# Europeiska unionens L 332/2015

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 332 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 58 årgången18 december 2015 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 332

Svensk utgåva

Lagstiftning

58 årgången18 december 2015

---

| Innehållsförteckning | | I   Lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DIREKTIV |
| | * | Rådets direktiv (EU) 2015/2376 av den 8 december 2015 om ändring av direktiv 2011/16/EU vad gäller obligatoriskt automatiskt utbyte av upplysningar i fråga om beskattning | 1 |

Innehållsförteckning

I   Lagstiftningsakter

Sida

DIREKTIV

*

Rådets direktiv (EU) 2015/2376 av den 8 december 2015 om ändring av direktiv 2011/16/EU vad gäller obligatoriskt automatiskt utbyte av upplysningar i fråga om beskattning

1

| | | II   Icke-lagstiftningsakter |
| --- | --- | --- |
| | | INTERNATIONELLA AVTAL |
| | * | Rådets beslut (EU) 2015/2377 av den 26 oktober 2015 om undertecknande på Europeiska unionens vägnar och om provisorisk tillämpning av avtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Palau om undantag från viseringskravet för kortare vistelser | 11 |
| | | Avtal mellan Europeiska unionen och Republiken Palau om undantag från viseringskravet för kortare vistelser | 13 |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2378 av den 15 december 2015 om fastställande av tillämpningsföreskrifter för vissa bestämmelser i rådets direktiv 2011/16/EU om administrativt samarbete i fråga om beskattning och om upphävande av genomförandeförordning (EU) nr 1156/2012 | 19 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2379 av den 16 december 2015 om undantag från förordningarna (EG) nr 2305/2003, (EG) nr 969/2006 och (EG) nr 1067/2008, genomförandeförordning (EU) 2015/2081, förordning (EG) nr 1964/2006, genomförandeförordning (EU) nr 480/2012 och förordning (EG) nr 1918/2006 vad gäller datum för inlämning av ansökningar om importlicenser och för utfärdande av importlicenser under 2016 inom ramen för tullkvoterna för spannmål, ris och olivolja, och om undantag från förordning (EG) nr 951/2006 vad gäller datum för utfärdande av exportlicenser under 2016 inom sektorerna för utomkvotssocker och utomkvotsisoglukos | 46 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2380 av den 16 december 2015 om ändring av förordning (EG) nr 1484/95 vad gäller fastställandet av de representativa priserna inom sektorerna för fjäderfäkött och ägg samt för äggalbumin | 50 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) 2015/2381 av den 17 december 2015 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1059/2003 om inrättande av en gemensam nomenklatur för statistiska territoriella enheter (Nuts) vad gäller inrapportering av tidsserierna för den nya regionala uppdelningen | 52 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2382 av den 17 december 2015 om godkännande av ett preparat av alfa-galaktosidas (EC 3.2.1.22) framställt av Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) och endo-1,4-beta-glukanas (EC 3.2.1.4) framställt av Aspergillus niger (CBS 120604) som fodertillsats för värphöns och för mindre fjäderfäarter som föds upp för värpning (innehavare av godkännandet: Kerry Ingredients and Flavours) (
  1
  ) | 54 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2383 av den 17 december 2015 om ändring av bilaga I till förordning (EG) nr 669/2009 vad gäller förteckningen över foder och livsmedel av icke-animaliskt ursprung som omfattas av strängare offentlig kontroll vid import (
  1
  ) | 57 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2384 av den 17 december 2015 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på viss aluminiumfolie med ursprung i Folkrepubliken Kina och om avslutande av förfarandet beträffande import av viss aluminiumfolie med ursprung i Brasilien till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009 | 63 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2385 av den 17 december 2015 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och om slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av viss aluminiumfolie med ursprung i Ryska federationen | 91 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) 2015/2386 av den 17 december 2015 om registrering av import av armeringsjärn med hög utmattningshållfasthet med ursprung i Folkrepubliken Kina | 111 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2387 av den 17 december 2015 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 114 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2388 av den 17 december 2015 om fastställande av den tilldelningskoefficient som ska tillämpas på de kvantiteter som omfattas av ansökningar om importlicenser som lämnades in under perioden 1–7 december 2015 och om fastställande av de kvantiteter som ska läggas till den kvantitet som fastställts för delperioden 1 april–30 juni 2016 inom ramen för de tullkvoter som öppnats genom förordning (EG) nr 533/2007 för fjäderfäkött | 116 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2389 av den 17 december 2015 om fastställande av den tilldelningskoefficient som ska tillämpas på de kvantiteter som omfattas av ansökningar om importlicenser som lämnades in under perioden 1–7 december 2015 och om fastställande av de kvantiteter som ska läggas till den kvantitet som fastställts för delperioden 1 april–30 juni 2016 inom ramen för de tullkvoter som öppnats genom förordning (EG) nr 1385/2007 för fjäderfäkött | 119 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2390 av den 17 december 2015 om fastställande av tilldelningskoefficienten för de kvantiteter som begärts i ansökningar om importrättigheter som lämnats in under perioden 1–7 december 2015 inom ramen för de tullkvoter som öppnats genom genomförandeförordning (EU) 2015/2078 för fjäderfäkött med ursprung i Ukraina | 122 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2391 av den 17 december 2015 om fastställande av de kvantiteter som ska läggas till den kvantitet som fastställts för delperioden 1 april–30 juni 2016 inom ramen för de tullkvoter som öppnats genom förordning (EG) nr 539/2007 för ägg och äggalbumin | 124 |
| | | DIREKTIV |
| | * | Kommissionens genomförandedirektiv (EU) 2015/2392 av den 17 december 2015 om Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 596/2014 vad gäller rapportering till behöriga myndigheter av faktiska eller potentiella överträdelser av den förordningen | 126 |
| | | BESLUT |
| | * | Rådets beslut (EU, Euratom) 2015/2393 av den 8 december 2015 om ändring av rådets arbetsordning | 133 |
| | * | Rådets beslut (EU) 2015/2394 av den 8 december 2015 om den ståndpunkt som ska intas av medlemsstaterna på Europeiska unionens vägnar gällande de beslut som ska antas av Eurocontrols permanenta kommission vad gäller Eurocontrols roll och uppgifter och om centraliserade tjänster | 136 |
| | * | Rådets genomförandebeslut (EU) 2015/2395 av den 10 december 2015 om ändring av genomförandebeslut 2010/99/EU om bemyndigande för Republiken Litauen att förlänga tillämpningen av en åtgärd som avviker från artikel 193 i direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt | 140 |
| | * | Rådets genomförandebeslut (EU) 2015/2396 av den 10 december 2015 om ändring av genomförandebeslut 2009/1008/EU om bemyndigande för Republiken Lettland att förlänga tillämpningen av en åtgärd som avviker från artikel 193 i direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt | 142 |
| | * | Rådets beslut (EU) 2015/2397 av den 16 december 2015 om utnämning av en spansk ledamot och en spansk suppleant i Regionkommittén | 144 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/2398 av den 17 december 2015 om uppgifter och handlingar avseende en ansökan rörande en fartygsåtervinningsanläggning i ett tredjeland vilka ska upptas i den europeiska förteckningen över fartygsåtervinningsanläggningar (
  1
  ) | 145 |

II   Icke-lagstiftningsakter

INTERNATIONELLA AVTAL

*

Rådets beslut (EU) 2015/2377 av den 26 oktober 2015 om undertecknande på Europeiska unionens vägnar och om provisorisk tillämpning av avtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Palau om undantag från viseringskravet för kortare vistelser

11

Avtal mellan Europeiska unionen och Republiken Palau om undantag från viseringskravet för kortare vistelser

13

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2378 av den 15 december 2015 om fastställande av tillämpningsföreskrifter för vissa bestämmelser i rådets direktiv 2011/16/EU om administrativt samarbete i fråga om beskattning och om upphävande av genomförandeförordning (EU) nr 1156/2012

19

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2379 av den 16 december 2015 om undantag från förordningarna (EG) nr 2305/2003, (EG) nr 969/2006 och (EG) nr 1067/2008, genomförandeförordning (EU) 2015/2081, förordning (EG) nr 1964/2006, genomförandeförordning (EU) nr 480/2012 och förordning (EG) nr 1918/2006 vad gäller datum för inlämning av ansökningar om importlicenser och för utfärdande av importlicenser under 2016 inom ramen för tullkvoterna för spannmål, ris och olivolja, och om undantag från förordning (EG) nr 951/2006 vad gäller datum för utfärdande av exportlicenser under 2016 inom sektorerna för utomkvotssocker och utomkvotsisoglukos

46

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2380 av den 16 december 2015 om ändring av förordning (EG) nr 1484/95 vad gäller fastställandet av de representativa priserna inom sektorerna för fjäderfäkött och ägg samt för äggalbumin

50

*

Kommissionens förordning (EU) 2015/2381 av den 17 december 2015 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1059/2003 om inrättande av en gemensam nomenklatur för statistiska territoriella enheter (Nuts) vad gäller inrapportering av tidsserierna för den nya regionala uppdelningen

52

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2382 av den 17 december 2015 om godkännande av ett preparat av alfa-galaktosidas (EC 3.2.1.22) framställt av Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) och endo-1,4-beta-glukanas (EC 3.2.1.4) framställt av Aspergillus niger (CBS 120604) som fodertillsats för värphöns och för mindre fjäderfäarter som föds upp för värpning (innehavare av godkännandet: Kerry Ingredients and Flavours) (
  1
  )

Saccharomyces cerevisiae

Aspergillus niger

1

54

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2383 av den 17 december 2015 om ändring av bilaga I till förordning (EG) nr 669/2009 vad gäller förteckningen över foder och livsmedel av icke-animaliskt ursprung som omfattas av strängare offentlig kontroll vid import (
  1
  )

1

57

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2384 av den 17 december 2015 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på viss aluminiumfolie med ursprung i Folkrepubliken Kina och om avslutande av förfarandet beträffande import av viss aluminiumfolie med ursprung i Brasilien till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009

63

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2385 av den 17 december 2015 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och om slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av viss aluminiumfolie med ursprung i Ryska federationen

91

*

Kommissionens förordning (EU) 2015/2386 av den 17 december 2015 om registrering av import av armeringsjärn med hög utmattningshållfasthet med ursprung i Folkrepubliken Kina

111

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2387 av den 17 december 2015 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

114

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2388 av den 17 december 2015 om fastställande av den tilldelningskoefficient som ska tillämpas på de kvantiteter som omfattas av ansökningar om importlicenser som lämnades in under perioden 1–7 december 2015 och om fastställande av de kvantiteter som ska läggas till den kvantitet som fastställts för delperioden 1 april–30 juni 2016 inom ramen för de tullkvoter som öppnats genom förordning (EG) nr 533/2007 för fjäderfäkött

116

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2389 av den 17 december 2015 om fastställande av den tilldelningskoefficient som ska tillämpas på de kvantiteter som omfattas av ansökningar om importlicenser som lämnades in under perioden 1–7 december 2015 och om fastställande av de kvantiteter som ska läggas till den kvantitet som fastställts för delperioden 1 april–30 juni 2016 inom ramen för de tullkvoter som öppnats genom förordning (EG) nr 1385/2007 för fjäderfäkött

119

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2390 av den 17 december 2015 om fastställande av tilldelningskoefficienten för de kvantiteter som begärts i ansökningar om importrättigheter som lämnats in under perioden 1–7 december 2015 inom ramen för de tullkvoter som öppnats genom genomförandeförordning (EU) 2015/2078 för fjäderfäkött med ursprung i Ukraina

122

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2391 av den 17 december 2015 om fastställande av de kvantiteter som ska läggas till den kvantitet som fastställts för delperioden 1 april–30 juni 2016 inom ramen för de tullkvoter som öppnats genom förordning (EG) nr 539/2007 för ägg och äggalbumin

124

DIREKTIV

*

Kommissionens genomförandedirektiv (EU) 2015/2392 av den 17 december 2015 om Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 596/2014 vad gäller rapportering till behöriga myndigheter av faktiska eller potentiella överträdelser av den förordningen

126

BESLUT

*

Rådets beslut (EU, Euratom) 2015/2393 av den 8 december 2015 om ändring av rådets arbetsordning

133

*

Rådets beslut (EU) 2015/2394 av den 8 december 2015 om den ståndpunkt som ska intas av medlemsstaterna på Europeiska unionens vägnar gällande de beslut som ska antas av Eurocontrols permanenta kommission vad gäller Eurocontrols roll och uppgifter och om centraliserade tjänster

136

*

Rådets genomförandebeslut (EU) 2015/2395 av den 10 december 2015 om ändring av genomförandebeslut 2010/99/EU om bemyndigande för Republiken Litauen att förlänga tillämpningen av en åtgärd som avviker från artikel 193 i direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt

140

*

Rådets genomförandebeslut (EU) 2015/2396 av den 10 december 2015 om ändring av genomförandebeslut 2009/1008/EU om bemyndigande för Republiken Lettland att förlänga tillämpningen av en åtgärd som avviker från artikel 193 i direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt

142

*

Rådets beslut (EU) 2015/2397 av den 16 december 2015 om utnämning av en spansk ledamot och en spansk suppleant i Regionkommittén

144

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/2398 av den 17 december 2015 om uppgifter och handlingar avseende en ansökan rörande en fartygsåtervinningsanläggning i ett tredjeland vilka ska upptas i den europeiska förteckningen över fartygsåtervinningsanläggningar (
  1
  )

1

145

| | | Rättelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Rättelse till rådets beslut (Gusp) 2015/1835 av den 12 oktober 2015 om Europeiska försvarsbyråns stadga, säte och verksamhetsregler ( EUT L 266, 13.10.2015 ) | 156 |
| | * | Rättelse till Europeiska centralbankens riktlinje (EU) 2015/1938 av den 27 augusti 2015 om ändring av Europeiska centralbankens riktlinje (EU) 2015/510 om genomförandet av Eurosystemets penningpolitiska ramverk (ECB/2015/27) ( EUT L 282, 28.10.2015 ) | 158 |

Rättelser

*

Rättelse till rådets beslut (Gusp) 2015/1835 av den 12 oktober 2015 om Europeiska försvarsbyråns stadga, säte och verksamhetsregler ( EUT L 266, 13.10.2015 )

( EUT L 266, 13.10.2015 )

156

*

Rättelse till Europeiska centralbankens riktlinje (EU) 2015/1938 av den 27 augusti 2015 om ändring av Europeiska centralbankens riktlinje (EU) 2015/510 om genomförandet av Eurosystemets penningpolitiska ramverk (ECB/2015/27) ( EUT L 282, 28.10.2015 )

( EUT L 282, 28.10.2015 )

158

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Lagstiftningsakter

DIREKTIV

| 18.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 332/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 332/1

---

RÅDETS DIREKTIV (EU) 2015/2376

av den 8 december 2015

om ändring av direktiv 2011/16/EU vad gäller obligatoriskt automatiskt utbyte av upplysningar i fråga om beskattning

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 115,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europaparlamentets yttrande (1),

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (2),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (3),

i enlighet med ett särskilt lagstiftningsförfarande, och

av följande skäl:

| (1) | Gränsöverskridande skatteflykt, aggressiv skatteplanering och skadlig skattekonkurrens har blivit ett allt större problem och en betydande källa till oro inom unionen och på global nivå. Urholkning av skattebasen minskar väsentligt de nationella skatteintäkterna, vilket hindrar medlemsstaterna från att genomföra en tillväxtvänlig skattepolitik. Utfärdandet av förhandsbesked i skattefrågor, vilka underlättar en konsekvent och transparent tillämpning av lagstiftningen, är brukligt också inom unionen. Att göra skattelagstiftningen tydligare för skattebetalarna kan uppmuntra till investeringar och till efterlevnad av lagstiftningen genom att företagen får rättslig säkerhet och kan därför befrämja målet att vidareutveckla unionens inre marknad utifrån de principer och friheter som fördragen bygger på. De skattebesked som avser skattedrivna strukturer har emellertid i vissa fall lett till en låg beskattningsnivå av artificiellt höga inkomster i det land som utfärdar, ändrar eller förnyar förhandsbeskedet och till artificiellt låga inkomster som ska beskattas i andra berörda länder. Större transparens är därför en brådskande nödvändighet. De verktyg och mekanismer som införts genom rådets direktiv 2011/16/EU (4) måste förstärkas för att man ska kunna uppnå detta. |
| --- | --- |

(1)

Gränsöverskridande skatteflykt, aggressiv skatteplanering och skadlig skattekonkurrens har blivit ett allt större problem och en betydande källa till oro inom unionen och på global nivå. Urholkning av skattebasen minskar väsentligt de nationella skatteintäkterna, vilket hindrar medlemsstaterna från att genomföra en tillväxtvänlig skattepolitik. Utfärdandet av förhandsbesked i skattefrågor, vilka underlättar en konsekvent och transparent tillämpning av lagstiftningen, är brukligt också inom unionen. Att göra skattelagstiftningen tydligare för skattebetalarna kan uppmuntra till investeringar och till efterlevnad av lagstiftningen genom att företagen får rättslig säkerhet och kan därför befrämja målet att vidareutveckla unionens inre marknad utifrån de principer och friheter som fördragen bygger på. De skattebesked som avser skattedrivna strukturer har emellertid i vissa fall lett till en låg beskattningsnivå av artificiellt höga inkomster i det land som utfärdar, ändrar eller förnyar förhandsbeskedet och till artificiellt låga inkomster som ska beskattas i andra berörda länder. Större transparens är därför en brådskande nödvändighet. De verktyg och mekanismer som införts genom rådets direktiv 2011/16/EU (4) måste förstärkas för att man ska kunna uppnå detta.

| (2) | I sina slutsatser av den 18 december 2014 underströk Europeiska rådet det akuta behovet av att främja insatserna i kampen mot skatteflykt och aggressiv skatteplanering, både globalt och på unionsnivå. Europeiska rådet, som framhöll betydelsen av öppenhet, välkomnade kommissionens avsikt att lägga fram ett förslag om automatiskt informationsutbyte avseende förhandsbesked i skattefrågor i unionen. |
| --- | --- |

(2)

I sina slutsatser av den 18 december 2014 underströk Europeiska rådet det akuta behovet av att främja insatserna i kampen mot skatteflykt och aggressiv skatteplanering, både globalt och på unionsnivå. Europeiska rådet, som framhöll betydelsen av öppenhet, välkomnade kommissionens avsikt att lägga fram ett förslag om automatiskt informationsutbyte avseende förhandsbesked i skattefrågor i unionen.

| (3) | I direktiv 2011/16/EU föreskrivs obligatoriskt utbyte av upplysningar utan föregående begäran mellan medlemsstater i fem specifika fall och med vissa tidsfrister. Utbyte av upplysningar utan föregående begäran i fall där den behöriga myndigheten i en medlemsstat har skäl att anta att det kan uppstå ett skattebortfall i en annan medlemsstat är redan tillämpligt för förhandsbesked i skattefrågor som en medlemsstat utfärdar, ändrar eller förnyar till en specifik skattebetalare avseende tolkning eller tillämpning av skattebestämmelser i framtiden och som har ett gränsöverskridande inslag. |
| --- | --- |

(3)

I direktiv 2011/16/EU föreskrivs obligatoriskt utbyte av upplysningar utan föregående begäran mellan medlemsstater i fem specifika fall och med vissa tidsfrister. Utbyte av upplysningar utan föregående begäran i fall där den behöriga myndigheten i en medlemsstat har skäl att anta att det kan uppstå ett skattebortfall i en annan medlemsstat är redan tillämpligt för förhandsbesked i skattefrågor som en medlemsstat utfärdar, ändrar eller förnyar till en specifik skattebetalare avseende tolkning eller tillämpning av skattebestämmelser i framtiden och som har ett gränsöverskridande inslag.

| (4) | Ett effektivt utbyte av upplysningar utan föregående begäran avseende förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor och förhandsbesked om prissättning förhindras av flera betydande praktiska svårigheter, till exempel av att den utfärdande medlemsstaten själv får besluta om vilka andra medlemsstater som bör informeras. Därför bör de upplysningar som utbyts, när så är lämpligt, vara tillgängliga för alla övriga medlemsstater. |
| --- | --- |

(4)

Ett effektivt utbyte av upplysningar utan föregående begäran avseende förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor och förhandsbesked om prissättning förhindras av flera betydande praktiska svårigheter, till exempel av att den utfärdande medlemsstaten själv får besluta om vilka andra medlemsstater som bör informeras. Därför bör de upplysningar som utbyts, när så är lämpligt, vara tillgängliga för alla övriga medlemsstater.

| (5) | Det automatiska utbytet av förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor samt förhandsbesked om prissättning som utfärdas, ändras eller förnyas till en särskild person eller grupp av personer och som den personen eller gruppen av personer har rätt att förlita sig på bör omfatta alla materiella former (oberoende av om beskeden är bindande eller icke-bindande och av hur de har utfärdats). |
| --- | --- |

(5)

Det automatiska utbytet av förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor samt förhandsbesked om prissättning som utfärdas, ändras eller förnyas till en särskild person eller grupp av personer och som den personen eller gruppen av personer har rätt att förlita sig på bör omfatta alla materiella former (oberoende av om beskeden är bindande eller icke-bindande och av hur de har utfärdats).

| (6) | Direktiv 2011/16/EU bör i rättssäkerhetssyfte ändras genom att det införs en lämplig definition av förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor samt av förhandsbesked om prissättning. Dessa definitioner bör vara tillräckligt breda för att omfatta en mängd olika situationer, inbegripet men inte begränsat till följande typer av förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor och förhandsbesked om prissättning:






  — | Unilaterala förhandsbesked och/eller -beslut om prissättning. |
| --- | --- | --- |

(6)

Direktiv 2011/16/EU bör i rättssäkerhetssyfte ändras genom att det införs en lämplig definition av förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor samt av förhandsbesked om prissättning. Dessa definitioner bör vara tillräckligt breda för att omfatta en mängd olika situationer, inbegripet men inte begränsat till följande typer av förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor och förhandsbesked om prissättning:

—

Unilaterala förhandsbesked och/eller -beslut om prissättning.

| — | Bilaterala eller multilaterala förhandsbesked och -beslut om prissättning. |
| --- | --- |

—

Bilaterala eller multilaterala förhandsbesked och -beslut om prissättning.

| — | Besked eller beslut som fastställer förekomst eller avsaknad av ett fast driftställe. |
| --- | --- |

—

Besked eller beslut som fastställer förekomst eller avsaknad av ett fast driftställe.

| — | Besked eller beslut som fastställer förekomst eller avsaknad av omständigheter som kan komma att påverka skattebasen för ett fast driftställe. |
| --- | --- |

—

Besked eller beslut som fastställer förekomst eller avsaknad av omständigheter som kan komma att påverka skattebasen för ett fast driftställe.

| — | Besked eller beslut om fastställande av en hybridenhets skattemässiga status i en medlemsstat som avser en person som har sin hemvist i en annan jurisdiktion. |
| --- | --- |

—

Besked eller beslut om fastställande av en hybridenhets skattemässiga status i en medlemsstat som avser en person som har sin hemvist i en annan jurisdiktion.

| — | Besked eller beslut om bedömningsgrund för avskrivning av en tillgång i en medlemsstat som har förvärvats av ett koncernföretag i en annan jurisdiktion. |
| --- | --- |

—

Besked eller beslut om bedömningsgrund för avskrivning av en tillgång i en medlemsstat som har förvärvats av ett koncernföretag i en annan jurisdiktion.

| (7) | Skattebetalare har rätt att förlita sig på förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor eller förhandsbesked om prissättning under exempelvis skatteprocesser eller skatterevisioner, under förutsättning att de omständigheter som ligger till grund för förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor eller förhandsbesked om prissättning har presenterats korrekt och att skattebetalarna följer villkoren i förhandsbeskeden i gränsöverskridande skattefrågor eller förhandsbeskedet om prissättning. |
| --- | --- |

(7)

Skattebetalare har rätt att förlita sig på förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor eller förhandsbesked om prissättning under exempelvis skatteprocesser eller skatterevisioner, under förutsättning att de omständigheter som ligger till grund för förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor eller förhandsbesked om prissättning har presenterats korrekt och att skattebetalarna följer villkoren i förhandsbeskeden i gränsöverskridande skattefrågor eller förhandsbeskedet om prissättning.

| (8) | Medlemsstaterna kommer att utbyta upplysningar oavsett om skattebetalaren följer villkoren i förhandsbeskedet i gränsöverskridande skattefrågor eller förhandsbeskedet om prissättning. |
| --- | --- |

(8)

Medlemsstaterna kommer att utbyta upplysningar oavsett om skattebetalaren följer villkoren i förhandsbeskedet i gränsöverskridande skattefrågor eller förhandsbeskedet om prissättning.

| (9) | Lämnandet av upplysningar bör inte leda till att en affärshemlighet, företagshemlighet, yrkeshemlighet eller ett i näringsverksamhet använt förfaringssätt röjs eller till att upplysningar lämnas vilket skulle strida mot allmän ordning. |
| --- | --- |

(9)

Lämnandet av upplysningar bör inte leda till att en affärshemlighet, företagshemlighet, yrkeshemlighet eller ett i näringsverksamhet använt förfaringssätt röjs eller till att upplysningar lämnas vilket skulle strida mot allmän ordning.

| (10) | För att man ska kunna dra fördel av ett obligatoriskt automatiskt utbyte av förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor och förhandsbesked om prissättning bör upplysningarna lämnas omgående efter det att de har utfärdats, ändrats eller förnyats, och regelbundna intervaller bör därför fastställas för lämnandet av upplysningar. Av samma skäl är det också lämpligt att föreskriva ett obligatoriskt automatiskt utbyte av förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor och förhandsbesked om prissättning som har utfärdats, ändrats eller förnyats inom en period med början fem år före den dag då detta direktiv börjar tillämpas och som fortfarande är giltiga den 1 januari 2014. Särskilda personer eller grupper av personer med en årlig nettoomsättning för hela gruppen på mindre än 40 000 000 EUR kan emellertid, på vissa villkor, undantas från ett sådant obligatoriskt automatiskt utbyte. |
| --- | --- |

(10)

För att man ska kunna dra fördel av ett obligatoriskt automatiskt utbyte av förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor och förhandsbesked om prissättning bör upplysningarna lämnas omgående efter det att de har utfärdats, ändrats eller förnyats, och regelbundna intervaller bör därför fastställas för lämnandet av upplysningar. Av samma skäl är det också lämpligt att föreskriva ett obligatoriskt automatiskt utbyte av förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor och förhandsbesked om prissättning som har utfärdats, ändrats eller förnyats inom en period med början fem år före den dag då detta direktiv börjar tillämpas och som fortfarande är giltiga den 1 januari 2014. Särskilda personer eller grupper av personer med en årlig nettoomsättning för hela gruppen på mindre än 40 000 000 EUR kan emellertid, på vissa villkor, undantas från ett sådant obligatoriskt automatiskt utbyte.

| (11) | Av rättssäkerhetsskäl är det lämpligt att från det obligatoriska automatiska utbytet, på mycket strikta villkor, undanta bilaterala eller multilaterala förhandsbesked om prissättning med tredjeländer till följd av befintliga internationella avtal med dessa länder, när det enligt bestämmelserna i dessa avtal inte är tillåtet att röja upplysningar som har mottagits i enlighet med avtalet i fråga till ett tredjeland. I dessa fall bör man dock i stället utbyta de upplysningar som avses i artikel 8a.6 och som gäller en begäran som leder till utfärdandet av sådana bilaterala eller multilaterala förhandsbesked om prissättning. I sådana fall bör de upplysningar som lämnas därför innehålla en uppgift om att de tillhandahålls på grundval av en sådan begäran. |
| --- | --- |

(11)

Av rättssäkerhetsskäl är det lämpligt att från det obligatoriska automatiska utbytet, på mycket strikta villkor, undanta bilaterala eller multilaterala förhandsbesked om prissättning med tredjeländer till följd av befintliga internationella avtal med dessa länder, när det enligt bestämmelserna i dessa avtal inte är tillåtet att röja upplysningar som har mottagits i enlighet med avtalet i fråga till ett tredjeland. I dessa fall bör man dock i stället utbyta de upplysningar som avses i artikel 8a.6 och som gäller en begäran som leder till utfärdandet av sådana bilaterala eller multilaterala förhandsbesked om prissättning. I sådana fall bör de upplysningar som lämnas därför innehålla en uppgift om att de tillhandahålls på grundval av en sådan begäran.

| (12) | Det obligatoriska automatiska utbytet av förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor och förhandsbesked om prissättning bör i varje enskilt fall omfatta lämnande av en viss uppsättning grundläggande upplysningar som blir tillgängliga för samtliga medlemsstater. Kommissionen bör ges befogenhet att anta de praktiska arrangemang som är nödvändiga för att standardisera lämnandet av sådana upplysningar enligt det förfarande som fastställs i direktiv 2011/16/EU (inbegripet kommittén för administrativt samarbete i fråga om beskattning) för att fastställa ett standardformulär som ska användas vid utbytet av upplysningar. Detta förfarande bör också användas vid antagandet av ytterligare praktiska arrangemang för genomförande av utbytet av upplysningar, till exempel närmare uppgifter om de språkliga krav som är tillämpliga på utbytet av upplysningar med hjälp av detta standardformulär. |
| --- | --- |

(12)

Det obligatoriska automatiska utbytet av förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor och förhandsbesked om prissättning bör i varje enskilt fall omfatta lämnande av en viss uppsättning grundläggande upplysningar som blir tillgängliga för samtliga medlemsstater. Kommissionen bör ges befogenhet att anta de praktiska arrangemang som är nödvändiga för att standardisera lämnandet av sådana upplysningar enligt det förfarande som fastställs i direktiv 2011/16/EU (inbegripet kommittén för administrativt samarbete i fråga om beskattning) för att fastställa ett standardformulär som ska användas vid utbytet av upplysningar. Detta förfarande bör också användas vid antagandet av ytterligare praktiska arrangemang för genomförande av utbytet av upplysningar, till exempel närmare uppgifter om de språkliga krav som är tillämpliga på utbytet av upplysningar med hjälp av detta standardformulär.

| (13) | Vid utarbetandet av ett sådant standardformulär för obligatoriskt automatiskt utbyte av upplysningar är det lämpligt att ta hänsyn till det arbete som utförs vid OECD:s forum för skadlig skattepraxis, där man håller på att utarbeta ett standardformulär för utbytet av upplysningar i samband med handlingsplanen för skattebaserosion och flyttning av vinster. Det är också lämpligt att samarbeta nära med OECD på ett samordnat sätt och inte endast inom ramen för utarbetandet av ett sådant standardformulär för obligatoriskt automatiskt utbyte av upplysningar. Slutmålet bör vara lika villkor på global nivå, och unionen bör inta en ledande roll genom att verka för ett tämligen brett tillämpningsområde för de upplysningar om förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor och förhandsbesked om prissättning som ska utbytas automatiskt. |
| --- | --- |

(13)

Vid utarbetandet av ett sådant standardformulär för obligatoriskt automatiskt utbyte av upplysningar är det lämpligt att ta hänsyn till det arbete som utförs vid OECD:s forum för skadlig skattepraxis, där man håller på att utarbeta ett standardformulär för utbytet av upplysningar i samband med handlingsplanen för skattebaserosion och flyttning av vinster. Det är också lämpligt att samarbeta nära med OECD på ett samordnat sätt och inte endast inom ramen för utarbetandet av ett sådant standardformulär för obligatoriskt automatiskt utbyte av upplysningar. Slutmålet bör vara lika villkor på global nivå, och unionen bör inta en ledande roll genom att verka för ett tämligen brett tillämpningsområde för de upplysningar om förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor och förhandsbesked om prissättning som ska utbytas automatiskt.

| (14) | Medlemsstaterna bör utbyta grundläggande upplysningar, och en begränsad uppsättning grundläggande upplysningar bör även lämnas till kommissionen. Detta bör ge kommissionen möjlighet att närsomhelst övervaka och bedöma tillämpningen av det obligatoriska automatiska utbytet av upplysningar om gränsöverskridande förhandsbesked i skattefrågor och förhandsbesked om prissättning. De upplysningar som kommissionen mottar bör dock inte användas i några andra syften. Lämnandet av sådana upplysningar skulle dessutom inte befria en medlemsstat från skyldigheten att rapportera alla former av statligt stöd till kommissionen. |
| --- | --- |

(14)

Medlemsstaterna bör utbyta grundläggande upplysningar, och en begränsad uppsättning grundläggande upplysningar bör även lämnas till kommissionen. Detta bör ge kommissionen möjlighet att närsomhelst övervaka och bedöma tillämpningen av det obligatoriska automatiska utbytet av upplysningar om gränsöverskridande förhandsbesked i skattefrågor och förhandsbesked om prissättning. De upplysningar som kommissionen mottar bör dock inte användas i några andra syften. Lämnandet av sådana upplysningar skulle dessutom inte befria en medlemsstat från skyldigheten att rapportera alla former av statligt stöd till kommissionen.

| (15) | Återkoppling från den mottagande medlemsstaten till den medlemsstat som översänder upplysningar är ett nödvändigt inslag i ett effektivt fungerande system för automatiskt utbyte av upplysningar. Det är därför lämpligt att betona att medlemsstaternas behöriga myndigheter en gång om året bör ge återkoppling om det automatiska utbytet av upplysningar till övriga berörda medlemsstater. I praktiken bör denna obligatoriska återkoppling åstadkommas genom bilaterala överenskommelser. |
| --- | --- |

(15)

Återkoppling från den mottagande medlemsstaten till den medlemsstat som översänder upplysningar är ett nödvändigt inslag i ett effektivt fungerande system för automatiskt utbyte av upplysningar. Det är därför lämpligt att betona att medlemsstaternas behöriga myndigheter en gång om året bör ge återkoppling om det automatiska utbytet av upplysningar till övriga berörda medlemsstater. I praktiken bör denna obligatoriska återkoppling åstadkommas genom bilaterala överenskommelser.

| (16) | Efter det obligatoriska automatiska utbytet av upplysningar enligt detta direktiv bör en medlemsstat vid behov kunna förlita sig på artikel 5 i direktiv 2011/16/EU vad gäller utbyte av upplysningar på begäran för att erhålla kompletterande upplysningar, inbegripet den fullständiga texten till förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor eller förhandsbesked om prissättning, från den medlemsstat som har utfärdat sådana besked. |
| --- | --- |

(16)

Efter det obligatoriska automatiska utbytet av upplysningar enligt detta direktiv bör en medlemsstat vid behov kunna förlita sig på artikel 5 i direktiv 2011/16/EU vad gäller utbyte av upplysningar på begäran för att erhålla kompletterande upplysningar, inbegripet den fullständiga texten till förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor eller förhandsbesked om prissättning, från den medlemsstat som har utfärdat sådana besked.

| (17) | Det är lämpligt att erinra om att artikel 21.4 i direktiv 2011/16/EU reglerar de språk- och översättningskrav som är tillämpliga på en begäran om samarbete, inbegripet begäran om delgivning, och bifogade dokument. Denna bestämmelse bör även vara tillämplig i de fall där medlemsstaterna begär ytterligare upplysningar efter det obligatoriska automatiska utbytet av grundläggande upplysningar om förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor och förhandsbesked om prissättning. |
| --- | --- |

(17)

Det är lämpligt att erinra om att artikel 21.4 i direktiv 2011/16/EU reglerar de språk- och översättningskrav som är tillämpliga på en begäran om samarbete, inbegripet begäran om delgivning, och bifogade dokument. Denna bestämmelse bör även vara tillämplig i de fall där medlemsstaterna begär ytterligare upplysningar efter det obligatoriska automatiska utbytet av grundläggande upplysningar om förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor och förhandsbesked om prissättning.

| (18) | Medlemsstaterna bör vidta alla rimliga åtgärder för att undanröja alla hinder för ett effektivt och bredast möjligt, obligatoriskt automatiskt utbyte av upplysningar om förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor och förhandsbesked om prissättning. |
| --- | --- |

(18)

Medlemsstaterna bör vidta alla rimliga åtgärder för att undanröja alla hinder för ett effektivt och bredast möjligt, obligatoriskt automatiskt utbyte av upplysningar om förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor och förhandsbesked om prissättning.

| (19) | För att främja ett effektivt utnyttjande av resurserna, underlätta utbytet av upplysningar och undvika att medlemsstaterna var och en behöver utveckla sina system för att lagra upplysningar bör det särskilt upprättas en central katalog som är tillgänglig för samtliga medlemsstater och kommissionen och där medlemsstaterna kan lägga upp och lagra upplysningar i stället för att utbyta dessa upplysningar via ett säkrat e-postsystem. De praktiska arrangemang som är nödvändiga för att upprätta en sådan katalog bör antas av kommissionen i enlighet med det förfarande som avses i artikel 26.2 i direktiv 2011/16/EU. |
| --- | --- |

(19)

För att främja ett effektivt utnyttjande av resurserna, underlätta utbytet av upplysningar och undvika att medlemsstaterna var och en behöver utveckla sina system för att lagra upplysningar bör det särskilt upprättas en central katalog som är tillgänglig för samtliga medlemsstater och kommissionen och där medlemsstaterna kan lägga upp och lagra upplysningar i stället för att utbyta dessa upplysningar via ett säkrat e-postsystem. De praktiska arrangemang som är nödvändiga för att upprätta en sådan katalog bör antas av kommissionen i enlighet med det förfarande som avses i artikel 26.2 i direktiv 2011/16/EU.

| (20) | Med hänsyn till arten och omfattningen av de förändringar som införs genom rådets direktiv 2014/107/EU (5) och detta direktiv bör tidsplanen för inlämnandet av upplysningar, statistik och rapporter enligt direktiv 2011/16/EU förlängas. En sådan förlängning bör säkerställa att de upplysningar som ska lämnas kan återspegla erfarenheterna från dessa förändringar. Förlängningen bör gälla såväl statistik och andra upplysningar som medlemsstaterna ska lämna in före den 1 januari 2018 som den rapport och i förekommande fall det förslag som kommissionen ska lämna in före den 1 januari 2019. |
| --- | --- |

(20)

Med hänsyn till arten och omfattningen av de förändringar som införs genom rådets direktiv 2014/107/EU (5) och detta direktiv bör tidsplanen för inlämnandet av upplysningar, statistik och rapporter enligt direktiv 2011/16/EU förlängas. En sådan förlängning bör säkerställa att de upplysningar som ska lämnas kan återspegla erfarenheterna från dessa förändringar. Förlängningen bör gälla såväl statistik och andra upplysningar som medlemsstaterna ska lämna in före den 1 januari 2018 som den rapport och i förekommande fall det förslag som kommissionen ska lämna in före den 1 januari 2019.

| (21) | Gällande sekretessbestämmelser bör ändras för att återspegla det faktum att det obligatoriska automatiska utbytet av upplysningar har utvidgats till att omfatta förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor och förhandsbesked om prissättning. |
| --- | --- |

(21)

Gällande sekretessbestämmelser bör ändras för att återspegla det faktum att det obligatoriska automatiska utbytet av upplysningar har utvidgats till att omfatta förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor och förhandsbesked om prissättning.

| (22) | Detta direktiv står i överensstämmelse med de grundläggande rättigheter och de principer som erkänns särskilt i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Detta direktiv eftersträvar särskilt att säkerställa full respekt för rätten till skydd av personuppgifter samt näringsfriheten. |
| --- | --- |

(22)

Detta direktiv står i överensstämmelse med de grundläggande rättigheter och de principer som erkänns särskilt i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Detta direktiv eftersträvar särskilt att säkerställa full respekt för rätten till skydd av personuppgifter samt näringsfriheten.

| (23) | Eftersom målet för detta direktiv, nämligen ett effektivt administrativt samarbete mellan medlemsstaterna under förutsättningar som är förenliga med en väl fungerande inre marknad, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, på grund av den enhetlighet och ändamålsenlighet som krävs, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

(23)

Eftersom målet för detta direktiv, nämligen ett effektivt administrativt samarbete mellan medlemsstaterna under förutsättningar som är förenliga med en väl fungerande inre marknad, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, på grund av den enhetlighet och ändamålsenlighet som krävs, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.

| (24) | Direktiv 2011/16/EU bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(24)

Direktiv 2011/16/EU bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Direktiv 2011/16/EU ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 3 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 9 ska ersättas med följande:
  ”9.   
  automatiskt utbyte
  :






  a) | vid tillämpning av artiklarna 8.1 och 8a, systematiskt lämnande av på förhand bestämda upplysningar till en annan medlemsstat, utan föregående begäran, med i förväg fastställda regelbundna intervaller; med tillgängliga upplysningar enligt artikel 8.1 avses upplysningar i skattemyndigheternas akter i den medlemsstat som lämnar informationen vilka kan inhämtas i enlighet med förfarandena för insamling och behandling av upplysningar i den medlemsstaten, |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Artikel 3 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 9 ska ersättas med följande:

”9.   
  automatiskt utbyte
  :

a)

vid tillämpning av artiklarna 8.1 och 8a, systematiskt lämnande av på förhand bestämda upplysningar till en annan medlemsstat, utan föregående begäran, med i förväg fastställda regelbundna intervaller; med tillgängliga upplysningar enligt artikel 8.1 avses upplysningar i skattemyndigheternas akter i den medlemsstat som lämnar informationen vilka kan inhämtas i enlighet med förfarandena för insamling och behandling av upplysningar i den medlemsstaten,

| b) | vid tillämpning av artikel 8.3a, systematiskt lämnande av på förhand bestämda upplysningar om personer med hemvist i andra medlemsstater till den relevanta hemvistmedlemsstaten, utan föregående begäran, med i förväg fastställda regelbundna intervaller; i artiklarna 8.3a, 8.7a, 21.2, 25.2 och 25.3 ska alla begrepp som har stor begynnelsebokstav ha den betydelse som de har enligt motsvarande definitioner i bilaga I. |
| --- | --- |

b)

vid tillämpning av artikel 8.3a, systematiskt lämnande av på förhand bestämda upplysningar om personer med hemvist i andra medlemsstater till den relevanta hemvistmedlemsstaten, utan föregående begäran, med i förväg fastställda regelbundna intervaller; i artiklarna 8.3a, 8.7a, 21.2, 25.2 och 25.3 ska alla begrepp som har stor begynnelsebokstav ha den betydelse som de har enligt motsvarande definitioner i bilaga I.

| c) | vid tillämpning av alla andra bestämmelser i detta direktiv än artiklarna 8.1, 8.3a och 8a, systematiskt lämnande av på förhand bestämda upplysningar enlighet med leden a och b i denna punkt.” |
| --- | --- |

c)

vid tillämpning av alla andra bestämmelser i detta direktiv än artiklarna 8.1, 8.3a och 8a, systematiskt lämnande av på förhand bestämda upplysningar enlighet med leden a och b i denna punkt.”

| b) | Följande punkter ska läggas till:






  ”14. | förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor: varje avtal, meddelande eller varje annat instrument eller åtgärd med liknande effekter, inbegripet sådana som utfärdas, ändras eller förnyas i samband med en skatterevision och som






  a) | utfärdas, ändras eller förnyas av regeringen eller skattemyndigheten i en medlemsstat, eller av medlemsstatens territoriella eller administrativa underenheter, inbegripet lokala myndigheter, eller på deras vägnar, oavsett om det faktiskt används eller inte, |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Följande punkter ska läggas till:

”14.

förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor: varje avtal, meddelande eller varje annat instrument eller åtgärd med liknande effekter, inbegripet sådana som utfärdas, ändras eller förnyas i samband med en skatterevision och som

a)

utfärdas, ändras eller förnyas av regeringen eller skattemyndigheten i en medlemsstat, eller av medlemsstatens territoriella eller administrativa underenheter, inbegripet lokala myndigheter, eller på deras vägnar, oavsett om det faktiskt används eller inte,

| b) | utfärdas, ändras eller förnyas till en viss person eller grupp av personer och som den personen eller gruppen av personer har rätt att förlita sig på, |
| --- | --- |

b)

utfärdas, ändras eller förnyas till en viss person eller grupp av personer och som den personen eller gruppen av personer har rätt att förlita sig på,

| c) | avser tolkning eller tillämpning av en rättslig eller administrativ bestämmelse som rör administration eller verkställighet av nationell lagstiftning rörande skatter i en medlemsstat eller dess territoriella eller administrativa underenheter, inbegripet lokala myndigheter, |
| --- | --- |

c)

avser tolkning eller tillämpning av en rättslig eller administrativ bestämmelse som rör administration eller verkställighet av nationell lagstiftning rörande skatter i en medlemsstat eller dess territoriella eller administrativa underenheter, inbegripet lokala myndigheter,

| d) | avser en gränsöverskridande transaktion eller frågan om huruvida den verksamhet som bedrivs av en person i en annan jurisdiktion utgör ett fast driftsställe och |
| --- | --- |

d)

avser en gränsöverskridande transaktion eller frågan om huruvida den verksamhet som bedrivs av en person i en annan jurisdiktion utgör ett fast driftsställe och

| e) | äger rum före transaktionerna eller den verksamhet i en annan jurisdiktion som eventuellt ger upphov till ett fast driftsställe eller före inlämnandet av en skattedeklaration som täcker den period under vilken transaktionen eller serien av transaktioner eller verksamheter ägde rum.
  Gränsöverskridande transaktioner kan omfatta, men är inte begränsade till, investeringar, tillhandahållande av varor, tjänster och finansiering eller användning av materiella eller immateriella tillgångar och behöver inte direkt beröra den person som mottar förhandsbeskedet i gränsöverskridande skattefrågor. |
| --- | --- |

e)

äger rum före transaktionerna eller den verksamhet i en annan jurisdiktion som eventuellt ger upphov till ett fast driftsställe eller före inlämnandet av en skattedeklaration som täcker den period under vilken transaktionen eller serien av transaktioner eller verksamheter ägde rum.

Gränsöverskridande transaktioner kan omfatta, men är inte begränsade till, investeringar, tillhandahållande av varor, tjänster och finansiering eller användning av materiella eller immateriella tillgångar och behöver inte direkt beröra den person som mottar förhandsbeskedet i gränsöverskridande skattefrågor.

| 15. | förhandsbesked om prissättning: varje avtal, meddelande eller annat instrument eller åtgärd med liknande effekter, inbegripet sådana som utfärdas, ändras eller förnyas i samband med en skatterevision och som






  a) | utfärdas, ändras eller förnyas av regeringen eller skattemyndigheten i en eller flera medlemsstater, inbegripet berörda medlemsstaters territoriella eller administrativa underenheter eller lokala myndigheter, eller på deras vägnar, oavsett om det faktiskt används, |
| --- | --- | --- |

15.

förhandsbesked om prissättning: varje avtal, meddelande eller annat instrument eller åtgärd med liknande effekter, inbegripet sådana som utfärdas, ändras eller förnyas i samband med en skatterevision och som

a)

utfärdas, ändras eller förnyas av regeringen eller skattemyndigheten i en eller flera medlemsstater, inbegripet berörda medlemsstaters territoriella eller administrativa underenheter eller lokala myndigheter, eller på deras vägnar, oavsett om det faktiskt används,

| b) | utfärdas, ändras eller förnyas till en viss person eller grupp av personer och som den personen eller gruppen av personer har rätt att förlita sig på och |
| --- | --- |

b)

utfärdas, ändras eller förnyas till en viss person eller grupp av personer och som den personen eller gruppen av personer har rätt att förlita sig på och

| c) | före gränsöverskridande transaktioner mellan företag i intressegemenskap fastställer en uppsättning lämpliga kriterier för fastställandet av internprissättningen för dessa transaktioner eller fastställer fördelningen av vinst till ett fast driftsställe.
  Företag är i intressegemenskap när ett företag deltar direkt eller indirekt i ett annat företags förvaltning, kontroll eller kapital, eller när samma personer deltar direkt eller indirekt i företagens förvaltning, kontroll eller kapital.
  Internpriser är de priser som ett företag använder vid överföring av fysiska varor eller immateriella tillgångar eller vid tillhandahållande av tjänster till företag i intressegemenskap, och internprissättning ska förstås i enlighet med detta. |
| --- | --- |

c)

före gränsöverskridande transaktioner mellan företag i intressegemenskap fastställer en uppsättning lämpliga kriterier för fastställandet av internprissättningen för dessa transaktioner eller fastställer fördelningen av vinst till ett fast driftsställe.

Företag är i intressegemenskap när ett företag deltar direkt eller indirekt i ett annat företags förvaltning, kontroll eller kapital, eller när samma personer deltar direkt eller indirekt i företagens förvaltning, kontroll eller kapital.

Internpriser är de priser som ett företag använder vid överföring av fysiska varor eller immateriella tillgångar eller vid tillhandahållande av tjänster till företag i intressegemenskap, och internprissättning ska förstås i enlighet med detta.

| 16. | gränsöverskridande transaktion: vid tillämpning av punkt 14, en transaktion eller serie av transaktioner där






  a) | inte samtliga parter i transaktionen eller serien av transaktioner har sin skatterättsliga hemvist i den medlemsstat som utfärdar, ändrar eller förnyar förhandsbeskedet i gränsöverskridande skattefrågor, |
| --- | --- | --- |

16.

gränsöverskridande transaktion: vid tillämpning av punkt 14, en transaktion eller serie av transaktioner där

a)

inte samtliga parter i transaktionen eller serien av transaktioner har sin skatterättsliga hemvist i den medlemsstat som utfärdar, ändrar eller förnyar förhandsbeskedet i gränsöverskridande skattefrågor,

| b) | någon av parterna i transaktionen eller serien av transaktioner samtidigt har sin skatterättsliga hemvist i mer än en jurisdiktion, |
| --- | --- |

b)

någon av parterna i transaktionen eller serien av transaktioner samtidigt har sin skatterättsliga hemvist i mer än en jurisdiktion,

| c) | en av parterna i transaktionen eller serien av transaktioner bedriver affärsverksamhet i en annan jurisdiktion via ett fast driftsställe och transaktionen eller serien av transaktioner utgör en del av eller hela verksamheten vid det fasta driftsstället; en gränsöverskridande transaktion eller serie av transaktioner ska också omfatta de arrangemang som vidtagits av en person rörande affärsverksamhet i en annan jurisdiktion som den personen bedriver via ett fast driftsställe, eller |
| --- | --- |

c)

en av parterna i transaktionen eller serien av transaktioner bedriver affärsverksamhet i en annan jurisdiktion via ett fast driftsställe och transaktionen eller serien av transaktioner utgör en del av eller hela verksamheten vid det fasta driftsstället; en gränsöverskridande transaktion eller serie av transaktioner ska också omfatta de arrangemang som vidtagits av en person rörande affärsverksamhet i en annan jurisdiktion som den personen bedriver via ett fast driftsställe, eller

| d) | transaktionen eller serien av transaktioner har gränsöverskridande verkan. |
| --- | --- |

d)

transaktionen eller serien av transaktioner har gränsöverskridande verkan.

Vid tillämpning av punkt 15 avses med gränsöverskridande transaktion en transaktion eller serie av transaktioner som rör företag i intressegemenskap som inte samtliga har sin skatterättsliga hemvist inom en enda jurisdiktions territorium eller där en transaktion eller serie av transaktioner har gränsöverskridande verkan.

| 17. | Vid tillämpning av punkterna 15 och 16 avses med företag varje form av bedrivande av affärsverksamhet.” |
| --- | --- |

17.

Vid tillämpning av punkterna 15 och 16 avses med företag varje form av bedrivande av affärsverksamhet.”

| 2. | Artikel 8.4 och 8.5 ska utgå. |
| --- | --- |

2.

Artikel 8.4 och 8.5 ska utgå.

| 3. | Följande artiklar ska införas:
  ”Artikel 8a
  Tillämpningsområde och villkor för obligatoriskt automatiskt utbyte av upplysningar om förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor och förhandsbesked om prissättning
  1.   Den behöriga myndigheten i en medlemsstat där ett förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor eller ett förhandsbesked om prissättning har utfärdats, ändrats eller förnyats efter den 31 december 2016 ska genom automatiskt utbyte lämna upplysningar om detta till de behöriga myndigheterna i samtliga övriga medlemsstater samt Europeiska kommissionen, med den begränsning av de fall som anges i punkt 8 i denna artikel, i enlighet med de tillämpliga praktiska arrangemang som antagits i enlighet med artikel 21.
  2.   Medlemsstatens behöriga myndighet ska, i enlighet med de tillämpliga praktiska arrangemang som antagits i enlighet med artikel 21, också lämna upplysningar till de behöriga myndigheterna i samtliga övriga medlemsstater samt Europeiska kommissionen, med den begränsning av de fall som anges i punkt 8 i denna artikel, om förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor och förhandsbesked om prissättning som har utfärdats, ändrats eller förlängts inom en period med början fem år före den 1 januari 2017.
  Om förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor och förhandsbesked om prissättning har utfärdats, ändrats eller förlängts mellan den 1 januari 2012 och den 31 december 2013 ska sådana upplysningar lämnas under förutsättning att de fortfarande var giltiga den 1 januari 2014.
  Om förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor och förhandsbesked om prissättning har utfärdats, ändrats eller förlängts mellan den 1 januari 2014 och den 31 december 2016 ska sådana upplysningar lämnas oavsett om de fortfarande är giltiga.
  Medlemsstaterna får från det lämnande av upplysningar som avses i denna punkt undanta upplysningar om förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor och förhandsbesked om prissättning som har utfärdats, ändrats eller förlängts före den 1 april 2016 till en särskild person eller grupp av personer, med undantag för dem som huvudsakligen bedriver finansiell verksamhet eller investeringsverksamhet, med en årlig nettoomsättning, enligt definitionen i artikel 2.5 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/34/EU (6), för hela gruppen, på mindre än 40 000 000 EUR (eller motsvarande summa i en annan valuta) under det beskattningsår som föregår dagen för utfärdande, ändring eller förnyelse av dessa förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor och förhandsbesked om prissättning.
  3.   Bilaterala eller multilaterala förhandsbesked om prissättning med tredjeländer ska undantas från det automatiska utbytet av upplysningar enligt denna artikel om det internationella skatteavtal enligt vilket förhandsbeskedet om prissättning förhandlades fram inte tillåter att upplysningar om det lämnas till tredje man. Sådana bilaterala eller multilaterala förhandsbesked om prissättning kommer att utbytas enligt artikel 9 om det internationella skatteavtal enligt vilket förhandsbeskedet om prissättning förhandlades fram tillåter att de lämnas ut och den behöriga myndigheten i tredjelandet ger sitt tillstånd till att upplysningarna lämnas ut.
  När ett bilateralt eller multilateralt förhandsbesked om prissättning undantas från automatiskt utbyte av upplysningar enligt den första meningen i första stycket i denna punkt ska emellertid de upplysningar som anges i punkt 6 i denna artikel och som avses i den begäran som ledde till att ett sådant bilateralt eller multilateralt förhandsbesked om prissättning utfärdades i stället utbytas enligt punkterna 1 och 2 i denna artikel.
  4.   Punkterna 1 och 2 ska inte tillämpas i det fall där ett förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor uteslutande gäller och omfattar en eller flera fysiska personers skatteärenden.
  5.   Utbytet av upplysningar ska ske i enlighet med följande:






  a) | Med avseende på utbytet av upplysningar i enlighet med punkt 1, inom tre månader efter utgången av det kalenderhalvår under vilket förhandsbeskeden i gränsöverskridande skattefrågor eller förhandsbeskeden om prissättning utfärdades, ändrades eller förnyades. |
| --- | --- | --- |

3.

Följande artiklar ska införas:

”Artikel 8a

Tillämpningsområde och villkor för obligatoriskt automatiskt utbyte av upplysningar om förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor och förhandsbesked om prissättning

1.   Den behöriga myndigheten i en medlemsstat där ett förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor eller ett förhandsbesked om prissättning har utfärdats, ändrats eller förnyats efter den 31 december 2016 ska genom automatiskt utbyte lämna upplysningar om detta till de behöriga myndigheterna i samtliga övriga medlemsstater samt Europeiska kommissionen, med den begränsning av de fall som anges i punkt 8 i denna artikel, i enlighet med de tillämpliga praktiska arrangemang som antagits i enlighet med artikel 21.

2.   Medlemsstatens behöriga myndighet ska, i enlighet med de tillämpliga praktiska arrangemang som antagits i enlighet med artikel 21, också lämna upplysningar till de behöriga myndigheterna i samtliga övriga medlemsstater samt Europeiska kommissionen, med den begränsning av de fall som anges i punkt 8 i denna artikel, om förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor och förhandsbesked om prissättning som har utfärdats, ändrats eller förlängts inom en period med början fem år före den 1 januari 2017.

Om förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor och förhandsbesked om prissättning har utfärdats, ändrats eller förlängts mellan den 1 januari 2012 och den 31 december 2013 ska sådana upplysningar lämnas under förutsättning att de fortfarande var giltiga den 1 januari 2014.

Om förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor och förhandsbesked om prissättning har utfärdats, ändrats eller förlängts mellan den 1 januari 2014 och den 31 december 2016 ska sådana upplysningar lämnas oavsett om de fortfarande är giltiga.

Medlemsstaterna får från det lämnande av upplysningar som avses i denna punkt undanta upplysningar om förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor och förhandsbesked om prissättning som har utfärdats, ändrats eller förlängts före den 1 april 2016 till en särskild person eller grupp av personer, med undantag för dem som huvudsakligen bedriver finansiell verksamhet eller investeringsverksamhet, med en årlig nettoomsättning, enligt definitionen i artikel 2.5 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/34/EU (6), för hela gruppen, på mindre än 40 000 000 EUR (eller motsvarande summa i en annan valuta) under det beskattningsår som föregår dagen för utfärdande, ändring eller förnyelse av dessa förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor och förhandsbesked om prissättning.

3.   Bilaterala eller multilaterala förhandsbesked om prissättning med tredjeländer ska undantas från det automatiska utbytet av upplysningar enligt denna artikel om det internationella skatteavtal enligt vilket förhandsbeskedet om prissättning förhandlades fram inte tillåter att upplysningar om det lämnas till tredje man. Sådana bilaterala eller multilaterala förhandsbesked om prissättning kommer att utbytas enligt artikel 9 om det internationella skatteavtal enligt vilket förhandsbeskedet om prissättning förhandlades fram tillåter att de lämnas ut och den behöriga myndigheten i tredjelandet ger sitt tillstånd till att upplysningarna lämnas ut.

När ett bilateralt eller multilateralt förhandsbesked om prissättning undantas från automatiskt utbyte av upplysningar enligt den första meningen i första stycket i denna punkt ska emellertid de upplysningar som anges i punkt 6 i denna artikel och som avses i den begäran som ledde till att ett sådant bilateralt eller multilateralt förhandsbesked om prissättning utfärdades i stället utbytas enligt punkterna 1 och 2 i denna artikel.

4.   Punkterna 1 och 2 ska inte tillämpas i det fall där ett förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor uteslutande gäller och omfattar en eller flera fysiska personers skatteärenden.

5.   Utbytet av upplysningar ska ske i enlighet med följande:

a)

Med avseende på utbytet av upplysningar i enlighet med punkt 1, inom tre månader efter utgången av det kalenderhalvår under vilket förhandsbeskeden i gränsöverskridande skattefrågor eller förhandsbeskeden om prissättning utfärdades, ändrades eller förnyades.

| b) | Med avseende på utbytet av upplysningar i enlighet med punkt 2, före den 1 januari 2018. |
| --- | --- |

b)

Med avseende på utbytet av upplysningar i enlighet med punkt 2, före den 1 januari 2018.

6.   De upplysningar som en medlemsstat ska lämna i enlighet med punkterna 1 och 2 i denna artikel ska omfatta följande:

| a) | Identiteten på personen, med undantag av fysiska personer, och när så är lämpligt den grupp av personer som den tillhör. |
| --- | --- |

a)

Identiteten på personen, med undantag av fysiska personer, och när så är lämpligt den grupp av personer som den tillhör.

| b) | En sammanfattning av innehållet i förhandsbeskedet i gränsöverskridande skattefrågor eller förhandsbeskedet om prissättning, inbegripet en beskrivning av relevant affärsverksamhet eller relevanta transaktioner eller serier av transaktioner i abstrakta termer, som inte leder till att det röjs någon affärshemlighet, företagshemlighet eller yrkeshemlighet eller ett i näringsverksamhet använt förfaringssätt eller upplysning vars lämnande skulle strida mot allmän ordning. |
| --- | --- |

b)

En sammanfattning av innehållet i förhandsbeskedet i gränsöverskridande skattefrågor eller förhandsbeskedet om prissättning, inbegripet en beskrivning av relevant affärsverksamhet eller relevanta transaktioner eller serier av transaktioner i abstrakta termer, som inte leder till att det röjs någon affärshemlighet, företagshemlighet eller yrkeshemlighet eller ett i näringsverksamhet använt förfaringssätt eller upplysning vars lämnande skulle strida mot allmän ordning.

| c) | Datum då förhandsbeskedet i gränsöverskridande skattefrågor eller förhandsbeskedet om prissättning utfärdades, ändrades eller förnyades. |
| --- | --- |

c)

Datum då förhandsbeskedet i gränsöverskridande skattefrågor eller förhandsbeskedet om prissättning utfärdades, ändrades eller förnyades.

| d) | Startdatum för giltighetsperioden för förhandsbeskedet i gränsöverskridande skattefrågor eller förhandsbeskedet om prissättning, om detta anges. |
| --- | --- |

d)

Startdatum för giltighetsperioden för förhandsbeskedet i gränsöverskridande skattefrågor eller förhandsbeskedet om prissättning, om detta anges.

| e) | Slutdatum för giltighetsperioden för förhandsbeskedet i gränsöverskridande skattefrågor eller förhandsbeskedet om prissättning, om detta anges. |
| --- | --- |

e)

Slutdatum för giltighetsperioden för förhandsbeskedet i gränsöverskridande skattefrågor eller förhandsbeskedet om prissättning, om detta anges.

| f) | Typen av förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor eller förhandsbesked om prissättning. |
| --- | --- |

f)

Typen av förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor eller förhandsbesked om prissättning.

| g) | Beloppet för den transaktion eller serie av transaktioner som förhandsbeskedet i gränsöverskridande skattefrågor eller förhandsbeskedet om prissättning avser, om det hänvisas till detta belopp i förhandsbeskedet i gränsöverskridande skattefrågor eller förhandsbeskedet om prissättning. |
| --- | --- |

g)

Beloppet för den transaktion eller serie av transaktioner som förhandsbeskedet i gränsöverskridande skattefrågor eller förhandsbeskedet om prissättning avser, om det hänvisas till detta belopp i förhandsbeskedet i gränsöverskridande skattefrågor eller förhandsbeskedet om prissättning.

| h) | En beskrivning av den uppsättning kriterier som används för att fastställa internprissättningen eller själva internpriset om det gäller ett förhandsbesked om prissättning. |
| --- | --- |

h)

En beskrivning av den uppsättning kriterier som används för att fastställa internprissättningen eller själva internpriset om det gäller ett förhandsbesked om prissättning.

| i) | En angivelse av den metod som används för att fastställa internprissättningen eller själva internpriset om det gäller ett förhandsbesked om prissättning. |
| --- | --- |

i)

En angivelse av den metod som används för att fastställa internprissättningen eller själva internpriset om det gäller ett förhandsbesked om prissättning.

| j) | En angivelse av eventuella andra medlemsstater som sannolikt kommer att beröras av förhandsbeskedet i gränsöverskridande skattefrågor eller förhandsbeskedet om prissättning. |
| --- | --- |

j)

En angivelse av eventuella andra medlemsstater som sannolikt kommer att beröras av förhandsbeskedet i gränsöverskridande skattefrågor eller förhandsbeskedet om prissättning.

| k) | En angivelse av varje person, med undantag av fysiska personer, i eventuella andra medlemsstater som sannolikt kommer att beröras av förhandsbeskedet i gränsöverskridande skattefrågor eller förhandsbeskedet om prissättning (med angivande av vilka medlemsstater som de berörda personerna har anknytning till). |
| --- | --- |

k)

En angivelse av varje person, med undantag av fysiska personer, i eventuella andra medlemsstater som sannolikt kommer att beröras av förhandsbeskedet i gränsöverskridande skattefrågor eller förhandsbeskedet om prissättning (med angivande av vilka medlemsstater som de berörda personerna har anknytning till).

| l) | En angivelse av huruvida de uppgifter som lämnas är baserade på förhandsbeskedet i gränsöverskridande skattefrågor eller förhandsbeskedet om prissättning i sig eller på den begäran som avses i punkt 3 andra stycket i denna artikel. |
| --- | --- |

l)

En angivelse av huruvida de uppgifter som lämnas är baserade på förhandsbeskedet i gränsöverskridande skattefrågor eller förhandsbeskedet om prissättning i sig eller på den begäran som avses i punkt 3 andra stycket i denna artikel.

7.   För att underlätta det utbyte av upplysningar som avses i punkt 6 i denna artikel ska kommissionen anta de praktiska arrangemang som krävs för att genomföra denna artikel, inbegripet åtgärder för att standardisera lämnandet av upplysningar enligt punkt 6 i denna artikel, som en del av förfarandet för att fastställa standardformuläret i artikel 20.5.

8.   Upplysningar enligt definitionerna i punkt 6 a, b, h och k i denna artikel ska inte lämnas till Europeiska kommissionen.

9.   Den behöriga myndigheten i de berörda medlemsstaterna, som fastställs i punkt 6 j, ska, om möjligt på elektronisk väg, bekräfta mottagandet av upplysningarna till den behöriga myndighet som tillhandahöll dem, utan dröjsmål och under alla omständigheter senast sju arbetsdagar efter mottagandet. Denna åtgärd ska tillämpas fram till dess att den katalog som avses i artikel 21.5 tas i drift.

10.   Medlemsstaterna kan, i enlighet med artikel 5 och med beaktande av artikel 21.4, begära ytterligare upplysningar, inbegripet den fullständiga texten till förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor eller förhandsbesked om prissättning.

Artikel 8b

Statistik om automatiska utbyten

1.   Före den 1 januari 2018 ska medlemsstaterna tillhandahålla kommissionen statistik för det berörda året om omfattningen av det automatiska utbytet av upplysningar enligt artiklarna 8 och 8a och, i den omfattning det är möjligt, information om administrativa och andra relevanta kostnader och fördelar i samband med de utbyten som ägt rum och eventuella potentiella ändringar, både för skatteförvaltningar och för tredje man.

2.   Före den 1 januari 2019 ska kommissionen lägga fram en rapport med en översyn över och bedömning av den statistik och information som mottagits i enlighet med punkt 1 i denna artikel angående frågor såsom administrativa och andra relevanta kostnader samt fördelar med det automatiska utbytet av upplysningar liksom praktiska aspekter i samband med detta. Om det bedöms som lämpligt ska kommissionen lägga fram ett förslag för rådet om kategorierna och villkoren i artikel 8.1, inbegripet villkoret att upplysningar om personer med hemvist i andra medlemsstater ska vara tillgängliga, eller de poster som anges i artikel 8.3a, eller båda.

När rådet behandlar ett förslag från kommissionen ska det bedöma möjligheterna att ytterligare förstärka effektiviteten och funktionen av det automatiska utbytet av upplysningar och förbättra dess standard i syfte att uppnå följande:

| a) | Den behöriga myndigheten i varje medlemsstat ska, genom automatiskt utbyte, till varje annan medlemsstats behöriga myndighet lämna upplysningar rörande beskattningsperioder från och med den 1 januari 2019 avseende personer med hemvist i den andra medlemsstaten när det gäller samtliga kategorier av inkomst och kapital i artikel 8.1 såsom de ska förstås enligt den nationella lagstiftningen i den medlemsstat som lämnar upplysningarna. |
| --- | --- |

a)

Den behöriga myndigheten i varje medlemsstat ska, genom automatiskt utbyte, till varje annan medlemsstats behöriga myndighet lämna upplysningar rörande beskattningsperioder från och med den 1 januari 2019 avseende personer med hemvist i den andra medlemsstaten när det gäller samtliga kategorier av inkomst och kapital i artikel 8.1 såsom de ska förstås enligt den nationella lagstiftningen i den medlemsstat som lämnar upplysningarna.

| b) | Förteckningarna över kategorier och poster i artikel 8.1 och 8.3a ska utvidgas så att de omfattar andra kategorier och poster, däribland royalties. |
| --- | --- |

b)

Förteckningarna över kategorier och poster i artikel 8.1 och 8.3a ska utvidgas så att de omfattar andra kategorier och poster, däribland royalties.

(6)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/34/EU av den 26 juni 2013 om årsbokslut, koncernredovisning och rapporter i vissa typer av företag, om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/43/EG och om upphävande av rådets direktiv 78/660/EEG och 83/349/EEG (EUT L 182, 29.6.2013, s. 19).”"

| 4. | I artikel 20 ska följande punkt läggas till:
  ”5.   Ett standardformulär, inbegripet språkordningen, ska antas av kommissionen i enlighet med det förfarande som avses i artikel 26.2 före den 1 januari 2017. Det automatiska utbytet av upplysningar om förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor och förhandsbesked om prissättning i enlighet med artikel 8a ska ske via detta standardformulär. Detta standardformulär ska inte gå utöver de komponenter för utbyte av upplysningar som förtecknas i artikel 8a.6 och andra besläktade områden med anknytning till dessa komponenter som är nödvändiga för att man ska uppnå målen i artikel 8a.
  Den språkordning som avses i första stycket ska inte hindra medlemsstaterna från att lämna de upplysningar som avses i artikel 8a på något av unionens officiella språk och arbetsspråk. I denna språkordning kan emellertid föreskrivas att de centrala delarna av sådana upplysningar också ska lämnas på något annat av unionens officiella språk och arbetsspråk.” |
| --- | --- |

4.

I artikel 20 ska följande punkt läggas till:

”5.   Ett standardformulär, inbegripet språkordningen, ska antas av kommissionen i enlighet med det förfarande som avses i artikel 26.2 före den 1 januari 2017. Det automatiska utbytet av upplysningar om förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor och förhandsbesked om prissättning i enlighet med artikel 8a ska ske via detta standardformulär. Detta standardformulär ska inte gå utöver de komponenter för utbyte av upplysningar som förtecknas i artikel 8a.6 och andra besläktade områden med anknytning till dessa komponenter som är nödvändiga för att man ska uppnå målen i artikel 8a.

Den språkordning som avses i första stycket ska inte hindra medlemsstaterna från att lämna de upplysningar som avses i artikel 8a på något av unionens officiella språk och arbetsspråk. I denna språkordning kan emellertid föreskrivas att de centrala delarna av sådana upplysningar också ska lämnas på något annat av unionens officiella språk och arbetsspråk.”

| 5. | Artikel 21 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 3 ska ersättas med följande:
  ”3.   Personer som är vederbörligen ackrediterade av kommissionens ackrediteringsmyndighet för säkerhet kan få tillgång till dessa upplysningar endast i den mån som det är nödvändigt för drift, underhåll och utveckling av den katalog som avses i punkt 5 samt CCN-nätet.” |
| --- | --- | --- |

5.

Artikel 21 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 3 ska ersättas med följande:

”3.   Personer som är vederbörligen ackrediterade av kommissionens ackrediteringsmyndighet för säkerhet kan få tillgång till dessa upplysningar endast i den mån som det är nödvändigt för drift, underhåll och utveckling av den katalog som avses i punkt 5 samt CCN-nätet.”

| b) | Följande punkt läggas till:
  ”5.   Kommissionen ska senast den 31 december 2017 utveckla och tillhandahålla tekniskt och logistiskt stöd till en säker central medlemsstatskatalog för administrativt samarbete i fråga om beskattning där upplysningar som ska lämnas inom ramen för artikel 8a.1 och 8a.2 ska samlas i syfte att uppfylla det krav på automatiskt utbyte som föreskrivs i artikel 8a.1 och 8a.2. De behöriga myndigheterna i alla medlemsstaterna ska ha tillgång till de upplysningar som samlas i denna katalog. Kommissionen ska även ha tillgång till de upplysningar som samlas i denna katalog, dock med de begränsningar som anges i artikel 8a.8. De nödvändiga praktiska arrangemangen ska antas av kommissionen i enlighet med det förfarande som avses i artikel 26.2.
  Fram till dess att denna säkra centrala katalog tas i drift ska det automatiska utbyte som föreskrivs i artikel 8a.1 och 8a.2 utföras i enlighet med punkt 1 i den här artikeln och tillämpliga praktiska arrangemang.” |
| --- | --- |

b)

Följande punkt läggas till:

”5.   Kommissionen ska senast den 31 december 2017 utveckla och tillhandahålla tekniskt och logistiskt stöd till en säker central medlemsstatskatalog för administrativt samarbete i fråga om beskattning där upplysningar som ska lämnas inom ramen för artikel 8a.1 och 8a.2 ska samlas i syfte att uppfylla det krav på automatiskt utbyte som föreskrivs i artikel 8a.1 och 8a.2. De behöriga myndigheterna i alla medlemsstaterna ska ha tillgång till de upplysningar som samlas i denna katalog. Kommissionen ska även ha tillgång till de upplysningar som samlas i denna katalog, dock med de begränsningar som anges i artikel 8a.8. De nödvändiga praktiska arrangemangen ska antas av kommissionen i enlighet med det förfarande som avses i artikel 26.2.

Fram till dess att denna säkra centrala katalog tas i drift ska det automatiska utbyte som föreskrivs i artikel 8a.1 och 8a.2 utföras i enlighet med punkt 1 i den här artikeln och tillämpliga praktiska arrangemang.”

| 6. | Artikel 23 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 3 ska ersättas med följande:
  ”3.   Medlemsstaterna ska till kommissionen lämna en årlig utvärdering av ändamålsenligheten hos det automatiska utbytet av upplysningar som avses i artiklarna 8 och 8a samt de praktiska resultat som uppnåtts. Kommissionen ska fastställa former och villkor för hur denna årliga utvärdering ska kommuniceras i enlighet med förfarandet i artikel 26.2.” |
| --- | --- | --- |

6.

Artikel 23 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 3 ska ersättas med följande:

”3.   Medlemsstaterna ska till kommissionen lämna en årlig utvärdering av ändamålsenligheten hos det automatiska utbytet av upplysningar som avses i artiklarna 8 och 8a samt de praktiska resultat som uppnåtts. Kommissionen ska fastställa former och villkor för hur denna årliga utvärdering ska kommuniceras i enlighet med förfarandet i artikel 26.2.”

| b) | Punkterna 5 och 6 ska utgå. |
| --- | --- |

b)

Punkterna 5 och 6 ska utgå.

| 7. | Följande artikel ska införas:
  ”Artikel 23a
  Sekretess
  1.   Upplysningar som har lämnats till kommissionen i enlighet med detta direktiv ska behandlas konfidentiellt av kommissionen i enlighet med de bestämmelser som gäller för unionsmyndigheter och får inte användas för andra ändamål än dem som krävs för att fastställa huruvida och i vilken utsträckning medlemsstater följer detta direktiv.
  2.   Upplysningar som har lämnats till kommissionen av en medlemsstat i enlighet med artikel 23, samt alla rapporter eller dokument som har utarbetats av kommissionen med användning av sådana upplysningar, får lämnas till övriga medlemsstater. Sådana inlämnade upplysningar ska omfattas av den sekretess och åtnjuta samma skydd som liknande upplysningar ges enligt nationell lagstiftning i den mottagande medlemsstaten.
  De rapporter och dokument som utarbetats av kommissionen och som avses i det första stycket får endast användas av medlemsstaterna för analysändamål och får inte offentliggöras eller göras tillgängliga för någon annan person eller något annat organ utan kommissionens uttryckliga samtycke.” |
| --- | --- |

7.

Följande artikel ska införas:

”Artikel 23a

Sekretess

1.   Upplysningar som har lämnats till kommissionen i enlighet med detta direktiv ska behandlas konfidentiellt av kommissionen i enlighet med de bestämmelser som gäller för unionsmyndigheter och får inte användas för andra ändamål än dem som krävs för att fastställa huruvida och i vilken utsträckning medlemsstater följer detta direktiv.

2.   Upplysningar som har lämnats till kommissionen av en medlemsstat i enlighet med artikel 23, samt alla rapporter eller dokument som har utarbetats av kommissionen med användning av sådana upplysningar, får lämnas till övriga medlemsstater. Sådana inlämnade upplysningar ska omfattas av den sekretess och åtnjuta samma skydd som liknande upplysningar ges enligt nationell lagstiftning i den mottagande medlemsstaten.

De rapporter och dokument som utarbetats av kommissionen och som avses i det första stycket får endast användas av medlemsstaterna för analysändamål och får inte offentliggöras eller göras tillgängliga för någon annan person eller något annat organ utan kommissionens uttryckliga samtycke.”

| 8. | I artikel 25 ska följande punkt införas:
  ”1a.   Förordning (EG) nr 45/2001 är tillämplig på all behandling av personuppgifter enligt detta direktiv av unionens institutioner och organ. För en korrekt tillämpning av detta direktiv ska emellertid tillämpningsområdet för de skyldigheter och rättigheter som anges i artiklarna 11, 12.1 och 13–17 i förordning (EG) nr 45/2001 begränsas i den utsträckning som krävs för att skydda de intressen som avses i artikel 20.1 b i den förordningen.” |
| --- | --- |

8.

I artikel 25 ska följande punkt införas:

”1a.   Förordning (EG) nr 45/2001 är tillämplig på all behandling av personuppgifter enligt detta direktiv av unionens institutioner och organ. För en korrekt tillämpning av detta direktiv ska emellertid tillämpningsområdet för de skyldigheter och rättigheter som anges i artiklarna 11, 12.1 och 13–17 i förordning (EG) nr 45/2001 begränsas i den utsträckning som krävs för att skydda de intressen som avses i artikel 20.1 b i den förordningen.”

Artikel 2

1.   Medlemsstaterna ska senast den 31 december 2016 anta och offentliggöra de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De ska till kommissionen genast överlämna texten till dessa åtgärder.

De ska tillämpa dessa åtgärder från och med den 1 januari 2017.

När en medlemsstat antar dessa åtgärder ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 3

Detta direktiv träder i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 4

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 8 december 2015.

På rådets vägnar

P. GRAMEGNA

Ordförande

---

(1)  Yttrande av den 27 oktober 2015 (ännu ej offentliggjort i EUT).

1

(2)  EUT C 332, 8.10.2015, s. 64.

2

(3)  Yttrande av den 14 oktober 2015 (ännu ej offentliggjort i EUT).

3

(4)  Rådets direktiv 2011/16/EU av den 15 februari 2011 om administrativt samarbete i fråga om beskattning och om upphävande av direktiv 77/799/EEG (EUT L 64, 11.3.2011, s. 1).

4

(5)  Rådets beslut 2014/107/EU av den 9 december 2014 om ändring av direktiv 2011/16/EU vad gäller obligatoriskt automatiskt utbyte av upplysningar i fråga om beskattning (EUT L 359, 16.12.2014, s. 1).

5

---

II Icke-lagstiftningsakter

INTERNATIONELLA AVTAL

| 18.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 332/11 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 332/11

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2015/2377

av den 26 oktober 2015

om undertecknande på Europeiska unionens vägnar och om provisorisk tillämpning av avtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Palau om undantag från viseringskravet för kortare vistelser

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 77.2 a jämförd med artikel 218.5,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 509/2014 (1) överfördes hänvisningen till Republiken Palau från bilaga I till bilaga II till rådets förordning (EG) nr 539/2001 (2). |
| --- | --- |

(1)

Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 509/2014 (1) överfördes hänvisningen till Republiken Palau från bilaga I till bilaga II till rådets förordning (EG) nr 539/2001 (2).

| (2) | Den hänvisningen till Republiken Palau åtföljs av en fotnot som specificerar att undantaget från viseringskravet ska gälla från och med den dag då ett avtal om undantag från viseringskravet som ska ingås med Europeiska unionen träder i kraft. |
| --- | --- |

(2)

Den hänvisningen till Republiken Palau åtföljs av en fotnot som specificerar att undantaget från viseringskravet ska gälla från och med den dag då ett avtal om undantag från viseringskravet som ska ingås med Europeiska unionen träder i kraft.

| (3) | Den 9 oktober 2014 antog rådet ett beslut om att bemyndiga kommissionen att inleda förhandlingar med Republiken Palau för att ingå ett avtal mellan Europeiska unionen och Republiken Palau om undantag från viseringskravet för kortare vistelser (nedan kallat avtalet). |
| --- | --- |

(3)

Den 9 oktober 2014 antog rådet ett beslut om att bemyndiga kommissionen att inleda förhandlingar med Republiken Palau för att ingå ett avtal mellan Europeiska unionen och Republiken Palau om undantag från viseringskravet för kortare vistelser (nedan kallat avtalet).

| (4) | Förhandlingar om avtalet inleddes den 17 december 2014 och slutfördes genom att avtalet paraferades genom skriftväxling den 27 maj 2015 av Republiken Palau och den 10 juni 2015 av unionen. |
| --- | --- |

(4)

Förhandlingar om avtalet inleddes den 17 december 2014 och slutfördes genom att avtalet paraferades genom skriftväxling den 27 maj 2015 av Republiken Palau och den 10 juni 2015 av unionen.

| (5) | Avtalet bör undertecknas och de åtföljande förklaringarna bör godkännas på unionens vägnar. Avtalet bör tillämpas provisoriskt från och med dagen efter dess undertecknande, i avvaktan på att de förfaranden som är nödvändiga för avtalets ingående avslutas. |
| --- | --- |

(5)

Avtalet bör undertecknas och de åtföljande förklaringarna bör godkännas på unionens vägnar. Avtalet bör tillämpas provisoriskt från och med dagen efter dess undertecknande, i avvaktan på att de förfaranden som är nödvändiga för avtalets ingående avslutas.

| (6) | Detta beslut utgör en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket i vilka Förenade kungariket inte deltar i enlighet med rådets beslut 2000/365/EG (3). Förenade kungariket deltar därför inte i antagandet av detta beslut, som inte är bindande för eller tillämpligt på Förenade kungariket. |
| --- | --- |

(6)

Detta beslut utgör en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket i vilka Förenade kungariket inte deltar i enlighet med rådets beslut 2000/365/EG (3). Förenade kungariket deltar därför inte i antagandet av detta beslut, som inte är bindande för eller tillämpligt på Förenade kungariket.

| (7) | Detta beslut utgör en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket i vilka Irland inte deltar i enlighet med rådets beslut 2002/192/EG (4). Irland deltar därför inte i antagandet av detta beslut, som inte är bindande för eller tillämpligt på Irland. |
| --- | --- |

(7)

Detta beslut utgör en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket i vilka Irland inte deltar i enlighet med rådets beslut 2002/192/EG (4). Irland deltar därför inte i antagandet av detta beslut, som inte är bindande för eller tillämpligt på Irland.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Undertecknandet på unionens vägnar av avtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Palau om undantag från viseringskravet för kortare vistelser (nedan kallat avtalet) bemyndigas härmed, med förbehåll för att avtalet ingås.

Texten till avtalet åtföljer detta beslut.

Artikel 2

De förklaringar som åtföljer detta beslut godkänns härmed på unionens vägnar.

Artikel 3

Rådets ordförande bemyndigas att utse den eller de personer som ska ha rätt att underteckna avtalet på unionens vägnar.

Artikel 4

Avtalet ska tillämpas provisoriskt från och med dagen efter dess undertecknande (5), i avvaktan på att de förfaranden som är nödvändiga för avtalets ingående avslutas.

Artikel 5

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Luxemburg den 26 oktober 2015.

På rådets vägnar

C. DIESCHBOURG

Ordförande

---

(1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 509/2014 av den 15 maj 2014 om ändring av rådets förordning (EG) nr 539/2001 om fastställande av förteckningen över tredjeländer vars medborgare är skyldiga att inneha visering när de passerar de yttre gränserna och av förteckningen över de tredjeländer vars medborgare är undantagna från detta krav (EUT L 149, 20.5.2014, s. 67).

1

(2)  Rådets förordning (EG) nr 539/2001 av den 15 mars 2001 om fastställande av förteckningen över tredje länder vars medborgare är skyldiga att inneha visering när de passerar de yttre gränserna och av förteckningen över de tredje länder vars medborgare är undantagna från detta krav (EGT L 81, 21.3.2001, s. 1).

2

(3)  Rådets beslut 2000/365/EG av den 29 maj 2000 om en begäran från Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland om att få delta i vissa bestämmelser i Schengenregelverket (EGT L 131, 1.6.2000, s. 43).

3

(4)  Rådets beslut 2002/192/EG av den 28 februari 2002 om Irlands begäran om att få delta i vissa bestämmelser i Schengenregelverket (EGT L 64, 7.3.2002, s. 20).

4

(5)  Dagen för avtalets undertecknande kommer att offentliggöras av rådets generalsekretariat i Europeiska unionens officiella tidning.

5

Europeiska unionens officiella tidning

---

| 18.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 332/13 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 332/13

---

AVTAL

mellan Europeiska unionen och Republiken Palau om undantag från viseringskravet för kortare vistelser

EUROPEISKA UNIONEN, nedan kallad unionen eller EU, och

REPUBLIKEN PALAU, nedan kallad Palau,

nedan gemensamt kallade de avtalsslutande parterna,

SOM STRÄVAR efter att ytterligare utveckla de vänskapliga förbindelserna mellan de avtalsslutande parterna och önskar underlätta resande genom undantag från viseringskravet vid inresa och för kortare vistelser för sina medborgare,

SOM BEAKTAR Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 509/2014 av den 15 maj 2014 om ändring av rådets förordning (EG) nr 539/2001 om fastställande av förteckningen över tredjeländer vars medborgare är skyldiga att inneha visering när de passerar de yttre gränserna och av förteckningen över de tredjeländer vars medborgare är undantagna från detta krav (1), i vilken det bland annat görs en överföring av 19 tredjeländer, inbegripet Palau, till förteckningen över tredjeländer vars medborgare är undantagna från viseringskravet för kortare vistelser i medlemsstaterna,

SOM ERINRAR OM att det i artikel 1 i förordning (EU) nr 509/2014 föreskrivs att för dessa 19 länder ska undantaget från viseringskravet gälla från och med den dag då ett avtal om undantag från viseringskravet som ingås med unionen träder i kraft,

SOM STRÄVAR efter att garantera principen om likabehandling av alla EU-medborgare,

SOM TAR HÄNSYN TILL att personer som reser för att utöva avlönad verksamhet under en kort vistelse inte omfattas av detta avtal, och att bestämmelserna om krav på visering eller undantag från viseringskravet och om tillträde till arbetsmarknaden i unionslagstiftningen, medlemsstaternas nationella lagstiftning och Palaus nationella lagstiftning därför fortfarande gäller för dessa personer,

SOM TAR HÄNSYN TILL protokollet om Förenade kungarikets och Irlands ställning med avseende på området med frihet, säkerhet och rättvisa och protokollet om Schengenregelverket införlivat inom Europeiska unionens ramar, som är fogade till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, och som bekräftar att bestämmelserna i detta avtal inte är tillämpliga på Förenade kungariket och Irland,

HAR ENATS OM FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte

I detta avtal föreskrivs viseringsfrihet för medborgare i unionen och för medborgare i Palau vid resor på den andra avtalspartens territorium i högst 90 dagar under en 180-dagarsperiod.

Artikel 2

Definitioner

I detta avtal gäller följande definitioner:

a)   
  medlemsstat
  : alla medlemsstater i unionen, med undantag av Förenade kungariket och Irland.

b)   
  medborgare i unionen
  : en medborgare i en medlemsstat enligt definitionen i led a.

c)   
  medborgare i Palau
  : en person som är medborgare i Palau.

d)   
  Schengenområdet
  : det område utan inre gränser som består av territoriet i de medlemsstater som anges i led a och som tillämpar Schengenregelverket fullt ut.

Artikel 3

Tillämpningsområde

1.   Medborgare i unionen som innehar ett giltigt vanligt pass, diplomatpass, tjänstepass eller officiellt pass utfärdat av en medlemsstat får resa in i och uppehålla sig på Palaus territorium utan visering under den vistelsetid som anges i artikel 4.1.

Medborgare i Palau som innehar ett giltigt vanligt pass, diplomatpass, tjänstepass eller officiellt pass utfärdat av Palau får resa in i och uppehålla sig på medlemsstaternas territorium utan visering under den vistelsetid som anges i artikel 4.2.

2.   Punkt 1 i denna artikel gäller inte personer som reser för att utöva avlönad verksamhet.

För personer i denna kategori får varje medlemsstat själv besluta att ålägga medborgare i Palau viseringskrav eller föreskriva undantag från viseringskravet i enlighet med artikel 4.3 i rådets förordning (EG) nr 539/2001 (2).

För denna kategori av personer får Palau i enlighet med sin nationella lagstiftning besluta om viseringskrav eller undantag från detta för medborgare i varje medlemsstat för sig.

3.   Det undantag från viseringskravet som fastställs i detta avtal ska gälla utan att det påverkar tillämpningen av de avtalsslutande parternas lagar rörande villkor för inresa och kortare vistelser. Medlemsstaterna och Palau förbehåller sig rätten att vägra inresa och kortare vistelser på sina territorier om ett eller flera av dessa villkor inte är uppfyllda.

4.   Undantaget från viseringskravet gäller oberoende av vilket transportmedel som används för att passera de avtalsslutande parternas gränser.

5.   Frågor som inte omfattas av detta avtal ska regleras av unionslagstiftningen, medlemsstaternas nationella lagstiftning och Palaus nationella lagstiftning.

Artikel 4

Vistelsens längd

1.   Medborgare i unionen får vistas på Palaus territorium högst 90 dagar under en 180-dagarsperiod.

2.   Medborgare i Palau får vistas högst 90 dagar under en 180-dagarsperiod på territoriet i de medlemsstater som tillämpar Schengenregelverket fullt ut. Denna period ska beräknas oberoende av eventuell vistelse i en medlemsstat som ännu inte tillämpar Schengenregelverket fullt ut.

Medborgare i Palau får vistas högst 90 dagar under en 180-dagarsperiod på territoriet i en medlemsstat som ännu inte tillämpar Schengenregelverket fullt ut, oberoende av den vistelsetid som beräknas för de medlemsstater som tillämpar Schengenregelverket fullt ut.

3.   Detta avtal påverkar inte Palaus och medlemsstaternas möjlighet att förlänga vistelsetiden om 90 dagar i enlighet med deras respektive nationella lagstiftning och unionslagstiftningen.

Artikel 5

Territoriell tillämpning

1.   När det gäller Republiken Frankrike ska detta avtal endast tillämpas på dess europeiska territorium.

2.   När det gäller Konungariket Nederländerna ska detta avtal endast tillämpas på dess europeiska territorium.

Artikel 6

Gemensam kommitté för förvaltningen av avtalet

1.   De avtalsslutande parterna ska inrätta en gemensam expertkommitté (nedan kallad kommittén) bestående av företrädare för unionen och företrädare för Palau. Unionen ska företrädas av Europeiska kommissionen.

2.   Kommittén ska bland annat ha till uppgift att

| a) | övervaka genomförandet av detta avtal, |
| --- | --- |

a)

övervaka genomförandet av detta avtal,

| b) | föreslå ändringar av eller tillägg till detta avtal, samt |
| --- | --- |

b)

föreslå ändringar av eller tillägg till detta avtal, samt

| c) | lösa tvister med anledning av tolkningen eller tillämpningen av detta avtal. |
| --- | --- |

c)

lösa tvister med anledning av tolkningen eller tillämpningen av detta avtal.

3.   Kommittén ska sammanträda när så är nödvändigt, på begäran av en av de avtalsslutande parterna.

4.   Kommittén ska själv anta sin arbetsordning.

Artikel 7

Förhållandet mellan detta avtal och befintliga bilaterala avtal om undantag från viseringskravet mellan medlemsstaterna och Palau

Detta avtal ska ha företräde framför bilaterala avtal eller överenskommelser som ingåtts mellan enskilda medlemsstater och Palau, i den mån de behandlar frågor som ingår i tillämpningsområdet för detta avtal.

Artikel 8

Slutbestämmelser

1.   Detta avtal ska ratificeras eller godkännas av de avtalsslutande parterna i enlighet med deras respektive interna förfaranden och ska träda i kraft den första dagen i den andra månaden efter den dag då den senare av de två anmälningar genom vilka de avtalsslutande parterna till varandra anmält att dessa förfaranden är avslutade.

Detta avtal ska tillämpas provisoriskt från och med dagen efter dess undertecknande.

2.   Detta avtal ingås på obestämd tid, såvida det inte sägs upp i enlighet med punkt 5.

3.   Detta avtal får ändras genom en skriftlig överenskommelse mellan de avtalsslutande parterna. Ändringar ska träda i kraft efter det att de avtalsslutande parterna till varandra anmält att de interna förfaranden som är nödvändiga för detta är avslutade.

4.   Var och en av de avtalsslutande parterna får avbryta tillämpningen av hela eller delar av detta avtal, särskilt av skäl som rör den allmänna ordningen, skyddet av nationell säkerhet eller skyddet av folkhälsan, olaglig invandring eller om den andra avtalsslutande parten återinför kravet på visering. Beslutet om avbrytande av tillämpningen ska anmälas till den andra avtalsslutande parten senast två månader innan beslutet beräknas träda i kraft. En avtalsslutande part som har avbrutit tillämpningen av detta avtal ska omedelbart underrätta den andra avtalsslutande parten ifall skälen för att avbryta tillämpningen inte längre föreligger och ska upphöra med avbrytandet.

5.   Var och en av de avtalsslutande parterna får säga upp detta avtal genom skriftlig anmälan till den andra parten. Avtalet ska upphöra att gälla 90 dagar efter dagen för denna anmälan.

6.   Palau får avbryta tillämpningen av eller säga upp detta avtal endast med avseende på alla medlemsstater.

7.   Unionen får avbryta tillämpningen av eller säga upp detta avtal endast på alla sina medlemsstaters vägnar.

Upprättat i två exemplar på bulgariska, danska, engelska, estniska, finska, franska, grekiska, italienska, kroatiska, lettiska, litauiska, maltesiska, nederländska, polska, portugisiska, rumänska, slovakiska, slovenska, spanska, svenska, tjeckiska, tyska och ungerska språken, vilka alla texter är lika giltiga.

Съставено в Брюксел на седми декември две хиляди и петнадесета година.

Hecho en Bruselas, el siete de diciembre de dos mil quince.

V Bruselu dne sedmého prosince dva tisíce patnáct.

Udfærdiget i Bruxelles den syvende december to tusind og femten.

Geschehen zu Brüssel am siebten Dezember zweitausendfünfzehn.

Kahe tuhande viieteistkümnenda aasta detsembrikuu seitsmendal päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις εφτά Δεκεμβρίου δύο χιλιάδες δεκαπέντε.

Done at Brussels on the seventh day of December in the year two thousand and fifteen.

Fait à Bruxelles, le sept décembre deux mille quinze.

Sastavljeno u Bruxellesu sedmog prosinca dvije tisuće petnaeste.

Fatto a Bruxelles, addì sette dicembre duemilaquindici.

Briselē, divi tūkstoši piecpadsmitā gada septītajā decembrī.

Priimta du tūkstančiai penkioliktų metų gruodžio septintą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenötödik év december havának hetedik napján.

Magħmul fi Brussell, fis-seba jum ta’ Diċembru fis-sena elfejn u ħmistax.

Gedaan te Brussel, de zevende december tweeduizend vijftien.

Sporządzono w Brukseli dnia siódmego grudnia roku dwa tysiące piętnastego.

Feito em Bruxelas, em sete de dezembro de dois mil e quinze.

Întocmit la Bruxelles la șapte decembrie două mii cincisprezece.

V Bruseli siedmeho decembra dvetisíctridsať.

V Bruslju, dne sedmega decembra leta dva tisoč petnajst.

Tehty Brysselissä seitsemäntenä päivänä joulukuuta vuonna kaksituhattaviisitoista.

Som skedde i Bryssel den sjunde december år tjugohundrafemton.

За Европейския съюз

Рог la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l'Union européenne

Za Europsku uniju

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

Image

За Република Палау

Por la República de Palaos

Za Republiku Palau

For Republikken Palau

Für die Republik Palau

Belau Vabariigi nimel

Για τη Δημοκρατία του Παλάου

For the Republic of Palau

Pour la République des Palaos

Za Republiku Palau

Per la Repubblica di Palau

Palau Republikas vārdā –

Palau Respublikos vardu

Palaui Köztársaság részéről

Għar-Repubblika ta' Palau

Voor de Republiek Palau

W imieniu Republiki Palau

Pela República de Palau

Pentru Republica Palau

Za Palauskú republiku

Za Republiko Palau

Palaun tasavallan puolesta

För Republiken Palau

Image

---

(1)  EUT L 149, 20.5.2014, s. 67.

1

(2)  Rådets förordning (EG) nr 539/2001 av den 15 mars 2001 om fastställande av förteckningen över tredje länder vars medborgare är skyldiga att inneha visering när de passerar de yttre gränserna och av förteckningen över de tredje länder vars medborgare är undantagna från detta krav (EGT L 81, 21.3.2001, s. 1).

2

---

GEMENSAM FÖRKLARING ANGÅENDE ISLAND, NORGE, SCHWEIZ OCH LIECHTENSTEIN

De avtalsslutande parterna noterar de nära förbindelserna mellan Europeiska unionen och Norge, Island, Schweiz och Liechtenstein, särskilt i kraft av avtalen av den 18 maj 1999 och den 26 oktober 2004 beträffande dessa länders associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket.

Under dessa omständigheter är det önskvärt att myndigheterna i Norge, Island, Schweiz och Liechtenstein, å ena sidan, och myndigheterna i Palau, å andra sidan, utan dröjsmål ingår bilaterala avtal om undantag från viseringskravet för kortare vistelser på liknande villkor som i detta avtal.

---

GEMENSAM FÖRKLARING OM TOLKNINGEN AV KATEGORIN PERSONER SOM RESER FÖR ATT UTÖVA AVLÖNAD VERKSAMHET ENLIGT ARTIKEL 3.2 I DETTA AVTAL

De avtalsslutande parterna vill säkerställa en enhetlig tolkning och har därför enats om att med kategorin personer som utövar avlönad verksamhet avses i detta avtal personer som reser in till den andra avtalsslutande partens territorium för att där utöva avlönad yrkesverksamhet eller annan avlönad verksamhet som anställd eller tjänsteleverantör.

Denna kategori bör inte omfatta

| — | affärsresenärer, dvs. personer som reser i affärsärenden (utan att vara anställda i ett land som hör till den andra avtalsslutande parten), |
| --- | --- |

—

affärsresenärer, dvs. personer som reser i affärsärenden (utan att vara anställda i ett land som hör till den andra avtalsslutande parten),

| — | idrottare eller artister som utövar en verksamhet tillfälligt, |
| --- | --- |

—

idrottare eller artister som utövar en verksamhet tillfälligt,

| — | journalister utsända av media i bosättningslandet, |
| --- | --- |

—

journalister utsända av media i bosättningslandet,

| — | företagsinterna praktikanter. |
| --- | --- |

—

företagsinterna praktikanter.

Genomförandet av denna förklaring ska övervakas av den gemensamma kommittén – inom dess ansvarsområde enligt artikel 6 i detta avtal – som får föreslå ändringar om den anser det nödvändigt med hänsyn till de avtalsslutande parternas erfarenheter.

---

GEMENSAM FÖRKLARING OM TOLKNINGEN AV DEN PERIOD OM 90 DAGAR UNDER EN 180-DAGARSPERIOD SOM AVSES I ARTIKEL 4 I DETTA AVTAL

De avtalsslutande parterna är eniga om att med en period om högst 90 dagar under en 180-dagarsperiod i enlighet med artikel 4 i detta avtal, avses antingen en fortlöpande vistelse eller flera på varandra följande vistelser som sammanlagt inte varar längre än 90 dagar under loppet av en 180-dagarsperiod.

Uttrycket ”en” 180-dagarsperiod innebär att man tillämpar en rörlig referensperiod, som går ut på att man går bakåt i tiden och räknar varje dag av vistelsen under den senaste 180-dagarsperioden, för att kontrollera om kravet på 90 dagar under en 180-dagarsperiod fortsatt uppfylls. Det betyder bland annat att en bortavaro under en oavbruten period av 90 dagar ger rätt till en ny vistelse på upp till 90 dagar.

---

GEMENSAM FÖRKLARING OM INFORMATION TILL MEDBORGARNA OM AVTALET OM UNDANTAG FRÅN VISERINGSKRAVET

De avtalsslutande parterna erkänner vikten av öppenhet för medborgarna i Europeiska unionen och i Palau, och har därför enats om att ge fullständig information om innehållet i avtalet om undantag från viseringskravet och om följderna av detta avtal, samt om därmed sammanhängande frågor, såsom inresevillkoren.

---

FÖRORDNINGAR

| 18.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 332/19 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 332/19

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2015/2378

av den 15 december 2015

om fastställande av tillämpningsföreskrifter för vissa bestämmelser i rådets direktiv 2011/16/EU om administrativt samarbete i fråga om beskattning och om upphävande av genomförandeförordning (EU) nr 1156/2012

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets direktiv 2011/16/EU av den 15 februari 2011 om administrativt samarbete i fråga om beskattning och om upphävande av direktiv 77/799/EEG (1), särskilt artikel 20.1, 20.3 och 20.4 samt artikel 21.1, och

av följande skäl:

| (1) | Direktiv 2011/16/EU ersatte rådets direktiv 77/799/EEG (2). Härigenom skedde flera viktiga anpassningar av reglerna om administrativt samarbete i fråga om beskattning, i synnerhet när det gäller utbyte av upplysningar mellan medlemsstaterna för att få utbytet mellan länderna att bli mer effektivt och ändamålsenligt. |
| --- | --- |

(1)

Direktiv 2011/16/EU ersatte rådets direktiv 77/799/EEG (2). Härigenom skedde flera viktiga anpassningar av reglerna om administrativt samarbete i fråga om beskattning, i synnerhet när det gäller utbyte av upplysningar mellan medlemsstaterna för att få utbytet mellan länderna att bli mer effektivt och ändamålsenligt.

| (2) | Direktiv 2011/16/EU ändrades genom rådets direktiv 2014/107/EU (3) för att införa obligatoriskt automatiskt utbyte av upplysningar om konton för finansiella transaktioner och därmed den sammanhängande uppsättningen regler om rapportering och tillbörlig aktsamhet. |
| --- | --- |

(2)

Direktiv 2011/16/EU ändrades genom rådets direktiv 2014/107/EU (3) för att införa obligatoriskt automatiskt utbyte av upplysningar om konton för finansiella transaktioner och därmed den sammanhängande uppsättningen regler om rapportering och tillbörlig aktsamhet.

| (3) | För att säkerställa den nya rättsliga ramens funktion krävs enligt direktiv 2011/16/EU vissa bestämmelser om standardformulär och standardiserade datorformat och de praktiska formerna för utbytet av upplysningar mellan medlemsstaterna som ska antas med stöd i genomförandeakter. Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1156/2012 (4) innehåller närmare regler om standardformulär och standardiserade datorformat som ska användas i förbindelse med direktiv 2011/16/EU. |
| --- | --- |

(3)

För att säkerställa den nya rättsliga ramens funktion krävs enligt direktiv 2011/16/EU vissa bestämmelser om standardformulär och standardiserade datorformat och de praktiska formerna för utbytet av upplysningar mellan medlemsstaterna som ska antas med stöd i genomförandeakter. Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1156/2012 (4) innehåller närmare regler om standardformulär och standardiserade datorformat som ska användas i förbindelse med direktiv 2011/16/EU.

| (4) | Med tanke på de stora förändringar som bör göras i syfte att genomföra direktiv 2011/16/EU och för att underlätta läsningen av genomförandeakten, är det lämpligt att upphäva genomförandeförordning (EU) nr 1156/2012 och att fastställa nya konsoliderade regler. |
| --- | --- |

(4)

Med tanke på de stora förändringar som bör göras i syfte att genomföra direktiv 2011/16/EU och för att underlätta läsningen av genomförandeakten, är det lämpligt att upphäva genomförandeförordning (EU) nr 1156/2012 och att fastställa nya konsoliderade regler.

| (5) | För att underlätta utbytet av upplysningar ska utbytet av information enligt direktiv 2011/16/EU ske med hjälp av standardformulär med undantag för obligatoriskt automatiskt utbyte av upplysningar. |
| --- | --- |

(5)

För att underlätta utbytet av upplysningar ska utbytet av information enligt direktiv 2011/16/EU ske med hjälp av standardformulär med undantag för obligatoriskt automatiskt utbyte av upplysningar.

| (6) | De formulär som används bör innehålla ett antal fält som är tillräckligt varierade, så att medlemsstaterna enkelt kan hantera alla relevanta fall och använda lämpliga fält för varje enskilt fall. |
| --- | --- |

(6)

De formulär som används bör innehålla ett antal fält som är tillräckligt varierade, så att medlemsstaterna enkelt kan hantera alla relevanta fall och använda lämpliga fält för varje enskilt fall.

| (7) | Enligt direktiv 2011/16/EU ska kommissionen vid tillämpningen av det obligatoriska automatiska utbytet av upplysningar fastställa både de praktiska formerna och det standardiserade datorformatet. För att säkerställa lämpligheten och användbarheten i de uppgifter som utbyts och att själva utbytet är effektivt, bör tillämpningsföreskrifter fastställas i detta avseende. |
| --- | --- |

(7)

Enligt direktiv 2011/16/EU ska kommissionen vid tillämpningen av det obligatoriska automatiska utbytet av upplysningar fastställa både de praktiska formerna och det standardiserade datorformatet. För att säkerställa lämpligheten och användbarheten i de uppgifter som utbyts och att själva utbytet är effektivt, bör tillämpningsföreskrifter fastställas i detta avseende.

| (8) | Villkoret att ett obligatoriskt automatiskt utbyte av upplysningar om de fem inkomst- och kapitalkategorierna enligt artikel 8.1 i direktiv 2011/16/EU är avhängigt av om tillgången till upplysningar motiverar att det aktuella datoriserade formatet inte specificeras över nivån för de övergripande strukturer och klasser som ingår i det elektroniska formatet, medan de detaljerade uppgifter som utbyts inom ramen för var och en av dessa klasser fortfarande omfattas av tillgängligheten i varje medlemsstat. |
| --- | --- |

(8)

Villkoret att ett obligatoriskt automatiskt utbyte av upplysningar om de fem inkomst- och kapitalkategorierna enligt artikel 8.1 i direktiv 2011/16/EU är avhängigt av om tillgången till upplysningar motiverar att det aktuella datoriserade formatet inte specificeras över nivån för de övergripande strukturer och klasser som ingår i det elektroniska formatet, medan de detaljerade uppgifter som utbyts inom ramen för var och en av dessa klasser fortfarande omfattas av tillgängligheten i varje medlemsstat.

| (9) | Mot bakgrund av att den information som utbyts enligt artikel 8.3a i direktiv 2011/16/EU ska samlas in av rapporteringsskyldiga finansiella institut i enlighet med de tillämpliga regler om rapportering och åtgärder för kundkännedom anges i bilagorna I och II till direktiv 2011/16/EU och att utbytet följaktligen inte är underkastat villkoret om informationens tillgänglighet, bör det datoriserade format som ska användas däremot utvidgas till att omfatta den lägsta detaljnivån och inkludera varje post, i förekommande fall tillsammans med dess relevanta egenskaper. |
| --- | --- |

(9)

Mot bakgrund av att den information som utbyts enligt artikel 8.3a i direktiv 2011/16/EU ska samlas in av rapporteringsskyldiga finansiella institut i enlighet med de tillämpliga regler om rapportering och åtgärder för kundkännedom anges i bilagorna I och II till direktiv 2011/16/EU och att utbytet följaktligen inte är underkastat villkoret om informationens tillgänglighet, bör det datoriserade format som ska användas däremot utvidgas till att omfatta den lägsta detaljnivån och inkludera varje post, i förekommande fall tillsammans med dess relevanta egenskaper.

| (10) | Enligt direktiv 2011/16/EU ska upplysningarna i möjligaste mån lämnas elektroniskt med utnyttjande av Gemensamma kommunikationsnätet (CCN-nätet). I nödvändiga fall bör de praktiska formerna för överlämnandet av upplysningar specificeras. De närmare reglerna bör tillämpas vid överlämnandet av rapporter, redogörelser och andra dokument som inte innehåller de upplysningar som kan utbytas utan som stödjer utbytet, i fall av överlämnande utanför CCN-nätet och utan att detta påverkar andra bilateralt avtalade former, på överlämnande och identifiering av de upplysningar som utbyts. |
| --- | --- |

(10)

Enligt direktiv 2011/16/EU ska upplysningarna i möjligaste mån lämnas elektroniskt med utnyttjande av Gemensamma kommunikationsnätet (CCN-nätet). I nödvändiga fall bör de praktiska formerna för överlämnandet av upplysningar specificeras. De närmare reglerna bör tillämpas vid överlämnandet av rapporter, redogörelser och andra dokument som inte innehåller de upplysningar som kan utbytas utan som stödjer utbytet, i fall av överlämnande utanför CCN-nätet och utan att detta påverkar andra bilateralt avtalade former, på överlämnande och identifiering av de upplysningar som utbyts.

| (11) | Lagar och andra författningar i medlemsstaterna som är nödvändiga för att efterleva artikel 8.3a i direktiv 2011/16/EU med avseende på det obligatoriska automatiska utbytet av upplysningar om finansiella konton ska tillämpas från och med den 1 januari 2016. Den här förordningen bör alltså tillämpas från och med samma dag. |
| --- | --- |

(11)

Lagar och andra författningar i medlemsstaterna som är nödvändiga för att efterleva artikel 8.3a i direktiv 2011/16/EU med avseende på det obligatoriska automatiska utbytet av upplysningar om finansiella konton ska tillämpas från och med den 1 januari 2016. Den här förordningen bör alltså tillämpas från och med samma dag.

| (12) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för administrativt samarbete i fråga om beskattning. |
| --- | --- |

(12)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för administrativt samarbete i fråga om beskattning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Standardformulär för utbyte på begäran, utbyte utan föregående begäran, delgivning och återkoppling

1.   När det gäller de formulär som ska användas, avses med ”fält” ett utrymme i ett formulär där sådana upplysningar som ska utbytas enligt direktiv 2011/16/EU kan registreras.

2.   Det formulär som ska användas för begäran om upplysningar och om administrativa utredningar enligt artikel 5 i direktiv 2011/16/EU och för svar på dessa, mottagningsbevis, begäran om ytterligare bakgrundsinformation och besked om oförmåga eller vägran att besvara en begäran enligt artikel 7 i det direktivet ska uppfylla kraven i bilaga I till denna förordning.

3.   Det formulär som ska användas för upplysningar utan föregående begäran och därpå följande mottagningsbevis enligt artiklarna 9 och 10 i direktiv 2011/16/EU ska uppfylla kraven i bilaga II till denna förordning.

4.   Det formulär som ska användas för begäran om administrativ delgivning enligt artikel 13.1 och 13.2 i direktiv 2011/16/EU och svaren på dessa enligt artikel 13.3 i samma direktiv ska uppfylla kraven i bilaga III till denna förordning.

5.   Det formulär som ska användas för återkoppling enligt artikel 14.1 i direktiv 2011/16/EU ska uppfylla kraven i bilaga IV till denna förordning.

Artikel 2

Datoriserade format för det obligatoriska automatiska utbytet av upplysningar

1.   Datorformatet för obligatoriskt automatiskt utbyte av upplysningar i enlighet med artikel 8.1 i direktiv 2011/16/EU ska uppfylla kraven i bilaga V till denna förordning.

2.   Datorformatet för obligatoriskt automatiskt utbyte av upplysningar i enlighet med artikel 8.3a i direktiv 2011/16/EU ska uppfylla kraven i bilaga VI till denna förordning.

Artikel 3

Praktiska former för användningen av CCN-nätet

1.   De rapporter, redogörelser och andra dokument som det hänvisas till i de upplysningar som lämnas enligt direktiv 2011/16/EU får skickas med hjälp av andra kommunikationsmedel än CCN-nätet.

2.   När de upplysningar som avses i direktiv 2011/16/EU inte utbyts på elektronisk väg med hjälp av CCN-nätet och om inte annat överenskommits bilateralt, ska upplysningarna lämnas tillsammans med ett brev som beskriver upplysningarna och som är vederbörligen undertecknat av den behöriga myndighet som lämnar upplysningarna.

Artikel 4

Upphävande

Genomförandeförordning (EU) nr 1156/2012 ska upphöra att gälla med verkan från och med den 1 januari 2016.

Hänvisningar som görs till den upphävda genomförandeförordningen ska anses som hänvisningar till den här förordningen.

Artikel 5

Ikraftträdande och tillämpning

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den skall tillämpas från och med den 1 januari 2016.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 15 december 2015.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  EUT L 64, 11.3.2011, s. 1.

1

(2)  Rådets direktiv 77/799/EEG av den 19 december 1977 om ömsesidigt bistånd av medlemsstaternas behöriga myndigheter på direkta beskattningens område (EGT L 336, 27.12.1977, s. 15).

2

(3)  Rådets direktiv 2014/107/EU av den 9 december 2014 om ändring av direktiv 2011/16/EU vad gäller obligatoriskt automatiskt utbyte av upplysningar i fråga om beskattning (EUT L 359, 16.12.2014, s. 1).

3

(4)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1156/2012 av den 6 december 2012 om fastställande av närmare regler för genomförande av vissa bestämmelser i rådets direktiv 2011/16/EU om administrativt samarbete i fråga om beskattning (EUT L 335, 7.12.2012, s. 42).

4

---

BILAGA I

Formulär som avses i artikel 1.2

Formuläret för begäran om upplysningar och om administrativa utredningar enligt artikel 5 i direktiv 2011/16/EU och för svar på dessa, mottagningsbevis, begäran om ytterligare bakgrundsinformation och besked om oförmåga eller vägran att besvara begäran enligt artikel 7 i direktiv 2011/16/EU innehåller följande fält (1):

| — | Rättslig grund |
| --- | --- |

—

Rättslig grund

| — | Löpnummer |
| --- | --- |

—

Löpnummer

| — | Datum |
| --- | --- |

—

Datum

| — | Uppgift om begärande respektive anmodad myndighet. |
| --- | --- |

—

Uppgift om begärande respektive anmodad myndighet.

| — | Identiteten på den person som är föremål för utredning eller undersökning. |
| --- | --- |

—

Identiteten på den person som är föremål för utredning eller undersökning.

| — | Allmän beskrivning av fallet och, vid behov, specifik bakgrundsinformation som gör det möjligt att bedöma i hur hög grad begärda upplysningar kan antas vara relevanta för administration och verkställighet av medlemsstaternas nationella lagstiftning i fråga om de skatter som avses i artikel 2 i direktiv 2011/16/EU. |
| --- | --- |

—

Allmän beskrivning av fallet och, vid behov, specifik bakgrundsinformation som gör det möjligt att bedöma i hur hög grad begärda upplysningar kan antas vara relevanta för administration och verkställighet av medlemsstaternas nationella lagstiftning i fråga om de skatter som avses i artikel 2 i direktiv 2011/16/EU.

| — | Det beskattningsändamål för vilket upplysningarna begärs. |
| --- | --- |

—

Det beskattningsändamål för vilket upplysningarna begärs.

| — | Period under utredning. |
| --- | --- |

—

Period under utredning.

| — | Namn på och adress för varje person som kan antas inneha de begärda upplysningarna. |
| --- | --- |

—

Namn på och adress för varje person som kan antas inneha de begärda upplysningarna.

| — | Iakttagande av det rättsliga krav som anges i artikel 16.1 i direktiv 2011/16/EU. |
| --- | --- |

—

Iakttagande av det rättsliga krav som anges i artikel 16.1 i direktiv 2011/16/EU.

| — | Iakttagande av det rättsliga krav som anges i artikel 17.1 i direktiv 2011/16/EU. |
| --- | --- |

—

Iakttagande av det rättsliga krav som anges i artikel 17.1 i direktiv 2011/16/EU.

| — | Motiverad begäran om en särskild administrativ utredning och skälen till att myndigheten vägrar att göra den begärda särskilda administrativa utredningen. |
| --- | --- |

—

Motiverad begäran om en särskild administrativ utredning och skälen till att myndigheten vägrar att göra den begärda särskilda administrativa utredningen.

| — | Bevis för att begäran om upplysningar mottagits. |
| --- | --- |

—

Bevis för att begäran om upplysningar mottagits.

| — | Begäran om ytterligare bakgrundsinformation. |
| --- | --- |

—

Begäran om ytterligare bakgrundsinformation.

| — | Skäl till oförmåga eller vägran att lämna upplysningar. |
| --- | --- |

—

Skäl till oförmåga eller vägran att lämna upplysningar.

| — | Skäl till att den anmodade myndigheten inte kan besvara begäran inom den berörda tidsfristen och uppgift om den dag som den anser sig kunna besvara begäran. |
| --- | --- |

—

Skäl till att den anmodade myndigheten inte kan besvara begäran inom den berörda tidsfristen och uppgift om den dag som den anser sig kunna besvara begäran.

---

(1)  Enbart de fält som faktiskt fylls i i ett givet fall behöver visas på det formulär som används i fallet.

---

BILAGA II

Formulär som avses i artikel 1.3

Formuläret för upplysningar utan föregående begäran och därpå följande mottagningsbevis enligt artiklarna 9 respektive 10 i direktiv 2011/16/EU innehåller följande fält (1):

| — | Rättslig grund |
| --- | --- |

—

Rättslig grund

| — | Löpnummer |
| --- | --- |

—

Löpnummer

| — | Datum |
| --- | --- |

—

Datum

| — | Uppgift om sändande respektive mottagande myndighet. |
| --- | --- |

—

Uppgift om sändande respektive mottagande myndighet.

| — | Identiteten på den person som är föremål för upplysningar utan föregående begäran. |
| --- | --- |

—

Identiteten på den person som är föremål för upplysningar utan föregående begäran.

| — | Period som täcks av upplysningar utan föregående begäran. |
| --- | --- |

—

Period som täcks av upplysningar utan föregående begäran.

| — | Iakttagande av det rättsliga krav som anges i artikel 16.1 i direktiv 2011/16/EU. |
| --- | --- |

—

Iakttagande av det rättsliga krav som anges i artikel 16.1 i direktiv 2011/16/EU.

| — | Bevis på att upplysningar utan föregående begäran mottagits. |
| --- | --- |

—

Bevis på att upplysningar utan föregående begäran mottagits.

---

(1)  Enbart de fält som faktiskt fylls i i ett givet fall behöver visas på det formulär som används i fallet.

---

BILAGA III

Formulär som avses i artikel 1.4

Formuläret för begäran om delgivning enligt artikel 13.1 och 13.2 i direktiv 2011/16/EU och svaren på dessa enligt artikel 13.3 i samma direktiv innehåller följande fält (1):

| — | Rättslig grund |
| --- | --- |

—

Rättslig grund

| — | Löpnummer |
| --- | --- |

—

Löpnummer

| — | Datum |
| --- | --- |

—

Datum

| — | Uppgift om begärande respektive anmodad myndighet. |
| --- | --- |

—

Uppgift om begärande respektive anmodad myndighet.

| — | Namn på och adress för mottagaren av handlingen eller beslutet. |
| --- | --- |

—

Namn på och adress för mottagaren av handlingen eller beslutet.

| — | Annan information som kan underlätta identifiering av mottagaren. |
| --- | --- |

—

Annan information som kan underlätta identifiering av mottagaren.

| — | Handlingens eller beslutets ämne. |
| --- | --- |

—

Handlingens eller beslutets ämne.

| — | Svar från den tillfrågade myndigheten, i enlighet med artikel 13.3 i direktiv 2011/16/EU, inklusive datum för delgivning av handlingar eller beslut. |
| --- | --- |

—

Svar från den tillfrågade myndigheten, i enlighet med artikel 13.3 i direktiv 2011/16/EU, inklusive datum för delgivning av handlingar eller beslut.

---

(1)  Enbart de fält som faktiskt fylls i i ett givet fall behöver visas på det formulär som används i fallet.

---

BILAGA IV

Formulär som avses i artikel 1.5

Formuläret för återkoppling enligt artikel 14.1 i direktiv 2011/16/EU innehåller följande fält (1):

| — | Löpnummer |
| --- | --- |

—

Löpnummer

| — | Datum |
| --- | --- |

—

Datum

| — | Uppgift om den behöriga myndighet som ger återkoppling. |
| --- | --- |

—

Uppgift om den behöriga myndighet som ger återkoppling.

| — | Allmän återkoppling på de upplysningar som lämnats. |
| --- | --- |

—

Allmän återkoppling på de upplysningar som lämnats.

| — | Resultat som är direkt relaterade till de upplysningar som lämnats. |
| --- | --- |

—

Resultat som är direkt relaterade till de upplysningar som lämnats.

---

(1)  Enbart de fält som faktiskt fylls i i ett givet fall behöver visas på det formulär som används i fallet.

---

BILAGA V

Datorformat som avses i artikel 2.1

Datorformatet för obligatoriskt automatiskt utbyte av upplysningar enligt artikel 8.1 i direktiv 2011/16/EU uppvisar följande trädstruktur och innehåller följande kategorier av upplysningar (1):

| a) | När det gäller det övergripande meddelandet: |
| --- | --- |

a)

När det gäller det övergripande meddelandet:

| b) | När det gäller delen för utbyte av upplysningar om inkomst från anställning eller styrelsearvoden: |
| --- | --- |

b)

När det gäller delen för utbyte av upplysningar om inkomst från anställning eller styrelsearvoden:

| c) | När det gäller delen för utbyte av upplysningar om pensioner: |
| --- | --- |

c)

När det gäller delen för utbyte av upplysningar om pensioner:

| d) | När det gäller delen för utbyte av upplysningar om livförsäkringsprodukter: |
| --- | --- |

d)

När det gäller delen för utbyte av upplysningar om livförsäkringsprodukter:

| e) | När det gäller delen för utbyte av upplysningar om ägande av och inkomster från fast egendom: |
| --- | --- |

e)

När det gäller delen för utbyte av upplysningar om ägande av och inkomster från fast egendom:

| f) | När det gäller delen när inga upplysningar ska utbytas om en viss kategori: |
| --- | --- |

f)

När det gäller delen när inga upplysningar ska utbytas om en viss kategori:

| g) | När det gäller delen för bekräftelse av mottagande av upplysningar i en särskild kategori: |
| --- | --- |

g)

När det gäller delen för bekräftelse av mottagande av upplysningar i en särskild kategori:

---

(1)  Enbart de kategorier av upplysningar som faktiskt är tillgängliga och tillämpliga i ett givet fall behöver emellertid visas i det datorformat som används i ett specifikt fall.

---

BILAGA VI

Datorformat som avses i artikel 2.2

Datorformatet för obligatoriskt automatiskt utbyte av upplysningar enligt artikel 8.3a i direktiv 2011/16/EU uppvisar följande trädstruktur och innehåller följande inslag och attribut (1):

| a) | När det gäller det övergripande meddelandet: |
| --- | --- |

a)

När det gäller det övergripande meddelandet:

| b) | När det gäller de typer som är gemensamma för FATCA och CRS som används i meddelandet under punkt a) ovan: |
| --- | --- |

b)

När det gäller de typer som är gemensamma för FATCA och CRS som används i meddelandet under punkt a) ovan:

| c) | När det gäller de gemensamma OECD-typer som används i meddelandet under punkt a ovan: |
| --- | --- |

c)

När det gäller de gemensamma OECD-typer som används i meddelandet under punkt a ovan:

---

(1)  Endast de inslag och attribut som faktiskt gäller i ett visst fall utöver de regler om rapportering och åtgärder för kundkännedom i bilagorna I och II till direktiv 2011/16/EU behöver finnas i det elektroniska format som används i detta fall.

---

| 18.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 332/46 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 332/46

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2015/2379

av den 16 december 2015

om undantag från förordningarna (EG) nr 2305/2003, (EG) nr 969/2006 och (EG) nr 1067/2008, genomförandeförordning (EU) 2015/2081, förordning (EG) nr 1964/2006, genomförandeförordning (EU) nr 480/2012 och förordning (EG) nr 1918/2006 vad gäller datum för inlämning av ansökningar om importlicenser och för utfärdande av importlicenser under 2016 inom ramen för tullkvoterna för spannmål, ris och olivolja, och om undantag från förordning (EG) nr 951/2006 vad gäller datum för utfärdande av exportlicenser under 2016 inom sektorerna för utomkvotssocker och utomkvotsisoglukos

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1095/96 av den 18 juni 1996 om genomförande av medgivandena i lista CXL som fastställts sedan förhandlingarna enligt Gatt artikel XXIV:6 avslutats (1), särskilt artikel 1,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (2), särskilt artiklarna 20 n, 144 g och 187 e, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens förordningar (EG) nr 2305/2003 (3), (EG) nr 969/2006 (4) och (EG) nr 1067/2008 (5) och i kommissonens genomförandeförordning (EU) 2015/2081 (6) fastställs särskilda bestämmelser för inlämning av ansökningar om och utfärdande av importlicenser för korn inom ramen för tullkvoten med löpnummer 09.4126, för majs inom ramen för tullkvoten med löpnummer 09.4131, för vanligt vete av annan kvalitet än hög inom ramen för tullkvoterna med löpnumren 09.4123, 09.4124, 09.4125 och 09.4133 samt för vissa spannmål med ursprung i Ukraina inom ramen för tullkvoterna med löpnumren 09.4306, 09.4307 och 09.4308. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens förordningar (EG) nr 2305/2003 (3), (EG) nr 969/2006 (4) och (EG) nr 1067/2008 (5) och i kommissonens genomförandeförordning (EU) 2015/2081 (6) fastställs särskilda bestämmelser för inlämning av ansökningar om och utfärdande av importlicenser för korn inom ramen för tullkvoten med löpnummer 09.4126, för majs inom ramen för tullkvoten med löpnummer 09.4131, för vanligt vete av annan kvalitet än hög inom ramen för tullkvoterna med löpnumren 09.4123, 09.4124, 09.4125 och 09.4133 samt för vissa spannmål med ursprung i Ukraina inom ramen för tullkvoterna med löpnumren 09.4306, 09.4307 och 09.4308.

| (2) | I kommissionens förordning (EG) nr 1964/2006 (7) och kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 480/2012 (8) fastställs särskilda bestämmelser för inlämning av ansökningar om och utfärdande av importlicenser för ris med ursprung i Bangladesh inom ramen för tullkvoten med löpnummer 09.4517 och för brutet ris inom ramen för tullkvoten med löpnummer 09.4079. |
| --- | --- |

(2)

I kommissionens förordning (EG) nr 1964/2006 (7) och kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 480/2012 (8) fastställs särskilda bestämmelser för inlämning av ansökningar om och utfärdande av importlicenser för ris med ursprung i Bangladesh inom ramen för tullkvoten med löpnummer 09.4517 och för brutet ris inom ramen för tullkvoten med löpnummer 09.4079.

| (3) | I kommissionens förordning (EG) nr 1918/2006 (9) fastställs särskilda bestämmelser för inlämning av ansökningar om och utfärdande av importlicenser för olivolja med ursprung i Tunisien inom ramen för den tillgängliga tullkvoten. |
| --- | --- |

(3)

I kommissionens förordning (EG) nr 1918/2006 (9) fastställs särskilda bestämmelser för inlämning av ansökningar om och utfärdande av importlicenser för olivolja med ursprung i Tunisien inom ramen för den tillgängliga tullkvoten.

| (4) | Med hänsyn till hur helgdagarna infaller under 2016 bör det, för att de aktuella kvotmängderna ska kunna iakttas, under vissa perioder göras undantag från förordningarna (EG) nr 2305/2003, (EG) nr 969/2006 och (EG) nr 1067/2008, genomförandeförordning (EU) 2015/2081, förordning (EG) nr 1964/2006, genomförandeförordning (EU) nr 480/2012 och förordning (EG) nr 1918/2006 vad gäller datum för inlämning av ansökningar om importlicenser och för utfärdande av dessa. |
| --- | --- |

(4)

Med hänsyn till hur helgdagarna infaller under 2016 bör det, för att de aktuella kvotmängderna ska kunna iakttas, under vissa perioder göras undantag från förordningarna (EG) nr 2305/2003, (EG) nr 969/2006 och (EG) nr 1067/2008, genomförandeförordning (EU) 2015/2081, förordning (EG) nr 1964/2006, genomförandeförordning (EU) nr 480/2012 och förordning (EG) nr 1918/2006 vad gäller datum för inlämning av ansökningar om importlicenser och för utfärdande av dessa.

| (5) | Enligt artikel 7d.1 i kommissionens förordning (EG) nr 951/2006 (10) ska exportlicenser för utomkvotssocker och utomkvotsisoglukos utfärdas från och med fredagen veckan efter den vecka under vilken licensansökningarna lämnades in, såvida kommissionen inte under tiden har vidtagit någon särskild åtgärd. |
| --- | --- |

(5)

Enligt artikel 7d.1 i kommissionens förordning (EG) nr 951/2006 (10) ska exportlicenser för utomkvotssocker och utomkvotsisoglukos utfärdas från och med fredagen veckan efter den vecka under vilken licensansökningarna lämnades in, såvida kommissionen inte under tiden har vidtagit någon särskild åtgärd.

| (6) | Med tanke på hur helgdagarna infaller under 2016 och de konsekvenser som detta kommer att få för utgivningen av Europeiska unionens officiella tidning kommer perioden mellan den dag då ansökningarna lämnas in och den dag då licenserna utfärdas att vara för kort för att en god förvaltning av marknaden ska kunna garanteras. Perioden bör följaktligen förlängas. |
| --- | --- |

(6)

Med tanke på hur helgdagarna infaller under 2016 och de konsekvenser som detta kommer att få för utgivningen av Europeiska unionens officiella tidning kommer perioden mellan den dag då ansökningarna lämnas in och den dag då licenserna utfärdas att vara för kort för att en god förvaltning av marknaden ska kunna garanteras. Perioden bör följaktligen förlängas.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för den samlade marknadsordningen inom jordbruket. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för den samlade marknadsordningen inom jordbruket.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Spannmål

1.   Genom undantag från artikel 3.1 andra stycket i förordning (EG) nr 2305/2003 får ansökningar om importlicenser för korn inom ramen för tullkvoten med löpnummer 09.4126, för år 2016, inte lämnas in före måndagen den 4 januari 2016 och inte senare än fredagen den 16 december 2016, kl. 13.00 (lokal tid i Bryssel).

2.   Genom undantag från artikel 3.4 första stycket i förordning (EG) nr 2305/2003 ska, för år 2016, importlicenser för korn som utfärdas inom ramen för tullkvoten med löpnummer 09.4126 och för vilka ansökningar lämnas in under de perioder som nämns i bilaga I till den här förordningen utfärdas de datum för varje period som anges i samma bilaga, om inte annat följer av åtgärder som vidtas enligt artikel 7.2 i kommissionens förordning (EG) nr 1301/2006 (11).

3.   Genom undantag från artikel 4.1 andra stycket i förordning (EG) nr 969/2006 får ansökningar om importlicenser för korn inom ramen för tullkvoten med löpnummer 09.4131, för år 2016, inte lämnas in före måndagen den 4 januari 2016 och inte senare än fredagen den 16 december 2016, kl. 13.00 (lokal tid i Bryssel).

4.   Genom undantag från artikel 4.4 första stycket i förordning (EG) nr 969/2006 ska, för år 2016, importlicenser för majs som utfärdas inom ramen för tullkvoten med löpnummer 09.4131 och för vilka ansökningar lämnas in under de perioder som nämns i bilaga I till den här förordningen utfärdas de datum för varje period som anges i samma bilaga, om inte annat följer av åtgärder som vidtas enligt artikel 7.2 i kommissionens förordning (EG) nr 1301/2006.

5.   Genom undantag från artikel 4.1 andra stycket i förordning (EG) nr 1067/2008 får ansökningar om importlicenser för vanligt vete av annan kvalitet än hög inom ramen för tullkvoterna med löpnumren 09.4123, 09.4124, 09.4125 och 09.4133, för år 2016, inte lämnas in före måndagen den 4 januari 2016 och inte senare än fredagen den 16 december 2016, kl. 13.00 (lokal tid i Bryssel).

6   Genom undantag från artikel 4.4 första stycket i förordning (EG) nr 1067/2008 ska, för år 2016, importlicenser för vanligt vete av annan kvalitet än hög som utfärdas inom ramen för tullkvoterna med löpnumren 09.4123, 09.4124, 09.4125 och 09.4133 och för vilka ansökningar lämnas in under de perioder som nämns i bilaga I till den här förordningen utfärdas de datum för varje period som anges i samma bilaga, om inte annat följer av åtgärder som vidtas enligt artikel 7.2 i kommissionens förordning (EG) nr 1301/2006.

7.   Genom undantag från artikel 2.1 andra stycket i genomförandeförordning (EU) 2015/2081 får ansökningar om importlicenser för spannmål med ursprung i Ukraina inom ramen för tullkvoterna med löpnumren 09.4306, 09.4307 och 09.4308, för år 2016, inte lämnas in före måndagen den 4 januari 2016 och inte senare än fredagen den 16 december 2016, kl. 13.00 (lokal tid i Bryssel).

8.   Genom undantag från artikel 2.3 i genomförandeförordning (EU) 2015/2081 ska, för år 2016, importlicenser för spannmål med ursprung i Ukraina som utfärdas inom ramen för tullkvoterna med löpnumren 09.4306, 09.4307 och 09.4308 och för vilka ansökningar lämnas in under de perioder som nämns i bilaga I till den här förordningen utfärdas de datum för varje period som anges i samma bilaga, om inte annat följer av åtgärder som vidtas enligt artikel 7.2 i kommissionens förordning (EG) nr 1301/2006.

Artikel 2

Ris

1.   Genom undantag från artikel 4.3 första stycket i förordning (EG) nr 1964/2006 får ansökningar om importlicenser för ris med ursprung i Bangladesh inom ramen för tullkvoten med löpnummer 09.4517, för år 2016, inte lämnas in före måndagen den 4 januari 2016 och inte senare än fredagen den 9 december 2016, kl. 13.00 (lokal tid i Bryssel).

2.   Genom undantag från artikel 2.1 tredje stycket i genomförandeförordning (EU) nr 480/2012 får ansökningar om importlicenser för brutet ris inom ramen för tullkvoten med löpnummer 09.4079, för år 2016, inte lämnas in före måndagen den 4 januari 2016 och inte senare än fredagen den 9 december 2016, kl. 13.00 (lokal tid i Bryssel).

Artikel 3

Olivolja

1.   Genom undantag från artikel 3.1 i förordning (EG) nr 1918/2006 får ansökningar om importlicenser för olivolja med ursprung i Tunisien inte lämnas in senare än tisdagen den 13 december 2016.

2.   Genom undantag från artikel 3.3 i förordning (EG) nr 1918/2006 ska importlicenser för olivolja med ursprung i Tunisien för vilka ansökningar lämnas in under de perioder som nämns i bilaga II till den här förordningen utfärdas de datum för varje period som anges i samma bilaga, om inte annat följer av åtgärder som vidtas enligt artikel 7.2 i förordning (EG) nr 1301/2006.

Artikel 4

Utomkvotssocker och utomkvotsisoglukos

Genom undantag från artikel 7d.1 i förordning (EG) nr 951/2006 ska exportlicenser för utomkvotssocker och utomkvotsisoglukos för vilka ansökningar lämnas in under de perioder som nämns i bilaga III till den här förordningen utfärdas de datum för varje period som anges i samma bilaga, i förekommande fall med beaktande av de särskilda åtgärder som avses i artikel 9.1 och 9.2 i förordning (EG) nr 951/2006.

Artikel 5

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den upphör att gälla den 10 januari 2017.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 16 december 2015.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Jerzy PLEWA

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 146, 20.6.1996, s. 1.

1

(2)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

2

(3)  Kommissionens förordning (EG) nr 2305/2003 av den 29 december 2003 om öppnande och förvaltning av en gemenskapstullkvot för import av korn från tredje land (EUT L 342, 30.12.2003, s. 7).

3

(4)  Kommissionens förordning (EG) nr 969/2006 av den 29 juni 2006 om öppnande och förvaltning av en gemenskapstullkvot för import av majs från tredjeland (EUT L 176, 30.6.2006, s. 44).

4

(5)  Kommissionens förordning (EG) nr 1067/2008 av den 30 oktober 2008 om öppnande och förvaltning av gemenskapstullkvoter för vanligt vete av annan kvalitet än hög från tredjeländer och om undantag från rådets förordning (EG) nr 1234/2007 (kodifierad version) (EUT L 290, 31.10.2008, s. 3).

5

(6)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2081 av den 18 november 2015 om öppnande och förvaltning av tullkvoter för import av vissa spannmål med ursprung i Ukraina (EUT L 302, 19.11.2015, s. 81).

6

(7)  Kommissionens förordning (EG) nr 1964/2006 av den 22 december 2006 om närmare bestämmelser om öppnande och förvaltning av importtullen för ris med ursprung i Bangladesh i enlighet med rådets förordning (EEG) nr 3491/90 (EUT L 408, 30.12.2006, s. 19).

7

(8)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 480/2012 av den 7 juni 2012 om öppnande och förvaltning av en tullkvot för brutet ris som omfattas av KN-nummer 1006 40 00, för produktion av livsmedelsberedningar som omfattas av KN-nummer 1901 10 00 (EUT L 148, 8.6.2012, s. 1).

8

(9)  Kommissionens förordning (EG) nr 1918/2006 av den 20 december 2006 om öppnande och förvaltning av tullkvoter för olivolja med ursprung i Tunisien (EUT L 365, 21.12.2006, s. 84).

9

(10)  Kommissionens förordning (EG) nr 951/2006 av den 30 juni 2006 om tillämpningsföreskrifter till rådets förordning (EG) nr 318/2006 för handel med tredjeländer i sockersektorn (EUT L 178, 1.7.2006, s. 24).

10

(11)  Kommissionens förordning (EG) nr 1301/2006 av den 31 augusti 2006 om gemensamma regler för administrationen av sådana importtullkvoter för jordbruksprodukter som omfattas av ett system med importlicenser (EUT L 238, 1.9.2006, s. 13).

11

---

BILAGA I

| Perioder för inlämning av ansökningar om importlicenser för spannmål | Datum för utfärdande |
| --- | --- |
| Från och med fredagen den 18 mars 2016 kl. 13.00 till och med fredagen den 25 mars 2016 kl. 13.00 (lokal tid i Bryssel) | Den första arbetsdagen från och med måndagen den 4 april 2016 |
| Från och med fredagen den 21 oktober 2016 kl. 13.00 till och med fredagen den 28 oktober 2016 kl. 13.00 (lokal tid i Bryssel) | Den första arbetsdagen från och med måndagen den 7 november 2016 |

Perioder för inlämning av ansökningar om importlicenser för spannmål

Datum för utfärdande

Från och med fredagen den 18 mars 2016 kl. 13.00 till och med fredagen den 25 mars 2016 kl. 13.00 (lokal tid i Bryssel)

Den första arbetsdagen från och med måndagen den 4 april 2016

Från och med fredagen den 21 oktober 2016 kl. 13.00 till och med fredagen den 28 oktober 2016 kl. 13.00 (lokal tid i Bryssel)

Den första arbetsdagen från och med måndagen den 7 november 2016

---

BILAGA II

| Perioder för inlämning av ansökningar om importlicenser för olivolja | Datum för utfärdande |
| --- | --- |
| Måndagen den 21 eller tisdagen den 22 mars 2016 | Den första arbetsdagen från och med fredagen den 1 april 2016 |
| Måndagen den 2 eller tisdagen den 3 maj 2016 | Den första arbetsdagen från och med fredagen den 13 maj 2016 |
| Måndagen den 9 eller tisdagen den 10 maj 2016 | Den första arbetsdagen från och med fredagen den 18 maj 2016 |
| Måndagen den 18 eller tisdagen den 19 juli 2016 | Den första arbetsdagen från och med onsdagen den 27 juli 2016 |
| Måndagen den 8 eller tisdagen den 9 augusti 2016 | Den första arbetsdagen från och med onsdagen den 17 augusti 2016 |
| Måndagen den 24 eller tisdagen den 25 oktober 2016 | Den första arbetsdagen från och med torsdagen den 3 november 2016 |

Perioder för inlämning av ansökningar om importlicenser för olivolja

Datum för utfärdande

Måndagen den 21 eller tisdagen den 22 mars 2016

Den första arbetsdagen från och med fredagen den 1 april 2016

Måndagen den 2 eller tisdagen den 3 maj 2016

Den första arbetsdagen från och med fredagen den 13 maj 2016

Måndagen den 9 eller tisdagen den 10 maj 2016

Den första arbetsdagen från och med fredagen den 18 maj 2016

Måndagen den 18 eller tisdagen den 19 juli 2016

Den första arbetsdagen från och med onsdagen den 27 juli 2016

Måndagen den 8 eller tisdagen den 9 augusti 2016

Den första arbetsdagen från och med onsdagen den 17 augusti 2016

Måndagen den 24 eller tisdagen den 25 oktober 2016

Den första arbetsdagen från och med torsdagen den 3 november 2016

---

BILAGA III

| Perioder för inlämning av ansökningar om exportlicenser för utomkvotssocker och utomkvotsisoglukos | Datum för utfärdande |
| --- | --- |
| Från och med måndagen den 24 till och med fredagen den 28 oktober 2016 | Den första arbetsdagen från och med tisdagen den 8 november 2016 |
| Från och med måndagen den 19 till och med fredagen den 23 december 2016 | Den första arbetsdagen från och med fredagen den 6 januari 2017 |

Perioder för inlämning av ansökningar om exportlicenser för utomkvotssocker och utomkvotsisoglukos

Datum för utfärdande

Från och med måndagen den 24 till och med fredagen den 28 oktober 2016

Den första arbetsdagen från och med tisdagen den 8 november 2016

Från och med måndagen den 19 till och med fredagen den 23 december 2016

Den första arbetsdagen från och med fredagen den 6 januari 2017

---

| 18.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 332/50 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 332/50

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2015/2380

av den 16 december 2015

om ändring av förordning (EG) nr 1484/95 vad gäller fastställandet av de representativa priserna inom sektorerna för fjäderfäkött och ägg samt för äggalbumin

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1), särskilt artikel 183 b,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 510/2014 av den 16 april 2014 om systemet för handeln med vissa varor som framställs genom bearbetning av jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 1216/2009 och (EG) nr 614/2009 (2), särskilt artikel 5.6 a, och

av följande skäl:

| (1) | Genom kommissionens förordning (EG) nr 1484/95 (3) fastställs tillämpningsföreskrifter för ordningen för tillämpning av tilläggsbelopp för import samt representativa priser för fjäderfäkött och ägg och för äggalbumin. |
| --- | --- |

(1)

Genom kommissionens förordning (EG) nr 1484/95 (3) fastställs tillämpningsföreskrifter för ordningen för tillämpning av tilläggsbelopp för import samt representativa priser för fjäderfäkött och ägg och för äggalbumin.

| (2) | Det framgår av den regelbundna kontrollen av de uppgifter som ligger till grund för fastställandet av de representativa priserna för produkterna inom sektorerna för fjäderfäkött och ägg samt för äggalbumin, att de representativa priserna för import av vissa produkter bör ändras med hänsyn till variationerna i pris efter ursprung. |
| --- | --- |

(2)

Det framgår av den regelbundna kontrollen av de uppgifter som ligger till grund för fastställandet av de representativa priserna för produkterna inom sektorerna för fjäderfäkött och ägg samt för äggalbumin, att de representativa priserna för import av vissa produkter bör ändras med hänsyn till variationerna i pris efter ursprung.

| (3) | Förordning (EG) nr 1484/95 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Förordning (EG) nr 1484/95 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (4) | Eftersom denna åtgärd bör tillämpas så fort uppdaterade uppgifter föreligger, bör denna förordning träda i kraft samma dag som den offentliggörs. |
| --- | --- |

(4)

Eftersom denna åtgärd bör tillämpas så fort uppdaterade uppgifter föreligger, bör denna förordning träda i kraft samma dag som den offentliggörs.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga I till förordning (EG) nr 1484/95 ska ersättas med texten i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 16 december 2015.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Jerzy PLEWA

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  EUT L 150, 20.5.2014, s. 1.

2

(3)  Kommissionens förordning (EG) nr 1484/95 av den 28 juni 1995 om tillämpningsföreskrifter för ordningen för tillämpning av tilläggsbelopp för import och om fastställande av representativa priser för fjäderfäkött och ägg och för äggalbumin samt om upphävande av förordning nr 163/67/EEG (EGT L 145, 29.6.1995, s. 47).

3

---

BILAGA

”BILAGA I

| KN-nummer | Varubeskrivning | Representativt pris
  (euro/100 kg) | Säkerhet som avses i artikel 3
  (euro/100 kg) | Ursprung (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 10 | Plockade och urtagna (s.k. 70 %-kycklingar), frysta | 130,1 | 0 | AR |
| 0207 12 90 | Plockade och urtagna (s.k. 65 %-kycklingar), frysta | 154,5
  145,7 | 0
  0 | AR
  BR |
| 0207 14 10 | Styckningsdelar av höns, benfria, frysta | 286,0
  197,1
  343,8
  219,0 | 4
  32
  0
  24 | AR
  BR
  CL
  TH |
| 0207 27 10 | Styckningsdelar av kalkon, benfria, frysta | 329,9
  244,7 | 0
  16 | BR
  CL |
| 0408 91 80 | Torkade ägg utan skal | 431,0 | 0 | AR |
| 1602 32 11 | Inte kokta eller på annat sätt värmebehandlade beredningar av höns av arten Gallus domesticus | 225,1 | 19 | BR |

KN-nummer

Varubeskrivning

Representativt pris

(euro/100 kg)

Säkerhet som avses i artikel 3

(euro/100 kg)

Ursprung (1)

0207 12 10

Plockade och urtagna (s.k. 70 %-kycklingar), frysta

130,1

0

AR

0207 12 90

Plockade och urtagna (s.k. 65 %-kycklingar), frysta

154,5

145,7

0

0

AR

BR

0207 14 10

Styckningsdelar av höns, benfria, frysta

286,0

197,1

343,8

219,0

4

32

0

24

AR

BR

CL

TH

0207 27 10

Styckningsdelar av kalkon, benfria, frysta

329,9

244,7

0

16

BR

CL

0408 91 80

Torkade ägg utan skal

431,0

0

AR

1602 32 11

Inte kokta eller på annat sätt värmebehandlade beredningar av höns av arten Gallus domesticus

225,1

19

BR

---

(1)  Enligt den nomenklatur för länder som fastställs i kommissionens förordning (EU) nr 1106/2012 av den 27 november 2012 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 471/2009 om gemenskapsstatistik över utrikeshandeln med icke-medlemsstater vad gäller uppdateringen av nomenklaturen avseende länder och territorier (EUT L 328, 28.11.2012, s. 7), Koden ’ZZ’ står för ’Övrigt ursprung’.”

1

---

| 18.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 332/52 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 332/52

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) 2015/2381

av den 17 december 2015

om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1059/2003 om inrättande av en gemensam nomenklatur för statistiska territoriella enheter (Nuts) vad gäller inrapportering av tidsserierna för den nya regionala uppdelningen

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1059/2003 av den 26 maj 2003 om inrättande av en gemensam nomenklatur för statistiska territoriella enheter (Nuts) (1), särskilt artikel 5.5, och

av följande skäl:

| (1) | Förordning (EG) nr 1059/2003 utgör den rättsliga grunden för en regionklassificering för insamling, sammanställning och spridning av harmoniserad regional statistik i unionen. |
| --- | --- |

(1)

Förordning (EG) nr 1059/2003 utgör den rättsliga grunden för en regionklassificering för insamling, sammanställning och spridning av harmoniserad regional statistik i unionen.

| (2) | I artikel 5.5 i förordning (EG) nr 1059/2003 föreskrivs att när Nuts-nomenklaturen ändras ska den berörda medlemsstaten till kommissionen skicka tidsserierna för den nya regionala uppdelningen för att ersätta uppgifter som redan rapporterats in. Förteckningen över tidsserierna och deras längd ska specificeras av kommissionen med beaktande av huruvida det är möjligt att tillhandahålla dem. Dessa tidsserier ska lämnas inom två år efter ändringen i Nuts-nomenklaturen. |
| --- | --- |

(2)

I artikel 5.5 i förordning (EG) nr 1059/2003 föreskrivs att när Nuts-nomenklaturen ändras ska den berörda medlemsstaten till kommissionen skicka tidsserierna för den nya regionala uppdelningen för att ersätta uppgifter som redan rapporterats in. Förteckningen över tidsserierna och deras längd ska specificeras av kommissionen med beaktande av huruvida det är möjligt att tillhandahålla dem. Dessa tidsserier ska lämnas inom två år efter ändringen i Nuts-nomenklaturen.

| (3) | Nuts-nomenklaturen ändrades genom kommissionens förordning (EU) nr 1319/2013 (2) med verkan från och med den 1 januari 2015 och kommissionens förordning (EU) nr 868/2014 (3) med verkan från och med den 1 januari 2016. |
| --- | --- |

(3)

Nuts-nomenklaturen ändrades genom kommissionens förordning (EU) nr 1319/2013 (2) med verkan från och med den 1 januari 2015 och kommissionens förordning (EU) nr 868/2014 (3) med verkan från och med den 1 januari 2016.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för det europeiska statistiksystemet. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för det europeiska statistiksystemet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Medlemsstaterna ska till kommissionen skicka tidsserierna för den nya regionala uppdelningen i enlighet med förteckningen i bilagan.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 17 december 2015.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  EUT L 154, 21.6.2003, s. 1.

1

(2)  Kommissionens förordning (EU) nr 1319/2013 av den 9 december 2013 om ändring av bilagorna till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1059/2003 om inrättande av en gemensam nomenklatur för statistiska territoriella enheter (Nuts) (EUT L 342, 18.12.2013, s. 1).

2

(3)  Kommissionens förordning (EU) nr 868/2014 av den 8 augusti 2014 om ändring av bilagorna till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1059/2003 om inrättande av en gemensam nomenklatur för statistiska territoriella enheter (Nuts) (EUT L 241, 13.8.2014, s. 1).

3

---

BILAGA

Fastställt startår efter statistikområde

| Område | Nuts 2-nivå | Nuts 3-nivå |
| --- | --- | --- |
| Jordbruk – jordbruksräkenskaper | 2007 (1) | |
| Jordbruk – djurpopulationer | 2010 | |
| Jordbruk – vegetabilieproduktion | 2007 | |
| Jordbruk – mjölkproduktion | 2010 | |
| Jordbruk – företagsstrukturen i jordbruket | 2010 | 2010 (1) |
| Demografi – befolkning, levande födda, döda | 1990 (2) | 1990 (2) |
| Arbetsmarknad – sysselsättning, arbetslöshet | 2010 | 2010 (1) |
| Miljö – avfallsanläggningar | 2010 | |
| Hälsa – dödsorsaker | 1994 (3) | |
| Hälsa – infrastruktur | 1993 (1) | |
| Hälsa – patienter | 2000 (1) | |
| Informationssamhälle | 2010 (1) | |
| Regionalräkenskaper – hushållsräkenskaper | 2000 | |
| Regionalräkenskaper – regionala räkenskaper | 2000 | 2000 |
| Vetenskap och teknik – FoU-utgifter och FoU-personal | 2011 | |
| Turism | 2012 | |

Område

Nuts 2-nivå

Nuts 3-nivå

Jordbruk – jordbruksräkenskaper

2007 (1)

Jordbruk – djurpopulationer

2010

Jordbruk – vegetabilieproduktion

2007

Jordbruk – mjölkproduktion

2010

Jordbruk – företagsstrukturen i jordbruket

2010

2010 (1)

Demografi – befolkning, levande födda, döda

1990 (2)

1990 (2)

Arbetsmarknad – sysselsättning, arbetslöshet

2010

2010 (1)

Miljö – avfallsanläggningar

2010

Hälsa – dödsorsaker

1994 (3)

Hälsa – infrastruktur

1993 (1)

Hälsa – patienter

2000 (1)

Informationssamhälle

2010 (1)

Regionalräkenskaper – hushållsräkenskaper

2000

Regionalräkenskaper – regionala räkenskaper

2000

2000

Vetenskap och teknik – FoU-utgifter och FoU-personal

2011

Turism

2012

---

(1)  Ej obligatorisk inrapportering.

(2)  Ej obligatorisk inrapportering för referensåren 1990–2012.

(3)  Ej obligatorisk inrapportering för referensåren 1994–2010.

---

| 18.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 332/54 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 332/54

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2015/2382

av den 17 december 2015

om godkännande av ett preparat av alfa-galaktosidas (EC 3.2.1.22) framställt av Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) och endo-1,4-beta-glukanas (EC 3.2.1.4) framställt av Aspergillus niger (CBS 120604) som fodertillsats för värphöns och för mindre fjäderfäarter som föds upp för värpning (innehavare av godkännandet: Kerry Ingredients and Flavours)

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1831/2003 av den 22 september 2003 om fodertillsatser (1), särskilt artikel 9.2, och

av följande skäl:

| (1) | Förordning (EG) nr 1831/2003 innehåller bestämmelser om godkännande av fodertillsatser samt de skäl och förfaranden som gäller för sådana godkännanden. |
| --- | --- |

(1)

Förordning (EG) nr 1831/2003 innehåller bestämmelser om godkännande av fodertillsatser samt de skäl och förfaranden som gäller för sådana godkännanden.

| (2) | I enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 1831/2003 har en ansökan lämnats in om godkännande av ett preparat av alfa-galaktosidas (EC 3.2.1.22) framställt av Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) och endo-1,4-beta-glukanas (EC 3.2.1.4) framställt av Aspergillus niger (CBS 120604). Till ansökan bifogades de uppgifter och handlingar som krävs enligt artikel 7.3 i förordning (EG) nr 1831/2003. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 1831/2003 har en ansökan lämnats in om godkännande av ett preparat av alfa-galaktosidas (EC 3.2.1.22) framställt av Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) och endo-1,4-beta-glukanas (EC 3.2.1.4) framställt av Aspergillus niger (CBS 120604). Till ansökan bifogades de uppgifter och handlingar som krävs enligt artikel 7.3 i förordning (EG) nr 1831/2003.

| (3) | Ansökan gäller godkännande i kategorin ”zootekniska tillsatser” av preparatet av alfa-galaktosidas (EC 3.2.1.22) framställt av Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) och endo-1,4-beta-glukanas (EC 3.2.1.4) framställt av Aspergillus niger (CBS 120604) som fodertillsats för värphöns och för mindre fjäderfäarter som föds upp för värpning. |
| --- | --- |

(3)

Ansökan gäller godkännande i kategorin ”zootekniska tillsatser” av preparatet av alfa-galaktosidas (EC 3.2.1.22) framställt av Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) och endo-1,4-beta-glukanas (EC 3.2.1.4) framställt av Aspergillus niger (CBS 120604) som fodertillsats för värphöns och för mindre fjäderfäarter som föds upp för värpning.

| (4) | Användningen av preparatet av alfa-galaktosidas (EC 3.2.1.22) framställt av Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) och endo-1,4-beta-glukanas (EC 3.2.1.4) framställt av Aspergillus niger (CBS 120604) godkändes för tio år för slaktkycklingar genom kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 237/2012 (2) och för kycklingar för uppfödning till värphöns och för mindre fjäderfäarter avsedda för slakt genom kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1365/2013 (3). |
| --- | --- |

(4)

Användningen av preparatet av alfa-galaktosidas (EC 3.2.1.22) framställt av Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) och endo-1,4-beta-glukanas (EC 3.2.1.4) framställt av Aspergillus niger (CBS 120604) godkändes för tio år för slaktkycklingar genom kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 237/2012 (2) och för kycklingar för uppfödning till värphöns och för mindre fjäderfäarter avsedda för slakt genom kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1365/2013 (3).

| (5) | Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) konstaterade i sitt yttrande av den 28 april 2015 (4) att preparatet av alfa-galaktosidas (EC 3.2.1.22) framställt av Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) och endo-1,4-beta-glukanas (EC 3.2.1.4) framställt av Aspergillus niger (CBS 120604) under föreslagna användningsvillkor inte inverkar negativt på djurs och människors hälsa eller på miljön och att användning av preparatet kan öka äggens vikt hos värphöns. Eftersom verkningssättet kan anses vara likadant, kan denna slutsats extrapoleras till mindre fjäderfäarter som föds upp för värpning. Myndigheten anser inte att det behövs några särskilda krav på övervakning efter utsläppandet på marknaden. Den bekräftade även den rapport om analysmetoden för fodertillsatsen i foder som lämnats av det referenslaboratorium som inrättats genom förordning (EG) nr 1831/2003. |
| --- | --- |

(5)

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) konstaterade i sitt yttrande av den 28 april 2015 (4) att preparatet av alfa-galaktosidas (EC 3.2.1.22) framställt av Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) och endo-1,4-beta-glukanas (EC 3.2.1.4) framställt av Aspergillus niger (CBS 120604) under föreslagna användningsvillkor inte inverkar negativt på djurs och människors hälsa eller på miljön och att användning av preparatet kan öka äggens vikt hos värphöns. Eftersom verkningssättet kan anses vara likadant, kan denna slutsats extrapoleras till mindre fjäderfäarter som föds upp för värpning. Myndigheten anser inte att det behövs några särskilda krav på övervakning efter utsläppandet på marknaden. Den bekräftade även den rapport om analysmetoden för fodertillsatsen i foder som lämnats av det referenslaboratorium som inrättats genom förordning (EG) nr 1831/2003.

| (6) | Bedömningen av preparatet av alfa-galaktosidas (EC 3.2.1.22) framställt av Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) och endo-1,4-beta-glukanas (EC 3.2.1.4) framställt av Aspergillus niger (CBS 120604) visar att det uppfyller villkoren för godkännande i artikel 5 i förordning (EG) nr 1831/2003. Preparatet bör därför godkännas för användning i enlighet med bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

(6)

Bedömningen av preparatet av alfa-galaktosidas (EC 3.2.1.22) framställt av Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) och endo-1,4-beta-glukanas (EC 3.2.1.4) framställt av Aspergillus niger (CBS 120604) visar att det uppfyller villkoren för godkännande i artikel 5 i förordning (EG) nr 1831/2003. Preparatet bör därför godkännas för användning i enlighet med bilagan till den här förordningen.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det preparat i kategorin ”zootekniska tillsatser” och i den funktionella gruppen ”smältbarhetsförbättrande medel” som anges i bilagan godkänns som fodertillsats enligt villkoren i bilagan.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 17 december 2015.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  EUT L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 237/2012 av den 19 mars 2012 om godkännande av alfa-galaktosidas (EC 3.2.1.22) framställt av Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) och endo-1,4-beta-glukanas (EC 3.2.1.4) framställt av Aspergillus niger (CBS 120604) som fodertillsats för slaktkycklingar (innehavare av godkännandet: Kerry Ingredients and Flavours) (EUT L 80, 20.3.2012, s. 1).

2

Saccharomyces cerevisiae

Aspergillus niger

(3)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1365/2013 av den 18 december 2013 om godkännande av ett preparat av alfa-galaktosidas framställt av Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) och endo-1,4-beta-glukanas framställt av Aspergillus niger (CBS 120604) som fodertillsats för mindre fjäderfäarter avsedda för slakt och kycklingar för uppfödning till värphöns (innehavare av godkännandet: Kerry Ingredients and Flavours) (EUT L 343, 19.12.2013, s. 31).

3

Saccharomyces cerevisiae

Aspergillus niger

(4)  EFSA Journal, vol. 13(2015):5, artikelnr 4107.

4

EFSA Journal

---

BILAGA

| Tillsatsens identifieringsnummer | Namn på innehavaren av godkännandet | Tillsats | Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod | Djurart eller djurkategori | Högsta ålder | Lägsta halt | Högsta halt | Övriga bestämmelser | Godkännandet gäller till och med |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aktivitet/kg helfoder med en vattenhalt på 12 % |
| Kategori: zootekniska tillsatser. Funktionell grupp: smältbarhetsförbättrande medel |
| 4a17 | Kerry Ingredients and Flavours | Alfa-galaktosidas
  (EC 3.2.1.22)
  Endo-1,4-beta-glukanas
  (EC 3.2.1.4) | Tillsatsens sammansättning

  Preparat av alfa-galaktosidas (EC 3.2.1.22) framställt av Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) och endo-1,4-beta-glukanas (EC 3.2.1.4) framställt av Aspergillus niger (CBS 120604), fast form. Minsta aktivitet:






  — | 1 000 U (1) alfa-galaktosidas/g |

Tillsatsens identifieringsnummer

Namn på innehavaren av godkännandet

Tillsats

Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod

Djurart eller djurkategori

Högsta ålder

Lägsta halt

Högsta halt

Övriga bestämmelser

Godkännandet gäller till och med

Aktivitet/kg helfoder med en vattenhalt på 12 %

Kategori: zootekniska tillsatser. Funktionell grupp: smältbarhetsförbättrande medel

4a17

Kerry Ingredients and Flavours

Alfa-galaktosidas

(EC 3.2.1.22)

Endo-1,4-beta-glukanas

(EC 3.2.1.4)

Tillsatsens sammansättning

Preparat av alfa-galaktosidas (EC 3.2.1.22) framställt av Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) och endo-1,4-beta-glukanas (EC 3.2.1.4) framställt av Aspergillus niger (CBS 120604), fast form. Minsta aktivitet:

—

1 000 U (1) alfa-galaktosidas/g

| — | 5 700 U (2) endo-1,4- beta-glukanas/g |
| --- | --- |

—

5 700 U (2) endo-1,4- beta-glukanas/g

Beskrivning av den aktiva substansen

Alfa-galaktosidas framställt av Saccharomyces cerevisiae (CBS 614.94) och endo-1,4-beta-glukanas framställt av Aspergillus niger (CBS 120604)

Analysmetod
   (3)

Bestämning:

| — | Kolorimetrisk metod som mäter den mängd p-nitrofenol som alfa-galaktosidas frisätter från p-nitrofenyl-alfa-galaktopyranosidsubstrat. |
| --- | --- |

—

Kolorimetrisk metod som mäter den mängd p-nitrofenol som alfa-galaktosidas frisätter från p-nitrofenyl-alfa-galaktopyranosidsubstrat.

| — | Kolorimetrisk metod som mäter den mängd vattenlösligt färgämne som endo-1,4-beta-glukanas frisätter från kornglukansubstrat tvärbundet med azurin. |
| --- | --- |

—

Kolorimetrisk metod som mäter den mängd vattenlösligt färgämne som endo-1,4-beta-glukanas frisätter från kornglukansubstrat tvärbundet med azurin.

Värphöns

—

100 U alfa-galaktosidas

—

| 1. | Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningen: lagringstemperatur, lagringstid och stabilitet vid pelletering. |
| --- | --- |

1.

Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningen: lagringstemperatur, lagringstid och stabilitet vid pelletering.

| 2. | Högsta rekommenderade dos:






  — | 100 U alfa-galaktosidas/kg |
| --- | --- | --- |

2.

Högsta rekommenderade dos:

—

100 U alfa-galaktosidas/kg

| — | 570 U endo-1,4-beta-glukanas/kg |
| --- | --- |

—

570 U endo-1,4-beta-glukanas/kg

| 3. | Användarsäkerhet: Andningsskydd, skyddsglasögon och skyddshandskar ska användas vid hanteringen. |
| --- | --- |

3.

Användarsäkerhet: Andningsskydd, skyddsglasögon och skyddshandskar ska användas vid hanteringen.

7 januari 2026

Mindre fjäderfäarter avsedda för värpning

570 U endo-1,4-beta-glukanas

---

(1)  1 U motsvarar den mängd enzym som frigör 1 μmol p-nitrofenol per minut från p-nitrofenyl-alfa-galaktopyranosid (pNPG) vid pH 5,0 och 37 °C.

(2)  1 U motsvarar den mängd enzym som frigör 1 mg reducerande socker (glukosekvivalent) från betaglukan per minut vid pH 5,0 och 50 °C.

(3)  Närmare information om analysmetoderna finns på referenslaboratoriets webbplats: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports

---

| 18.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 332/57 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 332/57

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2015/2383

av den 17 december 2015

om ändring av bilaga I till förordning (EG) nr 669/2009 vad gäller förteckningen över foder och livsmedel av icke-animaliskt ursprung som omfattas av strängare offentlig kontroll vid import

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 882/2004 av den 29 april 2004 om offentlig kontroll för att säkerställa kontrollen av efterlevnaden av foder- och livsmedelslagstiftningen samt bestämmelserna om djurhälsa och djurskydd (1), särskilt artikel 15.5, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens förordning (EG) nr 669/2009 (2) fastställs bestämmelser om strängare offentlig kontroll av import av de foder och livsmedel av icke-animaliskt ursprung som förtecknas i bilaga I till den förordningen (nedan kallad förteckningen) vid införselställena till de territorier som anges i bilaga I till förordning (EG) nr 882/2004. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens förordning (EG) nr 669/2009 (2) fastställs bestämmelser om strängare offentlig kontroll av import av de foder och livsmedel av icke-animaliskt ursprung som förtecknas i bilaga I till den förordningen (nedan kallad förteckningen) vid införselställena till de territorier som anges i bilaga I till förordning (EG) nr 882/2004.

| (2) | Enligt artikel 2 i förordning (EG) nr 669/2009 ska förteckningen ses över regelbundet och minst varje kvartal med beaktande av åtminstone de informationskällor som anges i den artikeln. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 2 i förordning (EG) nr 669/2009 ska förteckningen ses över regelbundet och minst varje kvartal med beaktande av åtminstone de informationskällor som anges i den artikeln.

| (3) | Förekomsten och relevansen av livsmedelstillbud som nyligen anmälts genom systemet för snabb varning för livsmedel och foder, resultaten från revisioner som kontoret för livsmedels- och veterinärfrågor genomfört i tredjeländer och de kvartalsrapporter om sändningar av foder och livsmedel av icke-animaliskt ursprung som medlemsstaterna har lämnat till kommissionen i enlighet med artikel 15 i förordning (EG) nr 669/2009 visar att förteckningen bör ändras. |
| --- | --- |

(3)

Förekomsten och relevansen av livsmedelstillbud som nyligen anmälts genom systemet för snabb varning för livsmedel och foder, resultaten från revisioner som kontoret för livsmedels- och veterinärfrågor genomfört i tredjeländer och de kvartalsrapporter om sändningar av foder och livsmedel av icke-animaliskt ursprung som medlemsstaterna har lämnat till kommissionen i enlighet med artikel 15 i förordning (EG) nr 669/2009 visar att förteckningen bör ändras.

| (4) | Förteckningen bör ändras genom strykning av posterna för de varor där den tillgängliga informationen visar att de relevanta säkerhetskraven i unionslagstiftningen på det hela taget uppfylls på ett tillfredsställande sätt och för vilka en strängare offentlig kontroll därmed inte längre är motiverad. Posten för bordsdruvor från Peru bör därför utgå ur förteckningen. |
| --- | --- |

(4)

Förteckningen bör ändras genom strykning av posterna för de varor där den tillgängliga informationen visar att de relevanta säkerhetskraven i unionslagstiftningen på det hela taget uppfylls på ett tillfredsställande sätt och för vilka en strängare offentlig kontroll därmed inte längre är motiverad. Posten för bordsdruvor från Peru bör därför utgå ur förteckningen.

| (5) | För att säkerställa enhetlighet och tydlighet bör bilaga I till förordning (EG) nr 669/2009 ersättas med texten i bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

(5)

För att säkerställa enhetlighet och tydlighet bör bilaga I till förordning (EG) nr 669/2009 ersättas med texten i bilagan till den här förordningen.

| (6) | Förordning (EG) nr 669/2009 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(6)

Förordning (EG) nr 669/2009 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga I till förordning (EG) nr 669/2009 ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2016.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 17 december 2015.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  EUT L 165, 30.4.2004, s. 1.

1

(2)  Kommissionens förordning (EG) nr 669/2009 av den 24 juli 2009 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 882/2004 när det gäller strängare offentlig kontroll av import av visst foder och vissa livsmedel av icke-animaliskt ursprung och om ändring av beslut 2006/504/EG (EUT L 194, 25.7.2009, s. 11).

2

---

BILAGA

”BILAGA I

Foder och livsmedel av icke-animaliskt ursprung som omfattas av strängare offentlig kontroll vid de utsedda införselställena

| Foder och livsmedel
  (avsedd användning) | KN-nr (1) | Taric-undernummer | Ursprungsland | Fara | Fysiska kontroller och identitetskontroller (frekvens i procent) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Torkade vindruvor | 0806 20 | | Afganistan (AF) | Ochratoxin A | 50 |
| (Livsmedel) | | |
| — | Mandlar, med skal |

Foder och livsmedel

(avsedd användning)

KN-nr (1)

Taric-undernummer

Ursprungsland

Fara

Fysiska kontroller och identitetskontroller (frekvens i procent)

Torkade vindruvor

0806 20

Afganistan (AF)

Ochratoxin A

50

(Livsmedel)

—

Mandlar, med skal

| — | 0802 11 |
| --- | --- |

—

Australien (AU)

Aflatoxiner

20

| — | Mandlar, skalade |
| --- | --- |

—

Mandlar, skalade

| — | 0802 12 |
| --- | --- |

—

(Livsmedel)

| — | Jordnötter, med skal |
| --- | --- |

—

Jordnötter, med skal

| — | 1202 41 00 |
| --- | --- |

—

Brasilien (BR)

Aflatoxiner

10

| — | Jordnötter, skalade |
| --- | --- |

—

Jordnötter, skalade

| — | 1202 42 00 |
| --- | --- |

—

| — | Jordnötssmör |
| --- | --- |

—

Jordnötssmör

| — | 2008 11 10 |
| --- | --- |

—

| — | Jordnötter, på annat sätt beredda eller konserverade |
| --- | --- |

—

Jordnötter, på annat sätt beredda eller konserverade

| — | 2008 11 91,
  2008 11 96,
  2008 11 98 |
| --- | --- |

—

2008 11 91,

2008 11 96,

2008 11 98

(Foder och livsmedel)

| — | Sparrisböna
  (Vigna unguiculata spp. sesquipedalis) |
| --- | --- |

—

Sparrisböna

(Vigna unguiculata spp. sesquipedalis)

| — | ex 0708 20 00,
  ex 0710 22 00 |
| --- | --- |

—

ex 0708 20 00,

ex 0710 22 00

10

10

Kambodja (KH)

Bekämpningsmedelsrester (2)
   (3)

50

| — | Auberginer |
| --- | --- |

—

Auberginer

| — | 0709 30 00, |
| --- | --- |

—

0709 30 00,

ex 0710 80 95

72

(Livsmedel – färska, kylda eller frysta grönsaker)

Kinesisk bladselleri (Apium graveolens)

ex 0709 40 00

20

Kambodja (KH)

Bekämpningsmedelsrester (2)
   (4)

50

(Livsmedel – färska eller kylda örter)

Brassica oleracea

(andra ätbara kålarter, daggkål ’kinesisk broccoli’) (5)

ex 0704 90 90

40

Kina (CN)

Bekämpningsmedelsrester (2)

50

(Livsmedel – färska eller kylda)

Te, även aromatiserat

0902

Kina (CN)

Bekämpningsmedelsrester (2)
   (6)

10

(Livsmedel)

| — | Auberginer |
| --- | --- |

—

Auberginer

| — | 0709 30 00, |
| --- | --- |

—

0709 30 00,

Dominikanska republiken (DO)

Bekämpningsmedelsrester (2)
   (7)

10

ex 0710 80 95

72

| — | Bittergurka (Momordica charantia) |
| --- | --- |

—

Bittergurka (Momordica charantia)

| — | ex 0709 99 90,
  ex 0710 80 95 |
| --- | --- |

—

ex 0709 99 90,

ex 0710 80 95

70

70

(Livsmedel – färska, kylda eller frysta grönsaker)

| — | Sparrisböna
  (Vigna unguiculata spp. sesquipedalis) |
| --- | --- |

—

Sparrisböna

(Vigna unguiculata spp. sesquipedalis)

| — | ex 0708 20 00,
  ex 0710 22 00 |
| --- | --- |

—

ex 0708 20 00,

ex 0710 22 00

10

10

Dominikanska republiken (DO)

Bekämpningsmedelsrester (2)
   (7)

20

| — | Spanskpeppar (även sötpaprika) (Capsicum spp.) |
| --- | --- |

—

Spanskpeppar (även sötpaprika) (Capsicum spp.)

| — | 0709 60 10,
  0710 80 51 |
| --- | --- |

—

0709 60 10,

0710 80 51

(Livsmedel – färska, kylda eller frysta grönsaker)

| — | ex 0709 60 99,
  ex 0710 80 59 |
| --- | --- |

—

ex 0709 60 99,

ex 0710 80 59

20

20

Jordgubbar (färska)

0810 10 00

Egypten (EG)

Bekämpningsmedelsrester (2)
   (8)

10

(Livsmedel)

Spanskpeppar (även sötpaprika) (Capsicum spp.)

| — | 0709 60 10,
  0710 80 51 |
| --- | --- |

—

0709 60 10,

0710 80 51

Egypten (EG)

Bekämpningsmedelsrester (2)
   (9)

10

(Livsmedel – färska, kylda eller frysta grönsaker)

| — | ex 0709 60 99,
  ex 0710 80 59 |
| --- | --- |

—

ex 0709 60 99,

ex 0710 80 59

20

20

| — | Jordnötter, med skal |
| --- | --- |

—

Jordnötter, med skal

| — | 1202 41 00 |
| --- | --- |

—

Gambia (GM)

Aflatoxiner

50

| — | Jordnötter, skalade |
| --- | --- |

—

Jordnötter, skalade

| — | 1202 42 00 |
| --- | --- |

—

| — | Jordnötssmör |
| --- | --- |

—

Jordnötssmör

| — | 2008 11 10 |
| --- | --- |

—

| — | Jordnötter, på annat sätt beredda eller konserverade |
| --- | --- |

—

Jordnötter, på annat sätt beredda eller konserverade

| — | 2008 11 91,
  2008 11 96,
  2008 11 98 |
| --- | --- |

—

2008 11 91,

2008 11 96,

2008 11 98

(Foder och livsmedel)

Betelblad (Piper betle L.)

ex 1404 90 00

10

Indien (IN)

Salmonella (10)

50

(Livsmedel)

Sesamfrön

1207 40 90

Indien (IN)

Salmonella (10)

20

(Livsmedel – färska eller kylda)

| — | Capsicum annuum, hela |
| --- | --- |

—

Capsicum annuum, hela

| — | 0904 21 10 |
| --- | --- |

—

Indien (IN)

Aflatoxiner

20

| — | Capsicum annuum, krossade eller malda |
| --- | --- |

—

Capsicum annuum, krossade eller malda

| — | ex 0904 22 00 |
| --- | --- |

—

10

| — | Torkade frukter av släktet Capsicum, hela, med undantag av sötpaprika (Capsicum annuum) |
| --- | --- |

—

Torkade frukter av släktet Capsicum, hela, med undantag av sötpaprika (Capsicum annuum)

| — | 0904 21 90 |
| --- | --- |

—

| — | Muskotnöt

  (Myristica fragrans) |
| --- | --- |

—

Muskotnöt

(Myristica fragrans)

| — | 0908 11 00,
  0908 12 00 |
| --- | --- |

—

0908 11 00,

0908 12 00

Livsmedel – torkade kryddor

Enzymer, enzympreparat

3507

Indien (IN)

Kloramfenikol

50

(Foder och livsmedel)

| — | Muskotnöt

  (Myristica fragrans) |
| --- | --- |

—

Muskotnöt

(Myristica fragrans)

| — | 0908 11 00,
  0908 12 00 |
| --- | --- |

—

0908 11 00,

0908 12 00

Indonesien (ID)

Aflatoxiner

20

Livsmedel – torkade kryddor

Ärter med skida (ospritade)

ex 0708 10 00

40

Kenya (KE)

Bekämpningsmedelsrester (2)
   (11)

10

(Livsmedel – färska eller kylda)

Hallon

0811 20 31,

Serbien (RS)

Norovirus

10

(Livsmedel – frysta)

ex 0811 20 11,

ex 0811 20 19

10

10

Vattenmelonfrön (Egusi, Citrullus lanatus) och produkter därav

ex 1207 70 00,

ex 1106 30 90,

ex 2008 99 99

10

30

50

Sierra Leone (SL)

Aflatoxiner

50

(Livsmedel)

| — | Jordnötter, med skal |
| --- | --- |

—

Jordnötter, med skal

| — | 1202 41 00 |
| --- | --- |

—

Sudan (SD)

Aflatoxiner

50

| — | Jordnötter, skalade |
| --- | --- |

—

Jordnötter, skalade

| — | 1202 42 00 |
| --- | --- |

—

| — | Jordnötssmör |
| --- | --- |

—

Jordnötssmör

| — | 2008 11 10 |
| --- | --- |

—

| — | Jordnötter, på annat sätt beredda eller konserverade |
| --- | --- |

—

Jordnötter, på annat sätt beredda eller konserverade

| — | 2008 11 91,
  2008 11 96,
  2008 11 98 |
| --- | --- |

—

2008 11 91,

2008 11 96,

2008 11 98

(Foder och livsmedel)

Spanskpeppar (med undantag av sötpaprika) (Capsicum spp.)

ex 0709 60 99

20

Thailand (TH)

Bekämpningsmedelsrester (2)
   (12)

10

(Livsmedel – färska eller kylda)

| — | Sparrisböna
  (Vigna unguiculata spp. sesquipedalis) |
| --- | --- |

—

Sparrisböna

(Vigna unguiculata spp. sesquipedalis)

| — | ex 0708 20 00,
  ex 0710 22 00 |
| --- | --- |

—

ex 0708 20 00,

ex 0710 22 00

10

10

Thailand (TH)

Bekämpningsmedelsrester (2)
   (13)

20

| — | Auberginer |
| --- | --- |

—

Auberginer

| — | 0709 30 00, |
| --- | --- |

—

0709 30 00,

ex 0710 80 95

72

(Livsmedel – färska, kylda eller frysta grönsaker)

| — | Torkade aprikoser |
| --- | --- |

—

Torkade aprikoser

| — | 0813 10 00 |
| --- | --- |

—

Turkiet (TR)

Sulfiter (14)

10

| — | Aprikoser, på annat sätt beredda eller konserverade |
| --- | --- |

—

Aprikoser, på annat sätt beredda eller konserverade

| — | 2008 50 61 |
| --- | --- |

—

(Livsmedel)

| — | Sötpaprika (Capsicum annuum) |
| --- | --- |

—

Sötpaprika (Capsicum annuum)

| — | 0709 60 10,
  0710 80 51 |
| --- | --- |

—

0709 60 10,

0710 80 51

Turkiet (TR)

Bekämpningsmedelsrester (2)
   (15)

10

(Livsmedel – färska, kylda eller frysta grönsaker)

Vinblad

ex 2008 99 99

11, 19

Turkiet (TR)

Bekämpningsmedelsrester (2)
   (16)

50

(Livsmedel)

| — | Pistaschmandlar, med skal |
| --- | --- |

—

Pistaschmandlar, med skal

| — | 0802 51 00 |
| --- | --- |

—

Förenta staterna (US)

Aflatoxiner

20

| — | Pistaschmandlar, skalade |
| --- | --- |

—

Pistaschmandlar, skalade

| — | 0802 52 00 |
| --- | --- |

—

(Livsmedel)

| — | Torkade aprikoser |
| --- | --- |

—

Torkade aprikoser

| — | 0813 10 00 |
| --- | --- |

—

Uzbekistan(UZ)

Sulfiter (14)

50

| — | Aprikoser, på annat sätt beredda eller konserverade |
| --- | --- |

—

Aprikoser, på annat sätt beredda eller konserverade

| — | 2008 50 61 |
| --- | --- |

—

(Livsmedel)

| — | Korianderblad |
| --- | --- |

—

Korianderblad

| — | ex 0709 99 90 |
| --- | --- |

—

72

Vietnam (VN)

Bekämpningsmedelsrester (2)
   (17)

50

| — | Basilika (helig, söt) |
| --- | --- |

—

Basilika (helig, söt)

| — | ex 1211 90 86,
  ex 2008 99 99 |
| --- | --- |

—

ex 1211 90 86,

ex 2008 99 99

20

75

| — | Mynta |
| --- | --- |

—

Mynta

| — | ex 1211 90 86,
  ex 2008 99 99 |
| --- | --- |

—

ex 1211 90 86,

ex 2008 99 99

30

70

| — | Persilja |
| --- | --- |

—

Persilja

| — | ex 0709 99 90 |
| --- | --- |

—

40

(Livsmedel – färska eller kylda örter)

| — | Okra |
| --- | --- |

—

Okra

| — | ex 0709 99 90 |
| --- | --- |

—

20

Vietnam (VN)

Bekämpningsmedelsrester (2)
   (17)

50

| — | Spanskpeppar (med undantag av sötpaprika) (Capsicum spp.) |
| --- | --- |

—

Spanskpeppar (med undantag av sötpaprika) (Capsicum spp.)

| — | ex 0709 60 99 |
| --- | --- |

—

20

(Livsmedel – färska eller kylda)

| — | Pitahaya (drakfrukt) |
| --- | --- |

—

Pitahaya (drakfrukt)

| — | ex 0810 90 20 |
| --- | --- |

—

10

Vietnam (VN)

Bekämpningsmedelsrester (2)
   (17)

20

(Livsmedel – färska eller kylda)

---

(1)  Om bara vissa produkter som omfattas av ett KN-nummer behöver undersökas och det inte finns någon särskild undergrupp inom detta nummer anges KN-numret med ’ex’.

1

(2)  Resthalter av åtminstone de bekämpningsmedel som anges i kontrollprogrammet antaget i enlighet med artikel 29.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 396/2005 av den 23 februari 2005 om gränsvärden för bekämpningsmedelsrester i eller på livsmedel och foder av vegetabiliskt och animaliskt ursprung och om ändring av rådets direktiv 91/414/EEG (EUT L 70, 16.3.2005, s. 1) som kan analyseras med GC-MS- och LC-MS-metoder för flera resthalter (endast övervakning av bekämpningsmedel i eller på produkter av vegetabiliskt ursprung).

2

(3)  Resthalter av klorbufam.

3

(4)  Resthalter av fentoat.

4

(5)  Arter av Brassica oleracea L. convar. botrytis (L) Alef var. italica Plenck, cultivar alboglabra. Även kallad ’Kai Lan’, ’Gai Lan’, ’Gailan’, ’Kailan’ och ’kinesisk bare Jielan’.

5

Brassica oleracea

botrytis

italica

alboglabra

(6)  Resthalter av trifluralin.

6

(7)  Resthalter av acefat, aldikarb (summan av aldikarb, dess sulfoxid och dess sulfon, uttryckt som aldikarb), amitraz (amitraz inkl. metaboliter innehållande 2,4-dimetylanilin, uttryckt som amitraz), diafentiuron, dikofol (summan av p,p′- och o,p′-isomerer), ditiokarbamater (ditiokarbamater uttryckta som CS2, inkl. maneb, mankozeb, metiram, propineb, tiram och ziram) och metiokarb (summan av metiokarb, metiokarbsulfoxid och metiokarbsulfon, uttryckt som metiokarb).

7

2

(8)  Resthalter av hexaflumuron, metiokarb (summan av metiokarb, metiokarbsulfoxid och metiokarbsulfon, uttryckt som metiokarb), fentoat och tiofanatmetyl.

8

(9)  Resthalter av dikofol (summan av p,p′- och o,p′-isomerer), dinotefuran, folpet, prokloraz (summan av prokloraz och dess metaboliter innehållande 2,4,6-triklorofenol, uttryckt som prokloraz), tiofanatmetyl och triforin.

9

(10)  Referensmetod EN/ISO 6579 eller en metod som validerats mot den, enligt artikel 5 i kommissionens förordning (EG) nr 2073/2005 av den 15 november 2005 om mikrobiologiska kriterier för livsmedel (EUT L 338, 22.12.2005, s. 1).

10

(11)  Resthalter av acefat och diafentiuron.

11

(12)  Resthalter av formetanat (summan av formetanat och dess salter, uttryckt som formetanathydroklorid), protiofos och triforin.

12

(13)  Resthalter av acefat, dikrotofos, protiofos, kvinalfos och triforin.

13

(14)  Referensmetoder: EN 1988-1:1998, EN 1988-2:1998 eller ISO 5522:1981.

14

(15)  Resthalter av diafentiuron, formetanat (summan av formetanat och dess salter, uttryckt som formetanathydroklorid) och tiofanatmetyl.

15

(16)  Resthalter av ditiokarbamater (ditiokarbamater uttryckta som CS2, inklusive maneb, mankozeb, metiram, propineb, tiram och ziram) och metrafenon.

16

2

(17)  Resthalter av ditiokarbamater (ditiokarbamater uttryckta som CS2, inklusive maneb, mankozeb, metiram, propineb, tiram och ziram), fentoat och kvinalfos.”

17

2

---

| 18.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 332/63 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 332/63

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2015/2384

av den 17 december 2015

om införande av en slutgiltig antidumpningstull på viss aluminiumfolie med ursprung i Folkrepubliken Kina och om avslutande av förfarandet beträffande import av viss aluminiumfolie med ursprung i Brasilien till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 11.2, och

av följande skäl:

A.   FÖRFARANDE

1.   Gällande åtgärder

| (1) | Efter en antidumpningsundersökning (nedan kallad den ursprungliga undersökningen) införde rådet genom förordning (EG) nr 925/2009 (2) en slutgiltig antidumpningstull på import av viss aluminiumfolie med ursprung i Armenien, Brasilien och Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina). |
| --- | --- |

(1)

Efter en antidumpningsundersökning (nedan kallad den ursprungliga undersökningen) införde rådet genom förordning (EG) nr 925/2009 (2) en slutgiltig antidumpningstull på import av viss aluminiumfolie med ursprung i Armenien, Brasilien och Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina).

| (2) | Åtgärden infördes i form av en värdetull som fastställdes till 13,4 % på import från Armenien, till 17,6 % på import från Brasilien och till 30 % på import från Kina, med undantag för Alcoa (Shanghai) Aluminium Products Co., Ltd (6,4 %), Alcoa (Bohai) Aluminium Industries Co., Ltd (6,4 %), Shandong Loften Aluminium Foil Co., Ltd (20,3 %) och Zhenjiang Dingsheng Aluminium Co., Ltd (24,2 %). |
| --- | --- |

(2)

Åtgärden infördes i form av en värdetull som fastställdes till 13,4 % på import från Armenien, till 17,6 % på import från Brasilien och till 30 % på import från Kina, med undantag för Alcoa (Shanghai) Aluminium Products Co., Ltd (6,4 %), Alcoa (Bohai) Aluminium Industries Co., Ltd (6,4 %), Shandong Loften Aluminium Foil Co., Ltd (20,3 %) och Zhenjiang Dingsheng Aluminium Co., Ltd (24,2 %).

| (3) | Ett åtagande som gjorts av en brasiliansk exporterande tillverkare godtogs av kommissionen genom kommissionens beslut 2009/736/EG (3). |
| --- | --- |

(3)

Ett åtagande som gjorts av en brasiliansk exporterande tillverkare godtogs av kommissionen genom kommissionens beslut 2009/736/EG (3).

2.   Begäran om en översyn vid giltighetstidens utgång

| (4) | Efter offentliggörandet av ett tillkännagivande om att giltighetstiden snart kommer att löpa ut (4) för de gällande antidumpningsåtgärderna tog kommissionen emot en begäran om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång av dessa åtgärder mot Brasilien och Kina i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(4)

Efter offentliggörandet av ett tillkännagivande om att giltighetstiden snart kommer att löpa ut (4) för de gällande antidumpningsåtgärderna tog kommissionen emot en begäran om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång av dessa åtgärder mot Brasilien och Kina i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen.

| (5) | Begäran ingavs av AFM Aluminiumfolie Merseburg GmbH, Alcomet AD, Eurofoil Luxembourg SA, Hydro Aluminium Rolled Products GmbH, Impol d.o.o. och Symetal SA (nedan kallade sökandena) såsom företrädare för tillverkare som svarar för mer än 25 % av unionens sammanlagda tillverkning av viss aluminiumfolie. |
| --- | --- |

(5)

Begäran ingavs av AFM Aluminiumfolie Merseburg GmbH, Alcomet AD, Eurofoil Luxembourg SA, Hydro Aluminium Rolled Products GmbH, Impol d.o.o. och Symetal SA (nedan kallade sökandena) såsom företrädare för tillverkare som svarar för mer än 25 % av unionens sammanlagda tillverkning av viss aluminiumfolie.

| (6) | Begäran motiverades med att dumpningen och skadan för unionsindustrin sannolikt skulle fortsätta eller återkomma om de slutgiltiga antidumpningsåtgärderna upphör att gälla. |
| --- | --- |

(6)

Begäran motiverades med att dumpningen och skadan för unionsindustrin sannolikt skulle fortsätta eller återkomma om de slutgiltiga antidumpningsåtgärderna upphör att gälla.

| (7) | De sökande begärde inte någon översyn vid giltighetstidens utgång av antidumpningsåtgärderna på import med ursprung i Armenien. Dessa åtgärder upphörde därför att gälla den 7 oktober 2014 (5). |
| --- | --- |

(7)

De sökande begärde inte någon översyn vid giltighetstidens utgång av antidumpningsåtgärderna på import med ursprung i Armenien. Dessa åtgärder upphörde därför att gälla den 7 oktober 2014 (5).

3.   Inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång

| (8) | Efter samråd med rådgivande kommittén fann kommissionen att det förelåg tillräcklig bevisning för att inleda en översyn vid giltighetstidens utgång, och offentliggjorde den 4 oktober 2014 i Europeiska unionens officiella tidning
   (6) ett tillkännagivande om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) enligt artikel 11.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(8)

Efter samråd med rådgivande kommittén fann kommissionen att det förelåg tillräcklig bevisning för att inleda en översyn vid giltighetstidens utgång, och offentliggjorde den 4 oktober 2014 i Europeiska unionens officiella tidning
   (6) ett tillkännagivande om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) enligt artikel 11.2 i grundförordningen.

4.   Parallell antidumpningsundersökning

| (9) | Den 8 oktober 2014, offentliggjorde kommissionen inledandet av en parallell antidumpningsundersökning enligt artikel 5 i grundförordningen beträffande import till unionen av viss aluminiumfolie med ursprung i Ryssland (7) (nedan kallad den parallella antidumpningsundersökningen). |
| --- | --- |

(9)

Den 8 oktober 2014, offentliggjorde kommissionen inledandet av en parallell antidumpningsundersökning enligt artikel 5 i grundförordningen beträffande import till unionen av viss aluminiumfolie med ursprung i Ryssland (7) (nedan kallad den parallella antidumpningsundersökningen).

| (10) | Till följd av den undersökningen införde kommissionen i juli 2015 genom förordning (EU) 2015/1081 (8) en preliminär antidumpningstull på import av viss aluminiumfolie med ursprung i Ryssland. De provisoriska åtgärderna infördes för en period av sex månader. |
| --- | --- |

(10)

Till följd av den undersökningen införde kommissionen i juli 2015 genom förordning (EU) 2015/1081 (8) en preliminär antidumpningstull på import av viss aluminiumfolie med ursprung i Ryssland. De provisoriska åtgärderna infördes för en period av sex månader.

| (11) | Den 17 december 2015 införde kommissionen via förordning (EU) 2015/2385 (9), en slutgiltig antidumpningstull på import av viss aluminiumfolie med ursprung i Ryssland. |
| --- | --- |

(11)

Den 17 december 2015 införde kommissionen via förordning (EU) 2015/2385 (9), en slutgiltig antidumpningstull på import av viss aluminiumfolie med ursprung i Ryssland.

| (12) | De två parallella undersökningarna omfattade samma översynsperiod och samma skadeundersökningsperiod som anges i skäl 13. |
| --- | --- |

(12)

De två parallella undersökningarna omfattade samma översynsperiod och samma skadeundersökningsperiod som anges i skäl 13.

5.   Undersökning

5.1   Översynsperiod och skadeundersökningsperiod

| (13) | Undersökningen om sannolikhet för fortsatt eller återkommande dumpning och skada omfattade perioden 1 oktober 2013–30 september 2014 (nedan kallad översynsperioden). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är relevanta för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2011 fram till översynsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden). |
| --- | --- |

(13)

Undersökningen om sannolikhet för fortsatt eller återkommande dumpning och skada omfattade perioden 1 oktober 2013–30 september 2014 (nedan kallad översynsperioden). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är relevanta för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2011 fram till översynsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

5.2   Parter som berörs av undersökningen och stickprovsförfarande

| (14) | Kommissionen underrättade officiellt sökanden, övriga kända unionstillverkare, exporterande tillverkare i Brasilien och Kina, kända importörer, berörda användare och handlare samt företrädare för de exporterande länderna om att en översyn vid giltighetstidens utgång hade inletts. |
| --- | --- |

(14)

Kommissionen underrättade officiellt sökanden, övriga kända unionstillverkare, exporterande tillverkare i Brasilien och Kina, kända importörer, berörda användare och handlare samt företrädare för de exporterande länderna om att en översyn vid giltighetstidens utgång hade inletts.

| (15) | Berörda parter gavs möjlighet att inom den tid som angavs i tillkännagivandet om inledande lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda. Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle att bli hörda. |
| --- | --- |

(15)

Berörda parter gavs möjlighet att inom den tid som angavs i tillkännagivandet om inledande lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda. Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle att bli hörda.

| (16) | I tillkännagivandet om inledande uppgav kommissionen att den eventuellt skulle komma att göra ett urval bland exporterande tillverkare i Kina, unionstillverkare och icke-närstående importörer i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. Inget stickprovsförfarande förutsågs för exporterande tillverkare i Brasilien. |
| --- | --- |

(16)

I tillkännagivandet om inledande uppgav kommissionen att den eventuellt skulle komma att göra ett urval bland exporterande tillverkare i Kina, unionstillverkare och icke-närstående importörer i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. Inget stickprovsförfarande förutsågs för exporterande tillverkare i Brasilien.

Stickprovsförfarande avseende exporterande tillverkare i Kina

| (17) | Av 12 kända kinesiska tillverkare lämnade två svar på stickprovsformuläret. Eftersom antalet samarbetsvilliga företag var begränsat behövdes inget stickprovsförfarande. |
| --- | --- |

(17)

Av 12 kända kinesiska tillverkare lämnade två svar på stickprovsformuläret. Eftersom antalet samarbetsvilliga företag var begränsat behövdes inget stickprovsförfarande.

Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare

| (18) | I tillkännagivandet om inledande meddelade kommissionen att den hade gjort ett preliminärt urval av unionstillverkare. I enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen gjorde kommissionen urvalet på grundval av den största representativa försäljnings- och produktionsvolymen. Urvalet bestod av sex unionstillverkare och deras närstående företag, eftersom gruppernas interna struktur var oklar i början av undersökningen när det gäller de funktioner som tillverkar och återförsäljer den berörda produkten. De unionstillverkare som ingick i urvalet svarade för mer än 70 % av den sammanlagda tillverkningen i unionen. Kommissionen uppmanade berörda parter att lämna synpunkter på det preliminära urvalet. Inga synpunkter mottogs inom den angivna tidsfristen och det preliminära urvalet bekräftades därmed. Urvalet ansågs representativt för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(18)

I tillkännagivandet om inledande meddelade kommissionen att den hade gjort ett preliminärt urval av unionstillverkare. I enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen gjorde kommissionen urvalet på grundval av den största representativa försäljnings- och produktionsvolymen. Urvalet bestod av sex unionstillverkare och deras närstående företag, eftersom gruppernas interna struktur var oklar i början av undersökningen när det gäller de funktioner som tillverkar och återförsäljer den berörda produkten. De unionstillverkare som ingick i urvalet svarade för mer än 70 % av den sammanlagda tillverkningen i unionen. Kommissionen uppmanade berörda parter att lämna synpunkter på det preliminära urvalet. Inga synpunkter mottogs inom den angivna tidsfristen och det preliminära urvalet bekräftades därmed. Urvalet ansågs representativt för unionsindustrin.

| (19) | I mars 2015 sålde en av unionstillverkarna i urvalet hela sin verksamhet, inklusive utrustning, tillstånd, personalskyldigheter och befintliga kontrakt till ett nytt företag. Eftersom denna förändring ägde rum efter undersökningsperioden är den inte relevant för undersökningen enligt artikel 6.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(19)

I mars 2015 sålde en av unionstillverkarna i urvalet hela sin verksamhet, inklusive utrustning, tillstånd, personalskyldigheter och befintliga kontrakt till ett nytt företag. Eftersom denna förändring ägde rum efter undersökningsperioden är den inte relevant för undersökningen enligt artikel 6.1 i grundförordningen.

Stickprovsförfarande avseende icke-närstående importörer

| (20) | För att kommissionen skulle kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval ombads alla icke-närstående importörer att lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande. |
| --- | --- |

(20)

För att kommissionen skulle kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval ombads alla icke-närstående importörer att lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande.

| (21) | Fjorton kända importörer/användare kontaktades i inledningsskedet och uppmanades att redogöra för sin verksamhet och fylla i det stickprovsformulär som bifogades tillkännagivandet om inledande, när så var lämpligt. |
| --- | --- |

(21)

Fjorton kända importörer/användare kontaktades i inledningsskedet och uppmanades att redogöra för sin verksamhet och fylla i det stickprovsformulär som bifogades tillkännagivandet om inledande, när så var lämpligt.

| (22) | Fem företag besvarade stickprovsformuläret. Fyra av dem var hushållsfolietillverkare, dvs. industriella användare som importerade den berörda produkten för att bearbeta den vidare och därefter återförsälja den och en var en handlare som inte importerade den berörda produkten under skadeundersökningsperioden. På grund av det begränsade antalet företag som besvarade stickprovsformuläret var stickprov inte befogat. |
| --- | --- |

(22)

Fem företag besvarade stickprovsformuläret. Fyra av dem var hushållsfolietillverkare, dvs. industriella användare som importerade den berörda produkten för att bearbeta den vidare och därefter återförsälja den och en var en handlare som inte importerade den berörda produkten under skadeundersökningsperioden. På grund av det begränsade antalet företag som besvarade stickprovsformuläret var stickprov inte befogat.

| (23) | Två andra användare trädde fram. Ett frågeformulär för användare skickades till dem. |
| --- | --- |

(23)

Två andra användare trädde fram. Ett frågeformulär för användare skickades till dem.

Frågeformulär och samarbete

| (24) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den bedömde vara nödvändiga för ett fastställande av dumpning, därav följande skada och unionens intresse. |
| --- | --- |

(24)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den bedömde vara nödvändiga för ett fastställande av dumpning, därav följande skada och unionens intresse.

| (25) | Kommissionen skickade frågeformulär till de sex unionstillverkare som ingick i urvalet och deras närstående företag, två brasilianska exporterande tillverkare och två kinesiska exporterande tillverkare, en handlare och ovanstående sex användare som identifierats i unionen. |
| --- | --- |

(25)

Kommissionen skickade frågeformulär till de sex unionstillverkare som ingick i urvalet och deras närstående företag, två brasilianska exporterande tillverkare och två kinesiska exporterande tillverkare, en handlare och ovanstående sex användare som identifierats i unionen.

| (26) | Frågesvar inkom från alla unionstillverkare i urvalet och från tre användare. |
| --- | --- |

(26)

Frågesvar inkom från alla unionstillverkare i urvalet och från tre användare.

| (27) | Två kinesiska exporterande tillverkare och en brasiliansk tillverkare besvarade frågeformuläret. En andra brasiliansk tillverkare hade inledningsvis visat intresse för att samarbeta i undersökningen, men besvarade inte frågeformuläret. Följaktligen informerades detta företag brevledes om kommissionens avsikt att tillämpa artikel 18 i grundförordningen. Företaget svarade att det inte skulle besvara frågeformuläret, men att dess synpunkter skulle framföras av den brasilianska aluminiumorganisationen (Associação Brasileira do Aluminió, nedan kallat ABAL). Skriftliga inlagor inkom dessutom från ABAL. |
| --- | --- |

(27)

Två kinesiska exporterande tillverkare och en brasiliansk tillverkare besvarade frågeformuläret. En andra brasiliansk tillverkare hade inledningsvis visat intresse för att samarbeta i undersökningen, men besvarade inte frågeformuläret. Följaktligen informerades detta företag brevledes om kommissionens avsikt att tillämpa artikel 18 i grundförordningen. Företaget svarade att det inte skulle besvara frågeformuläret, men att dess synpunkter skulle framföras av den brasilianska aluminiumorganisationen (Associação Brasileira do Aluminió, nedan kallat ABAL). Skriftliga inlagor inkom dessutom från ABAL.

Kontrollbesök

| (28) | Kontrollbesök i enlighet med artikel 16 i grundförordningen genomfördes i följande företags lokaler: | Unionstillverkare:






  — | Aluminiumfolie Merseburg GmbH, Merseburg, Tyskland. |
| --- | --- | --- | --- |

(28)

Kontrollbesök i enlighet med artikel 16 i grundförordningen genomfördes i följande företags lokaler:

Unionstillverkare:

—

Aluminiumfolie Merseburg GmbH, Merseburg, Tyskland.

| — | Alcomet AD, Schumen, Bulgarien. |
| --- | --- |

—

Alcomet AD, Schumen, Bulgarien.

| — | Eurofoil Luxemburg SA, Dudelange, Luxemburg och dess närstående företag Eurofoil France SAS, Rugles, Frankrike. |
| --- | --- |

—

Eurofoil Luxemburg SA, Dudelange, Luxemburg och dess närstående företag Eurofoil France SAS, Rugles, Frankrike.

| — | Hydro Aluminium Slim S.p.a., Cisterna di Latina, Italien. |
| --- | --- |

—

Hydro Aluminium Slim S.p.a., Cisterna di Latina, Italien.

| — | Impol d.o.o., Maribor, Slovenien. |
| --- | --- |

—

Impol d.o.o., Maribor, Slovenien.

| — | Symetal SA, Aten, Grekland. |
| --- | --- |

—

Symetal SA, Aten, Grekland.

| | Användare:






  — | Cofresco Frischhalteprodukte GmbH & Co KG, Minden, Tyskland. |
| --- | --- | --- |

Användare:

—

Cofresco Frischhalteprodukte GmbH & Co KG, Minden, Tyskland.

| — | Sphere Group, Paris, Frankrike. |
| --- | --- |

—

Sphere Group, Paris, Frankrike.

| | Exporterande tillverkare i Brasilien:






  — | Companhia Brasileira de Aluminio (CBA), São Paulo, Brasilien. |
| --- | --- | --- |

Exporterande tillverkare i Brasilien:

—

Companhia Brasileira de Aluminio (CBA), São Paulo, Brasilien.

| | Exporterande tillverkare i Kina:






  — | Zhenjiang Dingsheng Aluminium Industries Joint-Stock Limited Company, Zhenjiang, PRC och dess närstående företag Hangzhou Five Star Aluminium Company, Hangzhou, Kina; Hangzhou Dinsheng Import & Export, Hangzhou, Kina och Dingsheng Aluminium Industries (Hongkong) Trading Co, Hongkong. |
| --- | --- | --- |

Exporterande tillverkare i Kina:

—

Zhenjiang Dingsheng Aluminium Industries Joint-Stock Limited Company, Zhenjiang, PRC och dess närstående företag Hangzhou Five Star Aluminium Company, Hangzhou, Kina; Hangzhou Dinsheng Import & Export, Hangzhou, Kina och Dingsheng Aluminium Industries (Hongkong) Trading Co, Hongkong.

| — | Nanshan Light Alloy co. Ltd, Yantai, Kina. |
| --- | --- |

—

Nanshan Light Alloy co. Ltd, Yantai, Kina.

| | Tillverkare i landet med marknadsekonomi:






  — | Assan Alüminyum San. ve Tic. A.S, Istanbul, Turkiet. |
| --- | --- | --- |

Tillverkare i landet med marknadsekonomi:

—

Assan Alüminyum San. ve Tic. A.S, Istanbul, Turkiet.

| — | Panda Aluminium Inc. Co., Ankara, Turkiet. |
| --- | --- |

—

Panda Aluminium Inc. Co., Ankara, Turkiet.

B.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

1.   Berörd produkt

| (29) | Den produkt som berörs är aluminiumfolie med en tjocklek av minst 0,008 mm och högst 0,018 mm, utan förstärkning, valsad men inte vidare bearbetad, i rullar av en bredd av högst 650 mm och av en vikt av mer än 10 kg (jumborullar) med ursprung i Brasilien och Kina som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7607 11 19 (Taric-nummer 7607111910) (nedan kallad den berörda produkten). Den berörda produkten brukar kallas aluminiumfolie för hushållsändamål (nedan kallad hushållsfolie av aluminium eller hushållsfolie). |
| --- | --- |

(29)

Den produkt som berörs är aluminiumfolie med en tjocklek av minst 0,008 mm och högst 0,018 mm, utan förstärkning, valsad men inte vidare bearbetad, i rullar av en bredd av högst 650 mm och av en vikt av mer än 10 kg (jumborullar) med ursprung i Brasilien och Kina som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7607 11 19 (Taric-nummer 7607111910) (nedan kallad den berörda produkten). Den berörda produkten brukar kallas aluminiumfolie för hushållsändamål (nedan kallad hushållsfolie av aluminium eller hushållsfolie).

| (30) | Hushållsfolie av aluminium framställs på grundval av rent aluminium som först gjuts till tjocka band (med en tjocklek av flera mm, dvs. upp till 1 000 gånger tjockare än den berörda produkten) och därefter valsas i olika etapper till önskad tjocklek. Efter valsningen glödgas folien i en värmebehandlingsprocess och rullas på rullar. |
| --- | --- |

(30)

Hushållsfolie av aluminium framställs på grundval av rent aluminium som först gjuts till tjocka band (med en tjocklek av flera mm, dvs. upp till 1 000 gånger tjockare än den berörda produkten) och därefter valsas i olika etapper till önskad tjocklek. Efter valsningen glödgas folien i en värmebehandlingsprocess och rullas på rullar.

| (31) | Dessa rullar av hushållsfolie av aluminium omspolas därefter på mindre rullar av bearbetningsenheter i ett senare led av förädlingskedjan, s.k. hushållsfolietillverkare (rewinders). Den erhållna produkten (dvs. konsumentrullar som inte omfattas av definitionen av den berörda produkten) används som förpackningsmaterial för korttidsförvaring för skilda ändamål, huvudsakligen inom hushåll, cateringverksamhet samt livsmedels- och blomsterdetaljhandel. |
| --- | --- |

(31)

Dessa rullar av hushållsfolie av aluminium omspolas därefter på mindre rullar av bearbetningsenheter i ett senare led av förädlingskedjan, s.k. hushållsfolietillverkare (rewinders). Den erhållna produkten (dvs. konsumentrullar som inte omfattas av definitionen av den berörda produkten) används som förpackningsmaterial för korttidsförvaring för skilda ändamål, huvudsakligen inom hushåll, cateringverksamhet samt livsmedels- och blomsterdetaljhandel.

2.   Likadan produkt

| (32) | Undersökningen visade att den berörda produkten, produkten som tillverkades och säljs på de inhemska marknaderna i Brasilien och Kina, produkten som tillverkades och såldes på den inhemska marknaden i Turkiet (som användes som jämförbart land), och produkten som tillverkas och säljs i unionen av unionsindustrin har samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper samt samma grundläggande användningsområden. |
| --- | --- |

(32)

Undersökningen visade att den berörda produkten, produkten som tillverkades och säljs på de inhemska marknaderna i Brasilien och Kina, produkten som tillverkades och såldes på den inhemska marknaden i Turkiet (som användes som jämförbart land), och produkten som tillverkas och säljs i unionen av unionsindustrin har samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper samt samma grundläggande användningsområden.

| (33) | Kommissionen drog därför slutsatsen att dessa produkter är likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(33)

Kommissionen drog därför slutsatsen att dessa produkter är likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

C.   SANNOLIKHET FÖR FORTSATT DUMPNING

| (34) | I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersökte kommissionen om det var sannolikt att dumpningen från Brasilien och Kina skulle fortsätta eller återkomma om de befintliga åtgärderna skulle upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(34)

I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersökte kommissionen om det var sannolikt att dumpningen från Brasilien och Kina skulle fortsätta eller återkomma om de befintliga åtgärderna skulle upphöra att gälla.

1.   Brasilien

| (35) | En tillverkare från Brasilien samarbetade i undersökningen. Före införandet av de ursprungliga åtgärderna representerade tillverkaren 100 % av exporten av hushållsfolie av aluminium från Brasilien till unionen. |
| --- | --- |

(35)

En tillverkare från Brasilien samarbetade i undersökningen. Före införandet av de ursprungliga åtgärderna representerade tillverkaren 100 % av exporten av hushållsfolie av aluminium från Brasilien till unionen.

1.1   Frånvaro av export under översynsperioden

| (36) | Under översynsperioden skedde ingen export av hushållsfolie av aluminium från Brasilien till unionen. Det är därför inte sannolikt att dumpningen fortsätter vad gäller Brasilien. Bedömningen har därmed begränsats till sannolikheten för återkommande dumpning baserat på exportpriserna till andra tredjeländer. |
| --- | --- |

(36)

Under översynsperioden skedde ingen export av hushållsfolie av aluminium från Brasilien till unionen. Det är därför inte sannolikt att dumpningen fortsätter vad gäller Brasilien. Bedömningen har därmed begränsats till sannolikheten för återkommande dumpning baserat på exportpriserna till andra tredjeländer.

1.2   Sannolikhet för återkommande dumpning

| (37) | Kommissionen undersökte om det var sannolikt att dumpningen skulle återkomma om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Följande faktorer analyserades: produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Brasilien, frånvaro av dumpning från Brasilien till andra marknader och unionsmarknadens attraktionskraft. |
| --- | --- |

(37)

Kommissionen undersökte om det var sannolikt att dumpningen skulle återkomma om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Följande faktorer analyserades: produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Brasilien, frånvaro av dumpning från Brasilien till andra marknader och unionsmarknadens attraktionskraft.

1.2.1   Produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Brasilien

| (38) | Kapacitetsutnyttjandet hos den samarbetsvilliga brasilianska tillverkaren befanns vara över 90 % och dess outnyttjade kapacitet befanns vara 3 000 ton per år. Detta motsvarar 6 % av unionsindustrins produktion och 3 % av unionens förbrukning. Därför drogs slutsatsen att det inte fanns någon betydande outnyttjad kapacitet som kunde omdirigeras till unionsmarknaden om åtgärderna mot Brasilien skulle upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(38)

Kapacitetsutnyttjandet hos den samarbetsvilliga brasilianska tillverkaren befanns vara över 90 % och dess outnyttjade kapacitet befanns vara 3 000 ton per år. Detta motsvarar 6 % av unionsindustrins produktion och 3 % av unionens förbrukning. Därför drogs slutsatsen att det inte fanns någon betydande outnyttjad kapacitet som kunde omdirigeras till unionsmarknaden om åtgärderna mot Brasilien skulle upphöra att gälla.

| (39) | De två andra kända brasilianska tillverkarna samarbetade inte i undersökningen och deras outnyttjade kapacitet kunde därmed inte verifieras. I en utredning som lämnades in av sökanden uppskattades den kombinerade kapaciteten för aluminiumfolie hos de två andra tillverkarna till 58 000 ton för alla typer av aluminiumfolie, vilket motsvarar den totala kapaciteten hos den samarbetsvilliga brasilianska tillverkaren. Det anses osannolikt att dessa två tillverkare skulle ha en betydande outnyttjad kapacitet som skulle omdirigeras till unionsmarknaden om åtgärderna mot Brasilien skulle upphöra att gälla. De exporterade inte till unionen, varken under översynsperioden eller före införandet av de ursprungliga åtgärderna. |
| --- | --- |

(39)

De två andra kända brasilianska tillverkarna samarbetade inte i undersökningen och deras outnyttjade kapacitet kunde därmed inte verifieras. I en utredning som lämnades in av sökanden uppskattades den kombinerade kapaciteten för aluminiumfolie hos de två andra tillverkarna till 58 000 ton för alla typer av aluminiumfolie, vilket motsvarar den totala kapaciteten hos den samarbetsvilliga brasilianska tillverkaren. Det anses osannolikt att dessa två tillverkare skulle ha en betydande outnyttjad kapacitet som skulle omdirigeras till unionsmarknaden om åtgärderna mot Brasilien skulle upphöra att gälla. De exporterade inte till unionen, varken under översynsperioden eller före införandet av de ursprungliga åtgärderna.

1.2.2   Frånvaro av dumpning från Brasilien till andra marknader

| (40) | Exporten från den samarbetsvilliga brasilianska tillverkaren under översynsperioden skedde till en enskild kund i Förenta staterna. Dessa exporter motsvarade 68 % av Brasiliens totala export av hushållsfolie av aluminium till Förenta staterna under 2013, vilket innebar att den samarbetsvilliga tillverkaren var Brasiliens största exportör av aluminiumfolie. Dessa exporter motsvarade 33 % av Brasiliens totala export av hushållsfolie av aluminium år 2013. Ingen dumpning sågs i dessa exporter när exportpriset jämfördes med normalvärdet i Brasilien. Frånvaron av dumpning fastslogs enligt nedanstående metod. |
| --- | --- |

(40)

Exporten från den samarbetsvilliga brasilianska tillverkaren under översynsperioden skedde till en enskild kund i Förenta staterna. Dessa exporter motsvarade 68 % av Brasiliens totala export av hushållsfolie av aluminium till Förenta staterna under 2013, vilket innebar att den samarbetsvilliga tillverkaren var Brasiliens största exportör av aluminiumfolie. Dessa exporter motsvarade 33 % av Brasiliens totala export av hushållsfolie av aluminium år 2013. Ingen dumpning sågs i dessa exporter när exportpriset jämfördes med normalvärdet i Brasilien. Frånvaron av dumpning fastslogs enligt nedanstående metod.

1.2.2.1   Normalvärde

| (41) | I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen undersökte kommissionen först huruvida den totala volym av den likadana produkten som de samarbetande tillverkarna i Brasilien sålde till oberoende kunder på den inhemska marknaden var representativ med hänsyn till den totala exportvolymen, dvs. huruvida den totala försäljningsvolymen på den inhemska marknaden motsvarade minst 5 % av den sammanlagda volymen av exportförsäljningen av den berörda produkten från Brasilien. Utifrån detta konstaterades att den sammanlagda försäljningen på den inhemska marknaden i Brasilien var representativ. |
| --- | --- |

(41)

I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen undersökte kommissionen först huruvida den totala volym av den likadana produkten som de samarbetande tillverkarna i Brasilien sålde till oberoende kunder på den inhemska marknaden var representativ med hänsyn till den totala exportvolymen, dvs. huruvida den totala försäljningsvolymen på den inhemska marknaden motsvarade minst 5 % av den sammanlagda volymen av exportförsäljningen av den berörda produkten från Brasilien. Utifrån detta konstaterades att den sammanlagda försäljningen på den inhemska marknaden i Brasilien var representativ.

| (42) | Kommissionen undersökte sedan huruvida den inhemska försäljningen av den likadana produkten kunde anses utgöra normal handel enligt artikel 2.4 i grundförordningen. Det skedde genom att man fastställde andelen lönsam försäljning till oberoende kunder på den inhemska marknaden under översynsperioden. Den inhemska försäljningen befanns utgöra normal handel. |
| --- | --- |

(42)

Kommissionen undersökte sedan huruvida den inhemska försäljningen av den likadana produkten kunde anses utgöra normal handel enligt artikel 2.4 i grundförordningen. Det skedde genom att man fastställde andelen lönsam försäljning till oberoende kunder på den inhemska marknaden under översynsperioden. Den inhemska försäljningen befanns utgöra normal handel.

| (43) | Normalvärdet fastställdes således utifrån det faktiska priset på den inhemska marknaden, beräknat som ett vägt genomsnittspris på den lönsamma inhemska försäljningen under översynsperioden. |
| --- | --- |

(43)

Normalvärdet fastställdes således utifrån det faktiska priset på den inhemska marknaden, beräknat som ett vägt genomsnittspris på den lönsamma inhemska försäljningen under översynsperioden.

1.2.2.2   Fastställande av exportpriset

| (44) | Exportpriset fastställdes i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen på grundval av de exportpriser som faktiskt betalats eller skulle betalas till den första oberoende kunden. |
| --- | --- |

(44)

Exportpriset fastställdes i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen på grundval av de exportpriser som faktiskt betalats eller skulle betalas till den första oberoende kunden.

1.2.2.3   Jämförelse

| (45) | Jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset hos den samarbetsvilliga exportören gjordes på priset fritt fabrik. För att garantera en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset togs vederbörlig hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet genom en justering i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(45)

Jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset hos den samarbetsvilliga exportören gjordes på priset fritt fabrik. För att garantera en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset togs vederbörlig hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet genom en justering i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen.

| (46) | På denna grund gjordes justeringar för olikheter i fysiska egenskaper, kostnader för transport, sjötransport och försäkring, hantering, lastning och därmed sammanhängande kostnader, förpackningskostnader, kreditkostnader, rabatter och provisioner, där dessa visats påverka prisernas jämförbarhet. |
| --- | --- |

(46)

På denna grund gjordes justeringar för olikheter i fysiska egenskaper, kostnader för transport, sjötransport och försäkring, hantering, lastning och därmed sammanhängande kostnader, förpackningskostnader, kreditkostnader, rabatter och provisioner, där dessa visats påverka prisernas jämförbarhet.

1.2.2.4   Dumpningsmarginal

| (47) | Mot bakgrund av detta fann kommissionen att ingen dumpning skedde vid exporten till Förenta staterna. |
| --- | --- |

(47)

Mot bakgrund av detta fann kommissionen att ingen dumpning skedde vid exporten till Förenta staterna.

| (48) | Därför anser kommissionen att det är osannolikt att de exporterande tillverkarna från Brasilien skulle sälja den berörda produkten till unionsmarknaden till dumpade priser om de nuvarande åtgärderna skulle upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(48)

Därför anser kommissionen att det är osannolikt att de exporterande tillverkarna från Brasilien skulle sälja den berörda produkten till unionsmarknaden till dumpade priser om de nuvarande åtgärderna skulle upphöra att gälla.

1.2.3   Unionsindustrins attraktionskraft

| (49) | Priserna på Brasiliens den inhemska marknad är attraktiva, vilket bevisas av att den absolut största delen av tillverkningen säljs på den inhemska marknaden. Den inhemska försäljningen är lönsam. Prisnivåerna i Brasilien påminner om priserna på unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(49)

Priserna på Brasiliens den inhemska marknad är attraktiva, vilket bevisas av att den absolut största delen av tillverkningen säljs på den inhemska marknaden. Den inhemska försäljningen är lönsam. Prisnivåerna i Brasilien påminner om priserna på unionsmarknaden.

| (50) | Den brasilianska exporten till unionsmarknaden förväntas därför inte öka väsentligt med priser som underskrider unionspriserna om åtgärderna skulle upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(50)

Den brasilianska exporten till unionsmarknaden förväntas därför inte öka väsentligt med priser som underskrider unionspriserna om åtgärderna skulle upphöra att gälla.

1.2.4   Påståenden från berörda parter beträffande sannolikheten för fortsatt dumpning från Brasilien

| (51) | Två berörda parter, ABAL och CBA, hävdade att det av följande orsaker inte finns någon sannolikhet för fortsatt dumpning från Brasilien:






  i) | Frånvaro av brasiliansk export av den berörda produkten till unionsmarknaden. |
| --- | --- | --- |

(51)

Två berörda parter, ABAL och CBA, hävdade att det av följande orsaker inte finns någon sannolikhet för fortsatt dumpning från Brasilien:

i)

Frånvaro av brasiliansk export av den berörda produkten till unionsmarknaden.

| ii) | Brasilien blev nyligen nettoimportör i stället för nettoexportör av aluminium på grund av en ökad inhemsk efterfrågan i Brasilien. |
| --- | --- |

ii)

Brasilien blev nyligen nettoimportör i stället för nettoexportör av aluminium på grund av en ökad inhemsk efterfrågan i Brasilien.

| iii) | Ökade tillverkningskostnader på grund av ökade råvaru- och elektricitetskostnader, vilket har lett till minskad konkurrenskraft för brasilianska produkter. |
| --- | --- |

iii)

Ökade tillverkningskostnader på grund av ökade råvaru- och elektricitetskostnader, vilket har lett till minskad konkurrenskraft för brasilianska produkter.

| iv) | Frånvaro av massiv export av aluminiumfolie för vidare förädling, en liknande produkt som inte är föremål för antidumpningsåtgärder, från Brasilien till unionen. |
| --- | --- |

iv)

Frånvaro av massiv export av aluminiumfolie för vidare förädling, en liknande produkt som inte är föremål för antidumpningsåtgärder, från Brasilien till unionen.

| v) | Närvaro av närstående företag som redan är etablerade inom unionen och som betjänar unionsmarknaden i stället för att använda sig av export från Brasilien. |
| --- | --- |

v)

Närvaro av närstående företag som redan är etablerade inom unionen och som betjänar unionsmarknaden i stället för att använda sig av export från Brasilien.

| vi) | Frånvaro av outnyttjad kapacitet och en minskande tillverkning i Brasilien samt därav följande osannolikhet att kapaciteten omdirigeras eller utökas. |
| --- | --- |

vi)

Frånvaro av outnyttjad kapacitet och en minskande tillverkning i Brasilien samt därav följande osannolikhet att kapaciteten omdirigeras eller utökas.

| vii) | Olikheter i fysiska egenskaper hos de produkter som säljs på den inhemska marknaden och de produkter som exporteras. |
| --- | --- |

vii)

Olikheter i fysiska egenskaper hos de produkter som säljs på den inhemska marknaden och de produkter som exporteras.

| (52) | Beträffande det första påståendet bekräftades frånvaron av brasiliansk import till unionen i undersökningen. Kommissionen anser dock att frånvaron av export kan ha orsakats av de gällande antidumpningsåtgärderna. Frånvaron av export är därför i sig själv inte ett tillräckligt bevis för slutsatsen att dumpningen inte riskerar att återkomma. |
| --- | --- |

(52)

Beträffande det första påståendet bekräftades frånvaron av brasiliansk import till unionen i undersökningen. Kommissionen anser dock att frånvaron av export kan ha orsakats av de gällande antidumpningsåtgärderna. Frånvaron av export är därför i sig själv inte ett tillräckligt bevis för slutsatsen att dumpningen inte riskerar att återkomma.

| (53) | Beträffande det andra påståendet bekräftades Brasiliens status som nettoimportör av primärt aluminium 2014 av undersökningen. Även den ökade inhemska efterfrågan i Brasilien bekräftades: från 2009 till 2013 ökade den inhemska förbrukningen av alla aluminiumprodukter med 48 % medan förbrukningen av aluminiumfolie ökade med 24 %. De berörda parterna framlade dock inga bevis för att detta nödvändigtvis skulle avlägsna risken får att dumpningen skulle återkomma. Oaktat detta ansågs den ökade inhemska efterfrågan i Brasilien vid analysen av unionsmarknadens attraktionskraft som en faktor som ökar den inhemska marknadens attraktionskraft, enligt beskrivningen ovan. |
| --- | --- |

(53)

Beträffande det andra påståendet bekräftades Brasiliens status som nettoimportör av primärt aluminium 2014 av undersökningen. Även den ökade inhemska efterfrågan i Brasilien bekräftades: från 2009 till 2013 ökade den inhemska förbrukningen av alla aluminiumprodukter med 48 % medan förbrukningen av aluminiumfolie ökade med 24 %. De berörda parterna framlade dock inga bevis för att detta nödvändigtvis skulle avlägsna risken får att dumpningen skulle återkomma. Oaktat detta ansågs den ökade inhemska efterfrågan i Brasilien vid analysen av unionsmarknadens attraktionskraft som en faktor som ökar den inhemska marknadens attraktionskraft, enligt beskrivningen ovan.

| (54) | Beträffande det tredje påståendet bekräftade undersökningen de högre priserna på den inhemska marknaden, men detta var inte tillräckligt för att dra slutsatsen att dumpningen inte skulle återkomma trots höga inhemska priser. |
| --- | --- |

(54)

Beträffande det tredje påståendet bekräftade undersökningen de högre priserna på den inhemska marknaden, men detta var inte tillräckligt för att dra slutsatsen att dumpningen inte skulle återkomma trots höga inhemska priser.

| (55) | Beträffande det fjärde påståendet framlade de berörda parterna inga bevis för att beteendet i fråga om en produkt kan användas för att förutspå beteendet i fråga om en annan. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(55)

Beträffande det fjärde påståendet framlade de berörda parterna inga bevis för att beteendet i fråga om en produkt kan användas för att förutspå beteendet i fråga om en annan. Påståendet avvisades därför.

| (56) | Beträffande det femte påståendet bekräftade undersökningen att det fanns närstående företag till de icke-samarbetsvilliga brasilianska tillverkarna inom unionen. Eftersom inget av dessa företag samarbetade vid undersökningen var det dock inte möjligt att fastslå huruvida de faktiskt tillverkade den likadana produkten för unionsmarknaden. Detta påstående kunde därför inte verifieras. |
| --- | --- |

(56)

Beträffande det femte påståendet bekräftade undersökningen att det fanns närstående företag till de icke-samarbetsvilliga brasilianska tillverkarna inom unionen. Eftersom inget av dessa företag samarbetade vid undersökningen var det dock inte möjligt att fastslå huruvida de faktiskt tillverkade den likadana produkten för unionsmarknaden. Detta påstående kunde därför inte verifieras.

| (57) | Beträffande det sjätte påståendet bekräftade undersökningen frånvaron av betydande outnyttjad kapacitet. Detta beaktades vid bedömningen av produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Brasilien enligt beskrivningen ovan. |
| --- | --- |

(57)

Beträffande det sjätte påståendet bekräftade undersökningen frånvaron av betydande outnyttjad kapacitet. Detta beaktades vid bedömningen av produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Brasilien enligt beskrivningen ovan.

| (58) | Beträffande det sjunde påståendet beaktades olikheter i fysiska egenskaper vederbörligen vid jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriserna enligt beskrivningen ovan. |
| --- | --- |

(58)

Beträffande det sjunde påståendet beaktades olikheter i fysiska egenskaper vederbörligen vid jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriserna enligt beskrivningen ovan.

1.2.5   Slutsats om sannolikheten för fortsatt dumpning från Brasilien

| (59) | Undersökningen visade att det endast finns begränsad outnyttjad kapacitet i Brasilien som kunde omdirigeras till unionsmarknaden om åtgärderna mot Brasilien skulle upphöra att gälla. Ingen dumpning till andra marknader upptäcktes. Unionsindustrins attraktionskraft för brasilianska tillverkare anses vara begränsad med tanke på den inhemska marknadens höga attraktionskraft och den liknande prisnivån. |
| --- | --- |

(59)

Undersökningen visade att det endast finns begränsad outnyttjad kapacitet i Brasilien som kunde omdirigeras till unionsmarknaden om åtgärderna mot Brasilien skulle upphöra att gälla. Ingen dumpning till andra marknader upptäcktes. Unionsindustrins attraktionskraft för brasilianska tillverkare anses vara begränsad med tanke på den inhemska marknadens höga attraktionskraft och den liknande prisnivån.

| (60) | Med tanke på ovanstående anses det osannolikt att dumpningen från Brasilien skulle återuppstå om åtgärderna skulle upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(60)

Med tanke på ovanstående anses det osannolikt att dumpningen från Brasilien skulle återuppstå om åtgärderna skulle upphöra att gälla.

| (61) | Följaktligen bör förfarandet avslutas för import av den berörda produkten med ursprung i Brasilien. |
| --- | --- |

(61)

Följaktligen bör förfarandet avslutas för import av den berörda produkten med ursprung i Brasilien.

2.   Kina

| (62) | Två tillverkare från Kina samarbetade i undersökningen. De hade inledningsvis rapporterat 4 264 tons export till unionen, vilket enligt Eurostat skulle ha motsvarat 250–350 % av den totala importen till unionen från Kina under översynsperioden. Under undersökningens gång fastslogs exportvolymen ligga inom ett intervall på 900–1 100 ton för den första tillverkaren, vilket motsvarar 53–90 % av den totala exporten från Kina till unionen. Den största delen av exporten fördes in inom ramen för förfarandet för aktiv förädling och var därmed varken föremål för antidumpningsåtgärder eller importtullar. Den andra tillverkaren befanns inte ha exporterat den berörda produkten till unionen under översynsperioden. |
| --- | --- |

(62)

Två tillverkare från Kina samarbetade i undersökningen. De hade inledningsvis rapporterat 4 264 tons export till unionen, vilket enligt Eurostat skulle ha motsvarat 250–350 % av den totala importen till unionen från Kina under översynsperioden. Under undersökningens gång fastslogs exportvolymen ligga inom ett intervall på 900–1 100 ton för den första tillverkaren, vilket motsvarar 53–90 % av den totala exporten från Kina till unionen. Den största delen av exporten fördes in inom ramen för förfarandet för aktiv förädling och var därmed varken föremål för antidumpningsåtgärder eller importtullar. Den andra tillverkaren befanns inte ha exporterat den berörda produkten till unionen under översynsperioden.

2.1   Val av jämförbart land och beräkning av normalvärdet

| (63) | I sitt tillkännagivande om inledande uppmanade kommissionen alla berörda parter att lämna synpunkter på förslaget att använda Turkiet som tredjeland med marknadsekonomi för att konstruera normalvärdet för Kina. Turkiet användes som jämförbart land i den ursprungliga undersökningen. |
| --- | --- |

(63)

I sitt tillkännagivande om inledande uppmanade kommissionen alla berörda parter att lämna synpunkter på förslaget att använda Turkiet som tredjeland med marknadsekonomi för att konstruera normalvärdet för Kina. Turkiet användes som jämförbart land i den ursprungliga undersökningen.

| (64) | En berörd part uttryckte förbehåll beträffande förslaget att använda Turkiet som jämförbart land och föreslog Sydafrika som alternativ. Parten hävdade att Sydafrika skulle vara lämpligare eftersom kostnadsstrukturen för turkiska tillverkare skulle skilja sig från den kinesiska kostnadsstrukturen och eftersom Turkiet hade infört antidumpningstullar på 22 % på import av alla typer av aluminiumfolie från Kina i juli 2014. |
| --- | --- |

(64)

En berörd part uttryckte förbehåll beträffande förslaget att använda Turkiet som jämförbart land och föreslog Sydafrika som alternativ. Parten hävdade att Sydafrika skulle vara lämpligare eftersom kostnadsstrukturen för turkiska tillverkare skulle skilja sig från den kinesiska kostnadsstrukturen och eftersom Turkiet hade infört antidumpningstullar på 22 % på import av alla typer av aluminiumfolie från Kina i juli 2014.

| (65) | Utöver de förslag som lämnats av de berörda parterna, försökte även kommissionen hitta ett lämpligt jämförbart land. Den identifierade Indien, Japan, Sydkorea, Förenade Arabemiraten, Förenta staterna och Taiwan som ytterligare potentiella jämförbara länder på grund av deras stora produktionsvolymer för aluminiumfolie. Japan, Förenta staterna och Taiwan befanns tillverka tunnare aluminiumfolier, men inte den berörda produkten. |
| --- | --- |

(65)

Utöver de förslag som lämnats av de berörda parterna, försökte även kommissionen hitta ett lämpligt jämförbart land. Den identifierade Indien, Japan, Sydkorea, Förenade Arabemiraten, Förenta staterna och Taiwan som ytterligare potentiella jämförbara länder på grund av deras stora produktionsvolymer för aluminiumfolie. Japan, Förenta staterna och Taiwan befanns tillverka tunnare aluminiumfolier, men inte den berörda produkten.

| (66) | En begäran om samarbete skickades till kända tillverkare i Indien, Sydafrika, Sydkorea, Förenade Arabemiraten och Turkiet. Endast två exporterande tillverkare i Turkiet samarbetade. Inga svar inkom från tillverkarna i övriga potentiella jämförbara länder. |
| --- | --- |

(66)

En begäran om samarbete skickades till kända tillverkare i Indien, Sydafrika, Sydkorea, Förenade Arabemiraten och Turkiet. Endast två exporterande tillverkare i Turkiet samarbetade. Inga svar inkom från tillverkarna i övriga potentiella jämförbara länder.

| (67) | Turkiet befanns vara en betydande tillverkare av aluminiumfolie med en öppen marknad fri från snedvridning beträffande priserna på råvaror och energi. Tillverkningsprocesserna i Turkiet och Kina befanns vara liknande. Turkiet valdes som jämförbart land för att fastställa normalvärdet för Kina i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen och kontrollbesök utfördes i de två samarbetsvilliga företagens lokaler. |
| --- | --- |

(67)

Turkiet befanns vara en betydande tillverkare av aluminiumfolie med en öppen marknad fri från snedvridning beträffande priserna på råvaror och energi. Tillverkningsprocesserna i Turkiet och Kina befanns vara liknande. Turkiet valdes som jämförbart land för att fastställa normalvärdet för Kina i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen och kontrollbesök utfördes i de två samarbetsvilliga företagens lokaler.

| (68) | I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen undersökte kommissionen först huruvida den totala volym av den likadana produkten som de samarbetande tillverkarna i Turkiet sålde till oberoende kunder på den inhemska marknaden var representativ med hänsyn till den totala exportvolymen till unionen, dvs. huruvida den totala försäljningsvolymen på den inhemska marknaden motsvarade minst 5 % av den sammanlagda volymen av exportförsäljningen av den berörda produkten till unionen. Utifrån detta konstaterades att den sammanlagda försäljningen på den inhemska marknaden i det jämförbara landet var representativ. |
| --- | --- |

(68)

I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen undersökte kommissionen först huruvida den totala volym av den likadana produkten som de samarbetande tillverkarna i Turkiet sålde till oberoende kunder på den inhemska marknaden var representativ med hänsyn till den totala exportvolymen till unionen, dvs. huruvida den totala försäljningsvolymen på den inhemska marknaden motsvarade minst 5 % av den sammanlagda volymen av exportförsäljningen av den berörda produkten till unionen. Utifrån detta konstaterades att den sammanlagda försäljningen på den inhemska marknaden i det jämförbara landet var representativ.

| (69) | Vidare undersökte man huruvida den inhemska försäljningen av den likadana produkten kunde anses ha skett vid normal handel enligt artikel 2.4 i grundförordningen. Det skedde genom att man fastställde andelen lönsam försäljning till oberoende kunder på den inhemska marknaden under översynsperioden. En av tillverkarnas försäljning på den inhemska marknaden befanns utgöra normal handel, medan lönsamheten i den andra tillverkarens försäljning, på grund av att detaljerad bokföringsinformation om kostnader saknades, inte kunde fastställas. |
| --- | --- |

(69)

Vidare undersökte man huruvida den inhemska försäljningen av den likadana produkten kunde anses ha skett vid normal handel enligt artikel 2.4 i grundförordningen. Det skedde genom att man fastställde andelen lönsam försäljning till oberoende kunder på den inhemska marknaden under översynsperioden. En av tillverkarnas försäljning på den inhemska marknaden befanns utgöra normal handel, medan lönsamheten i den andra tillverkarens försäljning, på grund av att detaljerad bokföringsinformation om kostnader saknades, inte kunde fastställas.

| (70) | Normalvärdet för den andra tillverkaren kunde inte konstrueras enligt artikel 2.3 i grundförordningen på grund av att detaljerad bokföringsinformation om kostnader saknades. |
| --- | --- |

(70)

Normalvärdet för den andra tillverkaren kunde inte konstrueras enligt artikel 2.3 i grundförordningen på grund av att detaljerad bokföringsinformation om kostnader saknades.

| (71) | Normalvärdet fastställdes således utifrån det faktiska priset på den inhemska marknaden för den första tillverkaren, beräknat som ett vägt genomsnittspris på den lönsamma inhemska försäljningen under översynsperioden. |
| --- | --- |

(71)

Normalvärdet fastställdes således utifrån det faktiska priset på den inhemska marknaden för den första tillverkaren, beräknat som ett vägt genomsnittspris på den lönsamma inhemska försäljningen under översynsperioden.

| (72) | En kinesisk tillverkare hävdade att normalvärdet inte kan beräknas på ett giltigt sätt utifrån endast en turkisk tillverkares försäljning på den inhemska marknaden. Den kinesiska tillverkaren lyfte också fram att det var omöjligt att bedöma eller underbygga den därav följande dumpningsmarginalen på grund av konfidentialiteten hos affärsuppgifterna från den turkiska tillverkaren. |
| --- | --- |

(72)

En kinesisk tillverkare hävdade att normalvärdet inte kan beräknas på ett giltigt sätt utifrån endast en turkisk tillverkares försäljning på den inhemska marknaden. Den kinesiska tillverkaren lyfte också fram att det var omöjligt att bedöma eller underbygga den därav följande dumpningsmarginalen på grund av konfidentialiteten hos affärsuppgifterna från den turkiska tillverkaren.

| (73) | Användningen av uppgifter från en enskild tillverkare i det jämförbara landet följer prejudikat från Europeiska unionens domstol enligt vilka sådana priser kan användas om de är resultatet av verklig konkurrens på den inhemska marknaden. Som anges i skälen 68 och 69 ovan finns det flera inhemska turkiska tillverkare, och dessutom importerar Turkiet aluminiumfolie. Kommissionen anser därför att priserna på den turkiska marknaden är resultatet av verklig konkurrens och att inga faktorer indikerar att priset hos en enskild tillverkare inte kan användas för att fastställa normalvärdet. Beträffande verksamhetsuppgifter måste kommissionen skydda konfidentialiteten hos uppgifter som parterna lämnat in och kan därför inte redovisa kommersiellt känslig information om den turkiska tillverkaren för den kinesiska tillverkaren. Den aktuella kinesiska exportörens påståenden måste därför avvisas. |
| --- | --- |

(73)

Användningen av uppgifter från en enskild tillverkare i det jämförbara landet följer prejudikat från Europeiska unionens domstol enligt vilka sådana priser kan användas om de är resultatet av verklig konkurrens på den inhemska marknaden. Som anges i skälen 68 och 69 ovan finns det flera inhemska turkiska tillverkare, och dessutom importerar Turkiet aluminiumfolie. Kommissionen anser därför att priserna på den turkiska marknaden är resultatet av verklig konkurrens och att inga faktorer indikerar att priset hos en enskild tillverkare inte kan användas för att fastställa normalvärdet. Beträffande verksamhetsuppgifter måste kommissionen skydda konfidentialiteten hos uppgifter som parterna lämnat in och kan därför inte redovisa kommersiellt känslig information om den turkiska tillverkaren för den kinesiska tillverkaren. Den aktuella kinesiska exportörens påståenden måste därför avvisas.

2.2   Fastställande av exportpriset

| (74) | Exportpriset fastställdes i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen på grundval av exportpriser som faktiskt betalats eller skulle betalas till den första oberoende kunden. |
| --- | --- |

(74)

Exportpriset fastställdes i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen på grundval av exportpriser som faktiskt betalats eller skulle betalas till den första oberoende kunden.

| (75) | En kinesisk tillverkare påpekade att dess momsåterbäringssats hade beräknats på ett felaktigt sätt. Beräkningen ändrades i enlighet med detta, och kommissionen redovisade det reviderade resultatet för den berörda tillverkaren. |
| --- | --- |

(75)

En kinesisk tillverkare påpekade att dess momsåterbäringssats hade beräknats på ett felaktigt sätt. Beräkningen ändrades i enlighet med detta, och kommissionen redovisade det reviderade resultatet för den berörda tillverkaren.

2.3   Jämförelse

| (76) | Jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset hos den samarbetsvilliga exportören gjordes på priset fritt fabrik. För att garantera en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset togs vederbörlig hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet genom en justering i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(76)

Jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset hos den samarbetsvilliga exportören gjordes på priset fritt fabrik. För att garantera en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset togs vederbörlig hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet genom en justering i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen.

| (77) | På denna grund gjordes justeringar för kostnader för transport, sjötransport och försäkring, hantering, lastning och därmed sammanhängande kostnader, förpackningskostnader, kreditkostnader, rabatter och provisioner, där dessa visats påverka prisernas jämförbarhet. |
| --- | --- |

(77)

På denna grund gjordes justeringar för kostnader för transport, sjötransport och försäkring, hantering, lastning och därmed sammanhängande kostnader, förpackningskostnader, kreditkostnader, rabatter och provisioner, där dessa visats påverka prisernas jämförbarhet.

| (78) | En kinesisk tillverkare hävdade att den normala importtullen på 7,5 % i Turkiet ökar de inhemska priserna med samma belopp och att man för en rättvis jämförelse behöver göra motsvarande prisjustering. Den kinesiska tillverkaren hävdade också att en justering för förpackningskostnader inte är motiverad eftersom alla tillverkare har förpackningskostnader oavsett var de befinner sig. |
| --- | --- |

(78)

En kinesisk tillverkare hävdade att den normala importtullen på 7,5 % i Turkiet ökar de inhemska priserna med samma belopp och att man för en rättvis jämförelse behöver göra motsvarande prisjustering. Den kinesiska tillverkaren hävdade också att en justering för förpackningskostnader inte är motiverad eftersom alla tillverkare har förpackningskostnader oavsett var de befinner sig.

| (79) | Kommissionen noterar att även Kina tillämpar en importtull på aluminiumfolie. Jämförelsen bör därför inte bli snedvriden på grund av att en liknande importtull i Turkiet. Ytterligare, även om en justering för importtull skulle beviljas, skulle detta inte ändra det faktum att betydande dumpning sker från kinesiska exportörer till unionsmarknaden. Beträffande förpackningskostnader har en justering gjorts både i kinesiska exportpriser och turkiska inhemska marknadspriser för att neutralisera eventuella olikheter i förpackningssätt. Följaktligen kan justeringen för förpackningskostnad inte snedvrida jämförelsen. Dessa påståenden bör därför avvisas. |
| --- | --- |

(79)

Kommissionen noterar att även Kina tillämpar en importtull på aluminiumfolie. Jämförelsen bör därför inte bli snedvriden på grund av att en liknande importtull i Turkiet. Ytterligare, även om en justering för importtull skulle beviljas, skulle detta inte ändra det faktum att betydande dumpning sker från kinesiska exportörer till unionsmarknaden. Beträffande förpackningskostnader har en justering gjorts både i kinesiska exportpriser och turkiska inhemska marknadspriser för att neutralisera eventuella olikheter i förpackningssätt. Följaktligen kan justeringen för förpackningskostnad inte snedvrida jämförelsen. Dessa påståenden bör därför avvisas.

2.4   Dumpningsmarginal

| (80) | I enlighet med artiklarna 2.11 och 2.12 i grundförordningen jämfördes det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den likadana produkten i det jämförbara landet med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den berörda produkten |
| --- | --- |

(80)

I enlighet med artiklarna 2.11 och 2.12 i grundförordningen jämfördes det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den likadana produkten i det jämförbara landet med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den berörda produkten

| (81) | På grundval av detta fastställdes följande vägda genomsnittliga dumpningsmarginaler, uttryckta i procent av priset cif (kostnad, försäkring och frakt) vid unionens gräns, före tull:






  Företag | Dumpningsmarginal |
| --- | --- | --- |
| Zhenjiang Dingsheng Aluminium Industries Joint-Stock Limited Company, Zhenjiang, Kina | 28,1 % |

(81)

På grundval av detta fastställdes följande vägda genomsnittliga dumpningsmarginaler, uttryckta i procent av priset cif (kostnad, försäkring och frakt) vid unionens gräns, före tull:

Företag

Dumpningsmarginal

Zhenjiang Dingsheng Aluminium Industries Joint-Stock Limited Company, Zhenjiang, Kina

28,1 %

2.5   Sannolikhet för fortsatt dumpning från Kina

| (82) | Eftersom det konstaterats att dumpning förekom under översynsperioden undersökte kommissionen sannolikheten för att dumpningen skulle fortsätta om åtgärderna upphör att gälla. Följande ytterligare faktorer analyserades: produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Kina, dumpning från Kina till andra marknader och unionsmarknadens attraktionskraft. |
| --- | --- |

(82)

Eftersom det konstaterats att dumpning förekom under översynsperioden undersökte kommissionen sannolikheten för att dumpningen skulle fortsätta om åtgärderna upphör att gälla. Följande ytterligare faktorer analyserades: produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Kina, dumpning från Kina till andra marknader och unionsmarknadens attraktionskraft.

2.5.1   Produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Kina

| (83) | Kapacitetsutnyttjandet hos de två samarbetsvilliga kinesiska tillverkarna befanns vara 85 % och 90 %. Den outnyttjade kapaciteten hos dessa två tillverkare befanns vara 50 000 ton. Detta motsvarar unionsindustrins totala produktion och över 50 % av förbrukningen i unionen. Dessutom höll ett av de samarbetsvilliga företagen på att skapa ytterligare folierullningskapacitet på 40 000 ton. Därför drogs slutsatsen att det fanns en betydande outnyttjad kapacitet som, åtminstone delvis, kunde omdirigeras till unionsmarknaden om åtgärderna mot Kina skulle upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(83)

Kapacitetsutnyttjandet hos de två samarbetsvilliga kinesiska tillverkarna befanns vara 85 % och 90 %. Den outnyttjade kapaciteten hos dessa två tillverkare befanns vara 50 000 ton. Detta motsvarar unionsindustrins totala produktion och över 50 % av förbrukningen i unionen. Dessutom höll ett av de samarbetsvilliga företagen på att skapa ytterligare folierullningskapacitet på 40 000 ton. Därför drogs slutsatsen att det fanns en betydande outnyttjad kapacitet som, åtminstone delvis, kunde omdirigeras till unionsmarknaden om åtgärderna mot Kina skulle upphöra att gälla.

| (84) | De andra kända kinesiska tillverkarna samarbetade inte i undersökningen och deras outnyttjade kapacitet kunde därmed inte verifieras. I en utredning som lämnades in av de sökande uppskattades den kombinerade kapaciteten för aluminiumfolie hos de övriga, icke-samarbetsvilliga kinesiska tillverkarna till ungefär tio gånger den kombinerade kapaciteten hos de två samarbetsvilliga tillverkarna. I undersökningen uppskattas den totala kinesiska produktionskapaciteten för alla typer av aluminiumfolie till 450 000 ton större än den totala inhemska kinesiska förbrukningen. I undersökningen förutspås även den kinesiska produktionskapaciteten fortsätta öka från 2,5 miljoner ton 2014 till 2,8 miljoner ton 2018 och att den kinesiska den inhemska marknadens ökade förbrukning från 2,1 miljoner ton till 2,4 miljoner ton under samma period sannolikt inte är tillräcklig för att helt absorbera den ökade kapaciteten. Det ansågs därför sannolikt att det skulle finnas ytterligare outnyttjad kapacitet bland de icke-samarbetsvilliga tillverkarna som, åtminstone delvis, kunde omdirigeras till unionsmarknaden om åtgärderna mot Kina skulle upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(84)

De andra kända kinesiska tillverkarna samarbetade inte i undersökningen och deras outnyttjade kapacitet kunde därmed inte verifieras. I en utredning som lämnades in av de sökande uppskattades den kombinerade kapaciteten för aluminiumfolie hos de övriga, icke-samarbetsvilliga kinesiska tillverkarna till ungefär tio gånger den kombinerade kapaciteten hos de två samarbetsvilliga tillverkarna. I undersökningen uppskattas den totala kinesiska produktionskapaciteten för alla typer av aluminiumfolie till 450 000 ton större än den totala inhemska kinesiska förbrukningen. I undersökningen förutspås även den kinesiska produktionskapaciteten fortsätta öka från 2,5 miljoner ton 2014 till 2,8 miljoner ton 2018 och att den kinesiska den inhemska marknadens ökade förbrukning från 2,1 miljoner ton till 2,4 miljoner ton under samma period sannolikt inte är tillräcklig för att helt absorbera den ökade kapaciteten. Det ansågs därför sannolikt att det skulle finnas ytterligare outnyttjad kapacitet bland de icke-samarbetsvilliga tillverkarna som, åtminstone delvis, kunde omdirigeras till unionsmarknaden om åtgärderna mot Kina skulle upphöra att gälla.

| (85) | En kinesisk tillverkare ifrågasatte inte de outnyttjade kapacitetsvolymer som uppgetts, men hävdade att det var osannolikt att anta att hela den outnyttjade kapaciteten skulle riktas mot unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(85)

En kinesisk tillverkare ifrågasatte inte de outnyttjade kapacitetsvolymer som uppgetts, men hävdade att det var osannolikt att anta att hela den outnyttjade kapaciteten skulle riktas mot unionsmarknaden.

| (86) | Kommissionen anser, i enlighet med bedömningarna i skälen 84 och 97, att den outnyttjade kapaciteten åtminstone delvis skulle riktas mot unionsmarknaden. Skäl 83 har ändrats i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(86)

Kommissionen anser, i enlighet med bedömningarna i skälen 84 och 97, att den outnyttjade kapaciteten åtminstone delvis skulle riktas mot unionsmarknaden. Skäl 83 har ändrats i enlighet med detta.

2.5.2   Dumpning från Kina till andra marknader

| (87) | En del av de samarbetsvilliga kinesiska tillverkarnas exportpriser (med huvudsakliga exportdestinationer Förenade Arabemiraten, Saudiarabien, Förenta staterna, Egypten och Indien) befanns under översynsperioden ligga under normalvärdet som fastställdes i skälen 63–71 ovan och ansågs därmed dumpade. Den andra kinesiska tillverkarens exportpriser till andra marknader kunde inte fastslås. |
| --- | --- |

(87)

En del av de samarbetsvilliga kinesiska tillverkarnas exportpriser (med huvudsakliga exportdestinationer Förenade Arabemiraten, Saudiarabien, Förenta staterna, Egypten och Indien) befanns under översynsperioden ligga under normalvärdet som fastställdes i skälen 63–71 ovan och ansågs därmed dumpade. Den andra kinesiska tillverkarens exportpriser till andra marknader kunde inte fastslås.

| (88) | Med tanke på den befintliga dumpningen till andra marknader drar kommissionen slutsatsen att den exporterande tillverkaren från Kina säljer den berörda produkten till tredjeländer till dumpade priser. Därför anser kommissionen att det är sannolikt att de exporterande tillverkarna från Kina också skulle sälja den berörda produkten till unionsmarknaden till dumpade priser om de nuvarande åtgärderna skulle upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(88)

Med tanke på den befintliga dumpningen till andra marknader drar kommissionen slutsatsen att den exporterande tillverkaren från Kina säljer den berörda produkten till tredjeländer till dumpade priser. Därför anser kommissionen att det är sannolikt att de exporterande tillverkarna från Kina också skulle sälja den berörda produkten till unionsmarknaden till dumpade priser om de nuvarande åtgärderna skulle upphöra att gälla.

| (89) | En kinesisk tillverkare hävdade att slutsatsen om dumpning vid export till andra marknader inte är relevant eftersom översynens omfattning är begränsad till unionsmarknaden och inte världsmarknaden. Enligt den kinesiska tillverkaren lämpar sig inte prisjämförelser för olika marknader eftersom prisstrukturerna i olika delar av världen kan vara olika. Dessutom borde unionens export till dessa marknader jämföras, vilket eventuellt kunde leda till slutsatsen att de priserna på den inhemska marknaden i unionen är för höga. |
| --- | --- |

(89)

En kinesisk tillverkare hävdade att slutsatsen om dumpning vid export till andra marknader inte är relevant eftersom översynens omfattning är begränsad till unionsmarknaden och inte världsmarknaden. Enligt den kinesiska tillverkaren lämpar sig inte prisjämförelser för olika marknader eftersom prisstrukturerna i olika delar av världen kan vara olika. Dessutom borde unionens export till dessa marknader jämföras, vilket eventuellt kunde leda till slutsatsen att de priserna på den inhemska marknaden i unionen är för höga.

| (90) | Såsom förklaras i skäl 82 har kommissionen beaktat flera indikatorer i syfte att bedöma sannolikheten för dumpning till unionsmarknaden. Kommissionen anser det mer sannolikt att exportörer som befinns dumpa priser på andra marknader även dumpar priser på unionsmarknaden jämfört med exportörer som inte befinns dumpa priser på andra marknader. Av denna orsak är det en relevant indikator för att fastställa sannolikheten för fortsatt dumpning. Påståendet bör därmed avvisas. |
| --- | --- |

(90)

Såsom förklaras i skäl 82 har kommissionen beaktat flera indikatorer i syfte att bedöma sannolikheten för dumpning till unionsmarknaden. Kommissionen anser det mer sannolikt att exportörer som befinns dumpa priser på andra marknader även dumpar priser på unionsmarknaden jämfört med exportörer som inte befinns dumpa priser på andra marknader. Av denna orsak är det en relevant indikator för att fastställa sannolikheten för fortsatt dumpning. Påståendet bör därmed avvisas.

| (91) | Påståendet beträffande unionstillverkarnas exportverksamhet tas upp i skäl 171. |
| --- | --- |

(91)

Påståendet beträffande unionstillverkarnas exportverksamhet tas upp i skäl 171.

2.5.3   Unionsindustrins attraktionskraft

| (92) | Såsom anges i skäl 114 nedan visade undersökningen att de kinesiska importerna inom ramen för det normala importförfarandet under översynsperioden skulle ha underskridit unionsindustrins priser med i genomsnitt 12,2 % om inga antidumpningstullar hade tillämpats. Dessutom befanns de kinesiska importer som gjorts under inom ramen för förfarandet för aktiv förädling och därmed inte varit föremål för antidumpnings- eller importtullar underskrida unionsindustrins försäljningspriser med 18 %. Dessa utgjorde ungefär 75 % av den kinesiska importen. De kinesiska priserna är också lägre än exportpriserna från något annat land till unionen. Dessa prisskillnader visar definitivt unionsmarknadens attraktionskraft och de kinesiska exportörernas förmåga att konkurrera med pris om åtgärderna skulle upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(92)

Såsom anges i skäl 114 nedan visade undersökningen att de kinesiska importerna inom ramen för det normala importförfarandet under översynsperioden skulle ha underskridit unionsindustrins priser med i genomsnitt 12,2 % om inga antidumpningstullar hade tillämpats. Dessutom befanns de kinesiska importer som gjorts under inom ramen för förfarandet för aktiv förädling och därmed inte varit föremål för antidumpnings- eller importtullar underskrida unionsindustrins försäljningspriser med 18 %. Dessa utgjorde ungefär 75 % av den kinesiska importen. De kinesiska priserna är också lägre än exportpriserna från något annat land till unionen. Dessa prisskillnader visar definitivt unionsmarknadens attraktionskraft och de kinesiska exportörernas förmåga att konkurrera med pris om åtgärderna skulle upphöra att gälla.

| (93) | Det är därför rimligt att anta att en väsentlig del av den nuvarande kinesiska exporten skulle styras om till unionen om åtgärderna skulle upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(93)

Det är därför rimligt att anta att en väsentlig del av den nuvarande kinesiska exporten skulle styras om till unionen om åtgärderna skulle upphöra att gälla.

| (94) | Det är värt att erinra om att den ursprungliga undersökningen innan de ursprungliga åtgärderna infördes hade fastställt att den kinesiska marknadsandelen av unionsmarknaden uppgick till 30,72 %. Den kinesiska exporten, som för närvarande har 2 % av unionsmarknaden, förväntas därför öka väsentligt för att återvinna förlorade marknadsandelar inom unionen om åtgärderna upphör att gälla. |
| --- | --- |

(94)

Det är värt att erinra om att den ursprungliga undersökningen innan de ursprungliga åtgärderna infördes hade fastställt att den kinesiska marknadsandelen av unionsmarknaden uppgick till 30,72 %. Den kinesiska exporten, som för närvarande har 2 % av unionsmarknaden, förväntas därför öka väsentligt för att återvinna förlorade marknadsandelar inom unionen om åtgärderna upphör att gälla.

| (95) | En kinesisk tillverkare hävdade att ett litet prisunderskridande är en del av en normal prissättningsmekanism varje gång utländska tillverkare konkurrerar med inhemska tillverkare. En prisunderskridande på 12,2 % är inte orimligt och borde inte orsaka svårigheter för unionstillverkarna. |
| --- | --- |

(95)

En kinesisk tillverkare hävdade att ett litet prisunderskridande är en del av en normal prissättningsmekanism varje gång utländska tillverkare konkurrerar med inhemska tillverkare. En prisunderskridande på 12,2 % är inte orimligt och borde inte orsaka svårigheter för unionstillverkarna.

| (96) | Enbart ett konstaterat prisunderskridande leder inte till en slutsats om osund konkurrens från exportörens sida. I detta fall indikerade dock prisunderskridandets marginal den sannolika prisnivån för kinesisk import om åtgärderna skulle tillåtas förfalla och deras kapacitet att ta över marknadsandelar i unionen på bekostnad av unionsindustrin. Ytterligare drogs slutsatsen att dessa importer sannolikt skulle dumpas. Argumentet att prisunderskridandets nivå på 12,2 % inte skulle vara orimligt ansågs därför inte relevant i sammanhanget och avvisades därför. |
| --- | --- |

(96)

Enbart ett konstaterat prisunderskridande leder inte till en slutsats om osund konkurrens från exportörens sida. I detta fall indikerade dock prisunderskridandets marginal den sannolika prisnivån för kinesisk import om åtgärderna skulle tillåtas förfalla och deras kapacitet att ta över marknadsandelar i unionen på bekostnad av unionsindustrin. Ytterligare drogs slutsatsen att dessa importer sannolikt skulle dumpas. Argumentet att prisunderskridandets nivå på 12,2 % inte skulle vara orimligt ansågs därför inte relevant i sammanhanget och avvisades därför.

2.5.4   Slutsats om sannolikheten för fortsatt dumpning från Kina

| (97) | Undersökningen visade att de kinesiska importerna har fortsatt att släppas ut på unionsmarknaden till dumpade priser med betydande dumpningsmarginaler. Den visade också att den outnyttjade kapaciteten för tillverkning av den berörda produkten i Kina är betydande jämfört med förbrukningen i unionen under översynsperioden. Denna outnyttjade kapacitet skulle sannolikt, åtminstone till en del, omdirigeras till unionsmarknaden om åtgärderna mot Kina skulle upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(97)

Undersökningen visade att de kinesiska importerna har fortsatt att släppas ut på unionsmarknaden till dumpade priser med betydande dumpningsmarginaler. Den visade också att den outnyttjade kapaciteten för tillverkning av den berörda produkten i Kina är betydande jämfört med förbrukningen i unionen under översynsperioden. Denna outnyttjade kapacitet skulle sannolikt, åtminstone till en del, omdirigeras till unionsmarknaden om åtgärderna mot Kina skulle upphöra att gälla.

| (98) | Dessutom skedde exporten från Kina till tredjeländer till dumpade priser. Den prissättningsmetod som används för kinesisk export till tredjeländers marknader visar på att det är sannolikt med fortsatt dumpning till unionsmarknaden, om åtgärderna upphör att gälla. |
| --- | --- |

(98)

Dessutom skedde exporten från Kina till tredjeländer till dumpade priser. Den prissättningsmetod som används för kinesisk export till tredjeländers marknader visar på att det är sannolikt med fortsatt dumpning till unionsmarknaden, om åtgärderna upphör att gälla.

| (99) | Dessutom indikerar unionsmarknadens prismässiga attraktionskraft att det finns en risk att den kinesiska exporten skulle omdirigeras till unionsmarknaden om åtgärderna skulle upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(99)

Dessutom indikerar unionsmarknadens prismässiga attraktionskraft att det finns en risk att den kinesiska exporten skulle omdirigeras till unionsmarknaden om åtgärderna skulle upphöra att gälla.

| (100) | Med tanke på ovanstående finns det en sannolikhet att den kinesiska dumpade importen av den berörda produkten skulle öka väsentligt om åtgärderna skulle upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(100)

Med tanke på ovanstående finns det en sannolikhet att den kinesiska dumpade importen av den berörda produkten skulle öka väsentligt om åtgärderna skulle upphöra att gälla.

D.   DEFINITION AV UNIONSINDUSTRIN

| (101) | Den likadana produkten tillverkades av tolv kända unionstillverkare under översynsperioden. De utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(101)

Den likadana produkten tillverkades av tolv kända unionstillverkare under översynsperioden. De utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen.

| (102) | Unionens sammanlagda tillverkning under översynsperioden uppskattades till 47 349 ton. Kommissionen fastställde denna siffra på grundval av statistik från Eurostat, kontrollerade frågeformulärssvar från de unionstillverkare som ingick i urvalet och de uppskattade uppgifterna för de tillverkare som inte ingick i urvalet och som tillhandahållits av de sökande. Såsom anges i skäl 18 svarade de unionstillverkare som ingick i urvalet för mer än 70 % av unionens sammanlagda tillverkning av den likadana produkten. |
| --- | --- |

(102)

Unionens sammanlagda tillverkning under översynsperioden uppskattades till 47 349 ton. Kommissionen fastställde denna siffra på grundval av statistik från Eurostat, kontrollerade frågeformulärssvar från de unionstillverkare som ingick i urvalet och de uppskattade uppgifterna för de tillverkare som inte ingick i urvalet och som tillhandahållits av de sökande. Såsom anges i skäl 18 svarade de unionstillverkare som ingick i urvalet för mer än 70 % av unionens sammanlagda tillverkning av den likadana produkten.

E.   UNIONSINDUSTRINS SITUATION

1.   Inledande anmärkningar

| (103) | De sökande lämnade uppgifter om tillverkning, produktionskapacitet, försäljningsvolym, sysselsättning och exportvolym för hela unionsindustrin under skadeundersökningsperioden. Dessa uppgifter var uppskattningar och angavs i maximi- och minimiintervaller. De hade delats upp i två kategorier, dvs. unionstillverkare som ingår respektive inte ingår i urvalet. När det gäller de unionstillverkare som ingick i urvalet använde sig kommissionen av de faktiska kontrollerade uppgifter som företagen lämnat i sina frågeformulärssvar. När det gäller de unionstillverkare som inte ingick i urvalet användes de uppgifter som lämnats av de sökande. Berörda parter gavs tillfälle att lämna synpunkter på dessa uppskattningar. Inga synpunkter inkom dock. |
| --- | --- |

(103)

De sökande lämnade uppgifter om tillverkning, produktionskapacitet, försäljningsvolym, sysselsättning och exportvolym för hela unionsindustrin under skadeundersökningsperioden. Dessa uppgifter var uppskattningar och angavs i maximi- och minimiintervaller. De hade delats upp i två kategorier, dvs. unionstillverkare som ingår respektive inte ingår i urvalet. När det gäller de unionstillverkare som ingick i urvalet använde sig kommissionen av de faktiska kontrollerade uppgifter som företagen lämnat i sina frågeformulärssvar. När det gäller de unionstillverkare som inte ingick i urvalet användes de uppgifter som lämnats av de sökande. Berörda parter gavs tillfälle att lämna synpunkter på dessa uppskattningar. Inga synpunkter inkom dock.

2.   Förbrukning i unionen

| (104) | Unionens förbrukningssiffror som fastställdes och publicerades i den parallella undersökningen har använts i den aktuella undersökningen. De har fastställts på grundval av unionsindustrins totala uppskattade försäljningsvolym på unionsmarknaden och den totala importvolymen enligt Eurostats uppgifter, vilka vid behov korrigerats genom de kontrollerade uppgifter som lämnats av den exporterande tillverkaren i den parallella undersökningen beträffande import från Ryssland och i frågeformulärssvaren från de unionstillverkare som ingick i urvalet. |
| --- | --- |

(104)

Unionens förbrukningssiffror som fastställdes och publicerades i den parallella undersökningen har använts i den aktuella undersökningen. De har fastställts på grundval av unionsindustrins totala uppskattade försäljningsvolym på unionsmarknaden och den totala importvolymen enligt Eurostats uppgifter, vilka vid behov korrigerats genom de kontrollerade uppgifter som lämnats av den exporterande tillverkaren i den parallella undersökningen beträffande import från Ryssland och i frågeformulärssvaren från de unionstillverkare som ingick i urvalet.

| (105) | Eftersom det endast finns en exporterande tillverkare i Ryssland måste alla siffror för denna exportör av konfidentialitetsskäl lämnas inom intervall. Dessutom, för att undvika att den ryska importvolymen skulle beräknas genom slutledning, var det nödvändigt att också använda intervall för förbrukning och importvolym från andra tredjeländer. |
| --- | --- |

(105)

Eftersom det endast finns en exporterande tillverkare i Ryssland måste alla siffror för denna exportör av konfidentialitetsskäl lämnas inom intervall. Dessutom, för att undvika att den ryska importvolymen skulle beräknas genom slutledning, var det nödvändigt att också använda intervall för förbrukning och importvolym från andra tredjeländer.

| (106) | På denna grundval utvecklades förbrukningen i unionen på följande sätt:

  Tabell 1


  Förbrukning i unionen av hushållsfolie av aluminium (i ton) | 2011 | 2012 | 2013 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Förbrukning i unionen | [71 300–82 625] | [74 152–92 540] | [84 847–108 239] | [83 421–105 760] |
| Index (2011 = 100) | 100 | [104–112] | [119–131] | [117–128] |
| Källa: Siffror som offentliggjorts i den parallella undersökningen baserad på uppgifter från Eurostat, svar på frågeformuläret och uppgifter som lämnats av de sökande. |

(106)

På denna grundval utvecklades förbrukningen i unionen på följande sätt:

Tabell 1

Förbrukning i unionen av hushållsfolie av aluminium (i ton)

2011

2012

2013

Översynsperioden

Förbrukning i unionen

[71 300–82 625]

[74 152–92 540]

[84 847–108 239]

[83 421–105 760]

Index (2011 = 100)

100

[104–112]

[119–131]

[117–128]

Källa: Siffror som offentliggjorts i den parallella undersökningen baserad på uppgifter från Eurostat, svar på frågeformuläret och uppgifter som lämnats av de sökande.

| (107) | Förbrukningen i unionen ökade mellan 2011 och 2013, men minskade därefter mellan 2013 och översynsperioden. Totalt sett ökade förbrukningen med mellan 17 % och 28 % under skadeundersökningsperioden. Ökningen av förbrukningen mellan 2011 och översynsperioden förklaras huvudsakligen av att importen från Ryssland och övriga tredjeländer ökade, eftersom unionsindustrins försäljning på unionsmarknaden endast ökade i ringa omfattning (se skäl 134). |
| --- | --- |

(107)

Förbrukningen i unionen ökade mellan 2011 och 2013, men minskade därefter mellan 2013 och översynsperioden. Totalt sett ökade förbrukningen med mellan 17 % och 28 % under skadeundersökningsperioden. Ökningen av förbrukningen mellan 2011 och översynsperioden förklaras huvudsakligen av att importen från Ryssland och övriga tredjeländer ökade, eftersom unionsindustrins försäljning på unionsmarknaden endast ökade i ringa omfattning (se skäl 134).

3.   Den kinesiska importens volym, priser och marknadsandel

| (108) | Eftersom det i undersökningen fastställdes att det inte är sannolikt att dumpningen från Brasilien fortsätter eller återkommer (se skäl 60) begränsas analysen av importernas volym, priser och marknadsandelar till importen från Kina. Kommissionen fastställde volymen och priserna på den kinesiska importen utifrån uppgifter från Eurostat. |
| --- | --- |

(108)

Eftersom det i undersökningen fastställdes att det inte är sannolikt att dumpningen från Brasilien fortsätter eller återkommer (se skäl 60) begränsas analysen av importernas volym, priser och marknadsandelar till importen från Kina. Kommissionen fastställde volymen och priserna på den kinesiska importen utifrån uppgifter från Eurostat.

a)   Den kinesiska importens volym och marknadsandel

| (109) | Importen till unionen från Kina utvecklades på följande sätt:

  Tabell 2


  Den kinesiska importens volym och marknadsandel | 2011 | 2012 | 2013 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kina |
| Importvolym inom ramen för det normala importförfarandet (ton) | [2 000–2 300] | [200–400] | [150–350] | [300–400] |
| Importvolym inom ramen för förfarandet för aktiv förädling (ton) | [800–1 000] | [700–1 000] | [950–1 300] | [900–1 300] |
| Total importvolym (alla förfaranden) (ton) | [2 843–3 205] | [967–1 378] | [1 137–1 603] | [1 222–1 699] |
| Index (2011 = 100) | 100 | [34–43] | [40–50] | [43–53] |
| Marknadsandel | 4 % | 1 % | 1 % | 2 % |
| Källa: Eurostat. |

(109)

Importen till unionen från Kina utvecklades på följande sätt:

Tabell 2

Den kinesiska importens volym och marknadsandel

2011

2012

2013

Översynsperioden

Kina

Importvolym inom ramen för det normala importförfarandet (ton)

[2 000–2 300]

[200–400]

[150–350]

[300–400]

Importvolym inom ramen för förfarandet för aktiv förädling (ton)

[800–1 000]

[700–1 000]

[950–1 300]

[900–1 300]

Total importvolym (alla förfaranden) (ton)

[2 843–3 205]

[967–1 378]

[1 137–1 603]

[1 222–1 699]

Index (2011 = 100)

100

[34–43]

[40–50]

[43–53]

Marknadsandel

4 %

1 %

1 %

2 %

Källa: Eurostat.

| (110) | Importvolymerna från Kina minskade med mellan 47 % och 57 %, med en motsvarande minskning av marknadsandelen från 4 % till 2 %, dvs. en minskning med 2 procentenheter under skadeundersökningsperioden. Både importvolymen och marknadsandelen från Kina låg dock på låga nivåer under hela skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(110)

Importvolymerna från Kina minskade med mellan 47 % och 57 %, med en motsvarande minskning av marknadsandelen från 4 % till 2 %, dvs. en minskning med 2 procentenheter under skadeundersökningsperioden. Både importvolymen och marknadsandelen från Kina låg dock på låga nivåer under hela skadeundersökningsperioden.

b)   Importpriser och prisunderskridande

| (111) | I tabellen nedan visas det genomsnittliga priset på dumpad import.

  Tabell 3


  Genomsnittspris för den dumpade importen | 2011 | 2012 | 2013 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kina |
| Genomsnittligt pris (euro per ton) | 2 251 | 2 417 | 2 306 | 2 131 |
| Index (2011 = 100) | 100 | 107 | 102 | 95 |
| Källa: Eurostat. |

(111)

I tabellen nedan visas det genomsnittliga priset på dumpad import.

Tabell 3

Genomsnittspris för den dumpade importen

2011

2012

2013

Översynsperioden

Kina

Genomsnittligt pris (euro per ton)

2 251

2 417

2 306

2 131

Index (2011 = 100)

100

107

102

95

Källa: Eurostat.

| (112) | Genomsnittspriset på import från Kina minskade under skadeundersökningsperioden från 2 251 euro per ton till 2 131 euro per ton, dvs. en minskning på omkring 5 %. Priserna på kinesisk import var i genomsnitt lägre än unionsindustrins försäljningspriser och priserna på import från andra tredjeländer under hela skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(112)

Genomsnittspriset på import från Kina minskade under skadeundersökningsperioden från 2 251 euro per ton till 2 131 euro per ton, dvs. en minskning på omkring 5 %. Priserna på kinesisk import var i genomsnitt lägre än unionsindustrins försäljningspriser och priserna på import från andra tredjeländer under hela skadeundersökningsperioden.

| (113) | Under hela översynsperioden fördes ungefär 75 % av den kinesiska exporten in inom ramen för förfarandet för aktiv förädling och var därmed varken föremål för antidumpningsåtgärder eller importtullar. Denna import motsvarade en marknadsandel på 1 %. De befanns underskrida unionsindustrins försäljningspriser med 18 %. Beträffande den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren som representerade ungefär 53–90 % av den kinesiska importen under översynsperioden och som förde in 98 % av importen inom ramen för förfarandet för aktiv förädling, fastslogs en prisunderskridandemarginal på mellan 15 % och 18 %. |
| --- | --- |

(113)

Under hela översynsperioden fördes ungefär 75 % av den kinesiska exporten in inom ramen för förfarandet för aktiv förädling och var därmed varken föremål för antidumpningsåtgärder eller importtullar. Denna import motsvarade en marknadsandel på 1 %. De befanns underskrida unionsindustrins försäljningspriser med 18 %. Beträffande den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren som representerade ungefär 53–90 % av den kinesiska importen under översynsperioden och som förde in 98 % av importen inom ramen för förfarandet för aktiv förädling, fastslogs en prisunderskridandemarginal på mellan 15 % och 18 %.

| (114) | Återstående 25 % av den kinesiska importen gjordes inom ramen för det normala importförfarandet. Om man lägger till importtullen och antidumpningstullen till de kinesiska CIF-priserna var de kinesiska priserna som beräknats för dessa importer i genomsnitt högre än unionsindustrins försäljningspriser på unionsmarknaden och det förelåg därmed ett negativt prisunderskridande (– 12,5 %). Om importpriserna beaktas utan antidumpningstullar finns dock ett prisunderskridande på 12,2 %. |
| --- | --- |

(114)

Återstående 25 % av den kinesiska importen gjordes inom ramen för det normala importförfarandet. Om man lägger till importtullen och antidumpningstullen till de kinesiska CIF-priserna var de kinesiska priserna som beräknats för dessa importer i genomsnitt högre än unionsindustrins försäljningspriser på unionsmarknaden och det förelåg därmed ett negativt prisunderskridande (– 12,5 %). Om importpriserna beaktas utan antidumpningstullar finns dock ett prisunderskridande på 12,2 %.

| (115) | Om man beaktar all import från Kina oavsett importförfarande och lägger till tillämpliga tullar och antidumpningstullar till CIF-priserna på import inom ramen för det normala förfarandet befanns de kinesiska priserna underskrida unionsindustrins försäljningspriser med i genomsnitt 10,2 % under översynsperioden. |
| --- | --- |

(115)

Om man beaktar all import från Kina oavsett importförfarande och lägger till tillämpliga tullar och antidumpningstullar till CIF-priserna på import inom ramen för det normala förfarandet befanns de kinesiska priserna underskrida unionsindustrins försäljningspriser med i genomsnitt 10,2 % under översynsperioden.

| (116) | En kinesisk tillverkare hävdade att prisunderskridandemarginalen på 18 % som fastställts för kinesisk import inom ramen för förfarandet för aktiv förädling var felaktigt eftersom unionstillverkarnas priser innefattade en inbyggd normaltariff på 7,5 % som de inhemska användarna inte kunde få undantag från om de skulle innefatta hushållsfolie av aluminium tillverkad inom unionen i exporter till tredjeländer. Den berörda parten underbyggde dock inte sitt påstående och lyckades i synnerhet inte förklara vad en ”inbyggd normaltariff” innebär. Oavsett vilket erinras det om att importer inom ramen för förfarandet för aktiv förädling, i enlighet med skäl 113, inte är föremål för importtull. Det är därför inte motiverat att göra justeringar för importtullar som inte uppbärs. Det ska också noteras att kommissionen vederbörligen tillämpat justeringen för importtull vid fastställandet av prisunderskridandemarginalen för import inom ramen för det normala förfarandet i skäl 114 och för kinesiska importer oberoende av importförfarande i skäl 115. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(116)

En kinesisk tillverkare hävdade att prisunderskridandemarginalen på 18 % som fastställts för kinesisk import inom ramen för förfarandet för aktiv förädling var felaktigt eftersom unionstillverkarnas priser innefattade en inbyggd normaltariff på 7,5 % som de inhemska användarna inte kunde få undantag från om de skulle innefatta hushållsfolie av aluminium tillverkad inom unionen i exporter till tredjeländer. Den berörda parten underbyggde dock inte sitt påstående och lyckades i synnerhet inte förklara vad en ”inbyggd normaltariff” innebär. Oavsett vilket erinras det om att importer inom ramen för förfarandet för aktiv förädling, i enlighet med skäl 113, inte är föremål för importtull. Det är därför inte motiverat att göra justeringar för importtullar som inte uppbärs. Det ska också noteras att kommissionen vederbörligen tillämpat justeringen för importtull vid fastställandet av prisunderskridandemarginalen för import inom ramen för det normala förfarandet i skäl 114 och för kinesiska importer oberoende av importförfarande i skäl 115. Påståendet avvisades därför.

| (117) | Samma kinesiska tillverkare hävdade att det var nödvändigt att dra av importtullsatsen från prisunderskridandemarginalen på 12,2 % respektive 10,2 % som fastställs i skälen 114 och 115. Det är dock tydliggjort att kommissionen i syfte att fastställa dessa marginaler redan beaktade den importtull som tillämpades på importer inom ramen för det normala förfarandet. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(117)

Samma kinesiska tillverkare hävdade att det var nödvändigt att dra av importtullsatsen från prisunderskridandemarginalen på 12,2 % respektive 10,2 % som fastställs i skälen 114 och 115. Det är dock tydliggjort att kommissionen i syfte att fastställa dessa marginaler redan beaktade den importtull som tillämpades på importer inom ramen för det normala förfarandet. Påståendet avvisades därför.

4.   Import från tredjeländer

Tabell 4

Import från övriga tredjeländer (alla importförfaranden)

| Land | | 2011 | 2012 | 2013 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Brasilien | Volym (i ton) | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Ryssland | Volym (i ton) | [19 532–26 078] | [23 243–34 422] | [27 345–39 116] | [26 368–37 812] |
| | Index (2011 = 100) | 100 | [119–132] | [140–150] | [135–145] |
| | Marknadsandel | 29 % | 34 % | 34 % | 34 % |
| | Genomsnittligt pris (euro per ton) | [2 145–2 650] | [2 038–2 624] | [1 952–2 571] | [1 973–2 597] |
| | Index (2011 = 100) | 100 | [95–99] | [91–97] | [92–98] |
| Turkiet | Volym (i ton) | [5 120–6 100] | [8 090–10 553] | [11 213–14 213] | [11 520–14 579] |
| | Index (2011 = 100) | 100 | [158–173] | [219–233] | [225–239] |
| | Marknadsandel | 7 % | 11 % | 13 % | 13 % |
| | Genomsnittligt pris (euro per ton) | 2 950 | 2 743 | 2 710 | 2 571 |
| | Index (2011 = 100) | 100 | 93 | 92 | 87 |
| Övriga tredjeländer (med undantag för Kina) | Volym (i ton) | [3 100–3 750] | [279–750] | [1 891–3 000] | [3 162–4 313] |
| | Index (2011 = 100) | 100 | [9–20] | [61–80] | [102–115] |
| | Marknadsandel | 4 % | 1 % | 2 % | 4 % |
| | Genomsnittligt pris (euro per ton) | 2 878 | 2 830 | 2 687 | 2 406 |
| | Index (2011 = 100) | 100 | 98 | 93 | 84 |
| Totalt | Volym (i ton) | [29 000–35 000] | [33 000–43 000] | [41 000–54 000] | [42 000–56 000] |
| | Index (2011 = 100) | 100 | [113–125] | [142–155] | [145–160] |
| | Marknadsandel | 41 % | 46 % | 50 % | 51 % |
| | Genomsnittligt pris (euro per ton) | 2 538 | 2 453 | 2 401 | 2 367 |
| | Index (2011 = 100) | 100 | 97 | 95 | 93 |
| Källa: Eurostat, uppgifter för Ryssland fastställdes och publicerades i den parallella undersökningen. |

Land

2011

2012

2013

Översynsperioden

Brasilien

Volym (i ton)

0

0

0

0

Ryssland

Volym (i ton)

[19 532–26 078]

[23 243–34 422]

[27 345–39 116]

[26 368–37 812]

Index (2011 = 100)

100

[119–132]

[140–150]

[135–145]

Marknadsandel

29 %

34 %

34 %

34 %

Genomsnittligt pris (euro per ton)

[2 145–2 650]

[2 038–2 624]

[1 952–2 571]

[1 973–2 597]

Index (2011 = 100)

100

[95–99]

[91–97]

[92–98]

Turkiet

Volym (i ton)

[5 120–6 100]

[8 090–10 553]

[11 213–14 213]

[11 520–14 579]

Index (2011 = 100)

100

[158–173]

[219–233]

[225–239]

Marknadsandel

7 %

11 %

13 %

13 %

Genomsnittligt pris (euro per ton)

2 950

2 743

2 710

2 571

Index (2011 = 100)

100

93

92

87

Övriga tredjeländer (med undantag för Kina)

Volym (i ton)

[3 100–3 750]

[279–750]

[1 891–3 000]

[3 162–4 313]

Index (2011 = 100)

100

[9–20]

[61–80]

[102–115]

Marknadsandel

4 %

1 %

2 %

4 %

Genomsnittligt pris (euro per ton)

2 878

2 830

2 687

2 406

Index (2011 = 100)

100

98

93

84

Totalt

Volym (i ton)

[29 000–35 000]

[33 000–43 000]

[41 000–54 000]

[42 000–56 000]

Index (2011 = 100)

100

[113–125]

[142–155]

[145–160]

Marknadsandel

41 %

46 %

50 %

51 %

Genomsnittligt pris (euro per ton)

2 538

2 453

2 401

2 367

Index (2011 = 100)

100

97

95

93

Källa: Eurostat, uppgifter för Ryssland fastställdes och publicerades i den parallella undersökningen.

| (118) | Under skadeundersökningsperioden ökade importen från andra tredjeländer till unionen med 45–60 %, vilket är snabbare än förbrukningen i unionen. De övriga tredjeländernas marknadsandel ökade därför från 41 % till 51 % under denna period. |
| --- | --- |

(118)

Under skadeundersökningsperioden ökade importen från andra tredjeländer till unionen med 45–60 %, vilket är snabbare än förbrukningen i unionen. De övriga tredjeländernas marknadsandel ökade därför från 41 % till 51 % under denna period.

| (119) | Det förekom inte någon import från Brasilien under skadeundersökningsperioden. Importvolymen från Ryssland ökade med mellan 40 % och 50 % mellan 2011 och 2013 och uppvisade en svag minskning under översynsperioden. Motsvarande marknadsandel ökade från 29 % under 2011 och till 34 % under 2012, varefter den förblev konstant till slutet av översynsperioden. Under skadeundersökningsperioden ökade importvolymen från Turkiet med mellan 125 % och 139 % och marknadsandelen för denna import ökade från ca 7 % till 13 %. Priserna för den turkiska importen minskade med 13 % under skadeundersökningsperioden, men låg på en högre nivå än priserna för importen från övriga tredjeländer såsom Ryssland och Kina. De låg på ungefär samma nivå som unionsindustrins priser under översynsperioden. |
| --- | --- |

(119)

Det förekom inte någon import från Brasilien under skadeundersökningsperioden. Importvolymen från Ryssland ökade med mellan 40 % och 50 % mellan 2011 och 2013 och uppvisade en svag minskning under översynsperioden. Motsvarande marknadsandel ökade från 29 % under 2011 och till 34 % under 2012, varefter den förblev konstant till slutet av översynsperioden. Under skadeundersökningsperioden ökade importvolymen från Turkiet med mellan 125 % och 139 % och marknadsandelen för denna import ökade från ca 7 % till 13 %. Priserna för den turkiska importen minskade med 13 % under skadeundersökningsperioden, men låg på en högre nivå än priserna för importen från övriga tredjeländer såsom Ryssland och Kina. De låg på ungefär samma nivå som unionsindustrins priser under översynsperioden.

| (120) | Importen från övriga tredjeländer, med undantag för Kina, Ryssland och Turkiet, ökade totalt sett med mellan 2 % och 15 %. Eftersom förbrukningen i unionen ökade minskade dock den totala marknadsandelen för denna import från 4 % under 2011 till ca 2 % under 2013, varefter den ökade till 4 % till slutet av översynsperioden. Priserna för denna import låg på en lägre nivå än unionsindustrins priser, dock med undantag för 2012. |
| --- | --- |

(120)

Importen från övriga tredjeländer, med undantag för Kina, Ryssland och Turkiet, ökade totalt sett med mellan 2 % och 15 %. Eftersom förbrukningen i unionen ökade minskade dock den totala marknadsandelen för denna import från 4 % under 2011 till ca 2 % under 2013, varefter den ökade till 4 % till slutet av översynsperioden. Priserna för denna import låg på en lägre nivå än unionsindustrins priser, dock med undantag för 2012.

| (121) | Importpriserna från övriga tredjeländer var högre än importpriserna från Kina under hela skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(121)

Importpriserna från övriga tredjeländer var högre än importpriserna från Kina under hela skadeundersökningsperioden.

| (122) | En kinesisk tillverkare hävdade att kommissionens analys av importen från övriga tredjeländer i skälen 118–121 borde ha omfattat hela foliemarknaden i stället för att fokusera på den berörda produkten, eftersom unionstillverkarnas beslut beträffande andra typer av folie påstods påverka tillverkningen av den berörda produkten. Det fanns inget som styrkte detta påstående. Oavsett fastslog undersökningen, såsom anges i skäl 185, att den största unionstillverkaren av hushållsfolie av aluminium i urvalet endast tillverkade hushållsfolie av aluminium och att de unionstillverkare som tillverkade både hushållsfolie av aluminium och en annan typ av folie kallad aluminiumfolie för vidare förädling inte med lätthet kunde ställa om sin tillverkning från en av produkterna till den andra, eftersom det krävs en viss produktionsvolym i båda fallen för att tillverkningen ska vara effektiv. Såsom nämndes i skäl 185 visade undersökningen dessutom att de unionstillverkare som ingick i urvalet uppvisade en oförändrad bild över tiden när det gäller de båda folietypernas andel av tillverkningen under skadeundersökningsperioden. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(122)

En kinesisk tillverkare hävdade att kommissionens analys av importen från övriga tredjeländer i skälen 118–121 borde ha omfattat hela foliemarknaden i stället för att fokusera på den berörda produkten, eftersom unionstillverkarnas beslut beträffande andra typer av folie påstods påverka tillverkningen av den berörda produkten. Det fanns inget som styrkte detta påstående. Oavsett fastslog undersökningen, såsom anges i skäl 185, att den största unionstillverkaren av hushållsfolie av aluminium i urvalet endast tillverkade hushållsfolie av aluminium och att de unionstillverkare som tillverkade både hushållsfolie av aluminium och en annan typ av folie kallad aluminiumfolie för vidare förädling inte med lätthet kunde ställa om sin tillverkning från en av produkterna till den andra, eftersom det krävs en viss produktionsvolym i båda fallen för att tillverkningen ska vara effektiv. Såsom nämndes i skäl 185 visade undersökningen dessutom att de unionstillverkare som ingick i urvalet uppvisade en oförändrad bild över tiden när det gäller de båda folietypernas andel av tillverkningen under skadeundersökningsperioden. Påståendet avvisades därför.

| (123) | En kinesisk tillverkare noterade att det, eftersom unionstillverkarnas produktionskapacitet motsvarade mindre än 50 % av förbrukningen i unionen, var nödvändigt för användarna att importera hushållsfolie av aluminium från exporterande tillverkare i tredjeländer. Mot bakgrund av detta hävdade den kinesiska tillverkaren att exporterande tillverkare konkurrerade bland sig själva och inte med unionstillverkarna vid leveranser till användare som inte använde sig av unionstillverkare. Detta påstående kunde emellertid inte styrkas. För det första är påståendet att unionstillverkarnas produktionskapacitet motsvarade mindre än 50 % av förbrukningen i unionen felaktigt. Såsom visas i skälen 106 och 129 motsvarade unionsindustrins produktionskapacitet mellan 58 % och 74 % av förbrukningen i unionen under översynsperioden och var över 55 % under hela skadeundersökningsperioden. Dessutom, som visas i tabell 5, fastslog undersökningen att unionsindustrin hade outnyttjad kapacitet under hela skadeundersökningsperioden som vid behov kunde ha använts för unionsmarknaden om det inte hade funnits konkurrerande dumpad import. Dessutom konkurrerade också importen från tredjeländer med den likadana produkt som tillverkades av unionsindustrin eftersom unionstillverkarnas befintliga kunder kunde byta till leverantörer från tredjeländer. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(123)

En kinesisk tillverkare noterade att det, eftersom unionstillverkarnas produktionskapacitet motsvarade mindre än 50 % av förbrukningen i unionen, var nödvändigt för användarna att importera hushållsfolie av aluminium från exporterande tillverkare i tredjeländer. Mot bakgrund av detta hävdade den kinesiska tillverkaren att exporterande tillverkare konkurrerade bland sig själva och inte med unionstillverkarna vid leveranser till användare som inte använde sig av unionstillverkare. Detta påstående kunde emellertid inte styrkas. För det första är påståendet att unionstillverkarnas produktionskapacitet motsvarade mindre än 50 % av förbrukningen i unionen felaktigt. Såsom visas i skälen 106 och 129 motsvarade unionsindustrins produktionskapacitet mellan 58 % och 74 % av förbrukningen i unionen under översynsperioden och var över 55 % under hela skadeundersökningsperioden. Dessutom, som visas i tabell 5, fastslog undersökningen att unionsindustrin hade outnyttjad kapacitet under hela skadeundersökningsperioden som vid behov kunde ha använts för unionsmarknaden om det inte hade funnits konkurrerande dumpad import. Dessutom konkurrerade också importen från tredjeländer med den likadana produkt som tillverkades av unionsindustrin eftersom unionstillverkarnas befintliga kunder kunde byta till leverantörer från tredjeländer. Påståendet avvisades därför.

5.   Unionsindustrins ekonomiska situation

5.1   Allmänna anmärkningar

| (124) | I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen undersökte kommissionen alla ekonomiska faktorer och index av betydelse för unionsindustrins tillstånd. |
| --- | --- |

(124)

I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen undersökte kommissionen alla ekonomiska faktorer och index av betydelse för unionsindustrins tillstånd.

| (125) | Såsom nämns i skäl 18 tillämpades ett stickprovsförfarande för fastställandet av den skada som unionsindustrin eventuellt lidit. |
| --- | --- |

(125)

Såsom nämns i skäl 18 tillämpades ett stickprovsförfarande för fastställandet av den skada som unionsindustrin eventuellt lidit.

| (126) | För fastställandet av skada skilde kommissionen mellan makroekonomiska och mikroekonomiska skadeindikatorer. Såsom förklaras i skäl 103 bedömde kommissionen de makroekonomiska indikatorerna för hela unionsindustrin på grundval av uppgifter som lämnats av de sökande och som kontrollerats när det gäller de företag som ingick i urvalet. Kommissionen bedömde de mikroekonomiska indikatorerna för de företag som ingick i urvalet på grundval av uppgifter i frågeformulärssvaren från de unionstillverkare som ingick i urvalet. Båda uppsättningarna uppgifter konstaterades vara representativa för unionsindustrins ekonomiska situation. |
| --- | --- |

(126)

För fastställandet av skada skilde kommissionen mellan makroekonomiska och mikroekonomiska skadeindikatorer. Såsom förklaras i skäl 103 bedömde kommissionen de makroekonomiska indikatorerna för hela unionsindustrin på grundval av uppgifter som lämnats av de sökande och som kontrollerats när det gäller de företag som ingick i urvalet. Kommissionen bedömde de mikroekonomiska indikatorerna för de företag som ingick i urvalet på grundval av uppgifter i frågeformulärssvaren från de unionstillverkare som ingick i urvalet. Båda uppsättningarna uppgifter konstaterades vara representativa för unionsindustrins ekonomiska situation.

| (127) | De makroekonomiska indikatorerna är produktionsvolym, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet och dumpningsmarginalens storlek. |
| --- | --- |

(127)

De makroekonomiska indikatorerna är produktionsvolym, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet och dumpningsmarginalens storlek.

| (128) | De mikroekonomiska indikatorerna är genomsnittspris per enhet, tillverkningskostnad per enhet, arbetskraftskostnad, lagerhållning, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga. |
| --- | --- |

(128)

De mikroekonomiska indikatorerna är genomsnittspris per enhet, tillverkningskostnad per enhet, arbetskraftskostnad, lagerhållning, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga.

5.2   Makroekonomiska indikatorer

5.2.1   Produktionsvolym, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

| (129) | Unionens totala tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 5


  Unionsindustrins totala produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande | 2011 | 2012 | 2013 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionsvolym (i ton) | 44 316 | 46 165 | 48 796 | 47 349 |
| Index (2011 = 100) | 100 | 104 | 110 | 107 |
| Produktionskapacitet (i ton) | 54 777 | 54 485 | 59 186 | 61 496 |
| Index (2011 = 100) | 100 | 99 | 108 | 112 |
| Kapacitetsutnyttjande | 81 % | 85 % | 82 % | 77 % |
| Index (2011 = 100) | 100 | 105 | 102 | 95 |
| Källa: Svar på frågeformuläret och uppgifter som lämnats av de sökande. |

(129)

Unionens totala tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 5

Unionsindustrins totala produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

2011

2012

2013

Översynsperioden

Produktionsvolym (i ton)

44 316

46 165

48 796

47 349

Index (2011 = 100)

100

104

110

107

Produktionskapacitet (i ton)

54 777

54 485

59 186

61 496

Index (2011 = 100)

100

99

108

112

Kapacitetsutnyttjande

81 %

85 %

82 %

77 %

Index (2011 = 100)

100

105

102

95

Källa: Svar på frågeformuläret och uppgifter som lämnats av de sökande.

| (130) | Produktionsvolymen fluktuerade under skadeundersökningsperioden. Den ökade mellan 2011 och 2013, men minskade därefter mellan 2013 och översynsperioden. Totalt sett ökade produktionsvolymen med 7 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(130)

Produktionsvolymen fluktuerade under skadeundersökningsperioden. Den ökade mellan 2011 och 2013, men minskade därefter mellan 2013 och översynsperioden. Totalt sett ökade produktionsvolymen med 7 % under skadeundersökningsperioden.

| (131) | Produktionskapaciteten ökade med 12 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(131)

Produktionskapaciteten ökade med 12 % under skadeundersökningsperioden.

| (132) | Eftersom produktionskapaciteten ökade mer än produktionsvolymen minskade kapacitetsutnyttjandet med 5 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(132)

Eftersom produktionskapaciteten ökade mer än produktionsvolymen minskade kapacitetsutnyttjandet med 5 % under skadeundersökningsperioden.

| (133) | En kinesisk tillverkare hävdade att kapaciteten hos en aluminiumfolieanläggning inte borde bedömas i ton eftersom samma maskiner tillverkar olika foliemassor under en given tidsperiod beroende på foliens tjocklek och bredd. Kommissionen ifrågasätter inte att kapaciteten i en anläggning uttryckt i ton kan påverkas av tjocklek eller bredd på den tillverkade folien. Importen av den berörda produkten och vissa skadefaktorer som förbrukning, försäljningsvolym och tillverkning fastställdes dock med ton som mätenhet. Samma mätenhet används för jämförelser inom ramen av skadeanalysen i syfte att vara konsekvent. Undersökningen pekade dessutom inte på förändringar i unionsindustrins produktblandning på ett sätt som skulle leda till att mätenheten ton inte skulle vara giltig. Det noterades också att den aktuella berörda parten inte tillhandahöll någon mängdinformation som visade på att en annan mätenhet skulle ha ändrat skadeanalysens resultat. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(133)

En kinesisk tillverkare hävdade att kapaciteten hos en aluminiumfolieanläggning inte borde bedömas i ton eftersom samma maskiner tillverkar olika foliemassor under en given tidsperiod beroende på foliens tjocklek och bredd. Kommissionen ifrågasätter inte att kapaciteten i en anläggning uttryckt i ton kan påverkas av tjocklek eller bredd på den tillverkade folien. Importen av den berörda produkten och vissa skadefaktorer som förbrukning, försäljningsvolym och tillverkning fastställdes dock med ton som mätenhet. Samma mätenhet används för jämförelser inom ramen av skadeanalysen i syfte att vara konsekvent. Undersökningen pekade dessutom inte på förändringar i unionsindustrins produktblandning på ett sätt som skulle leda till att mätenheten ton inte skulle vara giltig. Det noterades också att den aktuella berörda parten inte tillhandahöll någon mängdinformation som visade på att en annan mätenhet skulle ha ändrat skadeanalysens resultat. Påståendet avvisades därför.

5.2.2   Försäljningsvolym och marknadsandel

| (134) | Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 6


  Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel | 2011 | 2012 | 2013 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Försäljningsvolym (i ton) | [41 007–45 870] | [41 007–49 081] | [42 647–52 292] | [41 827–50 457] |
| Index (2011 = 100) | 100 | [100–107] | [104–114] | [102–110] |
| Marknadsandel | 55 % | 53 % | 49 % | 47 % |
| Källa: Svar på frågeformuläret, Eurostatoch uppgifter som lämnats av de sökande. |

(134)

Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 6

Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel

2011

2012

2013

Översynsperioden

Försäljningsvolym (i ton)

[41 007–45 870]

[41 007–49 081]

[42 647–52 292]

[41 827–50 457]

Index (2011 = 100)

100

[100–107]

[104–114]

[102–110]

Marknadsandel

55 %

53 %

49 %

47 %

Källa: Svar på frågeformuläret, Eurostatoch uppgifter som lämnats av de sökande.

| (135) | Försäljningen av hushållsfolie av aluminium ökade något under skadeundersökningsperioden. Försäljningsvolymen ökade mest mellan 2011 och 2013, dvs. med mellan 4 % och 14 %. Försäljningsvolymen minskade under översynsperioden. Totalt sett ökade försäljningsvolymen med mellan 2 % och 10 % under skadeundersökningsperioden. Ökningen av försäljningsvolymen ledde dock inte till en ökning av unionsindustrins marknadsandel, eftersom både förbrukningen och importen samtidigt också ökade. Detta ledde till att unionsindustrins marknadsandel minskade från 55 % 2011 till 47 % under översynsperioden, dvs. en minskning med 8 procentenheter under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(135)

Försäljningen av hushållsfolie av aluminium ökade något under skadeundersökningsperioden. Försäljningsvolymen ökade mest mellan 2011 och 2013, dvs. med mellan 4 % och 14 %. Försäljningsvolymen minskade under översynsperioden. Totalt sett ökade försäljningsvolymen med mellan 2 % och 10 % under skadeundersökningsperioden. Ökningen av försäljningsvolymen ledde dock inte till en ökning av unionsindustrins marknadsandel, eftersom både förbrukningen och importen samtidigt också ökade. Detta ledde till att unionsindustrins marknadsandel minskade från 55 % 2011 till 47 % under översynsperioden, dvs. en minskning med 8 procentenheter under skadeundersökningsperioden.

5.2.3   Tillväxt

| (136) | Förbrukningen i unionen ökade med mellan 17 % och 28 % under skadeundersökningsperioden, under det att unionsindustrins försäljningsvolym ökade med mellan 2 % och 10 %, vilket innebär att marknadsandelen minskade med 8 procentenheter. |
| --- | --- |

(136)

Förbrukningen i unionen ökade med mellan 17 % och 28 % under skadeundersökningsperioden, under det att unionsindustrins försäljningsvolym ökade med mellan 2 % och 10 %, vilket innebär att marknadsandelen minskade med 8 procentenheter.

5.2.4   Sysselsättning och produktivitet

| (137) | Sysselsättningen och produktiviteten utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 7


  Sysselsättning och produktivitet | 2011 | 2012 | 2013 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal anställda | 769 | 787 | 758 | 781 |
| Index (2011 = 100) | 100 | 102 | 99 | 102 |
| Produktivitet (ton per anställd) | 58 | 59 | 64 | 61 |
| Index (2011 = 100) | 100 | 102 | 112 | 105 |
| Källa: Svar på frågeformuläret och uppgifter som lämnats av de sökande. |

(137)

Sysselsättningen och produktiviteten utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 7

Sysselsättning och produktivitet

2011

2012

2013

Översynsperioden

Antal anställda

769

787

758

781

Index (2011 = 100)

100

102

99

102

Produktivitet (ton per anställd)

58

59

64

61

Index (2011 = 100)

100

102

112

105

Källa: Svar på frågeformuläret och uppgifter som lämnats av de sökande.

| (138) | Sysselsättningen i unionsindustrin fluktuerade under skadeundersökningsperioden och ökade något totalt sett, dvs. med 2 %. |
| --- | --- |

(138)

Sysselsättningen i unionsindustrin fluktuerade under skadeundersökningsperioden och ökade något totalt sett, dvs. med 2 %.

| (139) | Mellan 2011 och 2013 ökade produktiviteten till följd av att tillverkningen ökade mer än sysselsättningen. Från 2013 till översynsperioden minskade produktiviteten med 7 %, men var fortfarande högre än den var i början av skadeundersökningsperioden 2011. |
| --- | --- |

(139)

Mellan 2011 och 2013 ökade produktiviteten till följd av att tillverkningen ökade mer än sysselsättningen. Från 2013 till översynsperioden minskade produktiviteten med 7 %, men var fortfarande högre än den var i början av skadeundersökningsperioden 2011.

5.2.5   Dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning

| (140) | Dumpningsmarginalen på import från Kina uppgick till 28,1 % under översynsperioden (se skäl 81) men dess verkan på unionsindustrins situation var begränsad på grund av de gällande antidumpningsåtgärderna, som effektivt minskade volymen av dumpad import. |
| --- | --- |

(140)

Dumpningsmarginalen på import från Kina uppgick till 28,1 % under översynsperioden (se skäl 81) men dess verkan på unionsindustrins situation var begränsad på grund av de gällande antidumpningsåtgärderna, som effektivt minskade volymen av dumpad import.

| (141) | Som fastställdes i den parallella undersökningen ökade dock volymen av dumpad import från Ryssland väsentligt under skadeundersökningsperioden. Dessa importer orsakade unionsindustrin väsentlig skada. Unionsindustrin kunde därför inte återhämta sig trots antidumpningsåtgärderna. |
| --- | --- |

(141)

Som fastställdes i den parallella undersökningen ökade dock volymen av dumpad import från Ryssland väsentligt under skadeundersökningsperioden. Dessa importer orsakade unionsindustrin väsentlig skada. Unionsindustrin kunde därför inte återhämta sig trots antidumpningsåtgärderna.

5.3   Mikroekonomiska indikatorer

5.3.1   Priser och faktorer som påverkar priserna

| (142) | Unionsindustrins genomsnittliga försäljningspriser till icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 8


  Försäljningspriser och kostnader | 2011 | 2012 | 2013 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittligt försäljningspris per enhet i unionen (euro per ton) | 2 932 | 2 714 | 2 705 | 2 597 |
| Index (2011 = 100) | 100 | 93 | 92 | 89 |
| Tillverkningskostnad per enhet (euro per ton) | 2 995 | 2 794 | 2 699 | 2 651 |
| Index (2011 = 100) | 100 | 93 | 90 | 89 |
| Källa: Svar på frågeformuläret. |

(142)

Unionsindustrins genomsnittliga försäljningspriser till icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 8

Försäljningspriser och kostnader

2011

2012

2013

Översynsperioden

Genomsnittligt försäljningspris per enhet i unionen (euro per ton)

2 932

2 714

2 705

2 597

Index (2011 = 100)

100

93

92

89

Tillverkningskostnad per enhet (euro per ton)

2 995

2 794

2 699

2 651

Index (2011 = 100)

100

93

90

89

Källa: Svar på frågeformuläret.

| (143) | Unionsindustrins genomsnittliga försäljningspris per enhet till icke-närstående kunder i unionen minskade kontinuerligt och med 11 % totalt sett under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(143)

Unionsindustrins genomsnittliga försäljningspris per enhet till icke-närstående kunder i unionen minskade kontinuerligt och med 11 % totalt sett under skadeundersökningsperioden.

| (144) | Trots denna minskning låg tillverkningskostnaden per enhet över unionsindustrins genomsnittliga försäljningspris och unionsindustrin kunde således inte täcka sina produktionskostnader med försäljningspriset, dock med undantag för 2013. Den parallella undersökningen fastslog att unionsindustrin inte kunde höja sitt försäljningspris på grund av pristrycket från den dumpade importen från Ryssland. |
| --- | --- |

(144)

Trots denna minskning låg tillverkningskostnaden per enhet över unionsindustrins genomsnittliga försäljningspris och unionsindustrin kunde således inte täcka sina produktionskostnader med försäljningspriset, dock med undantag för 2013. Den parallella undersökningen fastslog att unionsindustrin inte kunde höja sitt försäljningspris på grund av pristrycket från den dumpade importen från Ryssland.

5.3.2   Arbetskraftskostnader

| (145) | De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna för unionsindustrin utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 9


  Arbetskraftskostnader | 2011 | 2012 | 2013 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd (i euro) | 21 692 | 22 207 | 20 603 | 20 594 |
| Index (2011 = 100) | 100 | 102 | 95 | 95 |
| Källa: Svar på frågeformuläret. |

(145)

De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna för unionsindustrin utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 9

Arbetskraftskostnader

2011

2012

2013

Översynsperioden

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd (i euro)

21 692

22 207

20 603

20 594

Index (2011 = 100)

100

102

95

95

Källa: Svar på frågeformuläret.

| (146) | Mellan 2011 och översynsperioden ökade de genomsnittliga arbetskraftskostnaderna per anställd för de unionstillverkare som ingick i urvalet med 5 %. Arbetskraftskostnaden ökade först med 2 % mellan 2011 och 2012, sjönk mellan 2012 och 2013 och låg därefter kvar på en oförändrad nivå under översynsperioden. |
| --- | --- |

(146)

Mellan 2011 och översynsperioden ökade de genomsnittliga arbetskraftskostnaderna per anställd för de unionstillverkare som ingick i urvalet med 5 %. Arbetskraftskostnaden ökade först med 2 % mellan 2011 och 2012, sjönk mellan 2012 och 2013 och låg därefter kvar på en oförändrad nivå under översynsperioden.

5.3.3   Lagerhållning

| (147) | Unionsindustrins lagernivåer utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 10


  Lagerhållning | 2011 | 2012 | 2013 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Utgående lager | 1 931 | 1 999 | 2 133 | 2 085 |
| Index (2011 = 100) | 100 | 104 | 110 | 108 |
| Utgående lager som andel av produktionen | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % |
| Index (2011 = 100) | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Källa: Svar på frågeformuläret. |

(147)

Unionsindustrins lagernivåer utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 10

Lagerhållning

2011

2012

2013

Översynsperioden

Utgående lager

1 931

1 999

2 133

2 085

Index (2011 = 100)

100

104

110

108

Utgående lager som andel av produktionen

5 %

5 %

5 %

5 %

Index (2011 = 100)

100

100

100

100

Källa: Svar på frågeformuläret.

| (148) | Lagerhållningen kan inte anses vara en relevant skadeindikator för denna sektor, eftersom tillverkningen och försäljningen huvudsakligen sker på beställning, vilket i sin tur innebär att tillverkarna tenderar att ha en begränsad lagerhållning. Utvecklingstendenserna när det gäller lagerhållning nämns därför endast upplysningsvis. |
| --- | --- |

(148)

Lagerhållningen kan inte anses vara en relevant skadeindikator för denna sektor, eftersom tillverkningen och försäljningen huvudsakligen sker på beställning, vilket i sin tur innebär att tillverkarna tenderar att ha en begränsad lagerhållning. Utvecklingstendenserna när det gäller lagerhållning nämns därför endast upplysningsvis.

| (149) | Totalt sett ökade unionsindustrins utgående lager med 8 % under skadeundersökningsperioden. Lagren ökade med 10 % mellan 2011 och 2013 för att därefter minska något mellan 2013 och slutet av översynsperioden. När det gäller utgående lager som andel av produktionen så låg dessa siffror på en oförändrad nivå under hela skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(149)

Totalt sett ökade unionsindustrins utgående lager med 8 % under skadeundersökningsperioden. Lagren ökade med 10 % mellan 2011 och 2013 för att därefter minska något mellan 2013 och slutet av översynsperioden. När det gäller utgående lager som andel av produktionen så låg dessa siffror på en oförändrad nivå under hela skadeundersökningsperioden.

5.3.4   Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga

| (150) | Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet utvecklades på följande sätt för unionstillverkarna under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 11


  Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet | 2011 | 2012 | 2013 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lönsamhet för försäljning i unionen till icke-närstående kunder (i % av omsättningen) | – 2,2 % | – 2,9 % | 0,2 % | – 2,1 % |
| Index (2011 = 100) | 100 | 65 | 209 | 104 |
| Kassaflöde (i euro) | 1 505 960 | 2 909 820 | 3 365 140 | 1 962 349 |
| Index (2011 = 100) | 100 | 193 | 223 | 130 |
| Investeringar (i euro) | 3 271 904 | 5 404 990 | 4 288 862 | 4 816 442 |
| Index (2011 = 100) | 100 | 165 | 131 | 147 |
| Räntabilitet | – 4 % | – 5 % | 0 % | – 3 % |
| Index (2011 = 100) | 100 | 60 | 209 | 108 |
| Källa: Svar på frågeformuläret. |

(150)

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet utvecklades på följande sätt för unionstillverkarna under skadeundersökningsperioden:

Tabell 11

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet

2011

2012

2013

Översynsperioden

Lönsamhet för försäljning i unionen till icke-närstående kunder (i % av omsättningen)

– 2,2 %

– 2,9 %

0,2 %

– 2,1 %

Index (2011 = 100)

100

65

209

104

Kassaflöde (i euro)

1 505 960

2 909 820

3 365 140

1 962 349

Index (2011 = 100)

100

193

223

130

Investeringar (i euro)

3 271 904

5 404 990

4 288 862

4 816 442

Index (2011 = 100)

100

165

131

147

Räntabilitet

– 4 %

– 5 %

0 %

– 3 %

Index (2011 = 100)

100

60

209

108

Källa: Svar på frågeformuläret.

| (151) | Kommissionen fastställde lönsamheten för de unionstillverkare som ingick i urvalet genom att uttrycka nettovinsten före skatt för försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen i procent av omsättningen för denna försäljning. Under skadeundersökningsperioden gick unionsindustrin med förlust, med undantag för 2013 då den uppvisade en vinstmarginal som låg bara en aning över ett nollresultat. Lönsamheten minskade mellan 2011 och 2012, ökade därefter under 2013 för att sedan minska igen under översynsperioden då den låg på ungefär samma nivå som 2011. Totalt sett ökade lönsamhet med 4 % under skadeundersökningsperioden, vilket motsvarar en ökning med 0,1 procentenheter, vilket inte var tillräckligt för att unionsindustrin skulle kunna gå med vinst under översynsperioden. Såsom fastslogs i den parallella undersökningen förklaras denna utveckling främst av pristrycket från den ryska importen till unionen. Denna import skedde till dumpade priser som underskred unionsindustrins priser, vilket gjorde att unionsindustrin inte kunde öka sina försäljningspriser för att täcka sina produktionskostnader. |
| --- | --- |

(151)

Kommissionen fastställde lönsamheten för de unionstillverkare som ingick i urvalet genom att uttrycka nettovinsten före skatt för försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen i procent av omsättningen för denna försäljning. Under skadeundersökningsperioden gick unionsindustrin med förlust, med undantag för 2013 då den uppvisade en vinstmarginal som låg bara en aning över ett nollresultat. Lönsamheten minskade mellan 2011 och 2012, ökade därefter under 2013 för att sedan minska igen under översynsperioden då den låg på ungefär samma nivå som 2011. Totalt sett ökade lönsamhet med 4 % under skadeundersökningsperioden, vilket motsvarar en ökning med 0,1 procentenheter, vilket inte var tillräckligt för att unionsindustrin skulle kunna gå med vinst under översynsperioden. Såsom fastslogs i den parallella undersökningen förklaras denna utveckling främst av pristrycket från den ryska importen till unionen. Denna import skedde till dumpade priser som underskred unionsindustrins priser, vilket gjorde att unionsindustrin inte kunde öka sina försäljningspriser för att täcka sina produktionskostnader.

| (152) | Nettokassaflödet är unionsindustrins förmåga att investera i sin verksamhet. Kassaflödet fluktuerade under skadeundersökningsperioden, med en stigande tendens. Totalt sett ökade nettokassaflödet med 30 % under skadeundersökningsperioden. Det bör dock noteras att mätt i absoluta tal låg kassaflödet fortfarande på en låg nivå i förhållande till den totala omsättningen för den berörda produkten. |
| --- | --- |

(152)

Nettokassaflödet är unionsindustrins förmåga att investera i sin verksamhet. Kassaflödet fluktuerade under skadeundersökningsperioden, med en stigande tendens. Totalt sett ökade nettokassaflödet med 30 % under skadeundersökningsperioden. Det bör dock noteras att mätt i absoluta tal låg kassaflödet fortfarande på en låg nivå i förhållande till den totala omsättningen för den berörda produkten.

| (153) | Investeringarna ökade med 47 % under skadeundersökningsperioden. Investeringarna ökade med 65 % från 2011 till 2012, minskade under 2013 och ökade därefter återigen under översynsperioden. De utgjordes huvudsakligen av nödvändiga investeringar i ny produktionsutrustning och låg på en ganska låg nivå under översynsperioden i förhållande till den totala omsättningen. |
| --- | --- |

(153)

Investeringarna ökade med 47 % under skadeundersökningsperioden. Investeringarna ökade med 65 % från 2011 till 2012, minskade under 2013 och ökade därefter återigen under översynsperioden. De utgjordes huvudsakligen av nödvändiga investeringar i ny produktionsutrustning och låg på en ganska låg nivå under översynsperioden i förhållande till den totala omsättningen.

| (154) | Räntabiliteten är vinsten i procent av det bokförda nettovärdet av investeringarna. Liksom för de övriga finansiella indikatorerna var räntabiliteten för tillverkningen och försäljningen av den likadana produkten negativ från och med 2011, dock med undantag för 2013 då den var 0 %, vilket återspeglar den negativa lönsamhetstendensen. Totalt sett minskade räntabiliteten med 8 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(154)

Räntabiliteten är vinsten i procent av det bokförda nettovärdet av investeringarna. Liksom för de övriga finansiella indikatorerna var räntabiliteten för tillverkningen och försäljningen av den likadana produkten negativ från och med 2011, dock med undantag för 2013 då den var 0 %, vilket återspeglar den negativa lönsamhetstendensen. Totalt sett minskade räntabiliteten med 8 % under skadeundersökningsperioden.

| (155) | När det gäller kapitalanskaffningsförmågan innebar den försämrade förmågan hos de unionstillverkare som ingick i urvalet att generera likvida medel för den likadana produkten att deras ekonomiska situation försvagades i och med att de internt genererade medlen minskade. Det framgick av undersökningen att kapitalanskaffningsförmågan försämrades under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(155)

När det gäller kapitalanskaffningsförmågan innebar den försämrade förmågan hos de unionstillverkare som ingick i urvalet att generera likvida medel för den likadana produkten att deras ekonomiska situation försvagades i och med att de internt genererade medlen minskade. Det framgick av undersökningen att kapitalanskaffningsförmågan försämrades under skadeundersökningsperioden.

6.   Slutsats beträffande skada

| (156) | Flera viktiga skadeindikatorer uppvisade negativa utvecklingstendenser. När det gäller lönsamheten gick industrin med förlust under nästan hela skadeundersökningsperioden, med undantag för 2013 då den nådde en nivå som låg bara en aning över ett nollresultat. Under översynsperioden uppvisade unionsindustrin en negativ vinst på – 2,1 %. Försäljningspriserna minskade med 11 % under skadeundersökningsperioden. Tillverkningskostnaden per enhet, som också minskade med 11 %, var högre än det genomsnittliga försäljningspriset under hela skadeundersökningsperioden, dock med undantag för 2013. Unionsindustrins marknadsandel minskade med 8 procentenheter, dvs. från 55 % 2011 till 47 % under översynsperioden. |
| --- | --- |

(156)

Flera viktiga skadeindikatorer uppvisade negativa utvecklingstendenser. När det gäller lönsamheten gick industrin med förlust under nästan hela skadeundersökningsperioden, med undantag för 2013 då den nådde en nivå som låg bara en aning över ett nollresultat. Under översynsperioden uppvisade unionsindustrin en negativ vinst på – 2,1 %. Försäljningspriserna minskade med 11 % under skadeundersökningsperioden. Tillverkningskostnaden per enhet, som också minskade med 11 %, var högre än det genomsnittliga försäljningspriset under hela skadeundersökningsperioden, dock med undantag för 2013. Unionsindustrins marknadsandel minskade med 8 procentenheter, dvs. från 55 % 2011 till 47 % under översynsperioden.

| (157) | Vissa skadeindikatorer utvecklades positivt under skadeundersökningsperioden. Produktionsvolymen ökade med 7 % och produktionskapaciteten med 12 %. Dessa ökningar uppvägde emellertid inte ökningen av förbrukningen, som var mycket högre, dvs. mellan 17 % och 28 %. Försäljningsvolymen ökade med mellan 2 % och 10 %. På en marknad med ökande förbrukning ledde detta dock inte till en ökning av marknadsandelen, utan tvärtom till en minskning av marknadsandelen med 8 procentenheter. Investeringarna ökade med 47 %. De avsåg ny produktionsutrustning och låg på en ganska låg nivå under översynsperioden. Även kassaflödet ökade med 30 % under skadeundersökningsperioden, men låg ändå fortfarande på en låg nivå. Dessa positiva utvecklingstendenser utesluter därför inte att skada föreligger. |
| --- | --- |

(157)

Vissa skadeindikatorer utvecklades positivt under skadeundersökningsperioden. Produktionsvolymen ökade med 7 % och produktionskapaciteten med 12 %. Dessa ökningar uppvägde emellertid inte ökningen av förbrukningen, som var mycket högre, dvs. mellan 17 % och 28 %. Försäljningsvolymen ökade med mellan 2 % och 10 %. På en marknad med ökande förbrukning ledde detta dock inte till en ökning av marknadsandelen, utan tvärtom till en minskning av marknadsandelen med 8 procentenheter. Investeringarna ökade med 47 %. De avsåg ny produktionsutrustning och låg på en ganska låg nivå under översynsperioden. Även kassaflödet ökade med 30 % under skadeundersökningsperioden, men låg ändå fortfarande på en låg nivå. Dessa positiva utvecklingstendenser utesluter därför inte att skada föreligger.

| (158) | Den samarbetsvilliga brasilianska tillverkaren och den brasilianska aluminiumorganisationen hävdade att det enligt analysen av de sökandes offentligt tillgängliga ekonomiska handlingar inte kunde föreligga någon väsentlig skada. Detta får dock inte stöd av undersökningsresultaten, vilka bygger på faktiska kontrollerade uppgifter från unionsindustrin när det gäller hushållsfolie av aluminium. Eftersom en del av unionstillverkarna inte uteslutande tillverkade hushållsfolie av aluminium kan de offentligt tillgängliga ekonomiska handlingarna inte visa unionsindustrins faktiska situation när det gäller hushållsfolie av aluminium. Därför bör slutsatser om unionsindustrins ekonomiska situation i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen inte grunda sig på offentligt tillgängliga ekonomiska handlingar utan på de mer detaljerade och kontrollerade uppgifter som finns tillgängliga inom ramen för undersökningen. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(158)

Den samarbetsvilliga brasilianska tillverkaren och den brasilianska aluminiumorganisationen hävdade att det enligt analysen av de sökandes offentligt tillgängliga ekonomiska handlingar inte kunde föreligga någon väsentlig skada. Detta får dock inte stöd av undersökningsresultaten, vilka bygger på faktiska kontrollerade uppgifter från unionsindustrin när det gäller hushållsfolie av aluminium. Eftersom en del av unionstillverkarna inte uteslutande tillverkade hushållsfolie av aluminium kan de offentligt tillgängliga ekonomiska handlingarna inte visa unionsindustrins faktiska situation när det gäller hushållsfolie av aluminium. Därför bör slutsatser om unionsindustrins ekonomiska situation i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen inte grunda sig på offentligt tillgängliga ekonomiska handlingar utan på de mer detaljerade och kontrollerade uppgifter som finns tillgängliga inom ramen för undersökningen. Påståendet avvisades därför.

| (159) | Samma berörda parter hävdade att statistik och uttalanden som publicerats av den europeiska aluminiumfolieorganisationen (nedan kallad EAFA) indikerade att unionsindustrin inte led någon skada under skadeundersökningsperioden, inklusive översynsperioden. Det visade sig dock att de använde statistik och uttalanden som hänvisade antingen till hela aluminiumfoliesektorn eller till en kategori bestående av ”tunnare tjocklekar” som omfattar hushållsfolie av aluminium men också andra typer av folie såsom folie för vidare förädling och folie som används för flexibla förpackningar. Mot bakgrund av detta kan ingen användbar slutsats dras beträffande den berörda produkten och påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(159)

Samma berörda parter hävdade att statistik och uttalanden som publicerats av den europeiska aluminiumfolieorganisationen (nedan kallad EAFA) indikerade att unionsindustrin inte led någon skada under skadeundersökningsperioden, inklusive översynsperioden. Det visade sig dock att de använde statistik och uttalanden som hänvisade antingen till hela aluminiumfoliesektorn eller till en kategori bestående av ”tunnare tjocklekar” som omfattar hushållsfolie av aluminium men också andra typer av folie såsom folie för vidare förädling och folie som används för flexibla förpackningar. Mot bakgrund av detta kan ingen användbar slutsats dras beträffande den berörda produkten och påståendet avvisades därför.

| (160) | En kinesisk tillverkare hävdade att enhetskostnadens utveckling som beskrivs i skäl 156 inte kunde stämmas av mot aluminiumprisernas utveckling på London Metal Exchange (nedan kallat LME-priset). Kommissionen noterar att priset som unionstillverkarna betalar till smältverk och näringsidkare är summan av LME-priset och ett pålägg kallat metallpremie. En bedömning av unionstillverkarnas enhetskostnader som endast baseras på LME-priset måste därmed anses vara ofullständig. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(160)

En kinesisk tillverkare hävdade att enhetskostnadens utveckling som beskrivs i skäl 156 inte kunde stämmas av mot aluminiumprisernas utveckling på London Metal Exchange (nedan kallat LME-priset). Kommissionen noterar att priset som unionstillverkarna betalar till smältverk och näringsidkare är summan av LME-priset och ett pålägg kallat metallpremie. En bedömning av unionstillverkarnas enhetskostnader som endast baseras på LME-priset måste därmed anses vara ofullständig. Påståendet avvisades därför.

| (161) | Samma berörda part hävdade att enhetskostnadens utveckling inte heller kan stämmas av mot aluminiumprisets utveckling om man beaktar metallpremien. Detta påstående kunde emellertid inte styrkas. Dessutom visade undersökningen att LME-priserna minskade med över 20 % under skadeundersökningsperioden, medan metallpremien mer än fördubblades under samma period. Om man ser till totalkostnaden med LME-pris och premie, minskade kostnaden för aluminium som unionstillverkarna betalade under skadeundersökningsperioden med ungefär 11 %. Denna minskning ligger i linje, och är faktiskt identisk, med den minskade enhetskostnad som rapporterats under samma period i skäl 156. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(161)

Samma berörda part hävdade att enhetskostnadens utveckling inte heller kan stämmas av mot aluminiumprisets utveckling om man beaktar metallpremien. Detta påstående kunde emellertid inte styrkas. Dessutom visade undersökningen att LME-priserna minskade med över 20 % under skadeundersökningsperioden, medan metallpremien mer än fördubblades under samma period. Om man ser till totalkostnaden med LME-pris och premie, minskade kostnaden för aluminium som unionstillverkarna betalade under skadeundersökningsperioden med ungefär 11 %. Denna minskning ligger i linje, och är faktiskt identisk, med den minskade enhetskostnad som rapporterats under samma period i skäl 156. Påståendet avvisades därför.

| (162) | En kinesisk tillverkare hänvisade till skäl 156 och hävdade att möjliga skadeorsaker var importer med lägre priser, påstått högre tillverkningskostnader, bristande intresse för hushållsfolie av aluminium eftersom priserna på andra foliekategorier inom unionen skulle vara högre och bristande intresse för unionsmarknaden eftersom priserna på hushållsfolie av aluminium skulle vara högre på exportmarknaderna. Beträffande de högre produktionskostnaderna angav den kinesiska tillverkaren en hög metallpremie och det faktum att unionsindustrin använde en blandning av två tillverkningsmetoder, dvs. varmvalsning och stränggjutning, medan det skulle vara mer kostnadseffektivt att bara använda sig av stränggjutning. |
| --- | --- |

(162)

En kinesisk tillverkare hänvisade till skäl 156 och hävdade att möjliga skadeorsaker var importer med lägre priser, påstått högre tillverkningskostnader, bristande intresse för hushållsfolie av aluminium eftersom priserna på andra foliekategorier inom unionen skulle vara högre och bristande intresse för unionsmarknaden eftersom priserna på hushållsfolie av aluminium skulle vara högre på exportmarknaderna. Beträffande de högre produktionskostnaderna angav den kinesiska tillverkaren en hög metallpremie och det faktum att unionsindustrin använde en blandning av två tillverkningsmetoder, dvs. varmvalsning och stränggjutning, medan det skulle vara mer kostnadseffektivt att bara använda sig av stränggjutning.

| (163) | Som svar på dessa påståenden erinras det om att slutsatserna i skälen 156 och 157 är att unionsindustrin led en väsentlig skada. Beträffande påståendet om produktionskostnaden bör man observera att vad gäller metallpremiens roll som potentiell skadefaktor, framgick det av den parallella undersökningen att unionsindustrin och den ryska exporterande tillverkaren hade likvärdiga kostnader för sin anskaffning av råvara för tillverkningen av hushållsfolie av aluminium, eftersom marknadspriserna på denna råvara både i Ryssland och på unionsmarknaden är direkt kopplade till London Metal Exchange. Det kan därför fastslås att metallpremiens nivå inte utgjorde en skadefaktor under översynsperioden. Beträffande tillverkningsmetodernas eventuella roll visade undersökningen att stränggjutning användes vid tillverkningen av närmare två tredjedelar av den hushållsfolie av aluminium som unionsindustrin tillverkade under översynsperioden. Eventuella olikheter i kostnadseffektivitet skulle därmed mildras av stränggjutningens övervikt som produktionsmetod i unionen. Det förklaras också i skäl 185 att det inte fanns några indikationer på att unionsindustrin hade förlorat intresse för hushållsfolie av aluminium. Undersökningen har heller inte visat några tecken på att unionstillverkarna skulle ha åsidosatt unionsmarknaden för hushållsfolie av aluminium till fördel för exportmarknaden. Undersökningen visade dock att unionstillverkarna endast exporterade 1 182 ton hushållsfolie av aluminium till tredjeländer under översynsperioden, vilket representerar mindre än 3 % av unionstillverkarnas försäljning på den inhemska marknaden under samma period. Dessa påståenden avvisades därför. |
| --- | --- |

(163)

Som svar på dessa påståenden erinras det om att slutsatserna i skälen 156 och 157 är att unionsindustrin led en väsentlig skada. Beträffande påståendet om produktionskostnaden bör man observera att vad gäller metallpremiens roll som potentiell skadefaktor, framgick det av den parallella undersökningen att unionsindustrin och den ryska exporterande tillverkaren hade likvärdiga kostnader för sin anskaffning av råvara för tillverkningen av hushållsfolie av aluminium, eftersom marknadspriserna på denna råvara både i Ryssland och på unionsmarknaden är direkt kopplade till London Metal Exchange. Det kan därför fastslås att metallpremiens nivå inte utgjorde en skadefaktor under översynsperioden. Beträffande tillverkningsmetodernas eventuella roll visade undersökningen att stränggjutning användes vid tillverkningen av närmare två tredjedelar av den hushållsfolie av aluminium som unionsindustrin tillverkade under översynsperioden. Eventuella olikheter i kostnadseffektivitet skulle därmed mildras av stränggjutningens övervikt som produktionsmetod i unionen. Det förklaras också i skäl 185 att det inte fanns några indikationer på att unionsindustrin hade förlorat intresse för hushållsfolie av aluminium. Undersökningen har heller inte visat några tecken på att unionstillverkarna skulle ha åsidosatt unionsmarknaden för hushållsfolie av aluminium till fördel för exportmarknaden. Undersökningen visade dock att unionstillverkarna endast exporterade 1 182 ton hushållsfolie av aluminium till tredjeländer under översynsperioden, vilket representerar mindre än 3 % av unionstillverkarnas försäljning på den inhemska marknaden under samma period. Dessa påståenden avvisades därför.

| (164) | Mot denna bakgrund drog kommissionen slutsatsen att unionsindustrin lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(164)

Mot denna bakgrund drog kommissionen slutsatsen att unionsindustrin lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen.

F.   SANNOLIKHET FÖR ATT SKADAN ÅTERKOMMER ELLER FORTSÄTTER

1.   Inledande anmärkningar

| (165) | Eftersom det fastställdes att det inte är sannolikt att dumpningen av import från Brasilien fortsätter begränsas analysen av sannolikheten för att skadan ska återkomma eller fortsätta till importen från Kina. |
| --- | --- |

(165)

Eftersom det fastställdes att det inte är sannolikt att dumpningen av import från Brasilien fortsätter begränsas analysen av sannolikheten för att skadan ska återkomma eller fortsätta till importen från Kina.

| (166) | För att bedöma sannolikheten för att skadan återkommer eller fortsätter om åtgärderna mot Kina skulle upphöra, analyserades den kinesiska importens potentiella inverkan på unionsmarknaden och unionsindustrin i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(166)

För att bedöma sannolikheten för att skadan återkommer eller fortsätter om åtgärderna mot Kina skulle upphöra, analyserades den kinesiska importens potentiella inverkan på unionsmarknaden och unionsindustrin i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen.

| (167) | Såsom framgår av skälen 124–164 led unionsindustrin väsentlig skada under översynsperioden. Under hela skadeundersökningsperioden förekom kinesisk import endast i begränsade kvantiteter på unionsmarknaden, samtidigt som den ryska importvolymen och marknadsandelen ökade under samma period. I den parallella undersökningen fastslogs det att importen från Ryssland dumpades och orsakade unionsindustrin väsentlig skada, medan importen från Kina, med tanke på den låga volymen och prisnivån, endast delvis kan ha bidragit till den skada som unionsindustrin lidit utan att detta för den sakens skull brutit orsakssambandet mellan importen från Ryssland och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit. Såsom anges i skälen 80–100 har undersökningen samtidigt visat att den kinesiska importen skedde till dumpade priser under översynsperioden och att det var sannolikt att dumpningen skulle fortsätta om åtgärderna skulle tillåtas upphöra. |
| --- | --- |

(167)

Såsom framgår av skälen 124–164 led unionsindustrin väsentlig skada under översynsperioden. Under hela skadeundersökningsperioden förekom kinesisk import endast i begränsade kvantiteter på unionsmarknaden, samtidigt som den ryska importvolymen och marknadsandelen ökade under samma period. I den parallella undersökningen fastslogs det att importen från Ryssland dumpades och orsakade unionsindustrin väsentlig skada, medan importen från Kina, med tanke på den låga volymen och prisnivån, endast delvis kan ha bidragit till den skada som unionsindustrin lidit utan att detta för den sakens skull brutit orsakssambandet mellan importen från Ryssland och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit. Såsom anges i skälen 80–100 har undersökningen samtidigt visat att den kinesiska importen skedde till dumpade priser under översynsperioden och att det var sannolikt att dumpningen skulle fortsätta om åtgärderna skulle tillåtas upphöra.

2.   Outnyttjad kapacitet, handelsflöden och unionsmarknadens attraktionskraft samt Kinas prissättning

| (168) | Den väsentliga outnyttjade kapaciteten i Kina som inte helt kan absorberas av efterfrågan på den kinesiska den inhemska marknaden och andra exportmarknader än unionsmarknaden, den fortsatta dumpningen med väsentlig dumpningsmarginal under översynsperioden samt kinesiska exportörers dumpning på tredjelandsmarknader, som beskrivs närmare i skälen 82–100, visar tydligt att sannolikheten är stor att den dumpade importen från Kina skulle öka väsentligt om åtgärderna skulle upphöra. |
| --- | --- |

(168)

Den väsentliga outnyttjade kapaciteten i Kina som inte helt kan absorberas av efterfrågan på den kinesiska den inhemska marknaden och andra exportmarknader än unionsmarknaden, den fortsatta dumpningen med väsentlig dumpningsmarginal under översynsperioden samt kinesiska exportörers dumpning på tredjelandsmarknader, som beskrivs närmare i skälen 82–100, visar tydligt att sannolikheten är stor att den dumpade importen från Kina skulle öka väsentligt om åtgärderna skulle upphöra.

| (169) | Om de gällande åtgärderna skulle upphävas kommer kinesiska importpriser sannolikt att underskrida unionsindustrins försäljningspriser på unionsmarknaden. Undersökningen har visat att de kinesiska importerna inom ramen för det normala importförfarandet under översynsperioden skulle ha underskridit unionsindustrins priser med i genomsnitt 12,2 % (10). |
| --- | --- |

(169)

Om de gällande åtgärderna skulle upphävas kommer kinesiska importpriser sannolikt att underskrida unionsindustrins försäljningspriser på unionsmarknaden. Undersökningen har visat att de kinesiska importerna inom ramen för det normala importförfarandet under översynsperioden skulle ha underskridit unionsindustrins priser med i genomsnitt 12,2 % (10).

| (170) | Såsom framgår i skälen 92–94 är unionsmarknaden attraktiv för kinesisk import med tanke på att priserna på unionsmarknaden i stort sätt låg i linje med priserna på andra exportmarknader. Dessutom införde Turkiet antidumpningsåtgärder mot Kina i juli 2014 på olika typer av aluminiumfolie, inklusive den berörda produkten. Det är därför sannolikt att en del av den produktion som tidigare exporterades till Turkiet skulle omdirigeras till unionsmarknaden om åtgärderna mot Kina skulle upphävas. Av dessa skäl är slutsatsen att upphävda åtgärder sannolikt skulle leda till en väsentlig ökning av kinesisk import till dumpade priser som väsentligt underskrider unionsindustrins priser och därmed orsaka ytterligare skada för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(170)

Såsom framgår i skälen 92–94 är unionsmarknaden attraktiv för kinesisk import med tanke på att priserna på unionsmarknaden i stort sätt låg i linje med priserna på andra exportmarknader. Dessutom införde Turkiet antidumpningsåtgärder mot Kina i juli 2014 på olika typer av aluminiumfolie, inklusive den berörda produkten. Det är därför sannolikt att en del av den produktion som tidigare exporterades till Turkiet skulle omdirigeras till unionsmarknaden om åtgärderna mot Kina skulle upphävas. Av dessa skäl är slutsatsen att upphävda åtgärder sannolikt skulle leda till en väsentlig ökning av kinesisk import till dumpade priser som väsentligt underskrider unionsindustrins priser och därmed orsaka ytterligare skada för unionsindustrin.

| (171) | Den samarbetsvilliga brasilianska tillverkaren och den brasilianska aluminiumorganisationen hävdade, baserat på statistik som publicerats av EAFA, att man kan fastställa att unionstillverkarna av aluminiumfolie ökade sin export till tredjelandsmarknader, vilket skulle visa på att dessa tredjelandsmarknader var attraktivare än unionsmarknaden. Beträffande detta påstående visade det sig dock att de använde statistik som hänvisade antingen till hela aluminiumfoliesektorn eller till en kategori bestående av ”tunnare tjocklekar” som omfattar hushållsfolie av aluminium men också andra typer av folie såsom folie för vidare förädling och folie som används för flexibla förpackningar. Mot bakgrund av detta kan inga användbara slutsatser dras enskilt beträffande den berörda produkten. Dessutom visade undersökningen att volymerna av den berörda produkten som exporterades av unionsindustrin till tredjelandsmarknader under översynsperioden endast uppgick till 1 182 ton, vilket representerar mindre än 3 % av deras inhemska försäljning under översynsperioden. Dessa påståenden avvisades därför. |
| --- | --- |

(171)

Den samarbetsvilliga brasilianska tillverkaren och den brasilianska aluminiumorganisationen hävdade, baserat på statistik som publicerats av EAFA, att man kan fastställa att unionstillverkarna av aluminiumfolie ökade sin export till tredjelandsmarknader, vilket skulle visa på att dessa tredjelandsmarknader var attraktivare än unionsmarknaden. Beträffande detta påstående visade det sig dock att de använde statistik som hänvisade antingen till hela aluminiumfoliesektorn eller till en kategori bestående av ”tunnare tjocklekar” som omfattar hushållsfolie av aluminium men också andra typer av folie såsom folie för vidare förädling och folie som används för flexibla förpackningar. Mot bakgrund av detta kan inga användbara slutsatser dras enskilt beträffande den berörda produkten. Dessutom visade undersökningen att volymerna av den berörda produkten som exporterades av unionsindustrin till tredjelandsmarknader under översynsperioden endast uppgick till 1 182 ton, vilket representerar mindre än 3 % av deras inhemska försäljning under översynsperioden. Dessa påståenden avvisades därför.

3.   Slutsats

| (172) | Mot bakgrund av undersökningens resultat dras slutsatsen att upphävda åtgärder mot Kina sannolikt skulle leda till en väsentlig ökning av kinesisk import till dumpade priser som väsentligt underskrider unionsindustrins priser och därmed orsaka ytterligare skada för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(172)

Mot bakgrund av undersökningens resultat dras slutsatsen att upphävda åtgärder mot Kina sannolikt skulle leda till en väsentlig ökning av kinesisk import till dumpade priser som väsentligt underskrider unionsindustrins priser och därmed orsaka ytterligare skada för unionsindustrin.

G.   UNIONENS INTRESSE

1.   Inledande anmärkning

| (173) | I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om upprätthållandet av befintliga åtgärder mot Kina skulle strida mot unionens intresse som helhet. Unionens intresse fastställdes på grundval av en bedömning av alla berörda parters intressen, bl.a. unionsindustrins, handlarnas, importörernas och användarnas intressen. |
| --- | --- |

(173)

I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om upprätthållandet av befintliga åtgärder mot Kina skulle strida mot unionens intresse som helhet. Unionens intresse fastställdes på grundval av en bedömning av alla berörda parters intressen, bl.a. unionsindustrins, handlarnas, importörernas och användarnas intressen.

2.   Unionsindustrins intresse

| (174) | Det framkom av undersökningen att unionsindustrin led väsentlig skada under översynsperioden. Såsom framkommer i skäl 167 härrör den väsentliga skadan främst från dumpad import från Ryssland, medan importen från Kina endast delvis bidrog till den skada som unionsindustrin lidit. Det fastslogs också att skadan sannolikt skulle fortsätta om åtgärderna mot Kina skulle upphävas. |
| --- | --- |

(174)

Det framkom av undersökningen att unionsindustrin led väsentlig skada under översynsperioden. Såsom framkommer i skäl 167 härrör den väsentliga skadan främst från dumpad import från Ryssland, medan importen från Kina endast delvis bidrog till den skada som unionsindustrin lidit. Det fastslogs också att skadan sannolikt skulle fortsätta om åtgärderna mot Kina skulle upphävas.

| (175) | Om åtgärderna mot Kina skulle upphävas är det sannolikt att den kinesiska importen skulle återkomma i stora volymer på unionsmarknaden till dumpade priser som också väsentligt skulle underskrida unionsindustrins försäljningspriser och utöva ett högre pristryck än vad som utövas av de dumpade ryska importerna under översynsperioden. Unionsindustrin skulle bli tvungen att matcha den låga prisnivån och därmed öka sina förluster. |
| --- | --- |

(175)

Om åtgärderna mot Kina skulle upphävas är det sannolikt att den kinesiska importen skulle återkomma i stora volymer på unionsmarknaden till dumpade priser som också väsentligt skulle underskrida unionsindustrins försäljningspriser och utöva ett högre pristryck än vad som utövas av de dumpade ryska importerna under översynsperioden. Unionsindustrin skulle bli tvungen att matcha den låga prisnivån och därmed öka sina förluster.

3.   Användarnas intresse

| (176) | Användarna i unionen är hushållsfolietillverkare vars verksamhet utgörs av handel med förpackningsmaterial (aluminiumfolie, men också papper och plast) efter omspolning av hushållsfolien av aluminium på små rullar (konsumentrullar) och ompackning för försäljning till industriella användare och detaljhandeln. Sex företag gav sig till känna och fick ett frågeformulär. Tre företag samarbetade i undersökningen genom att besvara frågeformuläret. Två av de samarbetsvilliga företagen kontrollerades på plats. |
| --- | --- |

(176)

Användarna i unionen är hushållsfolietillverkare vars verksamhet utgörs av handel med förpackningsmaterial (aluminiumfolie, men också papper och plast) efter omspolning av hushållsfolien av aluminium på små rullar (konsumentrullar) och ompackning för försäljning till industriella användare och detaljhandeln. Sex företag gav sig till känna och fick ett frågeformulär. Tre företag samarbetade i undersökningen genom att besvara frågeformuläret. Två av de samarbetsvilliga företagen kontrollerades på plats.

| (177) | Det framgick av undersökningen att hushållsfolie av aluminium är den huvudsakliga råvaran för hushållsfolietillverkarna och svarar för ca 80 % av deras totala tillverkningskostnader. |
| --- | --- |

(177)

Det framgick av undersökningen att hushållsfolie av aluminium är den huvudsakliga råvaran för hushållsfolietillverkarna och svarar för ca 80 % av deras totala tillverkningskostnader.

| (178) | Ingen av de tre samarbetsvilliga användare importerade något från Kina under översynsperioden. Deras huvudsakliga försörjningskällor var unionsindustrin, Ryssland och Turkiet. |
| --- | --- |

(178)

Ingen av de tre samarbetsvilliga användare importerade något från Kina under översynsperioden. Deras huvudsakliga försörjningskällor var unionsindustrin, Ryssland och Turkiet.

| (179) | De tre samarbetsvilliga företagen är hushållsfolietillverkare och har som sådana ett brett sortiment av förpackningsprodukter. Detta innebär att den del av deras verksamhet som avsåg hushållsfolie av aluminium svarade för mellan mindre än en sjättedel till högst en tredjedel av deras totala verksamhet. |
| --- | --- |

(179)

De tre samarbetsvilliga företagen är hushållsfolietillverkare och har som sådana ett brett sortiment av förpackningsprodukter. Detta innebär att den del av deras verksamhet som avsåg hushållsfolie av aluminium svarade för mellan mindre än en sjättedel till högst en tredjedel av deras totala verksamhet.

| (180) | Alla samarbetsvilliga användare uppgav sig vara lönsamma totalt sett under översynsperioden. Beträffande verksamheten som rör den berörda produkten befanns två av de samarbetsvilliga användarna vara lönsamma, medan inga slutsatser kunde dras för den tredje på grund av otydlighet vid fördelningen av deras försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader. |
| --- | --- |

(180)

Alla samarbetsvilliga användare uppgav sig vara lönsamma totalt sett under översynsperioden. Beträffande verksamheten som rör den berörda produkten befanns två av de samarbetsvilliga användarna vara lönsamma, medan inga slutsatser kunde dras för den tredje på grund av otydlighet vid fördelningen av deras försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader.

| (181) | Mot bakgrund av ovanstående resultat anses ett upprätthållande av åtgärderna mot Kina inte ha en betydande negativ inverkan på användarnas situation. |
| --- | --- |

(181)

Mot bakgrund av ovanstående resultat anses ett upprätthållande av åtgärderna mot Kina inte ha en betydande negativ inverkan på användarnas situation.

4.   Importörernas och handlarnas intresse

| (182) | Inget företag som ägnade sig åt handel med hushållsfolie av aluminium och som hade importerat eller sålt hushållsfolie av aluminium med ursprung i Kina under skadeundersökningsperioden gav sig till känna efter offentliggörandet av tillkännagivandet om inledande. Undersökningen visade också att unionsindustrin och de exporterande tillverkarna vanligtvis sålde hushållsfolie av aluminium direkt till användarna. Mot denna bakgrund finns det inget som tyder på att införandet av åtgärder skulle inverka negativt på importörernas och handlarnas situation. |
| --- | --- |

(182)

Inget företag som ägnade sig åt handel med hushållsfolie av aluminium och som hade importerat eller sålt hushållsfolie av aluminium med ursprung i Kina under skadeundersökningsperioden gav sig till känna efter offentliggörandet av tillkännagivandet om inledande. Undersökningen visade också att unionsindustrin och de exporterande tillverkarna vanligtvis sålde hushållsfolie av aluminium direkt till användarna. Mot denna bakgrund finns det inget som tyder på att införandet av åtgärder skulle inverka negativt på importörernas och handlarnas situation.

5.   Försörjningskällor

| (183) | Vissa berörda parter hävdade att unionsindustrins kapacitet inte är tillräcklig för att täcka all efterfrågan inom unionen. Dessa parter hävdade därför att unionen skulle drabbas av brist, vilket skulle öka priset på hushållsfolie av aluminium, om åtgärderna mot Brasilien och Kina skulle bibehållas och slutgiltiga åtgärder samtidigt skulle införas mot Ryssland. Till följd av detta skulle också hushållsfolietillverkarna bli tvungna att öka priset på konsumentrullar till förfång för konsumenterna. |
| --- | --- |

(183)

Vissa berörda parter hävdade att unionsindustrins kapacitet inte är tillräcklig för att täcka all efterfrågan inom unionen. Dessa parter hävdade därför att unionen skulle drabbas av brist, vilket skulle öka priset på hushållsfolie av aluminium, om åtgärderna mot Brasilien och Kina skulle bibehållas och slutgiltiga åtgärder samtidigt skulle införas mot Ryssland. Till följd av detta skulle också hushållsfolietillverkarna bli tvungna att öka priset på konsumentrullar till förfång för konsumenterna.

| (184) | Som svar konstateras att det av undersökningen framkom att unionsindustrin har överskottskapacitet och kan öka sin tillverkning och försäljning av hushållsfolie av aluminium i unionen. Dessutom finns alternativa försörjningskällor, såsom Turkiet, Armenien och Sydafrika. Kommissionen erinrar även om att antidumpningsåtgärder har till syfte att skapa lika konkurrensvillkor i unionen och inte att stoppa kinesisk och rysk import som sker till rimliga priser från att föras in till unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(184)

Som svar konstateras att det av undersökningen framkom att unionsindustrin har överskottskapacitet och kan öka sin tillverkning och försäljning av hushållsfolie av aluminium i unionen. Dessutom finns alternativa försörjningskällor, såsom Turkiet, Armenien och Sydafrika. Kommissionen erinrar även om att antidumpningsåtgärder har till syfte att skapa lika konkurrensvillkor i unionen och inte att stoppa kinesisk och rysk import som sker till rimliga priser från att föras in till unionsmarknaden.

6.   Övriga argument

| (185) | En berörd part hävdade att unionsindustrin hade förlorat sitt intresse för hushållsfolie av aluminium och att parten av denna orsak inte hade något annat alternativ än att använda importerad hushållsfolie av aluminium. Undersökningen visade dock att den största unionstillverkaren av hushållsfolie av aluminium i urvalet endast tillverkade hushållsfolie av aluminium. Andra EU-tillverkare i urvalet befanns använda sina produktionsanläggningar för att tillverka en blandning av hushållsfolie av aluminium och aluminiumfolie för vidare förädling, vilket är en annan produkt som används i andra tillämpningar än hushållsfolie av aluminium. Dessa övriga unionstillverkare uppvisade en relativt oförändrad bild under skadeundersökningsperioden när det gäller de båda folietypernas andel av tillverkningen och försäljningen. Undersökningen bekräftade således inte påståendet att unionsindustrin hade förlorat intresset för hushållsfolie av aluminium och påståendet avvisades. |
| --- | --- |

(185)

En berörd part hävdade att unionsindustrin hade förlorat sitt intresse för hushållsfolie av aluminium och att parten av denna orsak inte hade något annat alternativ än att använda importerad hushållsfolie av aluminium. Undersökningen visade dock att den största unionstillverkaren av hushållsfolie av aluminium i urvalet endast tillverkade hushållsfolie av aluminium. Andra EU-tillverkare i urvalet befanns använda sina produktionsanläggningar för att tillverka en blandning av hushållsfolie av aluminium och aluminiumfolie för vidare förädling, vilket är en annan produkt som används i andra tillämpningar än hushållsfolie av aluminium. Dessa övriga unionstillverkare uppvisade en relativt oförändrad bild under skadeundersökningsperioden när det gäller de båda folietypernas andel av tillverkningen och försäljningen. Undersökningen bekräftade således inte påståendet att unionsindustrin hade förlorat intresset för hushållsfolie av aluminium och påståendet avvisades.

7.   Slutsats om unionens intresse

| (186) | På grundval av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att det inte fanns några tvingande skäl eftersom det inte låg i unionens intresse att upprätthålla åtgärderna beträffande import av hushållsfolie av aluminium med ursprung i Kina. |
| --- | --- |

(186)

På grundval av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att det inte fanns några tvingande skäl eftersom det inte låg i unionens intresse att upprätthålla åtgärderna beträffande import av hushållsfolie av aluminium med ursprung i Kina.

H.   ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

| (187) | Samtliga parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för rekommendationen att bibehålla de nuvarande åtgärderna respektive upphäva de nuvarande åtgärderna mot Brasilien. Parterna gavs även möjlighet att lämna synpunkter inom en viss tid efter utlämnandet av uppgifter. Alla inlagor och synpunkter beaktades noggrant när så var berättigat. |
| --- | --- |

(187)

Samtliga parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för rekommendationen att bibehålla de nuvarande åtgärderna respektive upphäva de nuvarande åtgärderna mot Brasilien. Parterna gavs även möjlighet att lämna synpunkter inom en viss tid efter utlämnandet av uppgifter. Alla inlagor och synpunkter beaktades noggrant när så var berättigat.

| (188) | Av ovanstående följer att de antidumpningsåtgärder på import av viss aluminiumfolie med ursprung i Kina som infördes enligt artikel 11.2 i grundförordningen genom förordning (EG) nr 925/2009 bör bibehållas. Gällande åtgärder på import från Brasilien bör däremot tillåtas att upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(188)

Av ovanstående följer att de antidumpningsåtgärder på import av viss aluminiumfolie med ursprung i Kina som infördes enligt artikel 11.2 i grundförordningen genom förordning (EG) nr 925/2009 bör bibehållas. Gällande åtgärder på import från Brasilien bör däremot tillåtas att upphöra att gälla.

| (189) | Ett företag får begära att dessa individuella antidumpningstullsatser tillämpas om det senare ändrar namnet på enheten. Denna begäran ska riktas till kommissionen (11). Begäran ska innehålla alla relevanta uppgifter som gör det möjligt att visa att ändringen inte påverkar företagets rätt att omfattas av den tullsats som gäller för det. Om ändringen av företagets namn inte påverkar dess rätt att omfattas av den tullsats som gäller för det kommer ett meddelande om namnändringen att offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(189)

Ett företag får begära att dessa individuella antidumpningstullsatser tillämpas om det senare ändrar namnet på enheten. Denna begäran ska riktas till kommissionen (11). Begäran ska innehålla alla relevanta uppgifter som gör det möjligt att visa att ändringen inte påverkar företagets rätt att omfattas av den tullsats som gäller för det. Om ändringen av företagets namn inte påverkar dess rätt att omfattas av den tullsats som gäller för det kommer ett meddelande om namnändringen att offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

| (190) | Denna förordning är förenlig med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(190)

Denna förordning är förenlig med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i grundförordningen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En slutgiltig antidumpningstull ska införas på import av aluminiumfolie med en tjocklek av minst 0,008 mm och högst 0,018 mm, utan förstärkning, valsad men inte vidare bearbetad, i rullar av en bredd av högst 650 mm och av en vikt av mer än 10 kg, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7607 11 19 (Taric-nummer 7607111910) och har sitt ursprung i Kina.

2.   Följande slutgiltiga antidumpningstullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för den produkt som beskrivs i punkt 1 och som tillverkas av nedanstående företag:

| Land | Företag | Antidumpningstull | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- | --- |
| Kina | Alcoa (Shanghai) Aluminium Products Co., Ltd and Alcoa (Bohai) Aluminium Industries Co., Ltd | 6,4 % | A944 |
| Shandong Loften Aluminium Foil Co., Ltd | 20,3 % | A945 |
| Zhenjiang Dingsheng Aluminium Co., Ltd | 24,2 % | A946 |
| Alla övriga företag | 30,0 % | A999 |

Land

Företag

Antidumpningstull

Taric-tilläggsnummer

Kina

Alcoa (Shanghai) Aluminium Products Co., Ltd and Alcoa (Bohai) Aluminium Industries Co., Ltd

6,4 %

A944

Shandong Loften Aluminium Foil Co., Ltd

20,3 %

A945

Zhenjiang Dingsheng Aluminium Co., Ltd

24,2 %

A946

Alla övriga företag

30,0 %

A999

3.   Om inte annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

4.   De individuella tullsatser som anges för de företag som nämns i punkt 2 ska tillämpas på villkor att det för medlemsstaternas tullmyndigheter uppvisas en giltig faktura som ska innehålla en försäkran, vilken är daterad och undertecknad av en tjänsteman vid det företag som utfärdat fakturan och av vilken ska framgå dennes/dennas namn och befattning, med följande lydelse: ”Jag intygar härmed att den [volym] aluminiumfolie som säljs på export till Europeiska unionen och som avses i denna faktura har tillverkats av [företagets namn och adress] [Taric-tilläggsnummer] i Folkrepubliken Kina. Jag försäkrar att uppgifterna i denna faktura är fullständiga och korrekta.” Om ingen sådan faktura uppvisas, ska den tullsats som gäller för alla övriga företag tillämpas.

5.   Antidumpningsförfarandet rörande import av den produkt som anges i artikel 1.1 med ursprung i Brasilien avslutas härmed.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 17 december 2015.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  Rådets förordning (EG) nr 925/2009 av den 24 september 2009 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av viss aluminiumfolie med ursprung i Armenien, Brasilien och Folkrepubliken Kina (EUT L 262, 6.10.2009, s. 1).

2

(3)  Kommissionens beslut 2009/736/EG av den 5 oktober 2009 om godtagande av ett åtagande som gjorts i samband med antidumpningsförfarandet rörande import av viss aluminiumfolie med ursprung i bland annat Brasilien (EUT L 262, 6.10.2009, s. 50).

3

(4)  Tillkännagivande om att giltighetstiden för vissa antidumpningsåtgärder snart kommer att löpa ut (EUT C 49, 21.2.2014, s. 7).

4

(5)  Tillkännagivande om att giltighetstiden för vissa antidumpningsåtgärder snart kommer att löpa ut (EUT C 350, 4.10.2014, s. 22).

5

(6)  Tillkännagivande om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång av de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av viss aluminiumfolie med ursprung i Brasilien och Folkrepubliken Kina (EUT C 350, 4.10.2014, s. 11).

6

(7)  Tillkännagivande om inledande av ett antidumpningsförfarande beträffande import av viss aluminiumfolie med ursprung i Ryssland (EUT C 354, 8.10.2014, s. 14).

7

(8)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1081 av den 3 juli 2015 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av viss aluminiumfolie med ursprung i Ryska federationen (EUT L 175, 4.7.2015, s. 14).

8

(9)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2385 av den 17 december 2015 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av viss aluminiumfolie med ursprung i Ryssland (se sidan 91 i detta nummer av EUT).

9

(10)  Vid fastställandet av prisunderskridandet på 12,2 % togs hänsyn till att importtullsatsen uppgick till 4 % under de första tre månaderna av översynsperioden och sedan ökade till 7,5 %. Tillämpning av den nu gällande importtullsatsen på 7,5 % på hela perioden skulle ha en försumbar inverkan eftersom prisunderskridandet endast skulle minska med 0,5 %.

10

(11)  Europeiska kommissionen, Generaldirektoratet för handel (DG Trade), direktorat H, Rue de la Loi/Wetstraat 170, 1040 Bruxelles/Brussel, Belgien.

11

---

| 18.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 332/91 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 332/91

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2015/2385

av den 17 december 2015

om införande av en slutgiltig antidumpningstull och om slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av viss aluminiumfolie med ursprung i Ryska federationen

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 9.4, och

av följande skäl:

A.   FÖRFARANDE

1.   Provisoriska åtgärder

| (1) | Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) införde den 4 juli 2015 en preliminär antidumpningstull på import av viss aluminiumfolie med ursprung i Ryska federationen (nedan kallat Ryssland) genom genomförandeförordning (EU) 2015/1081 (2) (nedan kallad förordningen om preliminär tull). |
| --- | --- |

(1)

Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) införde den 4 juli 2015 en preliminär antidumpningstull på import av viss aluminiumfolie med ursprung i Ryska federationen (nedan kallat Ryssland) genom genomförandeförordning (EU) 2015/1081 (2) (nedan kallad förordningen om preliminär tull).

| (2) | Förfarandet inleddes den 8 oktober 2014 till följd av ett klagomål som ingavs den 25 augusti 2014 av AFM Aluminiumfolie Merseburg GmbH, Alcomet AD, Eurofoil Luxembourg SA, Hydro Aluminium Rolled Products GmbH och Impol d.o.o. (nedan kallade klagandena) såsom företrädare för tillverkare som svarar för mer än 25 % av unionens sammanlagda tillverkning av aluminiumfolie. Klagomålet innehöll prima facie-bevisning för dumpning av den berörda produkten och för därav följande väsentlig skada som ansågs vara tillräcklig för att motivera inledandet av en undersökning. |
| --- | --- |

(2)

Förfarandet inleddes den 8 oktober 2014 till följd av ett klagomål som ingavs den 25 augusti 2014 av AFM Aluminiumfolie Merseburg GmbH, Alcomet AD, Eurofoil Luxembourg SA, Hydro Aluminium Rolled Products GmbH och Impol d.o.o. (nedan kallade klagandena) såsom företrädare för tillverkare som svarar för mer än 25 % av unionens sammanlagda tillverkning av aluminiumfolie. Klagomålet innehöll prima facie-bevisning för dumpning av den berörda produkten och för därav följande väsentlig skada som ansågs vara tillräcklig för att motivera inledandet av en undersökning.

2.   Efterföljande förfarande

| (3) | Efter det att de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för beslutet att införa en preliminär antidumpningstull hade meddelats (nedan kallat det preliminära meddelandet av uppgifter), lämnade flera berörda parter skriftliga synpunkter på de preliminära resultaten. De parter som begärde att bli hörda gavs möjlighet till detta. |
| --- | --- |

(3)

Efter det att de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för beslutet att införa en preliminär antidumpningstull hade meddelats (nedan kallat det preliminära meddelandet av uppgifter), lämnade flera berörda parter skriftliga synpunkter på de preliminära resultaten. De parter som begärde att bli hörda gavs möjlighet till detta.

| (4) | Ett ingripande från förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden begärdes av den enda exportören, Rusal-gruppen, och fem användare. Exportören hördes i närvaro av en företrädare för Ryssland den 14 oktober 2015. Diskussionerna rörde i huvudsak tillämpningen av artikel 2.9 i grundförordningen vid beräkning av exportpriset och effekten av import av aluminiumfolie för vidare förädling från Folkrepubliken Kina (nedan kallat Kina) på unionsindustrins situation. Användarna hördes den 23 oktober 2015 efter att tidsfristen för att lämna in synpunkter på det slutgiltiga meddelandet av uppgifter löpt ut. Diskussionerna rörde i huvudsak det påstådda kringgåendet av antidumpningsåtgärder på import av hushållsfolie av aluminium från Kina, effekten av import från tredjeländer på de skador unionsindustrin lidit, effekten av införandet av antidumpningsåtgärder på import av hushållsfolie av aluminium från Ryssland på användarna och möjligheten att använda det minsta importpriset som typ av åtgärd. |
| --- | --- |

(4)

Ett ingripande från förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden begärdes av den enda exportören, Rusal-gruppen, och fem användare. Exportören hördes i närvaro av en företrädare för Ryssland den 14 oktober 2015. Diskussionerna rörde i huvudsak tillämpningen av artikel 2.9 i grundförordningen vid beräkning av exportpriset och effekten av import av aluminiumfolie för vidare förädling från Folkrepubliken Kina (nedan kallat Kina) på unionsindustrins situation. Användarna hördes den 23 oktober 2015 efter att tidsfristen för att lämna in synpunkter på det slutgiltiga meddelandet av uppgifter löpt ut. Diskussionerna rörde i huvudsak det påstådda kringgåendet av antidumpningsåtgärder på import av hushållsfolie av aluminium från Kina, effekten av import från tredjeländer på de skador unionsindustrin lidit, effekten av införandet av antidumpningsåtgärder på import av hushållsfolie av aluminium från Ryssland på användarna och möjligheten att använda det minsta importpriset som typ av åtgärd.

| (5) | Dessutom begärde fem hushållsfolietillverkare den 27 oktober 2015 en konfrontativ utfrågning med klagandena. Klagandena har dock inte visat intresse för att delta i en sådan utfrågning. |
| --- | --- |

(5)

Dessutom begärde fem hushållsfolietillverkare den 27 oktober 2015 en konfrontativ utfrågning med klagandena. Klagandena har dock inte visat intresse för att delta i en sådan utfrågning.

| (6) | Kommissionen beaktade de berörda parternas muntliga och skriftliga synpunkter, och ändrade där så var lämpligt de preliminära undersökningsresultaten i enlighet med dessa. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen beaktade de berörda parternas muntliga och skriftliga synpunkter, och ändrade där så var lämpligt de preliminära undersökningsresultaten i enlighet med dessa.

| (7) | Kommissionen informerade alla parter om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att införa den slutgiltig antidumpningstull på import av viss aluminiumfolie med ursprung i Ryssland och att slutgiltigt ta ut de belopp för vilka säkerhet ställts i form av den preliminära tullen (nedan kallat det slutgiltiga meddelandet av uppgifter). Alla parter beviljades även en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter på det slutgiltiga meddelandet av uppgifter. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen informerade alla parter om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att införa den slutgiltig antidumpningstull på import av viss aluminiumfolie med ursprung i Ryssland och att slutgiltigt ta ut de belopp för vilka säkerhet ställts i form av den preliminära tullen (nedan kallat det slutgiltiga meddelandet av uppgifter). Alla parter beviljades även en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter på det slutgiltiga meddelandet av uppgifter.

| (8) | Synpunkterna från de berörda parterna övervägdes och togs i beaktande där så var lämpligt. |
| --- | --- |

(8)

Synpunkterna från de berörda parterna övervägdes och togs i beaktande där så var lämpligt.

3.   Stickprovsförfarande

| (9) | Efter det preliminära meddelandet av uppgifter sålde en av unionstillverkarna i urvalet hela sin verksamhet, inklusive utrustning, tillstånd, personalskyldigheter och befintliga kontrakt till ett nytt företag. Eftersom denna förändring ägde rum efter undersökningsperioden är den inte relevant för skadebedömningen enligt artikel 6.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(9)

Efter det preliminära meddelandet av uppgifter sålde en av unionstillverkarna i urvalet hela sin verksamhet, inklusive utrustning, tillstånd, personalskyldigheter och befintliga kontrakt till ett nytt företag. Eftersom denna förändring ägde rum efter undersökningsperioden är den inte relevant för skadebedömningen enligt artikel 6.1 i grundförordningen.

| (10) | Eftersom inga synpunkter inkommit beträffande urvalsmetoden, bekräftas de preliminära undersökningsresultaten i skälen 7–13 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(10)

Eftersom inga synpunkter inkommit beträffande urvalsmetoden, bekräftas de preliminära undersökningsresultaten i skälen 7–13 i förordningen om preliminär tull.

4.   Undersökningsperiod och skadeundersökningsperiod

| (11) | Såsom anges i skäl 19 i förordningen om preliminär tull omfattade undersökningen av dumpning och skada perioden från och med den 1 oktober 2013 till och med den 30 september 2014 (nedan kallad undersökningsperioden). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är av betydelse för fastställandet av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2011 fram till slutet av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden). |
| --- | --- |

(11)

Såsom anges i skäl 19 i förordningen om preliminär tull omfattade undersökningen av dumpning och skada perioden från och med den 1 oktober 2013 till och med den 30 september 2014 (nedan kallad undersökningsperioden). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är av betydelse för fastställandet av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2011 fram till slutet av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

| (12) | Efter det preliminära meddelandet av uppgifter hävdade ryska myndigheter att de tendenser som fastslagits i skadeanalysen inte uppfyllde kravet på objektivitet som anges i artikel 3.2 i grundförordningen eftersom undersökningsperioden också omfattade uppgifter för det sista kvartalet 2013. |
| --- | --- |

(12)

Efter det preliminära meddelandet av uppgifter hävdade ryska myndigheter att de tendenser som fastslagits i skadeanalysen inte uppfyllde kravet på objektivitet som anges i artikel 3.2 i grundförordningen eftersom undersökningsperioden också omfattade uppgifter för det sista kvartalet 2013.

| (13) | Undersökningsperioden fastställdes i enlighet med artikel 6.1 i grundförordningen. Dessutom förlitade sig kommissionen på en tillräckligt representativ tidsperiod vid undersökningen av tendenser för alla relevanta ekonomiska faktorer och förhållanden som har betydelse för industrins tillstånd eftersom man beaktade undersökningsperioden och tre fullständiga räkenskapsår före undersökningsperioden. Det finns en viss överlappning mellan undersökningsperioden och ett av åren i skadeundersökningsperioden, men detta påverkar inte kommissionens objektiva fastställande av de skador som lidits. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(13)

Undersökningsperioden fastställdes i enlighet med artikel 6.1 i grundförordningen. Dessutom förlitade sig kommissionen på en tillräckligt representativ tidsperiod vid undersökningen av tendenser för alla relevanta ekonomiska faktorer och förhållanden som har betydelse för industrins tillstånd eftersom man beaktade undersökningsperioden och tre fullständiga räkenskapsår före undersökningsperioden. Det finns en viss överlappning mellan undersökningsperioden och ett av åren i skadeundersökningsperioden, men detta påverkar inte kommissionens objektiva fastställande av de skador som lidits. Påståendet avvisades därför.

B.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

| (14) | Såsom anges i skäl 20 i förordningen om preliminär tull är den produkt som berörs aluminiumfolie med en tjocklek av minst 0,008 mm och högst 0,018 mm, utan förstärkning, valsad men inte vidare bearbetad, i rullar av en bredd av högst 650 mm och av en vikt av mer än 10 kg (nedan kallade jumborullar) med ursprung i Ryssland som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7607 11 19 (Taric-nummer 7607111910) (nedan kallad den berörda produkten). Den berörda produkten brukar kallas aluminiumfolie för hushållsändamål (nedan kallad hushållsfolie av aluminium eller hushållsfolie). |
| --- | --- |

(14)

Såsom anges i skäl 20 i förordningen om preliminär tull är den produkt som berörs aluminiumfolie med en tjocklek av minst 0,008 mm och högst 0,018 mm, utan förstärkning, valsad men inte vidare bearbetad, i rullar av en bredd av högst 650 mm och av en vikt av mer än 10 kg (nedan kallade jumborullar) med ursprung i Ryssland som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7607 11 19 (Taric-nummer 7607111910) (nedan kallad den berörda produkten). Den berörda produkten brukar kallas aluminiumfolie för hushållsändamål (nedan kallad hushållsfolie av aluminium eller hushållsfolie).

| (15) | Efter det preliminära meddelandet av uppgifter hävdade flera berörda parter att de ryska importerna inte konkurrerade med den hushållsfolie av aluminium som tillverkas av unionsindustrin, dock utan att närmare förklara påståendet eller underbygga det. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(15)

Efter det preliminära meddelandet av uppgifter hävdade flera berörda parter att de ryska importerna inte konkurrerade med den hushållsfolie av aluminium som tillverkas av unionsindustrin, dock utan att närmare förklara påståendet eller underbygga det. Påståendet avvisades därför.

| (16) | Eftersom inga andra synpunkter inkommit beträffande den berörda produkten och den likadana produkten, bekräftas slutsatserna i skälen 21–28 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(16)

Eftersom inga andra synpunkter inkommit beträffande den berörda produkten och den likadana produkten, bekräftas slutsatserna i skälen 21–28 i förordningen om preliminär tull.

C.   DUMPNING

| (17) | Närmare uppgifter om dumpningsberäkningen finns i skälen 29–52 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(17)

Närmare uppgifter om dumpningsberäkningen finns i skälen 29–52 i förordningen om preliminär tull.

| (18) | Efter det preliminära meddelandet av uppgifter bestred Rusal-gruppen de justeringar som gjorts i exportpriset enligt beskrivningen i skälen 40–42 i förordningen om preliminär tull. Rusal-gruppen hävdade att avdraget för den närstående handlarens försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst endast är befogat vid DDP-transaktioner (levererat förtullat) och inte vid DAP-transaktioner (levererat angiven plats) eller CIF-transaktioner (kostnader, försäkring och frakt). |
| --- | --- |

(18)

Efter det preliminära meddelandet av uppgifter bestred Rusal-gruppen de justeringar som gjorts i exportpriset enligt beskrivningen i skälen 40–42 i förordningen om preliminär tull. Rusal-gruppen hävdade att avdraget för den närstående handlarens försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst endast är befogat vid DDP-transaktioner (levererat förtullat) och inte vid DAP-transaktioner (levererat angiven plats) eller CIF-transaktioner (kostnader, försäkring och frakt).

| (19) | Som svar på detta påstående noteras att kommissionen utformade exportpriset i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen på grund av det befintliga förhållandet mellan tillverkarna och deras närstående handlare. Undersökningen visade att detta förhållande gäller alla typer av transaktioner oavsett handelsvillkor. Dessutom gav Rusal-gruppen inget underlag för varför den tillämpade vinstmarginalen inte skulle vara rimlig. Dessa påståenden anses därför ogrundade och bör avvisas. Vad gäller försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader, är det upp till den part som hävdar att de är för höga att uppvisa specifika bevis och beräkningar som underbygger påståendet och, särskilt, ange vilken annan justering som föreslås där detta är tillämpligt. Rusal-gruppen tillhandahöll dock inget av detta i sin framställning efter det preliminära meddelandet av uppgifter. |
| --- | --- |

(19)

Som svar på detta påstående noteras att kommissionen utformade exportpriset i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen på grund av det befintliga förhållandet mellan tillverkarna och deras närstående handlare. Undersökningen visade att detta förhållande gäller alla typer av transaktioner oavsett handelsvillkor. Dessutom gav Rusal-gruppen inget underlag för varför den tillämpade vinstmarginalen inte skulle vara rimlig. Dessa påståenden anses därför ogrundade och bör avvisas. Vad gäller försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader, är det upp till den part som hävdar att de är för höga att uppvisa specifika bevis och beräkningar som underbygger påståendet och, särskilt, ange vilken annan justering som föreslås där detta är tillämpligt. Rusal-gruppen tillhandahöll dock inget av detta i sin framställning efter det preliminära meddelandet av uppgifter.

| (20) | På grundval av ovanstående avvisades den exporterande tillverkarens påstående. |
| --- | --- |

(20)

På grundval av ovanstående avvisades den exporterande tillverkarens påstående.

| (21) | Efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter ifrågasatte Rusal-gruppen åter de justeringar som gjorts för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst enligt artikel 2.9 i grundförordningen för DAP- och CIF-transaktioner. Rusal-gruppen bestrider inte tillämpningen av artikel 2.9 när den närstående handlaren är inblandad i alla typer av transaktioner (dvs. DDP, DAP och CIF). Rusal-gruppen bestrider dock tillämpligheten i justeringarna enligt det andra och tredje stycket i artikel 2.9, särskilt för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst, när det kommer till transaktioner med CIF- och DAP-villkor. Enligt Rusal-gruppens bedömning är dessa justeringar inte tillämpliga eftersom varorna vid CIF- och DAP-villkor levereras till köparen före import. I sina synpunkter räknade Rusal-gruppen upp en rad ärenden där kommissionen tydligen inte hade gjort justeringar enligt artikel 2.9. Rusal-gruppen hävdade slutligen att kommissionen, om den står fast vid att tillämpning av artikel 2.9 kräver en automatisk justering för rimliga försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinster, bör betrakta handlaren som en integrerad avdelning hos den exporterande tillverkaren i CIF- och DAP-transaktioner och följaktligen tillämpa artikel 2.8 i grundförordningen på dessa transaktioner. |
| --- | --- |

(21)

Efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter ifrågasatte Rusal-gruppen åter de justeringar som gjorts för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst enligt artikel 2.9 i grundförordningen för DAP- och CIF-transaktioner. Rusal-gruppen bestrider inte tillämpningen av artikel 2.9 när den närstående handlaren är inblandad i alla typer av transaktioner (dvs. DDP, DAP och CIF). Rusal-gruppen bestrider dock tillämpligheten i justeringarna enligt det andra och tredje stycket i artikel 2.9, särskilt för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst, när det kommer till transaktioner med CIF- och DAP-villkor. Enligt Rusal-gruppens bedömning är dessa justeringar inte tillämpliga eftersom varorna vid CIF- och DAP-villkor levereras till köparen före import. I sina synpunkter räknade Rusal-gruppen upp en rad ärenden där kommissionen tydligen inte hade gjort justeringar enligt artikel 2.9. Rusal-gruppen hävdade slutligen att kommissionen, om den står fast vid att tillämpning av artikel 2.9 kräver en automatisk justering för rimliga försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinster, bör betrakta handlaren som en integrerad avdelning hos den exporterande tillverkaren i CIF- och DAP-transaktioner och följaktligen tillämpa artikel 2.8 i grundförordningen på dessa transaktioner.

| (22) | Kommissionen bekräftar dock att en justering för en rimlig marginal för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinster enligt det andra och tredje stycket i artikel 2.9 i Rusals fall ska tillämpas på alla typer av transaktioner. Även om leveransen av varor vid CIF-transaktioner görs före varorna övergår till fri omsättning och även om köparen bär ansvaret för tullklarering (i motsats till transaktioner enligt DDP-villkor), ändrar detta inte faktumet att försäljningen görs av den närstående handlaren som står för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader och vanligen strävar efter vinst på sina tjänster. Med tanke på att handlaren är närstående till den exporterande tillverkaren innebär artikel 2.9 i grundförordningen att handlarens uppgifter per definition är otillförlitliga och undersökningsmyndigheten bör fastställa dess försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinster enligt vad som anses rimligt. Dessutom hindrar inte artikel 2.9 i grundförordningen att justeringar görs för kostnader som uppstått före import eftersom dessa kostnader vanligen bärs av importören. Därför kan ett totalt bortseende från justeringar för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinster vid försäljning enligt CIF-villkor inte motiveras. Det faktum att det närstående företaget bara utför vissa uppgifter hindrar inte att kommissionen gör justeringar enligt artikel 2.9 i grundförordningen, utan kan återspeglas i att beloppet blir lägre för de försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader som ska dras av från det pris till vilket den berörda produkten första gången såldes vidare till en oberoende köpare. I alla händelser har den berörda part som avser att ifrågasätta omfattningen av de justeringar som gjorts på grundval av artikel 2.9 i grundförordningen en bevisbörda. Om denna part anser att justeringarna är för stora måste den tillhandahålla specifika bevis och beräkningar som underbygger påståendet. Det bör också nämnas att leveransplatsen vid DAP-försäljning ligger inom EU:s tullområde och att skillnaden i handlarens inblandning jämfört med försäljning enligt DDP-villkor därför är ännu mindre. Beträffande de övriga ärenden som Rusal-gruppen tar upp är det viktigt att för det första notera att kommissionens position följer rättspraxis från unionsdomstolarna. För det andra har kommissionen stor handlingsfrihet beträffande skyddsåtgärder för handeln och är inte bunden av tidigare bedömningar. Oavsett, är faktasituationen i de fall som Rusal-gruppen tar upp annorlunda. Slutligen, beträffande det slutliga kravet att tillämpa artikel 2.8 i grundförordningen, hänvisar kommissionen till resonemanget i detta skäl och i skäl 19 och upprepar att endast det faktum att ett förhållande finns mellan exportören och det närstående företaget är tillräckligt för att kommissionen ska betrakta de faktiska exportpriserna som otillförlitliga eftersom förekomsten av ett förhållande mellan exportören och det närstående företaget är en av flera olika orsaker till varför de faktiska exportpriserna kan anses vara otillförlitliga. |
| --- | --- |

(22)

Kommissionen bekräftar dock att en justering för en rimlig marginal för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinster enligt det andra och tredje stycket i artikel 2.9 i Rusals fall ska tillämpas på alla typer av transaktioner. Även om leveransen av varor vid CIF-transaktioner görs före varorna övergår till fri omsättning och även om köparen bär ansvaret för tullklarering (i motsats till transaktioner enligt DDP-villkor), ändrar detta inte faktumet att försäljningen görs av den närstående handlaren som står för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader och vanligen strävar efter vinst på sina tjänster. Med tanke på att handlaren är närstående till den exporterande tillverkaren innebär artikel 2.9 i grundförordningen att handlarens uppgifter per definition är otillförlitliga och undersökningsmyndigheten bör fastställa dess försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinster enligt vad som anses rimligt. Dessutom hindrar inte artikel 2.9 i grundförordningen att justeringar görs för kostnader som uppstått före import eftersom dessa kostnader vanligen bärs av importören. Därför kan ett totalt bortseende från justeringar för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinster vid försäljning enligt CIF-villkor inte motiveras. Det faktum att det närstående företaget bara utför vissa uppgifter hindrar inte att kommissionen gör justeringar enligt artikel 2.9 i grundförordningen, utan kan återspeglas i att beloppet blir lägre för de försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader som ska dras av från det pris till vilket den berörda produkten första gången såldes vidare till en oberoende köpare. I alla händelser har den berörda part som avser att ifrågasätta omfattningen av de justeringar som gjorts på grundval av artikel 2.9 i grundförordningen en bevisbörda. Om denna part anser att justeringarna är för stora måste den tillhandahålla specifika bevis och beräkningar som underbygger påståendet. Det bör också nämnas att leveransplatsen vid DAP-försäljning ligger inom EU:s tullområde och att skillnaden i handlarens inblandning jämfört med försäljning enligt DDP-villkor därför är ännu mindre. Beträffande de övriga ärenden som Rusal-gruppen tar upp är det viktigt att för det första notera att kommissionens position följer rättspraxis från unionsdomstolarna. För det andra har kommissionen stor handlingsfrihet beträffande skyddsåtgärder för handeln och är inte bunden av tidigare bedömningar. Oavsett, är faktasituationen i de fall som Rusal-gruppen tar upp annorlunda. Slutligen, beträffande det slutliga kravet att tillämpa artikel 2.8 i grundförordningen, hänvisar kommissionen till resonemanget i detta skäl och i skäl 19 och upprepar att endast det faktum att ett förhållande finns mellan exportören och det närstående företaget är tillräckligt för att kommissionen ska betrakta de faktiska exportpriserna som otillförlitliga eftersom förekomsten av ett förhållande mellan exportören och det närstående företaget är en av flera olika orsaker till varför de faktiska exportpriserna kan anses vara otillförlitliga.

| (23) | Beträffande storleken på justeringen för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader, erbjöd kommissionen, efter att synpunkter till det preliminära meddelandet av uppgifter mottagits, Rusal-gruppen möjlighet att identifiera den del av försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader som inte ansågs vara tillämpliga eller ansågs vara orimliga vid CIF- och DAP-transaktioner och att uppvisa bevis för detta i enlighet med rättspraxis. Inga bevis tillhandahölls eftersom Rusal-gruppen endast var villig att lämna information om kommissionen godkände deras juridiska tolkning av artikel 2.9 i grundförordningen. Eftersom inga synpunkter inkommit från Rusal-gruppen i denna fråga bör påståendet avvisas. |
| --- | --- |

(23)

Beträffande storleken på justeringen för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader, erbjöd kommissionen, efter att synpunkter till det preliminära meddelandet av uppgifter mottagits, Rusal-gruppen möjlighet att identifiera den del av försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader som inte ansågs vara tillämpliga eller ansågs vara orimliga vid CIF- och DAP-transaktioner och att uppvisa bevis för detta i enlighet med rättspraxis. Inga bevis tillhandahölls eftersom Rusal-gruppen endast var villig att lämna information om kommissionen godkände deras juridiska tolkning av artikel 2.9 i grundförordningen. Eftersom inga synpunkter inkommit från Rusal-gruppen i denna fråga bör påståendet avvisas.

| (24) | Eftersom inga andra synpunkter inkommit bekräftas de preliminära resultaten som anges i skälen 29–52 i förordningen om preliminär tull, och de slutgiltiga dumpningsmarginalerna, uttryckta som en procentsats av CIF-priset vid unionens gräns, före tull, förblir oförändrade:






  Företag | Slutgiltig dumpningsmarginal |
| --- | --- | --- |
| Rusal-gruppen | 34,0 % |
| Alla övriga företag | 34,0 % |

(24)

Eftersom inga andra synpunkter inkommit bekräftas de preliminära resultaten som anges i skälen 29–52 i förordningen om preliminär tull, och de slutgiltiga dumpningsmarginalerna, uttryckta som en procentsats av CIF-priset vid unionens gräns, före tull, förblir oförändrade:

Företag

Slutgiltig dumpningsmarginal

Rusal-gruppen

34,0 %

Alla övriga företag

34,0 %

D.   SKADA

1.   Definition av unionsindustrin och unionens tillverkning

| (25) | Ändringen som nämns i skäl 9 påverkar inte definitionen av unionsindustrin. |
| --- | --- |

(25)

Ändringen som nämns i skäl 9 påverkar inte definitionen av unionsindustrin.

| (26) | Eftersom inga synpunkter inkommit beträffande definitionen av unionsindustrin och unionens tillverkning bekräftas slutsatserna i skälen 53–55 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(26)

Eftersom inga synpunkter inkommit beträffande definitionen av unionsindustrin och unionens tillverkning bekräftas slutsatserna i skälen 53–55 i förordningen om preliminär tull.

2.   Förbrukning i unionen

| (27) | Eftersom inga synpunkter inkommit beträffande förbrukningen i unionen, bekräftas slutsatserna i skälen 56–60 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(27)

Eftersom inga synpunkter inkommit beträffande förbrukningen i unionen, bekräftas slutsatserna i skälen 56–60 i förordningen om preliminär tull.

3.   Import från det berörda landet

| (28) | Eftersom inga synpunkter inkommit beträffande import från det berörda landet bekräftas slutsatserna i skälen 61–70 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(28)

Eftersom inga synpunkter inkommit beträffande import från det berörda landet bekräftas slutsatserna i skälen 61–70 i förordningen om preliminär tull.

4.   Unionsindustrins ekonomiska situation

| (29) | Efter det preliminära meddelandet av uppgifter hävdade en berörd part att analysen av unionsindustrins ekonomiska situation skulle påverkas av det ömsesidiga beroendet mellan marknaderna för hushållsfolie av aluminium och aluminiumfolie för vidare förädling. Parten hävdade att det ömsesidiga beroendet mellan dessa marknader berodde på tre huvudantaganden: i) att alla unionstillverkare i urvalet kunde tillverka både hushållsfolie av aluminium och aluminiumfolie för vidare förädling i samma produktionsanläggningar och med samma utrustning, ii) att det skulle vara relativt enkelt att skifta mellan produktion av aluminiumfolie för vidare förädling och hushållsfolie av aluminium och iii) att det finns en stor priselasticitet för båda produkter. Parten hävdade slutligen att unionstillverkarna inte kunde särskilja de ekonomiska faktorer som rörde respektive produkt och att kommissionen därför borde ha tillämpat artikel 3.8 i grundförordningen och baserat sin skadebedömning på en bredare grund. |
| --- | --- |

(29)

Efter det preliminära meddelandet av uppgifter hävdade en berörd part att analysen av unionsindustrins ekonomiska situation skulle påverkas av det ömsesidiga beroendet mellan marknaderna för hushållsfolie av aluminium och aluminiumfolie för vidare förädling. Parten hävdade att det ömsesidiga beroendet mellan dessa marknader berodde på tre huvudantaganden: i) att alla unionstillverkare i urvalet kunde tillverka både hushållsfolie av aluminium och aluminiumfolie för vidare förädling i samma produktionsanläggningar och med samma utrustning, ii) att det skulle vara relativt enkelt att skifta mellan produktion av aluminiumfolie för vidare förädling och hushållsfolie av aluminium och iii) att det finns en stor priselasticitet för båda produkter. Parten hävdade slutligen att unionstillverkarna inte kunde särskilja de ekonomiska faktorer som rörde respektive produkt och att kommissionen därför borde ha tillämpat artikel 3.8 i grundförordningen och baserat sin skadebedömning på en bredare grund.

| (30) | Det måste dock observeras att aluminiumfolie för vidare förädling är en annan produkt än hushållsfolie av aluminium och att de har olika användningsområden. Som beskrivs i skäl 131 i förordningen om preliminär tull tillverkade den största unionstillverkaren av hushållsfolie av aluminium i urvalet endast hushållsfolie av aluminium. I skälet nämns även att undersökningen har visat att de unionstillverkare som tillverkade båda folietyperna inte med lätthet kunde ställa om sin tillverkning mellan de båda produkterna, eftersom det krävs en viss tillverkningsvolym i båda fallen för att tillverkningen ska vara effektiv. Dessutom framgick det av undersökningen att de unionstillverkare som ingick i urvalet uppvisade en oförändrad bild över tiden när det gäller de båda folietypernas andel av tillverkningen. De unionstillverkare som tillverkade båda folietyperna kunde skilja åt ekonomiska och finansiella uppgifter för tillverkning och försäljning av hushållsfolie av aluminium från uppgifterna för tillverkning och försäljning av aluminiumfolie för vidare förädling. Skadeanalysen i skälen 71–108 i förordningen om preliminär tull avser endast tillverkning och försäljning av hushållsfolie av aluminium i unionen, och påståendet att kommissionen borde ha tillämpat artikel 3.8 i grundförordningen avvisades därför. |
| --- | --- |

(30)

Det måste dock observeras att aluminiumfolie för vidare förädling är en annan produkt än hushållsfolie av aluminium och att de har olika användningsområden. Som beskrivs i skäl 131 i förordningen om preliminär tull tillverkade den största unionstillverkaren av hushållsfolie av aluminium i urvalet endast hushållsfolie av aluminium. I skälet nämns även att undersökningen har visat att de unionstillverkare som tillverkade båda folietyperna inte med lätthet kunde ställa om sin tillverkning mellan de båda produkterna, eftersom det krävs en viss tillverkningsvolym i båda fallen för att tillverkningen ska vara effektiv. Dessutom framgick det av undersökningen att de unionstillverkare som ingick i urvalet uppvisade en oförändrad bild över tiden när det gäller de båda folietypernas andel av tillverkningen. De unionstillverkare som tillverkade båda folietyperna kunde skilja åt ekonomiska och finansiella uppgifter för tillverkning och försäljning av hushållsfolie av aluminium från uppgifterna för tillverkning och försäljning av aluminiumfolie för vidare förädling. Skadeanalysen i skälen 71–108 i förordningen om preliminär tull avser endast tillverkning och försäljning av hushållsfolie av aluminium i unionen, och påståendet att kommissionen borde ha tillämpat artikel 3.8 i grundförordningen avvisades därför.

| (31) | Efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter ifrågasatte denna berörda part till kommissionens slutsats att artikel 3.8 i grundförordningen inte var tillämplig i detta fall. Den berörda parten upprepade sina argument i skälen 29 och 30 utan att bidra med ny information. Parten insisterade också på att kommissionen inte kunde fastslå att de flesta unionstillverkare kunde skilja åt ekonomiska och finansiella uppgifter för tillverkning av respektive folietyp, dock utan att underbygga sitt påstående. Kommissionen bekräftar därför att den inte behövde använda artikel 3.8 i grundförordningen i detta fall eftersom kontrollerade uppgifter från unionstillverkarna i urvalet gjorde det möjligt att skilja åt produkten och den likadana produkten. Eftersom synpunkterna från denna berörda part endast utgör påståenden baserade på felaktiga fakta avvisas de. |
| --- | --- |

(31)

Efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter ifrågasatte denna berörda part till kommissionens slutsats att artikel 3.8 i grundförordningen inte var tillämplig i detta fall. Den berörda parten upprepade sina argument i skälen 29 och 30 utan att bidra med ny information. Parten insisterade också på att kommissionen inte kunde fastslå att de flesta unionstillverkare kunde skilja åt ekonomiska och finansiella uppgifter för tillverkning av respektive folietyp, dock utan att underbygga sitt påstående. Kommissionen bekräftar därför att den inte behövde använda artikel 3.8 i grundförordningen i detta fall eftersom kontrollerade uppgifter från unionstillverkarna i urvalet gjorde det möjligt att skilja åt produkten och den likadana produkten. Eftersom synpunkterna från denna berörda part endast utgör påståenden baserade på felaktiga fakta avvisas de.

| (32) | Efter det preliminära meddelandet av uppgifter bad de ryska myndigheterna kommissionen att tillhandahålla de icke-konfidentiella versionerna av svaren från unionstillverkarna i urvalet och alla övriga bevis som visade på väsentlig skada. De begärde också tillgång till den metod som kommissionen använt för att bedöma den väsentliga skada som unionstillverkarna lidit. |
| --- | --- |

(32)

Efter det preliminära meddelandet av uppgifter bad de ryska myndigheterna kommissionen att tillhandahålla de icke-konfidentiella versionerna av svaren från unionstillverkarna i urvalet och alla övriga bevis som visade på väsentlig skada. De begärde också tillgång till den metod som kommissionen använt för att bedöma den väsentliga skada som unionstillverkarna lidit.

| (33) | Kommissionen erinrar om att de ryska myndigheterna, tillsammans med alla berörda parter, informerades den 25 augusti 2015 (efter att synpunkter på det preliminära meddelandet av uppgifter inkommit) om det exakta förfarande som ska följas för att få tillgång till den icke-konfidentiella akten om undersökningen. De icke-konfidentiella versionerna av svaren var tillräckligt detaljerade för att ge en rimlig förståelse av innehållet i den sekretessbelagda informationen. Övriga bevis som stöder slutsatsen att unionsindustrin lidit väsentlig skada presenteras i skäl 71–108 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(33)

Kommissionen erinrar om att de ryska myndigheterna, tillsammans med alla berörda parter, informerades den 25 augusti 2015 (efter att synpunkter på det preliminära meddelandet av uppgifter inkommit) om det exakta förfarande som ska följas för att få tillgång till den icke-konfidentiella akten om undersökningen. De icke-konfidentiella versionerna av svaren var tillräckligt detaljerade för att ge en rimlig förståelse av innehållet i den sekretessbelagda informationen. Övriga bevis som stöder slutsatsen att unionsindustrin lidit väsentlig skada presenteras i skäl 71–108 i förordningen om preliminär tull.

5.   Slutsats beträffande skada

| (34) | Efter det preliminära meddelandet av uppgifter hävdade två berörda parter att alla skadeindikatorer inte visade på en negativ tendens och att en positiv tendens i några av skadeindikatorerna skulle visa att unionsindustrin inte hade lidit väsentlig skada. De hävdade också att den otillräckliga ökningen av unionsindustrins försäljningsvolymer inte pekar på väsentlig skada eftersom detta var resultatet av otillräcklig produktionskapacitet när efterfrågan inom unionen ökade. |
| --- | --- |

(34)

Efter det preliminära meddelandet av uppgifter hävdade två berörda parter att alla skadeindikatorer inte visade på en negativ tendens och att en positiv tendens i några av skadeindikatorerna skulle visa att unionsindustrin inte hade lidit väsentlig skada. De hävdade också att den otillräckliga ökningen av unionsindustrins försäljningsvolymer inte pekar på väsentlig skada eftersom detta var resultatet av otillräcklig produktionskapacitet när efterfrågan inom unionen ökade.

| (35) | Enligt artikel 3.5 i grundförordningen baseras en slutsats om väsentlig skada på en övergripande bedömning av alla relevanta skadeindikatorer. Slutsatser utifrån vissa utvalda skadeindikatorer snedvrider analysen i detta fall. Såsom fastställs i skäl 106 i förordningen om preliminär tull ökade unionsindustrins produktionskapacitet, tillverkning och försäljning under skadeundersökningsperioden, dock mindre än förbrukningen. Trots unionsindustrins svåra ekonomiska situation försökte unionstillverkarna investera för att öka kapaciteten och därmed dra nytta av den ökade förbrukningen i unionen. Eftersom de inte kunde höja priset till en nivå där kostnaderna täcktes var förmågan att investera i kapacitetsökningar dock begränsad. Tillverkarna kunde i viss mån finansiera förlusten vid tillverkning och försäljning av hushållsfolie av aluminium genom vinst vid försäljning av andra produkter. På längre sikt är en sådan strategi, där unionsindustrin tillverkar en förlustbringande produkt, dock inte hållbar. Påståendet om att alla skadeindikatorer inte uppvisade en negativ tendens och att ingen väsentlig skada därmed hade lidits avvisades därför. |
| --- | --- |

(35)

Enligt artikel 3.5 i grundförordningen baseras en slutsats om väsentlig skada på en övergripande bedömning av alla relevanta skadeindikatorer. Slutsatser utifrån vissa utvalda skadeindikatorer snedvrider analysen i detta fall. Såsom fastställs i skäl 106 i förordningen om preliminär tull ökade unionsindustrins produktionskapacitet, tillverkning och försäljning under skadeundersökningsperioden, dock mindre än förbrukningen. Trots unionsindustrins svåra ekonomiska situation försökte unionstillverkarna investera för att öka kapaciteten och därmed dra nytta av den ökade förbrukningen i unionen. Eftersom de inte kunde höja priset till en nivå där kostnaderna täcktes var förmågan att investera i kapacitetsökningar dock begränsad. Tillverkarna kunde i viss mån finansiera förlusten vid tillverkning och försäljning av hushållsfolie av aluminium genom vinst vid försäljning av andra produkter. På längre sikt är en sådan strategi, där unionsindustrin tillverkar en förlustbringande produkt, dock inte hållbar. Påståendet om att alla skadeindikatorer inte uppvisade en negativ tendens och att ingen väsentlig skada därmed hade lidits avvisades därför.

| (36) | Efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter upprepade de ryska myndigheterna påståendet från det preliminära skedet om att det enligt klagandenas offentligt tillgängliga ekonomiska handlingar inte kunde föreligga någon väsentlig skada. |
| --- | --- |

(36)

Efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter upprepade de ryska myndigheterna påståendet från det preliminära skedet om att det enligt klagandenas offentligt tillgängliga ekonomiska handlingar inte kunde föreligga någon väsentlig skada.

| (37) | Såsom förklaras i skäl 107 i förordningen om preliminär tull tillverkade vissa av unionstillverkarna inte uteslutande hushållsfolie av aluminium, och därmed kan de offentligt tillgängliga ekonomiska handlingarna inte visa unionsindustrins faktiska situation när det gäller hushållsfolie av aluminium. Undersökningsresultaten bygger dessutom på faktiska kontrollerade uppgifter från unionsindustrin beträffande hushållsfolie av aluminium. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(37)

Såsom förklaras i skäl 107 i förordningen om preliminär tull tillverkade vissa av unionstillverkarna inte uteslutande hushållsfolie av aluminium, och därmed kan de offentligt tillgängliga ekonomiska handlingarna inte visa unionsindustrins faktiska situation när det gäller hushållsfolie av aluminium. Undersökningsresultaten bygger dessutom på faktiska kontrollerade uppgifter från unionsindustrin beträffande hushållsfolie av aluminium. Påståendet avvisades därför.

| (38) | Efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter upprepade en berörd part sitt påstående att den största delen av de relevanta faktorer och förhållanden som har betydelse för unionsindustrins tillstånd i fråga om hushållsfolie av aluminium utvecklats positivt under skadeundersökningsperioden. Parten hävdade vidare att kommissionens analys av unionsindustrins situation baseras på några få indikatorer. |
| --- | --- |

(38)

Efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter upprepade en berörd part sitt påstående att den största delen av de relevanta faktorer och förhållanden som har betydelse för unionsindustrins tillstånd i fråga om hushållsfolie av aluminium utvecklats positivt under skadeundersökningsperioden. Parten hävdade vidare att kommissionens analys av unionsindustrins situation baseras på några få indikatorer.

| (39) | Kommissionens analys av unionsindustrins situation baseras dock på helheten av de faktorer som presenteras i avsnitt D i förordningen om preliminär tull. Det faktum att vissa av skadeindikatorerna, som tillverkning, produktionskapacitet och försäljningsvolym, visade en positiv tendens under skadeundersökningsperioden underminerar inte den övergripande slutsatsen att unionsindustrin har lidit en väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen. Indikatorerna kan inte användas var för sig, utan också korrelationen mellan dem måste beaktas. Som beskrivs i skäl 106 i förordningen om preliminär tull ökade produktionsvolymen med 7 % och produktionskapaciteten med 12 % under skadeundersökningsperioden. Dessa ökningar uppvägde emellertid inte ökningen av förbrukningen, som var mycket högre, dvs. [17–28 %] under skadeundersökningsperioden. Följaktligen, även om unionsindustrins försäljningsvolym ökade med [2–10 %] under skadeundersökningsperioden på en marknad där förbrukningen ökade ännu mera, ledde den ökade försäljningsvolymen inte till en ökad marknadsandel utan tvärtom till en förlust av marknadsandel som uppgick till 8 procentenheter. Detta visar att unionsindustrin inte kunde dra nytta av den ökade förbrukningen. Även om investeringarna ökade med 47 % under skadeundersökningsperioden uppvägde detta dock inte de investeringar som behövdes för att hålla jämna steg med den ökade förbrukningen. Slutligen visade kassaflödet en positiv tendens, men förblev i absoluta termer på en låg nivå. Följaktligen bekräftar den positiva tendensen för vissa indikatorer när de analyseras tillsammans med andra faktorer en situation där unionsindustrins faktiskt har lidit skada. Påståendena i skäl 38 avvisades därför. |
| --- | --- |

(39)

Kommissionens analys av unionsindustrins situation baseras dock på helheten av de faktorer som presenteras i avsnitt D i förordningen om preliminär tull. Det faktum att vissa av skadeindikatorerna, som tillverkning, produktionskapacitet och försäljningsvolym, visade en positiv tendens under skadeundersökningsperioden underminerar inte den övergripande slutsatsen att unionsindustrin har lidit en väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen. Indikatorerna kan inte användas var för sig, utan också korrelationen mellan dem måste beaktas. Som beskrivs i skäl 106 i förordningen om preliminär tull ökade produktionsvolymen med 7 % och produktionskapaciteten med 12 % under skadeundersökningsperioden. Dessa ökningar uppvägde emellertid inte ökningen av förbrukningen, som var mycket högre, dvs. [17–28 %] under skadeundersökningsperioden. Följaktligen, även om unionsindustrins försäljningsvolym ökade med [2–10 %] under skadeundersökningsperioden på en marknad där förbrukningen ökade ännu mera, ledde den ökade försäljningsvolymen inte till en ökad marknadsandel utan tvärtom till en förlust av marknadsandel som uppgick till 8 procentenheter. Detta visar att unionsindustrin inte kunde dra nytta av den ökade förbrukningen. Även om investeringarna ökade med 47 % under skadeundersökningsperioden uppvägde detta dock inte de investeringar som behövdes för att hålla jämna steg med den ökade förbrukningen. Slutligen visade kassaflödet en positiv tendens, men förblev i absoluta termer på en låg nivå. Följaktligen bekräftar den positiva tendensen för vissa indikatorer när de analyseras tillsammans med andra faktorer en situation där unionsindustrins faktiskt har lidit skada. Påståendena i skäl 38 avvisades därför.

| (40) | Efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter hävdade fem aluminiumfolietillverkare, i samband med de åtgärder som skulle införas i form av ett minsta importpris, att försäljningspriset hos den unionstillverkare som endast tillverkar hushållsfolie av aluminium minskat efter undersökningsperioden medan aluminiumpremien ökat. Parterna hävdade också att dessa faktorer innebär högre vinst för unionstillverkaren. |
| --- | --- |

(40)

Efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter hävdade fem aluminiumfolietillverkare, i samband med de åtgärder som skulle införas i form av ett minsta importpris, att försäljningspriset hos den unionstillverkare som endast tillverkar hushållsfolie av aluminium minskat efter undersökningsperioden medan aluminiumpremien ökat. Parterna hävdade också att dessa faktorer innebär högre vinst för unionstillverkaren.

| (41) | I enlighet med artikel 6.1 i grundförordningen nåddes slutsatsen om skada utifrån kontrollerade uppgifter för skadeundersökningsperioden utan att ta hänsyn till uppgifter efter undersökningsperiodens slut och utifrån uppgifter som i sin helhet är representativa för företagen i urvalet och inte en enskild unionstillverkare. Påståendet i skäl 40 avvisades därför. |
| --- | --- |

(41)

I enlighet med artikel 6.1 i grundförordningen nåddes slutsatsen om skada utifrån kontrollerade uppgifter för skadeundersökningsperioden utan att ta hänsyn till uppgifter efter undersökningsperiodens slut och utifrån uppgifter som i sin helhet är representativa för företagen i urvalet och inte en enskild unionstillverkare. Påståendet i skäl 40 avvisades därför.

| (42) | På grundval av ovanstående och eftersom inga andra synpunkter inkommit bekräftas slutsatserna i skälen 71–108 i förordningen om preliminär tull att unionsindustrin lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen. Unionsindustrin har lidit väsentlig skada, vilket särskilt återspeglades i den negativa lönsamhet som rådde under nästan hela skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(42)

På grundval av ovanstående och eftersom inga andra synpunkter inkommit bekräftas slutsatserna i skälen 71–108 i förordningen om preliminär tull att unionsindustrin lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen. Unionsindustrin har lidit väsentlig skada, vilket särskilt återspeglades i den negativa lönsamhet som rådde under nästan hela skadeundersökningsperioden.

E.   ORSAKSSAMBAND

1.   Verkningar av den dumpade importen

| (43) | Efter det preliminära meddelandet av uppgifter upprepade vissa berörda parter de påståenden som framlagts före införandet av preliminära tullar, dvs. att den skada som unionsindustrin lidit inte orsakades av importen från Ryssland utan av andra faktorer såsom unionsindustrins oförmåga att öka sin produktionskapacitet enligt en ökad efterfrågan, import från andra tredjeländer som Turkiet och Kina samt unionsindustrins ökade tillverkning av aluminiumfolie för vidare förädling på hushållsfoliens bekostnad. |
| --- | --- |

(43)

Efter det preliminära meddelandet av uppgifter upprepade vissa berörda parter de påståenden som framlagts före införandet av preliminära tullar, dvs. att den skada som unionsindustrin lidit inte orsakades av importen från Ryssland utan av andra faktorer såsom unionsindustrins oförmåga att öka sin produktionskapacitet enligt en ökad efterfrågan, import från andra tredjeländer som Turkiet och Kina samt unionsindustrins ökade tillverkning av aluminiumfolie för vidare förädling på hushållsfoliens bekostnad.

| (44) | Den inverkan som hävdas från andra faktorer på den väsentliga skada som unionsindustrin lidit tas upp i skälen 49–97 nedan. |
| --- | --- |

(44)

Den inverkan som hävdas från andra faktorer på den väsentliga skada som unionsindustrin lidit tas upp i skälen 49–97 nedan.

| (45) | Utöver detta hävdade en part att unionsindustrins lönsamhet ökade under 2013 när de ryska importerna hade absolut högst volym, vilket påstods visa att importen från Ryssland inte påverkade unionsindustrins lönsamhet och därmed inte orsakat de väsentliga skador som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(45)

Utöver detta hävdade en part att unionsindustrins lönsamhet ökade under 2013 när de ryska importerna hade absolut högst volym, vilket påstods visa att importen från Ryssland inte påverkade unionsindustrins lönsamhet och därmed inte orsakat de väsentliga skador som unionsindustrin lidit.

| (46) | Som visas i skäl 99 i förordningen om preliminär tull fluktuerade unionsindustrins lönsamhet en aning mellan – 2,9 % och 0,2 % under skadeundersökningsperioden. År 2013 översteg unionsindustrins lönsamhet nätt och jämt nollresultat och uppgick till 0,2 %. Trots att volymen av rysk import under samma år var som högst, förblev dess marknadsandel konstant på 34 %. Denna lilla tillfälliga förbättring av unionsindustrins lönsamhet påverkade därför inte slutsatsen att unionsindustrins övergripande lönsamhet var negativ (med undantag för 2013) och stannade under vinstmålet på 5 % under hela undersökningsperioden. Den påverkade inte heller slutsatsen i skäl 116 i förordningen om preliminär tull om att det finns ett samband mellan unionsindustrins försämrade situation och de dumpade ryska importerna som hade en konstant och betydande marknadsandel. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(46)

Som visas i skäl 99 i förordningen om preliminär tull fluktuerade unionsindustrins lönsamhet en aning mellan – 2,9 % och 0,2 % under skadeundersökningsperioden. År 2013 översteg unionsindustrins lönsamhet nätt och jämt nollresultat och uppgick till 0,2 %. Trots att volymen av rysk import under samma år var som högst, förblev dess marknadsandel konstant på 34 %. Denna lilla tillfälliga förbättring av unionsindustrins lönsamhet påverkade därför inte slutsatsen att unionsindustrins övergripande lönsamhet var negativ (med undantag för 2013) och stannade under vinstmålet på 5 % under hela undersökningsperioden. Den påverkade inte heller slutsatsen i skäl 116 i förordningen om preliminär tull om att det finns ett samband mellan unionsindustrins försämrade situation och de dumpade ryska importerna som hade en konstant och betydande marknadsandel. Påståendet avvisades därför.

| (47) | Med tanke på ovanstående fastslogs sambandet mellan dumpad import och den väsentliga skada som konstaterats utifrån kombinationen av betydande importvolymer från Ryssland (34 % marknadsandel hos en tillverkare) och det stora pristrycket som dessa importer utövade på unionsmarknaden (cirka 12 % målprisunderskridande). |
| --- | --- |

(47)

Med tanke på ovanstående fastslogs sambandet mellan dumpad import och den väsentliga skada som konstaterats utifrån kombinationen av betydande importvolymer från Ryssland (34 % marknadsandel hos en tillverkare) och det stora pristrycket som dessa importer utövade på unionsmarknaden (cirka 12 % målprisunderskridande).

| (48) | Eftersom inga andra synpunkter har lämnats rörande den dumpade importen bekräftades slutsatserna i skälen 110–116 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(48)

Eftersom inga andra synpunkter har lämnats rörande den dumpade importen bekräftades slutsatserna i skälen 110–116 i förordningen om preliminär tull.

2.   Verkningar av andra faktorer

2.1   Verkningar av import från övriga tredjeländer

| (49) | Efter det preliminära meddelandet av uppgifter fick kommissionen kännedom om att den totala importen i tabell 11 i förordningen om preliminär tull felaktigt även innehöll importen från Ryssland. Nedanstående tabell ersätter tabell 11 i förordningen om preliminär tull:

  Tabell 1


  Verkningar av import från övriga tredjeländer











  Land | | 2011 | 2012 | 2013 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kina | Volym
  (i ton) | [2 843–3 205] | [967–1 378] | [1 137–1 603] | [1 222–1 699] |
| Index


  (2011 = 100) | 100 | [34–43] | [40–50] | [43–53] |
| Marknadsandel
  (%) | 4 | 1 | 1 | 2 |
| Genomsnittligt pris
  (euro per ton) | 2 251 | 2 417 | 2 306 | 2 131 |
| Index


  (2011 = 100) | 100 | 107 | 102 | 95 |
| Turkiet | Volym
  (i ton) | [5 120–6 100] | [8 090–10 553] | [11 213–14 213] | [11 520–14 579] |
| Index


  (2011 = 100) | 100 | [158–173] | [219–233] | [225–239] |
| Marknadsandel
  (%) | 7 | 11 | 13 | 13 |
| Genomsnittligt pris
  (euro per ton) | 2 950 | 2 743 | 2 710 | 2 571 |
| Index


  (2011 = 100) | 100 | 93 | 92 | 87 |
| Övriga tredjeländer | Volym
  (i ton) | [3 100–3 750] | [279–750] | [1 891–3 000] | [3 162–4 313] |
| Index


  (2011 = 100) | 100 | [9–20] | [61–80] | [102–115] |
| Marknadsandel
  (%) | 4 | 1 | 2 | 4 |
| Genomsnittligt pris
  (euro per ton) | 2 878 | 2 830 | 2 687 | 2 406 |
| Index


  (2011 = 100) | 100 | 98 | 93 | 84 |
| Total import (utan Ryssland) | Volym
  (i ton) | [10 677–10 761] | [9 037–9 902] | [14 855–16 831] | [15 226–17 491] |
| Index


  (2011 = 100) | 100 | [85–92] | [138–158] | [141–164] |
| Marknadsandel
  (%) | 16 | 13 | 17 | 19 |
| Genomsnittligt pris
  (euro per ton) | 2 750 | 2 712 | 2 669 | 2 505 |
| Index


  (2011 = 100) | 100 | 99 | 97 | 91 |
| Källa: Eurostat och svar på frågeformuläret. |

(49)

Efter det preliminära meddelandet av uppgifter fick kommissionen kännedom om att den totala importen i tabell 11 i förordningen om preliminär tull felaktigt även innehöll importen från Ryssland. Nedanstående tabell ersätter tabell 11 i förordningen om preliminär tull:

Tabell 1

Verkningar av import från övriga tredjeländer

Land

2011

2012

2013

Undersökningsperioden

Kina

Volym

(i ton)

[2 843–3 205]

[967–1 378]

[1 137–1 603]

[1 222–1 699]

Index

(2011 = 100)

100

[34–43]

[40–50]

[43–53]

Marknadsandel

(%)

4

1

1

2

Genomsnittligt pris

(euro per ton)

2 251

2 417

2 306

2 131

Index

(2011 = 100)

100

107

102

95

Turkiet

Volym

(i ton)

[5 120–6 100]

[8 090–10 553]

[11 213–14 213]

[11 520–14 579]

Index

(2011 = 100)

100

[158–173]

[219–233]

[225–239]

Marknadsandel

(%)

7

11

13

13

Genomsnittligt pris

(euro per ton)

2 950

2 743

2 710

2 571

Index

(2011 = 100)

100

93

92

87

Övriga tredjeländer

Volym

(i ton)

[3 100–3 750]

[279–750]

[1 891–3 000]

[3 162–4 313]

Index

(2011 = 100)

100

[9–20]

[61–80]

[102–115]

Marknadsandel

(%)

4

1

2

4

Genomsnittligt pris

(euro per ton)

2 878

2 830

2 687

2 406

Index

(2011 = 100)

100

98

93

84

Total import (utan Ryssland)

Volym

(i ton)

[10 677–10 761]

[9 037–9 902]

[14 855–16 831]

[15 226–17 491]

Index

(2011 = 100)

100

[85–92]

[138–158]

[141–164]

Marknadsandel

(%)

16

13

17

19

Genomsnittligt pris

(euro per ton)

2 750

2 712

2 669

2 505

Index

(2011 = 100)

100

99

97

91

Källa: Eurostat och svar på frågeformuläret.

| (50) | En berörd part hävdade att kommissionen inte kunde separera och urskilja skadeverkningarna av import från Kina och Turkiet, medan en annan berörd part hävdade att kommissionen underskattade inverkan av import från tredjeländer på unionsindustrins situation. |
| --- | --- |

(50)

En berörd part hävdade att kommissionen inte kunde separera och urskilja skadeverkningarna av import från Kina och Turkiet, medan en annan berörd part hävdade att kommissionen underskattade inverkan av import från tredjeländer på unionsindustrins situation.

| (51) | Vad gäller importen från Kina framkom det efter det preliminära meddelandet av uppgifter att små korrigeringar behövde göras på grund av ett skrivfel i underpriset på importer från Kina som angavs i skäl 118 i förordningen om preliminär tull. Efter korrigeringen konstaterades det att genomsnittspriset på den totala importvolymen från Kina till unionen under undersökningsperioden underskred unionsindustrins priser med 10,2 % i stället för 13 % som angavs i skäl 118 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(51)

Vad gäller importen från Kina framkom det efter det preliminära meddelandet av uppgifter att små korrigeringar behövde göras på grund av ett skrivfel i underpriset på importer från Kina som angavs i skäl 118 i förordningen om preliminär tull. Efter korrigeringen konstaterades det att genomsnittspriset på den totala importvolymen från Kina till unionen under undersökningsperioden underskred unionsindustrins priser med 10,2 % i stället för 13 % som angavs i skäl 118 i förordningen om preliminär tull.

| (52) | Dessutom, som beskrivs i skäl 118 i förordningen om preliminär tull, minskade importvolymerna från Kina med [47–57 %], med en motsvarande minskning av marknadsandelen från 4 % till 2 %, under skadeundersökningsperioden medan priserna på dessa importer underskred unionsindustrins priser med 10,2 %. På denna grundval drog kommissionen slutsatsen i skäl 121 i förordningen om preliminär tull att importen från Kina delvis kan ha bidragit till den skada som unionsindustrin lidit utan att detta för den sakens skull brutit orsakssambandet mellan den dumpade importen från Ryssland och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit. Eftersom den kinesiska importens marknadsandel var låg och visade på en minskande tendens under skadeundersökningsperioden kunde denna import inte ha utövat ett betydande pristryck på unionstillverkarna som hindrade dem från att öka priserna till lönsamma nivåer. Slutsatsen att importen från Kina inte brutit orsakssambandet mellan den dumpade importen från Ryssland och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit enligt skäl 121 i förordningen om preliminär tull bekräftas därmed. |
| --- | --- |

(52)

Dessutom, som beskrivs i skäl 118 i förordningen om preliminär tull, minskade importvolymerna från Kina med [47–57 %], med en motsvarande minskning av marknadsandelen från 4 % till 2 %, under skadeundersökningsperioden medan priserna på dessa importer underskred unionsindustrins priser med 10,2 %. På denna grundval drog kommissionen slutsatsen i skäl 121 i förordningen om preliminär tull att importen från Kina delvis kan ha bidragit till den skada som unionsindustrin lidit utan att detta för den sakens skull brutit orsakssambandet mellan den dumpade importen från Ryssland och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit. Eftersom den kinesiska importens marknadsandel var låg och visade på en minskande tendens under skadeundersökningsperioden kunde denna import inte ha utövat ett betydande pristryck på unionstillverkarna som hindrade dem från att öka priserna till lönsamma nivåer. Slutsatsen att importen från Kina inte brutit orsakssambandet mellan den dumpade importen från Ryssland och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit enligt skäl 121 i förordningen om preliminär tull bekräftas därmed.

| (53) | Vad gäller import från Turkiet, som beskrivs i skäl 119 i förordningen om preliminär tull, sågs en ökande tendens som under skadeundersökningsperioden nådde en marknadsandel på 13 % tack vare en ökad efterfrågan på unionsmarknaden som unionstillverkarna inte kunde mätta, enligt beskrivningen i skäl 35. Priserna på den turkiska importen minskade med 13 % under skadeundersökningsperioden, men låg dock på ungefär samma nivå som unionsindustrins priser och väsentligt över den ryska importen prisnivå. Trots att den turkiska importens marknadsandel såg en positiv tendens kunde den, med tanke på att dess prisnivå påminde om unionsindustrins priser (ibland till och med högre), inte ha utövat ett betydande pristryck på unionstillverkarna som hindrade dem från att öka priserna till lönsamma nivåer. Slutsatsen att importen från Turkiet inte brutit orsakssambandet mellan den dumpade importen från Ryssland och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit bekräftas därmed. |
| --- | --- |

(53)

Vad gäller import från Turkiet, som beskrivs i skäl 119 i förordningen om preliminär tull, sågs en ökande tendens som under skadeundersökningsperioden nådde en marknadsandel på 13 % tack vare en ökad efterfrågan på unionsmarknaden som unionstillverkarna inte kunde mätta, enligt beskrivningen i skäl 35. Priserna på den turkiska importen minskade med 13 % under skadeundersökningsperioden, men låg dock på ungefär samma nivå som unionsindustrins priser och väsentligt över den ryska importen prisnivå. Trots att den turkiska importens marknadsandel såg en positiv tendens kunde den, med tanke på att dess prisnivå påminde om unionsindustrins priser (ibland till och med högre), inte ha utövat ett betydande pristryck på unionstillverkarna som hindrade dem från att öka priserna till lönsamma nivåer. Slutsatsen att importen från Turkiet inte brutit orsakssambandet mellan den dumpade importen från Ryssland och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit bekräftas därmed.

| (54) | Efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter upprepade en berörd part sitt påstående från det preliminära skedet om att kommissionen inte kunde separera och urskilja skadeverkningarna av importen från Turkiet. Parten hävdade även att den ökade importvolymen från Turkiet skadade unionsindustrins marknadsandel och kapacitetsutnyttjande vilket därmed påstods bryta orsakssambandet mellan importen från Ryssland och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(54)

Efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter upprepade en berörd part sitt påstående från det preliminära skedet om att kommissionen inte kunde separera och urskilja skadeverkningarna av importen från Turkiet. Parten hävdade även att den ökade importvolymen från Turkiet skadade unionsindustrins marknadsandel och kapacitetsutnyttjande vilket därmed påstods bryta orsakssambandet mellan importen från Ryssland och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit.

| (55) | Det stämmer att den turkiska importens marknadsandel ökade under skadeundersökningsperioden medan unionsindustrins marknadsandel minskade. Den turkiska importen representerade en marknadsandel på 13 % under undersökningsperioden medan den ryska importens marknadsandel uppgick till 34 %. Dessutom låg de turkiska priserna på samma nivå som unionsindustrins priser, medan den ryska importen underskred unionsindustrins priser med [3–7 %]. Dessutom är det inte hållbart för en förlustbringande industri som tillverkningen av hushållsfolie av aluminium att kontinuerligt öka sin försäljningsvolym medan den samtidigt ådrar sig förluster. Industrin måste öka sina priser över nollresultatnivå innan den kan öka försäljningsvolymen ännu mera. Detta var dock inte möjligt på grund av det pristryck som utövades av de betydande volymerna dumpad import från Ryssland. Påståendet att importen från Turkiet bröt orsakssambandet mellan importen från Ryssland och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit avvisades därmed. |
| --- | --- |

(55)

Det stämmer att den turkiska importens marknadsandel ökade under skadeundersökningsperioden medan unionsindustrins marknadsandel minskade. Den turkiska importen representerade en marknadsandel på 13 % under undersökningsperioden medan den ryska importens marknadsandel uppgick till 34 %. Dessutom låg de turkiska priserna på samma nivå som unionsindustrins priser, medan den ryska importen underskred unionsindustrins priser med [3–7 %]. Dessutom är det inte hållbart för en förlustbringande industri som tillverkningen av hushållsfolie av aluminium att kontinuerligt öka sin försäljningsvolym medan den samtidigt ådrar sig förluster. Industrin måste öka sina priser över nollresultatnivå innan den kan öka försäljningsvolymen ännu mera. Detta var dock inte möjligt på grund av det pristryck som utövades av de betydande volymerna dumpad import från Ryssland. Påståendet att importen från Turkiet bröt orsakssambandet mellan importen från Ryssland och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit avvisades därmed.

| (56) | Det påstods vidare att de turkiska importpriserna är högre än de ryska importpriserna eftersom de turkiska tillverkarna är specialiserade och koncentrerar exporten till unionsmarknaden för tunnare folie mellan 0,008–0,009 mm, vilket den ryska tillverkaren inte exporterar till unionsmarknaden. Detta påstående underbyggdes inte av bevisning och avvisades därför. |
| --- | --- |

(56)

Det påstods vidare att de turkiska importpriserna är högre än de ryska importpriserna eftersom de turkiska tillverkarna är specialiserade och koncentrerar exporten till unionsmarknaden för tunnare folie mellan 0,008–0,009 mm, vilket den ryska tillverkaren inte exporterar till unionsmarknaden. Detta påstående underbyggdes inte av bevisning och avvisades därför.

| (57) | Vad gäller importen från återstående tredjeländer, minskade volymen mellan 2011 och 2013 med [20–39 %] och ökade sedan med [2–15 %] i slutet av undersökningsperioden. Som beskrivs i skäl 120 i förordningen om preliminär tull minskade den totala marknadsandelen för denna import från 4 % under 2011 till ca 2 % under 2013, varefter den ökade till 4 % till slutet av undersökningsperioden. I samma skäl i förordningen om preliminär tull angavs att deras priser var lägre än unionsindustrins försäljningspriser med undantag för 2012, men högre än priserna på importen från Ryssland under hela skadeundersökningsperioden. Importen från övriga tredjeländer kunde därmed inte ha utövat ett betydande pristryck på unionstillverkarna som hindrade dem från att öka priserna till lönsamma nivåer. Slutsatsen att importen från övriga tredjeländer inte bröt orsakssambandet mellan den dumpade importen från Ryssland och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit bekräftas därmed. |
| --- | --- |

(57)

Vad gäller importen från återstående tredjeländer, minskade volymen mellan 2011 och 2013 med [20–39 %] och ökade sedan med [2–15 %] i slutet av undersökningsperioden. Som beskrivs i skäl 120 i förordningen om preliminär tull minskade den totala marknadsandelen för denna import från 4 % under 2011 till ca 2 % under 2013, varefter den ökade till 4 % till slutet av undersökningsperioden. I samma skäl i förordningen om preliminär tull angavs att deras priser var lägre än unionsindustrins försäljningspriser med undantag för 2012, men högre än priserna på importen från Ryssland under hela skadeundersökningsperioden. Importen från övriga tredjeländer kunde därmed inte ha utövat ett betydande pristryck på unionstillverkarna som hindrade dem från att öka priserna till lönsamma nivåer. Slutsatsen att importen från övriga tredjeländer inte bröt orsakssambandet mellan den dumpade importen från Ryssland och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit bekräftas därmed.

| (58) | Eftersom inga andra synpunkter inkommit beträffande orsakssamband bekräftades därmed slutsatserna i skälen 117–122 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(58)

Eftersom inga andra synpunkter inkommit beträffande orsakssamband bekräftades därmed slutsatserna i skälen 117–122 i förordningen om preliminär tull.

2.2   Utvecklingen av förbrukningen i unionen

| (59) | Efter det preliminära meddelandet av uppgifter hävdade två berörda parter att unionsindustrin inte kunde möta den ökade efterfrågan trots investeringarna i ökad produktionskapacitet, vilket påstods ligga bakom den väsentliga skada som lidits. |
| --- | --- |

(59)

Efter det preliminära meddelandet av uppgifter hävdade två berörda parter att unionsindustrin inte kunde möta den ökade efterfrågan trots investeringarna i ökad produktionskapacitet, vilket påstods ligga bakom den väsentliga skada som lidits.

| (60) | För det första förklarade inte parten hur en ökad förbrukning i unionen som sådan kan ha påverkat unionsindustrin negativt och därmed brutit orsakssambandet mellan den dumpade importen från Ryssland och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit. Tvärtom kunde unionsindustrin under normala konkurrensförhållanden, dvs. i frånvaro av dumpad import, rimligtvis ha förväntats dra nytta av en ökad förbrukning. |
| --- | --- |

(60)

För det första förklarade inte parten hur en ökad förbrukning i unionen som sådan kan ha påverkat unionsindustrin negativt och därmed brutit orsakssambandet mellan den dumpade importen från Ryssland och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit. Tvärtom kunde unionsindustrin under normala konkurrensförhållanden, dvs. i frånvaro av dumpad import, rimligtvis ha förväntats dra nytta av en ökad förbrukning.

| (61) | För det andra ökade den ryska importens marknadsandel med 5 procentenheter medan unionstillverkarna förlorade 8 procentenheter av sin marknadsandel, dvs. den minskade från 55 % till 47 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(61)

För det andra ökade den ryska importens marknadsandel med 5 procentenheter medan unionstillverkarna förlorade 8 procentenheter av sin marknadsandel, dvs. den minskade från 55 % till 47 % under skadeundersökningsperioden.

| (62) | Dessutom, som beskrivs i skäl 78 i förordningen om preliminär tull, försökte unionstillverkarna öka produktionskapaciteten men begränsades på grund av den svåra ekonomiska situationen. Den relativt låga investeringsnivån orsakades av unionsindustrins svåra ekonomiska situation, som i sin tur orsakades av dumpad import. Dessutom, även om unionsindustrins produktionskapacitet ökade en aning under skadeundersökningsperioden, minskade kapacitetsutnyttjandet på grund av det låga priset på dumpad import från Ryssland. Ytterligare ökade unionsindustrins produktionsvolym en aning medan dess marknadsandel minskade kontinuerligt under hela skadeundersökningsperioden. Detta kan därför inte anses vara en orsak till den väsentliga skada som unionsindustrin har lidit. Dessa påståenden avvisades därför. |
| --- | --- |

(62)

Dessutom, som beskrivs i skäl 78 i förordningen om preliminär tull, försökte unionstillverkarna öka produktionskapaciteten men begränsades på grund av den svåra ekonomiska situationen. Den relativt låga investeringsnivån orsakades av unionsindustrins svåra ekonomiska situation, som i sin tur orsakades av dumpad import. Dessutom, även om unionsindustrins produktionskapacitet ökade en aning under skadeundersökningsperioden, minskade kapacitetsutnyttjandet på grund av det låga priset på dumpad import från Ryssland. Ytterligare ökade unionsindustrins produktionsvolym en aning medan dess marknadsandel minskade kontinuerligt under hela skadeundersökningsperioden. Detta kan därför inte anses vara en orsak till den väsentliga skada som unionsindustrin har lidit. Dessa påståenden avvisades därför.

| (63) | Eftersom inga andra synpunkter inkommit i denna fråga bekräftades slutsatserna i skäl 123–125 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(63)

Eftersom inga andra synpunkter inkommit i denna fråga bekräftades slutsatserna i skäl 123–125 i förordningen om preliminär tull.

2.3   Unionsindustrins exportresultat

| (64) | Eftersom inga andra synpunkter inkommit beträffande inverkan av unionsindustrins exportresultat bekräftades slutsatserna i skälen 126–128. |
| --- | --- |

(64)

Eftersom inga andra synpunkter inkommit beträffande inverkan av unionsindustrins exportresultat bekräftades slutsatserna i skälen 126–128.

2.4   Unionsindustrins verksamhet på marknaden för aluminiumfolie för vidare förädling

| (65) | Efter det preliminära meddelandet av uppgifter hävdade en part att kommissionen inte hade beaktat aluminiumfolie för vidare förädling som en övrig faktor. Parten upprepade sitt påstående att vissa unionstillverkare valde att sin öka tillverkning och försäljning av den mera lukrativa aluminiumfolien för vidare förädling på bekostnad av tillverkningen av hushållsfolie av aluminium. Parten hävdade också att kommissionen inte hade beaktat inverkan av tillverkning och försäljning av aluminiumfolie för vidare förädling och dess ekonomiska situation på unionsindustrins övergripande ekonomiska situation för hushållsfolie av aluminium. Detta påstående upprepades efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter utan någon ny information. |
| --- | --- |

(65)

Efter det preliminära meddelandet av uppgifter hävdade en part att kommissionen inte hade beaktat aluminiumfolie för vidare förädling som en övrig faktor. Parten upprepade sitt påstående att vissa unionstillverkare valde att sin öka tillverkning och försäljning av den mera lukrativa aluminiumfolien för vidare förädling på bekostnad av tillverkningen av hushållsfolie av aluminium. Parten hävdade också att kommissionen inte hade beaktat inverkan av tillverkning och försäljning av aluminiumfolie för vidare förädling och dess ekonomiska situation på unionsindustrins övergripande ekonomiska situation för hushållsfolie av aluminium. Detta påstående upprepades efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter utan någon ny information.

| (66) | Som beskrivs i skäl 81 i förordningen om preliminär tull tillverkade flera unionstillverkare båda folietyperna, medan den största tillverkaren av hushållsfolie av aluminium i urvalet endast tillverkade aluminiumfolie för vidare förädling under undersökningsperioden. Dessutom framgick det av undersökningen att de unionstillverkare som ingick i urvalet uppvisade en oförändrad bild över tiden när det gäller de båda folietypernas andel av tillverkningen och därmed drogs slutsatsen att unionsindustrin inte skiftade över till tillverkning av aluminiumfolie för vidare förädling på bekostnad av hushållsfolie av aluminium. Oavsett skulle ett sådant skifte om det hade skett snarare varit en reaktion på den dumpade importen från Ryssland, som kontinuerligt utövade ett betydande pristryck på hushållsfolie av aluminium och förhindrade att unionstillverkarna ökade priserna till lönsamma nivåer. Undersökningen visade dessutom att lönsamhetstendensen för den berörda produkten är jämförbar i alla företag i urvalet, oberoende hur stor andel respektive folie de hade i sin totala tillverkning. Påståendet som beskrivs i skäl 65 avvisas därför. |
| --- | --- |

(66)

Som beskrivs i skäl 81 i förordningen om preliminär tull tillverkade flera unionstillverkare båda folietyperna, medan den största tillverkaren av hushållsfolie av aluminium i urvalet endast tillverkade aluminiumfolie för vidare förädling under undersökningsperioden. Dessutom framgick det av undersökningen att de unionstillverkare som ingick i urvalet uppvisade en oförändrad bild över tiden när det gäller de båda folietypernas andel av tillverkningen och därmed drogs slutsatsen att unionsindustrin inte skiftade över till tillverkning av aluminiumfolie för vidare förädling på bekostnad av hushållsfolie av aluminium. Oavsett skulle ett sådant skifte om det hade skett snarare varit en reaktion på den dumpade importen från Ryssland, som kontinuerligt utövade ett betydande pristryck på hushållsfolie av aluminium och förhindrade att unionstillverkarna ökade priserna till lönsamma nivåer. Undersökningen visade dessutom att lönsamhetstendensen för den berörda produkten är jämförbar i alla företag i urvalet, oberoende hur stor andel respektive folie de hade i sin totala tillverkning. Påståendet som beskrivs i skäl 65 avvisas därför.

| (67) | Eftersom inga andra synpunkter inkommit i denna fråga bekräftas härmed slutsatserna i skäl 129–132 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(67)

Eftersom inga andra synpunkter inkommit i denna fråga bekräftas härmed slutsatserna i skäl 129–132 i förordningen om preliminär tull.

2.5   Råvarukostnader

| (68) | Efter det preliminära meddelandet av uppgifter ifrågasatte de ryska myndigheterna kommissionens slutsats att prisutvecklingen för aluminium på London Metal Exchange (LME) inte hade någon inverkan på det faktum att priserna på den ryska importen underskred unionsindustrins försäljningspriser och utövade ett pristryck på unionsmarknaden, vilket medförde att unionsindustrin inte kunde höja sina försäljningspriser till en nivå som var tillräcklig för att täcka produktionskostnaderna. |
| --- | --- |

(68)

Efter det preliminära meddelandet av uppgifter ifrågasatte de ryska myndigheterna kommissionens slutsats att prisutvecklingen för aluminium på London Metal Exchange (LME) inte hade någon inverkan på det faktum att priserna på den ryska importen underskred unionsindustrins försäljningspriser och utövade ett pristryck på unionsmarknaden, vilket medförde att unionsindustrin inte kunde höja sina försäljningspriser till en nivå som var tillräcklig för att täcka produktionskostnaderna.

| (69) | Som beskrivs i skäl 136 i förordningen om preliminär tull framgick det av undersökningen att både unionsindustrin och de ryska exporterande tillverkarna hade likvärdiga kostnader för sin anskaffning av råvara för tillverkningen av hushållsfolie av aluminium, eftersom marknadspriserna på aluminium är direkt kopplade till LME-priset både i Ryssland och på unionsmarknaden. Dessutom, även om unionsindustrins försäljningspriser och priserna på den ryska importen av hushållsfolie av aluminium minskade till följd av prisutvecklingen för aluminium på LME fastställdes det i undersökningen att priserna för den ryska importen av hushållsfolie av aluminium konstant låg på en lägre nivå än unionsindustrins priser under skadeundersökningsperioden och underskred dem mellan 3 % och 7 % under undersökningsperioden. Unionsindustrins försäljningspriser för hushållsfolie av aluminium räckte dessutom inte till för att täcka tillverkningskostnaden trots att tillverkningskostnaden per enhet minskade. Detta berodde på det pristryck som utövades av dumpad import i betydande volymer som underskred unionsindustrins försäljningspriser, vilket ledde till att unionsindustrin inte kunde öka sina försäljningspriser och därmed hindrade dem från att dra nytta av de minskade råvarukostnaderna. |
| --- | --- |

(69)

Som beskrivs i skäl 136 i förordningen om preliminär tull framgick det av undersökningen att både unionsindustrin och de ryska exporterande tillverkarna hade likvärdiga kostnader för sin anskaffning av råvara för tillverkningen av hushållsfolie av aluminium, eftersom marknadspriserna på aluminium är direkt kopplade till LME-priset både i Ryssland och på unionsmarknaden. Dessutom, även om unionsindustrins försäljningspriser och priserna på den ryska importen av hushållsfolie av aluminium minskade till följd av prisutvecklingen för aluminium på LME fastställdes det i undersökningen att priserna för den ryska importen av hushållsfolie av aluminium konstant låg på en lägre nivå än unionsindustrins priser under skadeundersökningsperioden och underskred dem mellan 3 % och 7 % under undersökningsperioden. Unionsindustrins försäljningspriser för hushållsfolie av aluminium räckte dessutom inte till för att täcka tillverkningskostnaden trots att tillverkningskostnaden per enhet minskade. Detta berodde på det pristryck som utövades av dumpad import i betydande volymer som underskred unionsindustrins försäljningspriser, vilket ledde till att unionsindustrin inte kunde öka sina försäljningspriser och därmed hindrade dem från att dra nytta av de minskade råvarukostnaderna.

| (70) | Efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter upprepade ryska myndigheter sitt påstående att pristrycket på unionsmarknaden utövades av aluminiumpriserna på LME snarare än import av hushållsfolie av aluminium från Ryssland, dock utan att framlägga nya bevis för detta. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(70)

Efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter upprepade ryska myndigheter sitt påstående att pristrycket på unionsmarknaden utövades av aluminiumpriserna på LME snarare än import av hushållsfolie av aluminium från Ryssland, dock utan att framlägga nya bevis för detta. Påståendet avvisades därför.

| (71) | Eftersom inga andra synpunkter inkommit i denna fråga bekräftas härmed slutsatserna i skälen 133–136 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(71)

Eftersom inga andra synpunkter inkommit i denna fråga bekräftas härmed slutsatserna i skälen 133–136 i förordningen om preliminär tull.

2.6   Samlade verkningar av andra faktorer

| (72) | Efter det preliminära meddelandet av uppgifter hävdade en berörd part att kommissionen inte tillhandahöll någon bedömning av samlade verkningar av alla övriga faktorer, dock utan att specificera juridisk grund för påståendet eller beskriva hur, utifrån faktaunderlaget i detta ärende, detta kunde ha lett till att skadeverkningarna hänfördes till andra faktorer än dumpad import från Ryssland. |
| --- | --- |

(72)

Efter det preliminära meddelandet av uppgifter hävdade en berörd part att kommissionen inte tillhandahöll någon bedömning av samlade verkningar av alla övriga faktorer, dock utan att specificera juridisk grund för påståendet eller beskriva hur, utifrån faktaunderlaget i detta ärende, detta kunde ha lett till att skadeverkningarna hänfördes till andra faktorer än dumpad import från Ryssland.

| (73) | För det första måste inte kommissionen enligt grundförordningen bedöma de samlade verkningarna av andra faktorer när den analyserar effekterna av dessa faktorer. För det andra kunde kommissionen i det aktuella fallet enskilt urskilja och separera verkningarna av alla övriga kända faktorer på unionsindustrins situation från skadeverkningarna av dumpad import från Ryssland. Kommissionen kunde därför dra slutsatsen att de skador som hänfördes till dumpad import från Ryssland faktiskt orsakades av dessa importer och inte av andra faktorer. Kommissionen har därmed fullgjort sin skyldighet att inte hänföra skador som orsakats av andra faktorer till dumpad import från Ryssland. Därför behövs ingen samlad analys av alla kända faktorer. Oavsett framlade denna berörda part inga bevis för varför kommissionen i detta ärende felaktigt skulle ha hänfört skador orsakade av andra faktorer till dumpad import från Ryssland. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(73)

För det första måste inte kommissionen enligt grundförordningen bedöma de samlade verkningarna av andra faktorer när den analyserar effekterna av dessa faktorer. För det andra kunde kommissionen i det aktuella fallet enskilt urskilja och separera verkningarna av alla övriga kända faktorer på unionsindustrins situation från skadeverkningarna av dumpad import från Ryssland. Kommissionen kunde därför dra slutsatsen att de skador som hänfördes till dumpad import från Ryssland faktiskt orsakades av dessa importer och inte av andra faktorer. Kommissionen har därmed fullgjort sin skyldighet att inte hänföra skador som orsakats av andra faktorer till dumpad import från Ryssland. Därför behövs ingen samlad analys av alla kända faktorer. Oavsett framlade denna berörda part inga bevis för varför kommissionen i detta ärende felaktigt skulle ha hänfört skador orsakade av andra faktorer till dumpad import från Ryssland. Påståendet avvisades därför.

2.7   Påstått kringgående av antidumpningsåtgärderna mot import av hushållsfolie av aluminium från Kina

| (74) | Efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter hävdade den ryska exporterande tillverkaren och flera hushållsfolietillverkare för första gången att de gällande antidumpningsåtgärderna på hushållsfolie av aluminium från Kina kringgås via en lite modifierad form tack vare vilken de kan registreras i Eurostat som aluminiumfolie för vidare förädling med KN-numret 7607 11 19. Dessutom hävdade dessa parter att aluminiumfolien med en tjocklek från 0,007 mm till 0,2 mm i den kinesiska statistikdatabasen är hushållsfolie av aluminium som kringgåtts med två nummer: 7607 11 90 och 7607 11 20. Volymen av den import där åtgärderna påstods ha kringgåtts uppskattades därför till cirka 30 000 ton per år, vilket ansågs orsaka skada för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(74)

Efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter hävdade den ryska exporterande tillverkaren och flera hushållsfolietillverkare för första gången att de gällande antidumpningsåtgärderna på hushållsfolie av aluminium från Kina kringgås via en lite modifierad form tack vare vilken de kan registreras i Eurostat som aluminiumfolie för vidare förädling med KN-numret 7607 11 19. Dessutom hävdade dessa parter att aluminiumfolien med en tjocklek från 0,007 mm till 0,2 mm i den kinesiska statistikdatabasen är hushållsfolie av aluminium som kringgåtts med två nummer: 7607 11 90 och 7607 11 20. Volymen av den import där åtgärderna påstods ha kringgåtts uppskattades därför till cirka 30 000 ton per år, vilket ansågs orsaka skada för unionsindustrin.

| (75) | Det erinras om att kommissionen år 2012 initierade en undersökning beträffande eventuellt kringgående av antidumpningsåtgärder om import av viss aluminiumfolie med ursprung i Folkrepubliken Kina genom import av viss icke-glödgad aluminiumfolie i rullar vars bredd överskrider 650 mm med ursprung i Folkrepubliken Kina (3), infört genom rådets förordning (EG) nr 925/2009 (4). Den 2 juli 2013 avslutade kommissionen dock undersökningen (5) utan att utöka antidumpningsåtgärderna på import av viss aluminiumfolie med ursprung i Kina till import av viss icke-glödgad aluminiumfolie i rullar vars bredd överskrider 650 mm med ursprung i Kina eftersom begäran dragits tillbaka av anmälarna. |
| --- | --- |

(75)

Det erinras om att kommissionen år 2012 initierade en undersökning beträffande eventuellt kringgående av antidumpningsåtgärder om import av viss aluminiumfolie med ursprung i Folkrepubliken Kina genom import av viss icke-glödgad aluminiumfolie i rullar vars bredd överskrider 650 mm med ursprung i Folkrepubliken Kina (3), infört genom rådets förordning (EG) nr 925/2009 (4). Den 2 juli 2013 avslutade kommissionen dock undersökningen (5) utan att utöka antidumpningsåtgärderna på import av viss aluminiumfolie med ursprung i Kina till import av viss icke-glödgad aluminiumfolie i rullar vars bredd överskrider 650 mm med ursprung i Kina eftersom begäran dragits tillbaka av anmälarna.

| (76) | Det aktuella förfarandet omfattade inte påstådda kringgåenden. Oavsett, har kommissionen analyserat importen av hushållsfolie av aluminium och aluminiumfolie för vidare förädling med ursprung i Kina utifrån statistik från Goodwill China Business Information Ltd och Eurostat. |
| --- | --- |

(76)

Det aktuella förfarandet omfattade inte påstådda kringgåenden. Oavsett, har kommissionen analyserat importen av hushållsfolie av aluminium och aluminiumfolie för vidare förädling med ursprung i Kina utifrån statistik från Goodwill China Business Information Ltd och Eurostat.

| (77) | Den kinesiska exporten av aluminiumfolie via de två nummer som nämndes av de berörda parterna i den kinesiska statistiken visas i tabellen nedan:

  Tabell 2


  Export av hushållsfolie av aluminium och aluminiumfolie för vidare förädling från Kina till unionsmarknaden











  ton | KN-kod | 2011 | 2012 | 2013 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volym | 7607 11 90 | 18 786 | 17 177 | 22 444 | 24 760 |
| Volym | 7607 11 20 | 4 730 | 3 915 | 6 826 | 8 172 |
| Volym | Totalt | 23 515 | 21 091 | 29 270 | 32 932 |
| Källa: Goodwill China Business Information Ltd. |

(77)

Den kinesiska exporten av aluminiumfolie via de två nummer som nämndes av de berörda parterna i den kinesiska statistiken visas i tabellen nedan:

Tabell 2

Export av hushållsfolie av aluminium och aluminiumfolie för vidare förädling från Kina till unionsmarknaden

ton

KN-kod

2011

2012

2013

Undersökningsperioden

Volym

7607 11 90

18 786

17 177

22 444

24 760

Volym

7607 11 20

4 730

3 915

6 826

8 172

Volym

Totalt

23 515

21 091

29 270

32 932

Källa: Goodwill China Business Information Ltd.

| (78) | Det bör noteras att de kinesiska numren i ovanstående tabell inte är vikta särskilt för hushållsfolie av aluminium och att även aluminiumfolie för vidare förädling omfattas av dessa nummer. De berörda parterna antog helt enkelt att den totala volymen som exporteras via dessa två nummer är hushållsfolie av aluminium där åtgärderna har kringgåtts och missat faktumet att även exporten av riktig aluminiumfolie för vidare förädling rapporteras i dessa nummer. |
| --- | --- |

(78)

Det bör noteras att de kinesiska numren i ovanstående tabell inte är vikta särskilt för hushållsfolie av aluminium och att även aluminiumfolie för vidare förädling omfattas av dessa nummer. De berörda parterna antog helt enkelt att den totala volymen som exporteras via dessa två nummer är hushållsfolie av aluminium där åtgärderna har kringgåtts och missat faktumet att även exporten av riktig aluminiumfolie för vidare förädling rapporteras i dessa nummer.

| (79) | Det noteras vidare att KN-numret 7607 11 19 i Eurostat delas upp i två olika nummer, en för hushållsfolie av aluminium (7607111910) och en för aluminiumfolie för vidare förädling (7607111990). Den totala importen av aluminiumfolie för vidare förädling från Kina under skadeundersökningsperioden visas i tabellen nedan:

  Tabell 3


  Import av aluminiumfolie för vidare förädling från Kina










  ton | 2011 | 2012 | 2013 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volym | 25 506 | 20 996 | 28 135 | 36 464 |
| Källa: Eurostat. |

(79)

Det noteras vidare att KN-numret 7607 11 19 i Eurostat delas upp i två olika nummer, en för hushållsfolie av aluminium (7607111910) och en för aluminiumfolie för vidare förädling (7607111990). Den totala importen av aluminiumfolie för vidare förädling från Kina under skadeundersökningsperioden visas i tabellen nedan:

Tabell 3

Import av aluminiumfolie för vidare förädling från Kina

ton

2011

2012

2013

Undersökningsperioden

Volym

25 506

20 996

28 135

36 464

Källa: Eurostat.

| (80) | På grundval av ovanstående, trots att det inte kan uteslutas att en del av den importerade volymen som deklarerats som aluminiumfolie för vidare förädling faktiskt är hushållsfolie av aluminium där åtgärderna har kringgåtts, överdrev de berörda parterna klart volymen av den hushållsfolie av aluminium där åtgärderna påstods ha kringgåtts eftersom den totala volymen import av aluminiumfolie för vidare förädling från Kina under skadeundersökningsperioden var lägre än den volym av hushållsfolie av aluminium där åtgärderna påstods ha kringgåtts (dvs. 30 000 ton), med undantag för undersökningsperioden. Det är inte möjligt, varken utifrån informationen som parterna lämnat in eller informationen som kommissionen samlat in, att skilja åt den hushållsfolie av aluminium där åtgärderna påstås ha kringgåtts från riktig aluminiumfolie för vidare förädling i numren och kommissionen kan därför inte bedöma volymen – om någon – av hushållsfolie av aluminium där åtgärderna kringgåtts. |
| --- | --- |

(80)

På grundval av ovanstående, trots att det inte kan uteslutas att en del av den importerade volymen som deklarerats som aluminiumfolie för vidare förädling faktiskt är hushållsfolie av aluminium där åtgärderna har kringgåtts, överdrev de berörda parterna klart volymen av den hushållsfolie av aluminium där åtgärderna påstods ha kringgåtts eftersom den totala volymen import av aluminiumfolie för vidare förädling från Kina under skadeundersökningsperioden var lägre än den volym av hushållsfolie av aluminium där åtgärderna påstods ha kringgåtts (dvs. 30 000 ton), med undantag för undersökningsperioden. Det är inte möjligt, varken utifrån informationen som parterna lämnat in eller informationen som kommissionen samlat in, att skilja åt den hushållsfolie av aluminium där åtgärderna påstås ha kringgåtts från riktig aluminiumfolie för vidare förädling i numren och kommissionen kan därför inte bedöma volymen – om någon – av hushållsfolie av aluminium där åtgärderna kringgåtts.

| (81) | Eftersom parterna inte framlade några andra bevis som underbygger påståendet drogs slutsatsen att de volymer där åtgärderna påstås ha kringgåtts, om några, inte varit sådana att de brutit orsakssambandet mellan den dumpade importen från Ryssland och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(81)

Eftersom parterna inte framlade några andra bevis som underbygger påståendet drogs slutsatsen att de volymer där åtgärderna påstås ha kringgåtts, om några, inte varit sådana att de brutit orsakssambandet mellan den dumpade importen från Ryssland och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit.

2.8   Övriga argument

| (82) | De ryska myndigheterna hävdade att kommissionen inte har beaktat den allmänna tendensen i de sjunkande världsmarknadspriserna för hushållsfolie av aluminium. |
| --- | --- |

(82)

De ryska myndigheterna hävdade att kommissionen inte har beaktat den allmänna tendensen i de sjunkande världsmarknadspriserna för hushållsfolie av aluminium.

| (83) | Så som beskrivs i skälen 67, 91 och 118–120 i förordningen om preliminär tull minskade unionspriserna liksom importpriserna från Ryssland, Turkiet, Kina och andra tredjeländer under skadeundersökningsperioden. Priserna på import från Ryssland var dock kontinuerligt lägre än unionsindustrins försäljningspriser och underskred dem med [3–7 %] till betydande volymer. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(83)

Så som beskrivs i skälen 67, 91 och 118–120 i förordningen om preliminär tull minskade unionspriserna liksom importpriserna från Ryssland, Turkiet, Kina och andra tredjeländer under skadeundersökningsperioden. Priserna på import från Ryssland var dock kontinuerligt lägre än unionsindustrins försäljningspriser och underskred dem med [3–7 %] till betydande volymer. Påståendet avvisades därför.

| (84) | En annan berörd part hävdade att unionsindustrins lönsamhet inte ökade på grund av den utökade produktionskapaciteten och de ökade investeringarna. |
| --- | --- |

(84)

En annan berörd part hävdade att unionsindustrins lönsamhet inte ökade på grund av den utökade produktionskapaciteten och de ökade investeringarna.

| (85) | Tillverkningen av hushållsfolie av aluminium är maskinintensiv. För att unionsindustrin ska kunna öka produktionskapaciteten behövs därför maskininvesteringar. Ur bokföringsperspektiv är dock effekten av avskrivningar för maskinerna på den totala tillverkningskostnaden begränsad, mellan 3 % och 5 %, och kan följaktligen inte ha en betydande effekt på unionsindustrins lönsamhet. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(85)

Tillverkningen av hushållsfolie av aluminium är maskinintensiv. För att unionsindustrin ska kunna öka produktionskapaciteten behövs därför maskininvesteringar. Ur bokföringsperspektiv är dock effekten av avskrivningar för maskinerna på den totala tillverkningskostnaden begränsad, mellan 3 % och 5 %, och kan följaktligen inte ha en betydande effekt på unionsindustrins lönsamhet. Påståendet avvisades därför.

| (86) | Efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter hävdade de ryska myndigheterna utan underliggande bevis att statistiken från Ryssland endast visar genomsnittskvaliteten för hushållsfolie av aluminium, vilket är en produkt med lägre pris, medan statistiken för unionen och övriga stora tredjeländer visar en blandning av hushållsfolie av aluminium och annan, dyrare folie. |
| --- | --- |

(86)

Efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter hävdade de ryska myndigheterna utan underliggande bevis att statistiken från Ryssland endast visar genomsnittskvaliteten för hushållsfolie av aluminium, vilket är en produkt med lägre pris, medan statistiken för unionen och övriga stora tredjeländer visar en blandning av hushållsfolie av aluminium och annan, dyrare folie.

| (87) | Undersökningen har inte avslöjat några sådana skillnader i kvalitet mellan den hushållsfolie av aluminium som tillverkas av unionstillverkarna och den som importeras från Ryssland. De hushållsfolietillverkare som köper hushållsfolie av aluminium från unionstillverkare, från Ryssland och andra tredjelandstillverkare, särskilt Turkiet, har inte hävdat kvalitetsskillnader mellan hushållsfolie av aluminium från olika källor under undersökningen. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(87)

Undersökningen har inte avslöjat några sådana skillnader i kvalitet mellan den hushållsfolie av aluminium som tillverkas av unionstillverkarna och den som importeras från Ryssland. De hushållsfolietillverkare som köper hushållsfolie av aluminium från unionstillverkare, från Ryssland och andra tredjelandstillverkare, särskilt Turkiet, har inte hävdat kvalitetsskillnader mellan hushållsfolie av aluminium från olika källor under undersökningen. Påståendet avvisades därför.

| (88) | Efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter hävdade en berörd part också att kommissionen inom ramen för det aktuella förfarandet inte hade beaktat faktumet att fyra av de sex unionstillverkarna i urvalet hade hävdat att skadlig dumpning av aluminiumfolie för vidare förädling med ursprung i Kina förekommer. |
| --- | --- |

(88)

Efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter hävdade en berörd part också att kommissionen inom ramen för det aktuella förfarandet inte hade beaktat faktumet att fyra av de sex unionstillverkarna i urvalet hade hävdat att skadlig dumpning av aluminiumfolie för vidare förädling med ursprung i Kina förekommer.

| (89) | Det stämmer att kommissionen den 12 december 2014 inledde ett antidumpningsförfarande beträffande import av viss aluminiumfolie med ursprung i Kina (6) som utgörs av aluminiumfolie för vidare förädling. Som beskrivs i skäl 30 är aluminiumfolie för vidare förädling och hushållsfolie av aluminium två olika produkter som säljs på två olika marknader. Skadan som unionsindustrin lidit av tillverkning och försäljning av aluminiumfolie för vidare förädling, om någon, speglas inte i situationen för industrin som tillverkar hushållsfolie av aluminium. Undersökningen av import av aluminiumfolie för vidare förädling från Kina avslutades dessutom av kommissionen utan åtgärder (7). Den avslutade undersökningen ledde inte till några slutsatser från kommissionen om huruvida unionsindustrin lidit skada av import av aluminiumfolie för vidare förädling från Kina. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(89)

Det stämmer att kommissionen den 12 december 2014 inledde ett antidumpningsförfarande beträffande import av viss aluminiumfolie med ursprung i Kina (6) som utgörs av aluminiumfolie för vidare förädling. Som beskrivs i skäl 30 är aluminiumfolie för vidare förädling och hushållsfolie av aluminium två olika produkter som säljs på två olika marknader. Skadan som unionsindustrin lidit av tillverkning och försäljning av aluminiumfolie för vidare förädling, om någon, speglas inte i situationen för industrin som tillverkar hushållsfolie av aluminium. Undersökningen av import av aluminiumfolie för vidare förädling från Kina avslutades dessutom av kommissionen utan åtgärder (7). Den avslutade undersökningen ledde inte till några slutsatser från kommissionen om huruvida unionsindustrin lidit skada av import av aluminiumfolie för vidare förädling från Kina. Påståendet avvisades därför.

| (90) | Efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter hävdade fem hushållsfolietillverkare att rysk hushållsfolie av aluminium endast konkurrerar marginellt med den hushållsfolie av aluminium som tillverkas av unionstillverkarna i urvalet. Det hävdades vidare att rysk hushållsfolie av aluminium konkurrerar med hushållsfolie av aluminium importerad från Turkiet och Kina. |
| --- | --- |

(90)

Efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter hävdade fem hushållsfolietillverkare att rysk hushållsfolie av aluminium endast konkurrerar marginellt med den hushållsfolie av aluminium som tillverkas av unionstillverkarna i urvalet. Det hävdades vidare att rysk hushållsfolie av aluminium konkurrerar med hushållsfolie av aluminium importerad från Turkiet och Kina.

| (91) | Detta påstående underbyggdes inte genom bevis och avvisades därför. |
| --- | --- |

(91)

Detta påstående underbyggdes inte genom bevis och avvisades därför.

| (92) | Hushållsfolietillverkarna hävdade dessutom att majoriteten av unionstillverkarna i urvalet allmänt inte säljer hushållsfolie av aluminium till hushållsfolietillverkare eftersom det inte rör sig om hushållsfolie av aluminium för tillverkning av konsumentrullar, utan aluminiumfolie för vidare förädling som säljs till överpris för närmare 3 000 euro per ton. |
| --- | --- |

(92)

Hushållsfolietillverkarna hävdade dessutom att majoriteten av unionstillverkarna i urvalet allmänt inte säljer hushållsfolie av aluminium till hushållsfolietillverkare eftersom det inte rör sig om hushållsfolie av aluminium för tillverkning av konsumentrullar, utan aluminiumfolie för vidare förädling som säljs till överpris för närmare 3 000 euro per ton.

| (93) | Detta påstående överensstämmer inte med verkligheten. För det första ska det noteras att, liksom anges i tabell 7 i förordningen om preliminär tull, unionsindustrins genomsnittliga försäljningspris under undersökningsperioden var 2 597 euro per ton och inte 3 000 euro som påståtts. Undersökningen bekräftade dessutom att alla unionstillverkare i urvalet sålde hushållsfolie av aluminium till hushållsfolietillverkare. De fyra hushållsfolietillverkare som samarbetade i undersökningen och besvarade frågeformuläret köpte hushållsfolie av aluminium från unionstillverkare. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(93)

Detta påstående överensstämmer inte med verkligheten. För det första ska det noteras att, liksom anges i tabell 7 i förordningen om preliminär tull, unionsindustrins genomsnittliga försäljningspris under undersökningsperioden var 2 597 euro per ton och inte 3 000 euro som påståtts. Undersökningen bekräftade dessutom att alla unionstillverkare i urvalet sålde hushållsfolie av aluminium till hushållsfolietillverkare. De fyra hushållsfolietillverkare som samarbetade i undersökningen och besvarade frågeformuläret köpte hushållsfolie av aluminium från unionstillverkare. Påståendet avvisades därför.

| (94) | De fem hushållsfolietillverkarna hävdade också att den unionstillverkare i urvalet som bara tillverkade hushållsfolie av aluminium faktiskt har orsakat väsentlig skada för övriga unionstillverkare i urvalet eftersom dennes försäljningspriser underskred priserna hos övriga unionstillverkare i urvalet. Det hävdades också att eftersom unionsindustrins lönsamhet beräknats på unionstillverkarna i urvalet, dvs. inte omfattar hela unionsindustrin, borde kommissionen också begränsa analysen av marknadsandelar till företagen i urvalet i stället för hela unionsindustrin. |
| --- | --- |

(94)

De fem hushållsfolietillverkarna hävdade också att den unionstillverkare i urvalet som bara tillverkade hushållsfolie av aluminium faktiskt har orsakat väsentlig skada för övriga unionstillverkare i urvalet eftersom dennes försäljningspriser underskred priserna hos övriga unionstillverkare i urvalet. Det hävdades också att eftersom unionsindustrins lönsamhet beräknats på unionstillverkarna i urvalet, dvs. inte omfattar hela unionsindustrin, borde kommissionen också begränsa analysen av marknadsandelar till företagen i urvalet i stället för hela unionsindustrin.

| (95) | Under skadeundersökningsperioden var försäljningspriserna hos den unionstillverkare i urvalet som endast tillverkar hushållsfolie av aluminium i linje med unionsindustrins genomsnittspriser och var under vissa år ännu högre. Det är därför ett faktafel att hävda att denna unionstillverkares priser underskred priserna hos övriga unionstillverkare i urvalet. |
| --- | --- |

(95)

Under skadeundersökningsperioden var försäljningspriserna hos den unionstillverkare i urvalet som endast tillverkar hushållsfolie av aluminium i linje med unionsindustrins genomsnittspriser och var under vissa år ännu högre. Det är därför ett faktafel att hävda att denna unionstillverkares priser underskred priserna hos övriga unionstillverkare i urvalet.

| (96) | Vad gäller påståendets andra del, erinrar kommissionen om att skadeanalysen utförs på unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen enligt definitionen i skäl 53 i förordningen om preliminär tull. Dessutom, så som beskrivs i skäl 9 i förordningen om preliminär tull, gjordes urvalet på grund av det stora antalet unionstillverkare i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. Urvalet bestod av sex företag som representerade över 70 % av unionens totala tillverkning. Inga kommentarer beträffande urvalet ut inkom inom tidsfristen och urvalet ansågs därför vara representativt för unionsindustrin. På grund av att ett urval tillämpades, som beskrivs i skäl 73 i förordningen om preliminär tull, skilde kommissionen dessutom mellan makro- och mikroindikatorer. En förteckning över dessa indikatorer finns i skäl 74 och 75 i förordningen om preliminär tull. Därav följer att lönsamhet är en mikroindikator som därmed beräknas utifrån uppgifter från unionstillverkarna i urvalet, medan marknadsandel är en makroindikator och därmed beräknas för hela unionsindustrin. Båda metoder kan användas av kommissionen för att dra slutsatser som är giltiga för hela unionsindustrin. |
| --- | --- |

(96)

Vad gäller påståendets andra del, erinrar kommissionen om att skadeanalysen utförs på unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen enligt definitionen i skäl 53 i förordningen om preliminär tull. Dessutom, så som beskrivs i skäl 9 i förordningen om preliminär tull, gjordes urvalet på grund av det stora antalet unionstillverkare i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. Urvalet bestod av sex företag som representerade över 70 % av unionens totala tillverkning. Inga kommentarer beträffande urvalet ut inkom inom tidsfristen och urvalet ansågs därför vara representativt för unionsindustrin. På grund av att ett urval tillämpades, som beskrivs i skäl 73 i förordningen om preliminär tull, skilde kommissionen dessutom mellan makro- och mikroindikatorer. En förteckning över dessa indikatorer finns i skäl 74 och 75 i förordningen om preliminär tull. Därav följer att lönsamhet är en mikroindikator som därmed beräknas utifrån uppgifter från unionstillverkarna i urvalet, medan marknadsandel är en makroindikator och därmed beräknas för hela unionsindustrin. Båda metoder kan användas av kommissionen för att dra slutsatser som är giltiga för hela unionsindustrin.

| (97) | Påståendena i skäl 94 avvisades därför. |
| --- | --- |

(97)

Påståendena i skäl 94 avvisades därför.

3.   Slutsats om orsakssamband

| (98) | Inga av de berörda parternas argument har visat att inverkan av andra faktorer än dumpad import från Ryssland är av sådan art att den kan upphäva orsakssambandet mellan den dumpade importen och den konstaterade väsentliga skadan. Mot bakgrund av det som anges ovan dras slutsatsen att dumpad import från Ryssland har orsakat unionsindustrin väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(98)

Inga av de berörda parternas argument har visat att inverkan av andra faktorer än dumpad import från Ryssland är av sådan art att den kan upphäva orsakssambandet mellan den dumpade importen och den konstaterade väsentliga skadan. Mot bakgrund av det som anges ovan dras slutsatsen att dumpad import från Ryssland har orsakat unionsindustrin väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen.

| (99) | Därmed bekräftas härmed slutsatserna i skälen 137–141 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(99)

Därmed bekräftas härmed slutsatserna i skälen 137–141 i förordningen om preliminär tull.

F.   UNIONENS INTRESSE

1.   Unionsindustrins intresse

| (100) | Efter det preliminära meddelandet av uppgifter hävdade de ryska myndigheterna att ett införande av åtgärder på import från Ryssland skulle leda till en ökad import av hushållsfolie av aluminium från andra tredjeländer, särskilt Turkiet och Kina, och att ett införande av antidumpningsåtgärder beträffande import från Ryssland inte ligger i unionsindustrins intresse. |
| --- | --- |

(100)

Efter det preliminära meddelandet av uppgifter hävdade de ryska myndigheterna att ett införande av åtgärder på import från Ryssland skulle leda till en ökad import av hushållsfolie av aluminium från andra tredjeländer, särskilt Turkiet och Kina, och att ett införande av antidumpningsåtgärder beträffande import från Ryssland inte ligger i unionsindustrins intresse.

| (101) | Som anges i skäl 147 i förordningen om preliminär tull ska antidumpningsåtgärder återställa lika konkurrensvillkor på unionsmarknaden så att unionsindustrin kan konkurrera till rimliga priser på unionsmarknaden med import från andra tredjeländer, inklusive Ryssland, Kina och Turkiet. Det faktum att andra tredjeländer ökar sin import är som sådant inte en indikation på att unionsindustrin inte kommer att kunna dra nytta av de införda antidumpningsåtgärderna. Unionsindustrin förväntas öka sina försäljningsvolymer och marknadsandelar samt höja försäljningspriserna till lönsamma nivåer. |
| --- | --- |

(101)

Som anges i skäl 147 i förordningen om preliminär tull ska antidumpningsåtgärder återställa lika konkurrensvillkor på unionsmarknaden så att unionsindustrin kan konkurrera till rimliga priser på unionsmarknaden med import från andra tredjeländer, inklusive Ryssland, Kina och Turkiet. Det faktum att andra tredjeländer ökar sin import är som sådant inte en indikation på att unionsindustrin inte kommer att kunna dra nytta av de införda antidumpningsåtgärderna. Unionsindustrin förväntas öka sina försäljningsvolymer och marknadsandelar samt höja försäljningspriserna till lönsamma nivåer.

| (102) | De antidumpningsåtgärder som finns mot Kina bör säkerställa att kinesisk import släpps ut på unionsmarknaden till rimliga priser, medan turkiska prisnivåer redan under skadeundersökningsperioden låg på samma nivå som unionsindustrins försäljningspriser och inte utövade pristryck på marknaden. |
| --- | --- |

(102)

De antidumpningsåtgärder som finns mot Kina bör säkerställa att kinesisk import släpps ut på unionsmarknaden till rimliga priser, medan turkiska prisnivåer redan under skadeundersökningsperioden låg på samma nivå som unionsindustrins försäljningspriser och inte utövade pristryck på marknaden.

| (103) | Kommissionen anser att detta argument inte motbevisar antagandet som fastslås enligt artikel 21 i grundförordningen till fördel för införandet av åtgärder och behovet att eliminera snedvridningen orsakad av dumpad import från Ryssland och återställa lika konkurrensvillkor. |
| --- | --- |

(103)

Kommissionen anser att detta argument inte motbevisar antagandet som fastslås enligt artikel 21 i grundförordningen till fördel för införandet av åtgärder och behovet att eliminera snedvridningen orsakad av dumpad import från Ryssland och återställa lika konkurrensvillkor.

| (104) | Dessa påståenden avvisades därför. |
| --- | --- |

(104)

Dessa påståenden avvisades därför.

| (105) | Eftersom inga andra synpunkter inkommit beträffande unionsindustrins intresse bekräftades slutsatserna i skäl 149 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(105)

Eftersom inga andra synpunkter inkommit beträffande unionsindustrins intresse bekräftades slutsatserna i skäl 149 i förordningen om preliminär tull.

2.   Importörernas och handlarnas intresse

| (106) | Eftersom inga synpunkter inkommit beträffande icke-närstående importörers och handlares intresse bekräftas slutsatserna i skäl 150 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(106)

Eftersom inga synpunkter inkommit beträffande icke-närstående importörers och handlares intresse bekräftas slutsatserna i skäl 150 i förordningen om preliminär tull.

3.   Användarnas intresse

| (107) | Efter det preliminära meddelandet av uppgifter och det slutgiltiga meddelandet av uppgifter upprepade flera användare (hushållsfolietillverkare som tillverkar så kallade konsumentrullar) de påståenden som framlades före införandet av provisoriska åtgärder, dock utan att framlägga nya bevis. |
| --- | --- |

(107)

Efter det preliminära meddelandet av uppgifter och det slutgiltiga meddelandet av uppgifter upprepade flera användare (hushållsfolietillverkare som tillverkar så kallade konsumentrullar) de påståenden som framlades före införandet av provisoriska åtgärder, dock utan att framlägga nya bevis.

| (108) | En hushållsfolietillverkare hävdade särskilt att antidumpningstullar kommer att påverka lönsamheten väsentligt eftersom man inte kommer att kunna överföra tullkostnaden på användarna. |
| --- | --- |

(108)

En hushållsfolietillverkare hävdade särskilt att antidumpningstullar kommer att påverka lönsamheten väsentligt eftersom man inte kommer att kunna överföra tullkostnaden på användarna.

| (109) | Det fanns inget som styrkte detta påstående. Dessutom visade undersökningen på grundval av siffror från denna hushållsfolietillverkare att tillverkaren fortsättningsvis kommer att vara lönsam trots att tullkostnaderna inte kan överföras till användarna. |
| --- | --- |

(109)

Det fanns inget som styrkte detta påstående. Dessutom visade undersökningen på grundval av siffror från denna hushållsfolietillverkare att tillverkaren fortsättningsvis kommer att vara lönsam trots att tullkostnaderna inte kan överföras till användarna.

| (110) | Undersökningen visade ytterligare att det pålägg som hushållsfolietillverkarna lade till inköpspriset på hushållsfolie av aluminium kan variera väsentligt, mellan 5 % och 70 %, beroende på hushållsfolietillverkarens försäljningsstrategi. Såsom anges i skäl 154 i förordningen om preliminär tull representerade verksamheten hos de hushållsfolietillverkare som importerar hushållsfolie av aluminium från Ryssland mindre än en sjättedel till högst en fjärdedel av deras totala verksamhet. Ytterligare, så som anges i skäl 155 i förordningen om preliminär tull, var alla samarbetsvilliga företag sammantaget lönsamma. |
| --- | --- |

(110)

Undersökningen visade ytterligare att det pålägg som hushållsfolietillverkarna lade till inköpspriset på hushållsfolie av aluminium kan variera väsentligt, mellan 5 % och 70 %, beroende på hushållsfolietillverkarens försäljningsstrategi. Såsom anges i skäl 154 i förordningen om preliminär tull representerade verksamheten hos de hushållsfolietillverkare som importerar hushållsfolie av aluminium från Ryssland mindre än en sjättedel till högst en fjärdedel av deras totala verksamhet. Ytterligare, så som anges i skäl 155 i förordningen om preliminär tull, var alla samarbetsvilliga företag sammantaget lönsamma.

| (111) | Efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter hävdade en part att hushållsfolietillverkarna inte lägger något pålägg till inköpspriset och att det tillägg på 5 % till 70 % på inköpspriset som kommissionen fastslog i skäl 110 inte speglar hushållsfolietillverkarnas verksamhet och deras lönsamhet. |
| --- | --- |

(111)

Efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter hävdade en part att hushållsfolietillverkarna inte lägger något pålägg till inköpspriset och att det tillägg på 5 % till 70 % på inköpspriset som kommissionen fastslog i skäl 110 inte speglar hushållsfolietillverkarnas verksamhet och deras lönsamhet.

| (112) | Det erinras om att hushållsfolietillverkarnas verksamhet består av att rulla om aluminiumfolien från jumborullar till mindre rullar för konsumenter. Hushållsfolietillverkarna ändrar inte aluminiumfoliens kemiska egenskaper. Det pålägg som skäl 110 hänvisar till beräknades genom att jämföra inköpspriset för aluminiumfolie i jumborullar med försäljningspriset för aluminiumfolie i konsumentrullar hos samarbetsvilliga hushållsfolietillverkare. Hushållsfolietillverkarna ådrar sig kostnader under ompaketeringen. Dock är dessa kostnader låga eftersom den stora kostnaden utgörs av kostnaden för aluminiumfolie, som står för ungefär 80 % av den totala tillverkningskostnaden. Försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader varierar väsentligt mellan olika hushållsfolietillverkare beroende på tillverkarens försäljningsstrategi. Det är därför korrekt att pålägget inte anger företagets verksamhet och lönsamhet, utan visar att försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader väsentligt påverkar hushållsfolietillverkarnas lönsamhet. |
| --- | --- |

(112)

Det erinras om att hushållsfolietillverkarnas verksamhet består av att rulla om aluminiumfolien från jumborullar till mindre rullar för konsumenter. Hushållsfolietillverkarna ändrar inte aluminiumfoliens kemiska egenskaper. Det pålägg som skäl 110 hänvisar till beräknades genom att jämföra inköpspriset för aluminiumfolie i jumborullar med försäljningspriset för aluminiumfolie i konsumentrullar hos samarbetsvilliga hushållsfolietillverkare. Hushållsfolietillverkarna ådrar sig kostnader under ompaketeringen. Dock är dessa kostnader låga eftersom den stora kostnaden utgörs av kostnaden för aluminiumfolie, som står för ungefär 80 % av den totala tillverkningskostnaden. Försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader varierar väsentligt mellan olika hushållsfolietillverkare beroende på tillverkarens försäljningsstrategi. Det är därför korrekt att pålägget inte anger företagets verksamhet och lönsamhet, utan visar att försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader väsentligt påverkar hushållsfolietillverkarnas lönsamhet.

| (113) | Det hävdades också att kommissionen vid analysen av hushållsfolietillverkarindustrins situation inte beaktade importen av produkter i senare led, dvs. konsumentrullar från andra tredjeländer som Turkiet, Norge, Schweiz, Indien och Malaysia, som ersatte den minskade importen av hushållsfolie av aluminium från Kina. Parten framlade dock inga bevis för inverkan av denna import på hushållsfolietillverkarindustrins situation. |
| --- | --- |

(113)

Det hävdades också att kommissionen vid analysen av hushållsfolietillverkarindustrins situation inte beaktade importen av produkter i senare led, dvs. konsumentrullar från andra tredjeländer som Turkiet, Norge, Schweiz, Indien och Malaysia, som ersatte den minskade importen av hushållsfolie av aluminium från Kina. Parten framlade dock inga bevis för inverkan av denna import på hushållsfolietillverkarindustrins situation.

| (114) | Som beskrivs i skäl 162 i förordningen om preliminär tull infördes antidumpningsåtgärder på import av konsumentrullar från Kina under 2013, vilket har gjort att industrin i senare led sluppit dumpad import som vållar väsentlig skada. I tabellen nedan visas utvecklingen av importen av konsumentrullar efter införandet av antidumpningsåtgärder på import av konsumentrullar från Kina för de länder som parten tog upp:

  Tabell 4


  Importvolymer för konsumentrullar (i ton) | 2013 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- |
| Kina | 4 317,60 | 3 776,10 |
| | | |
| Indien | 672,70 | 847,10 |
| Malaysia | 605,30 | 752,10 |
| Norge | 2 866,20 | 324,60 |
| Schweiz | 22,00 | 30,50 |
| Turkiet | 2 059,80 | 2 498,80 |
| Totalt | 6 226,0 | 4 453,10 |
| Källa: Eurostat. |

(114)

Som beskrivs i skäl 162 i förordningen om preliminär tull infördes antidumpningsåtgärder på import av konsumentrullar från Kina under 2013, vilket har gjort att industrin i senare led sluppit dumpad import som vållar väsentlig skada. I tabellen nedan visas utvecklingen av importen av konsumentrullar efter införandet av antidumpningsåtgärder på import av konsumentrullar från Kina för de länder som parten tog upp:

Tabell 4

Importvolymer för konsumentrullar (i ton)

2013

Undersökningsperioden

Kina

4 317,60

3 776,10

Indien

672,70

847,10

Malaysia

605,30

752,10

Norge

2 866,20

324,60

Schweiz

22,00

30,50

Turkiet

2 059,80

2 498,80

Totalt

6 226,0

4 453,10

Källa: Eurostat.

| (115) | Volymen av import från Kina var 12 994 ton under undersökningsperioden för den ursprungliga antidumpningsundersökningen om import av konsumentrullar från Kina (se tabell 2 i kommissionens förordning (EU) nr 833/2012 (8)). Efter införandet av åtgärder minskade volymen på import av konsumentrullar från Kina med 8 676 ton under 2013 (till 4 317,60 ton) och med 9 218 ton under undersökningsperioden för den aktuella undersökningen (till 3 776,10 ton). Volymen av denna minskning är högre än den totala volymen importerade konsumentrullar från de fem länder som hushållsfolietillverkaren anger och anges i tabell 4 (28 % under 2013 och 52 % under undersökningsperioden). Påståendet att importen från ovannämnda länder ersätter den minskade importen från Kina är därför ogrundat och avvisades. |
| --- | --- |

(115)

Volymen av import från Kina var 12 994 ton under undersökningsperioden för den ursprungliga antidumpningsundersökningen om import av konsumentrullar från Kina (se tabell 2 i kommissionens förordning (EU) nr 833/2012 (8)). Efter införandet av åtgärder minskade volymen på import av konsumentrullar från Kina med 8 676 ton under 2013 (till 4 317,60 ton) och med 9 218 ton under undersökningsperioden för den aktuella undersökningen (till 3 776,10 ton). Volymen av denna minskning är högre än den totala volymen importerade konsumentrullar från de fem länder som hushållsfolietillverkaren anger och anges i tabell 4 (28 % under 2013 och 52 % under undersökningsperioden). Påståendet att importen från ovannämnda länder ersätter den minskade importen från Kina är därför ogrundat och avvisades.

| (116) | Efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter hävdade flera hushållsfolietillverkare att hushållsfolietillverkarnas genomsnittliga verksamhet som rör hushållsfolie av aluminium representerar en högre andel i deras totala verksamhet än vad kommissionen uppgav i skäl 154 i förordningen om preliminär tull. Detta påstående grundades på uppgifter som tillhandahölls av två användare som inte samarbetade i undersökningen. De argumenterade därför för att kommissionen inte skulle tona ned vikten av hushållsfolie av aluminium i hushållsfolietillverkarnas produktionskostnader. |
| --- | --- |

(116)

Efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter hävdade flera hushållsfolietillverkare att hushållsfolietillverkarnas genomsnittliga verksamhet som rör hushållsfolie av aluminium representerar en högre andel i deras totala verksamhet än vad kommissionen uppgav i skäl 154 i förordningen om preliminär tull. Detta påstående grundades på uppgifter som tillhandahölls av två användare som inte samarbetade i undersökningen. De argumenterade därför för att kommissionen inte skulle tona ned vikten av hushållsfolie av aluminium i hushållsfolietillverkarnas produktionskostnader.

| (117) | I detta hänseende ska det noteras att kommissionens slutsatser i skäl 154 i förordningen om preliminär tull baseras på kontrollerade uppgifter från samarbetsvilliga hushållsfolietillverkare och därmed speglar deras faktiska situation. Ovannämnda ytterligare information tillhandahölls efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter och kunde i ett sådant sent skede av förfarandet inte längre kontrolleras. Den avvisades därför. |
| --- | --- |

(117)

I detta hänseende ska det noteras att kommissionens slutsatser i skäl 154 i förordningen om preliminär tull baseras på kontrollerade uppgifter från samarbetsvilliga hushållsfolietillverkare och därmed speglar deras faktiska situation. Ovannämnda ytterligare information tillhandahölls efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter och kunde i ett sådant sent skede av förfarandet inte längre kontrolleras. Den avvisades därför.

| (118) | Efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter hävdade två hushållsfolietillverkare att ett införande av antidumpningsåtgärder på import av hushållsfolie av aluminium från Ryssland kommer att påverka lönsamheten negativt. |
| --- | --- |

(118)

Efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter hävdade två hushållsfolietillverkare att ett införande av antidumpningsåtgärder på import av hushållsfolie av aluminium från Ryssland kommer att påverka lönsamheten negativt.

| (119) | Dessa två hushållsfolietillverkare har inte deltagit i undersökningen förrän efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter, och endast en av dem besvarade frågeformuläret i detta mycket sena skede av förfarandet. Kommissionen kunde därför inte kontrollera denna nya information. På denna grundval kan kommissionen inte bedöma deras lönsamhetsnivå och hur den påverkas av ett införande av antidumpningsåtgärder på import av hushållsfolie av aluminium från Ryssland. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(119)

Dessa två hushållsfolietillverkare har inte deltagit i undersökningen förrän efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter, och endast en av dem besvarade frågeformuläret i detta mycket sena skede av förfarandet. Kommissionen kunde därför inte kontrollera denna nya information. På denna grundval kan kommissionen inte bedöma deras lönsamhetsnivå och hur den påverkas av ett införande av antidumpningsåtgärder på import av hushållsfolie av aluminium från Ryssland. Påståendet avvisades därför.

| (120) | Efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter hävdade fem hushållsfolietillverkare att de på grund av följande orsaker inte kan överföra kostnaderna för antidumpningstullen till konsumenterna: 1) Deras försäljning sker utifrån kontraktsmässiga överenskommelser och priserna baseras på en formel kopplad till aluminiumpriset på LME, 2) på grund av pristrycket och konkurrensen från konsumentrullar av hushållsfolie av aluminium från Kina där åtgärderna påstås ha kringgåtts kan de inte framförhandla en prisökning för konsumentrullar på unionsmarknaden och 3) även om unionens import av konsumentrullar från tredjeländer för närvarande är låg, kommer den sannolikt att öka framöver. |
| --- | --- |

(120)

Efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter hävdade fem hushållsfolietillverkare att de på grund av följande orsaker inte kan överföra kostnaderna för antidumpningstullen till konsumenterna: 1) Deras försäljning sker utifrån kontraktsmässiga överenskommelser och priserna baseras på en formel kopplad till aluminiumpriset på LME, 2) på grund av pristrycket och konkurrensen från konsumentrullar av hushållsfolie av aluminium från Kina där åtgärderna påstås ha kringgåtts kan de inte framförhandla en prisökning för konsumentrullar på unionsmarknaden och 3) även om unionens import av konsumentrullar från tredjeländer för närvarande är låg, kommer den sannolikt att öka framöver.

| (121) | Undersökningen har visat att ett införande av antidumpningsåtgärder på import av hushållsfolie av aluminium från Ryssland kommer att ha begränsad effekt på hushållsfolietillverkarna även om hushållsfolietillverkarna inte kan överföra kostnaden för antidumpningstullen på konsumenterna. Undersökningen har också visat att det finns två typer av hushållsfolietillverkare på marknaden: en kategori som säljer konsumentrullar med kända varumärken och har betydande försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader och en kategori som säljer icke-varumärkta konsumentrullar med låga försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader. Undersökningen visade vidare att de samarbetsvilliga hushållsfolietillverkarna med låga försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader sannolikt kommer att förbli lönsamma efter införandet av antidumpningsåtgärder på import av hushållsfolie av aluminium från Ryssland under förutsättning att unionsindustrins priser kommer att öka med 5 % och unionsindustrin når vinstmålet. De samarbetsvilliga hushållsfolietillverkare som säljer varumärkta konsumentrullar har högre pålägg och höga försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader. De bedömdes därför kunna absorbera tullen. |
| --- | --- |

(121)

Undersökningen har visat att ett införande av antidumpningsåtgärder på import av hushållsfolie av aluminium från Ryssland kommer att ha begränsad effekt på hushållsfolietillverkarna även om hushållsfolietillverkarna inte kan överföra kostnaden för antidumpningstullen på konsumenterna. Undersökningen har också visat att det finns två typer av hushållsfolietillverkare på marknaden: en kategori som säljer konsumentrullar med kända varumärken och har betydande försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader och en kategori som säljer icke-varumärkta konsumentrullar med låga försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader. Undersökningen visade vidare att de samarbetsvilliga hushållsfolietillverkarna med låga försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader sannolikt kommer att förbli lönsamma efter införandet av antidumpningsåtgärder på import av hushållsfolie av aluminium från Ryssland under förutsättning att unionsindustrins priser kommer att öka med 5 % och unionsindustrin når vinstmålet. De samarbetsvilliga hushållsfolietillverkare som säljer varumärkta konsumentrullar har högre pålägg och höga försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader. De bedömdes därför kunna absorbera tullen.

| (122) | Eftersom inga andra synpunkter inkommit beträffande användarnas intresse bekräftas skälen 151–163 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(122)

Eftersom inga andra synpunkter inkommit beträffande användarnas intresse bekräftas skälen 151–163 i förordningen om preliminär tull.

4.   Försörjningskällor

| (123) | Efter det preliminära meddelandet av uppgifter upprepade flera hushållsfolietillverkare de påståenden som framlagts före införandet av provisoriska åtgärder beträffande den bristande tillgången, dock utan att framlägga nya bevis. |
| --- | --- |

(123)

Efter det preliminära meddelandet av uppgifter upprepade flera hushållsfolietillverkare de påståenden som framlagts före införandet av provisoriska åtgärder beträffande den bristande tillgången, dock utan att framlägga nya bevis.

| (124) | För det första är syftet med antidumpningsåtgärderna inte att utesluta import från Ryssland till unionsmarknaden, utan att skapa lika konkurrensvillkor på unionsmarknaden. Hushållsfolietillverkarna kommer därför fortfarande att kunna importera hushållsfolie av aluminium från Ryssland efter att antidumpningsåtgärderna införts, dock till rimliga prisnivåer. Dessutom erinras det om att antidumpningsåtgärden fastställts vid skademarginalen, vilken ligger under dumpningsmarginalen, och att importen från Ryssland därför fortfarande kan komma till unionsmarknaden till dumpade, om än inte skadliga, priser. |
| --- | --- |

(124)

För det första är syftet med antidumpningsåtgärderna inte att utesluta import från Ryssland till unionsmarknaden, utan att skapa lika konkurrensvillkor på unionsmarknaden. Hushållsfolietillverkarna kommer därför fortfarande att kunna importera hushållsfolie av aluminium från Ryssland efter att antidumpningsåtgärderna införts, dock till rimliga prisnivåer. Dessutom erinras det om att antidumpningsåtgärden fastställts vid skademarginalen, vilken ligger under dumpningsmarginalen, och att importen från Ryssland därför fortfarande kan komma till unionsmarknaden till dumpade, om än inte skadliga, priser.

| (125) | Det hävdades att Sydafrika och Indien inte kan anses utgöra alternativa källor som kan ersätta importen från Ryssland eftersom importvolymerna från dessa länder var mycket låga. |
| --- | --- |

(125)

Det hävdades att Sydafrika och Indien inte kan anses utgöra alternativa källor som kan ersätta importen från Ryssland eftersom importvolymerna från dessa länder var mycket låga.

| (126) | Det stämmer att importen från Sydafrika och Indien var låg under skadeundersökningsperioden jämfört med importen från Ryssland. Detta utesluter dock inte möjligheten att dessa länder kommer att öka sin export till unionsmarknaden när lika konkurrensvillkor har återupprättats. |
| --- | --- |

(126)

Det stämmer att importen från Sydafrika och Indien var låg under skadeundersökningsperioden jämfört med importen från Ryssland. Detta utesluter dock inte möjligheten att dessa länder kommer att öka sin export till unionsmarknaden när lika konkurrensvillkor har återupprättats.

| (127) | Det hävdades också att unionstillverkarna av hushållsfolie av aluminium skulle öka sin produktion av aluminiumfolie för vidare förädling på grund av de påstått högre marginalerna på marknaden för aluminiumfolie för vidare förädling jämfört med hushållsfolie av aluminium, snarare än öka produktionen av hushållsfolie av aluminium. |
| --- | --- |

(127)

Det hävdades också att unionstillverkarna av hushållsfolie av aluminium skulle öka sin produktion av aluminiumfolie för vidare förädling på grund av de påstått högre marginalerna på marknaden för aluminiumfolie för vidare förädling jämfört med hushållsfolie av aluminium, snarare än öka produktionen av hushållsfolie av aluminium.

| (128) | Såsom beskrivs i skälen 30 och 62, visade undersökningen att unionsindustrin är intresserad av att fortsätta tillverka hushållsfolie av aluminium och att den oavsett har begränsad flexibilitet att skifta från tillverkning av hushållsfolie av aluminium till aluminiumfolie för vidare förädling och tvärtom. Slutligen erinras det också om att den största unionstillverkaren av hushållsfolie av aluminium inte tillverkade aluminiumfolie för vidare förädling. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(128)

Såsom beskrivs i skälen 30 och 62, visade undersökningen att unionsindustrin är intresserad av att fortsätta tillverka hushållsfolie av aluminium och att den oavsett har begränsad flexibilitet att skifta från tillverkning av hushållsfolie av aluminium till aluminiumfolie för vidare förädling och tvärtom. Slutligen erinras det också om att den största unionstillverkaren av hushållsfolie av aluminium inte tillverkade aluminiumfolie för vidare förädling. Påståendet avvisades därför.

| (129) | Efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter hävdade flera hushållsfolietillverkare på grundval av information som lämnats in konfidentiellt att det inte finns någon tillgänglig produktionskapacitet i unionen och Turkiet. Det hävdades också att den armeniska tillverkaren med en produktionskapacitet på 25 000 ton per år till följd av införandet av antidumpningsåtgärder på import av hushållsfolie av aluminium från Armenien riktade om sin export till den amerikanska marknaden. Dessutom hävdade parten att det, med tanke på att priserna på hushållsfolie av aluminium på unionsmarknaden kommer att förbli låga på grund av att antidumpningsåtgärderna på import av hushållsfolie av aluminium från Kina kringgås, är osannolikt att den armeniska tillverkaren kommer att rikta om sin export till unionsmarknaden. Dessutom, vad gäller Brasilien, hänvisade hushållsfolietillverkarna till den parallella antidumpningsundersökningen om import av hushållsfolie av aluminium från Brasilien och Kina, där kommissionen drog slutsatsen att det inte var sannolikt att den brasilianska exporten till unionsmarknaden skulle öka väsentligt framöver. Ytterligare hävdades det att Indien och Sydafrika inte kan utgöra pålitliga och betydande alternativa källor eftersom den lediga folieproduktionskapaciteten i dessa länder är liten. |
| --- | --- |

(129)

Efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter hävdade flera hushållsfolietillverkare på grundval av information som lämnats in konfidentiellt att det inte finns någon tillgänglig produktionskapacitet i unionen och Turkiet. Det hävdades också att den armeniska tillverkaren med en produktionskapacitet på 25 000 ton per år till följd av införandet av antidumpningsåtgärder på import av hushållsfolie av aluminium från Armenien riktade om sin export till den amerikanska marknaden. Dessutom hävdade parten att det, med tanke på att priserna på hushållsfolie av aluminium på unionsmarknaden kommer att förbli låga på grund av att antidumpningsåtgärderna på import av hushållsfolie av aluminium från Kina kringgås, är osannolikt att den armeniska tillverkaren kommer att rikta om sin export till unionsmarknaden. Dessutom, vad gäller Brasilien, hänvisade hushållsfolietillverkarna till den parallella antidumpningsundersökningen om import av hushållsfolie av aluminium från Brasilien och Kina, där kommissionen drog slutsatsen att det inte var sannolikt att den brasilianska exporten till unionsmarknaden skulle öka väsentligt framöver. Ytterligare hävdades det att Indien och Sydafrika inte kan utgöra pålitliga och betydande alternativa källor eftersom den lediga folieproduktionskapaciteten i dessa länder är liten.

| (130) | Bevisen som lämnades in konfidentiellt ansågs inte tillräckliga för att dra slutsatsen att det inte finns tillräcklig produktionskapacitet i unionen och Turkiet. Undersökningen har faktiskt visat att unionsindustrin har ledig kapacitet så som anges i skäl 79 i förordningen om preliminär tull. Vad gäller de turkiska tillverkarna visade undersökningen också att de turkiska tillverkarna är intresserade av unionsmarknaden eftersom de ökade sin försäljningsvolym under skadeundersökningsperioden. Eftersom priserna på unionsmarknaden sannolikt kommer att nå kostnadstäckande nivåer efter införandet av antidumpningsåtgärder på import av hushållsfolie av aluminium från Ryssland förväntas den turkiska tillverkaren fortsättningsvis finna unionsmarknaden attraktiv och möjligen rikta om en del av sin produktion till unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(130)

Bevisen som lämnades in konfidentiellt ansågs inte tillräckliga för att dra slutsatsen att det inte finns tillräcklig produktionskapacitet i unionen och Turkiet. Undersökningen har faktiskt visat att unionsindustrin har ledig kapacitet så som anges i skäl 79 i förordningen om preliminär tull. Vad gäller de turkiska tillverkarna visade undersökningen också att de turkiska tillverkarna är intresserade av unionsmarknaden eftersom de ökade sin försäljningsvolym under skadeundersökningsperioden. Eftersom priserna på unionsmarknaden sannolikt kommer att nå kostnadstäckande nivåer efter införandet av antidumpningsåtgärder på import av hushållsfolie av aluminium från Ryssland förväntas den turkiska tillverkaren fortsättningsvis finna unionsmarknaden attraktiv och möjligen rikta om en del av sin produktion till unionsmarknaden.

| (131) | Antidumpningsåtgärderna på import av hushållsfolie av aluminium från Armenien löpte ut den 7 oktober 2014 (9) och import av hushållsfolie av aluminium från Armenien kan därmed fritt släppas ut på unionsmarknaden. Det påstådda kringgåendet tas upp i detalj i skälen 74–81. Efter införandet av antidumpningsåtgärder på import av hushållsfolie av aluminium från Ryssland förväntas priserna på hushållsfolie av aluminium på unionsmarknaden nå kostnadstäckande nivåer. Det kan därför inte uteslutas att den armeniska tillverkaren till följd av detta kommer att rikta om sin export till unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(131)

Antidumpningsåtgärderna på import av hushållsfolie av aluminium från Armenien löpte ut den 7 oktober 2014 (9) och import av hushållsfolie av aluminium från Armenien kan därmed fritt släppas ut på unionsmarknaden. Det påstådda kringgåendet tas upp i detalj i skälen 74–81. Efter införandet av antidumpningsåtgärder på import av hushållsfolie av aluminium från Ryssland förväntas priserna på hushållsfolie av aluminium på unionsmarknaden nå kostnadstäckande nivåer. Det kan därför inte uteslutas att den armeniska tillverkaren till följd av detta kommer att rikta om sin export till unionsmarknaden.

| (132) | Vad gäller Brasilien har åtgärderna avslutats och import av hushållsfolie av aluminium från Brasilien kan fritt släppas ut på unionsmarknaden. När priserna väl når kostnadstäckande nivåer på unionsmarknaden kan det dock inte uteslutas att brasilianska tillverkare anser att unionsmarknaden är mer attraktiv än marknaderna inom landet och i tredjeländer och därmed rikta om en del av sin produktion till unionen. |
| --- | --- |

(132)

Vad gäller Brasilien har åtgärderna avslutats och import av hushållsfolie av aluminium från Brasilien kan fritt släppas ut på unionsmarknaden. När priserna väl når kostnadstäckande nivåer på unionsmarknaden kan det dock inte uteslutas att brasilianska tillverkare anser att unionsmarknaden är mer attraktiv än marknaderna inom landet och i tredjeländer och därmed rikta om en del av sin produktion till unionen.

| (133) | Vad gäller Indien och Sydafrika som övervägs som alternativa försörjningskällor så som anges i skäl 165 i förordningen om preliminär tull, ska det för det första noteras att informationen som angavs som grund för partens påstående inte gjorde skillnad mellan hushållsfolie av aluminium och aluminiumfolie för vidare förädling. Oaktat detta är det inte uteslutet, även i länder där den lediga kapaciteten är liten, att unionsmarknaden blir attraktiv för indiska och sydafrikanska tillverkare när priserna på unionsmarknaden väl når kostnadstäckande nivåer och att de riktar om en del av sin produktion till unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(133)

Vad gäller Indien och Sydafrika som övervägs som alternativa försörjningskällor så som anges i skäl 165 i förordningen om preliminär tull, ska det för det första noteras att informationen som angavs som grund för partens påstående inte gjorde skillnad mellan hushållsfolie av aluminium och aluminiumfolie för vidare förädling. Oaktat detta är det inte uteslutet, även i länder där den lediga kapaciteten är liten, att unionsmarknaden blir attraktiv för indiska och sydafrikanska tillverkare när priserna på unionsmarknaden väl når kostnadstäckande nivåer och att de riktar om en del av sin produktion till unionsmarknaden.

| (134) | De påståenden som angavs i skäl 129 avvisades därför. |
| --- | --- |

(134)

De påståenden som angavs i skäl 129 avvisades därför.

| (135) | Eftersom inga andra synpunkter inkommit bekräftas skälen 164–168 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(135)

Eftersom inga andra synpunkter inkommit bekräftas skälen 164–168 i förordningen om preliminär tull.

5.   Övriga argument

| (136) | Efter det preliminära meddelandet av uppgifter hävdade en berörd part att de slutgiltiga åtgärderna borde införas på det sätt som minst snedvrider och begränsar handeln, dock utan att ytterligare utveckla påståendet. |
| --- | --- |

(136)

Efter det preliminära meddelandet av uppgifter hävdade en berörd part att de slutgiltiga åtgärderna borde införas på det sätt som minst snedvrider och begränsar handeln, dock utan att ytterligare utveckla påståendet.

| (137) | Efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter upprepade denna berörda part påståendet som anges i skäl 136, dock utan att ge ytterligare information om sitt påstående. |
| --- | --- |

(137)

Efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter upprepade denna berörda part påståendet som anges i skäl 136, dock utan att ge ytterligare information om sitt påstående.

| (138) | I detta hänseende ska det lyftas fram att kommissionen när den beslutar om antidumpningsåtgärdernas nivå tillämpar regeln om lägsta tull enligt artikel 9.4 i grundförordningen, som även anges i skäl 143 nedan. |
| --- | --- |

(138)

I detta hänseende ska det lyftas fram att kommissionen när den beslutar om antidumpningsåtgärdernas nivå tillämpar regeln om lägsta tull enligt artikel 9.4 i grundförordningen, som även anges i skäl 143 nedan.

| (139) | Eftersom inga andra synpunkter inkommit bekräftas skälen 169–172 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(139)

Eftersom inga andra synpunkter inkommit bekräftas skälen 169–172 i förordningen om preliminär tull.

6.   Slutsats om unionens intresse

| (140) | Eftersom inga andra synpunkter inkommit beträffande unionens intresse bekräftas slutsatserna i skäl 173 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(140)

Eftersom inga andra synpunkter inkommit beträffande unionens intresse bekräftas slutsatserna i skäl 173 i förordningen om preliminär tull.

G.   SLUTGILTIGA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

1.   Nivå för undanröjande av skada (skademarginal)

| (141) | Efter det preliminära meddelandet av uppgifter invände två berörda parter mot det vinstmål som användes för att fastställa nivån för undanröjande av skada enligt skälen 175–177 i förordningen om preliminär tull. Parterna hävdade att en vinstmarginal på 2 % vore en marknadstestad vinstnivå som därmed i stället borde användas för att fastslå nivån för undanröjande av skada. Denna invändning underbyggdes dock inte och avvisades därför. |
| --- | --- |

(141)

Efter det preliminära meddelandet av uppgifter invände två berörda parter mot det vinstmål som användes för att fastställa nivån för undanröjande av skada enligt skälen 175–177 i förordningen om preliminär tull. Parterna hävdade att en vinstmarginal på 2 % vore en marknadstestad vinstnivå som därmed i stället borde användas för att fastslå nivån för undanröjande av skada. Denna invändning underbyggdes dock inte och avvisades därför.

| (142) | Eftersom inga andra synpunkter inkommit beträffande nivån för undanröjande av skada bekräftas slutsatserna i skälen 175–177 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(142)

Eftersom inga andra synpunkter inkommit beträffande nivån för undanröjande av skada bekräftas slutsatserna i skälen 175–177 i förordningen om preliminär tull.

2.   Slutgiltiga åtgärder

| (143) | Mot bakgrund av de slutsatser som dragits i fråga om dumpning, skada, orsakssamband och unionens intresse, och i enlighet med artikel 9.4 i grundförordningen, bör slutgiltiga antidumpningstullar införas på import av den berörda produkten. Dessa tullar bör enligt regeln om lägsta tull fastställas till en nivå motsvarande skademarginalerna. |
| --- | --- |

(143)

Mot bakgrund av de slutsatser som dragits i fråga om dumpning, skada, orsakssamband och unionens intresse, och i enlighet med artikel 9.4 i grundförordningen, bör slutgiltiga antidumpningstullar införas på import av den berörda produkten. Dessa tullar bör enligt regeln om lägsta tull fastställas till en nivå motsvarande skademarginalerna.

| (144) | Efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter hävdade flera hushållsfolietillverkare att de slutgiltiga åtgärderna borde införas i form av ett minimiimportpris. Parterna föreslog att minimiimportpriset skulle fastställas till nivån för ett aningen ökat lönsamt pris för tillverkaren som endast tillverkar hushållsfolie av aluminium. Efter utfrågningen med förhörsombudet lämnade parterna in ytterligare information där de hävdade att aluminiumpremien hade minskat efter undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(144)

Efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter hävdade flera hushållsfolietillverkare att de slutgiltiga åtgärderna borde införas i form av ett minimiimportpris. Parterna föreslog att minimiimportpriset skulle fastställas till nivån för ett aningen ökat lönsamt pris för tillverkaren som endast tillverkar hushållsfolie av aluminium. Efter utfrågningen med förhörsombudet lämnade parterna in ytterligare information där de hävdade att aluminiumpremien hade minskat efter undersökningsperioden.

| (145) | När det gäller att avgöra om det finns ett unionsintresse i den mening som avses i artikel 21.1 i grundförordningen kan uppgifter avseende en period som infaller efter undersökningsperioden beaktas för dessa ändamål (10). Kravet på att sådana uppgifter ska vara kontrollerade och representativa för hela unionsindustrin gäller dock fortfarande. Eftersom begäran om minimiimportpris kom i ett sent skede av förfarandet hade kommissionen inte tid att skicka ut frågeformulär till berörda parter och organisera kontrollbesök. Informationen som lämnats av de parter som begärde minimiimportpris kunde inte kontrolleras och var inte heller representativ för hela unionsindustrin. Informationen som lämnats in tyder på ökade försäljningspriser medan aluminiumpremien minskar. Kommissionen kan dock inte dra meningsfulla slutsatser utifrån okontrollerade och icke-representativa uppgifter. |
| --- | --- |

(145)

När det gäller att avgöra om det finns ett unionsintresse i den mening som avses i artikel 21.1 i grundförordningen kan uppgifter avseende en period som infaller efter undersökningsperioden beaktas för dessa ändamål (10). Kravet på att sådana uppgifter ska vara kontrollerade och representativa för hela unionsindustrin gäller dock fortfarande. Eftersom begäran om minimiimportpris kom i ett sent skede av förfarandet hade kommissionen inte tid att skicka ut frågeformulär till berörda parter och organisera kontrollbesök. Informationen som lämnats av de parter som begärde minimiimportpris kunde inte kontrolleras och var inte heller representativ för hela unionsindustrin. Informationen som lämnats in tyder på ökade försäljningspriser medan aluminiumpremien minskar. Kommissionen kan dock inte dra meningsfulla slutsatser utifrån okontrollerade och icke-representativa uppgifter.

| (146) | Dessutom bör minimiimportpriset beräknas utifrån uppgifter som är representativa för hela unionsindustrin och inte bara utifrån en enskild unionstillverkare, vilket föreslogs av användarna. De uppgifter som ligger till grund för beräkningen av minimiimportpriset behöver vara kontrollerade, och eftersom begäran om minimiimportpris inkom i ett sent skede av förfarandet kunde kommissionen inte samla in och kontrollera nödvändiga uppgifter. Det föreslagna minimiimportpriset ansågs därför vara olämpligt. |
| --- | --- |

(146)

Dessutom bör minimiimportpriset beräknas utifrån uppgifter som är representativa för hela unionsindustrin och inte bara utifrån en enskild unionstillverkare, vilket föreslogs av användarna. De uppgifter som ligger till grund för beräkningen av minimiimportpriset behöver vara kontrollerade, och eftersom begäran om minimiimportpris inkom i ett sent skede av förfarandet kunde kommissionen inte samla in och kontrollera nödvändiga uppgifter. Det föreslagna minimiimportpriset ansågs därför vara olämpligt.

| (147) | Oavsett skulle en ändring av typen av åtgärd kräva fullständig information till alla berörda parter eftersom detta annars skulle bryta kraftigt mot unionsindustrins processuella rättigheter. Eftersom denna begäran inkom i ett så sent skede av undersökningen hade kommissionen inte nödvändig tid att meddela sådan information till de berörda parterna. |
| --- | --- |

(147)

Oavsett skulle en ändring av typen av åtgärd kräva fullständig information till alla berörda parter eftersom detta annars skulle bryta kraftigt mot unionsindustrins processuella rättigheter. Eftersom denna begäran inkom i ett så sent skede av undersökningen hade kommissionen inte nödvändig tid att meddela sådan information till de berörda parterna.

| (148) | Det faktum att exportörens försäljning i unionen sker via en närstående handlare innebär dessutom att exportpriserna inte är tillförlitliga. |
| --- | --- |

(148)

Det faktum att exportörens försäljning i unionen sker via en närstående handlare innebär dessutom att exportpriserna inte är tillförlitliga.

| (149) | Mot bakgrund av ovanstående ansåg man i detta särskilda fall att förhållandena inte är sådana att de motiverar införandet av ett minimiimportpris. |
| --- | --- |

(149)

Mot bakgrund av ovanstående ansåg man i detta särskilda fall att förhållandena inte är sådana att de motiverar införandet av ett minimiimportpris.

| (150) | Oaktat detta ska det noteras att hushållsfolietillverkarna fortfarande har möjlighet att begära en interimsöversyn i enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen, under förutsättning att villkoren för detta är uppfyllda. |
| --- | --- |

(150)

Oaktat detta ska det noteras att hushållsfolietillverkarna fortfarande har möjlighet att begära en interimsöversyn i enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen, under förutsättning att villkoren för detta är uppfyllda.

| (151) | Mot bakgrund av ovanstående fastställs nivån på tullarna till följande:









  Land | Företag | Dumpningsmarginal (i %) | Skademarginal
  (i %) | Slutgiltig antidumpningstull
  (i %) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ryssland | Ural Foil OJSC, Sverdlovskregionen; OJSC Rusal Sayanal, Chakassienregionen; Rusal-gruppen | 34,0 | 12,2 | 12,2 |
| Alla övriga företag | | | 12,2 |

(151)

Mot bakgrund av ovanstående fastställs nivån på tullarna till följande:

Land

Företag

Dumpningsmarginal (i %)

Skademarginal

(i %)

Slutgiltig antidumpningstull

(i %)

Ryssland

Ural Foil OJSC, Sverdlovskregionen; OJSC Rusal Sayanal, Chakassienregionen; Rusal-gruppen

34,0

12,2

12,2

Alla övriga företag

12,2

3.   Slutgiltigt uttag av preliminär tull

| (152) | Med hänsyn till de konstaterade dumpningsmarginalerna och nivån på den skada som vållats unionsindustrin bör de belopp för vilka säkerhet ställts i form av den preliminära antidumpningstull som infördes genom förordningen om preliminär tull slutgiltigt tas ut. |
| --- | --- |

(152)

Med hänsyn till de konstaterade dumpningsmarginalerna och nivån på den skada som vållats unionsindustrin bör de belopp för vilka säkerhet ställts i form av den preliminära antidumpningstull som infördes genom förordningen om preliminär tull slutgiltigt tas ut.

4.   Åtaganden

| (153) | Efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter erbjöd Rusal-gruppen ett prisåtagande enligt artikel 8.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(153)

Efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter erbjöd Rusal-gruppen ett prisåtagande enligt artikel 8.1 i grundförordningen.

| (154) | Erbjudandet undersöktes noggrant av kommissionen. Det är viktigt att notera att Rusal är en komplex företagskoncern med över 40 anläggningar i 13 länder. Koncernen innehåller i synnerhet en närstående tillverkare i Armenien (Armenal) som tillverkar och säljer den berörda produkten till unionsmarknaden. Med tanke på relationen mellan de ryska exporterande tillverkarna och Armenal är det sannolikt att dessa företag kommer att sälja den berörda produkten till samma kunder eller kunder som är närstående till en av dessa kunder i unionen. Detta föranleder en stor risk för korsvis kompensation. Dessutom verkar Rusal-gruppen via mycket komplexa försäljningskanaler i vilka närstående handlare och närstående agenter belägna både i och utanför Ryssland deltar. Den närstående handlaren och den närstående agenten säljer också andra produkter till unionen, och dessa andra produkter står för majoriteten av den närstående handlarens omsättning. Under dessa omständigheter kan det inte uteslutas att både den berörda produkten och andra produkter säljs till samma kunder. Sådana transaktioner skulle medföra en hög risk för korsvis kompensation och skulle under alla omständigheter göra övervakningen av åtagandet särskilt komplicerad. |
| --- | --- |

(154)

Erbjudandet undersöktes noggrant av kommissionen. Det är viktigt att notera att Rusal är en komplex företagskoncern med över 40 anläggningar i 13 länder. Koncernen innehåller i synnerhet en närstående tillverkare i Armenien (Armenal) som tillverkar och säljer den berörda produkten till unionsmarknaden. Med tanke på relationen mellan de ryska exporterande tillverkarna och Armenal är det sannolikt att dessa företag kommer att sälja den berörda produkten till samma kunder eller kunder som är närstående till en av dessa kunder i unionen. Detta föranleder en stor risk för korsvis kompensation. Dessutom verkar Rusal-gruppen via mycket komplexa försäljningskanaler i vilka närstående handlare och närstående agenter belägna både i och utanför Ryssland deltar. Den närstående handlaren och den närstående agenten säljer också andra produkter till unionen, och dessa andra produkter står för majoriteten av den närstående handlarens omsättning. Under dessa omständigheter kan det inte uteslutas att både den berörda produkten och andra produkter säljs till samma kunder. Sådana transaktioner skulle medföra en hög risk för korsvis kompensation och skulle under alla omständigheter göra övervakningen av åtagandet särskilt komplicerad.

| (155) | Mot bakgrund av ovanstående dras slutsatsen att det skulle vara opraktiskt att godta åtagandet och att åtagandet följaktligen måste avvisas. |
| --- | --- |

(155)

Mot bakgrund av ovanstående dras slutsatsen att det skulle vara opraktiskt att godta åtagandet och att åtagandet följaktligen måste avvisas.

| (156) | Den kommitté som inrättas genom artikel 15.1 i förordning (EG) nr 1225/2009 har inte avgivit något yttrande. |
| --- | --- |

(156)

Den kommitté som inrättas genom artikel 15.1 i förordning (EG) nr 1225/2009 har inte avgivit något yttrande.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En slutgiltig antidumpningstull ska införas på import av aluminiumfolie med en tjocklek av minst 0,008 mm och högst 0,018 mm, utan förstärkning, valsad men inte vidare bearbetad, i rullar av en bredd av högst 650 mm och av en vikt av mer än 10 kg, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7607 11 19 (Taric-nummer 7607111910) och har sitt ursprung i Ryssland.

2.   Den slutgiltiga antidumpningstullsats som ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för den produkt som beskrivs i punkt 1 ska vara 12,2 %.

3.   Om inte annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

De belopp för vilka säkerhet ställts i form av preliminära antidumpningstullar enligt förordning (EU) 2015/1081 ska tas ut slutgiltigt.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 17 december 2015.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1081 av den 3 juli 2015 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av viss aluminiumfolie med ursprung i Ryska federationen (EUT L 175, 4.7.2015, s. 14).

2

(3)  Kommissionens förordning (EU) nr 973/2012 av den 22 oktober 2012 om inledande av en undersökning beträffande ett eventuellt kringgående av de antidumpningsåtgärder som infördes genom rådets förordning (EG) nr 925/2009 på import av viss aluminiumfolie med ursprung i Folkrepubliken Kina genom att viss ej glödgad aluminiumfolie på rullar med en bredd av mer än 650 mm med ursprung i Folkrepubliken Kina har importerats och om registrering av sådan import (EUT L 293, 23.10.2012, s. 28).

3

(4)  Rådets förordning (EG) nr 925/2009 av den 24 september 2009 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av viss aluminiumfolie med ursprung i Armenien, Brasilien och Folkrepubliken Kina (EUT L 262, 6.10.2009, s. 1).

4

(5)  Kommissionens förordning (EU) nr 638/2013 av den 2 juli 2013 om avslutande av undersökningen beträffande ett eventuellt kringgående av de antidumpningsåtgärder som infördes genom rådets förordning (EG) nr 925/2009 på import av viss aluminiumfolie med ursprung i Folkrepubliken Kina genom import av viss ej glödgad aluminiumfolie på rullar med en bredd av mer än 650 mm med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 184, 3.7.2013, s. 1).

5

(6)  Tillkännagivande om inledande av ett antidumpningsförfarande beträffande import av viss aluminiumfolie med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT C 444, 12.12.2014, s. 13).

6

(7)  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/1928 av den 23 oktober 2015 om avslutande av antidumpningsförfarandet rörande import av viss aluminiumfolie med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 281, 27.10.2015, s. 16).

7

(8)  Kommissionens förordning (EU) nr 833/2012 av den 17 september 2012 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av viss aluminiumfolie i rullar med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 251, 18.9.2012, s. 29).

8

(9)  Tillkännagivande om att giltighetstiden för vissa antidumpningsåtgärder snart kommer att löpa ut (EUT C 49, 21.2.2014, s. 7).

9

(10)  Tribunalens dom av den 25 oktober 2011 i mål nr T-192/08. Transnational Company ”Kazchrome” AO, punkt 221.

10

---

| 18.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 332/111 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 332/111

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) 2015/2386

av den 17 december 2015

om registrering av import av armeringsjärn med hög utmattningshållfasthet med ursprung i Folkrepubliken Kina

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 14.5,

efter att ha informerat medlemsstaterna, och

av följande skäl:

| (1) | Den 30 april 2015 meddelade Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) genom ett tillkännagivande i Europeiska unionens officiella tidning
   (2) (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) att ett antidumpningsförfarande (nedan kallat antidumpningsförfarandet) skulle inledas beträffande import till unionen av armeringsjärn med hög utmattningshållfasthet (ibland kallade HFP rebars) med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina eller det berörda landet) efter ett klagomål som ingavs den 17 mars 2015 av European Steel Association (Eurofer) (nedan kallad klaganden) såsom företrädare för producenter som svarar för mer än 25 % av unionens sammanlagda produktion av armeringsjärn med hög utmattningshållfasthet. |
| --- | --- |

(1)

Den 30 april 2015 meddelade Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) genom ett tillkännagivande i Europeiska unionens officiella tidning
   (2) (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) att ett antidumpningsförfarande (nedan kallat antidumpningsförfarandet) skulle inledas beträffande import till unionen av armeringsjärn med hög utmattningshållfasthet (ibland kallade HFP rebars) med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina eller det berörda landet) efter ett klagomål som ingavs den 17 mars 2015 av European Steel Association (Eurofer) (nedan kallad klaganden) såsom företrädare för producenter som svarar för mer än 25 % av unionens sammanlagda produktion av armeringsjärn med hög utmattningshållfasthet.

1.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

| (2) | Den produkt som är föremål för registrering (nedan kallad den berörda produkten) är armeringsjärn med hög utmattningshållfasthet av järn, olegerat stål eller legerat stål (men inte av rostfritt stål, snabb- och kiselmanganstål), inte vidare bearbetade efter varmvalsningen, även vriden efter valsningen. Dessa armeringsstänger har fördjupningar, räfflor, spår eller andra deformationer som kommit till under valsningsprocessen eller har vridits efter valsningen. Den viktigaste egenskapen hos hög utmattningshållfasthet är förmågan att utsättas för upprepad spänning utan att brista, särskilt förmågan att stå emot över 4,5 miljoner utmattningscykler med ett tryckförhållande (min och max) på 0,2 och en spänningsnivå som överstiger 150 MPa, med ursprung i Kina, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7214 20 00, ex 7228 30 20, ex 7228 30 41, ex 7228 30 49, ex 7228 30 61, ex 7228 30 69, ex 7228 30 70 och ex 7228 30 89. Dessa KN-nummer nämns endast upplysningsvis och har ingen bindande verkan beträffande produkternas klassificering. |
| --- | --- |

(2)

Den produkt som är föremål för registrering (nedan kallad den berörda produkten) är armeringsjärn med hög utmattningshållfasthet av järn, olegerat stål eller legerat stål (men inte av rostfritt stål, snabb- och kiselmanganstål), inte vidare bearbetade efter varmvalsningen, även vriden efter valsningen. Dessa armeringsstänger har fördjupningar, räfflor, spår eller andra deformationer som kommit till under valsningsprocessen eller har vridits efter valsningen. Den viktigaste egenskapen hos hög utmattningshållfasthet är förmågan att utsättas för upprepad spänning utan att brista, särskilt förmågan att stå emot över 4,5 miljoner utmattningscykler med ett tryckförhållande (min och max) på 0,2 och en spänningsnivå som överstiger 150 MPa, med ursprung i Kina, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7214 20 00, ex 7228 30 20, ex 7228 30 41, ex 7228 30 49, ex 7228 30 61, ex 7228 30 69, ex 7228 30 70 och ex 7228 30 89. Dessa KN-nummer nämns endast upplysningsvis och har ingen bindande verkan beträffande produkternas klassificering.

2.   BEGÄRAN

| (3) | Den 19 november 2015 lämnade klaganden en begäran om registrering i enlighet med artikel 14.5. Klaganden begärde att importen av den berörda produkten skulle göras till föremål för registrering för att göra det möjligt att senare vidta åtgärder mot denna import från och med dagen för registreringen. |
| --- | --- |

(3)

Den 19 november 2015 lämnade klaganden en begäran om registrering i enlighet med artikel 14.5. Klaganden begärde att importen av den berörda produkten skulle göras till föremål för registrering för att göra det möjligt att senare vidta åtgärder mot denna import från och med dagen för registreringen.

3.   SKÄL TILL REGISTRERINGEN

| (4) | Enligt artikel 14.5 i grundförordningen får kommissionen ålägga tullmyndigheterna att vidta lämpliga åtgärder för att registrera importen, så att åtgärder senare kan vidtas mot denna import. Import kan göras till föremål för registrering på begäran av unionsindustrin, om begäran innehåller tillräcklig bevisning för att motivera en sådan åtgärd. |
| --- | --- |

(4)

Enligt artikel 14.5 i grundförordningen får kommissionen ålägga tullmyndigheterna att vidta lämpliga åtgärder för att registrera importen, så att åtgärder senare kan vidtas mot denna import. Import kan göras till föremål för registrering på begäran av unionsindustrin, om begäran innehåller tillräcklig bevisning för att motivera en sådan åtgärd.

| (5) | Klaganden hävdar att det är motiverat med registrering, eftersom den berörda produkten fortsätter att dumpas, och att importörena mycket väl kände till eller borde ha känt till dumpningen, som pågick under en längre tid och vållade unionsindustrin skada. Klaganden gör vidare gällande att den kinesiska importen vållar unionsindustrin skada och att denna import ökat väsentligt, även efter undersökningsperioden, vilket allvarligt skulle undergräva den eventuella antidumpningstullens positiva verkan. |
| --- | --- |

(5)

Klaganden hävdar att det är motiverat med registrering, eftersom den berörda produkten fortsätter att dumpas, och att importörena mycket väl kände till eller borde ha känt till dumpningen, som pågick under en längre tid och vållade unionsindustrin skada. Klaganden gör vidare gällande att den kinesiska importen vållar unionsindustrin skada och att denna import ökat väsentligt, även efter undersökningsperioden, vilket allvarligt skulle undergräva den eventuella antidumpningstullens positiva verkan.

| (6) | Kommissionen anser att importörerna kände till eller borde ha känt till exportörernas dumpning. Klagomålet innehöll tillräcklig prima facie-bevisning i detta hänseende, vilket också uttryckligen angavs i tillkännagivande om inledande (3). I den icke-konfidentiella versionen av klagomålet beräknades dumpningsmarginalerna till 20–30 % för importen från Kina. Med hänsyn till omfattningen av den dumpning som kan förekomma, är det rimligt att anta att importörerna känner till eller borde känna till situationen. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen anser att importörerna kände till eller borde ha känt till exportörernas dumpning. Klagomålet innehöll tillräcklig prima facie-bevisning i detta hänseende, vilket också uttryckligen angavs i tillkännagivande om inledande (3). I den icke-konfidentiella versionen av klagomålet beräknades dumpningsmarginalerna till 20–30 % för importen från Kina. Med hänsyn till omfattningen av den dumpning som kan förekomma, är det rimligt att anta att importörerna känner till eller borde känna till situationen.

| (7) | Klaganden lämnade i klagomålet bevisning till stöd för normalvärdet som grundade sig på prisinformation från Qatar och Förenade Arabemiraten. Bevisningen till stöd för dumpning grundar sig på en jämförelse mellan dessa normalvärden och den berörda produktens exportpris (fritt fabrik) vid försäljning för export till unionen. Det kinesiska exportpriset fastställdes på grundval av prisnoteringar på kinesisk exportförsäljning till unionen. |
| --- | --- |

(7)

Klaganden lämnade i klagomålet bevisning till stöd för normalvärdet som grundade sig på prisinformation från Qatar och Förenade Arabemiraten. Bevisningen till stöd för dumpning grundar sig på en jämförelse mellan dessa normalvärden och den berörda produktens exportpris (fritt fabrik) vid försäljning för export till unionen. Det kinesiska exportpriset fastställdes på grundval av prisnoteringar på kinesisk exportförsäljning till unionen.

| (8) | Klaganden lämnade dessutom både i klagomålet och i begäran om registrering tillräcklig bevisning i form av undersökningar som nyligen genomförts av andra myndigheter (t.ex. Kanada, Egypten och Malaysia) där de kinesiska exportörernas dumpning beskrivs och som importörerna vid första påseendet varken kunde eller borde ha bortsett från. |
| --- | --- |

(8)

Klaganden lämnade dessutom både i klagomålet och i begäran om registrering tillräcklig bevisning i form av undersökningar som nyligen genomförts av andra myndigheter (t.ex. Kanada, Egypten och Malaysia) där de kinesiska exportörernas dumpning beskrivs och som importörerna vid första påseendet varken kunde eller borde ha bortsett från.

| (9) | Sedan förfarandet inleddes i april 2015 har kommissionen kunnat konstatera en ytterligare ökning på ungefär 38 % om man jämför importvolymen under perioden april 2014–mars 2015 (dvs. undersökningsperioden) och under perioden april–september 2015 (dvs. perioden efter inledandet). Detta visar att importen av den berörda produkten från Kina har ökat väsentligt efter inledandet av den nu aktuella undersökningen. |
| --- | --- |

(9)

Sedan förfarandet inleddes i april 2015 har kommissionen kunnat konstatera en ytterligare ökning på ungefär 38 % om man jämför importvolymen under perioden april 2014–mars 2015 (dvs. undersökningsperioden) och under perioden april–september 2015 (dvs. perioden efter inledandet). Detta visar att importen av den berörda produkten från Kina har ökat väsentligt efter inledandet av den nu aktuella undersökningen.

| (10) | Den klagande framlade också prima facie-bevisning i klagomålet och i begäran om registrering för att försäljningspriserna för importen håller på att minska. Det framgår av offentligt tillgänglig statistik från Eurostat att värdet per enhet för importen från Kina minskade från 431 euro per ton under undersökningsperioden till 401 euro per ton under tiden efter undersökningsperioden. Detta är ytterligare ett tecken på att importörerna av kinesiskt material var eller borde ha varit medvetna om dumpningen. |
| --- | --- |

(10)

Den klagande framlade också prima facie-bevisning i klagomålet och i begäran om registrering för att försäljningspriserna för importen håller på att minska. Det framgår av offentligt tillgänglig statistik från Eurostat att värdet per enhet för importen från Kina minskade från 431 euro per ton under undersökningsperioden till 401 euro per ton under tiden efter undersökningsperioden. Detta är ytterligare ett tecken på att importörerna av kinesiskt material var eller borde ha varit medvetna om dumpningen.

| (11) | Dessutom innehåller klagomålet tillräcklig prima facie-bevisning för att skada vållas. De inlagor som lämnats i samband med undersökningen, bland annat begäran om registrering, innehåller bevisning för att en kontinuerlig ökning av importen i fråga leder till ytterligare skada. Med tanke på tidpunkten skulle den dumpade importens volymökning och de kinesiska exportörernas prissättning sannolikt allvarligt undergräva de eventuella antidumpningstullarnas positiva verkan, såvida de inte tillämpas retroaktivt. Med tanke på inledandet av detta förfarande och med beaktande av den kinesiska importens volym- och prisutveckling hittills är det dessutom rimligt att anta att importen av den berörda produkten kan öka ytterligare innan eventuella provisoriska åtgärder vidtas och att importörerna snabbt kan bygga upp lager. |
| --- | --- |

(11)

Dessutom innehåller klagomålet tillräcklig prima facie-bevisning för att skada vållas. De inlagor som lämnats i samband med undersökningen, bland annat begäran om registrering, innehåller bevisning för att en kontinuerlig ökning av importen i fråga leder till ytterligare skada. Med tanke på tidpunkten skulle den dumpade importens volymökning och de kinesiska exportörernas prissättning sannolikt allvarligt undergräva de eventuella antidumpningstullarnas positiva verkan, såvida de inte tillämpas retroaktivt. Med tanke på inledandet av detta förfarande och med beaktande av den kinesiska importens volym- och prisutveckling hittills är det dessutom rimligt att anta att importen av den berörda produkten kan öka ytterligare innan eventuella provisoriska åtgärder vidtas och att importörerna snabbt kan bygga upp lager.

4.   FÖRFARANDE

| (12) | Mot denna bakgrund finner kommissionen att klaganden har lämnat tillräcklig prima facie-bevisning för att motivera att importen av den berörda produkten görs till föremål för registrering i enlighet med artikel 14.5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(12)

Mot denna bakgrund finner kommissionen att klaganden har lämnat tillräcklig prima facie-bevisning för att motivera att importen av den berörda produkten görs till föremål för registrering i enlighet med artikel 14.5 i grundförordningen.

| (13) | Alla berörda parter uppmanas att skriftligen lämna sina synpunkter och framlägga bevisning till stöd för dessa. Kommissionen kan dessutom höra berörda parter om de lämnar in en skriftlig begäran om detta och visar att det finns särskilda skäl att höra dem. |
| --- | --- |

(13)

Alla berörda parter uppmanas att skriftligen lämna sina synpunkter och framlägga bevisning till stöd för dessa. Kommissionen kan dessutom höra berörda parter om de lämnar in en skriftlig begäran om detta och visar att det finns särskilda skäl att höra dem.

5.   REGISTRERING

| (14) | I enlighet med artikel 14.5 i grundförordningen bör importen av den berörda produkten göras till föremål för registrering, så att tullar, om de nödvändiga villkoren är uppfyllda, kan tas ut retroaktivt på den registrerade importen i enlighet med artikel 10.4 i grundförordningen, om undersökningen leder till att antidumpningstullar införs. |
| --- | --- |

(14)

I enlighet med artikel 14.5 i grundförordningen bör importen av den berörda produkten göras till föremål för registrering, så att tullar, om de nödvändiga villkoren är uppfyllda, kan tas ut retroaktivt på den registrerade importen i enlighet med artikel 10.4 i grundförordningen, om undersökningen leder till att antidumpningstullar införs.

| (15) | I klagomålet beräknar klaganden en genomsnittlig dumpningsmarginal på 20–30 % och en genomsnittlig målprisunderskridandemarginal på 15–30 % för den berörda produkten. Den uppskattade storleken på eventuella framtida betalningsförpliktelser fastställs till målprisunderskridandemarginalen enligt uppskattning på grundval av klagomålet, dvs. 15–30 % av värdet av den berörda produktens importpris cif. |
| --- | --- |

(15)

I klagomålet beräknar klaganden en genomsnittlig dumpningsmarginal på 20–30 % och en genomsnittlig målprisunderskridandemarginal på 15–30 % för den berörda produkten. Den uppskattade storleken på eventuella framtida betalningsförpliktelser fastställs till målprisunderskridandemarginalen enligt uppskattning på grundval av klagomålet, dvs. 15–30 % av värdet av den berörda produktens importpris cif.

6.   BEHANDLING AV PERSONUPPGIFTER

| (16) | Alla personuppgifter som samlas in under undersökningens gång kommer att behandlas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 (4). |
| --- | --- |

(16)

Alla personuppgifter som samlas in under undersökningens gång kommer att behandlas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 (4).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Tullmyndigheterna åläggs härmed i enlighet med artikel 14.5 i förordning (EG) nr 1225/2009 att vidta lämpliga åtgärder för att registrera importen till unionen av armeringsjärn med hög utmattningshållfasthet av järn, olegerat stål eller legerat stål (men inte av rostfritt stål, snabb- och kiselmanganstål), inte vidare bearbetade efter varmvalsningen, även vriden efter valsningen; dessa armeringsstänger har fördjupningar, räfflor, spår eller andra deformationer som kommit till under valsningsprocessen eller har vridits efter valsningen; den viktigaste egenskapen hos hög utmattningshållfasthet är förmågan att utsättas för upprepad spänning utan att brista, särskilt förmågan att stå emot över 4,5 miljoner utmattningscykler med ett tryckförhållande (min och max) på 0,2 och en spänningsnivå som överstiger 150 MPa, med ursprung i Kina, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7214 20 00, ex 7228 30 20, ex 7228 30 41, ex 7228 30 49, ex 7228 30 61, ex 7228 30 69, ex 7228 30 70 och ex 7228 30 89 (Taric-nummer 7214200010, 7228302010, 7228304110, 7228304910, 7228306110, 7228306910, 7228307010, 7228308910).

Registreringen ska upphöra nio månader efter det att den här förordningen träder i kraft.

2.   Alla berörda parter uppmanas att skriftligen lämna sina synpunkter och framlägga bevisning till stöd för dessa eller begära att bli hörda inom 20 dagar efter det att denna förordning har offentliggjorts.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 17 december 2015.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  EUT C 143, 30.4.2015, s. 12.

2

(3)  EUT C 143, 30.4.2015, s. 12 (punkt 3 i tillkännagivandet).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (EGT L 8, 12.1.2001, s. 1).

4

---

| 18.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 332/114 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 332/114

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2015/2387

av den 17 december 2015

om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1),

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (2), särskilt artikel 136.1, och

av följande skäl:

| (1) | I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen.

| (2) | Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(2)

Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonimportvärden som avses i artikel 136 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 17 december 2015.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Jerzy PLEWA

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  EUT L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAGA

Schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (euro/100 kg) |
| --- |
| KN-nummer | Kod för tredjeland (1) | Schablonimportvärde |
| 0702 00 00 | IL | 236,2 |
| MA | 90,9 |
| TR | 117,9 |
| ZZ | 148,3 |
| 0707 00 05 | EG | 174,9 |
| MA | 82,9 |
| TR | 150,0 |
| ZZ | 135,9 |
| 0709 93 10 | MA | 55,7 |
| TR | 155,4 |
| ZZ | 105,6 |
| 0805 10 20 | EG | 57,7 |
| MA | 64,7 |
| TR | 58,4 |
| ZA | 48,6 |
| ZZ | 57,4 |
| 0805 20 10 | MA | 74,3 |
| ZZ | 74,3 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 110,0 |
| TR | 68,9 |
| ZZ | 89,5 |
| 0805 50 10 | TR | 89,2 |
| ZZ | 89,2 |
| 0808 10 80 | CA | 151,7 |
| CL | 82,8 |
| US | 157,8 |
| ZA | 141,1 |
| ZZ | 133,4 |
| 0808 30 90 | CN | 63,2 |
| TR | 128,4 |
| ZZ | 95,8 |

(euro/100 kg)

KN-nummer

Kod för tredjeland (1)

Schablonimportvärde

0702 00 00

IL

236,2

MA

90,9

TR

117,9

ZZ

148,3

0707 00 05

EG

174,9

MA

82,9

TR

150,0

ZZ

135,9

0709 93 10

MA

55,7

TR

155,4

ZZ

105,6

0805 10 20

EG

57,7

MA

64,7

TR

58,4

ZA

48,6

ZZ

57,4

0805 20 10

MA

74,3

ZZ

74,3

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

110,0

TR

68,9

ZZ

89,5

0805 50 10

TR

89,2

ZZ

89,2

0808 10 80

CA

151,7

CL

82,8

US

157,8

ZA

141,1

ZZ

133,4

0808 30 90

CN

63,2

TR

128,4

ZZ

95,8

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EU) nr 1106/2012 av den 27 november 2012 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 471/2009 om gemenskapsstatistik över utrikeshandeln med icke-medlemsstater vad gäller uppdateringen av nomenklaturen avseende länder och territorier (EUT L 328, 28.11.2012, s. 7). Koden ZZ står för ”övrigt ursprung”.

---

| 18.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 332/116 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 332/116

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2015/2388

av den 17 december 2015

om fastställande av den tilldelningskoefficient som ska tillämpas på de kvantiteter som omfattas av ansökningar om importlicenser som lämnades in under perioden 1–7 december 2015 och om fastställande av de kvantiteter som ska läggas till den kvantitet som fastställts för delperioden 1 april–30 juni 2016 inom ramen för de tullkvoter som öppnats genom förordning (EG) nr 533/2007 för fjäderfäkött

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1), särskilt artikel 188, och

av följande skäl:

| (1) | Genom kommissionens förordning (EG) nr 533/2007 (2) öppnas årliga tullkvoter för import av fjäderfäkött. |
| --- | --- |

(1)

Genom kommissionens förordning (EG) nr 533/2007 (2) öppnas årliga tullkvoter för import av fjäderfäkött.

| (2) | De kvantiteter som omfattas av ansökningar om importlicenser som lämnades in under perioden 1–7 december 2015 för delperioden 1 januari–31 mars 2016 överskrider, för vissa kvoter, de kvantiteter som finns tillgängliga. Det bör därför beslutas om i vilken omfattning importlicenser kan utfärdas genom att det fastställs en tilldelningskoefficient, beräknad i enlighet med artikel 7.2 i kommissionens förordning (EG) nr 1301/2006 (3), som ska tillämpas på de begärda kvantiteterna. |
| --- | --- |

(2)

De kvantiteter som omfattas av ansökningar om importlicenser som lämnades in under perioden 1–7 december 2015 för delperioden 1 januari–31 mars 2016 överskrider, för vissa kvoter, de kvantiteter som finns tillgängliga. Det bör därför beslutas om i vilken omfattning importlicenser kan utfärdas genom att det fastställs en tilldelningskoefficient, beräknad i enlighet med artikel 7.2 i kommissionens förordning (EG) nr 1301/2006 (3), som ska tillämpas på de begärda kvantiteterna.

| (3) | De kvantiteter som omfattas av ansökningar om importlicenser som lämnades in under perioden 1–7 december 2015 för delperioden 1 januari–31 mars 2016 är, för vissa kvoter, mindre än de kvantiteter som finns tillgängliga. Det bör därför fastställas för vilka kvantiteter inga ansökningar lämnats in, och dessa kvantiteter bör läggas till den kvantitet som fastställts för nästföljande delkvotperiod. |
| --- | --- |

(3)

De kvantiteter som omfattas av ansökningar om importlicenser som lämnades in under perioden 1–7 december 2015 för delperioden 1 januari–31 mars 2016 är, för vissa kvoter, mindre än de kvantiteter som finns tillgängliga. Det bör därför fastställas för vilka kvantiteter inga ansökningar lämnats in, och dessa kvantiteter bör läggas till den kvantitet som fastställts för nästföljande delkvotperiod.

| (4) | För att säkerställa att åtgärden får avsedd verkan bör denna förordning träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(4)

För att säkerställa att åtgärden får avsedd verkan bör denna förordning träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Den tilldelningskoefficient som anges i bilagan till denna förordning ska tillämpas på de kvantiteter som omfattas av ansökningar om importlicenser som lämnats in enligt förordning (EG) nr 533/2007 för delperioden 1 januari–31 mars 2016.

2.   De kvantiteter för vilka inga ansökningar om importlicenser lämnats in enligt förordning (EG) nr 533/2007 och som ska överföras till delperioden 1 april–30 juni 2016 anges i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 17 december 2015.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Jerzy PLEWA

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Kommissionens förordning (EG) nr 533/2007 av den 14 maj 2007 om öppnande och förvaltning av tullkvoter för fjäderfäkött (EUT L 125, 15.5.2007, s. 9).

2

(3)  Kommissionens förordning (EG) nr 1301/2006 av den 31 augusti 2006 om gemensamma regler för administrationen av sådana importtullkvoter för jordbruksprodukter som omfattas av ett system med importlicenser (EUT L 238, 1.9.2006, s. 13).

3

---

BILAGA

| Löpnummer | Tilldelningskoefficient – ansökningar som lämnats in för delperioden 1 januari–31 mars 2016
  (%) | Kvantiteter för vilka inga ansökningar lämnats in och som ska läggas till de tillgängliga kvantiteterna för delperioden 1 april–30 juni 2016
  (kg) |
| --- | --- | --- |
| 09.4067 | 1,620748 | — |
| 09.4068 | 0,36049 | — |
| 09.4069 | 0,18172 | — |
| 09.4070 | — | 1 335 750 |

Löpnummer

Tilldelningskoefficient – ansökningar som lämnats in för delperioden 1 januari–31 mars 2016

(%)

Kvantiteter för vilka inga ansökningar lämnats in och som ska läggas till de tillgängliga kvantiteterna för delperioden 1 april–30 juni 2016

(kg)

09.4067

1,620748

—

09.4068

0,36049

—

09.4069

0,18172

—

09.4070

—

1 335 750

---

| 18.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 332/119 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 332/119

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2015/2389

av den 17 december 2015

om fastställande av den tilldelningskoefficient som ska tillämpas på de kvantiteter som omfattas av ansökningar om importlicenser som lämnades in under perioden 1–7 december 2015 och om fastställande av de kvantiteter som ska läggas till den kvantitet som fastställts för delperioden 1 april–30 juni 2016 inom ramen för de tullkvoter som öppnats genom förordning (EG) nr 1385/2007 för fjäderfäkött

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1), särskilt artikel 188, och

av följande skäl:

| (1) | Genom kommissionens förordning (EG) nr 1385/2007 (2) öppnas årliga tullkvoter för import av fjäderfäkött. |
| --- | --- |

(1)

Genom kommissionens förordning (EG) nr 1385/2007 (2) öppnas årliga tullkvoter för import av fjäderfäkött.

| (2) | De kvantiteter som omfattas av ansökningar om importlicenser som lämnades in under perioden 1–7 december 2015 för delperioden 1 januari–31 mars 2016 överskrider, för vissa kvoter, de kvantiteter som finns tillgängliga. Det bör därför beslutas om i vilken omfattning importlicenser kan utfärdas genom att det fastställs en tilldelningskoefficient, beräknad i enlighet med artikel 7.2 i kommissionens förordning (EG) nr 1301/2006 (3), som ska tillämpas på de begärda kvantiteterna. |
| --- | --- |

(2)

De kvantiteter som omfattas av ansökningar om importlicenser som lämnades in under perioden 1–7 december 2015 för delperioden 1 januari–31 mars 2016 överskrider, för vissa kvoter, de kvantiteter som finns tillgängliga. Det bör därför beslutas om i vilken omfattning importlicenser kan utfärdas genom att det fastställs en tilldelningskoefficient, beräknad i enlighet med artikel 7.2 i kommissionens förordning (EG) nr 1301/2006 (3), som ska tillämpas på de begärda kvantiteterna.

| (3) | De kvantiteter som omfattas av ansökningar om importlicenser som lämnades in under perioden 1–7 december 2015 för delperioden 1 januari–31 mars 2016 är, för vissa kvoter, mindre än de kvantiteter som finns tillgängliga. Det bör därför fastställas för vilka kvantiteter inga ansökningar lämnats in, och dessa kvantiteter bör läggas till den kvantitet som fastställts för nästföljande delkvotperiod. |
| --- | --- |

(3)

De kvantiteter som omfattas av ansökningar om importlicenser som lämnades in under perioden 1–7 december 2015 för delperioden 1 januari–31 mars 2016 är, för vissa kvoter, mindre än de kvantiteter som finns tillgängliga. Det bör därför fastställas för vilka kvantiteter inga ansökningar lämnats in, och dessa kvantiteter bör läggas till den kvantitet som fastställts för nästföljande delkvotperiod.

| (4) | För att säkerställa att åtgärden får avsedd verkan bör denna förordning träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(4)

För att säkerställa att åtgärden får avsedd verkan bör denna förordning träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Den tilldelningskoefficient som anges i bilagan till denna förordning ska tillämpas på de kvantiteter som omfattas av ansökningar om importlicenser som lämnats in enligt förordning (EG) nr 1385/2007 för delperioden 1 januari–31 mars 2016.

2.   De kvantiteter för vilka inga ansökningar om importlicenser lämnats in enligt förordning (EG) nr 1385/2007 och som ska överföras till delperioden 1 april–30 juni 2016 anges i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 17 december 2015.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Jerzy PLEWA

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Kommissionens förordning (EG) nr 1385/2007 av den 26 november 2007 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 774/94 beträffande öppnande och förvaltning av vissa gemenskapstullkvoter för fjäderfäkött (EUT L 309, 27.11.2007, s. 47).

2

(3)  Kommissionens förordning (EG) nr 1301/2006 av den 31 augusti 2006 om gemensamma regler för administrationen av sådana importtullkvoter för jordbruksprodukter som omfattas av ett system med importlicenser (EUT L 238, 1.9.2006, s. 13).

3

---

BILAGA

| Löpnummer | Tilldelningskoefficient – ansökningar som lämnats in för delperioden 1 januari–31 mars 2016
  (%) | Kvantiteter för vilka inga ansökningar lämnats in och som ska läggas till de tillgängliga kvantiteterna för delperioden 1 april–30 juni 2016
  (kg) |
| --- | --- | --- |
| 09.4410 | 0,16909 | — |
| 09.4411 | 0,171057 | — |
| 09.4412 | 0,177304 | — |
| 09.4420 | 0,192789 | — |
| 09.4421 | — | 175 000 |
| 09.4422 | 0,192789 | — |

Löpnummer

Tilldelningskoefficient – ansökningar som lämnats in för delperioden 1 januari–31 mars 2016

(%)

Kvantiteter för vilka inga ansökningar lämnats in och som ska läggas till de tillgängliga kvantiteterna för delperioden 1 april–30 juni 2016

(kg)

09.4410

0,16909

—

09.4411

0,171057

—

09.4412

0,177304

—

09.4420

0,192789

—

09.4421

—

175 000

09.4422

0,192789

—

---

| 18.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 332/122 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 332/122

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2015/2390

av den 17 december 2015

om fastställande av tilldelningskoefficienten för de kvantiteter som begärts i ansökningar om importrättigheter som lämnats in under perioden 1–7 december 2015 inom ramen för de tullkvoter som öppnats genom genomförandeförordning (EU) 2015/2078 för fjäderfäkött med ursprung i Ukraina

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1), särskilt artikel 188.1 och 188.3, och

av följande skäl:

| (1) | Genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2078 (2) öppnas årliga tullkvoter för import av fjäderfäkött med ursprung i Ukraina. |
| --- | --- |

(1)

Genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2078 (2) öppnas årliga tullkvoter för import av fjäderfäkött med ursprung i Ukraina.

| (2) | De kvantiteter som omfattas av ansökningar om importrättigheter som lämnats in under perioden 1–7 december 2015 för delperioden 1 januari–31 mars 2016, för kvoten med löpnummer 09.4273, överskrider de kvantiteter som är tillgängliga. Det bör därför beslutas om i vilken omfattning importrättigheter kan tilldelas genom att det fastställs en tilldelningskoefficient, beräknad i enlighet med artikel 6.3 i kommissionens förordning (EG) nr 1301/2006 (3) jämförd med artikel 7.2 i samma förordning, som ska tillämpas på de begärda kvantiteterna. |
| --- | --- |

(2)

De kvantiteter som omfattas av ansökningar om importrättigheter som lämnats in under perioden 1–7 december 2015 för delperioden 1 januari–31 mars 2016, för kvoten med löpnummer 09.4273, överskrider de kvantiteter som är tillgängliga. Det bör därför beslutas om i vilken omfattning importrättigheter kan tilldelas genom att det fastställs en tilldelningskoefficient, beräknad i enlighet med artikel 6.3 i kommissionens förordning (EG) nr 1301/2006 (3) jämförd med artikel 7.2 i samma förordning, som ska tillämpas på de begärda kvantiteterna.

| (3) | För att åtgärden ska få avsedd verkan bör denna förordning träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(3)

För att åtgärden ska få avsedd verkan bör denna förordning träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den tilldelningskoefficient som anges i bilagan till denna förordning ska tillämpas på de kvantiteter som omfattas av ansökningar om importrättigheter som lämnats in enligt genomförandeförordning (EU) 2015/2078 för delperioden 1 januari–31 mars 2016.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 17 december 2015.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Jerzy PLEWA

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2078 av den 18 november 2015 om öppnande och förvaltning av unionstullkvoter för import av fjäderfäkött med ursprung i Ukraina (EUT L 302, 19.11.2015, s. 63).

2

(3)  Kommissionens förordning (EG) nr 1301/2006 av den 31 augusti 2006 om gemensamma regler för administrationen av sådana importtullkvoter för jordbruksprodukter som omfattas av ett system med importlicenser (EUT L 238, 1.9.2006, s. 13).

3

---

BILAGA

| Löpnummer | Tilldelningskoefficient – ansökningar som lämnats in för delperioden 1 januari–31 mars 2016
  (i %) |
| --- | --- |
| 09.4273 | 2,579121 |
| 09.4274 | — |

Löpnummer

Tilldelningskoefficient – ansökningar som lämnats in för delperioden 1 januari–31 mars 2016

(i %)

09.4273

2,579121

09.4274

—

---

| 18.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 332/124 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 332/124

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2015/2391

av den 17 december 2015

om fastställande av de kvantiteter som ska läggas till den kvantitet som fastställts för delperioden 1 april–30 juni 2016 inom ramen för de tullkvoter som öppnats genom förordning (EG) nr 539/2007 för ägg och äggalbumin

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1), särskilt artikel 188.2 och 188.3, och

av följande skäl:

| (1) | Genom kommissionens förordning (EG) nr 539/2007 (2) öppnas årliga tullkvoter för import av ägg och äggalbumin. |
| --- | --- |

(1)

Genom kommissionens förordning (EG) nr 539/2007 (2) öppnas årliga tullkvoter för import av ägg och äggalbumin.

| (2) | De kvantiteter som omfattas av ansökningar om importlicenser som lämnades in under perioden 1–7 december 2015 för delperioden 1 januari–31 mars 2016 är mindre än de kvantiteter som finns tillgängliga. Det bör därför fastställas för vilka kvantiteter inga ansökningar lämnats in, och dessa kvantiteter bör läggas till den kvantitet som fastställts för nästföljande delkvotperiod. |
| --- | --- |

(2)

De kvantiteter som omfattas av ansökningar om importlicenser som lämnades in under perioden 1–7 december 2015 för delperioden 1 januari–31 mars 2016 är mindre än de kvantiteter som finns tillgängliga. Det bör därför fastställas för vilka kvantiteter inga ansökningar lämnats in, och dessa kvantiteter bör läggas till den kvantitet som fastställts för nästföljande delkvotperiod.

| (3) | För att säkerställa att åtgärden får avsedd verkan bör denna förordning träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(3)

För att säkerställa att åtgärden får avsedd verkan bör denna förordning träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De kvantiteter för vilka inga ansökningar om importlicenser lämnats in enligt förordning (EG) nr 539/2007 och som ska överföras till delperioden 1 april–30 juni 2016 anges i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 17 december 2015.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Jerzy PLEWA

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Kommissionens förordning (EG) nr 539/2007 av den 15 maj 2007 om öppnande och förvaltning av tullkvoter för ägg och äggalbumin (EUT L 128, 16.5.2007, s. 19).

2

---

BILAGA

| Löpnummer | Kvantiteter för vilka inga ansökningar lämnats in och som ska läggas till de tillgängliga kvantiteterna för delperioden 1 april–30 juni 2016
  (i kg skaläggsekvivalenter) |
| --- | --- |
| 09.4015 | 108 000 000 |
| 09.4401 | 2 690 000 |
| 09.4402 | 9 666 000 |

Löpnummer

Kvantiteter för vilka inga ansökningar lämnats in och som ska läggas till de tillgängliga kvantiteterna för delperioden 1 april–30 juni 2016

(i kg skaläggsekvivalenter)

09.4015

108 000 000

09.4401

2 690 000

09.4402

9 666 000

---

DIREKTIV

| 18.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 332/126 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 332/126

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEDIREKTIV (EU) 2015/2392

av den 17 december 2015

om Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 596/2014 vad gäller rapportering till behöriga myndigheter av faktiska eller potentiella överträdelser av den förordningen

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 596/2014 av den 16 april 2014 om marknadsmissbruk (marknadsmissbruksförordning) och om upphävande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/6/EG och kommissionens direktiv 2003/124/EG, 2003/125/EG och 2004/72/EG (1), särskilt artikel 32.5, och

av följande skäl:

| (1) | Personer som rapporterar faktiska eller potentiella överträdelser av förordning (EU) nr 596/2014 (visselblåsare) till behöriga myndigheter kan ge myndigheterna ny information och bistå dem i fråga om att upptäcka marknadsmissbruk och påföra sanktioner för marknadsmissbruket. Människor kan dock avskräckas från att rapportera överträdelser på grund av rädsla för repressalier, diskriminering eller utlämnande av personuppgifter. Lämpliga åtgärder avseende visselblåsning är således nödvändiga för att garantera det övergripande skyddet och respekten för de grundläggande rättigheterna för visselblåsare och dem som anklagas. Personer som medvetet rapporter felaktig eller vilseledande information till behöriga myndigheter bör inte betraktas som visselblåsare och bör följaktligen inte åtnjuta skydd. |
| --- | --- |

(1)

Personer som rapporterar faktiska eller potentiella överträdelser av förordning (EU) nr 596/2014 (visselblåsare) till behöriga myndigheter kan ge myndigheterna ny information och bistå dem i fråga om att upptäcka marknadsmissbruk och påföra sanktioner för marknadsmissbruket. Människor kan dock avskräckas från att rapportera överträdelser på grund av rädsla för repressalier, diskriminering eller utlämnande av personuppgifter. Lämpliga åtgärder avseende visselblåsning är således nödvändiga för att garantera det övergripande skyddet och respekten för de grundläggande rättigheterna för visselblåsare och dem som anklagas. Personer som medvetet rapporter felaktig eller vilseledande information till behöriga myndigheter bör inte betraktas som visselblåsare och bör följaktligen inte åtnjuta skydd.

| (2) | Anonym rapportering bör tillåtas av behöriga myndigheter och skyddsmekanismerna i detta direktiv bör också tillämpas när en anonym visselblåsare i ett senare skede avslöjar sin identitet för den behöriga myndigheten. Visselblåsare bör kunna välja mellan att rapportera genom interna förfaranden, om sådana finns, eller direkt till den behöriga myndigheten. |
| --- | --- |

(2)

Anonym rapportering bör tillåtas av behöriga myndigheter och skyddsmekanismerna i detta direktiv bör också tillämpas när en anonym visselblåsare i ett senare skede avslöjar sin identitet för den behöriga myndigheten. Visselblåsare bör kunna välja mellan att rapportera genom interna förfaranden, om sådana finns, eller direkt till den behöriga myndigheten.

| (3) | Särskilt avdelad personal från de behöriga myndigheterna, som är utbildade, även i fråga om gällande regler om uppgiftsskydd, skulle vara nödvändigt för att handlägga rapporter om överträdelser av förordning (EU) nr 596/2014 och se till att kommunikationen med den rapporterande personen och uppföljningen av rapporten sker på lämpligt sätt. |
| --- | --- |

(3)

Särskilt avdelad personal från de behöriga myndigheterna, som är utbildade, även i fråga om gällande regler om uppgiftsskydd, skulle vara nödvändigt för att handlägga rapporter om överträdelser av förordning (EU) nr 596/2014 och se till att kommunikationen med den rapporterande personen och uppföljningen av rapporten sker på lämpligt sätt.

| (4) | Personer som vill rapportera faktiska eller potentiella överträdelser av förordning (EU) nr 596/2014 bör kunna fatta ett välgrundat beslut om huruvida, hur och när de ska rapportera. De behöriga myndigheterna bör därför offentliggöra lättillgänglig information om tillgängliga kommunikationskanaler med behöriga myndigheter, om tillämpliga förfaranden och om särskilt avdelad personal inom den myndighet som handlägger rapporter om överträdelser. All information rörande överträdelser bör vara öppen, lättförståelig och tillförlitlig för att främja och inte hindra rapportering av överträdelser. |
| --- | --- |

(4)

Personer som vill rapportera faktiska eller potentiella överträdelser av förordning (EU) nr 596/2014 bör kunna fatta ett välgrundat beslut om huruvida, hur och när de ska rapportera. De behöriga myndigheterna bör därför offentliggöra lättillgänglig information om tillgängliga kommunikationskanaler med behöriga myndigheter, om tillämpliga förfaranden och om särskilt avdelad personal inom den myndighet som handlägger rapporter om överträdelser. All information rörande överträdelser bör vara öppen, lättförståelig och tillförlitlig för att främja och inte hindra rapportering av överträdelser.

| (5) | För att möjliggöra effektiv kommunikation med den särskilt avdelade personalen måste de behöriga myndigheterna ha infört och använda olika kommunikationskanaler som bör vara användarvänliga och möjliggöra skriftlig och muntlig kommunikation, både elektronisk och icke-elektronisk. |
| --- | --- |

(5)

För att möjliggöra effektiv kommunikation med den särskilt avdelade personalen måste de behöriga myndigheterna ha infört och använda olika kommunikationskanaler som bör vara användarvänliga och möjliggöra skriftlig och muntlig kommunikation, både elektronisk och icke-elektronisk.

| (6) | Det är viktigt att förfarandena för skydd av personer som arbetar genom ett anställningskontrakt, oavsett arten av deras anställningsförhållanden och oavsett om de är avlönade eller inte, och som rapporterar överträdelser eller anklagas för överträdelser av förordning (EU) nr 596/2014 skyddar sådana personer mot repressalier, diskriminering och andra former av direkt eller indirekt orättvis behandling. Orättvis behandling kan se ut på många olika sätt beroende på omständigheterna. Enskilda fall måste därför bedömas genom regler för tvistlösning eller rättsliga förfaranden enligt nationell lagstiftning. |
| --- | --- |

(6)

Det är viktigt att förfarandena för skydd av personer som arbetar genom ett anställningskontrakt, oavsett arten av deras anställningsförhållanden och oavsett om de är avlönade eller inte, och som rapporterar överträdelser eller anklagas för överträdelser av förordning (EU) nr 596/2014 skyddar sådana personer mot repressalier, diskriminering och andra former av direkt eller indirekt orättvis behandling. Orättvis behandling kan se ut på många olika sätt beroende på omständigheterna. Enskilda fall måste därför bedömas genom regler för tvistlösning eller rättsliga förfaranden enligt nationell lagstiftning.

| (7) | Medlemsstaterna bör se till att de behöriga myndigheterna har infört lämpliga förfaranden för handläggning av rapporter om överträdelser och rapporterade personers personuppgifter. Ett sådant förfarande bör säkerställa att identiteten för varje rapporterande och rapporterad person skyddas i alla skeden av förfarandet. Denna skyldighet bör inte påverka nödvändigheten och proportionaliteten av skyldigheten att röja information när detta krävs i unionslagstiftning eller nationell lagstiftning och i enlighet med lämpliga skyddsåtgärder enligt dessa lagar, även i samband med utredningar eller rättsliga förfaranden eller för att skydda andras friheter, däribland den rapporterade personens rätt till försvar. |
| --- | --- |

(7)

Medlemsstaterna bör se till att de behöriga myndigheterna har infört lämpliga förfaranden för handläggning av rapporter om överträdelser och rapporterade personers personuppgifter. Ett sådant förfarande bör säkerställa att identiteten för varje rapporterande och rapporterad person skyddas i alla skeden av förfarandet. Denna skyldighet bör inte påverka nödvändigheten och proportionaliteten av skyldigheten att röja information när detta krävs i unionslagstiftning eller nationell lagstiftning och i enlighet med lämpliga skyddsåtgärder enligt dessa lagar, även i samband med utredningar eller rättsliga förfaranden eller för att skydda andras friheter, däribland den rapporterade personens rätt till försvar.

| (8) | Det är mycket viktigt och nödvändigt att särskild avdelad personal inom den behöriga myndigheten, och personal från den behöriga myndighet som får tillgång till den information som en rapporterande person lämnar till den behöriga myndigheten, iakttar tystnadsplikt och konfidentialitet när de överför uppgifterna, både inom och utom den behöriga myndigheten. Detta gäller även när en behörig myndighet inleder en utredning eller verkställighetsåtgärder i samband med rapportering av överträdelser. |
| --- | --- |

(8)

Det är mycket viktigt och nödvändigt att särskild avdelad personal inom den behöriga myndigheten, och personal från den behöriga myndighet som får tillgång till den information som en rapporterande person lämnar till den behöriga myndigheten, iakttar tystnadsplikt och konfidentialitet när de överför uppgifterna, både inom och utom den behöriga myndigheten. Detta gäller även när en behörig myndighet inleder en utredning eller verkställighetsåtgärder i samband med rapportering av överträdelser.

| (9) | Medlemsstaterna bör säkerställa en lämplig dokumentering av alla rapporter om överträdelser och se till att alla rapporter är tillgängliga inom den behöriga myndigheten och att information som mottas genom rapporterna kan användas som bevisning vid verkställighetsåtgärder i lämpliga fall. Medlemsstaterna bör säkerställa att Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG (2) och nationell lagstiftning som införlivar det direktivet efterlevs. |
| --- | --- |

(9)

Medlemsstaterna bör säkerställa en lämplig dokumentering av alla rapporter om överträdelser och se till att alla rapporter är tillgängliga inom den behöriga myndigheten och att information som mottas genom rapporterna kan användas som bevisning vid verkställighetsåtgärder i lämpliga fall. Medlemsstaterna bör säkerställa att Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG (2) och nationell lagstiftning som införlivar det direktivet efterlevs.

| (10) | Skydd av personuppgifter för den rapporterande och den rapporterade personen är avgörande för att undvika orättvis behandling eller skador på personens anseende som beror på att personuppgifter yppats. Detta gäller särskilt uppgifter som röjer identiteten hos en berörd person. Förutom den nationella uppgiftsskyddslagstiftning som införlivar direktiv 95/46/EG bör de behöriga myndigheterna fastställa lämpliga förfaranden för uppgiftsskydd som är särskilt anpassade för att skydda den rapporterande och den rapporterade personen och som bör omfatta ett säkert system inom den behöriga myndigheten till vilket endast godkänd personal har begränsad åtkomsträtt. |
| --- | --- |

(10)

Skydd av personuppgifter för den rapporterande och den rapporterade personen är avgörande för att undvika orättvis behandling eller skador på personens anseende som beror på att personuppgifter yppats. Detta gäller särskilt uppgifter som röjer identiteten hos en berörd person. Förutom den nationella uppgiftsskyddslagstiftning som införlivar direktiv 95/46/EG bör de behöriga myndigheterna fastställa lämpliga förfaranden för uppgiftsskydd som är särskilt anpassade för att skydda den rapporterande och den rapporterade personen och som bör omfatta ett säkert system inom den behöriga myndigheten till vilket endast godkänd personal har begränsad åtkomsträtt.

| (11) | Överföring av personuppgifter med anknytning till rapporter från den behöriga myndigheten om överträdelser kan bli nödvändigt för att bedöma en rapport om överträdelser och för att genomföra nödvändig utredning och vidta verkställighetsåtgärder. När uppgifter överförs inom den behöriga myndigheten eller till tredje part, bör de behöriga myndigheterna iaktta sekretess i största möjliga utsträckning i enlighet med nationell lagstiftning. |
| --- | --- |

(11)

Överföring av personuppgifter med anknytning till rapporter från den behöriga myndigheten om överträdelser kan bli nödvändigt för att bedöma en rapport om överträdelser och för att genomföra nödvändig utredning och vidta verkställighetsåtgärder. När uppgifter överförs inom den behöriga myndigheten eller till tredje part, bör de behöriga myndigheterna iaktta sekretess i största möjliga utsträckning i enlighet med nationell lagstiftning.

| (12) | Rättigheterna för den person som anklagas för att ha överträtt förordning (EU) nr 596/2014 bör skyddas för att undvika skador på personens anseende eller andra negativa konsekvenser. Vidare bör den rapporterade personen i varje skede av förfarandet efter rapporten ha rätt till försvar och tillgång till rättsmedel. Medlemsstaterna bör säkerställa rätten till försvar för den rapporterade personen, inklusive rätten att få tillgång till handlingarna i ärendet, rätten att bli hörd och rätten att söka effektiva rättsmedel mot ett beslut som rör den rapporterade personen enligt de tillämpliga förfaranden som föreskrivs i nationell lagstiftning i samband med undersökningar eller senare rättsliga förfaranden. |
| --- | --- |

(12)

Rättigheterna för den person som anklagas för att ha överträtt förordning (EU) nr 596/2014 bör skyddas för att undvika skador på personens anseende eller andra negativa konsekvenser. Vidare bör den rapporterade personen i varje skede av förfarandet efter rapporten ha rätt till försvar och tillgång till rättsmedel. Medlemsstaterna bör säkerställa rätten till försvar för den rapporterade personen, inklusive rätten att få tillgång till handlingarna i ärendet, rätten att bli hörd och rätten att söka effektiva rättsmedel mot ett beslut som rör den rapporterade personen enligt de tillämpliga förfaranden som föreskrivs i nationell lagstiftning i samband med undersökningar eller senare rättsliga förfaranden.

| (13) | Den regelbundna (minst en gång vartannat år) översynen av behöriga myndigheters förfaranden bör garantera att dessa förfaranden är tillräckliga och uppdaterade, och därmed tjänar sitt syfte. Det är därför viktigt att de behöriga myndigheterna utvärderar sina erfarenheter och utbyter erfarenheter och god praxis med andra behöriga myndigheter. |
| --- | --- |

(13)

Den regelbundna (minst en gång vartannat år) översynen av behöriga myndigheters förfaranden bör garantera att dessa förfaranden är tillräckliga och uppdaterade, och därmed tjänar sitt syfte. Det är därför viktigt att de behöriga myndigheterna utvärderar sina erfarenheter och utbyter erfarenheter och god praxis med andra behöriga myndigheter.

| (14) | Eftersom detaljerade bestämmelser om skydd av visselblåsare skulle göra det svårare för medlemsstaterna att garantera att systemen kan samverka och drivas tillsammans med deras nationella system, även i fråga om administrativa, procedurmässiga och institutionella aspekter, behövs en viss flexibilitet för genomförandeakten. En sådan flexibilitet skulle bäst uppnås genom ett direktiv snarare än genom en förordning och följaktligen verkar ett direktiv vara det lämpligaste instrumentet för att medlemsstaterna på ett effektivt sätt ska kunna anpassa systemen för rapportering av överträdelser till sina nationella system, inklusive den institutionella ramen. |
| --- | --- |

(14)

Eftersom detaljerade bestämmelser om skydd av visselblåsare skulle göra det svårare för medlemsstaterna att garantera att systemen kan samverka och drivas tillsammans med deras nationella system, även i fråga om administrativa, procedurmässiga och institutionella aspekter, behövs en viss flexibilitet för genomförandeakten. En sådan flexibilitet skulle bäst uppnås genom ett direktiv snarare än genom en förordning och följaktligen verkar ett direktiv vara det lämpligaste instrumentet för att medlemsstaterna på ett effektivt sätt ska kunna anpassa systemen för rapportering av överträdelser till sina nationella system, inklusive den institutionella ramen.

| (15) | Med tanke på att förordning (EU) nr 596/2014 ska börja tillämpas den 3 juli 2016 är det lämpligt att medlemsstaterna införlivar och tillämpar bestämmelser som rör detta direktiv från och med den 3 juli 2016. |
| --- | --- |

(15)

Med tanke på att förordning (EU) nr 596/2014 ska börja tillämpas den 3 juli 2016 är det lämpligt att medlemsstaterna införlivar och tillämpar bestämmelser som rör detta direktiv från och med den 3 juli 2016.

| (16) | De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med europeiska värdepapperskommitténs ståndpunkt. |
| --- | --- |

(16)

De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med europeiska värdepapperskommitténs ståndpunkt.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

SYFTE OCH DEFINITIONER

Artikel 1

Syfte

Genom det här direktivet fastställs regler som specificerar de förfaranden som anges i artikel 32.1 i förordning (EU) nr 596/2014, inklusive arrangemang för rapportering och uppföljning av rapporter och åtgärder för skydd av personer som arbetar genom ett anställningskontrakt samt åtgärder för skydd av personuppgifter.

Artikel 2

Definitioner

I detta direktiv avses med

1.   
  rapporterande person
  : person som rapporterar en faktisk eller potentiell överträdelse av förordning (EU) nr 596/2014 till den behöriga myndigheten,

2.   
  rapporterad person
  : en person som av den rapporterande personen anklagas för att ha begått eller avser att begå en överträdelse av förordning (EU) nr 596/2014,

3.   
  rapport om överträdelse
  : en rapport från den rapporterande personen till den behöriga myndigheten om en faktisk eller potentiell överträdelse av förordning (EU) nr 596/2014.

KAPITEL II

FÖRFARANDEN FÖR MOTTAGANDE AV RAPPORTER OM ÖVERTRÄDELSER OCH UPPFÖLJNING AV DEM

Artikel 3

Särskilt avdelad personal

1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att de behöriga myndigheterna har personal som avdelats för att hantera rapporter om överträdelser (nedan kallad särskilt avdelad personal). Den särskilt avdelade personalen ska utbildas i hantering av rapporter om överträdelser.

2.   Den ska ha följande uppgifter:

| a) | Informera alla intresserade om förfarandena för att rapportera överträdelser. |
| --- | --- |

a)

Informera alla intresserade om förfarandena för att rapportera överträdelser.

| b) | Ta emot och följa upp rapporter om överträdelser. |
| --- | --- |

b)

Ta emot och följa upp rapporter om överträdelser.

| c) | Upprätthålla kontakt med den rapporterande personen om denne har identifierat i sig. |
| --- | --- |

c)

Upprätthålla kontakt med den rapporterande personen om denne har identifierat i sig.

Artikel 4

Information om mottagande av rapporter om överträdelser och uppföljning av dem

1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att behöriga myndigheter på sina webbplatser i en separat avdelning som är tydligt markerad och lättåtkomlig offentliggör den information om mottagande av rapporter om överträdelser som anges i punkt 2.

2.   Informationen som avses i punkt 1 ska omfatta följande:

| a) | Kommunikationskanalerna för mottagande och uppföljning av rapporteringen av överträdelser och för att kontakta den särskilt avdelade personalen i enlighet med artikel 6.1 som omfattar följande:






  1. | Telefonnummer, med angivelse av om samtal bandas eller inte när dessa telefonlinjer används. |
| --- | --- | --- |

a)

Kommunikationskanalerna för mottagande och uppföljning av rapporteringen av överträdelser och för att kontakta den särskilt avdelade personalen i enlighet med artikel 6.1 som omfattar följande:

1.

Telefonnummer, med angivelse av om samtal bandas eller inte när dessa telefonlinjer används.

| 2. | Särskilda elektroniska adresser och postadresser, som är säkra och som garanterar sekretess, för att kontakta den särskilt avdelade personalen. |
| --- | --- |

2.

Särskilda elektroniska adresser och postadresser, som är säkra och som garanterar sekretess, för att kontakta den särskilt avdelade personalen.

| b) | De förfaranden som gäller rapportering av överträdelser som avses i artikel 5. |
| --- | --- |

b)

De förfaranden som gäller rapportering av överträdelser som avses i artikel 5.

| c) | Det system för konfidentialitet som gäller för rapporter om överträdelser i enlighet med de tillämpliga förfaranden för rapportering av överträdelser som avses i artikel 5. |
| --- | --- |

c)

Det system för konfidentialitet som gäller för rapporter om överträdelser i enlighet med de tillämpliga förfaranden för rapportering av överträdelser som avses i artikel 5.

| d) | Förfaranden för skydd av personer som arbetar genom ett anställningskontrakt. |
| --- | --- |

d)

Förfaranden för skydd av personer som arbetar genom ett anställningskontrakt.

| e) | En förklaring som tydligt anger att personer som rapporterar information till den behöriga myndigheten i enlighet med förordning (EU) nr 596/2014 inte ska anses överträda eventuella restriktioner för lämnande av uppgifter som ålagts genom avtal eller i någon lagbestämmelse eller administrativ bestämmelse, och ska inte ge upphov till någon form av ansvar för den rapporterande personen med avseende på detta lämnande av uppgifter. |
| --- | --- |

e)

En förklaring som tydligt anger att personer som rapporterar information till den behöriga myndigheten i enlighet med förordning (EU) nr 596/2014 inte ska anses överträda eventuella restriktioner för lämnande av uppgifter som ålagts genom avtal eller i någon lagbestämmelse eller administrativ bestämmelse, och ska inte ge upphov till någon form av ansvar för den rapporterande personen med avseende på detta lämnande av uppgifter.

3.   De behöriga myndigheterna får på sina webbplatser offentliggöra mer detaljerade uppgifter om mottagande och uppföljning av överträdelser som anges i punkt 2.

Artikel 5

Förfaranden som tillämpas på rapporter om överträdelser

1.   De förfaranden för rapportering av överträdelser som avses i artikel 4.2 b ska innehålla följande information:

| a) | Att rapporter om överträdelser också kan lämnas in anonymt. |
| --- | --- |

a)

Att rapporter om överträdelser också kan lämnas in anonymt.

| b) | Det sätt på vilket den behöriga myndigheten kan kräva att den rapporterade personen förtydligar den information som rapporteras eller lämnar ytterligare information som den personen förfogar över. |
| --- | --- |

b)

Det sätt på vilket den behöriga myndigheten kan kräva att den rapporterade personen förtydligar den information som rapporteras eller lämnar ytterligare information som den personen förfogar över.

| c) | Typen av, innehållet i och tidsramen för feedback av resultatet av den rapport om överträdelser den rapporterande personen kan förvänta sig efter rapporteringen. |
| --- | --- |

c)

Typen av, innehållet i och tidsramen för feedback av resultatet av den rapport om överträdelser den rapporterande personen kan förvänta sig efter rapporteringen.

| d) | Det system för konfidentialitet som tillämpas på rapporter om överträdelser, tillsammans med en detaljerad beskrivning av under vilka omständigheter de konfidentiella uppgifterna om en rapporterande person får lämnas ut i enlighet med artiklarna 27, 28 och 29 i förordning (EU) nr 596/2014. |
| --- | --- |

d)

Det system för konfidentialitet som tillämpas på rapporter om överträdelser, tillsammans med en detaljerad beskrivning av under vilka omständigheter de konfidentiella uppgifterna om en rapporterande person får lämnas ut i enlighet med artiklarna 27, 28 och 29 i förordning (EU) nr 596/2014.

2.   Den detaljerade beskrivning som avses i led d i punkt 1 ska garantera att den rapporterande personen är medveten om de undantagsfall då det saknas garantier för att uppgifterna kan hållas konfidentiella, till exempel när utlämnande av uppgifter är en nödvändig och proportionell skyldighet som krävs enligt unionslagstiftningen eller nationell lagstiftning i samband med undersökningar eller senare rättsliga förfaranden eller för att skydda andras friheter, däribland rätten till försvar för den rapporterade personen, och i varje fall med förbehåll för lämpliga skyddsåtgärder enligt sådan lagstiftning.

Artikel 6

Särskilda kommunikationskanaler

1.   Medlemsstaterna ska se till att behöriga myndigheter inrättar oberoende och autonoma kommunikationskanaler, som är både säkra och som garanterar konfidentialiteten vid mottagande och uppföljning av rapporter om överträdelser (nedan kallade särskilda kommunikationskanaler).

2.   Dessa särskilda kommunikationskanaler ska anses vara oberoende och autonoma, om de uppfyller samtliga följande kriterier:

| a) | De är avskilda från den behöriga myndighetens allmänna kommunikationskanaler, även från dem som används för myndighetens internkommunikation och kommunikation med tredje parter vid dess ordinarie verksamhet. |
| --- | --- |

a)

De är avskilda från den behöriga myndighetens allmänna kommunikationskanaler, även från dem som används för myndighetens internkommunikation och kommunikation med tredje parter vid dess ordinarie verksamhet.

| b) | De är utformade, inrättade och används på ett sätt som garanterar att informationen är fullständig och att dess integritet och konfidentialitet skyddas. De ska dessutom vara skyddade mot åtkomst från obehörig personal vid den behöriga myndigheten. |
| --- | --- |

b)

De är utformade, inrättade och används på ett sätt som garanterar att informationen är fullständig och att dess integritet och konfidentialitet skyddas. De ska dessutom vara skyddade mot åtkomst från obehörig personal vid den behöriga myndigheten.

| c) | De möjliggör lagring av varaktig information i enlighet med artikel 7 så att ytterligare undersökningar blir möjliga. |
| --- | --- |

c)

De möjliggör lagring av varaktig information i enlighet med artikel 7 så att ytterligare undersökningar blir möjliga.

3.   De särskilda kommunikationskanalerna ska möjliggöra rapportering av faktiska eller potentiella överträdelser på åtminstone samtliga följande sätt:

| a) | Skriftlig rapport i elektroniskt format eller pappersformat om överträdelser. |
| --- | --- |

a)

Skriftlig rapport i elektroniskt format eller pappersformat om överträdelser.

| b) | Muntlig rapport om överträdelser genom telefonsamtal, oavsett om de spelas in eller inte. |
| --- | --- |

b)

Muntlig rapport om överträdelser genom telefonsamtal, oavsett om de spelas in eller inte.

| c) | Möten med den särskilt avdelade personalen från den behöriga myndigheten. |
| --- | --- |

c)

Möten med den särskilt avdelade personalen från den behöriga myndigheten.

4.   Den behöriga myndigheten ska lämna den information som avses artikel 4.2 till den rapporterande personen före mottagandet av rapporten om överträdelser, eller senast vid tidpunkten för mottagandet.

5.   De behöriga myndigheterna ska se till att en rapport om överträdelse som tas emot på annat sätt än genom de särskilda kommunikationskanaler som avses i denna artikel omedelbart vidarebefordras i oförändrat skick till den särskilt avdelade personalen vid den behöriga myndigheten genom särskilda kommunikationskanaler.

Artikel 7

Register över mottagna rapporter

1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att de behöriga myndigheterna för register över de rapporter om överträdelser som mottas.

2.   De behöriga myndigheterna ska omgående bekräfta mottagandet av skriftliga rapporter om överträdelser till den post- eller e-postadress som den rapporterande personen angett, såvida inte den rapporterande personen uttryckligen begärt annat eller den behöriga myndigheten har fog för att misstänka att en mottagningsbekräftelse av en skriftlig rapport skulle äventyra skyddet av den rapporterande personens identitet.

3.   Om en telefonlinje med inspelning används för rapportering av överträdelser ska den behöriga myndigheten ha rätt att dokumentera den muntliga rapporteringen i form av

| a) | en inspelning av samtalet i en varaktig och åtkomlig form, eller |
| --- | --- |

a)

en inspelning av samtalet i en varaktig och åtkomlig form, eller

| b) | en fullständig och korrekt utskrift av samtalet som gjorts av den särskilt avdelade personalen vid den behöriga myndigheten. Om den rapporterande personen har avslöjat sin identitet, ska den behöriga myndigheten ge den rapporterande personen möjlighet att kontrollera, korrigera och godkänna utskriften av samtalet genom att underteckna den. |
| --- | --- |

b)

en fullständig och korrekt utskrift av samtalet som gjorts av den särskilt avdelade personalen vid den behöriga myndigheten. Om den rapporterande personen har avslöjat sin identitet, ska den behöriga myndigheten ge den rapporterande personen möjlighet att kontrollera, korrigera och godkänna utskriften av samtalet genom att underteckna den.

4.   Om en telefonlinje utan inspelning används för rapportering av överträdelser ska den behöriga myndigheten ha rätt att dokumentera den muntliga rapporteringen i form av en noggrann utskrift av samtalet av den särskilt avdelade personalen vid den behöriga myndigheten. Om den rapporterande personen har avslöjat sin identitet, ska den behöriga myndigheten ge den rapporterande personen möjlighet att kontrollera, korrigera och godkänna utskriften av samtalet genom att underteckna den.

5.   Om en person begär ett möte med den särskilt avdelade personalen vid den behöriga myndigheten för att rapportera en överträdelse enligt artikel 6.3 c, ska den behöriga myndigheten säkerställa att fullständig och korrekt dokumentation av mötet förvaras i en varaktig och åtkomlig form. En behörig myndighet ska ha rätt att dokumentera mötet i form av

| a) | en inspelning av samtalet i en varaktig och åtkomlig form, eller |
| --- | --- |

a)

en inspelning av samtalet i en varaktig och åtkomlig form, eller

| b) | noggrant protokoll från mötet upprättat av den särskilt avdelade personalen vid den behöriga myndigheten. Om den rapporterande personen har avslöjat sin identitet, ska den behöriga myndigheten ge den rapporterande personen möjlighet att kontrollera, korrigera och godkänna protokollet från mötet genom att underteckna det. |
| --- | --- |

b)

noggrant protokoll från mötet upprättat av den särskilt avdelade personalen vid den behöriga myndigheten. Om den rapporterande personen har avslöjat sin identitet, ska den behöriga myndigheten ge den rapporterande personen möjlighet att kontrollera, korrigera och godkänna protokollet från mötet genom att underteckna det.

Artikel 8

Skydd av personer som arbetar genom ett anställningskontrakt

1.   Medlemsstaterna ska införa förfaranden som garanterar effektivt informationsutbyte och samarbete mellan behöriga myndigheter och andra relevanta myndigheter som deltar i skyddet av personer som arbetar genom anställningskontrakt och som rapporterar överträdelser av förordning (EU) nr 596/2014 till den behöriga myndigheten eller som anklagas för överträdelser. Detta informationsutbyte och samarbete ska åtminstone skydda mot repressalier, diskriminering och andra former av orättvis behandling, som uppstår på grund av eller i samband med rapportering av överträdelser av förordning (EU) nr 596/2014.

2.   De förfaranden som avses i punkt 1 ska åtminstone säkerställa följande:

| a) | Rapporterande personer ska ha tillgång till omfattande information och rådgivning om de rättsmedel och förfaranden som erbjuds enligt nationell lagstiftning för att skydda dem mot orättvis behandling, exempelvis förfaranden för att yrka ekonomisk ersättning. |
| --- | --- |

a)

Rapporterande personer ska ha tillgång till omfattande information och rådgivning om de rättsmedel och förfaranden som erbjuds enligt nationell lagstiftning för att skydda dem mot orättvis behandling, exempelvis förfaranden för att yrka ekonomisk ersättning.

| b) | Rapporterande personer ska ha tillgång till effektivt stöd från behöriga myndigheter gentemot alla relevanta myndigheter som deltar i deras skydd mot orättvis behandling, bland annat genom att i arbetsrättsliga tvister intyga den rapporterande personens status som visselblåsare. |
| --- | --- |

b)

Rapporterande personer ska ha tillgång till effektivt stöd från behöriga myndigheter gentemot alla relevanta myndigheter som deltar i deras skydd mot orättvis behandling, bland annat genom att i arbetsrättsliga tvister intyga den rapporterande personens status som visselblåsare.

Artikel 9

Skyddsförfaranden för personuppgifter

1.   Medlemsstaterna ska se till att de behöriga myndigheterna förvarar de register som avses i artikel 7 i ett konfidentiellt och säkert system.

2.   Det system som avses i punkt 1 ska vara åtkomstskyddat så att de uppgifter som lagras i det bara är tillgängliga för personal vid den behöriga myndigheten som behöver dem för att kunna utföra sitt arbete.

Artikel 10

Överföring av uppgifter inom och utanför den behöriga myndigheten

1.   Medlemsstaterna ska se till att de behöriga myndigheterna har infört lämpliga förfaranden för överföring av personuppgifter beträffande den rapporterande personen och den rapporterade personen inom och utanför den behöriga myndigheten.

2.   Medlemsstaterna ska se till att överföringen av uppgifter med anknytning till en rapport om överträdelse inom eller utanför den behöriga myndigheten inte direkt eller indirekt avslöjar den rapporterande personens eller den rapporterade personens identitet eller andra hänvisningar till omständigheter som skulle göra det möjligt att kunna härleda den rapporterande personens eller den rapporterade personens identitet, såvida inte överföringen överensstämmer med det system för konfidentialitet som avses i artikel 5.1 d.

Artikel 11

Förfaranden för skydd av rapporterade personer

1.   Om de rapporterade personernas identitet inte är känd av allmänheten ska den berörda medlemsstaten se till att deras identitet skyddas åtminstone på samma sätt som när det gäller personer som utreds av den behöriga myndigheten.

2.   De förfaranden som anges i artikel 9 ska också användas för skydd av identiteten hos rapporterade personer.

Artikel 12

De behöriga myndigheternas översyn av förfarandena

Medlemsstaterna ska se till att deras behöriga myndigheter regelbundet, minst en gång vartannat år, ser över sina förfaranden för mottagande och uppföljning av rapporter om överträdelser. I samband med översynen ska de behöriga myndigheterna dra lärdom av sina erfarenheter samt erfarenheter från andra behöriga myndigheter och anpassa sina förfaranden i enlighet därmed och i linje med marknadsutvecklingen och den tekniska utvecklingen.

KAPITEL III

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 13

Införlivande

Medlemsstaterna ska senast den 3 juli 2016 anta och offentliggöra de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De ska till kommissionen genast överlämna texten till dessa bestämmelser.

De ska tillämpa dessa bestämmelser från och med den 3 juli 2016.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda.

Artikel 14

Ikraftträdande

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 15

Mottagare

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 17 december 2015.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  EUT L 173, 12.6.2014, s. 1.

1

(2)  EGT L 281, 23.11.1995, s. 31.

2

---

BESLUT

| 18.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 332/133 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 332/133

---

RÅDETS BESLUT (EU, Euratom) 2015/2393

av den 8 december 2015

om ändring av rådets arbetsordning

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen,

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av artikel 11.6 i rådets arbetsordning (1), och

av följande skäl:

| (1) | Från och med den 1 november 2014 måste det, när en akt ska antas av rådet med kvalificerad majoritet, kontrolleras att de medlemsstater som utgör denna kvalificerade majoritet motsvarar minst 65 % av unionens befolkning. |
| --- | --- |

(1)

Från och med den 1 november 2014 måste det, när en akt ska antas av rådet med kvalificerad majoritet, kontrolleras att de medlemsstater som utgör denna kvalificerade majoritet motsvarar minst 65 % av unionens befolkning.

| (2) | Fram till och med den 31 mars 2017 kan en rådsmedlem, när en akt ska antas av rådet med kvalificerad majoritet, begära att akten ska antas med kvalificerad majoritet enligt definitionen i artikel 3.3 i protokoll nr 36 om övergångsbestämmelser, fogat till fördraget om Europeiska unionen, fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen. I det fallet får en rådsmedlem begära en kontroll av att de medlemsstater som utgör denna kvalificerade majoritet motsvarar minst 62 % av unionens totala befolkning. |
| --- | --- |

(2)

Fram till och med den 31 mars 2017 kan en rådsmedlem, när en akt ska antas av rådet med kvalificerad majoritet, begära att akten ska antas med kvalificerad majoritet enligt definitionen i artikel 3.3 i protokoll nr 36 om övergångsbestämmelser, fogat till fördraget om Europeiska unionen, fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen. I det fallet får en rådsmedlem begära en kontroll av att de medlemsstater som utgör denna kvalificerade majoritet motsvarar minst 62 % av unionens totala befolkning.

| (3) | Dessa procentandelar beräknas i enlighet med befolkningssiffrorna i bilaga III till rådets arbetsordning (nedan kallad arbetsordningen). |
| --- | --- |

(3)

Dessa procentandelar beräknas i enlighet med befolkningssiffrorna i bilaga III till rådets arbetsordning (nedan kallad arbetsordningen).

| (4) | I artikel 11.6 i arbetsordningen föreskrivs det att rådet, med verkan från och med den 1 januari varje år, ska anpassa sifferuppgifterna i den bilagan i enlighet med de uppgifter som Europeiska unionens statistikkontor innehar den 30 september föregående år. |
| --- | --- |

(4)

I artikel 11.6 i arbetsordningen föreskrivs det att rådet, med verkan från och med den 1 januari varje år, ska anpassa sifferuppgifterna i den bilagan i enlighet med de uppgifter som Europeiska unionens statistikkontor innehar den 30 september föregående år.

| (5) | Arbetsordningen bör därför ändras i enlighet med detta för år 2016. |
| --- | --- |

(5)

Arbetsordningen bör därför ändras i enlighet med detta för år 2016.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga III till arbetsordningen ska ersättas med följande:

”BILAGA III

Sifferuppgifter om unionens befolkning och befolkningen i varje medlemsstat för tillämpning av bestämmelserna om omröstning med kvalificerad majoritet i rådet

Vid genomförande av artikel 16.4 i EU-fördraget, artikel 238.2 och 238.3 i EUF-fördraget och artikel 3.2 i protokoll nr 36 ska unionens befolkning, befolkningen i varje medlemsstat och den procentandel som varje enskild medlemsstats befolkning utgör av unionens befolkning under perioden 1 januari 2016–31 december 2016 vara följande:

| Medlemsstat | Befolkning | Procentandel av unionens befolkning |
| --- | --- | --- |
| Tyskland | 81 089 331 | 15,93 |
| Frankrike | 66 352 469 | 13,04 |
| Förenade kungariket | 64 767 115 | 12,73 |
| Italien | 61 438 480 | 12,07 |
| Spanien | 46 439 864 | 9,12 |
| Polen | 38 005 614 | 7,47 |
| Rumänien | 19 861 408 | 3,90 |
| Nederländerna | 17 155 169 | 3,37 |
| Belgien | 11 258 434 | 2,21 |
| Grekland | 10 846 979 | 2,13 |
| Tjeckien | 10 419 743 | 2,05 |
| Portugal | 10 374 822 | 2,04 |
| Ungern | 9 855 571 | 1,94 |
| Sverige | 9 790 000 | 1,92 |
| Österrike | 8 581 500 | 1,69 |
| Bulgarien | 7 202 198 | 1,42 |
| Danmark | 5 653 357 | 1,11 |
| Finland | 5 471 753 | 1,08 |
| Slovakien | 5 403 134 | 1,06 |
| Irland | 4 625 885 | 0,91 |
| Kroatien | 4 225 316 | 0,83 |
| Litauen | 2 921 262 | 0,57 |
| Slovenien | 2 062 874 | 0,41 |
| Lettland | 1 986 096 | 0,39 |
| Estland | 1 313 271 | 0,26 |
| Cypern | 847 008 | 0,17 |
| Luxemburg | 562 958 | 0,11 |
| Malta | 429 344 | 0,08 |
| Totalt | 508 940 955 | |
| Tröskel (62 %) | 315 543 392 | |
| Tröskel (65 %) | 330 811 621”. | |

Medlemsstat

Befolkning

Procentandel av unionens befolkning

Tyskland

81 089 331

15,93

Frankrike

66 352 469

13,04

Förenade kungariket

64 767 115

12,73

Italien

61 438 480

12,07

Spanien

46 439 864

9,12

Polen

38 005 614

7,47

Rumänien

19 861 408

3,90

Nederländerna

17 155 169

3,37

Belgien

11 258 434

2,21

Grekland

10 846 979

2,13

Tjeckien

10 419 743

2,05

Portugal

10 374 822

2,04

Ungern

9 855 571

1,94

Sverige

9 790 000

1,92

Österrike

8 581 500

1,69

Bulgarien

7 202 198

1,42

Danmark

5 653 357

1,11

Finland

5 471 753

1,08

Slovakien

5 403 134

1,06

Irland

4 625 885

0,91

Kroatien

4 225 316

0,83

Litauen

2 921 262

0,57

Slovenien

2 062 874

0,41

Lettland

1 986 096

0,39

Estland

1 313 271

0,26

Cypern

847 008

0,17

Luxemburg

562 958

0,11

Malta

429 344

0,08

Totalt

508 940 955

Tröskel (62 %)

315 543 392

Tröskel (65 %)

330 811 621”.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Det ska tillämpas från och med den 1 januari 2016.

Utfärdat i Bryssel den 8 december 2015.

På rådets vägnar

P. GRAMEGNA

Ordförande

---

(1)  Rådets beslut 2009/937/EU av den 1 december 2009 om antagande av rådets arbetsordning (EUT L 325, 11.12.2009, s. 35).

1

---

| 18.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 332/136 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 332/136

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2015/2394

av den 8 december 2015

om den ståndpunkt som ska intas av medlemsstaterna på Europeiska unionens vägnar gällande de beslut som ska antas av Eurocontrols permanenta kommission vad gäller Eurocontrols roll och uppgifter och om centraliserade tjänster

EUROPEISKA UNIONENS HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 100.2 och 218.9,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Eurocontrols permanenta kommission (nedan kallad den permanenta kommissionen) har genom beslut nr 123 av den 4 december 2013 inrättat en studiegrupp för att undersöka på vilket sätt den internationella Eurocontrolkonventionen om samarbete för luftfartens säkerhet av den 13 december 1960 (nedan kallad Eurocontrolkonventionen) kan behöva ändras för att återspegla utvecklingen av flygledningstjänsten i Europa. |
| --- | --- |

(1)

Eurocontrols permanenta kommission (nedan kallad den permanenta kommissionen) har genom beslut nr 123 av den 4 december 2013 inrättat en studiegrupp för att undersöka på vilket sätt den internationella Eurocontrolkonventionen om samarbete för luftfartens säkerhet av den 13 december 1960 (nedan kallad Eurocontrolkonventionen) kan behöva ändras för att återspegla utvecklingen av flygledningstjänsten i Europa.

| (2) | Den 19 oktober 2015 gav studiegruppen Eurocontrol i uppdrag att utarbeta ett utkast till en akt av den permanenta kommissionen, i vilken Eurocontrols framtida roller och uppgifter definieras. |
| --- | --- |

(2)

Den 19 oktober 2015 gav studiegruppen Eurocontrol i uppdrag att utarbeta ett utkast till en akt av den permanenta kommissionen, i vilken Eurocontrols framtida roller och uppgifter definieras.

| (3) | Ett utkast till den permanenta kommissionens beslut om Eurocontrols roller och uppgifter kommer att vara på dagordningen för godkännande vid Eurocontrols möte den 8 och 9 december 2015. |
| --- | --- |

(3)

Ett utkast till den permanenta kommissionens beslut om Eurocontrols roller och uppgifter kommer att vara på dagordningen för godkännande vid Eurocontrols möte den 8 och 9 december 2015.

| (4) | Efter att det antagits kommer det beslutet att få rättslig verkan. Enligt den tillämpliga institutionella ram som fastställs i Eurocontrolkonventionen, ändrad genom det protokoll som undertecknades i Bryssel den 12 februari 1981 (nedan kallad den ändrade konventionen), är den permanenta kommissionen ansvarig för utformningen av Eurocontols allmänna politik. Fastställandet av roller och uppgifter kommer i sin tur att styra Eurocontrols framtida åtgärder och kommer oundvikligen att återspegla vad Eurocontrol anser vara legitim verksamhet. Det kommer att vara bindande för alla Eurocontrols medlemmar, däribland unionens medlemsstater. |
| --- | --- |

(4)

Efter att det antagits kommer det beslutet att få rättslig verkan. Enligt den tillämpliga institutionella ram som fastställs i Eurocontrolkonventionen, ändrad genom det protokoll som undertecknades i Bryssel den 12 februari 1981 (nedan kallad den ändrade konventionen), är den permanenta kommissionen ansvarig för utformningen av Eurocontols allmänna politik. Fastställandet av roller och uppgifter kommer i sin tur att styra Eurocontrols framtida åtgärder och kommer oundvikligen att återspegla vad Eurocontrol anser vara legitim verksamhet. Det kommer att vara bindande för alla Eurocontrols medlemmar, däribland unionens medlemsstater.

| (5) | Definitionen av Eurocontrols roll och uppgifter kan få konsekvenser för tillämpningen av unionsrätten och, i synnerhet, för integriteten hos unionens befogenheter, med tanke på att unionsagstiftningen omfattar viktiga områden där Eurocontrol är verksam. I vissa fall beror Eurocontrols roll och verksamhet på beslut som fattas på unionsnivå. |
| --- | --- |

(5)

Definitionen av Eurocontrols roll och uppgifter kan få konsekvenser för tillämpningen av unionsrätten och, i synnerhet, för integriteten hos unionens befogenheter, med tanke på att unionsagstiftningen omfattar viktiga områden där Eurocontrol är verksam. I vissa fall beror Eurocontrols roll och verksamhet på beslut som fattas på unionsnivå.

| (6) | Det är därför viktigt att säkerställa att definitionen av Eurocontrols roll och uppgifter inte strider mot unionsrätten, särskilt inte mot unionens befogenheter, och att det inte föregriper unionens framtida åtgärder. |
| --- | --- |

(6)

Det är därför viktigt att säkerställa att definitionen av Eurocontrols roll och uppgifter inte strider mot unionsrätten, särskilt inte mot unionens befogenheter, och att det inte föregriper unionens framtida åtgärder.

| (7) | Vid samma möte den 8 och 9 december 2015, kan den ständiga kommissionen komma att anta ett beslut om centraliserade tjänster. Unionen har för närvarande inte tillgång till tillräcklig information för att bedöma innehållet i ett sådant beslut som kan föregripa Eurocontrols framtida verksamhet, på ett sätt som kan vara till skada för unionens verksamhet på detta område, särskilt när det gäller Sesar-programmet (Single European Sky ATM Research, Sesar). Ett beslut i detta ärende bör därför senareläggas. |
| --- | --- |

(7)

Vid samma möte den 8 och 9 december 2015, kan den ständiga kommissionen komma att anta ett beslut om centraliserade tjänster. Unionen har för närvarande inte tillgång till tillräcklig information för att bedöma innehållet i ett sådant beslut som kan föregripa Eurocontrols framtida verksamhet, på ett sätt som kan vara till skada för unionens verksamhet på detta område, särskilt när det gäller Sesar-programmet (Single European Sky ATM Research, Sesar). Ett beslut i detta ärende bör därför senareläggas.

| (8) | Den ståndpunkt som ska intas på unionens vägnar i den permanenta kommissionen bör därför fastställas. |
| --- | --- |

(8)

Den ståndpunkt som ska intas på unionens vägnar i den permanenta kommissionen bör därför fastställas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den ståndpunkt som ska intas av medlemsstaterna på Europeiska unionens vägnar i Eurocontrols permanenta kommission om Eurocontrols roll och uppgifter och om centraliserade tjänster ska vara den som fastställs i bilagan.

Medlemsstaterna ska agera samfälligt i unionens intresse.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 8 december 2015.

På rådets vägnar

P. GRAMEGNA

Ordförande

---

BILAGA

I.   Eurocontrols roller och uppgifter

Unionen begär att den föreslagna texten om Eurocontrols tjänster, roller och uppgifter inte på något sätt ska påverka unionens befogenheter eller föregripa framtida unionsåtgärder. Där Eurocontrol redan på tillfällig basis utför specifika uppgifter inom unionens rättsliga ram ska dessa uppgifter inte redovisas som uppgifter oberoende av unionens beslut.

Unionen begär följande ändringar av förteckningen över Eurocontrols roller och uppgifter så som framgår av bilagan till Eurocontrols action paper CN-SG-6-2015 om organisationens roller och uppgifter av den 16 november 2015:

| 1) | Beträffande artikel 2.1 om ”Funktioner och tjänster”:






  a) | Flygledningens
  Central flödesplanering (ATFM) |
| --- | --- | --- |

1)

Beträffande artikel 2.1 om ”Funktioner och tjänster”:

a)

Flygledningens
  Central flödesplanering (ATFM)

| b) | Flygledningstjänstens nätverksfunktioner om de delegerats
  på Europeiska unionens vägnar. |
| --- | --- |

b)

Flygledningstjänstens nätverksfunktioner om de delegerats
  på Europeiska unionens vägnar.

| c) | ATM-uppgifter
  funktioner på Icaos vägnar för EUR/NAT-regionen. |
| --- | --- |

c)

ATM-uppgifter
  funktioner på Icaos vägnar för EUR/NAT-regionen.

| d) | Fastställande, fakturering och insamling av avgifter för flygtrafiktjänster. |
| --- | --- |

d)

Fastställande, fakturering och insamling av avgifter för flygtrafiktjänster.

| e) | Tillhandahållande av flygledningstjänster i MUAC, med förbehåll för resultatet av diskussionerna mellan medlemsstaterna och Eurocontrol
  byrån. |
| --- | --- |

e)

Tillhandahållande av flygledningstjänster i MUAC, med förbehåll för resultatet av diskussionerna mellan medlemsstaterna och Eurocontrol
  byrån.

| f) | Centrala funktioner och tjänster såsom EAD, ARTAS/CAMOS och andra centrala tjänster som Eurocontrol kan anförtros av den permanenta kommissionen, enligt överenskommelse

  i nära samarbete

  med unionen. |
| --- | --- |

f)

Centrala funktioner och tjänster såsom EAD, ARTAS/CAMOS och andra centrala tjänster som Eurocontrol kan anförtros av den permanenta kommissionen, enligt överenskommelse

  i nära samarbete

  med unionen.

| 2) | Beträffande artikel 2.2 om ”Roller”:






  a) | När det gäller ”Stöd”, ska följande ändringar göras:






  i) | Stöd till dess medlemsstater, nationella tillsynsmyndigheter, leverantörer av flygtrafiktjänster och andra berörda parter. |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Beträffande artikel 2.2 om ”Roller”:

a)

När det gäller ”Stöd”, ska följande ändringar göras:

i)

Stöd till dess medlemsstater, nationella tillsynsmyndigheter, leverantörer av flygtrafiktjänster och andra berörda parter.

| ii) | Stöd till EU-organ, inbegripet rådgivning till stöd för reglering av kontrollen av efterlevnad i överensstämmelse
  enlighet med högnivåavtalet mellan EU och Eurocontrol av den 29 oktober 2012
  på dessa organs begäran. |
| --- | --- |

ii)

Stöd till EU-organ, inbegripet rådgivning till stöd för reglering av kontrollen av efterlevnad i överensstämmelse
  enlighet med högnivåavtalet mellan EU och Eurocontrol av den 29 oktober 2012
  på dessa organs begäran.

| iii) | Underlättande och främjande av europeiska intressen inom flygledningstjänster i länder som inte omfattas av ECAC, i nära samarbete med medlemsstaterna, deras leverantörer av flygtrafiktjänster och industrin och EU, utom på områden som omfattas av EU:s regler och där EU:s befogenheter måste respekteras. |
| --- | --- |

iii)

Underlättande och främjande av europeiska intressen inom flygledningstjänster i länder som inte omfattas av ECAC, i nära samarbete med medlemsstaterna, deras leverantörer av flygtrafiktjänster och industrin och EU, utom på områden som omfattas av EU:s regler och där EU:s befogenheter måste respekteras.

| iv) | Bidrag till Sesar (FoU, förvaltning och införande av generalplanen för flygledningstjänst) – utgående från Eurocontrols expertis på flygledningsområdet, alleuropeisk täckning, civil-militära aspekter och nätverks centrala
  flödesplaneringens
  nätverksplaneringens

  roll, i överensstämmelse med relevant EU-lagstiftning. |
| --- | --- |

iv)

Bidrag till Sesar (FoU, förvaltning och införande av generalplanen för flygledningstjänst) – utgående från Eurocontrols expertis på flygledningsområdet, alleuropeisk täckning, civil-militära aspekter och nätverks centrala
  flödesplaneringens
  nätverksplaneringens

  roll, i överensstämmelse med relevant EU-lagstiftning.

| v) | Tillhandahållande av forskningsanläggningar och tillhörande simuleringsanläggningar, t.ex. för Sesar, forskning utöver Sesar och luftrummets förändringar, i överensstämmelse med relevant EU-lagstiftning, där så är tillämpligt. |
| --- | --- |

v)

Tillhandahållande av forskningsanläggningar och tillhörande simuleringsanläggningar, t.ex. för Sesar, forskning utöver Sesar och luftrummets förändringar, i överensstämmelse med relevant EU-lagstiftning, där så är tillämpligt.

| vi) | Erbjuda utbildning till medlemsstaternas organisationer. |
| --- | --- |

vi)

Erbjuda utbildning till medlemsstaternas organisationer.

| b) | När det gäller ”Samarbetsmekanismer”, ska följande ändringar göras:






  i) | Underlätta och främja det civil-militära samarbetet om utvecklingen av flygledningstjänster/flygtrafiktjänster. |
| --- | --- | --- |

b)

När det gäller ”Samarbetsmekanismer”, ska följande ändringar göras:

i)

Underlätta och främja det civil-militära samarbetet om utvecklingen av flygledningstjänster/flygtrafiktjänster.

| ii) | Stödja medlemsstaterna i Icaos arbete, med förbehåll för att EU:s befogenheter respekteras. |
| --- | --- |

ii)

Stödja medlemsstaterna i Icaos arbete, med förbehåll för att EU:s befogenheter respekteras.

| iii) | Samarbeta med andra regioner i världen, med förbehåll för en överenskommelse med medlemsstaterna om att säkerställa samordning med EU. |
| --- | --- |

iii)

Samarbeta med andra regioner i världen, med förbehåll för en överenskommelse med medlemsstaterna om att säkerställa samordning med EU.

| iv) | Internationellt samarbete/samordning (Icao, FAA, Nato osv.) på sina medlemsstaters vägnar, utöver EU:s medlemsstater
  med förbehåll för att EU:s befogenheter respekteras. |
| --- | --- |

iv)

Internationellt samarbete/samordning (Icao, FAA, Nato osv.) på sina medlemsstaters vägnar, utöver EU:s medlemsstater
  med förbehåll för att EU:s befogenheter respekteras.

| v) | Rådgivning på begäran, till icke-EU medlemsstater som inte är EU-medlemsstater, och som inte har slutit avtal med unionen, om frågor rörande flygledningssäkerhet och flygledningstjänster, med tillämpning av
  i överensstämmelse med Icaos regler, i samråd med EU och med beaktande av EU:s befogenheter
  EU:s och EASA:s regler på detta område för att med råd bistå insatser för harmonisering, säkerhet, driftsprestanda och stordriftsfördelar. |
| --- | --- |

v)

Rådgivning på begäran, till icke-EU medlemsstater som inte är EU-medlemsstater, och som inte har slutit avtal med unionen, om frågor rörande flygledningssäkerhet och flygledningstjänster, med tillämpning av
  i överensstämmelse med Icaos regler, i samråd med EU och med beaktande av EU:s befogenheter
  EU:s och EASA:s regler på detta område för att med råd bistå insatser för harmonisering, säkerhet, driftsprestanda och stordriftsfördelar.

| c) | När det gäller ”Alleuropeiska flygledningsuppgifter” ska följande ändringar göras:






  i) | Insamling och analys av uppgifter, vilket kan inbegripa uppgifter om prestanda, säkerhet osv. (i syfte att ”bibehålla” system och data till stöd för lagstiftningsarbete) för stater som inte är EU-medlemsstater och, om denna uppgift tilldelats Eurocontrol av EU, till EU:s medlemsstater. |
| --- | --- | --- |

c)

När det gäller ”Alleuropeiska flygledningsuppgifter” ska följande ändringar göras:

i)

Insamling och analys av uppgifter, vilket kan inbegripa uppgifter om prestanda, säkerhet osv. (i syfte att ”bibehålla” system och data till stöd för lagstiftningsarbete) för stater som inte är EU-medlemsstater och, om denna uppgift tilldelats Eurocontrol av EU, till EU:s medlemsstater.

| ii) | Analys och tillhandahållande av rapporter (information) om de insamlade uppgifterna (t.ex. ACE, PRR) för stater som inte är EU-medlemsstater och, om denna uppgift tilldelats Eurocontrol av EU, till EU:s medlemsstater. |
| --- | --- |

ii)

Analys och tillhandahållande av rapporter (information) om de insamlade uppgifterna (t.ex. ACE, PRR) för stater som inte är EU-medlemsstater och, om denna uppgift tilldelats Eurocontrol av EU, till EU:s medlemsstater.

| iii) | Genomföra ESSIP/LSSIP-förfarandet, om detta delegeras av Europeiska unionen. |
| --- | --- |

iii)

Genomföra ESSIP/LSSIP-förfarandet, om detta delegeras av Europeiska unionen.

| iv) | Inklusive Rapportering till Icao om genomförandet av Global Air Navigation Plan (GANP) och uppgraderingar av luftfartssystem-block (ASBU) och säkerställa samordning med EU:s rapporteringssystem
  i överenskommelse med Europeiska unionen. |
| --- | --- |

iv)

Inklusive Rapportering till Icao om genomförandet av Global Air Navigation Plan (GANP) och uppgraderingar av luftfartssystem-block (ASBU) och säkerställa samordning med EU:s rapporteringssystem
  i överenskommelse med Europeiska unionen.

| v) | Insamling av trafikuppgifter och tillhandahållande av Statfor-prognos. |
| --- | --- |

v)

Insamling av trafikuppgifter och tillhandahållande av Statfor-prognos.

II.   Centraliserade tjänster

EU:s ståndpunkt är att ett beslut om centraliserade tjänster bör skjutas upp i detta skede.

Unionen har för närvarande inte tillgång till tillräcklig information för att bedöma sakfrågorna i ett beslut om centraliserade tjänster. Ett sådant beslut kan föregripa Eurocontrols framtida verksamhet, på ett sätt som kan vara till skada för unionens verksamhet på detta område, särskilt när det gäller Sesar-programmet (Single European Sky ATM Research, Sesar).

---

| 18.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 332/140 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 332/140

---

RÅDETS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2015/2395

av den 10 december 2015

om ändring av genomförandebeslut 2010/99/EU om bemyndigande för Republiken Litauen att förlänga tillämpningen av en åtgärd som avviker från artikel 193 i direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 291.2,

med beaktande av rådets direktiv 2006/112/EG av den 28 november 2006 om ett gemensamt system för mervärdesskatt (1), särskilt artikel 395.1,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Genom skrivelse som registrerades hos kommissionen den 1 april 2015 ansökte Republiken Litauen om bemyndigande att fortsätta tillämpa en åtgärd som avviker från artikel 193 i direktiv 2006/112/EG, vilken reglerar vem som är skyldig att betala mervärdesskatt till skattemyndigheterna. |
| --- | --- |

(1)

Genom skrivelse som registrerades hos kommissionen den 1 april 2015 ansökte Republiken Litauen om bemyndigande att fortsätta tillämpa en åtgärd som avviker från artikel 193 i direktiv 2006/112/EG, vilken reglerar vem som är skyldig att betala mervärdesskatt till skattemyndigheterna.

| (2) | I enlighet med artikel 395.2 i direktiv 2006/112/EG underrättade kommissionen genom en skrivelse av den 18 maj 2015 övriga medlemsstater om Litauens ansökan. Genom en skrivelse av den 20 maj 2015 underrättade kommissionen Litauen om att den hade alla nödvändiga uppgifter för att kunna behandla ansökan. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 395.2 i direktiv 2006/112/EG underrättade kommissionen genom en skrivelse av den 18 maj 2015 övriga medlemsstater om Litauens ansökan. Genom en skrivelse av den 20 maj 2015 underrättade kommissionen Litauen om att den hade alla nödvändiga uppgifter för att kunna behandla ansökan.

| (3) | Genom rådets beslut 2006/388/EG (2) bemyndigades Litauen bland annat att göra mottagaren betalningsskyldig för den mervärdesskatt som tas ut på varor och tjänster i samband med insolvensförfaranden eller omstruktureringsförfaranden under rättslig tillsyn och i samband med timmerleveranser. |
| --- | --- |

(3)

Genom rådets beslut 2006/388/EG (2) bemyndigades Litauen bland annat att göra mottagaren betalningsskyldig för den mervärdesskatt som tas ut på varor och tjänster i samband med insolvensförfaranden eller omstruktureringsförfaranden under rättslig tillsyn och i samband med timmerleveranser.

| (4) | Perioden för tillämpning av avvikelsen förlängdes två gånger genom rådets genomförandebeslut 2010/99/EU (3) och 2012/704/EU (4). |
| --- | --- |

(4)

Perioden för tillämpning av avvikelsen förlängdes två gånger genom rådets genomförandebeslut 2010/99/EU (3) och 2012/704/EU (4).

| (5) | De kontroller och den analys av tillämpningen av mekanismen som de litauiska skattemyndigheterna har utfört visar att avvikelseåtgärden är effektiv. |
| --- | --- |

(5)

De kontroller och den analys av tillämpningen av mekanismen som de litauiska skattemyndigheterna har utfört visar att avvikelseåtgärden är effektiv.

| (6) | Kommissionen är medveten om att den rättsliga och faktiska situation som motiverade den nuvarande tillämpningen av avvikelseåtgärden inte har ändrats och alltjämt föreligger. Litauen bör därför bemyndigas att tillämpa åtgärden under ytterligare en begränsad tidsperiod. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen är medveten om att den rättsliga och faktiska situation som motiverade den nuvarande tillämpningen av avvikelseåtgärden inte har ändrats och alltjämt föreligger. Litauen bör därför bemyndigas att tillämpa åtgärden under ytterligare en begränsad tidsperiod.

| (7) | Om Litauen anser att en ytterligare förlängning av avvikelsen efter 2018 är nödvändig, bör medlemsstaten till kommissionen överlämna en utvärderingsrapport, tillsammans med ansökan om förlängning och senast den 31 mars 2018, för att kommissionen ska få tillräckligt med tid för att granska ansökan. |
| --- | --- |

(7)

Om Litauen anser att en ytterligare förlängning av avvikelsen efter 2018 är nödvändig, bör medlemsstaten till kommissionen överlämna en utvärderingsrapport, tillsammans med ansökan om förlängning och senast den 31 mars 2018, för att kommissionen ska få tillräckligt med tid för att granska ansökan.

| (8) | Avvikelseåtgärden kommer inte att ha någon negativ inverkan på de av unionens egna medel som härrör från mervärdesskatt. |
| --- | --- |

(8)

Avvikelseåtgärden kommer inte att ha någon negativ inverkan på de av unionens egna medel som härrör från mervärdesskatt.

| (9) | Genomförandebeslut 2010/99/EU bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(9)

Genomförandebeslut 2010/99/EU bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I artikel 2 i genomförandebeslut 2010/99/EU ska andra stycket ersättas med följande:

”Det ska tillämpas till och med den 31 december 2018.

En eventuell ansökan om förlängning av den åtgärd som föreskrivs i detta beslut ska lämnas in till kommissionen senast den 31 mars 2018 och ska åtföljas av en rapport om åtgärdens tillämpning.”

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Republiken Litauen.

Utfärdat i Bryssel den 10 december 2015.

På rådets vägnar

F. BAUSCH

Ordförande

---

(1)  EGT L 347, 11.12.2006, s. 1.

1

(2)  Rådets beslut 2006/388/EG av den 15 maj 2006 om tillstånd för Republiken Litauen att tillämpa en åtgärd som avviker från artikel 21 i sjätte direktivet 77/388/EEG beträffande harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning rörande omsättningsskatter (EUT L 150, 3.6.2006, s. 13).

2

(3)  Rådets genomförandebeslut 2010/99/EU av den 16 februari 2010 om bemyndigande för Republiken Litauen att förlänga tillämpningen av en åtgärd som avviker från artikel 193 i direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt (EUT L 45, 20.2.2010, s. 10).

3

(4)  Rådets genomförandebeslut 2012/704/EU av den 13 november 2012 om ändring av genomförandebeslut 2010/99/EU om bemyndigande för Republiken Litauen att förlänga tillämpningen av en åtgärd som avviker från artikel 193 i direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt (EUT L 319, 16.11.2012, s. 7).

4

---

| 18.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 332/142 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 332/142

---

RÅDETS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2015/2396

av den 10 december 2015

om ändring av genomförandebeslut 2009/1008/EU om bemyndigande för Republiken Lettland att förlänga tillämpningen av en åtgärd som avviker från artikel 193 i direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 291.2,

med beaktande av rådets direktiv 2006/112/EG av den 28 november 2006 om ett gemensamt system för mervärdesskatt (1), särskilt artikel 395.1,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Genom en skrivelse som registrerades hos kommissionen den 30 mars 2015 ansökte Republiken Lettland om bemyndigande att fortsätta tillämpa en åtgärd som avviker från artikel 193 i direktiv 2006/112/EG, vilken reglerar vem som ska vara skyldig att betala mervärdesskatt till skattemyndigheterna. |
| --- | --- |

(1)

Genom en skrivelse som registrerades hos kommissionen den 30 mars 2015 ansökte Republiken Lettland om bemyndigande att fortsätta tillämpa en åtgärd som avviker från artikel 193 i direktiv 2006/112/EG, vilken reglerar vem som ska vara skyldig att betala mervärdesskatt till skattemyndigheterna.

| (2) | I enlighet med artikel 395.2 i direktiv 2006/112/EG underrättade kommissionen genom en skrivelse av den 18 maj 2015 övriga medlemsstater om Lettlands ansökan. Genom en skrivelse av den 20 maj 2015 underrättade kommissionen Lettland om att den hade alla nödvändiga uppgifter för att kunna behandla ansökan. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 395.2 i direktiv 2006/112/EG underrättade kommissionen genom en skrivelse av den 18 maj 2015 övriga medlemsstater om Lettlands ansökan. Genom en skrivelse av den 20 maj 2015 underrättade kommissionen Lettland om att den hade alla nödvändiga uppgifter för att kunna behandla ansökan.

| (3) | Genom rådets beslut 2006/42/EG (2) bemyndigades Lettland att göra mottagaren betalningsskyldig för den mervärdesskatt som ska betalas på leveranser av timmer. |
| --- | --- |

(3)

Genom rådets beslut 2006/42/EG (2) bemyndigades Lettland att göra mottagaren betalningsskyldig för den mervärdesskatt som ska betalas på leveranser av timmer.

| (4) | Perioden för tillämpning av avvikelsen förlängdes två gånger genom rådets genomförandebeslut 2009/1008/EU (3) och 2013/55/EU (4). |
| --- | --- |

(4)

Perioden för tillämpning av avvikelsen förlängdes två gånger genom rådets genomförandebeslut 2009/1008/EU (3) och 2013/55/EU (4).

| (5) | De kontroller och den analys av tillämpningen av mekanismen som den lettiska skattemyndigheten har utfört visar att avvikelseåtgärden är effektiv. |
| --- | --- |

(5)

De kontroller och den analys av tillämpningen av mekanismen som den lettiska skattemyndigheten har utfört visar att avvikelseåtgärden är effektiv.

| (6) | Kommissionen är medveten om att den rättsliga och faktiska situation som motiverade den nuvarande tillämpningen av avvikelseåtgärden inte har ändrats och alltjämt föreligger. Lettland bör därför bemyndigas att tillämpa åtgärden under ytterligare en begränsad tidsperiod. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen är medveten om att den rättsliga och faktiska situation som motiverade den nuvarande tillämpningen av avvikelseåtgärden inte har ändrats och alltjämt föreligger. Lettland bör därför bemyndigas att tillämpa åtgärden under ytterligare en begränsad tidsperiod.

| (7) | Om Lettland anser att en ytterligare förlängning av avvikelsen efter 2018 är nödvändig, bör medlemsstaten till kommissionen överlämna en utvärderingsrapport, tillsammans med ansökan om förlängning och senast den 31 mars 2018, för att kommissionen ska få tillräckligt med tid för att granska ansökan. |
| --- | --- |

(7)

Om Lettland anser att en ytterligare förlängning av avvikelsen efter 2018 är nödvändig, bör medlemsstaten till kommissionen överlämna en utvärderingsrapport, tillsammans med ansökan om förlängning och senast den 31 mars 2018, för att kommissionen ska få tillräckligt med tid för att granska ansökan.

| (8) | Avvikelseåtgärden kommer inte att ha någon negativ inverkan på de av unionens egna medel som härrör från mervärdesskatt. |
| --- | --- |

(8)

Avvikelseåtgärden kommer inte att ha någon negativ inverkan på de av unionens egna medel som härrör från mervärdesskatt.

| (9) | Genomförandebeslut 2009/1008/EU bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(9)

Genomförandebeslut 2009/1008/EU bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Artiklarna 2 och 2a i genomförandebeslut 2009/1008/EU ska ersättas med följande:

”Artikel 2

Detta beslut ska gälla till och med den 31 december 2018.

En eventuell ansökan om förlängning av den åtgärd som föreskrivs i detta beslut ska lämnas in till kommissionen senast den 31 mars 2018 och ska åtföljas av en rapport om åtgärdens tillämpning.”

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Republiken Lettland.

Utfärdat i Bryssel den 10 december 2015.

På rådets vägnar

F. BAUSCH

Ordförande

---

(1)  EUT L 347, 11.12.2006, s. 1.

1

(2)  Rådets beslut 2006/42/EG av den 24 januari 2006 om bemyndigande för Lettland att förlänga tillämpningen av en åtgärd som avviker från artikel 21 i rådets sjätte direktiv 77/388/EEG om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning rörande omsättningsskatter (EGT L 25, 28.1.2006, s. 31).

2

(3)  Rådets genomförandebeslut 2009/1008/EU av den 7 december 2009 om bemyndigande för Republiken Lettland att förlänga tillämpningen av en åtgärd som avviker från artikel 193 i direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt (EUT L 347, 24.12.2009, s. 30).

3

(4)  Rådets genomförandebeslut 2013/55/EU av den 22 januari 2013 om ändring av genomförandebeslut 2009/1008/EU om bemyndigande för Republiken Lettland att förlänga tillämpningen av en åtgärd som avviker från artikel 193 i direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt (EUT L 22, 25.1.2013, s. 16).

4

---

| 18.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 332/144 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 332/144

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2015/2397

av den 16 december 2015

om utnämning av en spansk ledamot och en spansk suppleant i Regionkommittén

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 305,

med beaktande av den spanska regeringens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Den 26 januari 2015, 5 februari 2015 och 23 juni 2015 antog rådet besluten (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) och (EU) 2015/994 (3) om utnämning av ledamöter och suppleanter i Regionkommittén för perioden 26 januari 2015–25 januari 2020. |
| --- | --- |

(1)

Den 26 januari 2015, 5 februari 2015 och 23 juni 2015 antog rådet besluten (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) och (EU) 2015/994 (3) om utnämning av ledamöter och suppleanter i Regionkommittén för perioden 26 januari 2015–25 januari 2020.

| (2) | En plats som ledamot i Regionkommittén har blivit ledig till följd av att mandatet för Paulino RIVERO BAUTE har löpt ut. |
| --- | --- |

(2)

En plats som ledamot i Regionkommittén har blivit ledig till följd av att mandatet för Paulino RIVERO BAUTE har löpt ut.

| (3) | En plats som suppleant i Regionkommittén har blivit ledig till följd av att mandatet för Javier GONZALEZ ORTIZ har löpt ut. |
| --- | --- |

(3)

En plats som suppleant i Regionkommittén har blivit ledig till följd av att mandatet för Javier GONZALEZ ORTIZ har löpt ut.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Till Regionkommittén utnämns härmed för återstoden av mandatperioden, dvs. till och med den 25 januari 2020,

| a) | som ledamot






  — | D. Fernando CLAVIJO BATLLE, Presidente del Gobierno de Canarias, |
| --- | --- | --- |

a)

som ledamot

—

D. Fernando CLAVIJO BATLLE, Presidente del Gobierno de Canarias,

och

| b) | som suppleant






  — | Da Maria Luisa de MIGUEL ANASAGASTI, Directora General de Asuntos Económicos con la Unión Europea del Gobierno de Canarias. |
| --- | --- | --- |

b)

som suppleant

—

Da Maria Luisa de MIGUEL ANASAGASTI, Directora General de Asuntos Económicos con la Unión Europea del Gobierno de Canarias.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 16 december 2015.

På rådets vägnar

C. DIESCHBOURG

Ordförande

---

(1)  EUT L 20, 27.1.2015, s. 42.

1

(2)  EUT L 31, 7.2.2015, s. 25.

2

(3)  EUT L 159, 25.6.2015, s. 70.

3

---

| 18.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 332/145 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 332/145

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2015/2398

av den 17 december 2015

om uppgifter och handlingar avseende en ansökan rörande en fartygsåtervinningsanläggning i ett tredjeland vilka ska upptas i den europeiska förteckningen över fartygsåtervinningsanläggningar

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1257/2013 av den 20 november 2013 om återvinning av fartyg och om ändring av förordning (EG) nr 1013/2006 och direktiv 2009/16/EG (1), särskilt artikel 15.3, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt förordning (EU) nr 1257/2013, och särskilt i dess avdelning III, fastställs krav för fartygsåtervinningsanläggningar som vill genomföra återvinning av fartyg som för en medlemsstats flagg och därför ansöker om att bli upptagna i den europeiska förteckningen över fartygsåtervinningsanläggningar. |
| --- | --- |

(1)

Enligt förordning (EU) nr 1257/2013, och särskilt i dess avdelning III, fastställs krav för fartygsåtervinningsanläggningar som vill genomföra återvinning av fartyg som för en medlemsstats flagg och därför ansöker om att bli upptagna i den europeiska förteckningen över fartygsåtervinningsanläggningar.

| (2) | I artikel 15.2 i förordning (EU) nr 1257/2013 förtecknas de uppgifter och handlingar som fartygsåtervinningsföretagen ska inbegripa som en del av deras ansökan rörande fartygsåtervinningsanläggningar i ett tredjeland och som ska upptas i den europeiska förteckningen. Dessutom anges i artikel 16.2 vilka uppgifter som ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning om fartygsåtervinningsanläggningen som ska upptas i den europeiska förteckningen. |
| --- | --- |

(2)

I artikel 15.2 i förordning (EU) nr 1257/2013 förtecknas de uppgifter och handlingar som fartygsåtervinningsföretagen ska inbegripa som en del av deras ansökan rörande fartygsåtervinningsanläggningar i ett tredjeland och som ska upptas i den europeiska förteckningen. Dessutom anges i artikel 16.2 vilka uppgifter som ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning om fartygsåtervinningsanläggningen som ska upptas i den europeiska förteckningen.

| (3) | I motsats till andra genomförandeakter som antas inom ramen för förordningen om återvinning av fartyg, finns det inga direkt jämförbara mallar från 2009 års internationella Hongkongkonvention om säker och miljöriktig fartygsåtervinning. Mallen i bilagan omfattar därför relevanta utdrag ur Hongkongkonventionens tillägg 5 (Document of Authorization of Ship Recycling – DASR) och ur de relevanta IMO-riktlinjerna avseende fartygsåtervinningsanläggningar och nya krav avseende de uppgifter och handlingar som infördes genom förordningen om återvinning av fartyg (enligt artiklarna 15.2 och 16.2). |
| --- | --- |

(3)

I motsats till andra genomförandeakter som antas inom ramen för förordningen om återvinning av fartyg, finns det inga direkt jämförbara mallar från 2009 års internationella Hongkongkonvention om säker och miljöriktig fartygsåtervinning. Mallen i bilagan omfattar därför relevanta utdrag ur Hongkongkonventionens tillägg 5 (Document of Authorization of Ship Recycling – DASR) och ur de relevanta IMO-riktlinjerna avseende fartygsåtervinningsanläggningar och nya krav avseende de uppgifter och handlingar som infördes genom förordningen om återvinning av fartyg (enligt artiklarna 15.2 och 16.2).

| (4) | Intressenterna har skriftligen rådfrågats om innehållet i beslutet. I bilagan har de synpunkter som inkom tagits i beaktande. |
| --- | --- |

(4)

Intressenterna har skriftligen rådfrågats om innehållet i beslutet. I bilagan har de synpunkter som inkom tagits i beaktande.

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från kommittén för fartygsåtervinning som inrättats genom artikel 25 i förordning (EU) nr 1257/2013. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från kommittén för fartygsåtervinning som inrättats genom artikel 25 i förordning (EU) nr 1257/2013.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Uppgifter och handlingar som krävs för att identifiera en fartygsåtervinningsanläggning i ett tredjeland som ansöker om upptagande i den europeiska förteckningen över fartygsåtervinningsanläggningar ska lämnas i enligt den modell som finns i bilagan.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 17 december 2015.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  EUT L 330, 10.12.2013, s. 1.

1

---

BILAGA

DEL 1

Uppgifter om fartygsåtervinningsanläggningen

| Fartygsåtervinningsanläggningens namn | |
| --- | --- |
| Återvinningsföretagets unika ID-nummer | |
| Fartygsåtervinningsanläggningens fullständiga adress | |
| Primär kontaktperson | |
| Telefonnummer | |
| E-postadress | |
| Ägarbolagets namn, adress och kontaktuppgifter | |
| Arbetsspråk | |

Fartygsåtervinningsanläggningens namn

Återvinningsföretagets unika ID-nummer

Fartygsåtervinningsanläggningens fullständiga adress

Primär kontaktperson

Telefonnummer

E-postadress

Ägarbolagets namn, adress och kontaktuppgifter

Arbetsspråk

DEL 2

Ytterligare upplysningar

| Metod(er) för återvinning (1) | |
| --- | --- |
| Fartygstyp som kan återvinnas. | |
| Förfarande för godkännande av fartygets återvinningsplan (2) | |
| Antal anställda (3) | |
| Den maximala årliga fartygsåtervinningen för ett visst år under de senaste 10 åren (uttryckt i ldt) (4) | |
| Beskrivning av fartygsåtervinningsanläggningen (utformning, vattendjup, tillgänglighet osv.) | |

Metod(er) för återvinning (1)

Fartygstyp som kan återvinnas.

Förfarande för godkännande av fartygets återvinningsplan (2)

Antal anställda (3)

Den maximala årliga fartygsåtervinningen för ett visst år under de senaste 10 åren (uttryckt i ldt) (4)

Beskrivning av fartygsåtervinningsanläggningen (utformning, vattendjup, tillgänglighet osv.)

| Tung utrustning |
| --- |
| Maskiner för tunga lyft | t.ex. svängkran: 60 ton |
| t.ex. mobilkran: 35 ton × 1, 27 ton × 1 |
| t.ex. hydrauliskt grävaggregat: SH400, ZX330, SK220, ZX200 med skärblad, magnet |
| t.ex. hydrauliskt grävaggregat: 600 ton × 1 |
| t.ex. bryggvåg. 50 ton |
| |
| |
| |
| Båt | t.ex. bruttodräktighet (BRT) 5 ton, effekt: 240 HP |
| Skärblad | t.ex. kapacitet: 600 ton |

Tung utrustning

Maskiner för tunga lyft

t.ex. svängkran: 60 ton

t.ex. mobilkran: 35 ton × 1, 27 ton × 1

t.ex. hydrauliskt grävaggregat: SH400, ZX330, SK220, ZX200 med skärblad, magnet

t.ex. hydrauliskt grävaggregat: 600 ton × 1

t.ex. bryggvåg. 50 ton

Båt

t.ex. bruttodräktighet (BRT) 5 ton, effekt: 240 HP

Skärblad

t.ex. kapacitet: 600 ton

| Annan utrustning |
| --- |
| Syrgastillförsel | t.ex. system för tillförsel av flytande syrgas: 10 m3 |
| Gastillförsel | t.ex. LPG-flaskor |
| Tryckluft | |
| Brandsläckningsutrustning | t.ex. kapacitet för bärbara brandsläckare |
| Rening av spillolja | t.ex. separationstank för olja och vatten
  tankkapacitet: ca 20 ton |
| Avfallslagring | t.ex. container för asbest: 2 |
| Förbränningsugn(ar) | t.ex. ingen |
| Elförsörjning | t.ex. transformatorstation |

Annan utrustning

Syrgastillförsel

t.ex. system för tillförsel av flytande syrgas: 10 m3

Gastillförsel

t.ex. LPG-flaskor

Tryckluft

Brandsläckningsutrustning

t.ex. kapacitet för bärbara brandsläckare

Rening av spillolja

t.ex. separationstank för olja och vatten

tankkapacitet: ca 20 ton

Avfallslagring

t.ex. container för asbest: 2

Förbränningsugn(ar)

t.ex. ingen

Elförsörjning

t.ex. transformatorstation

| Anläggningens placering (5) |
| --- |
| Uppdelning och klassificering av platsen | t.ex. urbaniserat kontrollområde |
| Anläggningens yta (i m2) | |
| Yta med beläggning | |
| Kringmiljö | t.ex. fabriker: tidigare stenbrott, två hamnar i närområdet, sårbara miljözoner |
| t.ex. bostäder: privatbostäder vid infarten och inom 200 m från infarten |

Anläggningens placering (5)

Uppdelning och klassificering av platsen

t.ex. urbaniserat kontrollområde

Anläggningens yta (i m2)

Yta med beläggning

Kringmiljö

t.ex. fabriker: tidigare stenbrott, två hamnar i närområdet, sårbara miljözoner

t.ex. bostäder: privatbostäder vid infarten och inom 200 m från infarten

| Arbetstagares intyg/licenser (6) |
| --- |
| Intyg/licens | Antal anställda/kvalifikationer (7) |
| 1. | Chef för asbesthanteringen |

Arbetstagares intyg/licenser (6)

Intyg/licens

Antal anställda/kvalifikationer (7)

1.

Chef för asbesthanteringen

| 2. | Chef för PCB-hanteringen |
| --- | --- |

2.

Chef för PCB-hanteringen

| 3. | Hanteringen av särskilt angivna kemikalier |
| --- | --- |

3.

Hanteringen av särskilt angivna kemikalier

| 4. | Klass för asbesthanteringen |
| --- | --- |

4.

Klass för asbesthanteringen

| 5. | Brännskärning med gas |
| --- | --- |

5.

Brännskärning med gas

| 6. | Svetsning |
| --- | --- |

6.

Svetsning

| 7. | Zinkhantering |
| --- | --- |

7.

Zinkhantering

| 8. | Lyft |
| --- | --- |

8.

Lyft

| 9. | Tunga lyftmaskiner |
| --- | --- |

9.

Tunga lyftmaskiner

| 10. | Sjöman |
| --- | --- |

10.

Sjöman

| 11. | Dykare |
| --- | --- |

11.

Dykare

| 12. | Omhändertagande av farligt material |
| --- | --- |

12.

Omhändertagande av farligt material

(material A)

(Material B)

(Material C)

(Material D)

(Material E)

(Material F)

(Material G)

(Material H)

(Material I)

(Material J)

(Material K)

DEL 3

Identifiering av tillstånd, licens eller auktorisering från den/de behöriga myndigheten/myndigheterna för genomförande av fartygsåtervinning

Enligt artikel 15.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1257/2013 av den 20 november 2013 om återvinning av fartyg ska fartygsåtervinningsföretaget [...] lämna uppgifter om tillstånd, licens eller auktorisering som de behöriga myndigheterna beviljat för genomförande av fartygsåtervinningen (8) och, i förekommande fall, om tillstånd, licens eller auktorisering som de behöriga myndigheterna beviljat till alla dessas leverantörer och underleverantörer som direkt deltar i fartygsåtervinningsprocessen[...]

Handlingar avseende tillstånd, licenser eller auktoriseringar som bifogas ansökan (9):

| Handlingens namn | Utfärdande land | Utfärdande behörig myndighet | Utfärdad [eftersom det hänför sig till ”handling”] den (datum) | Giltigt t.o.m. den (datum eller obestämt) | Mottagande enhet (10) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | |
| | | | | | |
| | | | | | |
| | | | | | |
| | | | | | |
| | | | | | |

Handlingens namn

Utfärdande land

Utfärdande behörig myndighet

Utfärdad [eftersom det hänför sig till ”handling”] den (datum)

Giltigt t.o.m. den (datum eller obestämt)

Mottagande enhet (10)

DEL 4

Fartygsåtervinningsanläggningens kapacitet och begränsningar

4.1   Kapacitet för återvinning av fartyg

Fartygsåtervinningsanläggningen är auktoriserad att ta emot ett fartyg för återvinning med beaktande av följande storleksbegränsningar:

| Maximal kapacitet för fartyg som ska återvinnas | Andra begränsningar |
| --- | --- |
| DWT | | |
| BT | | |
| ldt | | |
| Längd | | |
| Mallad bredd | | |
| Bredd | | |
| Djup | | |

Maximal kapacitet för fartyg som ska återvinnas

Andra begränsningar

DWT

BT

ldt

Längd

Mallad bredd

Bredd

Djup

4.2   Säker och miljövänlig hantering av farligt material

Fartygsåtervinningsanläggningen är auktoriserad att, i enlighet med de villkor som anges nedan, ta emot ett fartyg för återvinning som innehåller sådant farligt material återfinns i nedanstående tabell.

| Hantering av farligt avfall (11) | Beskrivning av avfallshanteringens olika steg (12) |
| --- | --- |
| 1. | Asbest |

Hantering av farligt avfall (11)

Beskrivning av avfallshanteringens olika steg (12)

1.

Asbest

Omhändertagande

Lagring

Avfallsbehandling

Kapacitet för avfallshantering

Beskrivning av avfallshanteringens olika steg

| 2. | Ozonnedbrytande ämnen |
| --- | --- |

2.

Ozonnedbrytande ämnen

Omhändertagande

Lagring

Avfallsbehandling

Tungmetaller

| 3. | Tennorganiska påväxthindrande föreningar eller system |
| --- | --- |

3.

Tennorganiska påväxthindrande föreningar eller system

| 4. | Kadmium och kadmiumföreningar |
| --- | --- |

4.

Kadmium och kadmiumföreningar

| 5. | Hexavalent krom och hexavalenta kromföreningar |
| --- | --- |

5.

Hexavalent krom och hexavalenta kromföreningar

| 6. | Bly och blyföreningar |
| --- | --- |

6.

Bly och blyföreningar

| 7. | Kvicksilver och kvicksilverföreningar |
| --- | --- |

7.

Kvicksilver och kvicksilverföreningar

Omhändertagande

Lagring

Avfallsbehandling

Flamskyddsmedel

| 8. | Polybromerade difenyletrar (PBDE) |
| --- | --- |

8.

Polybromerade difenyletrar (PBDE)

| 9. | Hexabrom-cyklododekan (HBCDD) |
| --- | --- |

9.

Hexabrom-cyklododekan (HBCDD)

| 10. | Polybromerade bifenyler (PBB) |
| --- | --- |

10.

Polybromerade bifenyler (PBB)

Omhändertagande

Lagring

Avfallsbehandling

| 11. | Radioaktiva ämnen |
| --- | --- |

11.

Radioaktiva ämnen

Omhändertagande

Lagring

Avfallsbehandling

Hantering av farligt material

Beskrivning av avfallshanteringens olika steg

Andra långlivade organiska föroreningar

| 12. | Polyklorerade bifenyler (PCB) |
| --- | --- |

12.

Polyklorerade bifenyler (PCB)

| 13. | Perfluorooktansulfonsyra (PFOS) |
| --- | --- |

13.

Perfluorooktansulfonsyra (PFOS)

| 14. | Polyklorerade naftalener (fler än tre kloratomer) |
| --- | --- |

14.

Polyklorerade naftalener (fler än tre kloratomer)

| 15. | Vissa kortkedjade klorerade paraffiner (alkaner, C10-C13, klor) |
| --- | --- |

15.

Vissa kortkedjade klorerade paraffiner (alkaner, C10-C13, klor)

Omhändertagande

Lagring

Avfallsbehandling

| 16. | Farligt flytande avfall, restprodukter och sediment |
| --- | --- |

16.

Farligt flytande avfall, restprodukter och sediment

Omhändertagande

Lagring

Avfallsbehandling

| 17. | Färger och beläggningar som är mycket brandfarliga eller leder till toxiska utsläpp |
| --- | --- |

17.

Färger och beläggningar som är mycket brandfarliga eller leder till toxiska utsläpp

Omhändertagande

Lagring

Avfallsbehandling

| 18. | Andra farliga material som inte förtecknas ovan och som inte är en del av fartygets konstruktion (specificeras) |
| --- | --- |

18.

Andra farliga material som inte förtecknas ovan och som inte är en del av fartygets konstruktion (specificeras)

Omhändertagande

Lagring

Avfallsbehandling

DEL 5

Intyg om återvinning av fartyg som för en EU-medlemsstats flagg

ÅTERVINNING AV FARTYG SOM FÖR EN EU-MEDLEMSSTATS FLAGG

Härmed bekräftar (namn) ...på ...(nedan kallat företaget) (13) vägnar ...att företaget kommer att ta emot fartyg som för en EU-medlemsstats flagg för återvinning endast i enlighet med de krav som fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1257/2013 av den 20 november 2013 om återvinning av fartyg. Vidare kommer företaget att vidta följande åtgärder:

| a) | Före återvinning av fartyget ska företaget






  — | skicka fartygets återvinningsplan, som godkänts enligt gällande förfarande (14), till fartygsägaren och den ansvariga myndigheten eller en erkänd organisation som den ansvariga myndigheten auktoriserat, och |
| --- | --- | --- |

a)

Före återvinning av fartyget ska företaget

—

skicka fartygets återvinningsplan, som godkänts enligt gällande förfarande (14), till fartygsägaren och den ansvariga myndigheten eller en erkänd organisation som den ansvariga myndigheten auktoriserat, och

| — | meddela den ansvariga myndigheten att fartygsåtervinningsanläggningen i alla hänseenden är redo att inleda återvinningen av fartyget. |
| --- | --- |

—

meddela den ansvariga myndigheten att fartygsåtervinningsanläggningen i alla hänseenden är redo att inleda återvinningen av fartyget.

| b) | När den fullständiga eller delvisa återvinningen av fartyget har slutförts i enlighet med denna förordning, och inom 14 dagar från och med datumet för den fullständiga eller delvisa återvinningen i enlighet med fartygets återvinningsplan, ska företaget skicka ett intyg om slutförd återvinning till den ansvariga myndigheten som utfärdat återvinningsintyget för fartyget. Intyget om slutförd återvinning ska innehålla en rapport om eventuella incidenter och olyckor som har skadat människors hälsa och/eller miljön. |
| --- | --- |

b)

När den fullständiga eller delvisa återvinningen av fartyget har slutförts i enlighet med denna förordning, och inom 14 dagar från och med datumet för den fullständiga eller delvisa återvinningen i enlighet med fartygets återvinningsplan, ska företaget skicka ett intyg om slutförd återvinning till den ansvariga myndigheten som utfärdat återvinningsintyget för fartyget. Intyget om slutförd återvinning ska innehålla en rapport om eventuella incidenter och olyckor som har skadat människors hälsa och/eller miljön.

...

| Ort ... | Datum ... |
| --- | --- |

Ort ...

Datum ...

Underskrift:

Anm.: Intyget innebär inte att anläggningen inte får ta emot fartyg som för ett tredjelands flagg.

DEL 6

Intyg om återvinning eller bortforsling av avfall

ÅTERVINNING ELLER BORTSKAFFANDE AV AVFALL

Åberopande 2009 års internationella Hongkongkonvention om säker och miljöriktig fartygsåtervinning syftar Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1257/2013 om återvinning av fartyg till att förhindra, reducera, minimera och, så långt det är praktiskt möjligt, eliminera olyckor, skador och andra negativa effekter på människors hälsa och miljön som orsakats av fartygsåtervinning. Enligt artikel 15.5 i förordningen ska fartygsåtervinningsföretaget påvisa att den fartygsåtervinningsanläggning som tar emot avfallet kommer att drivas i enlighet med sådana normer för skyddet av människors hälsa och miljön som i huvudsak motsvarar relevanta internationella och unionsnormer.

Härmed bekräftar (namn) ...på ...(nedan kallat företaget) (15)
  vägnar ...att den eller de avfallsanläggningar som tar emot avfallet från fartygsåtervinningsanläggningen såvitt känt, är

| a) | auktoriserad(e) av sina behöriga nationella myndigheter att hantera det avfall som det/de tar emot, och |
| --- | --- |

a)

auktoriserad(e) av sina behöriga nationella myndigheter att hantera det avfall som det/de tar emot, och

| b) | drivs i enlighet med sådana normer för skyddet av människors hälsa och miljön som i huvudsak motsvarar relevanta internationella och unionsnormer. |
| --- | --- |

b)

drivs i enlighet med sådana normer för skyddet av människors hälsa och miljön som i huvudsak motsvarar relevanta internationella och unionsnormer.

Bifogat detta intyg tillhandahåller företaget en kopia av alla relevanta handlingar som mottagits av avfallsanläggningen eller -anläggningarna (se del 2).

| Ort ... | Datum ... |
| --- | --- |

Ort ...

Datum ...

Underskrift:

DEL 7

Plan för fartygsåtervinningsanläggning

PLAN FÖR FARTYGSÅTERVINNINGSANLÄGGNING

Enligt artikel 15.2 g i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1257/2013 om återvinning av fartyg av den 20 november 2013 ska fartygsåtervinningsföretaget bekräfta att det antagit en plan för fartygsåtervinningsanläggningen som beaktar relevanta riktlinjer från IMO.

Härmed förklarar jag (namn), ..., att en plan för fartygsåtervinningsanläggning antagits av (företag) ... (16). En kopia av planen för fartygsåtervinningsanläggning har bifogats ansökningshandlingarna.

| Ort ... | Datum ... |
| --- | --- |

Ort ...

Datum ...

Underskrift:

DEL 8

Säkert för heta arbeten och säkert att beträda (kriterier)

I enlighet med artikel 15.2 d ska fartygsåtervinningsföretaget visa belägg för fartygsåtervinningsanläggningens kapacitet att fastställa, se över och övervaka kriterierna för säkert-för-heta-arbeten och säkert-att-beträda genom hela fartygsåtervinningsprocessen.

| | Belägg som bifogas anmälningshandlingarna (17) |
| --- | --- |
| Säkert-för-heta-arbeten | |
| Säkert-att-beträda (villkor) | |

Belägg som bifogas anmälningshandlingarna (17)

Säkert-för-heta-arbeten

Säkert-att-beträda (villkor)

---

(1)  Se t.ex. punkt 3 i avsnitt 3.4.1 i IMO:s riktlinjer, resolution MEPC. 210(63), s. 24.

(2)  Detta gäller det förfarande som avses i artiklarna 7.3 och 15.2 b i förordningen om återvinning av fartyg.

(3)  Vid tiden för ansökan.

(4)  Siffran bör dokumenteras, t.ex. med stöd i officiella bekräftelser på slutförd återvinning av fartyg som återvunnits det berörda året, med angivande av ldt för fartygen. Enligt artikel 32 i förordningen om återvinning av fartyg ”beräknas som summan av fartygens vikt uttryckt i ldt under ett visst år. Det maximala antalet återvunna fartyg per år fastställs genom att man tar det högsta värdet under den föregående tioårsperioden för varje fartygsåtervinningsanläggning eller, för fartygsåtervinningsanläggningar som nyligen auktoriserats, det högsta årsvärde som uppnåtts vid anläggningen”.

(5)  En karta över fartygsåtervinningsanläggningens gränser och återvinningsaktiviteternas placering inom området, bifogas i enlighet med artikel 15.2.e i förordningen.

(6)  Observera att det endast är nödvändigt att fylla i de rader i tabellen som avser det farliga material som fartygsåtervinningsanläggningen är auktoriserad att omhänderta.

(7)  Observera att fartygsåtervinningsföretaget alltid måste kunna förse Europeiska kommissionen eller ombud som agerar för dess räkning med styrka varje anställds behörighet att omhänderta farligt material till.

(8)  Om respektive behörig(a) myndighet(er) inte beviljar ett särskilt tillstånd, en särskild licens eller auktorisering för genomförande av fartygsåtervinning, ska den sökande tydligt ange detta i sin ansökan. Den sökande ska därefter överlämna andra relevanta tillstånd, licenser eller auktoriseringar för företagets verksamhet.

(9)  I tabellen anges alla tillstånd, licenser och auktoriseringar som beviljats av de behöriga myndigheterna. En kopia av nämnda handlingar ska även bifogas.

(10)  Fartygsåtervinningsföretagets namn och/eller dess leverantör/underleverantör som berörs av handlingen.

(11)  För hanteringen av varje enhet bör de nationella bestämmelserna anges som referens. Eventuella begränsningar enligt den auktorisering som beviljats av den/de behöriga myndigheten/myndigheterna i det land där anläggningen är belägen bör anges. Farliga material kan förekomma i delar av fartyget eller utrustningen (t.ex. i målarfärg och som plasttillsatser) eller i kemiska blandningar (t.ex. kylvätskor).

(12)  I enlighet med artikel 15.2 f ii i förordningen ska anges 1) vilken hanteringsmetod som ska användas, 2) den plats där den äger rum (oavsett om den ligger inom anläggningen eller vid en avfallsåtervinningsanläggning som anlitas i ett senare led – i det senare fallet bör också uppgifter tillhandahållas, bl.a. anläggningens namn och kontaktuppgifter) och 3) bevis på att den använda metoden inte äventyrar människors hälsa och utförs på ett miljömässigt sunt sätt.

(13)  Fartygsåtervinningsföretagets namn.

(14)  Förfarandet beskrivs i artikel 7.3 i förordningen om återvinning av fartyg.

(15)  Fartygsåtervinningsföretagets namn.

(16)  Fartygsåtervinningsföretagets namn.

(17)  Hänvisa till berörda utdrag ur planen för fartygsåtervinningsanläggningen som bifogas denna ansökan.

---

Rättelser

| 18.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 332/156 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 332/156

---

Rättelse till rådets beslut (Gusp) 2015/1835 av den 12 oktober 2015 om Europeiska försvarsbyråns stadga, säte och verksamhetsregler

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 266 av den 13 oktober 2015
  )

På sidorna 73 och 74: Bilaga II ska ersättas med följande:

”BILAGA II

JÄMFÖRELSETABELL

| Beslut 2011/411/Gusp | Detta beslut |
| --- | --- |
| Artikel 1 | Artikel 1 |
| Artikel 2 | Artikel 2 |
| Artikel 3 | Artikel 3 |
| Artikel 4 | Artikel 4 |
| Artikel 4.4 | — |
| Artikel 4.5 | Artikel 4.4 |
| Artikel 5 | Artikel 5 |
| — | Artikel 5.3 g-i |
| Artikel 6 | Artikel 6 |
| Artikel 7 | Artikel 7 |
| Artikel 8 | Artikel 8 |
| Artikel 9 | Artikel 9 |
| Artikel 9.1 b | — |
| Artikel 9.1 c | Artikel 9.1 b |
| — | Artikel 9.1 c |
| Artikel 9.1 p | Artikel 9.1 r |
| — | Artikel 9.11 p och q |
| Artikel 10 | Artikel 10 |
| — | Artikel 10.2 |
| Artikel 10.2 | Artikel 10.3 |
| Artikel 10.3 | Artikel 10.4 |
| Artikel 10.3 e | — |
| Artikel 10.3 f | Artikel 10.4 e |
| Artikel 10.3 g | Artikel 10.4 f |
| Artikel 10.3 h | Artikel 10.4 g |
| Artikel 10.3 i | Artikel 10 4 h |
| Artikel 10.3 j | Artikel 10.4 i |
| Artikel 10.3 k | Artikel 10.4 j |
| Artikel 10.4 | Artikel 10.5 |
| Artikel 10.5 | Artikel 10.6 |
| Artikel 10.6 | Artikel 10.7 |
| Artikel 11 | Artikel 11 |
| — | Artikel 11.4 a och b |
| — | Artikel 11.5 |
| Artikel 11.4 | Artikel 11.6 |
| Artikel 12 | — |
| — | Artikel 12 |
| Artikel 13 | Artikel 13 |
| — | Artikel 13.2 |
| Artikel 13.2 | Artikel 13.3 |
| Artikel 13.3 | Artikel 13.4 |
| Artikel 13.4 | Artikel 13.5 |
| Artikel 13.5 | Artikel 13.6 |
| Artikel 13.6 | Artikel 13.7 |
| Artikel 13.7 | Artikel 13.8 |
| Artikel 13.8 | Artikel 13.9 |
| Artikel 13.9 | Artikel 13.10 |
| Artikel 13.10 | Artikel 13.11 |
| Artikel 14 | Artikel 14 |
| Artikel 14.3 | — |
| Artikel 15 | Artikel 15 |
| Artikel 16 | Artikel 16 |
| Artikel 17 | Artikel 17 |
| Artikel 18 | Artikel 18 |
| Artikel 18.3 | — |
| — | Artikel 18.3 |
| Artikel 19 | Artikel 19 |
| Artikel 20 | Artikel 20 |
| — | Artikel 21 |
| Artikel 21 | Artikel 22 |
| Artikel 22 | Artikel 23 |
| Artikel 22.4 | Artikel 24.4, andra meningen |
| Artikel 23 | Artikel 24 |
| Artikel 23.2 | Artikel 24.4, första meningen |
| — | Artikel 25 |
| Artikel 24 | Artikel 26 |
| Artikel 24.6-8 | — |
| — | Artikel 24.6 |
| Artikel 25 | Artikel 27 |
| — | Artikel 27.3 |
| Artikel 26 | Artikel 28 |
| Artikel 27 | Artikel 29 |
| Artikel 28 | Artikel 30 |
| — | Artikel 31 |
| Artikel 29 | Artikel 32 |
| Artikel 30 | Artikel 33 |
| Artikel 31 | Artikel 34 |
| Artikel 32 | Artikel 35” |

Beslut 2011/411/Gusp

Detta beslut

Artikel 1

Artikel 1

Artikel 2

Artikel 2

Artikel 3

Artikel 3

Artikel 4

Artikel 4

Artikel 4.4

—

Artikel 4.5

Artikel 4.4

Artikel 5

Artikel 5

—

Artikel 5.3 g-i

Artikel 6

Artikel 6

Artikel 7

Artikel 7

Artikel 8

Artikel 8

Artikel 9

Artikel 9

Artikel 9.1 b

—

Artikel 9.1 c

Artikel 9.1 b

—

Artikel 9.1 c

Artikel 9.1 p

Artikel 9.1 r

—

Artikel 9.11 p och q

Artikel 10

Artikel 10

—

Artikel 10.2

Artikel 10.2

Artikel 10.3

Artikel 10.3

Artikel 10.4

Artikel 10.3 e

—

Artikel 10.3 f

Artikel 10.4 e

Artikel 10.3 g

Artikel 10.4 f

Artikel 10.3 h

Artikel 10.4 g

Artikel 10.3 i

Artikel 10 4 h

Artikel 10.3 j

Artikel 10.4 i

Artikel 10.3 k

Artikel 10.4 j

Artikel 10.4

Artikel 10.5

Artikel 10.5

Artikel 10.6

Artikel 10.6

Artikel 10.7

Artikel 11

Artikel 11

—

Artikel 11.4 a och b

—

Artikel 11.5

Artikel 11.4

Artikel 11.6

Artikel 12

—

—

Artikel 12

Artikel 13

Artikel 13

—

Artikel 13.2

Artikel 13.2

Artikel 13.3

Artikel 13.3

Artikel 13.4

Artikel 13.4

Artikel 13.5

Artikel 13.5

Artikel 13.6

Artikel 13.6

Artikel 13.7

Artikel 13.7

Artikel 13.8

Artikel 13.8

Artikel 13.9

Artikel 13.9

Artikel 13.10

Artikel 13.10

Artikel 13.11

Artikel 14

Artikel 14

Artikel 14.3

—

Artikel 15

Artikel 15

Artikel 16

Artikel 16

Artikel 17

Artikel 17

Artikel 18

Artikel 18

Artikel 18.3

—

—

Artikel 18.3

Artikel 19

Artikel 19

Artikel 20

Artikel 20

—

Artikel 21

Artikel 21

Artikel 22

Artikel 22

Artikel 23

Artikel 22.4

Artikel 24.4, andra meningen

Artikel 23

Artikel 24

Artikel 23.2

Artikel 24.4, första meningen

—

Artikel 25

Artikel 24

Artikel 26

Artikel 24.6-8

—

—

Artikel 24.6

Artikel 25

Artikel 27

—

Artikel 27.3

Artikel 26

Artikel 28

Artikel 27

Artikel 29

Artikel 28

Artikel 30

—

Artikel 31

Artikel 29

Artikel 32

Artikel 30

Artikel 33

Artikel 31

Artikel 34

Artikel 32

Artikel 35”

---

| 18.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 332/158 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 332/158

---

Rättelse till Europeiska centralbankens riktlinje (EU) 2015/1938 av den 27 augusti 2015 om ändring av Europeiska centralbankens riktlinje (EU) 2015/510 om genomförandet av Eurosystemets penningpolitiska ramverk (ECB/2015/27)

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 282 av den 28 oktober 2015
  )

På sidan 45, artikel 1.12, ska punkt 4 i den tillagda artikel 107a till riktlinje ECB/2014/60

i stället för:

”4.   DECC-emittenten ska vara ett SPV-företag som är etablerat i en medlemsstat som har euron som valuta. Andra transaktionsparter än emittenten, gäldenärerna för de underliggande kreditfordringarna och upphovsmannen ska vara etablerade inom EES.”

vara:

”4.   DECC-emittenten ska vara ett specialföretag som är etablerat i en medlemsstat som har euron som valuta. Andra transaktionsparter än emittenten, gäldenärerna för de underliggande kreditfordringarna och upphovsmannen ska vara etablerade inom EES.”

---