādei sierā, kas apzīmēts ar cilmes vietas nosaukumu Tome des Bauges. Aizliegums attiecas uz visu sugu augiem, kas varētu nonākt lauku saimniecības dzīvnieku barībā, un uz jebkuru tādas sugas augu kultūru, kas varētu tos kontaminēt.

3.4.   Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Piena ražošana, sieru izgatavošana un nogatavināšana notiek ģeogrāfiskajā apgabalā.

3.5.   Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

Tirdzniecībā Tome des Bauges var piedāvāt veselu vai porcijās ar nosacījumu, ka uz trijām porcijas pusēm ir saglabājusies miza.

3.6.   Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi

Ar cilmes vietas nosaukumu Tome des Bauges apzīmētā siera marķējumā jābūt cilmes vietas nosaukumam, kas atveidots ar burtiem, kuru lielums ir vismaz divas trešdaļas no lielākajiem burtiem, kas izmantoti marķējumā.

Ar cilmes vietas nosaukumu Tome des Bauges apzīmētā siera marķējumā obligāti jānorāda Eiropas Savienības ACVN simbols, un to var papildināt ar norādi Appellation d’Origine Protégée (aizsargāts cilmes vietas nosaukums).

4.   Ģeogrāfiskā apgabala īsa definīcija

Ģeogrāfiskais apgabals ietver turpmāk norādīto pašvaldību teritorijas.

Haute-Savoie departaments

Pašvaldības, kuru teritorija apgabalā ietilpst pilnībā:

Allèves, La Chapelle-Saint-Maurice, Chevaline, Cons-Sainte-Colombe, Entrevernes, Gruffy, Leschaux, Quintal, Saint-Eustache, Seythenex un Viuz-la-Chiésaz.

Pašvaldības, kuru teritorija apgabalā ietilpst daļēji:

Cusy, Doussard, Duingt, Faverges, Giez, Lathuile, Marlens un Saint-Jorioz.

Savoie departaments

Pašvaldības, kuru teritorija apgabalā ietilpst pilnībā:

Aillon-le-Jeune, Aillon-le-Vieux, Allondaz, Arith, Bellecombe-en-Bauges, Le Châtelard, Cléry, La Compôte, Curienne, Les Déserts, Doucy-en-Bauges, École, Jarsy, Lescheraines, Mercury, Montcel, La Motte-en-Bauges, Le Noyer, Pallud, Plancherine, Puygros, Saint-François-de-Sales, Saint-Offenge-Dessus, Saint-Offenge-Dessous, Sainte-Reine, Thoiry, La Thuile, Trévignin un Verrens-Arvey.

Pašvaldības, kuru teritorija apgabalā ietilpst daļēji:

Marthod, Montailleur, Pugny-Chatenod, Saint-Jean-d’Arvey, Saint-Jean-de-la-Porte, Saint-Pierre-d’Albigny un Thénésol.

Pašvaldībā ir iesniegti to teritoriju kadastrālie plāni, kuras noteiktajā apgabalā ietilpst daļēji.

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Ģeogrāfiskā apgabala specifika

Dabas faktori

Ģeogrāfiskā apgabala teritorija atbilst Bauges subalpīnā kalnu masīva apvidum. Šis masīvs ģeogrāfiski veido atsevišķu vienību, ko ziemeļu pusē no Bornes masīva nošķir Annecy šauraiza Ugine pašvaldības teritorijā, bet dienvidu pusē no Belledonne kristālisko iežu masīva – alpīnā plaisa.

Masīvu veido:

| | slēgta ieleja, kuras augstums virs jūras līmeņa kalnu pārejās ir 600–1 000 m, un kuru ieskauj 2 200 m augstas kalnu virsotnes, |
| --- | --- |

slēgta ieleja, kuras augstums virs jūras līmeņa kalnu pārejās ir 600–1 000 m, un kuru ieskauj 2 200 m augstas kalnu virsotnes,

| | stāvas kalnu grēdas šīs ielejas perifērijā, kuras cieši ierobežo masīvu ar augstām klintīm. |
| --- | --- |

stāvas kalnu grēdas šīs ielejas perifērijā, kuras cieši ierobežo masīvu ar augstām klintīm.

Augsnes ģeogrāfiskajā apgabalā lielākoties ir dziļas, un tāpēc tajās aug labas kvalitātes zāle. Šajā apgabalā ir arī augsnes, kur ūdens pieplūde ir ļoti ierobežota.

Ģeogrāfiskajā apgabalā ir tipisks Ziemeļalpu kalnu klimats, kura raksturīga iezīme ir liels nokrišņu daudzums un skarbas ziemas.

Novērots, ka šā kalnu masīva ietvaros gadā izkrīt 1 500–2 000 mm nokrišņu, pat vēl vairāk atkarībā no apvidus augstuma virs jūras līmeņa. Vairāk nekā puse no gada kopējā nokrišņu daudzuma izkrīt siltajā gadalaikā. Tādējādi alpīnās pļavas saņem vajadzīgo ūdens daudzumu augu segas augšanai un atjaunošanai.

Temperatūru atšķirības ir ļoti lielas. Aukstais gadalaiks ir ilgs un skarbs. Ciematu apkaimē 700–900 m augstumā periodā no novembra līdz martam pieturas sals. Ielejās temperatūra var noslīdēt līdz –20 °C vai pat –25 °C. Parasti 4 līdz 5 mēnešus gadā (no novembra vai decembra līdz martam vai aprīlim) alpīnās pļavas klāj sniega sega. Tā kā temperatūra pazeminās, palielinoties augstumam virs jūras līmeņa, 800 m augstumā divu pļāvumu sienu iegūt ir grūti.

Klimata radītie ierobežojumi šajā kalnu masīvā nosaka to, ka zāle pavasaros sāk ataugt vēlīni, un zāles augšanu ir grūti intensificēt; tas ietekmē augu valsts kvalitatīvās īpašības un dažādību. Turklāt zemās temperatūras, kas ziemu dara skarbu, veicina to, ka izveidojas flora ar unikālu botānisko sastāvu – izveidojas liela īpašu sugu proporcija (zemākā augstumā virs jūras līmeņa, kur jau sākas kalnājs), bet lielākā augstumā (virs 1 500 m) to īpatsvars kļūst dominējošs (pļavu graudzāļu vidū bieži sastopamas sugas ir Poa alpina, Festuca violacea u. c.).

Cilvēkfaktori

Dabas faktoru kopums ģeogrāfiskajā apgabalā rada apstākļus, kādos raženi aug labas kvalitātes zāle. Tā ir govju barības pamats un ir ļāvusi attīstīt piena govju audzēšanu, kas ir vispiemērotākā, lai šo dabas potenciālu lietderīgi izmantotu. Daļa ganāmpulku no jūnija līdz oktobrim nogana plašus augstkalnu apvidus, it īpaši masīva dienvidu daļā. Šo augstkalnu pļavu noganīšana, kurās zāle pavasaros ataug vēlīnāk nekā ielejās, ir faktors, kas nodrošina ar ievērojamiem vasaras pārtikas resursiem. Ģeogrāfiskais apgabals ir bagāts arī ar pļavām, kas plešas zemāk par 1 500 m. To resursus izmanto vienlaikus gan noganīšanai, gan zāles vītināšanai. Zāles pļaušana un pavasarī pieejamo pārpalikumu noglabāšana rezervē ir nepieciešama garajam ziemas periodam.

Lopkopju izmantoto šķirņu (Abondance, Tarentaise un Montbéliarde) govis ir sevišķi labi pielāgojušās šai dabas videi. Šīs slaucamās govis ir spējīgas nodrošināt regulāru labas kvalitātes piena produkciju, kaut arī vienas dienas laikā laikapstākļi var krasi mainīties. Piena lopkopības raksturīga iezīme Bauges masīvā ir ievērojams Tarentaise un Abondance šķirnes govju īpatsvars.

“Tome” ražošana šajā kalnu masīvā notiek jau vairākus gadsimtus – par to liecina rakstu avoti. Vairākos no tiem rodamas ziņas, ka siers Bauges kalnos gatavots jau izsenis. Ieskatoties Annecy pilsētas 1525. gada apspriežu reģistros, atrodams, ka tajā laikā tur darbojies cilvēks vārdā Pierre Lambert, profesionāls Tome gatavotājs (thomié). Tātad Tome des Bauges savu nosaukumu aizguvis no Alpu kalnu masīva nosaukuma, un šajā masīvā ir arī šā siera izcelsme, kurš, kā uzskata, ir visvecākais Savojas siers.

Šodien pašās saimniecībās ražotā siera produkcija ir plaši pieejama, bet pienotavas no šīm saimniecībām aizguvušas Tome des Bauges gatavošanas paņēmienus un kārtību. Tā kā šā siera gatavošana aizsākās mājražošanas apstākļos, to gatavo pārsvarā ar rokām, un tāpēc viss process ir vienkāršs, kas ļauj nodrošināt to, ka siera recekļa graudi pirms masas ievietošanas veidnē ir maz apstrādāti. Tradicionālā zinātība tiek likta lietā ik dienas, kad sāk pārstrādāt savākto pienu, kas piegādāts no nelieliem attālumiem, pievieno tam himozīna fermentu, veic recekļa un sūkalu masas sagraizīšanu, iepilda masu veidnēs un presē, kārtojot siera rituļus vienu virs otra, sāla un nogatavina; šī zinātība ir īpaši vajadzīga arī piena nogatavināšanā. Šis īpašais Tome des Bauges tradicionālās gatavošanas posms ir saglabājies līdz mūsu dienām. Piena nogatavināšanu nodrošina, izmantojot vietējo mikrofloru. Pēc piena nogatavināšanas krējumu, kas sakrājies virspusē, var savākt ar tradicionālu rīku, ko vietējā valodā sauc par “šķipeli” (pôche).

Produkta specifika

Tome des Bauges ir siers, kas iegūts no svaiga govs piena, kurš var būt pilnpiens vai daļēji nokrejots piens; sieram ir presēta masa un saziedējusi miza.

Tā miza ir “saviļņojusies”, tas ir, reljefaina un nevienādi krunkota.

Pēc konsistences tas mutē ir kūstošs, taču nezaudējot tam piemīšu savdabīgs noturīgumu. Smarža ir izteikta, garšas nianses līdzsvarotas, bet aromāta nianses labi izpaužas, ir paliekošas un dažādas.

Saikne

Tome des Bauges specifiskums veidojies dabas vidē, kam raksturīgs skarbs kalnu klimats, bagātīgas augsnes, kuras veidojušās uz kaļķakmens cilmieža un kurās aug daudz labas kvalitātes zāles. Tā ir pamatbarība slaucamajām govīm, kas pieder pie šķirnēm, kuras pielāgojušās šai kalnu videi.

Piensaimniecības ganāmpulki tiek turēti pēc ekstensīvās lopkopības sistēmas, laižot tos noganīt pļavu resursus, tādējādi veicinot alpīnās floras dažādības attīstību, kas savukārt veicina Tome des Bauges aromāta nianšu dažādību.

Nogatavinātā siera aromāta veidošanā sava nozīme ir arī piena vietējai dabiskajai mikroflorai. Tāpēc vairākus ražošanas posmus veic tā, lai šo mikrofloru saglabātu: savāktā un no nelieliem attālumiem piegādātā piena pārstrādi uzsāk katru dienu, siera gatavošana notiek ik dienu, pārstrādei izmanto svaigpienu. Tome des Bauges gatavošanai paredzētajam pienam ir raksturīgs samērā zems skābums – tas lika sierniekiem īpašu uzmanību pievērst nogatavināšanas posmam, lai veicinātu mikrofloras iedarbību uz dabisko paskābināšanos.

Tradicionālā zinātība, kas tiek likta lietā, kad pievieno pienam himozīna fermentu, veic recekļa un sūkalu masas sagraizīšanu, iepilda masu veidnēs, presē, sāla un nogatavina sieru, ļauj iegūt paliekošas un izteiktas aromāta nianses, bet jo īpaši – elastīgas un kūstošas masas sieru, kam piemīt savdabīgs noturīgums.

Recekļa graudi no masas sagraizīšanas līdz iepildīšanai veidnēs tiek maz apstrādāti, lai tie nesairtu un tādējādi varētu regulēt tajos esošo mitrumu. Šis mitrums mikrofloras iedarbību orientē uz masas konsistences un aromāta buķetes veidošanu, kā arī mizas biezuma veidošanu un sēņu radītā pelējuma attīstību. Visi šie faktori apvienojumā ar nogatavināšanas ilgumu, pagrabu gaisa mitrumu, Tome des Bauges rituļu izmēru un mikrofloras iedarbību uz proteolīzes procesiem cita starpā ļauj iegūt “saviļņojušos” mizu.

Ar šo nosaukumu apzīmētā siera ražošanas apstākļi noteikti tā, lai saglabātu vietējās zemes īpatnības un tradicionālos gatavošanas paņēmienus un nodrošinātu to izpausmi produkta īpašībās.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(šīs regulas 6. panta 1. punkta otrā daļa)

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-e0ce815f-32cb-4e80-8710-d48016527e19

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

---

| 23.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 433/13 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 433/13

---

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

(2015/C 433/05)

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantam.

VIENOTS DOKUMENTS

LEVICKÝ SLAD

ES Nr.: SK-PGI-0005-01181 – 20.11.2013.

ACVN ( ) AĢIN ( X )

1.   Nosaukums

Levický slad

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

Slovākijas Republika

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1.   Produkta veids

1.8. grupa. Citi Līguma I pielikumā minētie produkti (garšvielas u. c.)

3.2.   Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

Levický slad ir gaišā Pilzenes tipa alus miežu iesals, kas paredzēts galvenokārt alus ražošanai. To pagatavo no alus ražošanai paredzētiem selekcionētiem un sertificētiem divkanšu miežiem, ko audzē noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

Levický slad svarīgākie garantētie parametri ir šādi:

a)   mitruma saturs– nepārsniedz 5 %;

b)   krāsa– maks. 4,5 EBC;

c)   sausais ekstrakts– vismaz 80 %;

d)   drupanums– vismaz 78,5 %.

Organoleptiskajā ziņā šā iesala smaržai jāatgādina tīra iesala smarža bez smakas, tā garšai jābūt saldenai un tīrai. Krāsa viendabīgi gaiša bez sabrūnējušiem galiņiem. Pēc izskata iesals atgādina attiecīga tipa apstrādātus miežus.

3.3.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

Izejviela Levický slad ražošanai ir divkanšu iesala mieži, kuri pieder pie šķirnēm, kas ierakstītas Levický slad iegūšanai izmantojamo šķirņu sarakstā. Produkta ražošanā tiek izmantotas vai nu visas šķirnes, vai tikai dažas no tām.

Noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā ir raksturīgas vidēji smagas augsnes, kuras ir lieliski piemērotas iesala miežu audzēšanai: melnzemes, melnās, fluvisola un brūnzemes augsnes līdzenumos vai lēzenās nogāzēs. Apgabalam raksturīgs ļoti silts un sauss zemieņu klimats. Šādi apstākļi ļauj nodrošināt ļoti agrīnu iesala miežu sēju, kas ir ļoti svarīgs faktors augstas kvalitātes miežu graudu (bagātīgs ekstrakts, minimāls bojātu graudu procentuālais daudzums, minimāla sēņu izraisītu slimību ietekme) un augstu ražu iegūšanai.

3.4.   Konkrēti ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

| | 1. posms. Miežu iepirkšana, pieņemšana un attīrīšana |
| --- | --- |

1. posms. Miežu iepirkšana, pieņemšana un attīrīšana

| | 2. posms. Mērcēšana |
| --- | --- |

2. posms. Mērcēšana

| | 3. posms. Diedzēšana |
| --- | --- |

3. posms. Diedzēšana

| | 4. posms. Grauzdēšana un atasnošana |
| --- | --- |

4. posms. Grauzdēšana un atasnošana

| | 5. posms. Iesala atasnošana |
| --- | --- |

5. posms. Iesala atasnošana

3.5.   Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

Iesalu var iepakot maisos pa 50 kg vai elastīgos konteineros (big bag) pa 300–600 kg, marķējot tos ar ražotāja etiķeti vai birku.

3.6.   Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi

Iesala ražotāji nosaukumu Levický slad drīkst lietot produkta marķēšanā, reklāmā un tirdzniecībā.

Visu veidu iesala iepakojumus marķē ar etiķeti vai birku, kurā norādīta ražotāja adrese, rūpnīcas adrese, iepakojuma svars, partijas numurs, iepildīšanas datums, iesala derīguma termiņš un produkta apzīmējums ar Eiropas Savienības simbolu; marķējumā var būt frāze “aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde” vai akronīms “AĢIN”.

Pieteikuma iesniedzējs atzīst, ka noteiktajā apgabalā katram ražotājam ir tiesības ražot Levický slad saskaņā ar produkta specifikāciju.

4.   Ģeogrāfiskā apgabala īsa definīcija

Ģeogrāfisko apgabalu norobežo šādi ģeogrāfiskie punkti un elementi.

Apgabala ziemeļdaļu virzienā no rietumiem uz austrumiem iezīmē Holý virsotne Považský Inovec kalnu grēdā, virsotnes Veľký Tríbeč un Veľký Inovec, Štiavnické virsotnes kalnu masīvs un Javorie kalnu masīvs līdz Krivánsky upei.

Apgabala austrumu un dienvidu robežu virzienā uz rietumiem veido Krivánsky upe līdz tās ietekai Ipeľ upē, tad Ipeľ upe līdz tās ietekai Donavā un Donava līdz Žitava ciematam.

Apgabala rietumdaļu virzienā no dienvidiem uz ziemeļiem veido Žitava ciemats Donavas krastā, ciemati Marcelová, Svätý Peter, Pavlov Dvor, Nesvady un Komoča līdz Váh upei pie Dedina Mládeže ciemata līdz Holý virsotnei Považský Inovec kalnu grēdā.

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Produkta Levický slad unikalitātes pamatā ir noteiktā apgabala īpašie dabas apstākļi, t. i., klimatiskie apstākļi un augsnes īpašības, kā arī kvalitāte, tradīcijas un reputācija. Kalnu grēda ziemeļu pusē aizsargā apgabalu no aukstām gaisa masām. Veģetācijas periodā vidējā temperatūra ir 15–17 °C, vidējais nokrišņu daudzums 150–200 mm. Pārējos Slovākijas miežu audzēšanas reģionos kopējais nokrišņu daudzums, kas izkrīt lietus veidā, svārstās no 450 līdz 650 mm. Pārmērīgs nokrišņu daudzums miežu ienākšanās laikā mazina graudu noderīgumu iesalam, jo mitrā laikā aktivizējas fermenti, kas cieti sašķeļ cukuros, un iesala veidošanās laikā šādu graudu dīgtspēja vājinās.

Līdztekus klimatiskajiem apstākļiem Levický slad kvalitāti ietekmē arī apgabala augsnes. Tās ir melnzemes, melnās, fluvisola un brūnzemes augsnes līdzenumos vai lēzenās nogāzēs. Pārējos Slovākijas miežu audzēšanas reģionos vienmēr tiek konstatēts, ka kāds no galvenajiem faktoriem (nokrišņu daudzums – lielāks, vidējās temperatūras, veģetācijas perioda ilgums, augsnes apstākļi) neatbilst iepriekš minētajiem apstākļiem. Bez šādiem apstākļiem, kādos aug Levický slad iegūšanai izmantojamā izejviela, tai nebūtu tāda pati kvalitāte un ražība.

Vasaras miežus noteiktajā apgabalā sēj no februāra trešās dekādes līdz marta otrajai dekādei ieskaitot; tas pozitīvi ietekmē ražu un graudu kvalitāti. Vasaras miežu kvalitātei noteicošais ir graudu veidošanās un nobriešanas laiks. Šo periodu var noteikt fenoloģiski – tas sākas līdz ar vārpošanās aizsākumu: tas nozīmē, ka noteiktajā apgabalā tā sākums ir maija pirmajā līdz trešajā dekādē, un tas turpinās, līdz iestājas pilngatavība. Vasaras miežu veģetācijas perioda kopējais ilgums noteiktajā apgabalā ir aptuveni 120 dienu, un šajā laikposmā periods no vārpošanās aizsākuma līdz pilngatavībai vidēji ilgst 44 dienas. Tas nozīmē, ka noteiktajā apgabalā ir lieliski apstākļi ļoti augstas kvalitātes iesala miežu audzēšanai: graudos veidojas optimāls cietes daudzums, kas atbilst iesala ekstrakta saturam – 81,5–82,5 %.

Iesala miežus noteiktajā apgabalā novāc dažas dienas pēc tam, kad tie sasnieguši pilngatavību. Ja miežu ražu novāc laikus, tas ir, pirms lietus sezonas iestāšanās, kas parasti ir jūlija otrajā pusē līdz augusta pirmajā pusē, graudi sasniedz fizioloģisko gatavību, ir veselīgi un lietus nebojāti.

Levický slad kvalitāte ir atkarīga no miežu kvalitātes rādītājiem un iesala iegūšanas tehnoloģiskā procesa. Nelielā nokrišņu daudzuma un augsnes apstākļu dēļ noteiktajā apgabalā graudi izaug lielāki un vienādāki, un tie satur vairāk cietes, tādējādi nodrošinot lielāku iesala iznākumu. Mērcēšanas posmā ir svarīgi, lai graudi būtu vienādā lielumā, lai tie vienādā mērā absorbētu ūdeni un lai tiem būtu vienāds dīgšanas spars, kad tos uzdiedzē pēc bīdāmo pāļu sistēmas.

Alus brūvēšanas meistari, kas dod priekšroku Levický slad iesalam, uzskata, ka tam ir tipisks izskats, krāsa un graudu garša un ka ekstrahējamo vielu sastāvs un olbaltumvielu noārdīšanās pakāpe pozitīvi ietekmē pēc klasiskajiem paņēmieniem brūvēta alus kvalitāti. Šāda veida alum Levický slad ļauj panākt gan to, ka produktam ir vēlamā krāsa un garša, gan vajadzīgo ražošanas efektivitāti.

Apstiprinātas liecības par labības audzēšanas tradīciju apgabalā datējamas ar 19. gadsimtu, kad von Schoeller ģimene ieguldīja nozarē savu kapitālu, un pēc tam dinamiski attīstījās labības audzēšana un ar to saistītā apstrādes rūpniecība, kā rezultātā Budapeštas Fondu biržā pat tika ieviesta minētajiem iesala miežiem atbilstīga atsevišķa kategorija – Tót Árpa. Apgabala specifiku apstiprina ieguldījumi patstāvīgā iesala komerciālā ražošanā 20. gs. otrajā pusē. Gan miežu audzētāji, gan pārstrādātāji šīs iesala ražošanas produktu kopš paša aizsākuma apzīmēja ar slaveno nosaukumu Levický slad. Apstiprinājums tam, ka Levický slad bija kvalitatīvs un ar labu reputāciju jau no paša tā ražošanas sākuma, ir fakts, ka šo produktu eksportēja ne tikai uz lielāko daļu Austrumeiropas un Rietumeiropas valstu, bet arī uz valstīm četros citos kontinentos. Tā kā miežu iesalam netiek rīkoti atsevišķi konkursi, minēto kvalitāti apliecina apbalvojumi, kas par gaišo alu piešķirti galvenokārt ārvalstīs, it īpaši Čehijas konkursu balvas, kā arī apbalvojums European beer star.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(šīs regulas 6. panta 1. punkta otrā daļa)

http://www.upv.sk/swift_data/source/pdf/specifikacie_op_oz/specifikacia_Levicky_slad.pdf

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

---