# Eiropas Savienības C 100/2023

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 100 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 66. gadagājums2023. gada 16. marts |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 100

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

66. gadagājums2023. gada 16. marts

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | REZOLŪCIJAS |
| | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja |
| | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 574. plenārsesija, 14.12.2022.–15.12.2022. |
| 2023/C 100/01 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas rezolūcija par tematu Ilglaicīgais Eiropas Jaunatnes gada mantojums: jaunatnes aspekta integrēšana un jaunatnes spēcināšana | 1 |
| | ATZINUMI |
| | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja |
| | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 574. plenārsesija, 14.12.2022.–15.12.2022. |
| 2023/C 100/02 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Dzimumpamatoti ieguldījumi nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos (pašiniciatīvas atzinums) | 8 |
| 2023/C 100/03 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Dzimumpamatoti ieguldījumi kā dzimumu līdztiesības uzlabošanas instruments Eiropas Savienībā (pašiniciatīvas atzinums) | 16 |
| 2023/C 100/04 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komunikācija par pamattiesībām un tiesiskumu (pašiniciatīvas atzinums) | 24 |
| 2023/C 100/05 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Rūpnieciskā stratēģija jūrniecības tehnoloģiju nozarei (pašiniciatīvas atzinums) | 31 |
| 2023/C 100/06 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Palielināt jauniešu iespējas ar izglītību panākt ilgtspējīgu attīstību (pašiniciatīvas atzinums) | 38 |
| 2023/C 100/07 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Eiropas pilsoņu iniciatīva – Glābiet bites un lauksaimniekus! (pašiniciatīvas atzinums) | 45 |
| 2023/C 100/08 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Pārtikas cenu krīze: spekulācijas loma un konkrēti priekšlikumi rīcībai Ukrainā notiekošā kara apstākļos (pašiniciatīvas atzinums) | 51 |
| 2023/C 100/09 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Sociāli ekonomiskā situācija Latīņamerikā pēc Covid-19 krīzes – pilsoniskās sabiedrības loma atveseļošanas procesā (pašiniciatīvas atzinums) | 61 |
| 2023/C 100/10 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Digitālā pārkārtošanās Eiropas Vidusjūras reģionā (pašiniciatīvas atzinums) | 68 |
| 2023/C 100/11 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Konkurētspējas pārbaude, lai veidotu spēcīgāku un noturīgāku ES ekonomiku (izpētes atzinums) | 76 |

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 574. plenārsesija, 14.12.2022.–15.12.2022.

2023/C 100/01

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas rezolūcija par tematu Ilglaicīgais Eiropas Jaunatnes gada mantojums: jaunatnes aspekta integrēšana un jaunatnes spēcināšana

1

ATZINUMI

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 574. plenārsesija, 14.12.2022.–15.12.2022.

2023/C 100/02

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Dzimumpamatoti ieguldījumi nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos (pašiniciatīvas atzinums)

8

2023/C 100/03

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Dzimumpamatoti ieguldījumi kā dzimumu līdztiesības uzlabošanas instruments Eiropas Savienībā (pašiniciatīvas atzinums)

16

2023/C 100/04

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komunikācija par pamattiesībām un tiesiskumu (pašiniciatīvas atzinums)

24

2023/C 100/05

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Rūpnieciskā stratēģija jūrniecības tehnoloģiju nozarei (pašiniciatīvas atzinums)

31

2023/C 100/06

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Palielināt jauniešu iespējas ar izglītību panākt ilgtspējīgu attīstību (pašiniciatīvas atzinums)

38

2023/C 100/07

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Eiropas pilsoņu iniciatīva – Glābiet bites un lauksaimniekus! (pašiniciatīvas atzinums)

45

2023/C 100/08

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Pārtikas cenu krīze: spekulācijas loma un konkrēti priekšlikumi rīcībai Ukrainā notiekošā kara apstākļos (pašiniciatīvas atzinums)

51

2023/C 100/09

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Sociāli ekonomiskā situācija Latīņamerikā pēc Covid-19 krīzes – pilsoniskās sabiedrības loma atveseļošanas procesā (pašiniciatīvas atzinums)

61

2023/C 100/10

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Digitālā pārkārtošanās Eiropas Vidusjūras reģionā (pašiniciatīvas atzinums)

68

2023/C 100/11

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Konkurētspējas pārbaude, lai veidotu spēcīgāku un noturīgāku ES ekonomiku (izpētes atzinums)

76

---

| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| --- | --- |
| | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja |
| | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 574. plenārsesija, 14.12.2022.–15.12.2022. |
| 2023/C 100/12 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai 2021. gada ziņojums par konkurences politiku (COM(2022) 337 final) | 83 |
| 2023/C 100/13 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai Jauna Eiropas inovācijas programma (COM(2022) 332 final) | 89 |
| 2023/C 100/14 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu a) Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido vienotā tirgus ārkārtas instrumentu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 2679/98 (COM(2022) 459 final – 2022/0278 (COD)); b) Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko attiecībā uz ārkārtas procedūrām atbilstības novērtēšanai, kopīgu specifikāciju pieņemšanai un tirgus uzraudzībai sakarā ar vienotā tirgus ārkārtas situāciju groza Regulas (ES) 2016/424, (ES) 2016/425, (ES) 2016/426, (ES) 2019/1009 un (ES) Nr. 305/2011 (COM(2022) 461 final – 2022/0279 (COD)); c) Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko attiecībā uz ārkārtas procedūrām atbilstības novērtēšanai, kopīgu specifikāciju pieņemšanai un tirgus uzraudzībai sakarā ar vienotā tirgus ārkārtas situāciju groza Direktīvas 2000/14/EK, 2006/42/EK, 2010/35/ES, 2013/29/ES, 2014/28/ES, 2014/29/ES, 2014/30/ES, 2014/31/ES, 2014/32/ES, 2014/33/ES, 2014/34/ES, 2014/35/ES, 2014/53/ES un 2014/68/ES (COM(2022) 462 final – 2022/0280 (COD)) | 95 |
| 2023/C 100/15 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par horizontālām kiberdrošības prasībām produktiem ar digitāliem elementiem un ar ko groza Regulu (ES) 2019/1020 (COM(2022) 454 final – 2022/0272 (COD)) | 101 |
| 2023/C 100/16 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par aktīvu atgūšanu un konfiskāciju (COM(2022) 245 final) | 105 |
| 2023/C 100/17 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par vienota mediju pakalpojumu satvara izveidi iekšējā tirgū (Eiropas Mediju brīvības akts) un grozījumiem Direktīvā 2010/13/ES (COM(2022) 457 final – 2022/0277 (COD)) | 111 |
| 2023/C 100/18 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par darbu virzībā uz azbestu nesaturošu nākotni: Eiropas pieeja ar azbestu saistītu veselības apdraudējumu risināšanā (COM(2022) 488 final) un Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2009/148/EK par darba ņēmēju aizsardzību pret risku, kas saistīts ar pakļaušanu azbesta iedarbībai darba vietā (COM(2022) 489 final – 2022/0298 (COD)) | 118 |
| 2023/C 100/19 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Prasmju gadu 2023 (COM(2022) 526 final – (2022)0326 (COD)) | 123 |
| 2023/C 100/20 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Aizsardzības investīciju nepietiekamības analīze un turpmākā virzība (JOIN(2022) 24 final) | 132 |
| 2023/C 100/21 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par augu aizsardzības līdzekļu ilgtspējīgu lietošanu un ar ko groza Regulu (ES) 2021/2115 (COM(2022) 305 final – 2022/0196 (COD)) | 137 |
| 2023/C 100/22 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Padomes regulai, ar ko Regulu (ES) Nr. 389/2012 groza attiecībā uz elektroniskajā reģistrā uzturētās informācijas apmaiņu par ekonomikas dalībniekiem, kuri pārvieto akcīzes preces starp dalībvalstīm komerciāliem mērķiem (COM(2022) 539 final – 2022/0331 (CNS)) | 145 |
| 2023/C 100/23 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru nosaka pārvaldības, saglabāšanas un kontroles pasākumus, kas piemērojami apgabalā, uz kuru attiecas Nolīgums par zveju Indijas okeāna dienvidu daļā (SIOFA) (COM(2022) 563 final – 2022/0348 (COD)) | 146 |

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 574. plenārsesija, 14.12.2022.–15.12.2022.

2023/C 100/12

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai 2021. gada ziņojums par konkurences politiku (COM(2022) 337 final)

83

2023/C 100/13

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai Jauna Eiropas inovācijas programma (COM(2022) 332 final)

89

2023/C 100/14

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu a) Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido vienotā tirgus ārkārtas instrumentu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 2679/98 (COM(2022) 459 final – 2022/0278 (COD)); b) Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko attiecībā uz ārkārtas procedūrām atbilstības novērtēšanai, kopīgu specifikāciju pieņemšanai un tirgus uzraudzībai sakarā ar vienotā tirgus ārkārtas situāciju groza Regulas (ES) 2016/424, (ES) 2016/425, (ES) 2016/426, (ES) 2019/1009 un (ES) Nr. 305/2011 (COM(2022) 461 final – 2022/0279 (COD)); c) Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko attiecībā uz ārkārtas procedūrām atbilstības novērtēšanai, kopīgu specifikāciju pieņemšanai un tirgus uzraudzībai sakarā ar vienotā tirgus ārkārtas situāciju groza Direktīvas 2000/14/EK, 2006/42/EK, 2010/35/ES, 2013/29/ES, 2014/28/ES, 2014/29/ES, 2014/30/ES, 2014/31/ES, 2014/32/ES, 2014/33/ES, 2014/34/ES, 2014/35/ES, 2014/53/ES un 2014/68/ES (COM(2022) 462 final – 2022/0280 (COD))

95

2023/C 100/15

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par horizontālām kiberdrošības prasībām produktiem ar digitāliem elementiem un ar ko groza Regulu (ES) 2019/1020 (COM(2022) 454 final – 2022/0272 (COD))

101

2023/C 100/16

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par aktīvu atgūšanu un konfiskāciju (COM(2022) 245 final)

105

2023/C 100/17

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par vienota mediju pakalpojumu satvara izveidi iekšējā tirgū (Eiropas Mediju brīvības akts) un grozījumiem Direktīvā 2010/13/ES (COM(2022) 457 final – 2022/0277 (COD))

111

2023/C 100/18

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par darbu virzībā uz azbestu nesaturošu nākotni: Eiropas pieeja ar azbestu saistītu veselības apdraudējumu risināšanā (COM(2022) 488 final) un Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2009/148/EK par darba ņēmēju aizsardzību pret risku, kas saistīts ar pakļaušanu azbesta iedarbībai darba vietā (COM(2022) 489 final – 2022/0298 (COD))

118

2023/C 100/19

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Prasmju gadu 2023 (COM(2022) 526 final – (2022)0326 (COD))

123

2023/C 100/20

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Aizsardzības investīciju nepietiekamības analīze un turpmākā virzība (JOIN(2022) 24 final)

132

2023/C 100/21

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par augu aizsardzības līdzekļu ilgtspējīgu lietošanu un ar ko groza Regulu (ES) 2021/2115 (COM(2022) 305 final – 2022/0196 (COD))

137

2023/C 100/22

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Padomes regulai, ar ko Regulu (ES) Nr. 389/2012 groza attiecībā uz elektroniskajā reģistrā uzturētās informācijas apmaiņu par ekonomikas dalībniekiem, kuri pārvieto akcīzes preces starp dalībvalstīm komerciāliem mērķiem (COM(2022) 539 final – 2022/0331 (CNS))

145

2023/C 100/23

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru nosaka pārvaldības, saglabāšanas un kontroles pasākumus, kas piemērojami apgabalā, uz kuru attiecas Nolīgums par zveju Indijas okeāna dienvidu daļā (SIOFA) (COM(2022) 563 final – 2022/0348 (COD))

SIOFA

146

---

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 574. plenārsesija, 14.12.2022.–15.12.2022.

| 16.3.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 100/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 100/1

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas rezolūcija par tematu “Ilglaicīgais Eiropas Jaunatnes gada mantojums: jaunatnes aspekta integrēšana un jaunatnes spēcināšana”

(2023/C 100/01)

Ierosinājis SOC specializētās nodaļas priekšsēdētājs
  Laurenţiu PLOSCEANU
  pēc Eiropas Jaunatnes gada koordinācijas grupas pieprasījuma (Katrīna LEITĀNE (priekšsēdētāja), Neža REPANŠEK, Michael MCLOUGHLIN, Nicoletta MERLO, Mateusz Maciej SZYMANSKI, Florian MARIN, Pierre BOLLON, Dolores SAMMUT BONNICI un Davor MAJETIĆ)

| Juridiskais pamats | Reglamenta 50. pants |
| --- | --- |
| | Rezolūcija |
| Pieņemts plenārsesijā | 15.12.2022. |
| Plenārsesija Nr. | 574 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 150/0/1 |

Juridiskais pamats

Reglamenta 50. pants

Rezolūcija

Pieņemts plenārsesijā

15.12.2022.

Plenārsesija Nr.

574

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

150/0/1

Neraugoties uz nenoteiktību saistībā ar karu Ukrainā, Covid-19 pandēmiju un klimata krīzi, jaunieši joprojām ir Eiropas projekta dzinējspēks, un viņu radošums, enerģija un entuziasms ir šā projekta ilgtspējas virzītājs. Tagad pieņemtie lēmumi noteiks mūsu nākotni, tāpēc ir svarīgi rūpēties par to, ka jaunieši var ietekmēt lēmumus, kas attieksies uz viņu nākotni, jo pat netiešam politikas pasākumam var būt liela ietekme un nozīme no jauniešu un nākamo paaudžu viedokļa.

2021. gada decembrī Eiropas Komisijas priekšsēdētāja Urzula fon der Leiena pasludināja, ka 2022. gads būs Eiropas Jaunatnes gads, jo “Eiropai ir vajadzīga visa tās jaunatne” un “mūsu Savienībai ir vajadzīga dvēsele un redzējums, kas viņus uzrunā” (1). Turklāt, kā norādīja komisāre Marija Gabriela, “Eiropas Jaunatnes gads varētu dot impulsu paradigmas maiņai attiecībā uz to, kā mēs iekļaujam jaunatni politikas veidošanā un lēmumu pieņemšanā” (2).

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas (EESK) atzinumā (3) par ES jaunatnes stratēģiju 2019.–2027. gadam pausts aicinājums koncentrēties uz starpnozaru pieeju, holistiski raugoties uz jauniešiem, viņu vajadzībām un tiesībām, un ir uzsvērts: “Komiteja ir pārliecināta, ka jauniešu iesaiste lēmumu pieņemšanas procesos būtu jāveicina ne tikai ar vienreizējiem pasākumiem. Turklāt, izvēršot Jaunatnes dialogu, ir jāpalielina jaunatnes brīvprātīgo organizāciju un valstu jaunatnes padomju nozīme un jāizmanto papildu iespējas. ES iestādēm ar EESK priekšplānā būtu jāuzņemas vadošā loma šajā jautājumā, veicinot jaunatnes iesaistīšanu ES līmenī.”

Jau vairākus gadus EESK meklē strukturētu un jēgpilnu veidu, kā uzlabot jauniešu viedokļa iekļaušanu Komitejas darbā un ES lēmumu pieņemšanas procesā; šajā nolūkā Komiteja ir aplūkojusi dažādus aspektus, piemēram, klimatu un ilgtspēju (4), rīkojot Jaunatnes apaļos galdus klimata un ilgtspējas jautājumos un jauniešu delegāciju iekļaujot gan oficiālajā ES delegācijā, kas piedalās UNFCCC Pušu konferences sanāksmēs, gan arī EESK delegācijā; ir uzsvērusi, ka ilgtspējīgas attīstības jomā ir svarīga izglītošana (5); ir apsvērusi nodarbinātības un darba tirgus situāciju un noteikumus (6), kā arī jauniešu iesaisti nacionālo atveseļošanas plānu izstrādē (7) (tādēļ jauniešu organizācijas ir labāk jāiesaista plānu īstenošanas un uzraudzīšanas posmā un lēmumu pieņemšanā) un jaunatnes politiku Rietumbalkāniem (8) (šajā sakarā EESK aicina Eiropas Savienību arī turpmāk atbalstīt Rietumbalkānu centienus jaunatnes līdzdalības uzlabošanā); jaunatnes perspektīvu ir iekļāvusi visās politikas jomās ES līmenī (šim nolūkam ieviešot “ES jauniešu testu” (9), kas aptver arī konkrētus ieteikumus un priekšlikumus); ir ierosinājusi stimulēt jauniešu un jaunatnes organizāciju ieinteresētību EESK darbā.

Turklāt EESK atzinīgi novērtēja (10)
  priekšlikumu, ka 2022. gads jāpasludina par Eiropas Jaunatnes gadu, un norādīja, ka Eiropas Jaunatnes gadā EESK ir gatava uzņemties vadošo lomu, balstoties uz tādām veiksmīgām EESK iniciatīvām kā “Jūsu Eiropa, jūsu lēmumi”, “Jauniešu apaļā galda debates par klimata un ilgtspējas jautājumiem” un EESK izvirzīta jaunatnes delegāta dalība COP programmā. Komitejai ir lieliskas iespējas atvieglot sadarbību ar jauniešu tīkliem. Tāpēc EESK ir izveidojusi Eiropas Jaunatnes gada koordinācijas grupu, lai Komitejā pārstāvētu iniciatīvu un nodrošinātu tās pamanāmību, kā arī koordinētu pašreizējās, ar jaunatni saistītās iniciatīvas. Eiropas Jaunatnes gada koordinācijas grupa ir saņēmusi pilnvaras gan Eiropas Jaunatnes gada laikā, gan arī pēc tam stiprināt sadarbību ar jaunatnes organizācijām un jauniešiem un sadarboties ar citām ES iestādēm un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, lai rūpētos par to, ka tiek uzlabota transversāla jauniešu integrācija minēto organizāciju darbā.

Eiropas Jaunatnes gada koordinācijas grupas sagatavotajā rezolūcijas projektā ir pausts aicinājums ES iestādēm un valstu valdībām rūpēties par Eiropas Jaunatnes gada mantojuma ilglaicīgumu, veicinot to, ka jauniešus strukturēti un jēgpilni iesaista politikas veidošanā un lēmumu pieņemšanā visos līmeņos, un popularizējot jauniešu un jaunatnes organizāciju līdzdalības mehānismus. Turklāt EESK atkārtoti apstiprina savu apņemšanos stiprināt jauniešu iesaisti savā darbā un veicināt jaunatnes aspekta integrēšanu visos līmeņos, lai veidotu vienotāku un spēcīgāku Eiropu.

“Mēs ne vienmēr varam izveidot mūsu jaunatnes nākotni, taču mēs varam veidot mūsu jaunatni nākotnei.”
   –
  Franklins D. Rūzvelts

1.   Ilglaicīgs Eiropas Jaunatnes gada mantojums un EESK

| 1.1. | EESK uzskata, ka visām ieinteresētajām personām ir jāseko līdzi Eiropas Jaunatnes gada debatēm un jāattiecas pret tām ar atvērtību. Ir ļoti svarīgi, lai šim gadam būtu konkrēts mantojums un lai darbs pie turpmākajiem pasākumiem norisinātos arī Prasmju gadā un pēc tam. Turklāt gan ES jaunatnes stratēģijā, gan konferencē par Eiropas nākotni ir paredzēti arī svarīgi pasākumi, lai Eiropas nākotnes veidošanā strukturētāk un jēgpilnāk iesaistītu jauniešus. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESK uzskata, ka pilsoniskās sabiedrības organizācijām un sevišķi jaunatnes organizācijām ir izšķiroša nozīme inovatīvu līdzdalības instrumentu apzināšanā, lai jaunatnes aspektu integrētu politikas veidošanā visos līmeņos un visās politikas jomās, un uzsver pilsoniskās sabiedrības organizāciju lomu jauniešu aktīva pilsoniskuma stiprināšanā, cilvēka pamattiesību un demokrātisko vērtību aizsardzībā. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESK pauž nožēlu, ka jaunatnes organizācijām atvēlētā pilsoniskās sabiedrības telpa ir samazinājusies (11), un uzsver tās demokrātisko nozīmi. EESK aicina veikt pasākumus, lai stiprinātu jaunatnes organizāciju iespējas un nodrošinātu tām ilgtspējīgus resursus, kas palielinās to spēju pārstāvēt un aizstāvēt savas tiesības un intereses. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESK atzinumos (12) tiek norādīts uz veiksmīgām iniciatīvām, kas pēdējos gados ir ļāvušas strukturēti un jēgpilni iesaistīt jauniešus, un pausta apņemšanās izstrādāt jaunas iniciatīvas, lai veicinātu jaunatnes iesaistīšanos un jaunatnes perspektīvu iekļaušanu politikas veidošanā. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESK uzskata, ka aktīvai jaunatnes līdzdalībai politikas veidošanā un lēmumu pieņemšanā ir ārkārtīgi svarīga nozīme, lai veidotu Eiropas nākotni un tādu redzējumu, kas jauniešus uzrunā. Tāpēc tā mudina ES iestādes īstenot “ES jauniešu testu”, lai nodrošinātu, ka visās ES līmeņa politikas jomās tiek ņemts vērā jauniešu skatījums. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Pamatojoties uz priekšlikumiem, kas izklāstīti atzinumā par “ES jauniešu testu”, EESK aicina jaunatnes aspektu integrēt politikas veidošanā visos līmeņos un izstrādāt visām ES iestādēm kopīgu pieeju strukturētai un jēgpilnai jaunatnes iesaistei. Minētajai pieejai vajadzētu balstīties uz šādiem pīlāriem:






  — | ar jaunatni saistītas iniciatīvas/projektus/pasākumus sagatavot kopā ar jaunatnes organizācijām, kurām jābūt iesaistītām jau no paša sākuma, un to ietekmi nodrošināt ikvienā procesa posmā, |
| --- | --- | --- |

1.6.

—

ar jaunatni saistītas iniciatīvas/projektus/pasākumus sagatavot kopā ar jaunatnes organizācijām, kurām jābūt iesaistītām jau no paša sākuma, un to ietekmi nodrošināt ikvienā procesa posmā,

| — | kopīgi ar jaunatnes organizācijām uzņemties atbildību par iniciatīvām/projektiem/pasākumiem, šādām organizācijām piešķirt vadošu lomu un ņemt vērā to prioritātes un vajadzības, |
| --- | --- |

—

kopīgi ar jaunatnes organizācijām uzņemties atbildību par iniciatīvām/projektiem/pasākumiem, šādām organizācijām piešķirt vadošu lomu un ņemt vērā to prioritātes un vajadzības,

| — | uzlabot jaunatnes organizāciju spējas, šādas organizācijas atbalstot ar nepieciešamajiem finanšu resursiem un pienācīgiem līdzdalības instrumentiem, |
| --- | --- |

—

uzlabot jaunatnes organizāciju spējas, šādas organizācijas atbalstot ar nepieciešamajiem finanšu resursiem un pienācīgiem līdzdalības instrumentiem,

| — | veidot strukturētu un jēgpilnu pārraudzības procesu, kas aptvertu vairāk nekā tikai ad hoc sanāksmes un vienkāršus aicinājumus apspriesties. |
| --- | --- |

—

veidot strukturētu un jēgpilnu pārraudzības procesu, kas aptvertu vairāk nekā tikai ad hoc sanāksmes un vienkāršus aicinājumus apspriesties.

| 1.7. | EESK apņemas izveidot pastāvīgu EESK grupu, kura darbotos kā pārredzams starpnozaru koordinācijas mehānisms jaunatnes perspektīvas iekļaušanai EESK darbā un kas dziļāk pētītu un apsvērtu iespējamos veidus, kā EESK darbā piemērot “ES jauniešu testa” koncepciju, lai izstrādātu konsekventu pieeju jauniešu iesaistīšanai EESK darbībā. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.7.1. | Turklāt EESK aicina izveidot struktūru, kas jaunatnes organizācijas pārstāvētu un/vai iesaistītu visās ES iestādēs un/vai, iespējams, ieinteresēto personu platformās, kas būtu EESK pārziņā (piemēram, Eiropas aprites ekonomikas jautājumos ieinteresēto personu platforma). Turklāt, tā kā ES jaunatnes dialogs ir Eiropā nozīmīgākais līdzdalības nodrošināšanas process, kurā, apspriežot jautājumus un kopīgi meklējot risinājumus, piedalās lēmumu pieņēmēji un jaunieši, varētu veikt turpmākus pasākumus, lai stiprinātu šo līdzdalības mehānismu, piemēram, ieviešot kopīgas pārvaldības struktūru (13), ko citastarp vadītu arī EESK. |
| --- | --- |

1.7.1.

| 1.8. | EESK mudina jaunatni vairāk iesaistīties lēmumu pieņemšanas procesos, sākot no tiesību aktu priekšlikumu un iniciatīvu izstrādes līdz to īstenošanai, uzraudzībai un turpmākajiem pasākumiem. Šī pieeja kopš 2021. gada tiek izmantota ES delegācijā, kas piedalās UNFCC Pušu konferences sanāksmēs un kurā ir vismaz viens jauniešu pārstāvis. EESK silti iesaka citām ES delegācijām izmantot līdzīgu pieeju un ņemt vērā arī paaudžu perspektīvu. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Lai plaisas mazināšanā starp politikas veidotājiem, jaunatnes organizācijām un jauniešiem stiprinātu pašas EESK lomu gan valstu, gan Eiropas līmenī, ir ieteicams, pirmkārt, efektīvas leģislatīvā darba koordinēšanas nolūkā izveidot pārredzamu, strukturētu un jēgpilnu jaunatnes līdzdalības mehānismu, piemēram, jauniešu paneļdiskusijas. Otrkārt, sadarboties ar jauniešiem un jaunatnes organizācijām un tos iesaistīt EESK darbā. Turklāt labas prakses piemēri attiecībā uz jauniešu iesaisti visos līmeņos un visās dalībvalstīs būtu jākoordinē un ar šādiem piemēriem jāapmainās, kā arī jāīsteno mērķtiecīgāki informēšanas pasākumi. Konkrētāk, pašā Komitejā un locekļu vidū jāuzlabo attiecības ar valstu jaunatnes organizācijām un jāpievērš uzmanība vietējiem jaunatnes projektiem. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Arī ņemot vērā pašreizējo nestabilo ģeopolitisko kontekstu, ir ļoti svarīgi nodrošināt jaunatnes iesaistīšanos ilgtspējas, drošības un miera veidošanā. EESK atzinīgi vērtē nesen pieņemto Jaunatnes rīcības plānu ES ārējā darbībā un ir paredzējusi 2023. gadā pieņemt pašiniciatīvas atzinumu par šo tematu. Turklāt EESK aicina Eiropas Savienību turpināt atbalstīt Rietumbalkānu valstis, lai tās, ņemot vērā izglītības un apmācības mobilitātes pozitīvo saistību ar jauniešu pilsonisko un politisko ieinteresētību, uzlabotu jauniešu līdzdalību. Tas pats princips būtu jāņem vērā attiecībās ar Ukrainu un Gruziju. EESK uzstāj, ka jaunatnes politikas jomā ir jāstiprina sadarbība ar kandidātvalstīm. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Savos atzinumos, tostarp pašiniciatīvas atzinumos un izpētes atzinumos, ko pieņem pēc rotējošo prezidentvalstu vai citu ES iestāžu pieprasījuma, EESK centīsies sistemātiski ņemt vērā jauniešu viedokli. EESK, pateicoties lieliskajām attiecībām ar minētajām iestādēm, darīs visu iespējamo, lai tās pārliecinātu, ka minētajiem atzinumu pieprasījumiem būtu jāaptver aspekti, kas skar jauniešus. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Uzmanības centrā turpmākajos gados: kopīgi veidot labāku nākotni – zaļāku, iekļaujošāku un digitalizētāku

| 2.1. | EESK uzsver, ka ir svarīgi palielināt jauniešu zināšanas un informētību par Eiropas iestādēm, darbības mehānismiem, rīcības jomām, konkrētiem ikdienas pasākumu piemēriem un jauniešu personiskās un profesionālās izaugsmes iespējām. Eiropas pieredzes apmaiņas un apmācības programmu (Erasmus+, DiscoverEU u. c.) skaits būtu jāpalielina gan vietējā līmenī, gan plašākā mērogā; tas pats attiecas uz programmām, kas tiek īstenotas sadarbībā ar citām izglītības iestādēm valstī un ārpus tās. EESK iedrošinās un mudinās EESK locekļus organizēt vietējā līmeņa iniciatīvas, kas vērstas uz jaunatni. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | EESK norāda, ka, gādājot par iestāžu lielāku atvērtību un gatavību sadarboties ar jauniešiem, ir jāizveido un jāgarantē sistēma, kas visiem jauniešiem ļautu piedalīties lēmumu pieņemšanas procesā Eiropas un valstu līmenī. Īpaši svarīgi ir dot iespēju nelabvēlīgā situācijā esošiem, neaizsargātiem un atstumtiem jauniešiem piedalīties lēmumu pieņemšanas procesos. Pirmām kārtām vajadzētu veicināt jauniešu līdzdalību politiskajās vēlēšanās. Turklāt jauniešu līdzdalība veicina radošumu un inovāciju, un jaunieši ir jāuzklausa, un viņu pilsoniskā un sabiedriskā līdzdalība būtu jāveicina jau no agrīna vecuma. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Lai atvieglotu piekļuvi izglītības pakalpojumiem, EESK iesaka īstenot otrās iespējas programmas un rakstpratības programmas tiem, kas priekšlaicīgi pārtrauc mācības, un realizēt pasākumus, lai, nodrošinot ievirzes, atbalsta un sociālās aizsardzības programmas jauniešiem no lauku apvidiem un no nabadzīgām ģimenēm, samazinātos priekšlaicīga mācību pārtraukšana. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Ir jāpanāk ļoti kvalitatīva un iekļaujoša izglītība un apmācība, kā arī mūžizglītība, lai nodrošinātu, ka ikvienam ir zināšanas, prasmes, kompetences un tāda attieksme, kas Eiropai vajadzīgas, lai izveidotu taisnīgāku, saliedētāku, ilgtspējīgāku, digitālāku un izturīgāku sabiedrību. Jauniešiem ir vajadzīgas prasmes, kas ļauj viņiem pilnvērtīgi piedalīties sabiedrības dzīvē un sekmīgi tikt galā ar pārmaiņām darba tirgū (14), it īpaši runājot par visneaizsargātākajiem cilvēkiem. Kvalificēti darba ņēmēji ir svarīgs Eiropas konkurētspējas nodrošināšanas elements, kā atzīts arī Eiropas Komisijas priekšlikumā par Eiropas Prasmju gadu (2023) (15), un tikpat svarīgi ir nodrošināt labus darba apstākļus, karjeras prognozējamību un iespēju pieejamību. Būtu jāveicina iesaistīšanās izglītības iestāžu darbā. Vienai no prioritātēm jābūt Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanai saistībā ar jaunatni. Risinot prasmju neatbilstības problēmu un koncentrējoties uz mūžizglītību, pārkvalifikāciju un prasmju pilnveidi, ir jāpanāk arī progress izglītības reformas īstenošanā (16). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | EESK aicina atvieglot izglītības sistēmas pieejamību jauniešiem no lauku apvidiem, nodrošinot materiālo un digitālo infrastruktūru, kas nepieciešama kvalitatīvam izglītības procesam, it īpaši ilgtspējīgas attīstības un vides aizsardzības jomā. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | EESK mudina dalībvalstis sadarbībā ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām izveidot cilvēkiem ar retām slimībām un cilvēkiem, kuri nevar apmeklēt skolu medicīnisku iemeslu dēļ, mērķorientētu piekļuvi skolām un garantēt nepieciešamo infrastruktūru, lai cilvēkiem ar invaliditāti prioritārā kārtībā nodrošinātu vienlīdzīgu piekļuvi izglītības pakalpojumiem, tādējādi nevienu neatstājot novārtā. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Izglītība ir galvenais faktors, kas ļaus sasniegt visus pārējos ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM). Tāpēc EESK atbalsta Eiropas Komisijas darbu, kas vērsts uz mācīšanos zaļās pārkārtošanās un ilgtspējīgas attīstības labad, un aicina dalībvalstis attiecīgi ieviest un pārveidot izglītību savās valstīs (17). |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | EESK ierosina kopā ar sociālajiem partneriem un pilsonisko sabiedrību izstrādāt informatīvas un konsultatīvas sesijas vai izglītības programmas, lai, atsaucoties uz tādiem jēdzieniem kā darba devējs, darba līgums u. c., sniegtu paskaidrojumus par darba tirgus pamatelementiem. Šajā sakarā būtu jāpiešķir pietiekami resursi, it īpaši neaizsargātiem jauniešiem un tiem, kuru nodarbinātības veids ir netipisks. Tā pati informācija ir jāparedz arī gados jauniem migrantiem ierodoties nezināmā valstī, lai viņus ātrāk integrētu jaunajā sabiedrībā, tās izglītības un darba sistēmās un kultūrā. Vispārīgāk runājot, būtu jāpiedāvā vairāk līdzekļu jauniešiem, lai viņi mācītos par tādiem tematiem kā izglītība finanšu jomā un – kas ir ļoti svarīgi – lai viņiem būtu labas zināšanas par savām tiesībām kā pilsoņiem un darba ņēmējiem. Tas viss ir svarīgi, lai palīdzētu jauniešiem sagatavoties viņu turpmākajai pieaugušo dzīvei. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | EESK jau ir norādījusi, ka uzņēmējdarbībai var būt izšķiroša nozīme arī konkurētspējas, inovācijas un labklājības uzlabošanā, kā arī sociālās un zaļās ekonomikas attīstībā, vēl jo vairāk saistībā ar atveseļošanu pēc pandēmijas. Uzņēmējdarbības izglītības veicināšana ar mērķi attīstīt uzņēmējdarbības prasmes varētu būt veids, kā radīt karjeras iespējas, it sevišķi jauniešu vidū (18). |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | EESK mudina valstu līmenī atrast piemērotus risinājumus, kā nodrošināt īres maksas kontroli, lai veicinātu mobilitāti izglītības vai profesionālos nolūkos, un īstenot sociālo mājokļu būvniecības programmu arī jauniešiem, it īpaši tiem, kas dzīvo lielās pilsētās un ekonomiskās attīstības centros. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | EESK aicina nodrošināt jauniešiem, it īpaši jauniešiem no lauku apvidiem, labāku piekļuvi kvalitatīviem veselības aprūpes pakalpojumiem, palielinot tādu slimnīcu struktūrvienību vai pārvietojamo objektu skaitu, kas sniedz primāros medicīniskos pakalpojumus, un izglītības iestādēs rīkojot izpratnes veicināšanas kampaņas par tādiem svarīgiem tematiem kā traumu profilakse, ēšanas traucējumi, garīgā veselība, vispārējā veselības mācība un reproduktīvā veselība. Būtu jāizstrādā īpašas pētniecības programmas, lai palīdzētu jauniešiem cīnīties pret slimībām (piemēram, vēzi), jo pieaugušo ārstēšanas metodes bieži vien nav piemērotas jauniešiem. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | EESK aicina sadarbībā ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām skolās kopā ar jauniešiem un pilsonisko sabiedrību pastāvīgi ieguldīt lielākas pūles, lai īstenotu pasākumus, kuru mērķis ir izglītot par satiksmi, seksuāli transmisīvo slimību profilaksi, iebiedēšanu un naida runu, kā arī tabakas, alkohola un narkotiku lietošanu. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | EESK ierosina gādāt par to, ka jauniešiem ir pieejamas oficiālas pārstāvības sistēmas attiecībās ar ieinteresētajiem darba tirgus dalībniekiem un saistībā ar biedrošanās brīvību, kā arī darba ņēmēju un darba devēju tiesībām, lai visi jaunieši, it īpaši tie, kuriem nav darba vai kuru darbavieta nav stabila, veidotu organizācijas un pēc pašu izvēles pievienotos organizācijām. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | EESK aicina stiprināt to sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības organizāciju spējas, kas ļautu pārstāvēt jauniešus, atvieglot pāreju no skolas uz aktīvu darba dzīvi un jauniešu organizācijas iesaistīt sociālā dialoga iestādēs, darba koplīguma slēgšanas sarunās un trīspusējās organizācijās, kas ir atbildīgas par darba tirgu. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | EESK aicina modernizēt un nostiprināt iestādes, kas darbojas darba tirgū, un tādējādi to sniegtos pakalpojumus pielāgot jauniešu specifiskajām vajadzībām, lai šādi pakalpojumi būtu viegli pieejami, dinamiski, lietotājiem viegli izmantojami un mazāk birokrātiski. |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | Ņemot vērā algas, darba apstākļus, apmācības un profesionālās izaugsmes iespējas darbavietā, EESK aicina nodrošināt taisnīgu attieksmi ne tikai attiecībā uz vienlīdzīgām sieviešu un vīriešu iespējām, bet arī attiecībā uz jauniešiem salīdzinājumā ar citām vecuma grupām. Stažieru, it īpaši jauniešu, darbam nevajadzētu nozīmēt ekspluatāciju, un tam nevajadzētu būt instrumentam, ar ko apiet darba attiecības. Neapmaksāta vai nekompensēta stažēšanās var ļoti negatīvi ietekmēt jauniešu pieredzi darba tirgū (19), un tā ir jāaizliedz (20). Būtu vēl vairāk jāstiprina jauniešu pārstāvība. |
| --- | --- |

2.16.

| 2.17. | EESK uzskata, ka ir nepieciešams atbalsts sociālajai ekonomikai, jo šī nozare, piemēram, ar pasākumiem, kuru mērķis ir paaugstināt pašnovērtējumu, uzlabot komunikācijas prasmes u. c., aktīvi palīdz sociāli atstumtiem jauniešiem un citām neaizsargātām personām. |
| --- | --- |

2.17.

| 2.18. | EESK uzskata, ka pandēmijas radītais konteksts veselības aprūpes pakalpojumu zemās pieejamības dēļ prasa vairāk pūļu, lai palīdzētu jauniešiem atklāt garīgās veselības un labklājības problēmu pazīmes un popularizētu pareizu informāciju pēc iespējas lielākā skaitā kanālu, lai tādējādi identificētu vērtīgu informāciju pretstatā nepatiesiem solījumiem sniegt palīdzību/atbalstu, un šajā saistībā izmantot arī veselības aprūpes instrumentus. |
| --- | --- |

2.18.

| 2.19. | EESK aicina reformēt sociālās aizsardzības sistēmas un darba tiesību aktus, lai pielāgotos jaunajai realitātei un nodarbinātības veidiem un nodrošinātu, ka gaidāmās izmaiņas darba jomā nākotnē var tikt pielāgotas un regulētas ātrāk, pilnībā ievērojot valstīs pastāvošos sociālo partneru attiecību modeļus un sociālo partneru autonomiju. |
| --- | --- |

2.19.

| 2.20. | EESK ierosina pensiju sistēmās un sociālās aizsardzības sistēmās ņemt vērā jauniešu ekonomiskos un sociālos apstākļus un uzskata, ka šādām sistēmām vajadzētu būt taisnīgām, iekļaujošām un pielāgotām darba tirgus realitātei un jānodrošina aizsardzība tiem jauniešiem, kuru darba veids ir jauns, un tiem, kuri ir bez darba. Prioritātei jābūt augstas kvalitātes darbvietu nodrošināšanai visiem jauniešiem. |
| --- | --- |

2.20.

| 2.21. | EESK uzsver, ka koronavīrusa pandēmijas periods parādīja, ka nodarbinātības jomā līdztekus stabilitātei un paredzamībai ir svarīgi arī veselības un drošības jautājumi, tostarp psihosociālie riski. Ir jāiesaistās dialogā ar jauniešiem par to, kā šajā jomā turpmāk novērst problēmas. Lai veicinātu jauniešu dalību darba tirgū, ir svarīgi gādāt par dažādu nodarbinātības veidu pieejamību atbilstīgi stabilitātes un kvalitātes standartiem. Turklāt ir vajadzīgi pasākumi, ar kuriem stiprināt jauniešu nodarbinātības apstākļu pārraudzību, tostarp darba inspekciju. |
| --- | --- |

2.21.

| 2.22. | EESK aicina aizsargāt jauniešu tiesības un garantēt sociālo aizsardzību, līdzsvarojot darba un privāto dzīvi, aizsargājot tiesības uz privāto dzīvi un saglabājot kolektīvo sarunu iespējas. Būtu jāmudina rast veidus, kā veicināt piemērotu darba grafika elastību, lai varētu pabeigt studijas. |
| --- | --- |

2.22.

| 2.23. | EESK aicina nodrošināt lielāku sinerģiju starp dažādiem jaunatnei paredzētiem instrumentiem, tādiem kā Garantija jauniešiem un Garantija bērniem. Būtu jāgādā reāla garantija, lai jauniešiem nodrošinātu paredzamas karjeras iespējas. Publiskajam finansējumam, ar ko darba tirgū atbalsta jauniešus, nevajadzētu veicināt nestabilitāti, un arī turpmāk prioritātei vajadzētu būt sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības iesaistei, lai palīdzētu jauniešiem darba tirgū. |
| --- | --- |

2.23.

| 2.23.1. | EESK mērķis ir nodrošināt, ka visiem bērniem un jauniešiem, kuriem nav pienācīgas vecāku aprūpes, tiek organizēta atbilstoša un kvalitatīva alternatīvā aprūpe un, tā kā šādos apstākļos attiecībām ir vēl lielāka nozīme, māsām un brāļiem ir atļauts palikt kopā, ja vien tas ir viņu interesēs. Vispārīgāk runājot, ir svarīgi, lai atbalsta mehānismi neizsīkst pēkšņi, kad jaunieši sasniedz 18 gadu vecumu. |
| --- | --- |

2.23.1.

| 2.24. | EESK uzsver, ka ir pienācīgi jārisina ekonomikas, sociālās un vides problēmas, ko it īpaši jauniešiem rada pašreizējais ekonomikas modelis. Tas būtu jādara, paturot prātā, ka, lai mūsu sabiedrība vairāk apzinātos vides aizsardzības aspektus, būtu taisnīgāka, iekļaujošāka, ilgtspējīgāka un vairāk orientēta uz labbūtību, vispirms jāņem vērā jauniešu intereses, kas ir nākotnes pamatpīlārs. Jaunatnei vajadzētu būt transversālam tematam/mērķim ESI fondu ieguldījumos. |
| --- | --- |

2.24.

| 2.25. | EESK uzskata, ka ir jāgādā, lai jauniešiem būtu iespējas veidot ģimeni. Eiropas stabilitātes un nākotnes interesēs izšķiroši svarīgi ir ieguldīt lielākas pūles, lai jauniešus motivētu veidot ģimeni un radīt bērnus. Tāpēc, izstrādājot īpašu ES programmu, ir būtiski nodrošināt piekļuvi mājokļiem, bērnu aprūpes pakalpojumiem un elastīgam sociālajam atbalstam. |
| --- | --- |

2.25.

| 2.26. | EESK pārliecināti aicina nodrošināt patiesi demokrātisku un plurālistisku sabiedrisko telpu jaunajai paaudzei, lai tā varētu paust savu viedokli, nebaidoties no atstumtības un no naida izpausmēm. Vienlaikus ir ārkārtīgi svarīgi pilnveidot zināšanas un izpratni par manipulācijām ar informāciju un dezinformāciju. |
| --- | --- |

2.26.

Briselē, 2022. gada 15. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja

Christa SCHWENG

---

(1)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/lv/speech_21_4701

1

(2)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/lv/IP_21_5226

2

(3)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Eiropadomei, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Jauniešu iesaistīšanās, saiknes veidošana un iespēju veicināšana: jauna ES jaunatnes stratēģija”” (COM(2018) 269 final) (OV C 62, 15.2.2019., 142. lpp.).

3

(4)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Ceļā uz jauniešu strukturētu iesaisti klimata un ilgtspējas jautājumu risināšanā ES lēmumu pieņemšanas procesā” (pašiniciatīvas atzinums) (OV C 429, 11.12.2020., 44. lpp.).

4

(5)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Palielināt jauniešu iespējas ar izglītību panākt ilgtspējīgu attīstību (pašiniciatīvas atzinums)” (OV C 100, 16.3.2023., 38. lpp.).

5

(6)  EESK informatīvs ziņojums “Vienlīdzīga attieksme pret jauniešiem darba tirgū” (tiek izstrādāts).

6

(7)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums “Kā garantēt pienācīgas kvalitātes nodarbinātību jauniešiem un nodrošināt jauniešu, kas nemācās, nestrādā un neapgūst arodu, iekļaušanu, izmantojot pienācīgi izstrādātus nacionālos atveseļošanas plānus” (pašiniciatīvas atzinums) (OV C 152, 6.4.2022., 27. lpp.).

7

(8)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Jaunatnes politika Rietumbalkānos – daļa no Inovācijas programmas Rietumbalkāniem” (pašiniciatīvas atzinums) (OV C 443, 22.11.2022., 44. lpp.).

8

(9)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “ES jauniešu tests” (pašiniciatīvas atzinums) (OV C 486, 21.12.2022., 46. lpp.).

9

(10)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Jaunatnes gadu 2022” (COM(2021) 634 final – 2021/0328 (COD)) (OV C 152, 6.4.2022., 122. lpp.).

10

(11)  SAFEGUARDING20CIVIC20SPACE20FOR20YOUNG20PEOPLE20IN20EUROPE202020_v4.02028129.pdf (youthforum.org).

11

(12)  Piemēram, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Eiropadomei, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Jauniešu iesaistīšanās, saiknes veidošana un iespēju veicināšana: jauna ES jaunatnes stratēģija”” (COM(2018) 269 final) (OV C 62, 15.2.2019., 142. lpp.), Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Ceļā uz jauniešu strukturētu iesaisti klimata un ilgtspējas jautājumu risināšanā ES lēmumu pieņemšanas procesā” (pašiniciatīvas atzinums) (OV C 429, 11.12.2020., 44. lpp.), Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Jaunatnes gadu 2022” (COM(2021) 634 final – 2021/0328 (COD)) (OV C 152, 6.4.2022., 122. lpp.), Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “ES jauniešu tests” (pašiniciatīvas atzinums) (OV C 486, 21.12.2022., 46. lpp.).

12

(13)  Eiropas Padomes ieviesta kopīgas pārvaldības sistēma.

13

(14)  Sk., piemēram, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu par tematu “Kā izglītības un apmācības ietvaros mūžizglītības perspektīvā sekmēt Eiropai vajadzīgās prasmes ar mērķi izveidot taisnīgāku, saliedētāku, ilgtspējīgāku, digitālāku un noturīgāku sabiedrību” (izpētes atzinums pēc prezidentvalsts Portugāles pieprasījuma) (OV C 286, 16.7.2021., 27. lpp.). 1.2. un 2.3. punkts.

14

(15)  Komisija sāk darbu pie Eiropas Prasmju gada (europa.eu).

15

(16)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Vienlīdzīga attieksme pret jauniešiem darba tirgū” (tiek izstrādāts).

16

(17)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Palielināt jauniešu iespējas ar izglītību panākt ilgtspējīgu attīstību” (pašiniciatīvas atzinums) (OV C 100, 16.3.2023., 38. lpp.).

17

(18)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas rezolūcija “EESK ieguldījums Eiropas Komisijas 2023. gada darba programmā” (OV C 443, 22.11.2022., 1. lpp.), (4.14. punkts).

18

(19)  EESK informatīvs ziņojums “Vienlīdzīga attieksme pret jauniešiem darba tirgū” (tiek izstrādāts).

19

(20)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Kā garantēt pienācīgas kvalitātes nodarbinātību jauniešiem un nodrošināt jauniešu, kas nemācās, nestrādā un neapgūst arodu, iekļaušanu, izmantojot pienācīgi izstrādātus nacionālos atveseļošanas plānus” (pašiniciatīvas atzinums) (OV C 152, 6.4.2022., 27. lpp.), 1.9. punkts.

20

---

ATZINUMI

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 574. plenārsesija, 14.12.2022.–15.12.2022.

| 16.3.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 100/8 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 100/8

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Dzimumpamatoti ieguldījumi nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos”

(pašiniciatīvas atzinums)

(2023/C 100/02)

| Ziņotāja: | Cinzia DEL RIO |
| --- | --- |

Ziņotāja:

Cinzia DEL RIO

| Pilnsapulces lēmums | 20.1.2022. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Reglamenta 52. panta 2. punkts |
| | Pašiniciatīvas atzinums |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 8.11.2022. |
| Pieņemts plenārsesijā | 14.12.2022. |
| Plenārsesija Nr. | 574 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 163/5/14 |

Pilnsapulces lēmums

20.1.2022.

Juridiskais pamats

Reglamenta 52. panta 2. punkts

Pašiniciatīvas atzinums

Atbildīgā specializētā nodaļa

Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

8.11.2022.

Pieņemts plenārsesijā

14.12.2022.

Plenārsesija Nr.

574

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

163/5/14

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | EESK atkārtoti uzsver, ka tikai lielāka un labāka ekonomiskā un sociālā konverģence Eiropas Savienībā var palīdzēt nodrošināt pilnīgu dzimumu līdztiesību un veicināt vienlīdzīgas iespējas, koncentrējoties uz pasākumiem un stratēģijām saskaņā ar Eiropas sociālo tiesību pīlāru. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESK norāda, ka lielāko daļu nacionālo atveseļošanas un noturības plānu (NANP) ir izstrādājušas dalībvalstis, neveicot ex ante novērtējumu par atsevišķu ieguldījumu ietekmi attiecībā uz to, lai novērstu dzimumu nevienlīdzību un veicinātu sieviešu piekļuvi darba tirgum un palikšanu tajā. Tikai neliels skaits dalībvalstu ir īstenojušas stratēģisku pieeju ar konkrētiem, transversāliem pasākumiem un reformām sešās NANP investīciju sadaļās. Eiropas Komisijas (EK) pieņemtās metodoloģijas pamatā faktiski ir ietekmes novērtējums par īstenoto pasākumu rezultātiem. Šajā nolūkā EESK iesaka Eiropas Komisijai novērtēšanas posmā pieņemt salīdzināmus konkrētus rādītājus nolūkā novērtēt uzlabojumus attiecībā uz vienlīdzīgu darba samaksu, sieviešu piekļuvi darba tirgum, darba un aprūpes laika saskaņošanu un pašnodarbinātības veicināšanu. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Starp pasākumiem, kas iekļauti nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos, ir tiešas un netiešas darbības ar atšķirīgu ietekmi īstermiņā, vidējā termiņā vai ilgtermiņā, lai veicinātu sieviešu piekļuvi nodarbinātībai un tās saglabāšanu, taču sadrumstalotā un nevienmērīgā veidā dažādās valstīs. EESK uzskata, ka prioritāte ir NANP īstenošanas gaitā pastiprināt gan tiešos, gan netiešos pasākumus. Tas prasīs skaidrus un ilglaicīgus ieguldījumu kanālus ar resursu plānošanu arī vidējā termiņā un ilgtermiņā. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Attiecībā uz tiešajiem pasākumiem sieviešu nodarbinātības veicināšanai EESK uzskata, ka priekšroka būtu jādod stimuliem stabilu un kvalitatīvu sievietēm paredzētu darbvietu radīšanai, nevis citiem gadījuma rakstura stimuliem un ka tie būtu jāizslēdz no valsts atbalsta noteikumiem. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESK aicina stiprināt stimulus uzņēmumiem, kuri veicina sieviešu nodarbinātību, un attiecināt tos uz visiem publiskā iepirkuma līgumiem, kā arī reglamentēt publiskos uzaicinājumus iesniegt piedāvājumus, kas paredzēti īstenošanas struktūrām, skaidri norādot dzimumu līdztiesības mērķus. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESK atzinīgi vērtē dažos nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos pašnodarbinātībai paredzētos papildinošos un atbalsta pasākumus un cer, ka minētais atbalsts ietvers arī apmācību finanšu un vadības jomā un piekļuvi finanšu instrumentiem. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESK uzskata: kā norādīts Komisijas paziņojumā par dzimumu līdztiesību, īstenojot nacionālos atveseļošanas un noturības plānus, svarīga ir rīcība nodokļu jomā, atvieglojot otrā pelnītāja stāvokli mājsaimniecībām ar zemiem ienākumiem un nabadzīgāku viena vecāka mājsaimniecību ienākumus. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | NANP netiešie pasākumi ietver ieguldījumus bērnu silīšu un aprūpes pakalpojumos. EESK uzskata, ka prioritāte ir ieguldīt līdzekļus pakalpojumos, kuru mērķis ir saskaņot darba laiku un ilgtermiņa aprūpes laiku, lai ieviestu papildu pakalpojumus un padarītu šos pakalpojumus pieejamus mājsaimniecībām ar zemiem ienākumiem. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESK uzskata, ka vairs nevar atlikt konkrētus ieguldījumus, kuru mērķis ir veicināt sieviešu līdzdalību tehniskos un zinātniskos institūtos un universitāšu kursos zinātnes, tehnoloģijas, inženierzinātņu un matemātikas (STEM) jomā, kas var veicināt sieviešu nodarbinātību ar vidēja termiņa un ilgtermiņa redzējumu arī nozarēs, kurās pašlaik pārsvarā ir vīrieši. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESK iesaka izstrādāt un koordinēt NANP tā, lai tie papildinātu visus pārējos Kopienas resursus un programmas, sākot ar kohēzijai un lauku apvidiem paredzētiem resursiem un programmām. Eiropas pusgada ietvaros veiktajā Komisijas novērtējumā ar konkrētām valstīm adresētiem ieteikumiem šie mērķi būtu jāņem vērā dzimumu līdztiesības perspektīvā ar jauniem pārredzamiem un pieejamiem rādītājiem, kas ir salīdzināmi starp valstīm un sadalīti pa dzimumiem. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EESK iesaka noteikt, ka dzimumu līdztiesības principa ievērošana budžeta plānošanā visos valsts pārvaldes līmeņos ir obligāta Eiropas pusgada posmā. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Pieejamie dati liecina, ka lielākajā daļā valstu sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības organizāciju iesaiste ir bijusi ierobežota un neregulāra. EESK iesaka tās pilnībā iesaistīt nacionālo atveseļošanas un noturības plānu īstenošanā, uzraudzībā un novērtēšanā gan Eiropas, gan valstu, gan vietējā līmenī. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Ievads

| 2.1. | Šā atzinuma mērķis ir uzsvērt reformas un ieguldījumus, kas ietekmē dzimumu līdztiesības veicināšanu un ko dalībvalstis izklāstījušas nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos, pamatojoties uz pieejamo informāciju, kuru atjaunina arī Eiropas Komisija, Eiropas Parlaments (EP) un ES Padomes prezidentvalsts. Jāatzīmē, ka EIGE (Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts) 2023. gadā gaidāmās ES Padomes Zviedrijas prezidentūras uzdevumā veic pētījumu par dzimumu līdztiesību un dzimumu līdztiesības aspekta integrēšanu atveseļošanā pēc Covid-19 (1) un konkrēti par pasākumiem, kas izklāstīti nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos, visos to posmos, sākot no plānošanas līdz īstenošanai un novērtēšanai, un par to, cik lielā mērā dalībvalstis par vienu no atveseļošanas līdzekļiem uzskata līdztiesību. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Eiropadome 2020. gada 21. jūlija secinājumos pieņēma NextGenerationEU plānu kopā ar daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam (DFS 2021–2027). DFS un NextGenerationEU mērķi ietver vienlīdzīgu iespēju veicināšanu, nodrošinot, ka attiecīgo programmu un instrumentu darbības un darbības ietver dzimumu līdztiesības perspektīvu un var sniegt nozīmīgu ieguldījumu līdztiesības panākšanā saskaņā ar Eiropas stratēģiju. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/241 (2) ir izveidots Atveseļošanas un noturības mehānisms (ANM), kura mērķis ir atbalstīt atveseļošanu pēc pandēmijas, veicināt kohēziju un ieguldīt zaļajā un digitālajā pārkārtošanā. Regulā ir skaidri noteikts, ka NANP ir jāveicina dzimumu līdztiesība. EESK atbalsta to, ka regulā ir atzīta dzimumu nevienlīdzības apkarošanas pasākumu nozīme, jo tas atbilst Eiropas sociālo tiesību pīlāra mērķiem. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Savā 2020. gada 17. septembra paziņojumā par 2021. gada ilgtspējīgas izaugsmes stratēģiju (2021. gada GIP) EK izklāstīja ANM pamatnostādnes, aicinot dalībvalstis pievērst īpašu uzmanību nelabvēlīgā situācijā esošām grupām, sievietēm un jauniešiem, kas ienāk darba tirgū, radot kvalitatīvas nodarbinātības iespējas. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | ES 2021. gada 28. septembra Deleģētajā regulā ir noteikti atveseļošanas un noturības rezultātu pārskata kopīgie rādītāji un detalizēti elementi, norādot 14 rādītājus. No identificētajiem rādītājiem tikai četros ir dzimumspecifisks sadalījums (3). Piemēram, attiecībā uz atbalstītajiem sieviešu vadītajiem uzņēmumiem 6. un 9. rādītājā nav sadalījuma pēc dzimuma. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Karš Ukrainā Krievijas agresijas rezultātā ir izraisījis ievērojamu palēninājumu, un izaugsmes perspektīvas raksturo nenoteiktība, it īpaši attiecībā uz energoresursu piegādi un izmaksu pieaugumu – faktoriem, kas ietekmē izdevumu sadalījumu un ieguldījumus valstu budžetos. Šī nenoteiktība ietekmēs arī nacionālo atveseļošanas un noturības plānu īstenošanu. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Darba pasaule un sabiedrība kopumā cenšas izkļūt no krīzes un panākt ilgtermiņa ekonomikas un sociālo atveseļošanu, kas ir nacionālo atveseļošanas un noturības plānu pamatā un kas nevar nepievērst uzmanību uz dzimumu līdztiesību vērstas sistēmas pieņemšanai, lai novērstu un pārvarētu dzimumu nevienlīdzību un plaisu, ko dažās ražošanas nozarēs, iedzīvotāju grupās un teritoriālajās kopienās diemžēl ir saasinājusi Covid-19 krīze (4). |
| --- | --- |

2.7.

3.   Konteksts, finansējuma sagatavošana un resursi, kas piešķirti nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos

| 3.1. | Šā gada jūlijā Eiropas Komisija iesniedza Eiropas Parlamentam un Padomei pārskata ziņojumu par mehānisma īstenošanu, kurā uzmanība pievērsta arī dzimumu nevienlīdzībai (5). Minētajā ziņojumā ir izklāstīts pašreizējais stāvoklis saistībā ar materiāliem, kas saņemti no dalībvalstīm, pamatojoties uz to iesniegtajiem nacionālajiem atveseļošanas un noturības plāniem, kuros izklāstītas 25 nacionālo atveseļošanas un noturības plānu mērķprioritātes, kas analizētas, pamatojoties uz ANM sešiem darbības pīlāriem (6). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Lielākajai daļai dalībvalstu ierosināto pasākumu ir transversāli mērķi, kas ne vienmēr ir konkrēti vērsti uz dzimumu līdztiesību; no 129 ierosinātajiem pasākumiem līdz šim tikai 13 pasākumi ir uzsākti ar attiecīgiem ieguldījumiem. Ne visas dalībvalstis ir paredzējušas reformas un resursus, lai nepārprotami risinātu ar dzimumu līdztiesību saistītas problēmas vai pievērstos sievietēm kā atbalsta saņēmējām. Vāji ir arī inovatīvi pasākumi nozarēs, kurās ir zems sieviešu nodarbinātības līmenis (7). Liela uzmanība ir pievērsta bērnu aprūpes, aprūpes un izglītības pakalpojumiem. Komisijas ziņojums liecina, ka nacionālie atveseļošanas un noturības plāni, kuros paredzēta stratēģiska pieeja ar pasākumiem un reformām, kas vērstas uz dzimumu līdztiesību, attiecas tikai uz dažām valstīm. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Citas dalībvalstis par prioritāti ir noteikušas konkrētus virzienus, piemēram, sociālās un teritoriālās kohēzijas pasākumus, galveno uzmanību pievēršot vienlīdzīgām iespējām, kas bieži ietver arī dzimumu līdztiesības mērķi, vai pasākumus, kas vērsti uz neaizsargātām grupām, kuras bieži ietver sievietes un jauniešus. Visbeidzot, tiek paredzēti pasākumi zaļās un digitālās pārkārtošanās atbalstam, galveno uzmanību pievēršot apmācībai, kurā dažas valstis atpaliek attiecībā uz sieviešu vienlīdzīgu piekļuvi apmācības un pārkvalifikācijas programmām. Jāatzīmē, ka lielākā daļa dalībvalstu savos nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos nav identificējušas ar dzimumu saistītu vardarbību kā vienu no problēmām saistībā ar pasākumiem dzimumu līdztiesības atbalstam. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Nacionālie atveseļošanas un noturības plāni tika izstrādāti, veicot valsts ex ante novērtējumu par ekonomisko un sociālo situāciju, kas kopumā atbilst jau noteiktajām izdevumu prioritātēm un kurā nav ņemta vērā dzimumu dimensija ne piešķirto resursu, ne iesniegto ieguldījumu projektu satura ziņā. Sākotnējā Komisijas ANM regulas priekšlikumā kā mērķis nebija minēta nekāda atsauce uz dzimumu līdztiesību, un sievietes nebija minētas kā īpaša mērķgrupa. Tikai vēlāk ekonomisko un sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības organizāciju spiediena rezultātā 2021. gada februārī publicētajā regulā NANP tika ieviesta dzimumu dimensija. Tāpēc dzimumu dimensija un dzimumu līdztiesības principa ievērošana budžeta plānošanā ir iekļauti nevis visos nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos, bet tikai tajos, kuros sākotnēji bija noteikta izdevumu un ieguldījumu klasifikācija pēc dzimuma. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | ANM paredz, ka dalībvalstīm ir jānorāda, kā nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos tiek risināta dzimumu nevienlīdzība, bet ietekmes novērtējumā tiks ņemts vērā tikai veikto pasākumu sniegums. Tāpēc ir svarīgi, lai Komisija novērtēšanas posmā novērtētu plānoto pasākumu un ieguldījumu efektivitāti, iesaistot ekonomiskos un sociālos partnerus un pilsoniskās sabiedrības organizācijas un izmantojot salīdzināmus specifiskus rādītājus. Līdz šim savāktie dati neatspoguļo reālo situāciju valstu līmenī. Tas nozīmē, ka šobrīd ir grūti noteikt, kā sešus pīlārus ietekmē daži pasākumi, kuru mērķis ir novērst dzimumu diskrimināciju, it īpaši transversālo diskrimināciju. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Resursi, kas piešķirti nacionālajiem atveseļošanas un noturības plāniem, pašlaik nerada skaidru priekšstatu par ieguldījumiem, kas tiek atbalstītas ne tikai ar ANM, bet arī ar valstu papildu publiskajiem un privātajiem resursiem, kuru mērķis ir vienīgi dzimumu līdztiesība dažādās nodarbinātības un sabiedrības jomās. Izteikt skaitļos būs iespējams tikai īstenošanas posmā piešķirtos resursus. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Tomēr saskaņā ar Komisijas ziņojumu par konkrētiem dzimumu līdztiesības pasākumiem nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos pasākumu procentuālā daļa ievērojami atšķiras – no 11 %, ko piešķīrusi Zviedrija, līdz mazāk nekā 1 % Horvātijai, un vairākās valstīs šis rādītājs ir mazāks par 2 %, taču būtu jāņem vērā arī NANP noteikto netiešo pasākumu ietekme un tiešie un netiešie pasākumi, kas plānoti ar NextGenerationEU Kopienas resursiem, papildinot NANP kā, piemēram, REACT-EU un ELFLA (Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai) gadījumā. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Saskaņā ar EK ziņojumu un EIGE apkopoto sākotnējo informāciju situācija dažādās valstīs ir sadrumstalota un nevienmērīga. Ne visas valstis sniedz datus sadalījumā pa dzimumiem, neraugoties uz Komisijas lūgumu to darīt, lai Komisija pati varētu regulāri un savlaicīgi ziņot par izdevumiem, kas saistīti ar dzimumu, nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos, pamatojoties uz dažiem kopīgiem elementiem. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Tā kā ne visas dalībvalstis pirms nacionālo atveseļošanas un noturības plānu izstrādes ir darījušas pieejamus ar dzimumu saistītus pētījumus, nav ietekmes novērtējuma par pasākumiem attiecībā uz papildinošu un kvalitatīvu nodarbinātību vai kvalificētām darbvietām. 14 valstīs dzimumu līdztiesība tiek uzskatīta par vispārēju transversālu principu (8), bet tikai Spānija savā NANP ir norādījusi dzimumu līdztiesības aspekta integrēšanas (gender mainstreaming) kritēriju. Itālija ir ieviesusi īpašus pasākumus dzimumu līdztiesības jomā un ir arī sīki izklāstījusi pasākumu ietekmi uz nodarbinātības pieaugumu, taču joprojām pastāv bažas par to faktisko efektivitāti un pasākumu kvalitāti (9). Citās valstīs dzimumu līdztiesības veicināšanai ir paredzēti tādi netieši pasākumi kā ieguldījumi darba un privātās dzīves līdzsvarā, ieguldījumi aprūpes pakalpojumos, STEM izglītības veicināšana, darba apstākļu uzlabošana un apmācība, kam būs ietekme vidējā termiņā un ilgtermiņā, bet ko pašlaik nevar izteikt skaitļos. Papildus šiem ieguldījumiem dažas dalībvalstis ir paredzējušas tiešus pasākumus, piemēram, stimulus pieņemšanai darbā un sieviešu uzņēmējdarbībai. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Dažas valstis īpašu uzmanību ir pievērsušas dzimumaspektam iepirkumā (gender procurement) (10) ar pasākumiem, kas publiskajos līgumos, kuri saistīti ar NANP resursiem, paredz nosacījumus attiecībā uz sieviešu un jauniešu pieņemšanu darbā. Būtu ieteicams reglamentēt publiskos uzaicinājumus iesniegt piedāvājumus īstenošanas struktūrām, skaidri nosakot dzimumu līdztiesības mērķus. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Kā inovatīvus NANP šajā jomā var minēt Spānijas, Itālijas un Francijas nacionālos atveseļošanas un noturības plānus. Spānija savā NANP ir uzņēmusies ievērojamas saistības, nosakot, ka visās publiskajās administratīvajās procedūrās ir jāņem vērā dzimumu līdztiesības aspekts. Itālijas NANP ieviesa pamatnostādnes par vienlīdzīgām iespējām NANP finansētos līgumos, kurās paredzēta atlīdzības pasākumu un paraugklauzulu piemērošana paziņojumos par konkursiem, kas diferencēti atkarībā no projekta nozares, veida un būtības, saistībā ar līguma īstenošanu paredzot pienākumu 30 % no darbā pieņemšanas gadījumu skaita rezervēt jauniešiem, kas jaunāki par 36 gadiem, un sievietēm, kā arī uzņēmumu veiktu dzimumu līdztiesības sertifikāciju. Savukārt Francijas nacionālajā atveseļošanas un noturības plānā ir noteikta jaunu rādītāju ieviešana uzņēmumiem, izmantojot rīcības plānu, lai aprēķinātu profesionālo vienlīdzību un progresu, bet Īrijas un Horvātijas NANP piešķir finansējuma prēmijas uzņēmumiem, kuri ievēro dzimumu līdztiesības veicināšanas kritērijus (11). |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Komisijas 2022. gada jūlija ziņojumā ir norādīts, ka apspriešanās ar ekonomiskajiem un sociālajiem partneriem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām nacionālo atveseļošanas un noturības plānu sagatavošanas laikā bija ļoti ierobežota un tai bija gadījuma raksturs. Sociālās jomas ieinteresētās personas un citas pilsoniskās sabiedrības organizācijas pauž nopietnas bažas attiecībā uz dalību pasākumu īstenošanas un uzraudzības posmā. It īpaši dzimumu līdztiesības eksperti norāda (12), ka bez uzticamiem, salīdzināmiem, mērķtiecīgiem, pēc dzimuma sadalītiem un pirmām kārtām kvalitatīviem datiem attiecībā uz dažādām jomām un nozarēm būs grūti novērtēt pasākumu ietekmi. EESK stingri iesaka gan Eiropas iestādēm, gan valstu un reģionālajām iestādēm nacionālo atveseļošanas un noturības plānu īstenošanā, novērtēšanā un uzraudzībā ciešāk iesaistīt sociālos partnerus un pilsoniskās sabiedrības organizācijas, kuras darbojas vienlīdzīgu iespēju veicināšanas jomā. |
| --- | --- |

3.12.

4.   Nacionālo atveseļošanas un noturības plānu konteksta novērtējumi

| 4.1. | EESK uzsver, ka ir svarīgi īstenot ANO Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam, kas ietver dzimumu līdztiesības panākšanu, paredzot 17 mērķus, kā arī mērķus, kas noteikti Komisijas paziņojumā “Savienība, kurā valda līdztiesība: dzimumu līdztiesības stratēģija 2020.–2025. gadam” (13) tādās jomās kā vienlīdzīga līdzdalība dažādās ekonomikas nozarēs un vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirība. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Dzimumu līdztiesības stratēģija ietver politiku un darbības, kuru mērķis ir apkarot visu veidu diskrimināciju un nevienlīdzību, tostarp tādu, kas vērsta pret LGBTIQ kopienu (14), un tai vajadzētu būt atsauces punktam nacionālo atveseļošanas un noturības plānu īstenošanā. EESK uzsver, ka ir svarīgi īstenot pamatpasākumus, kas ir kopīgi visām pusēm, lai nodrošinātu vienlīdzīgu līdzdalību un iespējas darba tirgū, samazinātu vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirību un piekļuves trūkumu augstākā līmeņa vadošajiem amatiem un panāktu dzimumu līdzsvaru lēmumu pieņemšanā un politikā. EESK aicina ātri pieņemt un īstenot direktīvu par darba samaksas pārredzamību (15), kurā noteikti instrumenti un pasākumi valstu līmenī, lai risinātu un novērstu darba samaksas atšķirības, un aicina cieši uzraudzīt cēloņus un atbildību. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Mērķis palielināt sieviešu līdzdalību darba tirgū ir jārisina strukturālā un visaptverošā veidā, ņemot vērā ekonomiskos, izglītības, ģeogrāfiskos, sociālos un kultūras mainīgos lielumus, tostarp attālos reģionos un lauku apvidos. Tādēļ būtu jāpieņem integrēta pieeja, izmantojot visu Eiropas, valstu un reģionālo iestāžu ieguldījumu ar efektīviem sociālā dialoga mehānismiem, kuros iesaistīti visi dalībnieki dažādos līmeņos. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EESK uzsver: lai palielinātu sieviešu līdzdalību darba tirgū, visām dalībvalstīm pēc iespējas drīzāk ir jāīsteno direktīva par darba un privātās dzīves līdzsvaru vecākiem un aprūpētājiem (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/1158 (16)), ar ko ievieš noteikumus par atvaļinājumu ģimenes apstākļu dēļ un elastīgu darba režīmu darba ņēmējiem un veicina aprūpes pienākumu taisnīgu sadali starp vecākiem, palīdzot novērst šķēršļus, kas ietekmē cilvēku spēju brīvi lemt par maternitāti un kļūšanu par vecākiem. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Pusgada kontekstā 2019. un 2020. gada konkrētām valstīm adresētie ieteikumi (KVAI) par darbībām dzimumu nevienlīdzības mazināšanai ir mudinājuši dažas dalībvalstis iekļaut dzimumu dimensiju nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos (17), taču diemžēl dažādās valstīs sadrumstalotu pasākumu veidā. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Saistībā ar pandēmiju un tās ietekmi uz sieviešu stāvokli KVAI ir bijuši sporādiski un gadījuma rakstura. 2022. gadā tikai trim valstīm – Austrijai, Vācijai un Polijai – bija adresēti KVAI, kas attiecās uz sieviešu dalību darba tirgū un bērnu aprūpes pakalpojumu sniegšanu, savukārt vēl 22 valstīm bija adresēti KVAI par nelabvēlīgā situācijā esošām grupām (18), kā rezultātā veikti netieši pasākumi attiecībā uz sieviešu nodarbinātību vai viņu situāciju, kurus bija grūti raksturot skaitliskā izteiksmē. EESK norāda, ka, ņemot vērā datus par Covid-19 krīzes ietekmi uz sieviešu ekonomisko un sociālo situāciju, būtu vēlami ar dzimumu līdztiesību saistīti KVAI, lai aicinātu nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos veikt saskaņotu ex ante programmu izstrādi, tostarp paredzot mērķorientētus ieguldījumus. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EIGE vairākos ziņojumos uzsver ģimenes sloga nevienlīdzīgu sadalījumu, it īpaši tādās jomās kā bērnu aprūpe un ilgtermiņa aprūpe vecāka gadagājuma cilvēkiem un personām ar invaliditāti (19). Šie pienākumi ir viens no galvenajiem iemesliem sieviešu zemajam līdzdalības līmenim darba tirgū (20). Līdz ar pārvietošanās ierobežojumiem un skolu slēgšanu situācija ir pasliktinājusies. Šajā kontekstā būtu jānorāda, ka daudzos nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos ir atzīta saikne starp neapmaksātu aprūpi un darba un privātās dzīves līdzsvara pasākumiem un ir ieviesti īpaši pasākumi, kas palīdz stiprināt bērnu aprūpes pakalpojumus (21). |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Šie pakalpojumi būtu jāpadara pieejami arī trūcīgākām ģimenēm, pārskatot cenu noteikšanas kritērijus, lai visiem atvieglotu to izmantošanu. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš pilna laika izglītības veicināšanai visās visu veidu un līmeņu skolās un papildu pakalpojumu sniegšanai pirmsskolas izglītības iestādēs, izmantojot skolas un ārpusskolas nodarbības, piemēram, pirmsskolas un pēcskolas klubos, kā arī meitenēm un zēniem pieejamo publisko vasaras brīvdienu centru piedāvājuma palielināšanai. Tie ir netieši pasākumi, kuriem jāatrod droši un noturīgi ieguldījumu kanāli, kas diemžēl nav atspoguļoti nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos ar vidēja termiņa un ilgtermiņa resursu plānošanu. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | EESK vēlas, lai nodarbinātības centru darbinieki tiktu apmācīti saistībā ar dzimumu līdztiesības ievirzi nolūkā veidot un izplatīt kultūru, kurā nav dzimumu stereotipu. Vienlaikus ir svarīgi veicināt partnerību starp uzņēmumiem un darba ņēmējiem nodarbinātības un apmācības jomā, lai veicinātu sieviešu integrāciju nozarēs, kurās pārsvarā strādā vīrieši. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | EESK atbalsta ideju par prioritāti noteikt stimulus uzņēmumiem, kas pieņem darbā sievietes, kuras gūst labumu no aktīvas politikas ar stabiliem darba līgumiem un labiem darba apstākļiem. Turklāt svarīgi ir stimuli, kas paredzēti, lai veicinātu un atbalstītu pašnodarbinātību (tostarp mērķtiecīgi atbalstot apmācību finanšu un vadības jomā un piekļuvi finanšu instrumentiem (22)). |
| --- | --- |

4.10.

5.   Īpaši novērtējumi

| 5.1. | Krīze ir smagi skārusi sievietes, kam bieži nākas uzņemties nekvalificētus darbus. Turklāt nepilna darba laika nelabprātīga uzņemšanās ir arvien izplatītāks nosacījums attiecībā uz darba ņēmējām sievietēm. Lai mainītu šo tendenci un palielinātu sieviešu līdzdalību darba tirgū un veicinātu kvalitatīvu un kvalificētu nodarbinātību, nacionālo atveseļošanas un noturības plānu prioritāte ir stiprināt tiešos un netiešos pasākumus. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Lai samazinātu dzimumu nevienlīdzību, EESK iesaka izstrādāt un koordinēt NANP tā, lai tie papildinātu visus pārējos Kopienas resursus un programmas, sākot ar kohēzijas resursiem un programmām. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Pastāvošās ar dzimumu saistītās atšķirības un nevienlīdzība padara publisko politiku par tādu, kas nav dzimumneitrāla, tāpēc ir svarīgi, lai visas iestādes, tostarp Eiropas un valstu iestādes un vietējās pašvaldības pieņemtu dzimumu līdztiesības principa ievērošanu budžeta plānošanā, kas papildinātu fiskālo politiku. Šajā sakarā EESK iesaka, ka dzimumu līdztiesības principa ievērošana budžeta plānošanā būs obligāta Eiropas pusgada posmā (23). |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | EESK brīdina par risku, ka ANM, tāds kāds tas ir izstrādāts, varētu palielināt atšķirības dažās ražošanas nozarēs, piemēram, zaļajā un digitālajā nozarē. Lai gan dzimumu līdztiesība ir transversāla prioritāte bez konkrētas un izmērāmas rīcības sieviešu nodarbinātības veicināšanai, tostarp attiecībā uz augstu kvalifikāciju nozarēs, kurās ir augsts sieviešu nodarbinātības līmenis, pastāv risks, ka dzimumu nodarbinātības atšķirība turpinās palielināties un sievietes vēl vairāk tiks nodarbinātas mazāk apmaksātos darbos. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos būtu jāiekļauj salīdzināmi rādītāji, lai novērtētu uzlabojumus attiecībā uz vienlīdzīgu darba samaksu dažādās nozarēs, sieviešu piekļuvi darba tirgum, darba un aprūpes laika saskaņošanu, atvieglotiem kredītiem, kā arī stimuliem uzņēmējdarbības un pašnodarbinātības veicināšanai. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Stimuliem sieviešu pastāvīgai pieņemšanai darbā būtu jādod priekšroka salīdzinājumā ar citiem stimuliem, un tie būtu jāizslēdz no valsts atbalsta noteikumiem. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Darba laika un aprūpes laika saskaņošanas uzlabošana ir viens no galvenajiem mērķiem, lai sievietes varētu pilnībā īstenot savu potenciālu darba pasaulē un uzlabot uzņēmējdarbības produktivitāti. Šajā nolūkā EESK par prioritāti uzskata resursu ieguldīšanu pakalpojumos, kas paredzēti darba un aprūpes saskaņošanai, ne tikai papildu pakalpojumiem pirmsskolas izglītības iestādēs, pakāpeniskas bezmaksas izglītības pakalpojumu sniegšanas veicināšanai 0–3 gadu vecuma grupām, mājsaimniecībām ar zemiem ienākumiem, kā arī ieguldījumu palielināšanai, lai nodrošinātu ilgtermiņa aprūpi un palīdzību. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Darba laika un aprūpes saskaņošanas mērķu sasniegšana ir jāatbalsta, pieņemot darbā attiecīgus speciālistus un nodrošinot pastāvīgu apmācību visiem to pakalpojumu sniedzējiem, kuros pašlaik dominē sievietes. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | EESK norāda, ka ir svarīgi attiecināt sieviešu nodarbinātības prēmiju klauzulu uz visiem publiskā iepirkuma līgumiem, lai atbalstītu uzņēmumus, kas apņemas radīt stabilas darbvietas, stiprināt sociālo iekļaušanu un samazināt ar dzimumu saistītās atšķirības nodarbinātības jomā. |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | Ar dzimumu saistītās atšķirības zinātnes priekšmetos ir ļoti reālas, un tās nostiprinājušās jau no agrīnajiem izglītības līmeņiem. Diemžēl tikai dažos nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos ir iekļauti pasākumi, kuru mērķis ir palielināt sieviešu līdzdalību tehniskajos un zinātniskajos institūtos un universitāšu kursos (STEM). Tāpēc ir vajadzīgi īpaši ieguldījumi izglītības plānos, lai veicinātu meiteņu dalību zinātnē, pētniecībā un izstrādē, kā arī ieguldījumi un jauni atbalsta veidi mērķtiecīgiem projektiem, lai nodrošinātu, ka vairāk sieviešu piedalās ar inovāciju saistītās darbībās. Šiem pasākumiem būs pozitīva ietekme vidējā termiņā un ilgtermiņā, un tāpēc to plānošanā būs vajadzīga stratēģiska pieeja. |
| --- | --- |

5.10.

| 5.11. | EESK uzskata, ka svarīga ir arī rīcība nodokļu jomā, tostarp saistībā ar Komisijas norādījumiem (24) un pamatojoties uz valstu tiesību aktiem, piedāvājot nodokļu atvieglojumus mājsaimniecību otram ienākumu avotam (kas bieži vien ir sievietes) mājsaimniecībām ar zemiem ienākumiem. Ir svarīgi arī nodrošināt nodokļu atvieglojumus attiecībā uz mazāk turīgu vienvecāka ģimeņu ienākumiem. |
| --- | --- |

5.11.

| 5.12. | Papildus pasākumiem, kas izklāstīti nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos, EESK kā stratēģiskus papildpasākumus ierosina obligātu dzimumu līdztiesības sertifikāciju, lai samazinātu dzimumu nevienlīdzību un uzlabotu sieviešu darba apstākļus, novērstu ar dzimumu saistītu vardarbību (25), izmantojot sarunas ar sociālajiem partneriem, veicinātu vieddarbu un atvieglotu apmaksātu brīvprātīgu nepilna laika darbu (saskaņā ar valstu praksi un tiesību aktiem) sievietēm, kas atgriežas no grūtniecības un dzemdību atvaļinājuma. |
| --- | --- |

5.12.

| 5.13. | EESK atzinīgi vērtē Komisijas pieeju ziņojumā, kas paredz atsevišķu valstu nacionālo atveseļošanas un noturības plānu uzraudzību, ņemot vērā dzimumu līdztiesības aspektu. Būs svarīgi, lai Komisijas misijās dažādās dalībvalstīs īpaša uzmanība tiktu pievērsta spēkā esošajiem dzimumu līdztiesības pasākumiem, nodrošinot, ka dati tiek pārvaldīti tā, lai tie būtu pārredzami un pieejami. |
| --- | --- |

5.13.

| 5.14. | EESK iesaka NANP īstenošanā, uzraudzībā un novērtēšanā pilnībā iesaistīt ekonomiskos un sociālos partnerus un pilsonisko sabiedrību, tostarp izmantojot īpašas koordinācijas komitejas Eiropas un valstu līmenī, lai veicinātu dzimumu līdztiesības iniciatīvu koordinētu plānošanu. |
| --- | --- |

5.14.

Briselē, 2022. gada 14. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja

Christa SCHWENG

---

(1)  EIGE pētījums “Gender equality and gender mainstreaming in the COVID-19 recovery” (Dzimumu līdztiesība un integrēta pieeja dzimumu līdztiesības nodrošināšanai laikā, kad notiek atveseļošanās pēc Covid-19), paredzēts publicēt 2023. gadā.

1

EIGE

“Gender equality and gender mainstreaming in the COVID-19 recovery”

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2021. gada 12. februāris), ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (OV L 57, 18.2.2021., 17. lpp.).

2

(3)  Šie īpašie rādītāji ir šādi: a) pētnieki, kas strādā atbalstītās pētniecības iestādēs; b) dalībnieku skaits izglītībā vai apmācībā; c) to personu skaits, kuras ir nodarbinātas vai kuras meklē darbu; d) to jauniešu skaits vecumā no 15 līdz 29 gadiem, kuri saņem atbalstu.

3

(4)  Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts (EIGE), Gender equality and the socio-economic impact of the COVID-19 pandemic (Dzimumu līdztiesība un Covid-19 pandēmijas sociāli ekonomiskā ietekme).

4

EIGE

Gender equality and the socio-economic impact of the COVID-19 pandemic

(5)  COM(2022) 383 final.

5

(6)  Nīderlande iesniedza nacionālo atveseļošanas un noturības plānu vēlāk nekā citas valstis; Ungārijas NANP pašlaik ir apturēts sakarā ar jautājumiem, kas saistīti ar tiesiskuma ievērošanu.

6

(7)  Sk. 1. zemsvītras piezīmi un rakstu “PNRR Italia, Gender Gap e politiche per l’innovazione e la digitalizzazione nel PNRR: quali misure?” [Itālijas nacionālais atveseļošanas un noturības plāns, dzimumu nelīdztiesība un nacionālā atveseļošanas un noturības plāna inovācijas un digitalizācijas politika], autori Marusca de Castries, Università degli Studi di Roma Tre, un Barbara Martini, Università di Roma Tor Vergata, 2022. gada septembris.

7

PNRR Italia, Gender Gap e politiche per l’innovazione e la digitalizzazione nel PNRR: quali misure?”

Itālijas nacionālais atveseļošanas un noturības plāns, dzimumu nelīdztiesība un nacionālā atveseļošanas un noturības plāna inovācijas un digitalizācijas politika

Università degli Studi di Roma Tre,

(8)  Sk. 1. zemsvītras piezīmi.

8

(9)  Sk. 6. zemsvītras piezīmi.

9

(10)  Dzimumaspekts iepirkumā ir inovatīva stratēģija, ko Eiropas Komisija ieviesusi, lai veicinātu uz līdztiesību vērstus ieguldījumus, nosakot īpašas ar dzimumaspektu saistītas prasības vai kritērijus, kas ietver sociālos parametrus. Dzimumaspekta iepirkumā mērķis ir palielināt dzimumu līdztiesību darba tirgū, uzlabot sieviešu klātbūtni vadošos amatos un samazināt darba samaksas atšķirības.

10

EIGE 2022. gada ziņojums “Dzimumu līdztiesības principam atbilstošs publiskais iepirkums: taisnīgu un efektīvu publisko izdevumu atslēga Eiropas Savienībā”, kurā izklāstīts, kā publiskais iepirkums var virzīt un atbalstīt dzimumu līdztiesību, ar gadījumu izpēti un ieteikumiem uzlabojot publisko izdevumu efektivitāti un kvalitāti.

EIGE

(11)  EIGE veiktajā analīzē iegūtie dati, sk. 1. zemsvītras piezīmi.

11

EIGE

(12)  EP 2022. gada aprīļa brīfings “Dzimumu līdztiesība Atveseļošanas un noturības mehānismā”, kurā norādītas problēmas, par kurām liecina dažādi pētījumi, ko valstu līmenī veikuši pētniecības centri vai universitātes.

12

(13)  Komisijas 2020. gada 5. marta paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai (COM(2020) 152 final).

13

(14)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Savienība, kurā valda līdztiesība: LGBTIK līdztiesības stratēģija 2020.–2025. gadam””(COM(2020) 698 – final) (OV C 286, 16.7.2021., 128. lpp.).

14

(15)  Trialogā notiek sarunas par priekšlikumu direktīvai par darba samaksas pārredzamību.

15

(16)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/1158 (2019. gada 20. jūnijs) par darba un privātās dzīves līdzsvaru vecākiem un aprūpētājiem un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 2010/18/ES (OV L 188, 12.7.2019., 79. lpp.).

16

(17)  Eiropas Parlamenta ziņojums par tematu “KVAI un ANP – Tematisks pārskats par jautājumiem, kas saistīti ar dzimumu līdztiesību”, 2021. gada oktobris.

17

(18)  Skatīt 14. zemsvītras piezīmi.

18

(19)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “To ģimenes locekļu loma, kuri aprūpē cilvēkus ar invaliditāti un vecus cilvēkus: šādas aprūpes kāpinājums pandēmijas laikā” (pašiniciatīvas atzinums) (OV C 75, 28.2.2023., 75. lpp.), kurā sniegti svarīgi ieteikumi par veicamajiem pasākumiem. Vēl nav publicēts.

19

(20)  EIGE ziņojums “Integrēta pieeja dzimumu līdztiesības nodrošināšanai”, 2019. gads.

20

EIGE

(21)  Sk. 1. zemsvītras piezīmi.

21

(22)  Spānijas NANP 36 miljoni EUR tiek piešķirti, lai palīdzētu jaunām uzņēmējām, savukārt Itālijas NANP 400 miljoni EUR tiek piešķirti, lai atbalstītu sieviešu līdzdalību uzņēmējdarbībā.

22

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Dzimumpamatoti ieguldījumi kā dzimumu līdztiesības uzlabošanas instruments Eiropas Savienībā” (OV C 100, 16.3.2023., 16. lpp.), kurā ierosināti priekšlikumi, lai stimulētu ieguldījumus sieviešu uzņēmējdarbības veicināšanā.

(23)  Eiropas Komisijas diskusiju dokuments “Dzimumu līdztiesības principa ievērošana budžeta plānošanā: koncepcijas un pierādījumi”, publicēts 2022. gada jūnijā.

23

(24)  Sk. 10. zemsvītras piezīmi.

24

(25)  Dalībvalstis ir mudinātas ratificēt SDO Konvenciju Nr. 190 par vardarbību un aizskarošu izturēšanos darbavietā, kuru līdz šim ir ratificējušas tikai divas Eiropas valstis.

25

---

| 16.3.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 100/16 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 100/16

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Dzimumpamatoti ieguldījumi kā dzimumu līdztiesības uzlabošanas instruments Eiropas Savienībā”

(pašiniciatīvas atzinums)

(2023/C 100/03)

| Ziņotāja: | Ody NEISINGH |
| --- | --- |
| Līdzziņotāja: | Maria NIKOLOPOULOU |

Ziņotāja:

Ody NEISINGH

Līdzziņotāja:

Maria NIKOLOPOULOU

| Atzinuma pieprasījums | 20.1.2022. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Reglamenta 52. panta 2. punkts |
| | Pašiniciatīvas atzinums |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 23.11.2022. |
| Pieņemts plenārsesijā | 14.12.2022. |
| Plenārsesija Nr. | 574 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 172/6/7 |

Atzinuma pieprasījums

20.1.2022.

Juridiskais pamats

Reglamenta 52. panta 2. punkts

Pašiniciatīvas atzinums

Atbildīgā specializētā nodaļa

Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

23.11.2022.

Pieņemts plenārsesijā

14.12.2022.

Plenārsesija Nr.

574

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

172/6/7

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | EESK ir stingri pārliecināta, ka ar vīriešu un sieviešu sadarbību, kā arī radot veicinošus apstākļus sieviešu uzņēmējdarbībai un izveidojot atbilstošus finanšu un likumdošanas instrumentus, piemēram, dzimumu līdztiesības principa ievērošanu budžeta plānošanā, mēs Eiropas Savienībā un dalībvalstīs varam izveidot iekļaujošu finanšu ekosistēmu un ātrāk virzīties uz dzimumu līdztiesību. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Integrētā pieejā dzimumu līdztiesības nodrošināšanai būtiska nozīme ir datiem, ietekmes novērtējumiem un kopējiem rādītājiem. Dati un rādītāji no dalībvalstīm, kā arī starp iestādēm ES līmenī ir jāsaskaņo, lai tie palīdzētu risināt dzimumu nelīdztiesības problēmu. EESK uzsver, ka ES būtu jāvāc pēc dzimuma sadalīti dati par ieguldījumiem Eiropas kontekstā un tie jāiekļauj gadskārtējā dzimumu līdztiesības indeksā. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Lai paātrinātu sieviešu uzņēmējdarbības izaugsmi, ir vērts aplūkot komerceņģeļu, sākotnējo ieguldījumu un “atdeves loka” lomu. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESK ir stingri pārliecināta, ka, uzlabojot sieviešu situāciju līdzekļu saņemšanā, tiks radīts pozitīvs turpmākais efekts, kas veicinās labākus finanšu un sociālos rezultātus. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Lai radītu labvēlīgus apstākļus sieviešu uzņēmējdarbībai, EESK uzskata, ka ir svarīgi nodrošināt sievietēm vairāk tīklu veidošanas un apmācības iespēju, kā arī mentorēšanas programmas. Turklāt EESK uzsver izglītības nozīmīgumu gan cīņā pret dzimumu stereotipiem, tostarp stereotipiskajiem priekšstatiem par vīriešiem kā uzņēmējiem, gan tādas uzņēmējdarbības kultūras veidošanā, kas mudina sievietes uzdrīkstēties. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESK iesaka dalībvalstīm nodrošināt sievietēm uzņēmējām piekļuvi maternitātes pabalstiem un bērna kopšanas atvaļinājuma iespējām saskaņā ar principiem, kas izklāstīti Padomes Ieteikumā par darbinieku un pašnodarbināto personu piekļuvi sociālajai aizsardzībai. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESK uzsver, ka dalībvalstīm būtu jāsāk jau agrīnā vecumā veicināt meiteņu interesi par STEM jomām, lai atbalstītu sievietes uzņēmējas un sievietes, kuras rāda priekšzīmi šajās nozarēs, un ieguldīt programmās, kuru mērķis ir radīt vidusskolnieču interesi par STEM mācību priekšmetiem. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESK iesaka Sociālās ekonomikas rīcības plānā iekļaut integrētu pieeju dzimumu līdztiesības nodrošināšanai, paredzot uz sievietēm vērstus pasākumus un saglabājot dzimumperspektīvu kā kritēriju attiecībā uz ES un valstu līdzekļu piešķiršanu un publisko iepirkumu, lai virzītu talantīgu sieviešu karjeras izaugsmi un noturētu viņas darba tirgū. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESK ierosina kā kritēriju publiskā finansējuma saņemšanai noteikt komandu daudzveidību, īpašu uzmanību pievēršot sievietēm. Ir svarīgi noteikt konkrētus standartus, lai nepieļautu “sārtmaldināšanu” (“pinkwashing”) (1). |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESK iesaka visām ES iestādēm un dalībvalstīm vidējā termiņā visos budžeta procesa līmeņos izmantot instrumentus dzimumu līdztiesības principa ievērošanai budžeta plānošanā. Lai apzinātu jomas, kurām jāpievēršas ar budžeta palīdzību, izšķiroša nozīme ir arī pilsoniskās sabiedrības līdzdalībai un sociālajam dialogam. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Finanšu nozarē joprojām pastāv neapzināti aizspriedumi, tāpēc svarīgas ir izpratnes veicināšanas kampaņas un ieguldītāju un žūrijas locekļu apmācība par neapzinātiem aizspriedumiem. Turklāt EESK uzskata, ka visās ES finanšu iestāžu žūrijās pēc iespējas ātrāk būtu jāpanāk dzimumu līdzsvars, lai nepieļautu labvēlīgāku attieksmi pret sev līdzīgajiem vai citus aizspriedumus, kuru pamatā ir princips “līdzīgs piesaista līdzīgu”, kā arī jārīko apmācības par neapzinātiem aizspriedumiem. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EESK ierosina Eiropas Komisijai publicēt novērtējumu par ES gada budžeta ietekmi uz dzimumu līdztiesību un to iesniegt kā pievienotu dokumentu, kā arī izveidot darba grupu, kas piedalītos sarunās, saskaņotu un nākamajā DFS (2028–2034) un pašreizējās DFS (2021–2027) vidusposma novērtēšanā iekļautu ES mērķus integrētai pieejai dzimumu līdztiesības nodrošināšanā (2). |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EESK aicina padarīt ES līdzekļus piekļūstamākus sieviešu organizācijām, vienkāršojot procedūras un piešķirot dotācijas to pamatdarbībai. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Visbeidzot, EESK aicina Eiropas Komisiju un ES iestādes izstrādāt vērienīgu redzējumu par dzimumu līdztiesības principa ievērošanu budžeta plānošanā un ieguldījumiem dzimumu līdztiesības aspektā, tostarp konkrētus mērķrādītājus attiecībā uz sievietēm, kas saņem finansējumu, konkrētus galvenos snieguma rādītājus, tiesību aktus, atjauninātus kritērijus un [pastiprinātas] programmas sieviešu uzņēmējdarbības uzlabošanai un piekļuvei finansējumam (piemēram, īpašas dotācijas sievietēm, sieviešu īpašumā vai kopīpašumā esošiem fondiem paredzētu ierobežotu partneru finansējumu, aizdevumu garantijas vai mikrofinansējumu, kopieguldījumu platformas, dzimumu līdztiesības obligācijas vai mikrokredītus). |
| --- | --- |

1.14.

2.   Vispārīgas piezīmes

| 2.1. | Integrēta pieeja dzimumu līdztiesības nodrošināšanai ir viens no Eiropas Savienības (ES) galvenajiem mērķiem saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 2. pantu un arī Līguma par Eiropas Savienības darbību 8. pantu. Neskatoties uz šiem juridiskajiem pienākumiem nodrošināt sieviešu un vīriešu līdztiesību, progress attiecībā uz faktisku integrētu pieeju dzimumu līdztiesības nodrošināšanai, it īpaši finanšu un budžeta ziņā, ir bijis lēns. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Šī atzinuma mērķis ir celt gaismā problēmas un iespējas, kas saistītas ar uzņēmējdarbību, publiskajiem un privātajiem ieguldījumiem un budžeta plānošanu saistībā ar dzimumu līdztiesību, un aicināt ES iestādes un dalībvalstis izstrādāt vērienīgu redzējumu par dzimumpamatotiem ieguldījumiem un dzimumu līdztiesības principa ievērošanu budžeta plānošanā. Šāds fokuss pozitīvi ietekmēs ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanu dzimumu līdztiesības nodrošināšanā (5. IAM) un nevienlīdzības mazināšanā (10. IAM). Ir svarīgi arī atzīt, ka dzimumu līdztiesības nodrošināšanai ir vajadzīga gan sieviešu, gan vīriešu sadarbība līdztiesības veicināšanā. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Saskaņā ar Eiropas Komisijas datiem sieviešu ir aptuveni 52 % no visiem Eiropas iedzīvotājiem, taču tikai 34,4 % no pašnodarbinātajiem un 30 % no jaunuzņēmumu dibinātājiem ir sievietes (3). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Komandas, kurās ir tikai vīrieši, saņem gandrīz 92 % no visa Eiropā ieguldītā riska kapitāla. Attiecībā uz finansējumu sieviešu vadīti uzņēmumi sākotnējos posmos saņem tikai 1 % no finansējuma, un vēlākos posmos tas nekad nepārsniedz 30 %, lai gan ir konstatēts, ka sieviešu dibinātas un dažādu dzimumu komandas pārspēj tās, kurās ir tikai vīrieši (4) (5) (6) (7). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | ESAO 2017. gada martā ziņoja, ka sievietes retāk nekā vīrieši atbild, ka var piekļūt finansējumam, kas nepieciešams uzņēmējdarbības sākšanai; tā tas ir visās valstīs, izņemot ASV, Meksiku, Grieķiju un Indonēziju. Šo dzimumu nelīdztiesību var saistīt ar to, ka sievietēm ir mazāk pieredzes, viņas darbojas ļoti konkurējošās nozarēs ar zemu izaugsmes līmeni, kā arī ar to, ka ieguldījumu novērtējumus ietekmē ar dzimumu saistīti aizspriedumi kredītspējas novērtējumā un dzimumu stereotipi. Sievietēm bieži šķēršļus rada arī vājāka piekļuve finanšu pamatpakalpojumiem (piemēram, norēķinu kontiem un krājkontiem) (8). Turklāt pašnodarbinātas sievietes biežāk nekā pašnodarbināti vīrieši tiek atturētas no aizņēmumiem. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Saskaņā ar Eiropas Komisijas Dzimumu līdztiesības stratēģiju 2020.–2025. gadam tikai viena no desmit lēmumu pieņēmējiem riska kapitāla un privātā kapitāla uzņēmumos ir sieviete, lai gan dažiem privātajiem fondiem, kas atzīti par tādiem, kuru darbībā uzmanība ir pievērsta dzimumu līdztiesības faktoram, 72 % partneru ir sievietes. Konstatētie fakti liecina, ka vidēji 85 % no riska kapitāla sabiedrību partneriem ir vīrieši un tikai 15 % ir sievietes. Kad sievietes ir partneres, viņas parasti ir partneres mazākos fondos. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Covid-19 pandēmija ir paplašinājusi gan dzimumu nevienlīdzību, gan ekonomisko nevienlīdzību. Sociālajā un ekonomiskajā aspektā pastāv skaidrs nošķīrums attiecībā uz koronavīrusa ietekmi atkarībā no dzimuma. Covid-19 pandēmija ir ietekmējusi arī sieviešu piekļuvi finansējumam. Eiropas dati nav zināmi, taču ASV jau iepriekš pastāvējusī dzimumu nelīdztiesība riska kapitāla finansējumā sieviešu vadītiem jaunuzņēmumiem pat palielinājās (9). |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Visā pasaulē arvien lielāka uzmanība tiek pievērsta dzimumpamatotiem ieguldījumiem. Tomēr Eiropas ieguldījumu ekosistēma sievietēm uzņēmējām un dibinātājām joprojām ir sadrumstalota, un tajā trūkst sistēmiska un stratēģiska fokusa uz dzimuma aspektu (10). Īpašu dzimumu līdztiesības fondu ir maz, un šīs iniciatīvas nespēj piesaistīt vairāk sieviešu-uzņēmēju. Aptuveni 50 % finansējuma Eiropas Savienībā nodrošina nodokļu maksātāji. Kopīgi centieni ES līmenī, izveidojot dzimumu aspektā niansētāku un vienlīdzīgāku finansēšanas ekosistēmu, kā arī atbalsts visā uzņēmuma izveides procesā, var nodrošināt vienprātību un palīdzēt pārvarēt šķēršļus pārmaiņu ceļā. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Runājot par dzimumpamatotiem ieguldījumiem, ir jāapzinās visas saiknes ar citu veidu nevienlīdzību, kas vēl vairāk ietekmē piekļuvi finansējumam, piemēram, sievietēm ar invaliditāti, sievietēm ar zemu sociālekonomisko statusu, jaunām sievietēm, migrantu izcelsmes sievietēm, kā arī saikne ar seksuālo orientāciju, rasi utt. |
| --- | --- |

2.9.

3.   Īpašas piezīmes

| 3.1. | EESK ir stingri pārliecināta, ka, uzlabojot sieviešu situāciju līdzekļu saņemšanā, tiks radīts pozitīvs turpmākais efekts, kas veicinās labākus finanšu un sociālos rezultātus. Ja ar riska kapitālu saistītus lēmumus pieņem sievietes, viņas divreiz biežāk mēdz ieguldīt sieviešu dibinātās grupās, tādējādi palielinot sieviešu nodarbinātību. Sieviešu dibināti jaunuzņēmumi pieņem darbā 2,5 reizes vairāk sieviešu. Sieviešu dibināti uzņēmumi, kurus sieviete arī vada, pieņem darbā sešas reizes vairāk sieviešu (11). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Lai novērtētu pašreizējo situāciju un izstrādātu turpmākās stratēģijas, ārkārtīgi svarīgi ir vākt datus. Darbs šajā ziņā tiek veikts, proti, EK, Padome, ESAO, EuroStat un EIGE vāc datus par vairākiem dzimumu līdztiesības aspektiem, taču šie dati ir jāsaskaņo, lai tie būtu noderīgi dzimumu nelīdztiesības mazināšanā. Dalībvalstīm ir jābūt pienākumam vākt attiecīgos datus. Izmantotās metodikas un rādītāji būtu jāapvieno, lai radītu holistisku skatījumu un varētu izmantot papildu datus (par sociālajiem aizspriedumiem, etniskajiem aizspriedumus, intersekcionālajiem aizspriedumus utt.), kas ļautu pārraudzīt un novērtēt progresu un politiku. Turklāt jāveic regulārāki un kvalitatīvāki analītiskie pētījumi. EESK uzsver, ka ES būtu jāvāc pēc dzimuma sadalīti dati par ieguldījumiem Eiropas kontekstā un tie jāiekļauj gadskārtējā dzimumu līdztiesības indeksā. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Tikpat svarīgi ir ņemt vērā līdzekļu apjomu (ieguldītās naudas summu) un komerceņģeļu un sākotnējo ieguldījumu lomu. Ir vērts pētīt arī “atdeves loku” – sievietes, kuras saņem ieguldījumus, uzsāk izaugsmi, sāk veidot savu ieguldījumu kapitālu un pašas kļūst par komerceņģeļiem. Tas varētu būt pozitīvs paātrinātājs sieviešu uzņēmējdarbības turpmākai izaugsmei, un to varētu palielināt ar mērķtiecīgām veicināšanas kampaņām, kuru mērķis būtu palielināt vispārējo izpratni par iespējām un ieguldījumu, ko komerceņģeļi var sniegt, apvienojumā ar informāciju par to, kā sākt uzņēmējdarbību. Dalībvalstis varētu arī izskatīt nodokļu atvieglojumus, lai to atbalstītu. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EESK uzskata, ka integrēta pieeja dzimumu līdztiesībai Eiropas Savienībā tiks nodrošināta, aktīvi veicinot dzimumu līdztiesību ikvienas politikas veidošanā un lēmumu pieņemšanā, tostarp sociālajā un kohēzijas politikā, kā arī ES konkurences politikā un ES budžeta līdzekļu izlietošanā. Īstenošanas laikā joprojām trūkst nepieciešamo priekšnoteikumu un efektīvas uzraudzības, lai vajadzības gadījumā koriģētu politikas pasākumus. Tā kā ir zināms, ka Covid-19 pandēmijas sekas nav dzimumneitrālas, EESK atkārtoti aicina politikas veidotājus visos līmeņos ievērot integrētu pieeju dzimumu līdztiesības nodrošināšanai un visos lēmumos iekļaut dzimumu līdztiesības aspektu, tostarp lēmumos par budžeta plānošanu, ieguldījumiem un finansējumu, kā arī par publisko iepirkumu. Tas ietver arī DFS 2021.–2027. gada budžeta ciklu un atveseļošanas un noturības plānus, un tam būtu jāietver ietekmes uz dzimumu līdztiesību novērtējums, pienācīgi saistoši rādītāji, kā arī uzraudzības un novērtēšanas sistēmas (12). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Nesenā Eiropas Revīzijas palātas ziņojumā minēts, ka tās pārbaudītajā politikā un programmās Komisija ir pievērsusi maz uzmanības dzimumu analīzei. Pēc dzimuma sadalītus datus un rādītājus tā izmantojusi tikai nelielā mērā un publicējusi maz informācijas par ES budžeta kopējo ietekmi uz dzimumu līdztiesību. Tomēr jomās, kurās bija noteiktas detalizētas juridiskās prasības, tas ir veicinājis dzimumu līdztiesības aspekta integrēšanu programmās. |
| --- | --- |

3.5.

4.   Konkrētas darbības

4.1.   Radīt labvēlīgus apstākļus uzņēmējām

| 4.1.1. | Lai radītu labvēlīgus apstākļus sieviešu uzņēmējdarbībai, EESK uzskata, ka ir svarīgi nodrošināt sievietēm vairāk tīklu veidošanas un apmācības iespēju, kā arī mentorēšanas programmas. Ir ļoti svarīgi, lai sievietes veidotu sieviešu tīklu paralēli jau esošajam vīriešu tīklam, jo sievietēm parasti ir mazāki un ne tik daudzveidīgi tīkli. Svarīga loma ir arī paraugiem un mentoriem; saskaņā ar Itālijā veiktu pētījumu 70 % meiteņu apgalvo, ka pēc tikšanās ar kādu priekšzīmes rādītāju uz savu nākotni viņas raugās citādi. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Stereotipiski priekšstati par uzņēmējdarbību sākas jau pamatizglītībā. EESK uzsver izglītības nozīmīgumu gan cīņā pret dzimumu stereotipiem, tostarp stereotipiskajiem priekšstatiem par vīriešiem kā uzņēmējiem, gan tādas uzņēmējdarbības kultūras veidošanā, kas mudina sievietes uzdrīkstēties. Eiropā joprojām pastāv negatīvi sociālie priekšstati par sievietēm uzņēmējām un sievietēm vadošos amatos. Finanšu un uzņēmējdarbības spēju veidošanā būtiska loma ir arī skolām, un šīs prasmes būtu jāiekļauj skolu mācību programmās, sākot ar pamatizglītību un stiprinot un pilnveidojot visā skolu sistēmā. Uzņēmējdarbības gadatirgi un citas programmas, kurās sievietes varētu piekļūt sākotnējiem līdzekļiem, un, piemēram, pieeja “meitenes zinātnē”, būtu labs veids, kā veicināt sieviešu uzņēmējdarbību jau agrīnos posmos. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | Situāciju, kad kāds šaubās par savām spējām un uzskata, ka savu darbu nedara pietiekami labi, dēvē par “viltvārža sindromu”. Sieviešu-uzņēmēju vidū tas ir plaši izplatīts. Darbs ar sieviešu spējām un pašcieņu visos izglītības posmos samazinās šī sindroma izplatību un pavērs plašākas iespējas sieviešu attīstībai (13). |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | Šķērslis uzņēmējdarbībai lielā mērā laika trūkums, ar ko sievietes pašlaik saskaras neapmaksātu aprūpes pienākumu dēļ. Būtiska nozīme ir kultūras maiņai, piemēram, partneru kopīgai atbildībai par mājsaimniecības uzturēšanu un bērnu un citu personu aprūpi, apvienojumā ar sistēmiskiem pasākumiem, piemēram, tādu aprūpi bērniem un veciem cilvēkiem, kura būtu cenas ziņā pieņemama vai vispār bez maksas. EESK iesaka dalībvalstīm nodrošināt sievietēm uzņēmējām piekļuvi maternitātes pabalstiem un bērna kopšanas atvaļinājuma risinājumiem saskaņā ar principiem, kas izklāstīti Padomes Ieteikumā par darbinieku un pašnodarbināto personu piekļuvi sociālajai aizsardzībai (14) (15). |
| --- | --- |

4.1.4.

| 4.1.5. | Uzņēmējdarbības apmācības programmas, kas paredzētas sievietēm, parasti ir vērstas uz tādiem tirgiem un nozarēm, kur sievietes jau ir labi pārstāvētas. Ir nozares, kurās sieviešu uzņēmēju ir ļoti maz, piemēram, augsto tehnoloģiju un zinātnes, tehnoloģiju, inženierzinātņu un matemātikas (STEM) jomas. EESK uzsver, ka dalībvalstīm būtu jāsāk jau agrīnā vecumā veicināt meiteņu interesi par šīm jomām, lai atbalstītu sievietes uzņēmējas un sievietes, kuras rāda priekšzīmi šajās nozarēs, un ieguldīt programmās, kuru mērķis ir radīt vidusskolnieču interesi par STEM mācību priekšmetiem. |
| --- | --- |

4.1.5.

| 4.1.6. | Šķērslis sieviešu nākotnes centieniem ir arī pašreizējais dzimumu līdzsvara trūkums darba tirgū. Sievietēm ir mazāk iespēju saņemt atbilstošu vadības un uzņēmējdarbības apmācību un ietaupīt līdzekļus, lai sāktu uzņēmējdarbību. Tāpēc jaunām sievietēm ir vairāk šķēršļu uzņēmējdarbības sākšanai. Turklāt vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirība vai taisnīgas darba samaksas neesamība var ierobežot viņu finanšu resursus. Tā kā daudzas finansējuma iespējas paredz uzņēmēja personīgo sākotnējo ieguldījumu, EESK uzskata, ka vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirības novēršana un dzimumu līdzsvara uzlabošana darba tirgū pozitīvi ietekmēs sieviešu uzņēmējdarbību. |
| --- | --- |

4.1.6.

| 4.1.7. | Sievietes biežāk mēdz sākt uzņēmējdarbību ilgtspējīgās un sociālās darbības jomās, lai radītu izmērāmu pozitīvu ietekmi uz sabiedrību un vadītu kādu sociālu jaunuzņēmumu (16) (17). Uzņēmumi, kas darbojas sociālajā ekonomikā, savas darbības centrā nostāda kopienu un savu darbinieku ekonomiskās un sociālās vajadzības, kā arī vides ilgtspēju. Tie veic ieguldījumus labbūtībā, un to uzņēmējdarbības pamatā ir vērtības. Tāpēc finansējuma palielināšana sociālās ekonomikas projektiem un sociālo uzņēmumu ekosistēmu izveides veicināšana pozitīvi ietekmēs sieviešu ekonomisko emancipāciju un attīstību. Sieviešu uzņēmējdarbības stimulēšana veicinās arī sociālo uzņēmumu izaugsmi. Eiropas Komisijas Sociālās ekonomikas rīcības plānā ir minēts, ka sieviešu uzņēmēju īpatsvars sociālajā uzņēmējdarbībā ir lielāks nekā parastajā uzņēmējdarbībā. Tomēr trūkst mērķtiecīgu pasākumu sieviešu uzņēmējdarbības, tostarp sociālās uzņēmējdarbības, veicināšanai. EESK iesaka Sociālās ekonomikas rīcības plānā izmantot integrētu pieeju dzimumu līdztiesības nodrošināšanai (18), paredzot mērķtiecīgus pasākumus sievietēm. |
| --- | --- |

4.1.7.

4.2.   Radīt pārmaiņas finanšu un ieguldījumu nozarē

| 4.2.1. | Eiropas Savienībai būtu jāuzņemas vadoša loma labvēlīgu apstākļu radīšanā tādai ekosistēmai, kurā tiek respektēts dzimuma aspekts. Laikposmā no 2006. līdz 2018. gadam četras ES valstis – Zviedrija, Vācija, Spānija un Francija – nodrošināja lielāko daļu C sērijas finansējuma sieviešu vadītiem uzņēmumiem Eiropā. Vadošajās valstīs panākumus sekmēja spēcīga ekosistēma un mērķtiecīgi dzimumneitralitātes veicināšanas pasākumi (19). EESK iesaka izveidot Eiropas tīklu, kurā piedalītos dzimumu līdztiesību veicinoši ieguldītāji, kuri var dalīties ar sieviešu uzņēmējdarbības finansēšanas paraugpraksi un popularizēt jau pastāvošās iespējas. Lielbritānijas Ekonomiskās attīstības bankas “Kodekss ieguldījumiem sievietēs” – finanšu pakalpojumus sniedzošo uzņēmumu apņemšanās uzlabot sieviešu uzņēmēju piekļuvi rīkiem, resursiem un finansējumam – varētu iedvesmot sadarbībai ar privāto sektoru (20). |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Aptuveni katra desmitā lēmumu pieņēmēja riska kapitāla un privātā kapitāla jomā ir sieviete. Ir jāpiesaista talantīgas sievietes un jāuzlabo sieviešu karjeras attīstība finanšu un ieguldījumu nozarē, lai pašreizējo maskulīno kultūru, kas apgrūtina sieviešu palikšanu vai darbības uzsākšanu šajā nozarē, mainītu uz iekļaujošu kultūru. Turklāt ieguldījumu atdeve šādā kultūrā būtu jāvērtē ne tikai pēc saimnieciskajiem ziņojumiem, bet arī pēc ieguldījumu ilgtspējas un sociālās atdeves. Tāpēc EESK vēlas, lai vadības un dibinātāju komandu daudzveidība kļūtu par vienu no galvenajiem kritērijiem publiskā finansējuma, tostarp publisko pensiju fondu, saņemšanai, tādējādi iedvesmojot finanšu un ieguldījumu nozarē pieņemt darbā un noturēt talantīgas sievietes. EESK arī ierosina dalībvalstīm dalīties ar labākajiem piemēriem, kā finanšu nozarē veicināt komandu daudzveidību un sieviešu vadītas komandas. Ieguldījumu nozarē būtu jāizveido ieguldītāja izcilības zīmogs vai standarts. Standarts varētu būt viens no kritērijiem, piesakoties uz publisko finansējumu (21). Par šādu standartu, pretēji vienreizējām saistībām, varētu veikt revīziju un katru gadu to pārskatīt, lai nepieļautu “sārtmaldināšanu”. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | EESK iesaka nodrošināt privātā finanšu sektora iestādēm piekļuvi Eiropas Savienības vai dalībvalstu sniegtajai tehniskajai palīdzībai un apmācībai par ieguldījumiem dzimumu līdztiesības aspektā. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | Pastāv vispārējs pieņēmums, ka sievietes mazāk nekā vīrieši uzņemas risku, ir piesardzīgākas un izrāda ne tik agresīvu vēlmi konkurēt. EESK ierosina atspoguļot šādu zemāka riska rīcību finanšu instrumentos un konkrētu produktu veidošanā atsevišķiem zema riska projektiem, kuriem vajag mazāk garantiju un zemākas procentu likmes, lai piešķirtu aizdevumu vai segtu lielāku sākotnējā kapitāla procentuālo daļu, piešķirot subsīdiju.
  Finanšu nozarē joprojām pastāv aizspriedumi, kas visbiežāk ir neapzināti, piemēram, kad priekšroka tiek dota vīriešu izklāstītajām idejām vai kad sieviešu sagatavotais saturs ir vērsts uz sociālo ietekmi, savukārt vīrieši vairāk pievērš uzmanību finansēm un skaitļiem. Izpratnes veicināšanas kampaņas un ieguldītāju un žūrijas locekļu apmācības par neapzinātiem aizspriedumiem var būt ārkārtīgi svarīgas, lai palielinātu informētību par šādiem aizspriedumiem. Būtiski ir arī nozarē palielināt informētību par to, cik svarīgi ir stabili un noturīgi uzņēmējdarbības modeļi, kas aug lēni, taču stabili, nevis koncentrēties uz ātru īstermiņa ieņēmumu pieaugumu un novērtēšanu. |
| --- | --- |

4.2.4.

Finanšu nozarē joprojām pastāv aizspriedumi, kas visbiežāk ir neapzināti, piemēram, kad priekšroka tiek dota vīriešu izklāstītajām idejām vai kad sieviešu sagatavotais saturs ir vērsts uz sociālo ietekmi, savukārt vīrieši vairāk pievērš uzmanību finansēm un skaitļiem. Izpratnes veicināšanas kampaņas un ieguldītāju un žūrijas locekļu apmācības par neapzinātiem aizspriedumiem var būt ārkārtīgi svarīgas, lai palielinātu informētību par šādiem aizspriedumiem. Būtiski ir arī nozarē palielināt informētību par to, cik svarīgi ir stabili un noturīgi uzņēmējdarbības modeļi, kas aug lēni, taču stabili, nevis koncentrēties uz ātru īstermiņa ieņēmumu pieaugumu un novērtēšanu.

4.3.   Dzimumu līdztiesības principa ievērošana budžeta plānošanā un dzimumpamatoti ieguldījumi, izmantojot publisko finansējumu

| 4.3.1. | Budžets atspoguļo politiskās prioritātes un ir vissvarīgākais ekonomikas politikas instruments, ar ko pārveidot sabiedrību. Sabiedriskajai politikai ir svarīga loma ceļa rādīšanā un ieguldītājiem labvēlīgas vides radīšanā, jo tādējādi tiek radītas pienācīgas kvalitātes darbvietas. Jau sen ir atzīts, ka dzimumu līdztiesības principa ievērošana budžeta plānošanā, mērķtiecīgs finansējums pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanai sievietēm, budžeta līdzekļu piešķiršana un dzimumu līdztiesības principa reglamentēšana publiskā iepirkuma procedūrās un procesos kā līdzeklis dzimumu līdztiesības principa ievērošanai budžeta plānošanā ir instrumenti, kas nepieciešami dzimumu līdztiesības panākšanai. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Dzimumu līdztiesības principa ievērošana budžeta plānošanā ir process, kurā publiskais budžets tiek pārbaudīts, lai novērtētu, vai tas veicina sieviešu un vīriešu līdztiesību, un attiecīgi pārveidots, lai tā tiešām būtu. Dzimumu līdztiesības principa ievērošanai budžeta plānošanā ir vajadzīga divējāda pieeja: gan dzimumu līdztiesības aspekta integrēšana visos budžetos un programmās, gan īpaši paredzēts finansējums, lai novērstu dzimumu nelīdztiesības pamatcēloņus. Dzimumu līdztiesības aspekts būtu jāintegrē visos budžeta cikla posmos, sākot ar budžeta priekšlikumiem (ex ante), turpinot ar līdzekļu tēriņiem (ex nunc) un beidzot ar faktiski iztērētās naudas novērtēšanu un kontroli (ex post). Dati, ietekmes novērtējumi un kopēji rādītāji ir būtiski svarīgi integrētai pieejai dzimumu līdztiesības nodrošināšanai visā budžeta ciklā – plānošanā, īstenošanā, uzraudzībā un novērtēšanā. Lai gan dalībvalstīm var būt sarežģīti vākt pa dzimumiem sadalītus datus, tas ir vienīgais veids, kā virzīties uz priekšu un izveidot pienācīgu dzimumu līdztiesības aspekta integrēšanas politiku. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | EESK iesaka visām ES iestādēm un dalībvalstīm vidējā termiņā visos budžeta procesa līmeņos izmantot instrumentus dzimumu līdztiesības principa ievērošanai budžeta plānošanā. Pilsoniskās sabiedrības līdzdalībai un sociālajam dialogam ir arī izšķiroša nozīme, lai noteiktu jomas, kurām jāpievēršas, izmantojot budžetu. Dzimumu līdztiesības analīze ir priekšnosacījums dzimumu līdztiesības principa ievērošanai budžeta plānošanā un dzimumu līdztiesības aspekta integrēšanai [finanšu] politikā, it īpaši daudzgadu finanšu shēmā (DFS), Next Generation EU paketē un Eiropas strukturālajos un investīciju fondos. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš kohēzijas politikai, kas ir viens no galvenajiem instrumentiem nelīdzsvarotības novēršanai starp valstīm un reģioniem. EESK iesaka vākt datus, kas attiecas uz dzimumu līdztiesību kohēzijas politikā, pamatojoties uz šajā nolūkā skaidri izstrādātiem rādītājiem. |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | EESK atzinīgi vērtē to, ka Komisija ir sākusi iekšēju apmācības programmu par dzimumu līdztiesības principa ievērošanu budžeta plānošanā, taču tā joprojām ir nepietiekama. EESK vēlētos, lai visi, kuri strādā ar Eiropas Komisijas budžetiem un Eiropas finanšu iestādēs, būtu pienācīgi apmācīti jautājumos par ieguldījumiem dzimumu līdztiesības aspektā, integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai un dzimumu līdztiesības principa ievērošanu budžeta plānošanā. Dzimumu līdztiesības mērķu īstenošanai būtiski svarīga ir šāda apmācība arī valsts līmenī. |
| --- | --- |

4.3.4.

| 4.3.5. | EESK uzskata, ka ir svarīgi izveidot īpašus fondus un finanšu instrumentus, lai atbalstītu sieviešu uzņēmējdarbību, tostarp sieviešu vadītus (un kopīgi vadītus) un viņu īpašumā esošus riska kapitāla un privātā kapitāla fondus, kā arī meklēt inovatīvus finansēšanas risinājumus tirgus nepilnību novēršanai (piemēram, īpašas dotācijas sievietēm, sieviešu īpašumā un kopīpašumā esošiem fondiem paredzēts ierobežots partneru finansējums, aizdevumu garantijas vai mikrofinansējums, kopieguldījumu platformas, dzimumu līdztiesības obligācijas vai mikrokredīti). |
| --- | --- |

4.3.5.

| 4.3.6. | Turklāt EESK uzskata, ka ir jāatjaunina ieguldījumu fondu kritēriji, lai samazinātu dzimumu nelīdztiesību. Piemēram, ja tādi Eiropas fondi kā Invest EU un Eiropas Investīciju fonds kā svarīgu kritēriju sākuma finansējumam izmanto “pieredzi”, nevis “daudzveidību”, mēs nesniedzam sievietēm vienlīdzīgu piekļuvi kapitāla tirgum. EESK ierosina, ka, izvērtējot fondu fondus (FOF), riska kapitālu un privātā kapitāla fondus saistībā ar pieteikumu publiskam finansējumam, par nosacījumu būtu jāizvirza tas, vai eksistē dzimumu līdztiesības plāns, kurā ir definēta fonda stratēģija attiecībā uz dzimumpamatotiem ieguldījumiem un fonda apņemšanās panākt dzimumu līdztiesību. |
| --- | --- |

4.3.6.

| 4.3.7. | Dzimumu līdztiesības principa ievērošana budžeta plānošanā un ieguldījumi dzimumu līdztiesības aspektā būtu jāizmanto arī ārpus ES robežām ārējās finansēšanas mehānismos, tostarp attīstības sadarbības politikā. |
| --- | --- |

4.3.7.

| 4.3.8. | Eiropas Komisijai būtu jāveic novērtējums par ES gada budžeta ietekmi uz dzimumu līdztiesību un tas jāiesniedz kā pievienots dokuments. Šāds budžeta pielikums kalpos par dzimumu līdztiesības aspekta integrēšanas uzraudzības dokumentu, kura mērķis ir nākotnē pārveidot budžetus, un saistībā ar to EP Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteja (FEMM) varētu pieņemt atzinumu. EESK arī iesaka publicēt informāciju un pētījumus, pietiekamu laiku pirms parlamenta lēmuma par gada budžetu apspriežoties ar ekspertiem jautājumos par dzimumu līdztiesības principa ievērošanu budžeta plānošanā un ar nevalstiskajām organizācijām, kas darbojas dzimumu līdztiesības jomā, lai veicinātu plašas debates par budžeta un makroekonomikas politiku. |
| --- | --- |

4.3.8.

| 4.3.9. | EESK ir pārliecināta, ka visās ES finanšu iestāžu žūrijās pēc iespējas ātrāk būtu jāpanāk dzimumu līdzsvars, lai nepieļautu labvēlīgāku attieksmi pret sev līdzīgajiem vai citus aizspriedumus, kuru pamatā ir princips “līdzīgs piesaista līdzīgu”, kā arī jārīko apmācības par neapzinātiem aizspriedumiem. Piemēram, Eiropas Inovācijas padome savā programmā Accelerator ir noteikusi mērķi palielināt sieviešu vadītu jaunuzņēmumu skaitu, palielinot sieviešu skaitu žūrijā līdz 50 % un aicinot vairāk sieviešu paust savas uzņēmējdarbības idejas. Padome ir palielinājusi sieviešu vadītu jaunuzņēmumu īpatsvaru no 8 % līdz 29 %. |
| --- | --- |

4.3.9.

| 4.3.10. | Mēs arī ierosinām Eiropas Komisijā un dalībvalstu uzņēmējdarbības ministrijās iecelt sieviešu uzņēmumu direktori vai augsta līmeņa pārstāvi, kurai būtu starpdepartamentu loma izpratnes vairošanā un to ekonomisko ieguvumu popularizēšanā, ko sniedz plašāka sieviešu mudināšana radīt un attīstīt uzņēmumus, tostarp sociālos uzņēmumus. |
| --- | --- |

4.3.10.

| 4.3.11. | ES un dalībvalstīm būtu jāatbalsta publisko, vietējo vai reģionālo attīstības aģentūru loma ieguldījumu tirgū un to loma sociālās ietekmes radīšanā. Piemēram, Nīderlandē šādas reģionālās attīstības aģentūras iegulda jaunuzņēmumos un pievērš lielu uzmanību sociālajai ietekmei. |
| --- | --- |

4.3.11.

| 4.3.12. | Pilsoniskā sabiedrība un bezpeļņas organizācijas, kas nodarbojas ar integrētas pieejas veidošanu dzimumu līdztiesībai, Eiropā parasti nesaņem pietiekamu finansējumu. EESK aicina padarīt ES līdzekļus piekļūstamākus sieviešu organizācijām, vienkāršojot procedūras un piešķirot dotācijas to pamatdarbībai. Struktūrfondu piešķiršanas procedūras būtu vairāk jāsaskaņo ar tiešajiem fondiem, lai novērstu pārmērīgu birokrātiju. |
| --- | --- |

4.3.12.

| 4.3.13. | Visbeidzot, EESK aicina Eiropas Komisiju un ES iestādes izstrādāt vērienīgu redzējumu par dzimumu līdztiesības principa ievērošanu budžeta plānošanā un ieguldījumiem dzimumu līdztiesības aspektā, tostarp konkrētus mērķrādītājus attiecībā uz sievietēm, kas saņem finansējumu, konkrētus galvenos snieguma rādītājus, tiesību aktus, atjauninātus kritērijus un [pastiprinātas] programmas sieviešu uzņēmējdarbības uzlabošanai un piekļuvei finansējumam. EESK iesaka Eiropas Komisijā izveidot darba grupu dzimumu līdztiesības principa ievērošanai budžeta plānošanā, iekļaujot dzimumu līdztiesības aspektu pašreizējā DFS un citos finanšu instrumentos. Lai sagatavotos stingrākai dzimumu līdztiesības aspekta integrēšanai nākotnē, EESK ierosina pēc iespējas ātrāk izveidot darba grupu starp ES iestādēm, kas piedalītos sarunās un saskaņotu un nākamajā DFS iekļautu ES mērķus dzimumu līdztiesības aspekta integrēšanai. |
| --- | --- |

4.3.13.

Briselē, 2022. gada 14. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja

Christa SCHWENG

---

(1)  Ar jēdzienu “sārtmaldināšana” šeit domāta maldīga priekšstata radīšana par aktīvu darbību dzimumu līdztiesības jomā, patiesībā nerīkojoties pietiekami aktīvi (salīdzināms ar ilgtspējas jomas jēdzienu “zaļmaldināšana” (“greenwashing”)).

1

greenwashing

(2)  D’Alfonso, A. (2021). Daudzgadu finanšu shēma 2021.–2027. gadam (europa.eu) (EPRS brīfings; PE 637.979). Eiropas Parlamenta Izpētes dienests. Eiropas Komisija ir ierosinājusi obligātu DFS darbības vidusposma novērtēšanu, kas jāveic līdz 2023. gada decembrim, 8. lpp.

2

EPRS

(3)  https://www.eib.org/attachments/thematic/why_are_women_entrepreneurs_missing_out_on_funding_en.pdf

3

(4)  Eurostat un Eiropas Komisija. The State of European Tech 2020; Atomico (2020).

4

Eurostat

The State of European Tech 2020

Atomico

(5)  Why are women entrepreneurs missing out on funding?
  Reflections and considerations – Executive summary (eib.org).

5

Why are women entrepreneurs missing out on funding?

Reflections and considerations – Executive summary

(6)  Funding women entrepreneurs: How to empower growth, 2020.

6

Funding women entrepreneurs: How to empower growth

(7)  https://europeanwomeninvc.idcinteractive.net/8/

7

(8)  COSME programmas uzaicinājums iesniegt priekšlikumus par kopienas veidošanu saistībā ar sieviešu uzņēmējdarbības jautājumu. WEgate platformas pārvaldība un darbības nodrošināšana.

8

COSME

(9)  Women-Led Startups Received Just 2,3 % of VC Funding in 2020 (hbr.org).

9

Women-Led Startups Received Just 2,3 % of VC Funding in 2020 (hbr.org)

(10)  UN Women (2021), Investment with a gender lens in Europe.

10

UN Women (2021), Investment with a gender lens in Europe.

(11)  https://www.kauffmanfellows.org/journal_posts/women-vcs-invest-in-up-to-2x-more-female-founders

11

(12)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Dzimumpamatoti ieguldījumi nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos” (pašiniciatīvas atzinums) (OV C 100, 16.3.2023., 8. lpp.).

12

(13)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Dzimumu līdztiesība” (izpētes atzinums pēc prezidentvalsts Čehijas pieprasījuma) (OV C 443, 22.11.2022., 63. lpp.).

13

(14)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/1158 (2019. gada 20. jūnijs) par darba un privātās dzīves līdzsvaru vecākiem un aprūpētājiem un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 2010/18/ES (OV L 188, 12.7.2019., 79. lpp.).

14

(15)  Padomes ieteikums par darbinieku un pašnodarbināto personu piekļuvi sociālajai aizsardzībai, 2019. gada 8. novembris.

15

(16)  The Value of Investing in Female Founders (Forbes, 2019).

16

The Value of Investing in Female Founders (Forbes, 2019)

(17)  Saskaņā ar S&P Global, kas aptaujāja ieguldītājus 11 valstīs.

17

S&P Global

(18)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Ekonomikas, kas darbojas cilvēku labā, veidošana. Rīcības plāns sociālajai ekonomikai” (COM(2021) 778 final).

18

(19)  Sieviešu uzņēmēju finansēšana 2021.–2027. gada DFS, Eiropas Parlamenta uzklausīšana, Sievietes un ieguldījumi, 2021. gada 19. aprīlis.

19

(20)  https://www.british-business-bank.co.uk/investing-in-women-code/

20

(21)  Labs paraugs ir standarts Diversity VC, ko patlaban plaši izmanto gan Eiropas Savienībā, gan ASV: www.diversity.vc.

21

Diversity VC

---

| 16.3.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 100/24 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 100/24

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komunikācija par pamattiesībām un tiesiskumu”

(pašiniciatīvas atzinums)

(2023/C 100/04)

| Ziņotājs: | Cristian PÎRVULESCU |
| --- | --- |
| Līdzziņotājs: | José Antonio MORENO DÍAZ |

Ziņotājs:

Cristian PÎRVULESCU

Līdzziņotājs:

José Antonio MORENO DÍAZ

| Pilnsapulces lēmums | 20.1.2022. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Reglamenta 52. panta 2. punkts |
| | Pašiniciatīvas atzinums |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 23.11.2022. |
| Pieņemts plenārsesijā | 14.12.2022. |
| Plenārsesija Nr. | 574 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 199/3/4 |

Pilnsapulces lēmums

20.1.2022.

Juridiskais pamats

Reglamenta 52. panta 2. punkts

Pašiniciatīvas atzinums

Atbildīgā specializētā nodaļa

Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

23.11.2022.

Pieņemts plenārsesijā

14.12.2022.

Plenārsesija Nr.

574

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

199/3/4

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Kā noteikts LES 2. pantā, Eiropas Savienības pamatā ir kopīgas vērtības: cilvēka cieņa, brīvība, demokrātija, vienlīdzība, tiesiskums, cilvēktiesības, plurālisms, nediskriminācija, iecietība, taisnīgums, solidaritāte un vīriešu un sieviešu līdztiesība. Tiesiskums un cilvēktiesības ir Eiropas identitātes daļa. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Turklāt Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, kas ir juridiski saistošs pamatdokuments, noteikts, ka “Savienība balstās uz nedalāmām, universālām vērtībām – cilvēka cieņu, brīvību, vienlīdzību un solidaritāti un ka tās pamatā ir demokrātijas un tiesiskuma principi” (1). Stingrāka Hartas piemērošana ir gan pienākums, gan lietderīgs veids, kā aizsargāt cilvēkus un likt viņiem apzināties tiesiskuma un pamattiesību aizsardzības nozīmi. Lai gan Komiteja atbalsta visus centienus šajās jomās, tā uzsver, ka visām ES iestādēm sabiedrība ir jāinformē aktīvi un tieši. Tiesiskumam un pamattiesībām ir ārkārtīgi svarīga nozīme, un tiem jākļūst par kontinenta kopīgās pilsoniskās un demokrātiskās kultūras daļu. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Eiropas Padomes Venēcijas komisija skaidri apraksta galvenos principus, uz kuriem attiecas tiesiskums: likumība, juridiskā noteiktība, pilnvaru ļaunprātīgas izmantošanas novēršana, vienlīdzība likuma priekšā un nediskriminācija, kā arī tiesu iestāžu pieejamība (2). Šie ir skaidri kritēriji, pēc kuriem var novērtēt jebkuras valsts rīcības atbilstību tiesiskuma principiem, un tos ir apstiprinājusi Tiesa (3). |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESK aicina visas ES iestādes izrādīt absolūtu neiecietību pret tiesiskuma pārkāpumiem dalībvalstīs. Eiropas Savienībai ir juridisks pienākums atbalstīt tiesiskumu un pamattiesību aizsardzību neatkarīgi no dažādu politisko dalībnieku nodomiem, kas var būt pretrunā šim mērķim. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESK norāda uz Tiesas nolēmumu, saskaņā ar kuru budžets ir viens no instrumentiem, kas ļauj faktiski īstenot visu dalībvalstu pienākumu ievērot ES pamatvērtības, tostarp tiesiskumu un cilvēktiesību ievērošanu (4). |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Eiropas Komisijas gada ziņojums par tiesiskumu ir vērtīgs instruments, kas var novērst demokrātijas, tiesiskuma un pamattiesību aizsardzības lejupslīdi. Tomēr, lai sasniegtu izvirzītos mērķus, tas ir jāreformē. Tas būtu jāpielāgo tā, lai iekļautu visas LES 2. pantā noteiktās vērtības, juridiskas un/vai finansiālas darbības, ja konkrētām valstīm adresētie ieteikumi nav pilnībā ņemti vērā, un piekto pīlāru, kas paredzēts, lai uzraudzītu valstu norises saistībā ar pilsonisko telpu (5). |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESK jau ir uzsvērusi, ka pilsoniskajai sabiedrībai ir ļoti svarīga nozīme demokrātijas saglabāšanā Eiropā un ka tikai spēcīga un daudzveidīga pilsoniskā sabiedrība var aizstāvēt demokrātiju un brīvību un aizsargāt Eiropu pret autoritārismu (6). Turklāt bez demokrātijas un pamattiesībām nav tiesiskuma, un otrādi; šie trīs jēdzieni ir savstarpēji cieši saistīti (7). Tādēļ EESK aicina visas iesaistītās puses izbeigt diskusijas par tā dēvēto neliberālo demokrātiju, pat ja mērķis ir kritizēt šo jēdzienu. Bez liberāliem principiem nav demokrātijas. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Cenšoties panākt, lai tiesiskums patiešām kļūtu reāls, būtu jāiesaista vairāk ieinteresēto personu: sociālie partneri, profesionālās organizācijas, piemēram, advokātu un juristu apvienības, un iedzīvotāju organizācijas, kas strādā ar neaizsargātām personām un kopienām, kurām ir lielāks kaitējuma, nelabvēlīgu apstākļu un diskriminācijas risks. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Tiesiskumu un cilvēktiesības daži var uztvert kā pārmērīgi abstraktus, tālus, tukšvārdīgus un juridiskus jēdzienus. Lai efektīvi informētu par tiesiskumu, galvenā uzmanība jāpievērš kopējām vērtībām un savstarpēji saistītiem godīguma un taisnīguma jēdzieniem. Palīdzēt var arī, izstāstot cilvēka stāstu un parādot cilvēka seju un personu, kas sniedz pierādījumus, kā arī izmantojot statistiku. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESK aicina dalībvalstis tiesiskumu un pamattiesības iekļaut skolu un augstākās izglītības mācību programmās. Pilsoniskajai izglītībai jābūt obligātai, tā jāsāk pēc iespējas agrāk un jāmāca daudzus gadus. Turklāt pilsoniskās izglītības skolotāju pienācīgai apmācībai jānodrošina ES un valstu resursi. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Cilvēktiesību sistēmas pamatā ir pārskatatbildības princips, tāpēc ir jāveic pasākumi, lai noteiktu, kurš atbild par kuru rezultātu un kādas politikas izmaiņas ir vēlamas. Ir svarīgi arī apzināt jautājumus, kas interesē plašu sabiedrību, piemēram, piekļuve enerģijai, transportam, reģionālajai līdztiesībai, darbam, mājokļiem, veselības aprūpei un dažādiem citiem sabiedriskajiem pakalpojumiem vietējā, reģionālā un valsts līmenī. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Spēcīga labklājības valsts – neatkarīgi no tās dažādajiem Eiropā iespējamajiem veidiem – stiprina cilvēktiesību aizsardzību un tiesiskumu. Šī savstarpējā saistība ir atzīta Eiropas sociālo tiesību pīlārā, kas ir svarīgs politikas instruments iekļaujošākas Savienības izveidei. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Demokrātiskas cilvēktiesību aizstāvības centrā jābūt tautas kustībām un cilvēkiem, kuri saskārušies ar nabadzību. Nav labāka veida, kā aizstāvēt cilvēktiesības, it īpaši sociālās tiesības, kā panākt, ka publiskajā telpā un politikas debatēs tiek uzklausīts to cilvēku viedoklis, kurus nevienlīdzība, nabadzība un sociālā atstumtība skar visvairāk. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Vispārīgas piezīmes

| 2.1. | EESK atgādina savu nostāju, kas pausta atzinumā SOC/598 (2018): “Tiesiskuma ievērošana ir savstarpēji un nesaraujami saistīta ar plurālistiskas demokrātijas aizsardzības un pamattiesību ievērošanas garantijām. Tiesiskums nodrošina, ka valdības ievēro pamattiesību standartus, un plurālistiska demokrātija nodrošina to, ka valstu valdības īsteno politiku, kas sekmē visu valsts iedzīvotāju labklājību. Tiesiskuma ievērošana pati par sevi negarantē, ka likumā tiek ievērotas pamattiesības un ka tiesību akti ir izstrādāti saskaņā ar iekļaujošu un leģitīmu procesu, kura pamatā ir pārdomātas, plurālistiskas un līdzsvarotas publiskās debates un sabiedrības līdzdalība. Lai izvairītos no tā, ka likums ir tikai tukša čaula, līdztekus tiesiskumam ir jānodrošina pamattiesību un plurālistiskas demokrātijas standartu ievērošana.” (8) |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Kā norādīts Komisijas 2021. un 2022. gada ziņojumos par tiesiskumu, lai saglabātu pilsoņu uzticību valsts iestādēm un tiesiskumam, cita starpā ir vajadzīga neatkarīga tiesu sistēma un rezultatīva izskatīšana tiesā, lai nodrošinātu atbilstību ES tiesību aktiem; stingra sabiedrības apņemšanās apkarot korupciju un nodrošināt demokrātisku pārskatatbildību; mediju plurālisms un mediju brīvība, tostarp mediju īpašumtiesību pārredzamība; pārredzami konstitucionāli un institucionāli mehānismi, lai nodrošinātu pārbaudes un līdzsvaru, aktīvi piedaloties pilsoniskajai sabiedrībai; un starptautiskās sadarbības stiprināšana ilgtspējīgas attīstības, cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma jomā (9). Komisija 2022. gada ziņojumā arī uzsver ievērojamos draudus ES vērtībām un uz noteikumiem balstītai kārtībai, ko rada Krievijas agresija pret Ukrainu, agresija, kas rupji pārkāpj starptautiskās tiesības un ANO Hartas principus un apdraud demokrātiju, kā arī līdztekus Eiropas un pasaules drošībai un stabilitātei apdraud tiesiskumu (10). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Nevienu demokrātisku un reprezentatīvu normu nevar izmantot, lai leģitimētu tiesiskuma un pamattiesību pārkāpumus. ES iestādēm un jo īpaši Eiropas Komisijai ir jāizmanto visi instrumenti, kuri ir to rīcībā, lai atjaunotu ES principu integritāti. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Uzraugot situāciju uz vietas, ārkārtīgi svarīga nozīme ir pilsoniskās sabiedrības organizācijām un cilvēktiesību aizstāvjiem, īpaši tad, ja pasliktinās tiesiskums un notiek uzbrukumi cilvēktiesībām (11). Autoritārās valdības rada draudus pilsoniskās sabiedrības organizācijām, ne tikai samazinot un pārvietojot to darbībai pieejamās telpas, bet arī ar personiskiem draudiem un vajāšanu, finanšu ierobežojumiem vai nepietiekamu aizsardzību pret fiziskiem vai verbāliem uzbrukumiem (12). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Kā iepriekš minēts, pilsoniskās sabiedrības organizāciju un cilvēktiesību aizstāvju kopējā spēja strādāt Pamattiesību hartas satvarā būtu ievērojami jāstiprina, izmantojot pasākumu kopumu, kas ietver apmācības un zināšanu nodošanu, organizatorisku un finansiālu atbalstu un aizsardzību pret uzbrukumiem un nelabvēlīgām kampaņām (13). Tādēļ EESK mudina Komisiju ierosināt visaptverošu Eiropas pilsoniskās sabiedrības stratēģiju, lai virzītu sadarbību, spēju veidošanas centienus un efektīvu informēšanu par tiesiskumu un pamattiesībām. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | EESK uzskata, ka pilsoniskās sabiedrības organizāciju un cilvēktiesību aizstāvju darbs būtiski palīdz neaizsargātām grupām risināt nopietnas problēmas, kas saistītas ar viņu drošību, labklājību un cieņu. Jebkurš kādu dienu var nonākt neaizsargātības situācijā. Daudzos gadījumos neaizsargātības cēloņi vienlaikus ir vairāki, un tas izraisa strukturālu marginalizāciju un diskrimināciju. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Tiesiskums un pamattiesību aizsardzība būtu jānodrošina attiecībā uz demokrātiju, it īpaši veicinot brīvas un godīgas vēlēšanas un spēcīgu demokrātisku līdzdalību (14). Tie, kas spēj pārkāpt tiesiskuma principus, darbojas arī pret politisko opozīciju un neatkarīgiem medijiem. ES Demokrātijas rīcības plāns (EDAP) ir svarīgs solis šajā virzienā. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Komunikācijā par tiesiskumu un pamattiesībām nozīmīga loma ir sociālajiem partneriem. Politiskā un tiesiskā klimata pasliktināšanās valstī ietekmē visas darbvietas. Uzņēmumi, MVU un sociālie uzņēmumi nevar efektīvi darboties, ja nav tiesiskuma un pamattiesību aizsardzības sistēmu. Sociālajiem partneriem būtu jāapņemas rīkoties, lai uzlabotu to integritāti un efektivitāti. Darba ņēmējiem ir jābūt iespējai brīvi veidot arodbiedrību pēc savas izvēles un tai pievienoties, un arodbiedrībām ir jābūt iespējai brīvi darboties (15). Darba ņēmējiem un darba devējiem ir tiesības iesaistīties sarunās un slēgt koplīgumus, kā arī interešu konflikta gadījumā kolektīvi rīkoties, tostarp streikot, lai aizstāvētu savas intereses (16). |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Pamattiesību aģentūrai ir plašas iespējas iegūt attiecīgu informāciju. Tā jau ir izveidojusi plašu zināšanu bāzi, ko var lietot visas ieinteresētās personas. Tai ir solīda pieredze, ko tā var izmantot, lai uzlabotu komunikācijas dimensiju. Lai Aģentūra varētu iesaistītos publiskajā komunikācijā visās ES dalībvalstīs, tai jāpiešķir vairāk līdzekļu. Ciešāk ir jāsadarbojas ar specializētām iestādēm, piemēram, Eiropas Padomi un EDSO Demokrātisko iestāžu un cilvēktiesību biroju (ODHIR). |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | ES ir arī globāla dalībniece, kuras pienākums ievērot tiesiskumu un pamattiesības ir tās starptautiskās identitātes un lomas pamats. Visām ārpolitikas jomām, programmām, instrumentiem un darbībām būtu jāatspoguļo to centrālā loma Eiropas Savienībā un to nozīme demokrātiskā un mierīgā pasaulē. |
| --- | --- |

2.10.

3.   Īpašas piezīmes

3.1.   Pozitīvs vēstījums un strukturēšana

| 3.1.1. | Visos līmeņos būtu jāstiprina pilsoniskā izglītošana par demokrātijas principiem, pamattiesībām un tiesiskumu. Komisijai būtu arī jāturpina veicināt sabiedrības informētību ar vērienīgu komunikācijas programmu (17). |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Ar ES dibināšanas mītu vien vairs nepietiek, lai uzrunātu Eiropas iedzīvotājus. Eiropas Savienībai ir jāpiedāvā naratīvs par vēlamo nākotni un jāatjauno galvenie principi, kam ir bijusi liela nozīme Eiropas projektā (18), tostarp tiesiskums un cilvēktiesības. Tas ir jo īpaši svarīgi saistībā ar Krievijas militāro agresiju pret Ukrainu. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Cilvēktiesību sistēmas pamatā ir pārskatatbildības princips, tāpēc ir jāveic pasākumi, lai noteiktu, kurš atbild par kuru rezultātu un kurām vēlamajām politikas pārmaiņām. Ir svarīgi arī apzināt jautājumus, kas interesē plašu sabiedrību, piemēram, piekļuve transportam, enerģijai, darbam, mājokļiem, veselības aprūpei un dažādiem citiem sabiedriskajiem pakalpojumiem vietējā, reģionālā un valsts līmenī. Cilvēktiesību standartiem neatbilstīgu situāciju kritika nav pietiekama, ir jādara vairāk – jāapraksta, kādu nākotni var palīdzēt izveidot tiesiskums un cilvēktiesības, tādējādi radot cilvēku prātos pozitīvu priekšstatu (19). |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | Bez demokrātijas un pamattiesībām nav tiesiskuma, un otrādi; šie trīs jēdzieni ir savstarpēji cieši saistīti (20). Tādēļ EESK aicina visas ieinteresētās puses izbeigt runas par tā dēvēto neliberālo demokrātiju, pat ja tās to dara, lai kritizētu šo jēdzienu. Bez liberāliem principiem nav demokrātijas. Neliberāla demokrātija nav ne alternatīva, ne arī vājināta demokrātijas forma. Neliberāla demokrātija nav demokrātija. |
| --- | --- |

3.1.4.

3.2.   Nepieciešamā politika un attiecīgās politikas jomas

| 3.2.1. | Kā EESK norādījusi iepriekš, pastāv cieša saikne starp iedzīvotāju iedomāto vai faktisko ekonomikas labklājības radīto priekšrocību trūkumu, no vienas puses, un negatīvo attieksmi pret valsts iestādēm un pamatprincipiem, no otras puses (21). |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Lai cilvēktiesībām un tiesiskumam nodrošinātu stingru pamatu, ir jāapzina tie politikas pasākumi, kas var uzlabot cilvēku ikdienas dzīvi. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Spēcīga labklājības valsts – neatkarīgi no tās dažādajiem Eiropā iespējamajiem veidiem – stiprina cilvēktiesību aizsardzību un tiesiskumu. Šī savstarpējā saistība ir atzīta Eiropas sociālo tiesību pīlārā, kas ir svarīgs politikas instruments iekļaujošākas Savienības izveidei (22). Darba ņēmējiem jābūt tiesībām uz taisnīgu atalgojumu, kas nodrošina pienācīgu dzīves līmeni (pīlāra 6. princips), un visiem, kam nav pietiekamu resursu, jābūt tiesībām uz pienācīgu minimālo ienākumu, lai viņi varētu dzīvot ar cieņu visos dzīves posmos, kā arī faktiskai piekļuvei precēm un pakalpojumiem (14. princips) (23). |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | Covid-19 pandēmija ir atgādinājums par to, kāda nozīme ir universālai, pieejamai un taisnīgai valsts veselības aprūpes sistēmai. EESK atkārtoti uzsver nostāju, kas pausta atzinumā SOC/691 (2022): “ES un tās dalībvalstīm būtu jāpievēršas padziļinātām sabiedriskām pārdomām par krīzes pirmsākumiem un iemesliem, kuru dēļ pandēmijas rezultātā lielākā daļa Eiropas veselības sistēmu nonāca uz sabrukuma sliekšņa. Gadiem ilgās taupības politikas rezultātā ir izveidojusies vispārēja tendence neveikt ieguldījumus veselības nozarē un citos svarīgos sociālajos pakalpojumos (palīdzība apgādājamām un neaizsargātām personām, aprūpes iestādes utt.), radot bumbu ar laika degli, kura uzsprāga, saskaroties ar nopietnām problēmām veselības jomā.” (24) |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.5. | Pandēmija nav vienīgā krīze, kas ietekmē pamattiesības. Karš Ukrainā apdraud miljoniem cilvēku Ukrainā un visā pasaulē. Klimata pārmaiņas un ar tām saistītās problēmas un katastrofas, piemēram, mežu ugunsgrēki, tieši ietekmē cilvēkus visā kontinentā. Daudziem eiropiešiem grūtības sagādā enerģijas cenu pieaugums. Attiecīgi būtu jāatjaunina un jāpielāgo Eiropas rīcības instrumenti. |
| --- | --- |

3.2.5.

| 3.2.6. | Politika, it īpaši ekonomisko reformu politika, būtu jāveido, izmantojot sistemātiskus ex ante un ex post novērtējumus par ietekmi uz cilvēktiesībām (25), lai veicinātu informētas un iekļaujošas Eiropas un valstu debates par politisko izvēļu arbitrāžu un pielāgošanu (26). |
| --- | --- |

3.2.6.

| 3.2.7. | Vairāk būtu jākoncentrējas uz Pamattiesību hartas III nodaļu (Līdztiesība) un IV nodaļu (Solidaritāte), kas ir ES demokrātisko un uz vērtībām balstīto pilnvaru pamatelementi (27). Visas Hartā atzītās cilvēktiesības ir nedalāmas, savstarpēji cieši saistītas un vienlīdz svarīgas. Kā Eiropas Cilvēktiesību tiesa norādījusi kādā vēsturiskā spriedumā, sociāli ekonomiskās tiesības un pilsoniskās un politiskās tiesības nav stingri nošķiramas (28). |
| --- | --- |

3.2.7.

| 3.2.8. | ES iestādēm un dalībvalstīm būtu jāturpina sadarbība, lai nodrošinātu, ka visi pilsoņi un iedzīvotāji izmanto visas tiesības, kas atzītas Eiropas Cilvēktiesību konvencijā, Eiropas Sociālajā hartā (tās dažādajos veidos) un attiecīgajās ANO cilvēktiesību konvencijās. EESK aicina Komisiju un dalībvalstis, izstrādājot, interpretējot un īstenojot ES tiesību aktus, pienācīgi ņemt vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru un Eiropas Sociālo hartu. |
| --- | --- |

3.2.8.

| 3.2.9. | EESK aicina visas dalībvalstis parakstīt un ratificēt [pārskatīto] 1996. gada Eiropas Sociālo hartu un pieņemt Eiropas Sociālo tiesību komitejas kolektīvo sūdzību mehānismu. |
| --- | --- |

3.2.9.

| 3.2.10. | EESK atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu atļaut piemērot ekonomiskus korektīvus pasākumus dalībvalstīm, kuras nopietni un pastāvīgi pārkāpj LES 2. pantā uzskaitītās vērtības (29). “Komisijai ir jāpiešķir atbilstoši cilvēkresursi un finanšu resursi un konsekventi jānovēro iespējamie pārkāpumi. Šajā darbā Komisijai ir jāpiemēro stingri objektīvi kritēriji un vienādā veidā jāpārbauda pārkāpumi visās dalībvalstīs (30)”. |
| --- | --- |

3.2.10.

3.3.   Demokrātisks cilvēktiesību pamatojums un gūtās pieredzes nozīme

| 3.3.1. | Plašā aptaujā, ko veica Pamattiesību aģentūra, gandrīz deviņi no desmit ES iedzīvotājiem atbildēja, ka cilvēktiesībām ir liela nozīme taisnīgākas sabiedrības veidošanā (31). Eiropieši uzskata, ka cilvēktiesībām var būt nozīmīga loma viņu dzīvē. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Lai visā Eiropā faktiski īstenotu cilvēktiesības, ir vajadzīga tāda rīcība, kas demonstrētu, kā cilvēktiesības – piemēram, tādas sociālās tiesības kā darba tiesības, sociālais nodrošinājums, mājokļi, izglītība un veselības aprūpe – var radīt pārmaiņas ikviena cilvēka ikdienas dzīvē, vietā, kas viņam ir vissvarīgākā, un viņa vietējā kopienā (32). |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Demokrātiskas cilvēktiesību aizstāvības centrā jābūt tautas kustībām un cilvēkiem, kuri saskārušies ar nabadzību. Nav labāka veida, kā aizstāvēt cilvēktiesības, it īpaši sociālās tiesības, kā panākt, ka publiskajā telpā un politikas debatēs tiek uzklausīts to cilvēku viedoklis, kurus nevienlīdzība, nabadzība un sociālā atstumtība skar visvairāk. Palīdzēt var arī, izstāstot cilvēka stāstu un parādot cilvēka seju un personu, kas sniedz pierādījumus, kā arī izmantojot statistiku. Lai sociālās tiesības tiktu uztvertas nopietni, ir vajadzīga ne tikai atšķirīga politika, bet arī iekļaujošāki procesi (33). |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Eiropas sabiedrība nevar atļauties krāpniecisku bināru izvēli – “tiesības vai demokrātija”. Lai cilvēktiesības tiktu ievērotas, tās ir jāpopularizē, veidojot un saglabājot virzienu uz tiesību nostiprināšanu vietējā, valsts un pasaules līmenī. |
| --- | --- |

3.3.4.

| 3.3.5. | Šis process ir jāvada pilsoniskās sabiedrības grupām, un publiskā sektora struktūrām gan Eiropas Savienības, gan dalībvalstu līmenī ir jāatvieglo demokrātijas ieviešana cilvēktiesību jomā, rīkojoties pārredzami un ņemot vērā atbildību pret pilsonisko sabiedrību. Būtu jāstiprina valstu cilvēktiesību iestādes, kurām savukārt būtu jāinformē iedzīvotāji par viņiem pieejamajiem tiesiskās aizsardzības līdzekļiem. |
| --- | --- |

3.3.5.

Briselē, 2022. gada 14. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja

Christa SCHWENG

---

(1)  Eiropas Savienības Pamattiesību harta (OV C 326, 26.10.2012., 391. lpp.), preambula

1

(2)  Eiropas Padomes Venēcijas komisija, Tiesiskuma kontrolsaraksts, pieņemts tās 106. plenārsesijā 2016. gadā.

2

(3)  2022. gada 16. februāra spriedums lietā C-157/21 Polija/Parlaments un Padome, EU:C:2022:98, EST nolēmums, 325. punkts.

3

(4)  2022. gada 16. februāra spriedums lietā C-157/21 Polija/Parlaments un Padome, 130.–131. punkts; spriedums lietā C-156/21 Ungārija/Parlaments un Padome, EU:C:2022:97, EST nolēmums, 116.–117. punkts.

4

(5)  Pech, Laurent and Bard, Petra, Rule of Law Report and the EU Monitoring and Enforcement of Article 2 TEU Values, Eiropas Parlamenta Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas un Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojums Eiropas Parlamentam, 2022. gada februāris, 12.–13. lpp.

5

Pech, Laurent and Bard, Petra, Rule of Law Report and the EU Monitoring and Enforcement of Article 2 TEU Values,

(6)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Spēcīga un daudzveidīga pilsoniskā sabiedrība – noturīgas demokrātijas veidotāja” (pašiniciatīvas atzinums) (OV C 228, 5.7.2019., 24. lpp.).

6

(7)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums “Eiropas kontroles mehānisms tiesiskuma un pamattiesību jomā” (pašiniciatīvas atzinums) (OV C 34, 2.2.2017., 8. lpp.).

7

(8)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Savienības budžeta aizsardzību vispārēju trūkumu gadījumā saistībā ar tiesiskumu dalībvalstīs” (COM(2018) 324 final – 2018/0136 (COD)) (OV C 62, 15.2.2019., 173. lpp.).

8

(9)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “2021. gada ziņojums par tiesiskumu Tiesiskuma situācija Eiropas Savienībā”, COM(2021) 700 final.

9

(10)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “2022. gada ziņojums par tiesiskumu Tiesiskuma situācija Eiropas Savienībā”, COM(2022) 500 final.

10

(11)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Eiropas Padomei un Padomei “Tiesiskuma turpmāka stiprināšana Savienībā. Pašreizējā situācija un iespējamie turpmākie pasākumi”” (COM(2019) 163 final) (OV C 282, 20.8.2019., 39. lpp.).

11

(12)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Populisms un pamattiesības – piepilsētas un lauku apvidi” (pašiniciatīvas atzinums) (OV C 97, 24.3.2020., 53. lpp.), 1.6. punkts.

12

(13)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Stratēģija, lai stiprinātu Pamattiesību hartas piemērošanu ES”” (COM(2020) 711 final) (OV C 341, 24.8.2021., 50. lpp.).

13

(14)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropas Demokrātijas rīcības plāns”” (COM(2020) 790 final) (OV C 341, 24.8.2021., 56. lpp.).

14

(15)  Starptautiskais pakts par ekonomiskajām, sociālām un kultūras tiesībām, 8. panta 1. punkts.

15

(16)  ES Pamattiesību hartas 28. pants.

16

(17)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropas Demokrātijas rīcības plāns”” (COM(2020) 790 final) (OV C 341, 24.8.2021., 56. lpp.).

17

(18)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Populisms un pamattiesības – piepilsētas un lauku apvidi” (pašiniciatīvas atzinums) (OV C 97, 24.3.2020., 53. lpp.).

18

(19)  FRA, 10 keys to effectively communicating human rights, 2018; Eiropas valstu cilvēktiesību iestāžu tīkls, Tips for Effective Messaging about Economic & Social Rights, 2019.

19

FRA

10 keys to effectively communicating human rights

Tips for Effective Messaging about Economic & Social Rights

(20)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums “Eiropas kontroles mehānisms tiesiskuma un pamattiesību jomā” (pašiniciatīvas atzinums) (OV C 34, 2.2.2017., 8. lpp.).

20

(21)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Populisms un pamattiesības – piepilsētas un lauku apvidi” (pašiniciatīvas atzinums) (OV C 97, 24.3.2020., 53. lpp.).

21

(22)  Eiropas Komisija, Eiropas sociālo tiesību pīlāra 20 principi.

22

(23)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Eiropas pamatdirektīva par ienākumu minimumu” (pašiniciatīvas atzinums) (OV C 190, 5.6.2019., 1. lpp.).

23

(24)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Covid-19 ietekme uz pamattiesībām un tiesiskumu Eiropas Savienībā un demokrātijas nākotne” (pašiniciatīvas atzinums) (OV C 275, 18.7.2022., 11. lpp.).

24

(25)  ANO neatkarīgais eksperts par valstu ārējā parāda un citu attiecīgu starptautisku finanšu saistību ietekmi uz visu cilvēktiesību, īpaši ekonomisko, sociālo un kultūras tiesību, pilnīgu izmantošanu, Guiding Principles for human rights impact assessments for economic reform policies, ANO dok. A/HRC/40/57, 2018. gada 19. decembris.

25

Guiding Principles for human rights impact assessments for economic reform policies

(26)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Populisms un pamattiesības – piepilsētas un lauku apvidi” (pašiniciatīvas atzinums) (OV C 97, 24.3.2020., 53. lpp.).

26

(27)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Stratēģija, lai stiprinātu Pamattiesību hartas piemērošanu ES”” (COM(2020) 711 final) (OV C 341, 24.8.2021., 50. lpp.).

27

(28)  Airey/Īrija, spriedums pēc būtības, papild. Nr. 6289/73 (1979), ECT 1979. gada 9. oktobra spriedums, 26. punkts.

28

Airey

(29)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Covid-19 ietekme uz pamattiesībām un tiesiskumu Eiropas Savienībā un demokrātijas nākotne” (pašiniciatīvas atzinums) (OV C 275, 18.7.2022., 11. lpp.).

29

(30)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Tiesiskums un Atveseļošanas fonds” (pašiniciatīvas atzinums) (OV C 194, 12.5.2022., 27. lpp.).

30

(31)  FRA, Many Europeans believe human rights can build a fairer society but challenges remain, paziņojums presei, 2020. gada 24. jūnijs.

31

FRA

Many Europeans believe human rights can build a fairer society but challenges remain

(32)  Casla, Koldo and Barker, Lyle,
  Human Rights Local, Human Rights Centre blog – University of Essex, 2022. gada 17. janvāris.

32

Casla, Koldo and Barker, Lyle,

Human Rights Local

Human Rights Centre blog – University of Essex

(33)  Casla, Koldo,“Nothing about us without us, is really for us”, Global Policy, 2019. gada 14. oktobris.

33

Casla, Koldo,

Nothing about us without us, is really for us

Global Policy

---

| 16.3.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 100/31 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 100/31

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Rūpnieciskā stratēģija jūrniecības tehnoloģiju nozarei”

(pašiniciatīvas atzinums)

(2023/C 100/05)

| Ziņotājs: | Anastasis YIAPANIS |
| --- | --- |
| Līdzziņotājs: | Christophe TYTGAT |

Ziņotājs:

Anastasis YIAPANIS

Līdzziņotājs:

Christophe TYTGAT

| Pilnsapulces lēmums | 20.1.2022. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Reglamenta 52. panta 2. punkts |
| | Pašiniciatīvas atzinums |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Rūpniecības pārmaiņu konsultatīvā komisija |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 11.11.2022. |
| Pieņemts plenārsesijā | 14.12.2022. |
| Plenārsesija Nr. | 574 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 207/2/4 |

Pilnsapulces lēmums

20.1.2022.

Juridiskais pamats

Reglamenta 52. panta 2. punkts

Pašiniciatīvas atzinums

Atbildīgā specializētā nodaļa

Rūpniecības pārmaiņu konsultatīvā komisija

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

11.11.2022.

Pieņemts plenārsesijā

14.12.2022.

Plenārsesija Nr.

574

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

207/2/4

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | EESK izstrādā šo pašiniciatīvas atzinumu ar mērķi atzīt, ka trūkst tādu nozaru politikas pasākumu, kas ir orientēti uz jūrniecības tehnoloģiju nozares problēmām un vajadzībām, un izvirza konkrētus priekšlikumus tūlītējai rīcībai, ar ko stiprināt Eiropas jūrniecības noturību un atgūt globālo konkurētspēju. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komiteja pauž bažas par jūrniecības tehnoloģiju nozares nākotni Eiropā, kas saskaras ar negodīgu konkurenci, it īpaši no Āzijas puses. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESK pieprasa, lai jūrniecības tehnoloģijas pēc iespējas drīzāk tiktu atzītas par stratēģiski svarīgu ES nozari un tās darbība – par “kritisko infrastruktūru”, un aicina izstrādāt jūras rūpniecības stratēģiju un piešķirt EK dienestos pietiekamus resursus. Ilgtspējīgā Eiropas jūrniecības stratēģijā ir jāņem vērā un no jauna jāizvērtē Eiropas ostu un citas attiecīgās kritiskās infrastruktūras īpašumtiesības. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komiteja aicina veikt gan steidzamus pasākumus, kas stimulētu iekšzemes pieprasījumu pēc zaļiem un augsto tehnoloģiju kuģiem, tostarp izstrādāt ES programmu flotu atjaunošanai un pašreizējo kuģu modernizācijai saskaņā ar Eiropas zaļā kursa mērķiem, gan tūlītējus ieguldījumus infrastruktūrā un alternatīvajās degvielās. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESK aicina divpusējos un brīvās tirdzniecības nolīgumos iekļaut īpašas klauzulas, kas ES jūrniecības uzņēmumiem pavērtu brīvu piekļuvi tirgum, aizliegtu tirdzniecības šķēršļus, pieprasītu savstarpīgumu un nodrošinātu pienācīgu rūpību. Ja starptautiskās sarunas ir nesekmīgas, Eiropas Savienībai jāapsver vienpusējas darbības, kas radītu sviras ietekmi uz tās starptautiskajiem konkurentiem. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Lai nodrošinātu ilgtspējīgu ekonomisko un sociālo attīstību, saglabātu ES aizsardzību un stratēģisko jūrniecības autonomiju, kā arī nodrošinātu darbvietas un kritiskās spējas, Komiteja uzskata, ka būtu jāievieš stimuli gan ražošanas iekārtu pārvietošanai uz Eiropas Savienību un Eiropas Savienībā ražotu tehnoloģiju izmantošanai tajās, gan piegādes ķēžu un apakškomponentu ražošanas noturēšanai Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESK mudina Eiropas Komisiju un dalībvalstis, visaptveroši iesaistot sociālos partnerus un akadēmiskās aprindas un izvērtējot programmas un sertificējot prasmes, īstenot plaša mēroga pārkvalifikācijas, prasmju pilnveides un profesionālās izglītības un apmācības (PIA) programmas un pieprasa piešķirt finansiālu atbalstu ES Prasmju paktam (1) un mērķētām kampaņām, kas būtu paredzētas, lai padarītu nozari pievilcīgu, arī sievietēm un jauniešiem. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESK aicina pielikt lielākas pūles, lai visiem darba ņēmējiem un MVU nodrošinātu taisnīgu pārkārtošanos, izveidotu un konsolidētu Eiropas uzņēmumu padomes un ievērotu augstākos starptautiskos sociālos standartus, pilnībā ievērojot ES tiesību aktus un SDO noteikumus. EESK uzskata, ka šajā jautājumā un jūrniecības tehnoloģiju nozares stiprināšanā būtiska loma ir jāuzņemas Eiropas Kuģubūves nozares sociālā dialoga komitejai (SSDC). |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Jūrniecības tehnoloģiju uzņēmumiem, it īpaši MVU, ir ļoti grūti piekļūt banku aizdevumiem un publiskajam finansējumam. EESK aicina izstrādāt tādus ES taksonomijas noteikumus, ar kuriem tiktu atbalstīti ilgtspējīgi ieguldījumi jūrniecības nozarē, sekmēta tās iekļautība un nodrošināta juridiskā noteiktība attiecībā uz ieguldījumiem tehnoloģijās. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Komiteja prasa, lai visi līdzekļi, kas iekasēti no iniciatīvas FuelEU Maritime (2) pārkāpumiem, un ieņēmumi no ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas (3) tiktu izmantoti arī ūdensceļu transporta nozares (4) un tās piegādes ķēžu finansēšanai. EESK aicina izveidot ES Garantiju fondu, kas atvieglotu piekļuvi finansējumam augsta riska ieguldījumu veikšanai jūrniecībā. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EESK uzskata, ka ES finansēšanas instrumentus un piekļuvi iekšējam tirgum nedrīkstētu ļaut izmantot vai piešķirt tiem ārvalstu uzņēmumiem, kas turpina sociālo dempingu un traucē vienlīdzīgus konkurences apstākļus pasaulē. Šo instrumentu radītā peļņa no kapitāla ieguldījumiem būtu jāgūst Eiropas uzņēmumiem. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Lai panāktu jūrniecības tehnoloģiju nozares pilnīgu dekarbonizāciju, ir pilnībā jāpāriet uz alternatīvām degvielām un tehnoloģijām. EESK atzinīgi vērtē to, ka ir pieņemta kopīgi plānotā partnerība bezemisiju ūdens transporta jomā. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Komiteja uzskata, ka paaugstināt un atgūt jūrniecības tehnoloģiju nozares globālo konkurētspēju varētu palīdzēt jūrniecības ekspertu grupa un “Eiropas jūrniecības tehnoloģiju nozares industriālā alianse”. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Visbeidzot, EESK ir gatava vairāk iesaistīties jūrniecības tehnoloģiju nozares problēmu risināšanā un aicina Eiropas Komisiju un dalībvalstis steidzami īstenot jūras rūpniecības stratēģiju. EESK pauž bažas par to, ka bez mērķtiecīga instrumentu kopuma ES zaudēs savas jūrniecības spējas, zinātību un darbvietas un ka attiecībā uz tās civilajiem un jūras kuģiem un platformām, kā arī jūras un atkrastes aprīkojumu tā kļūs pilnībā atkarīga no Āzijas. Neizstrādājot un ātri neīstenojot īpašu jūras rūpniecības stratēģiju, tiktu pieļauta būtiska politiska kļūda. |
| --- | --- |

1.14.

2.   Ievads

| 2.1. | EESK izstrādā šo pašiniciatīvas atzinumu, turpinot darbu pēc 2018. gadā pieņemtā atzinuma CCMI/152 “Stratēģija LeaderSHIP 2020 kā redzējums jūrniecības tehnoloģiju nozarē” (5). Mērķis ir vairot informētību par nopietnajām problēmām, ar kurām saskaras ES jūrniecības tehnoloģiju (6)
  nozare, un par to, ka ES un valstu publiskās iestādes neveic nozaru politikas pasākumus, ar ko pārvarēt nozares izaicinājumus un apmierināt tās vajadzības. EESK nāk klajā ar konkrētiem priekšlikumiem par pasākumiem, ar kuriem jūrniecības tehnoloģiju nozarē nodrošināt konkurētspēju un radīt izaugsmi un uzņēmējdarbību. Tā mudina ES iestādes, dalībvalstis, sociālos partnerus un citas ieinteresētās personas pēc iespējas ātrāk kopīgi noteikt un veikt politikas pasākumus, lai glābtu un aizsargātu šo stratēģisko nozari nolūkā nodrošināt ES aizsardzību un piekrastes aizsardzību, jūrniecības autonomiju, piekļuvi tirdzniecībai, zilo ekonomiku un vadošo lomu pasaulē jūrniecības jomā. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Atzinumā EESK ir apzināti izmantojusi EK paziņojuma par LeaderSHIP (7) struktūru, lai norādītu uz niecīgo progresu četros ierosinātajos virzienos un celtu trauksmi, ka jūrniecības tehnoloģiju nozarē ir vajadzīga tūlītēja un mērķtiecīga rīcība, it īpaši ņemot vērā pandēmijas ietekmi un karu Ukrainā. |
| --- | --- |

2.2.

3.   Tirgus pieejamības uzlabošana un godīgi tirgus nosacījumi

| 3.1. | Paredzams, ka pieprasījums pēc pārtikas, precēm un enerģijas palielināsies un tā apmierināšanai būs vairāk vajadzīga ūdens (jūras un iekšzemes ūdensceļu) transporta infrastruktūras, spēju, kuģu, tehnoloģiju un loģistikas pārvaldība. Pieaug arī pieprasījums pēc ūdens un piekrastes tūrisma un atpūtas iespējām. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Covid-19 un karš Ukrainā ir parādījuši stratēģisko risku, kas draud Eiropas Savienībai, ja tā būs pārāk atkarīga no ārvalstīm, un vienlaikus izraisījis piegādes ķēžu traucējumus un bloķēšanu, kā arī izejvielu un enerģijas cenu pieaugumu, kas rada papildu spiedienu uz jūrniecības tehnoloģiju uzņēmumiem. Karš Ukrainā ir arī atgādinājis Eiropas Savienībai, cik svarīgas ir jūrniecības kritiskās militārās spējas, tostarp komerciālie un jūras kuģi, kā arī aizsardzības, drošības un robežu un piekrastes aizsardzības tehnoloģijas. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Globālā konkurence, ar ko saskaras ES ražotāji, ir sīva, jo Āzijas, it īpaši Ķīnas un Dienvidkorejas uzņēmumi, iegūst arvien lielāku tirgus daļu, pateicoties spēcīgam valdības atbalstam, tostarp izmantojot sarežģītas valsts atbalsta shēmas un vienlaikus piemērojot zemākus sociālos un vides standartus. Tas ir ļāvis minētajiem uzņēmumiem apgūt tradicionālos ES tirgus un piesaistīt Eiropas uzņēmumu pasūtījumus par zaudējumus radošām cenām. Pašreizējais inflācijas pieaugums un augstās enerģijas cenas rada papildu spiedienu uz Eiropas ražotājiem. EESK pauž bažas par jūrniecības tehnoloģiju nozares nākotni un uzskata, ka ir vajadzīga tūlītēja rīcība, lai stiprinātu Eiropas jūrniecības noturību, atgūtu globālo konkurētspēju, aizsargātu Eiropas spēcīgo pozīciju sarežģītas kuģubūves un izklaides laivošanas jomā un saglabātu Eiropas jūrniecības stratēģisko autonomiju. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Ilgtspējīgā Eiropas jūrniecības stratēģijā ir jāņem vērā arī īpašumtiesības Eiropas ostās un attiecībā uz citu saistīto kritisko infrastruktūru, kuru lielā mērā ir pilnībā vai daļēji iegādājušies Ķīnas uzņēmumi, ko pilnībā vai daļēji kontrolē Ķīnas valsts. Lai nodrošinātu Eiropas stratēģisko autonomiju, ir ļoti svarīgi no jauna izvērtēt īpašumtiesību struktūras un, kad vien iespējams, atjaunot Eiropas īpašumtiesības. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EESK aicina izstrādāt nozares stratēģiju jūrniecības tehnoloģiju nozarei, lai paaugstinātu tās globālo konkurētspēju un ļautu tai izmantot uzņēmējdarbības iespējas, ko paver divējādā – zaļā un digitālā – pārkārtošanās. Ja ES vēlas arī turpmāk konkurēt šajā ļoti subsidētajā un nelīdzsvarotajā pasaules tirgū, kurā tās galvenie konkurenti neievēro PTO noteikumus, nekavējoties ir jāizstrādā īpaši ES tirdzniecības mehānismi, jānodrošina piekļuve finansējumam, jāievieš darbaspēka apmācības shēmas un pētniecības un izstrādes programmas. Turklāt EESK prasa, lai jūrniecības tehnoloģijas tiktu atzītas par ES stratēģisku nozari, kā tas ir ASV, Ķīnā, Japānā un Dienvidkorejā, un lai šai nozarei EK dienestos tiktu atvēlēti pietiekami cilvēkresursi un finanšu resursi. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Eiropas jūrniecības tehnoloģiju nozare ir viens no stūrakmeņiem ES aizsardzībai un novērošanai, preču, enerģijas un pasažieru transportam un ES politisko mērķu sasniegšanai Eiropas zaļā kursa un zilās ekonomikas jomā. EESK aicina veikt steidzamus pasākumus, kas stimulētu iekšzemes pieprasījumu pēc zaļiem un augsto tehnoloģiju kuģiem, tostarp pieņemt ES programmu flotu atjaunošanai (piemēram, valstu zvejas flotes, tuvsatiksmes un kabotāžas flotes un atpūtas peldlīdzekļi) un pašreizējo kuģu modernizācijai atbilstīgi Eiropas zaļā kursa mērķiem. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EESK norāda, ka Eiropas zaļais kurss tieši ietekmē nozares konkurētspēju, jo tas nozīmē paradigmas maiņu visā ūdensceļu transporta nozarē. Tā īstenošanas rezultātā tiks ātrāk ieviestas alternatīvās degvielas un tehnoloģijas. Tomēr EESK norāda, ka ātrāku pāreju kavē ierobežotā infrastruktūra un alternatīvo degvielu pieejamība, un tādēļ aicina šajā jomā veikt tūlītējus ieguldījumus, piemēram, izveidojot īpašu ES jūrlietu fondu. Būtu jāņem vērā katra kuģa tipa īpatnības, paredzot īpašus ceļvežus dzinēju sistēmām, degvielām un bezemisiju tehnoloģijām. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EESK pauž bažas par tirdzniecības šķēršļiem, kas Āzijā pastāv attiecībā uz Eiropas uzņēmumiem, un aicina pašreizējos un nākamos divpusējos un brīvās tirdzniecības nolīgumus un ekonomiskās partnerības atjaunināt ar klauzulām, kas ES jūrniecības uzņēmumiem nodrošinātu brīvu piekļuvi tirgum, aizliegtu tirdzniecības šķēršļus, pieprasītu savstarpīgumu un nodrošinātu pienācīgu rūpību. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EESK uzskata, ka labākais veids, kā cīnīties pret tirdzniecības protekcionismu, ir starptautiskās diskusijas un nolīgumi, un aicina Eiropas Komisiju pastiprināt starptautiska līmeņa centienus, lai panāktu globālus noteikumus. Kā alternatīvu Eiropas Komisijai ir jāpiemēro vienpusējas darbības – tik ilgi, cik nepieciešams, – lai radītu sviras ietekmi uz starptautiskajiem konkurentiem. EESK uzskata, ka viena no galvenajām prioritātēm ir vērsties pret ārvalstu subsīdiju ietekmi un zaudējumus radošām cenām. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Jūrniecības tehnoloģiju nozare ir viens no Eiropas zilās ekonomikas stūrakmeņiem, jo tā būvē un modernizē kuģus, struktūras un tehnoloģijas, piemēram, lai attīstītu zaļās zvejas floti, atkrastes atjaunīgās enerģijas ieguvi, akvakultūru un dziļjūras izrakteņu ieguvi. Lai sasniegtu Eiropas zaļā kursa mērķus, Eiropas Savienībai būs ievērojami jāpalielina sava rūpnieciskā jauda atkrastes atjaunīgo jūras energoresursu un citu alternatīvo degvielu jomā. Pretējā gadījumā Eiropas Savienībai, lai attīstītu šo stratēģisko tirgu un sasniegtu pašas izvirzītos Eiropas zaļā kursa mērķus, būs jāpaļaujas uz ārvalstu jaudu. Lai izvairītos no šāda riska, EESK aicina Eiropas Komisiju nekavējoties kvalificēt stratēģisko jūrniecības tehnoloģiju nozari un tās darbību kā “kritisko infrastruktūru”. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Komiteja ir pārliecināta, ka ES vadošo lomu ekonomikā var panākt tikai ar spēcīgām ražotnēm ES teritorijā, jo tā ir vienīgā iespēja nodrošināt ilgtspējīgu ekonomisko un sociālo attīstību, saglabāt ES aizsardzību un jūrniecības stratēģisko autonomiju, nodrošināt ES iedzīvotāju drošību un aizsargāt viņu darbvietas. EESK arī aicina izstrādāt īpašu programmu un ieviest stimulus ražotājiem, kuri vēlas pārvietot savas ražotnes atpakaļ uz Eiropas Savienību (repatriācija). |
| --- | --- |

3.11.

4.   Nodarbinātība un prasmes

| 4.1. | Jūrniecības tehnoloģiju nozare rada aptuveni 1 miljonu darbvietu piejūras reģionos visā Eiropā (8). |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Lai īstenotu zaļināšanu un digitalizāciju un ieviestu revolucionāras tehnoloģijas, ir vajadzīga darbaspēka specializācija. Šajā nolūkā EESK mudina Eiropas Komisiju un dalībvalstis, novērtējot programmas un sertificējot prasmes, izstrādāt un nekavējoties īstenot plaša mēroga pārkvalifikācijas, prasmju pilnveides un profesionālās izglītības un apmācības programmas, pilnībā iesaistot sociālos partnerus un akadēmiskās aprindas. Turklāt EESK aicina sniegt konkrētu finansiālu atbalstu ES Prasmju paktam un īpašām kampaņām, kas padarīs nozari pievilcīgāku, tostarp sievietēm un jauniešiem, kā arī personām ar invaliditāti un īpašām kompetencēm. EESK arī norāda, ka jūrniecības tehnoloģiju nozarē ir vajadzīgi darbinieki ar uzlabotām prasmēm robotikā, mākslīgajā intelektā, kiberdrošībā, sensoros, automatizācijā un 3D drukāšanā, kā arī augsti kvalificēti inženieri, papildus nozares īpašajai vajadzībai pēc fiziska darba strādniekiem (piemēram, metinātājiem, elektriķiem, cauruļvadu montētājiem). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Eiropas uzņēmumi ievēro visaugstākos starptautiskos sociālos standartus pilnībā atbilstīgi ES tiesību aktiem un SDO noteikumiem. EESK atzinīgi vērtē darbu, ko Eiropas uzņēmumi veic, uzņemoties vadību un paaugstinot starptautiskos darba standartus, un atzīst, cik svarīgi nozares darbaspēkam ir labi darba apstākļi, pienācīgs atalgojums un sociālais nodrošinājums, kā arī aicina darīt vairāk, lai izveidotu un konsolidētu Eiropas uzņēmumu padomes. Komiteja arī atkārtoti norāda, ka darba ņēmējiem, kas norīkoti darbā citā dalībvalstī, saskaņā ar Darba ņēmēju norīkošanas direktīvu jābūt tiesībām izmantot pamattiesības, kas ir spēkā uzņemošajā dalībvalstī. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Kā uzsvērts stratēģijā LeaderSHIP 2020 (2013. gads), jūrniecības tehnoloģiju nozare saskaras ar grūtībām nodrošināt zinātības nodošanu nākamajām paaudzēm. EESK ir ļoti vīlusies par to, ka līdz šim nav veikti nekādi konkrēti (ES) pasākumi, un aicina izstrādāt skaidru ceļvedi, lai nodrošinātu taisnīgu pārkārtošanos, padarītu jūrniecības tehnoloģiju nozari pievilcīgāku un radītu atbilstošas izglītības un apmācības iespējas ar jaunām mācību programmām un prasmēm, kas būtu pielāgotas jaunajām tendencēm un uzņēmējdarbības modeļiem, kā arī zaļajai un digitālajai pārkārtošanai. Taisnīgas pārkārtošanās satvara pamatā jābūt sociālajam dialogam un ar šādu satvaru jānodrošina pietiekami resursi, lai piesaistītu jaunu darbaspēku un sekmētu pāreju no vienas darbavietas uz citu un darba ņēmēju pārkvalifikāciju un kvalifikācijas celšanu, tostarp apmācību veselības un drošības jomā par jaunām tehnoloģijām un procesiem. Visas programmas būtu jāizvērtē un jāsertificē, lai apmācība būtu vienveidīga un balstīta uz vieniem un tiem pašiem standartiem. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EESK uzskata, ka jūrniecības tehnoloģiju nozares stiprināšanā būtiska loma jāuzņemas Eiropas Kuģubūves nozares sociālā dialoga komitejai. Ļoti svarīgs ir kvalitatīvs sociālais dialogs (piemēram, vērienīgas kopīgas rīcības veidā), nolīgumi un sociālo partneru sadarbība, tostarp ar Eiropas Kuģubūves nozares sociālā dialoga komitejas starpniecību, un tie būtu jārespektē. |
| --- | --- |

4.5.

5.   Finansējuma pieejamība

| 5.1. | EESK uzskata, ka ir būtiski noturēt ražotnes Eiropā un padarīt tās konkurētspējīgas, un aicina Eiropas Savienību un dalībvalstis par vienu no prioritātēm noteikt nozares finansējumu. Jūrniecības tehnoloģiju nozare saskaras ar lielākām grūtībām piekļūt banku aizdevumiem un publiskajam finansējumam, un tai ir ļoti ierobežoti pieejami citi finansējuma avoti, un visvairāk tas skar MVU. EESK arī aicina izstrādāt tādus ES taksonomijas noteikumus, ar kuriem tiktu atbalstīti ilgtspējīgi ieguldījumi jūrniecības nozarē, vienlaikus nevienu neatstājot novārtā un nepieļaujot nekādu diskrimināciju starp nozares dalībniekiem. Arī vidiskā snieguma kritēriji ir jāsaskaņo ar ES tiesību aktiem un jānodrošina juridiskā noteiktība attiecībā uz ieguldījumiem tehnoloģijās. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | EESK uzskata, ka Eiropas Savienībai būtu jānodrošina finansiāli stimuli ES kuģu īpašniekiem būvēt kuģus Eiropā, vienlaikus, cik vien iespējams, saglabājot piegādes ķēdes un apakškomponentu ražošanu Eiropas Savienībā. Būtu jāņem vērā īpaši fondi un uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus, jo partnerības nolīgumos un nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos tikpat kā nav minētas vai risinātas ar jūrlietām saistītās iespējas. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Komiteja aicina līdzekļus, kas iekasēti saistībā ar iniciatīvas FuelEU Maritime pārkāpumiem, kā arī ieņēmumus no ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas izmantot arī kā īpašu papildu finansējuma avotu jūrniecības tehnoloģiju nozarei, it īpaši pētniecībai, izstrādei un inovācijai. EESK ir gatava iesaistīties jaunu politikas virzienu un ES finansēšanas shēmu izstrādē un aicina, lai ES iestādes to iesaista visās turpmākajās sarunās par šo jautājumu. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Tā kā pašreizējie finanšu instrumenti nav pietiekami vai pielāgoti kapitālietilpīgām nozarēm, EESK atkārtoti aicina Eiropas Komisiju “izstrādāt finanšu instrumentu, kas veicinātu ieguldījumu palielināšanu tādā riska kapitāla nozarē kā Eiropas jūrniecības tehnoloģiju nozare” (9), un “būtu arī jāapsver iespēja izveidot finanšu programmu, kas Eiropas pārstrādes rūpnīcām ļautu sagriezt lūžņos dažādus lielāka izmēra kuģus”. EESK aicina izveidot ES Garantiju fondu, kas atvieglotu piekļuvi finansējumam augsta riska ieguldījumu veikšanai jūrniecībā. Ar ES finansējumu būtu jānodrošina arī nolietoto kuģu, tostarp atpūtas laivu un zvejas kuģu, demontāža un reciklēšana. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Visbeidzot, ir nepieņemami, ka trešo valstu uzņēmumiem, kas neievēro ES standartus, joprojām ir pieejami ES līdzekļi (piemēram, EIB finansējums) un iekšējais tirgus. Tāpēc attiecībā uz ES standartu ievērošanu Eiropas Savienībai būtu stingri jāpiemēro savstarpīguma princips un pienācīgas rūpības princips un jānodrošina, ka ES finansēšanas instrumentus un piekļuvi iekšējam tirgum neizmanto vai neiegūst uzņēmumi, kas turpina sociālo dempingu un kropļo vienlīdzīgus konkurences apstākļus pasaulē. Eiropas Komisijai būtu jāpiemēro ārvalstu subsīdiju regula ārvalstu subsidētām kuģu būvētavām un jūrniecības aprīkojuma ražotājiem un jāapsver iespēja pārskatīt Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1035 (10) par aizsardzību pret zaudējumus radošu cenu noteikšanu kuģiem. |
| --- | --- |

5.5.

6.   Pētniecība, izstrāde un inovācija

| 6.1. | Lai sasniegtu Eiropas zaļā kursa mērķus un īstenotu ES rūpniecības stratēģiju, ir vajadzīga nozaru pieeja ar konkrētiem nozaru politikas pasākumiem. EESK uzsver, ka no teorijas līdz praksei ir garš ceļš, un pauž dziļu vilšanos par to, ka trūkst rīcības, kas atbalstītu ES rūpniecības progresu. Komiteja, sociālie partneri un vietējie ražotāji ir veltīgi gaidījuši kādu stimulu nozares pārejai uz videi draudzīgiem kuģiem, alternatīvām degvielām un tehnoloģijām, kas ļautu panākt atbilstību paketei “Gatavi mērķrādītājam 55 %” (11). |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Lai sekmīgi konkurētu, ir svarīgi izmantot jaunas revolucionāras tehnoloģijas (piemēram, viedus sensorus gan uz kuģiem, gan ostās, datu analīzi, lietu internetu, mākoņdatošanu, mākslīgo intelektu). Tās nodrošinās integrētākus kuģniecības pakalpojumus un piegādes ķēdes, lielāku drošību un energoefektivitāti, kā arī augstākas kategorijas dizainu. Tomēr EESK norāda, ka vietējie ražotāji pētniecībā, izstrādē un inovācijā vidēji jau iegulda veselus 9 % no sava gada apgrozījuma, un aicina noteikt konkrētus valsts politikas pasākumus un palielināt finansiālo atbalstu šiem avangardistiem. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Komiteja arī prasa valstu, ES un starptautiskā līmenī darīt vairāk, lai palielinātu kiberdrošības spējas, jo līdz ar tehnoloģiju attīstību un automatizētu procesu un kuģu ieviešanu kiberrisks paaugstināsies. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Lai panāktu jūrniecības tehnoloģiju nozares pilnīgu dekarbonizāciju, ir pilnībā jāpāriet uz alternatīvām degvielām un tehnoloģijām. Lai gan nozare ir pats energoefektīvākais transporta veids, EESK norāda, ka joprojām ir iespējami uzlabojumi tādās jomās kā reciklēšana, ieguldījumu zaļināšana, bezemisiju un klimatnoturīgas ostas, ūdensceļu infrastruktūra un racionālas ostu loģistikas ķēdes. EESK aicina atbalstīt pētniecību un inovāciju jūrniecības tehnoloģiju nozarē, jo tām ir būtiska nozīme revolucionāru tehnoloģiju un iespējamu alternatīvu koncepciju izstrādē jūras transporta nozarē, kā arī jūrniecības tehnoloģiju nozares konkurētspējas nodrošināšanā. Šajā saistībā būtu jācenšas izvērst plašu sadarbību ar aizsardzības nozari. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Jūrniecības tehnoloģiju nozares nākotne ir atkarīga no datu vākšanas un pārvaldības, jo datu analīze ir nozīmīga iespēja uzlabot loģistiku, kuģu operācijas, lielu jūras teritoriju telpisko uzraudzību un kuģu vidisko sniegumu. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Jūrniecības nozarē ļoti svarīga ir zinātības un intelektuālā īpašuma aizsardzība. Zināšanām, kas iegūtas no ES finansētas pētniecības, izstrādes un inovācijas, ir jāpaaugstina ES uzņēmumu konkurētspēja un jāsniedz labums sabiedrībai. Tāpēc zaļās un viedās jūrniecības tehnoloģijas, kas izstrādātas ES projektos, būtu jāuzskata par stratēģiski svarīgām ES konkurētspējas un stratēģiskās autonomijas nodrošināšanai, un jābūt iespējai saskaņā ar pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” tiesību normām uz laiku ierobežot trešo valstu uzņēmumu piekļuvi šo projektu rezultātiem. Pētniecības, izstrādes un inovācijas finansējums no pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” būtu jāsaņem arī tiem ūdenstransporta nozaru sektoriem, kas vēl nav iekļauti pašreizējo partnerību darbības jomā, piemēram, atpūtas laivām un jahtām. |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | Visbeidzot EESK norāda, ka ieguldījumi pētniecībā, izstrādē un inovācijā var nodrošināt ES vadošo lomu globālajā konkurencē, un tāpēc atzinīgi vērtē kopīgi plānotās bezemisiju ūdenstransporta partnerības pieņemšanu. |
| --- | --- |

6.7.

7.   Noslēguma piezīmes

| 7.1. | Komiteja uzskata, ka, tāpat kā attiecībā uz citiem transporta veidiem, jūrniecības ekspertu grupa un “Eiropas jūrniecības tehnoloģiju nozares industriālā alianse” varētu palīdzēt paaugstināt un atgūt jūrniecības tehnoloģiju nozares globālo konkurētspēju. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Ja nozaru līmenī netiks veikti nekādi pasākumi, šis EESK atzinums varētu būt viens no pēdējiem aicinājumiem nekavējoties sniegt atbalstu jūrniecības tehnoloģiju nozarei, lai aizsargātu tirgu, rūpniecības spējas un darbvietas Eiropā un cīnītos par zaudēto tirgu atgūšanu. EESK ir izdarījusi savu darba daļu, lai vairotu informētību par nepieciešamajiem politikas pasākumiem, un ir gatava turpināt darbu, lai padarītu nozari konkurētspējīgāku. Ja ES steidzami nerīkosies, neizstrādās un ātri neīstenos īpašu jūras rūpniecības stratēģiju, tad civilo un jūras kuģu un konstrukciju, kā arī jūrniecības un atkrastes aprīkojuma jomā ES varētu kļūt pilnībā atkarīga no Āzijas. Tas būtu ne tikai īsts apkaunojums, bet arī būtiska politiska kļūda! |
| --- | --- |

7.2.

Briselē, 2022. gada 14. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja

Christa SCHWENG

---

(1)  Prasmju pakts.

1

(2)  Priekšlikums FuelEU Maritime.

2

FuelEU Maritime

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/87/EK (2003. gada 13. oktobris), ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Savienībā un groza Padomes Direktīvu 96/61/EK (OV L 275, 25.10.2003., 32. lpp.).

3

(4)  Termins “ūdensceļu transporta nozare” jāinterpretē plaši, proti, ka tas ietver jūrniecības tehnoloģijas, jūras transportu, iekšzemes navigāciju, izklaides laivošanu, jahtu braucienus un to piegādes ķēdes.

4

(5)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Stratēģija LeaderSHIP 2020 kā redzējums jūrniecības tehnoloģiju nozarē – virzībā uz inovatīvu, ilgtspējīgu un konkurētspējīgu jūrniecības nozari 2020. gadā” (pašiniciatīvas atzinums) (OV C 262, 25.7.2018., 8. lpp.).

5

LeaderSHIP

(6)  Jūrniecības tehnoloģiju nozare aptver kuģu būvētavas un jūras sistēmu, aprīkojuma un tehnoloģiju ražotāju un piegādātāju piegādes ķēdi kopumā. Tā neietver jūras transporta pakalpojumu sniedzējus (piemēram, kuģošanas sabiedrības, ostu pārvaldes un ostas pakalpojumu sniedzējus).

6

Jūrniecības tehnoloģiju nozare aptver kuģu būvētavas un jūras sistēmu, aprīkojuma un tehnoloģiju ražotāju un piegādātāju piegādes ķēdi kopumā. Tā neietver jūras transporta pakalpojumu sniedzējus (piemēram, kuģošanas sabiedrības, ostu pārvaldes un ostas pakalpojumu sniedzējus).

(7)  LeaderSHIP 2020 – Jūra: jaunas iespējas nākotnei.

7

LeaderSHIP 2020

(8)  A Future European Maritime Technology Industrial Policy (Turpmākā Eiropas jūrniecības tehnoloģiju rūpniecības politika).

8

A Future European Maritime Technology Industrial Policy

(9)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Stratēģija LeaderSHIP 2020 kā redzējums jūrniecības tehnoloģiju nozarē – virzībā uz inovatīvu, ilgtspējīgu un konkurētspējīgu jūrniecības nozari 2020. gadā” (pašiniciatīvas atzinums) (OV C 262, 25.7.2018., 8. lpp.).

9

LeaderSHIP

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1035 (2016. gada 8. jūnijs) par aizsardzību pret zaudējumus radošu cenu noteikšanu kuģiem (OV L 176, 30.6.2016., 1. lpp.).

10

(11)  “Gatavi mērķrādītājam 55 %: ES 2030. gadam nospraustā klimata mērķrādītāja sasniegšana ceļā uz klimatneitralitāti”.

11

---

| 16.3.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 100/38 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 100/38

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Palielināt jauniešu iespējas ar izglītību panākt ilgtspējīgu attīstību”

(pašiniciatīvas atzinums)

(2023/C 100/06)

| Ziņotāja: | Tatjana BABRAUSKIENĖ |
| --- | --- |

Ziņotāja:

Tatjana BABRAUSKIENĖ

| Pilnsapulces lēmums | 20.1.2022. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Reglamenta 52. panta 2. punkts |
| | Pašiniciatīvas atzinums |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Lauksaimniecība, lauku attīstība un vide |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 24.11.2022. |
| Pieņemts plenārsesijā | 15.12.2022. |
| Plenārsesija Nr. | 574 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 126/1/1 |

Pilnsapulces lēmums

20.1.2022.

Juridiskais pamats

Reglamenta 52. panta 2. punkts

Pašiniciatīvas atzinums

Atbildīgā specializētā nodaļa

Lauksaimniecība, lauku attīstība un vide

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

24.11.2022.

Pieņemts plenārsesijā

15.12.2022.

Plenārsesija Nr.

574

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

126/1/1

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | EESK aicina dalībvalstis atkārtoti apstiprināt COP26 (1) pausto apņemšanos klimatrīcību un ilgtspējīgu attīstību noteikt par izglītības programmas pamatelementiem. Ir svarīgi atzīt nepieciešamību jaunu nākotnes vīziju radīt kopā jauniešiem un izstrādāt jaunu sociālo līgumu, kas izglītībā ienestu pozitīvas pārmaiņas. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Lai panāktu paradigmas maiņu, EESK uzsver nepieciešamību pēc visaptverošas transversālas pieejas, kas nodrošinātu dažādu ieinteresēto personu, sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības organizāciju sadarbību. Jaunatnes organizācijām un neformālai izglītībai ir būtiska loma izpratnes veicināšanā par ilgtspējīgas attīstības mērķiem un šo mērķu īstenošanas atbalstīšanā. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESK mudina Eiropas Komisiju turpināt sekot līdzi jauniešu vajadzībām Eiropas Prasmju gadā (2023) un to saistīt ar ilgtspējīgu attīstību un problēmām, kuras jauniešus skar mainīgajā pasaulē. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESK atzinīgi vērtē to, kā Komisija, koordinēdama projektu atbalstīšanu, apmācību, labas prakses apmaiņu un komunikāciju skolotāju vidū, stiprina ilgtspējīgas attīstības mērķu īstenošanu izglītībā. Tomēr gan teorētiskā, gan praktiskā izglītība ilgtspējīgas attīstības pieeju un stratēģiju jomā būtu jāizstrādā vietējā, nacionālā un reģionālā līmenī un tā būtu jābalsta uz konsekventu pētniecību, skaidriem rīcības plāniem; būtu jāparedz tās uzraudzība, kas dotu iespēju to pastāvīgi uzlabot un veikt pieredzes apmaiņu. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESK uzsver, ka sociālais un pilsoniskais dialogs palīdz lielā mērā nodrošināt, lai, ilgtspējīgu attīstību integrējot visos izglītības līmeņos formālajā, neformālajā un skolotāju izglītībā, tā ietvertu skaidrus kompetenču satvarus, kas dotu iespēju noteikt konkrētus mācīšanās mērķus un novērtēšanas metodes. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESK uzsver, ka visiem ir nepieciešamas klimata pārmaiņu apkarošanai vajadzīgās zināšanas, it īpaši tās, kas saistītas ar visiem ilgtspējīga patēriņa un ražošanas aspektiem, atbildīgu pārtikas izvēli un pārtikas izšķērdēšanas mazināšanu, kā arī enerģijas ilgtspējīgu izmantošanu. Bērnu izglītība būtu jāatbalsta ar vecākiem paredzētu mūžizglītību un pilsonisko audzināšanu. Papildus tam būtu jārūpējas, lai tā būtu visiem pieejama, tostarp atbalsts šajā jomā būtu jāsniedz jauniešu vadītām organizācijām. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESK aicina ES investīcijas labāk sasaistīt ar izglītību ilgtspējīgai attīstībai, šajā nolūkā izmantojot tādus ES fondus kā Atveseļošanas un noturības mehānisms, Erasmus+, Apvārsnis, Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF) un Eiropas Sociālais fonds Plus (ESF+). |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESK aicina visas dalībvalstis nodrošināt ilgtspējīgas un kvalitatīvas publiskās investīcijas ar mērķi panākt ilgtspējīgas attīstības mērķu iekļaušanu valsts izglītībā ne tikai teorijā, bet arī praksē, un šajā nolūkā veidot visaptverošas mācību programmas, kas attīstītu kritiskās domāšanas prasmes un mācītu lēmumus pieņemt uz informācijas pamata. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESK aicina dalībvalstis sniegt efektīvu atbalstu skolotājiem, lai viņu profesija kļūtu pievilcīgāka. Eiropā pastāv liels skolotāju trūkums, bet izglītībai, kas vērsta uz ilgtspējīgu attīstību ir nepieciešami labi skolotāji ar pienācīgām algām un labiem darba apstākļiem. Izglītības sistēmas pārkārtošanas nolūkā svarīgi ir nodrošināt kvalitatīvu skolotāju sākotnējo izglītību un tālākizglītību, taisnīgumu un iekļautību izglītības un apmācības sistēmās, kā arī inovatīvu skolu organizāciju. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESK aicina izglītības un mācību procesa centrā likt jauniešus. To ir iespējams panākt, samazinot ar izglītošanas profesiju saistīto birokrātiju, koncentrējot uzmanību uz inovatīvu pedagoģiju un ciešu sadarbību ar izglītojamiem. Šajā kontekstā ir svarīgi visus skolotājus sagatavot efektīvai jauno tehnoloģiju izmantošanai un jauniem mācīšanās kontekstiem mācību programmas ietvaros vai viņu pašu dzīvē. Varētu būt lietderīgi izvērtēt īpašas tiešsaistes platformas vai labākās prakses apmaiņas paneļa izveides iespējas. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EESK aicina Eiropas Komisiju strādāt pie tāda Eiropas rādītāja ieviešanas, kas atspoguļotu nabadzības samazināšanos un priekšlaicīgu mācību pārtraukšanu, kā nosaka uz ilgtspējīgu attīstību vērsta izglītība nevienlīdzības samazināšanas nolūkā. To varētu veidot vienlaikus ar globālo rādītāju. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Vispārīga informācija un konteksts

2.1.   Ilgtspējīgas attīstības nepieciešamība

| 2.1.1. | Visu līmeņu politiķiem, lēmumu pieņēmējiem un ieinteresētajām personām ir jāatzīst, ka plaša mēroga pāreja no ekonomikas, kas balstīta uz fosilo kurināmo, kura ir resursietilpīga un lineāra, uz klimatam draudzīgu aprites ekonomiku, ir ļoti nepieciešama, bet cilvēku dzīvē un nākotnes plānos ienes daudz satricinājumu, kas īpaši spēcīgi skars jauniešus un nākamās paaudzes. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Krievijas karš pret Ukrainu arī ir izgaismojis Eiropas neilgtspējīgo atkarību no fosilās enerģijas un pilnībā izmainījis zaļās pārkārtošanās ģeopolitisko kontekstu. Lai mēs varētu samazināt atkarību, neizbēgami ir jāpaātrina dekarbonizācija, kas ir vēl nepieciešamāka nekā iepriekš. Pašreizējo un turpmāko izaicinājumu kontekstā Programma 2030. gadam, tās 17 ilgtspējīgas attīstības mērķi un apņemšanās nevienu cilvēku un vietu neatstāt bez ievērības paver unikālu iespēju pāriet uz labklājības ekonomiku, atjaunot uzlabojot un panākt, lai pasaule kļūtu taisnīgāka, godīgāka, iekļaujošāka, ilgtspējīgāka un noturīgāka. |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | Tuvākajā nākotnē ES būtu jāsniedz piemērs ekonomiski ilgtspējīgas zaļas un sociāli taisnīgas pārkārtošanās jomā. Lai to izdarītu, EESK aicina dalībvalstis un ES iestādes dot iespējas jauniešiem un viņus iesaistīt lēmumu pieņemšanā, pielāgojot izglītību un nodarbinātību un iesaistot vēl vairāk jauniešu. Saskaņā ar 1995. gadā pieņemto ANO Ģenerālās asamblejas Pasaules rīcības programmu attiecībā uz jauniešiem līdz 2000. gadam un ilgāk (2) jaunieši visās valstīs ir galvenais attīstības cilvēkresurss un galvenie sociālo pārmaiņu, ekonomiskās attīstības un tehnoloģiskās inovācijas veicinātāji. EESK uzsver, ka jaunieši ir nākotnes līderi. Viņiem ir nepieciešams atbalsts progresīvas inovācijas īstenošanai un pilnībā integrētas politikas veidošanai ar mērķi veicināt ilgtspējīgu attīstību. |
| --- | --- |

2.1.3.

| 2.1.4. | Šā pašiniciatīvas atzinuma mērķis ir analizēt vai un kā ilgtspējīgas attīstības mērķi ir iestrādāti dalībvalstu izglītības programmās un noskaidrot, vai attiecīgo dalībvalstu pieeju iespējams uzskatīt par transformatīvu izglītību, kas veicina ilgtspējīgu attīstību (3). Papildus tam atzinumā ir sniegti ieteikumi, lai palīdzētu Eiropas Komisijai un dalībvalstīm stiprināt iespējas un pārvarēt problēmas tā, lai, turpmāk pilnveidojot jaunatnes politiku, izglītība, kas vērsta uz ilgtspējīgu attīstību tiktu integrēta jau sākumposmā. |
| --- | --- |

2.1.4.

| 2.2. | Politikas pārskats |
| --- | --- |

2.2.

| 2.2.1. | 2015. gadā ANO pieņēma ilgtspējīgas attīstības mērķus – mērķtiecīgu plānu, kā pasaulei vērsties pret vides degradāciju un vienlaikus risināt sociālās un ekonomiskās attīstības jautājumus. 17 ilgtspējīgas attīstības mērķus un 169 apakšmērķus ir paredzēts sasniegt līdz 2030. gadam, tāpēc izglītība ir viens no to īstenošanas priekšnoteikumiem. Izglītība ir cilvēktiesības, un izglītībai (tostarp izglītībai par ilgtspējīgu attīstību) vajadzētu būt visiem pieejamai. Tomēr saskaņā ar UNESCO ziņojumu par ilgtspējīgas attīstības mērķu īstenošanu publiskā izglītība nav visiem bez maksas un bieži vien tā nav iekļaujoša. Tāpēc 4.7. ilgtspējīgas attīstības mērķa īstenošana ir izrādījusies sarežģīta. Turklāt daudzas valstis vēl nav apņēmušās klimatrīcību noteikt par vienu no mācību programmas pamatkomponentiem (4). |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Līdz 2030. gadam visiem Ilgtspējīgas attīstības mērķu parakstītājiem atbilstoši 4.7. mērķim ir uzdevums “nodrošināt, ka visi apmācāmie apgūst zināšanas un prasmes, kas vajadzīgas ilgtspējīgas attīstības veicināšanai, tostarp, izglītojot par ilgtspējīgu attīstību un ilgtspējīgu dzīvesveidu, cilvēktiesībām, dzimumu līdztiesību, veicinot miera un nevardarbības kultūru, globālo pilsoniskumu un radot izpratni par kultūras daudzveidību un kultūras ieguldījumu ilgtspējīgā attīstībā”. EESK atzinums “Ceļā uz ES stratēģiju zaļo prasmju un kompetenču vispārējai uzlabošanai” (5) atbilst šim ieteikumam. |
| --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | Pēdējos gados ES politika ir pastiprināti bijusi vērsta uz vides ilgtspēju. 2019. gadā uzsāktais Eiropas zaļais kurss (6) ir Eiropas Komisijas plāns, kura uzdevums ir veidot ilgtspējīgu ES ekonomiku un panākt, lai Eiropa līdz 2050. gadam kļūtu par pirmo klimatneitrālo kontinentu. |
| --- | --- |

2.2.3.

| 2.2.4. | Lai ar izglītības un apmācības plāna palīdzību veicinātu zaļo pārkārtošanos, Eiropas Komisija ir ierosinājusi virkni iniciatīvu: pirmkārt, Klimatizglītības koalīcijas veidošanu (7); otrkārt, nesen pieņemtos Padomes secinājumus par jauniešu kā pārmaiņu veicinātāju iesaistes palielināšanu vides aizsardzībā (8) un Padomes Ieteikumu par mācīšanos zaļās pārkārtošanās un ilgtspējīgas attīstības sekmēšanai (9). Treškārt, Eiropas kompetenču satvaru klimata pārmaiņu un ilgtspējīgas attīstības jomā (10). |
| --- | --- |

2.2.4.

| 2.2.5. | 2022. gada 4. un 5. aprīlī Izglītības, jaunatnes, kultūras un sporta padome uzsvēra, ka izglītībā sportam ir liela ietekme uz ilgtspējīgu attīstību un ieteica: “Rast veidus, kā veicināt izglītību ilgtspējīgas attīstības jomā un palielināt sporta klubu, federāciju un citu sportā ieinteresēto personu izpratni par atbildību vides jomā un pilsonisko atbildību” (11). |
| --- | --- |

2.2.5.

| 2.2.6. | Arī Eiropas Jaunatnes gada (2022) iecere ir popularizēt jaunās iespējas, kuras rada zaļā un digitālā pārkārtošanās. Zaļās un digitālās pārkārtošanās procesam vajadzētu būt iekļaujošam, un tajā būtu jāpievērš uzmanība to jauniešu, kuriem ir mazāk iespēju, un mazaizsargātu jauniešu grupu integrēšanai. EESK aicina Eiropas Komisiju turpināt sekot līdzi jauniešu vajadzībām Eiropas Prasmju gadā (2023) un to saistīt ar ilgtspējīgu attīstību un problēmām, kuras jauniešus skar mainīgajā pasaulē. |
| --- | --- |

2.2.6.

| 2.2.7. | Ir svarīgi ES investīcijas labāk sasaistīt ar izglītību ilgtspējīgai attīstībai, šajā nolūkā izmantojot tādus ES fondus kā Atveseļošanas un noturības mehānisms, Erasmus+, Apvārsnis, Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF) un Eiropas Sociālais fonds Plus (ESF+). Cīņa pret bioloģiskās daudzveidības samazināšanos, piesārņojumu un klimata pārmaiņām ir viena no jaunās 2021.–2027. gada Erasmus+ programmas vispārējām prioritātēm, kuru vidū ir arī iekļautība un daudzveidība, digitālā pārkārtošanās un dalība demokrātijas procesos. EESK atzinīgi vērtē to, ka Erasmus programmā ar mērķi samazināt oglekļa pēdu tiks veicināta arī tiešsaistes mobilitāte. |
| --- | --- |

2.2.7.

3.   Jaunatne, izglītība un ilgtspējīga attīstība

| 3.1. | Tas, ka ir svarīgi veidot prasmes, kā mazināt klimata pārmaiņas, pielāgoties tām, kā arī veidot aprites ekonomikas prasmes, ir jāņem vērā, jauniešu, jauno absolventu un gados jauno strādājošo pārkvalifikācijā un prasmju pilnveidē. Sociālajiem partneriem (darba devēju organizācijas un darba ņēmēju arodbiedrības) un pilsoniskās sabiedrības organizācijām ir jāpilda būtiska funkcija profesiju un arodu profilu un standartu definēšanā un ilgtspējas aspektu integrēšanā praksē un darbinieku sagatavošanā. Sociālie partneri un pilsoniskā sabiedrība palīdz jauniešiem, pārejot no skolas uz darbu, pielāgoties tā, lai šis process ietvertu ilgtspējīgu attīstību. Sociālā un pilsoniskā dialoga loma ir ļoti svarīga un tā ir jāstiprina. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Jauniešiem ir nepieciešama digitāla un sociāla iekļautība, kvalitatīva izglītība un apmācība, stabila nodarbinātība, labi darba apstākļi, mājoklis par pieņemamu cenu un atbalsts ikdienas cīņā pret klimata pārmaiņām. Saistībā ar prasmju un darbvietu prognozēšanu, ir nepieciešams vairāk pētījumu un datu par klimata pārmaiņu ietekmi uz valstīm, reģioniem un vietējā līmenī. Komiteja atzīst, ka Eiropā un citos kontinentos pastāv būtiska pārtikas krīze, tāpēc jauniešiem ir jāapgūst visi aspekti, kas saistīti ar ilgtspējīgu patēriņu un ražošanu, pārtikas izšķērdēšanas mazināšanu un pārtikas atbildīgu izvēli. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Nevienlīdzības apkarošanas nolūkā būtu jāievieš globāls un Eiropas rādītājs, kas atspoguļotu nabadzības samazināšanos un priekšlaicīgu mācību pārtraukšanu, kā nosaka izglītība ilgtspējīgai attīstībai. Darba perspektīvu neesamības un izglītības iespēju nepieejamības izraisītā lauku teritoriju depopulācija graujoši ietekmē jaunās ģimenes. Priekšlaicīga mācību pārtraukšana ir problēma pilsētās un lauku apvidos, tāpēc politikai, kas vērsta uz darba tirgu un taisnīgu ekonomikas izaugsmi, ir jābūt efektīvai un jāsamazina to jauniešu skaits, kuri atrodas NEET situācijā (12). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Saistībā ar izglītību ilgtspējīgai attīstībai ir svarīgi efektīvi īstenot Eiropas satvaru kvalitatīvai un rezultatīvai māceklībai (13) un pilnveidot Eiropas stažēšanās kvalitātes sistēmu. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EESK ir pārliecināta, ka, ņemot vērā šo jautājumu mērogu, kompleksitāti un neatliekamību, ir nepieciešams stiprināt un labāk koordinēt ES un dalībvalstu darbu, tostarp izglītības ilgtspējīgai attīstībai pilnveidošanā, kas šobrīd ir kritiski svarīga. Tas ietver arī izglītību saistībā ar enerģijas ilgtspējīgu izmantošanu. ES un dalībvalstu politika izglītošanas jomā ir pastāvīgi jāuzrauga un jāanalizē, un starp valstīm un organizācijām ir jānotiek labas prakses apmaiņai. Izglītība ilgtspējīgai attīstībai ir balstīta uz humānām vērtībām, kas vērstas uz zināšanu ieguvi un praktisku un līdzsvarotu risinājumu apgūšanu, ņemot vērā vides un sociālās sekas. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Skolotājiem un vecākiem ir ļoti liela nozīme saistībā ar izglītību ilgtspējīgai attīstībai. Skolotāji un pasniedzēji ir jāatbalsta, viņiem nodrošinot kvalitatīvu sākotnējo apmācību un pastāvīgu profesionālo izaugsmi ilgtspējas jomā. EESK atzinumā “Ceļā uz ES stratēģiju zaļo prasmju un kompetenču vispārējai uzlabošanai” (14) ir uzsvērts būtisks jautājums: ikvienam ir vajadzīgas zināšanas, kas nepieciešamas klimata pārmaiņu novēršanai. Vecākiem paredzēta mūžizglītība un pilsoniskā audzināšana ir ļoti svarīga, un tā būtu jāstiprina, to padarot pieejamu visiem, tostarp sniedzot atbalstu jauniešu organizācijām saistībā ar šo jautājumu. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EESK aicina dalībvalstis sniegt efektīvu atbalstu skolotājiem, lai viņu profesija kļūtu pievilcīgāka. Eiropā pastāv liels skolotāju trūkums, bet izglītībai, kas vērsta uz ilgtspējīgu attīstību ir nepieciešami labi skolotāji ar pienācīgām algām un labiem darba apstākļiem. Izglītības sistēmas pārkārtošanas nolūkā svarīgi ir nodrošināt kvalitatīvu skolotāju sākotnējo izglītību un tālākizglītību, taisnīgumu un iekļautību izglītības un apmācības sistēmās, kā arī inovatīvu skolu organizāciju, miera un drošības kultūras veidošanu. Lai ar izglītības palīdzību pavērtu jauniešiem iespējas ilgtspējīgas attīstības jomā, ir vajadzīgi spējīgi profesionāļi, kuru rīcībā ir dažādi un spēcīgi līdzekļi. Prasmīgi skolotāji zinās, kā vislabāk ikdienas darbā izmantot Parīzes deklarāciju (15) un Osnabrikas deklarāciju par profesionālo izglītību un apmācību (16), kas atbalsta pilsoniskumu un kopīgās brīvības, iecietības un nediskriminācijas idejas izglītībā. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Eiropas jaunieši ar savu radošo iztēli, aizrautību un enerģiju ir nenovērtējams cilvēkkapitāls un inovatīvu ideju avots. Viņiem ir vislielākā loma ilgtspējīgas attīstības veicināšanā ES dalībvalstīs gan tagad, gan tuvākajā nākotnē. No šāda viedokļa dalībvalstu rīcībā ir milzīgs neizmantots potenciāls. Jauniešu organizācijām un neformālai izglītībai ir jāuzņemas būtiska loma ilgtspējīgas izglītības un mācīšanās atbalstā. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EESK aicina izglītības un mācību procesa centrā likt jauniešus. To ir iespējams panākt, samazinot ar izglītošanas profesiju saistīto birokrātiju, koncentrējot uzmanību uz inovatīvu pedagoģiju un veidojot ciešas attiecības ar izglītojamiem, kā arī skolotājus sagatavojot jauno tehnoloģiju izmantošanai, jauniem mācīšanās kontekstiem mācību programmā vai viņu pašu dzīvē. Transformatīvai izglītībai ir vajadzīgi transformējoši skolotāji, prasmes un pilsoņi. Skolotājiem un pasniedzējiem ir nepieciešams pietiekami daudz laika, telpas un resursu, lai mācību stundu gaitā viņi varētu izveidot praktiskās iemaņas un pielietot vidiskās ilgtspējas izglītības transversālo pieeju, kas balstīta uz ieinteresēto personu efektīvu sadarbību. Šis transversālais temats attiecas uz visām izglītības un profesionālās apmācības disciplīnām starpdisciplināras pedagoģiskās pieejas ietvaros. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Ir patīkami konstatēt, ka jaunieši jau tagad dod ieguldījumu savu valstu ilgtspējīgā attīstībā un starptautisko klimata mērķu īstenošanā saskaņā ekoloģijas nostādnēm. Viņi arī aktīvi iesaistās starptautiskajos jauniešu kustību tīklos, kas vērsti uz dabas aizsardzību un klimata pārmaiņu novēršanu. Papildus mums ir jāpielāgo visas izglītības sistēmas, lai rastos vieta transformatīvai izglītībai, kas lielākam jauniešu skaitam dos iespēju ar savu darbu panākt, lai notiktu mums nepieciešamās transformatīvas pārmaiņas. Saskaņā ar jaunāko Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes ziņojumu “transformatīvā mācīšanās ir ļoti svarīga, jo tā palīdz veidot kopīgu apzinātību un sākt kolektīvu rīcību” (17). |
| --- | --- |

3.10.

4.   Ilgtspējīga attīstība ir jāskata kā pastāvīgs un visaptverošs mācīšanās process

| 4.1. | Ir svarīgi atzīt, ka valsts un sabiedrības ilgtspējīga attīstība nevar pastāvēt bez pastāvīgas mācīšanās un jaunas pieredzes iegūšanas un izpratnes. Šajā saistībā ilgtspējīga attīstība ir jāskata kā pastāvīgs process, kura gaitā sabiedrībai ir jāiemācās dzīvot ilgtspējīgāk, raugoties no vides, ekonomikas un sociālās perspektīvas. Piekļuve informācijai un izpratnes palielināšana, bet jo īpaši cilvēku arvien lielāka spēja inovēt un pielietot risinājumus, ir tie elementi, ar kuru palīdzību izglītība ilgtspējīgai attīstībai dos iespēju pārorientēt mūsu dzīves un darba veidu. Lai jaunieši varētu iemācīties apzinīgi risināt vissarežģītākos ilgtspējīgas attīstības jautājumus, ar kuriem saskaras kopienas un valstis, ir nepieciešams izstrādāt visaptverošas mācību programmas, kas pieradinātu domāt kritiski un pieņemt lēmumus uz informācijas pamata. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Balstoties uz pētījumiem un izpēti, kas veikta pēc Eiropas Komisijas pieprasījuma, lai sagatavotu priekšlikumu Padomes Ieteikumam par mācīšanos vidiskās ilgtspējas sekmēšanai, tikai 13 dalībvalstis ir skaidri definējušas izglītību ilgtspējīgai attīstībai un vidiskās ilgtspējas izglītību. Ir skumji, ka jēdziens “izglītība ilgtspējīgai attīstībai” un ilgtspējīgas attīstības mērķu 4.7. mērķis dažās dalībvalstīs netiek piemērots, lai gan tas ir atzīts par ilgtspējīgas attīstības 4. mērķa, kura temats ir kvalitatīva izglītība, neatņemamu daļu un par būtisku priekšnoteikumu visu pārējo ilgtspējīgas attīstības mērķu īstenošanai. Analizētajos ziņojumos par valstīm nav konkrēti jautāts par finansējumu. Itālija, kas, domādama par izglītību ilgtspējīgai attīstībai, ir sākusi uzņemties saistības, ir skaidri norādījusi, ka finansējuma trūkums ir viens no galvenajiem iemesliem, kāpēc izglītības ilgtspējīgai attīstībai īstenošana ir apstājusies. Kad ekonomikas, enerģijas un dzīves dārdzības krīzes dēļ valdībām nākas samazināt izdevumus, izglītība līdzīgi citām sociālām jomām vienmēr ir apdraudēta. Investīciju trūkums ir cēlonis dažāda veida privatizācijai un sistēmas asimetrijai, kuru dēļ samazinās līdztiesība un pedagoģiskā un akadēmiskā brīvība. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Būtu arī jāpārdomā, vai mums ir nepieciešama centralizēta lejupēja stratēģija, kas nodrošinātu veiksmīgu izglītības ilgtspējīgai attīstībai īstenošanu, jeb arī pastāv citi faktori, no kuriem ir atkarīgi tās panākumi. Dānijā un Nīderlandē nav nacionālās stratēģijas, kas būtu vērsta uz izglītību ilgtspējīgai attīstībai, bet šo valstu skolas aktīvi strādā šajā jomā. Somijā ir nacionālā stratēģija, bet tā raizējas, ka izglītība šajā jomā dažādās skolās ir atšķirīga. Itālijā izglītība ilgtspējīgai attīstībai jau ir iekļauta valsts mācību programmā, bet pašlaik tā saskaras ar grūtībām, to ieviešot reģionālā līmenī. Francijā ir izstrādāta valsts stratēģija, kuru pārrauga vietējās izglītības iestādes, un skolās tā tiek ieviesta ar valsts mācību programmu un pedagoģiskiem projektiem. Tādējādi ir iesaistīti visi līmeņi un tiek nodrošināti tās panākumi. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Viena no būtiskām problēmām ir izglītības ilgtspējīgai attīstībai noteikšana par prioritāti. ESAO sadarbībā ar Eiropas Komisiju nesen publicēja pētījumu (18), kas kartogrāfiski atspoguļo visu ES un ESAO valstu jauniešu kompetenci vides ilgtspējas jomā. Šī jaunā pieeja mācībām un vērtēšanai varētu raidīt piemērotu signālu, kas dalībvalstis pamudinātu izglītību ilgtspējīgai attīstībai noteikt par prioritāti. Varētu būt lietderīgi vēl dziļāk analizēt mijiedarbību starp ANO izglītības pasākumiem ilgtspējīgas attīstības veicināšanai un ESAO pasākumiem, kas vērsti uz izglītības politikas veidošanu, izmantojot Starptautisko skolēnu novērtēšanas programmu (PISA), un noskaidrot, vai pastāv asimetrija starp to, kā šie divi pasākumu kopumi veido izglītības sistēmas. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Viens no iespējamiem šķēršļiem ir izglītības ilgtspējīgai attīstībai īstenošana valstīs ar federālu sistēmu. Kā liecina ziņojumi par valstīm, dažādās dalībvalstīs atšķiras tas, cik spēcīga ir koordinācija starp attiecīgo federālo ministriju un reģionālajām iestādēm – Vācijā tā sagādā problēmas, savukārt Austrijā pastāv tīkls, kas koordināciju vada. Tas, kā Austrijas federālā valdība tiek iesaistīta augšupējās iniciatīvās, ir piemērs, kuram varētu sekot pārējās valstis. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Mūsdienu un nākotnes sabiedrībai ir svarīgi atkārtoti novērtēt, pārdomāt un pārdefinēt izglītību no ilgtspējīgas izglītības un apmācības perspektīvas, sākot no pirmsskolas izglītības līdz augstskolai un tālāk. Mērķis ir panākt, lai pilnībā tiktu ietverti tie principi, zināšanas, prasmes, uzskati un vērtības, kas saistītas ar ilgtspēju visās jomās: ekoloģijā, sabiedrībā un ekonomikā. Šādam procesam ir jābūt globālam, starpdisciplināram un tam ir jāietver vietējās iniciatīvas, kā arī plaša sabiedrība. Tam ir nepieciešams arī attiecīgo valdību atbalsts. Tomēr, to īstenojot konkrētās valstīs, ir jāņem vērā vietējās īpatnības un īpašas kultūras iezīmes. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Izglītībā ilgtspējīgai attīstībai būtu jāizplata zināšanas par vidi un tās stāvokli un jāparāda, kādas ir iespējas mūsu ekonomiku pielāgot tā, lai prioritāte tiktu dota cilvēku un planētas labbūtībai un vienlaikus tiktu veicināta paaudžu savstarpējā vienlīdzība un dabiskās vides saglabāšana. Šādā pielāgotā ekonomikā lielāka nozīme būtu jāpiešķir videi draudzīgām pārvaldības metodēm, būtu jārada iespējas veicināt uzmanīgu un cieņpilnu attieksmi pret dabas un kultūras vērtībām, turklāt tai vajadzētu būt vērtīborientētai un balstītai uz ekoloģijas ētiku, kas ietver atbildību par vides saglabāšanu tagadējām un nākamajām paaudzēm un par dabas resursu ilgtspējīgu izmantošanu. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Transformatīvai izglītībai ilgtspējīgas attīstības jomā vajadzētu:






  — | būt balstītai uz principiem un vērtībām, kuras ir ilgtspējīgas attīstības pamatā, |
| --- | --- | --- |

4.8.

—

būt balstītai uz principiem un vērtībām, kuras ir ilgtspējīgas attīstības pamatā,

| — | skart visas trīs ilgtspējīgas attīstības jomas: vidi, sabiedrību un ekonomiku, |
| --- | --- |

—

skart visas trīs ilgtspējīgas attīstības jomas: vidi, sabiedrību un ekonomiku,

| — | stimulēt mūžizglītību un plaštvēruma izglītību, kas veidotu ilgtspējīgu, cieņpilnu, atbildīgu, proaktīvu un kritiski domājošu sabiedrību, |
| --- | --- |

—

stimulēt mūžizglītību un plaštvēruma izglītību, kas veidotu ilgtspējīgu, cieņpilnu, atbildīgu, proaktīvu un kritiski domājošu sabiedrību,

| — | aizstāvēt izglītību, kas būtu kvalitatīva un aktīvi atbalstīta, kā arī kuras pieejas būtu visaptverošas, |
| --- | --- |

—

aizstāvēt izglītību, kas būtu kvalitatīva un aktīvi atbalstīta, kā arī kuras pieejas būtu visaptverošas,

| — | stiprināt pieejamu, uz tiesībām balstītu izglītību, kas būtu cieņpilna, iekļaujoša un daudzveidību cildinoša, |
| --- | --- |

—

stiprināt pieejamu, uz tiesībām balstītu izglītību, kas būtu cieņpilna, iekļaujoša un daudzveidību cildinoša,

| — | domāt globāli, bet rūpīgi attiekties arī pret vietējiem jautājumiem un kultūras iezīmēm, |
| --- | --- |

—

domāt globāli, bet rūpīgi attiekties arī pret vietējiem jautājumiem un kultūras iezīmēm,

| — | ietvert formālo, neformālo un ikdienējo mācīšanos, |
| --- | --- |

—

ietvert formālo, neformālo un ikdienējo mācīšanos,

| — | ņemt vērā ilgtspējīgas attīstības koncepcijas mainīgo būtību. |
| --- | --- |

—

ņemt vērā ilgtspējīgas attīstības koncepcijas mainīgo būtību.

| 4.9. | Tā kā nepastāv universāls transformatīvas izglītības modelis ilgtspējīgas attīstības jomā, katrai valstij, efektīvi iesaistot attiecīgos sociālos partnerus, organizēto pilsonisko sabiedrību un citas ieinteresētās personas, tostarp jaunatnes organizācijas, būs jānosaka savas prioritātes un darbība ilgtspējīgas attīstības un izglītības jomā. Sadarbīgai skolu vadībai un pilsoniskai izglītībai ir nozīmīga loma skolu pilnveidē ar mērķi uzlabot ilgtspējības izglītību. Mērķi, galvenās darbības līnijas un mehānismi būtu jānosaka, ņemot vērā vietējos vides, sociālos un ekonomiskos apstākļus un kultūras iezīmes. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Lai radītu ilgtspējīgas attīstības izglītības sistēmu, ir jāpāriet no tradicionālās izglītības uz modeli, kas vērsts uz ilgtspējību, kura pamatā būtu jāliek plašas, uz integrētu pieeju sabiedrībai, ekonomikai un videi balstītas, starpdisciplinārās zināšanas. Šādai izglītībai būtu jāietver darbs formālās izglītības (skolas, universitātes, padziļinātās apmācības iestādes), neformālās izglītības (mācību centru, semināru un apaļo galdu veidošana, mediju u. c. izmantošana) un ikdienējās mācīšanās (mācīšanās no līdzbiedriem pasākumos, jauniešu apmaiņa, jauniešu vadīti projekti u. c.) līmenis. Izglītības un apmācības programmām, kurās integrēta vidiskās ilgtspējas izglītība, ir jābūt pieejamām un iekļaujošām. Valdībām jau sākumposmā ir jāņem vērā realitāte, ar kuru saskaras nelabvēlīgā situācijā esoši jaunieši, un jāpanāk, lai tiktu atrasts veids šo grupu iekļaušanai. |
| --- | --- |

4.10.

Briselē, 2022. gada 15. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja

Christa SCHWENG

---

(1)  Līdzpriekšsēdētāju secinājumi izglītības un vides ministru samitā COP26“Mācies no planētas, rīkojies klimata labā!”.

1

COP26

(2)  ANO – Pasaules rīcības programma attiecībā uz jauniešiem.

2

(3)  Tiek izmantoti dažādi termini – atzinumā ir minēta “transformatīva izglītība, kas veicina ilgtspējīgu attīstību”. Savukārt termini “izglītība ilgtspējīgai attīstībai” un “vidiskās ilgtspējas izglītība” pašreizējā kontekstā tiek izmantoti kā sinonīmi. Sk. arī pielikumā ietverto glosāriju.

3

(4)  UNESCO Globālais izglītības uzraudzības ziņojums (2021. gada februāris): Non-state actors in education. Who chooses? Who loses? (Nevalstiskie izglītības dalībnieki. Kurš izdara izvēli? Kurš zaudē?).

4

UNESCO

Non-state actors in education. Who chooses? Who loses?

(5)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Ceļā uz ES stratēģiju zaļo prasmju un kompetenču vispārējai uzlabošanai” (pašiniciatīvas atzinums) (OV C 56, 16.2.2021., 1. lpp.).

5

(6)  Eiropas zaļais kurss.

6

(7)  Eiropas Komisija – Klimatizglītības koalīcija.

7

(8)  Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju secinājumi “Veicināt jauniešu kā pārmaiņu virzītājspēku iesaisti ar mērķi aizsargāt vidi” (OV C 159, 12.4.2022., 9. lpp.).

8

(9)  Padomes Ieteikums (2022. gada 16. jūnijs) par mācīšanos zaļās pārkārtošanās un ilgtspējīgas attīstības sekmēšanai (OV C 243, 27.6.2022., 1. lpp.).

9

(10)  Bianchi, G., Pisiotis, U. un Cabrera Giraldez, M., GreenComp Eiropas ilgtspējas kompetenču satvars, Punie, Y. un Bacigalupo, M. (redaktori), EUR 30955 EN, Eiropas Savienības Publikāciju birojs, Luksemburga, 2022, ISBN 978-92-76-46485-3, doi:10.2760/13286, JRC128040.

10

GreenComp

(11)  Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju secinājumi “Sports un fiziskā aktivitāte kā daudzsološi ietekmes līdzekļi uzvedības pārveidei par labu ilgtspējīgai attīstībai” (OV C 170, 25.4.2022., 1. lpp.).

11

(12)  Jaunieši, kuri atrodas NEET situācijā ir tie, kuri nav nodarbināti un nepiedalās izglītībā vai apmācībā.

12

NEET

(13)  Padomes Ieteikums (2018. gada 15. marts) par Eiropas satvaru kvalitatīvai un rezultatīvai māceklībai (OV C 153, 2.5.2018., 1. lpp.).

13

(14)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Ceļā uz ES stratēģiju zaļo prasmju un kompetenču vispārējai uzlabošanai” (pašiniciatīvas atzinums) (OV C 56, 16.2.2021., 1. lpp.).

14

(15)  Deklarācija par pilsoniskuma un kopēju brīvības, iecietības un nediskriminācijas vērtību sekmēšanu ar izglītības palīdzību Eurydice.

15

Eurydice

(16)  Osnabrikas deklarācija par tādu profesionālo izglītību un mācībām, kas veicina atveseļošanu un taisnīgu pārkārtošanos uz digitālo un zaļo ekonomiku, osnabrueck_declaration_eu2020.pdf.

16

(17)  Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes sestais novērtējuma ziņojums, darba grupas III ziņojums: Klimata pārmaiņas 2022: klimata pārmaiņu mazināšana, 2871. lpp.

17

(18)  Borgonovi, F. un citi. Borgonovi, F. un citi, 2022, “Young people’s environmental sustainability competence: Emotional, cognitive, behavioural, and attitudinal dimensions in EU and OECD countries” (Jauniešu kompetence vides ilgtspējas jomā: emocionālā, kognitīvā, biheiviorālā un attieksmes dimensija ES un ESAO valstīs), ESAO darba dokumenti sociālā, nodarbinātības un migrācijas jomā, Nr. 274, OECD Publishing, Parīze. (2022), “The environmental sustainability competence toolbox: From leaving a better planet for our children to leaving better children for our planet” (Vides ilgtspējas kompetenču rīkkopa: no labākas planētas mūsu bērniem līdz labākiem bērniem mūsu planētai), ESAO darba dokumenti sociālā, nodarbinātības un migrācijas jomā, Nr. 275, OECD Publishing, Parīze. Šie dokumenti sagatavoti kā informatīvais materiāls nākamajai ESAO prasmju pārskata publikācijai (2023).

18

ESAO darba dokumenti sociālā, nodarbinātības un migrācijas jomā

OECD Publishing

---

| 16.3.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 100/45 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 100/45

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Eiropas pilsoņu iniciatīva – “Glābiet bites un lauksaimniekus!””

(pašiniciatīvas atzinums)

(2023/C 100/07)

| Ziņotājs: | Arnold PUECH d’ALISSAC |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Arnold PUECH d’ALISSAC

| Pilnsapulces lēmums | 19.5.2022. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Reglamenta 52. panta 2. punkts |
| | Pašiniciatīvas atzinums |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 24.11.2022. |
| Pieņemts plenārsesijā | 15.12.2022. |
| Plenārsesija Nr. | 574 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 168/0/2 |

Pilnsapulces lēmums

19.5.2022.

Juridiskais pamats

Reglamenta 52. panta 2. punkts

Pašiniciatīvas atzinums

Atbildīgā specializētā nodaļa

Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

24.11.2022.

Pieņemts plenārsesijā

15.12.2022.

Plenārsesija Nr.

574

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

168/0/2

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Šīs Eiropas pilsoņu iniciatīvas (EPI) panākumi liecina par to, ka ES pilsoņi liek ļoti lielas cerības uz Eiropas Komisiju (EK). Vispirms EESK vēlas paust atzinību iniciatīvas organizatoram un, ņemot vērā grūtības savākt visus nepieciešamos parakstus, atzinīgi vērtē iedzīvotāju ieinteresētību, pateicoties kurai iniciatīva ir guvusi šādus panākumus. Tādēļ Komiteja aicina EK sniegt precīzas un konkrētas atbildes uz šajā EPI izteiktajām prasībām. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESK pauž nožēlu, ka izvēlētajā nosaukumā “Glābiet bites un lauksaimniekus!” nav atspoguļots šīs EPI galvenais ierosinājums – līdz 2035. gadam pilnībā atteikties no sintētisko pesticīdu izmantošanas. EESK uzsver arī, ka EK pašlaik izstrādā vai ir jau pieņēmusi daudzus tiesību aktus par bitēm, apputeksnētājiem, bioloģisko daudzveidību, pesticīdu ilgtspējīgu lietošanu un atbalstu lauksaimniekiem agroekoloģiskās pārkārtošanās jomā, taču atzīst, ka šie pasākumi nav ļāvuši pilnībā sasniegt tajos noteiktos mērķus. Tādēļ Komiteja aicina EK veikt vēl citus pasākumus, lai konkrēti un ar lielāku efektivitāti sasniegtu savus augstu uzstādītos mērķus. EESK iesaka, piemēram, vairāk atbalstīt precīzo lauksaimniecību, digitālo lauksaimniecību, bioloģisko kontroli, robotiku, kā arī agroekoloģiju. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Tomēr EESK uzstāj, ka, ievērojot to, cik svarīga ir sistēmu ilgtspēja un uztursuverenitāte, ir būtiski ņemt vērā visus trīs ilgtspējas pīlārus (vides, sociālo un ekonomisko), neaizmirstot par ekonomiku, kas bieži vien tiek atstāta bez ievērības. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESK arī aicina EK pirms jebkādu lēmumu pieņemšanas veikt ietekmes novērtējumus, it īpaši ar mērķi noteikt to, cik iniciatīva izmaksās lauksaimnieciskajai ražošanai un ekonomikai un attiecīgi kādus ekonomiskos zaudējumus lauksaimniekiem radīs bioloģiskās daudzveidības zudums. |
| --- | --- |

1.4.

2.   Vispārīga informācija

2.1.   Eiropas pilsoņu iniciatīva par bitēm, cilvēkiem un videi saudzīgāku lauksaimniecību

| 2.1.1. | EPI mehānisms sniedz iespēju ES pilsoņiem aktīvi piedalīties Eiropas Savienības (ES) demokrātiskajos procesos un aicināt EK ierosināt jaunus tiesību aktus. Ja iniciatīvu atbalsta vismaz viens miljons ES pilsoņu un tā sasniedz nepieciešamās robežvērtības vismaz ceturtdaļā dalībvalstu (1), Eiropas Komisijai ir jāreaģē uz šo EPI. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Tā kā EPI “Glābiet bites un lauksaimniekus! Virzībā uz bitēm draudzīgu lauksaimniecību veselīgai videi” nepieciešamās robežvērtības ir sasniegusi, EK ir jāierosina tiesību akti ar mērķi līdz 2035. gadam pakāpeniski pārtraukt sintētisko pesticīdu lietošanu, atjaunot bioloģisko daudzveidību un palīdzēt lauksaimniekiem šajā pārkārtošanās posmā. |
| --- | --- |

2.1.2.

2.2.   Apputeksnētāju iznīkšanas un bioloģiskās daudzveidības samazināšanās konteksts Eiropā

| 2.2.1. | Šajā EPI izteiktās prasības ir saistītas ar to, ka Eiropā samazinās bišu skaits. Eiropas bišu sarkanais saraksts tiešām liecina, ka sarūk viena no trim bišu un tauriņu sugām un katrai desmitajai bišu sugai draud izmiršana (2). |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Tikmēr ar dzīvās dabas pārstāvju starpniecību vismaz daļēji tiek apputeksnēti 84 % Eiropas kultūraugu (3) un 78 % ES savvaļas augu ir atkarīgi no apputeksnētājkukaiņiem (4). Tāpēc to aizsardzība ir ļoti svarīga lauksaimnieciskajai ražošanai pašreizējā būtiskajā pārtikas nodrošinājuma un uztursuverenitātes kontekstā. Bez bitēm nav iespējama arī medus ražošana, turklāt Eiropas Savienība saražo tikai 60 % sev nepieciešamā medus. Lai apmierinātu pieprasījumu, medu nākas importēt (un 28 % medus tiek ievests no Ķīnas), bet šā medus kvalitāte ir vājāka nekā Eiropas medum. |
| --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | Starpvaldību zinātnes un politikas platformas bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu pakalpojumu jomā (IPBES) sagatavotais novērtējuma ziņojums par apputeksnētājiem, apputeksnēšanu un pārtikas ražošanu (5) liecina, ka apputeksnētāju iznīkšanas galvenie faktori ir izmaiņas zemes izmantojumā, intensīva lauksaimniecība un pesticīdu pielietošana, vides piesārņojums, invazīvas svešzemju sugas, patogēni un klimata pārmaiņas. |
| --- | --- |

2.2.3.

| 2.2.4. | Daudzveidīgs pārtikas resurss (nektārs un ziedputekšņi), kas ir pieejams pietiekamā daudzumā visa gada garumā, arī ir būtisks faktors labai bišu attīstībai un regulārākas medus ražošanas nodrošināšanai biškopjiem (6). |
| --- | --- |

2.2.4.

| 2.2.5. | Bišu skaita samazināšanās notiek plašākā bioloģiskās daudzveidības izzušanas kontekstā. IPBES 2019. gada globālajā novērtējuma ziņojumā par bioloģisko daudzveidību un ekosistēmu pakalpojumiem (7) tika sniegts pārskats par bioloģiskās daudzveidības izzušanu nepieredzētā apmērā. |
| --- | --- |

2.2.5.

| 2.2.6. | Pēc šiem IPBES ziņojumiem Lauksaimniecības, pārtikas un vides pētniecības institūts (INRAE) un Francijas Jūras izmantošanas izpētes institūts (Ifremer) 2022. gada maijā publicēja kolektīvu zinātnisko novērtējumu par augu aizsardzības līdzekļu ietekmi uz bioloģisko daudzveidību un ekosistēmu pakalpojumiem (8). Kolektīvajā zinātniskajā novērtējumā ir uzsvērts bioloģiskās daudzveidības samazināšanās daudzfaktoru aspekts, kā arī grūtības noteikt, cik lielā mērā augu aizsardzības līdzekļi ietekmē šo samazināšanos, jo dažādi faktori ir savstarpēji atkarīgi. Savukārt zinātnes atziņas ir devušas iespēju pētījumā konstatēt skaidru cēloņsakarību starp augu aizsardzības līdzekļu izmantošanu un dažu populāciju samazināšanos: tā notiek apputeksnētājkukaiņu gadījumā. |
| --- | --- |

2.2.6.

2.3.   Eiropas Komisija pašlaik izstrādā vai ir jau pieņēmusi daudzus tiesību aktus par bitēm, pesticīdu ilgtspējīgu lietošanu, bioloģiskās daudzveidības atjaunošanu un atbalstu lauksaimniekiem agroekoloģiskās pārkārtošanās īstenošanai

| 2.3.1. | Par bišu un apputeksnētāju aizsardzību: ES 2018. gadā uzsāka ES Apputeksnētāju iniciatīvu, kuras mērķis ir cīnīties pret savvaļas apputeksnētāju skaita samazināšanos Eiropas Savienībā. Iniciatīva ietver desmit darbības, kas iedalītas trīs prioritārajās tēmās:






  — | uzlabot zināšanas par apputeksnētāju iznīkšanu, tās cēloņiem un sekām, |
| --- | --- | --- |

2.3.1.

—

uzlabot zināšanas par apputeksnētāju iznīkšanu, tās cēloņiem un sekām,

| — | cīnīties pret apputeksnētāju iznīkšanas cēloņiem, |
| --- | --- |

—

cīnīties pret apputeksnētāju iznīkšanas cēloņiem,

| — | veicināt izpratni, iesaistīt sabiedrību kopumā un veicināt sadarbību. |
| --- | --- |

—

veicināt izpratni, iesaistīt sabiedrību kopumā un veicināt sadarbību.

Tomēr Eiropas Revīzijas palāta Īpašajā ziņojumā 15/2020 par savvaļas apputeksnētāju aizsardzību ES (9) konstatēja, ka “tam bija maza ietekme uz iznīkšanas apturēšanu un ka iniciatīvas mērķu sasniegšanai nepieciešama labāka pārvaldība”. Arī pati EK savā ziņojumā par iniciatīvas īstenošanu (10) atzina: lai gan iniciatīvas darbību īstenošanā ir panākts ievērojams progress, joprojām ir jāpieliek pūles, lai novērstu dažādus iznīkšanas cēloņus.

| 2.3.2. | Par augu aizsardzības līdzekļu seku un riska samazināšanu: EK 2022. gada jūnijā iesniedza jaunu regulas projektu (11) un sāka pārskatīt direktīvu par pesticīdu ilgtspējīgu lietošanu, lai risinātu galveno problēmu, kas saistīta ar šīs direktīvas ierobežoto efektivitāti pesticīdu lietošanas un risku cilvēku veselībai un videi samazināšanā. Galveno pārmaiņu elementi var būt šādi:






  — | juridiski saistoši mērķi ES līmenī, lai līdz 2030. gadam par 50 % samazinātu ķīmisko pesticīdu, kā arī visbīstamāko pesticīdu lietošanu un risku, |
| --- | --- | --- |

2.3.2.

—

juridiski saistoši mērķi ES līmenī, lai līdz 2030. gadam par 50 % samazinātu ķīmisko pesticīdu, kā arī visbīstamāko pesticīdu lietošanu un risku,

| — | jauni pasākumi, kas liktu lauksaimniekiem īstenot kultūraugu integrēto aizsardzību pret kaitēkļiem, |
| --- | --- |

—

jauni pasākumi, kas liktu lauksaimniekiem īstenot kultūraugu integrēto aizsardzību pret kaitēkļiem,

| — | visu pesticīdu aizliegums jutīgās zonās ar stingriem izņēmumiem. |
| --- | --- |

—

visu pesticīdu aizliegums jutīgās zonās ar stingriem izņēmumiem.

| 2.3.3. | Eiropas Savienībā augu aizsardzības līdzekļu laišana tirgū ir stingri reglamentēta. Tiesiskais regulējums augu aizsardzības līdzekļu laišanai tirgū Eiropas Savienībā ir noteikts ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 (12). Saskaņā ar šo regulu pirms aktīvās vielas apstiprināšanas ES līmenī tiek veikts riska novērtējums, lai izvairītos no iespējamās nelabvēlīgās ietekmes uz veselību vai vidi. Turklāt vadlīnijas par augu aizsardzības līdzekļu riska izvērtējumu attiecībā uz bitēm jeb “Vadlīnijas par bitēm” (13) tiek pārskatītas, lai ņemtu vērā jaunākās zinātnes atziņas šajā jomā. |
| --- | --- |

2.3.3.

| 2.3.4. | Par bioloģiskās daudzveidības atjaunošanu lauksaimniecības teritorijās: lai gan tas neattiecas tikai uz lauksaimniecības teritorijām, ES var izmantot Natura 2000 tīklu, kā arī Putnu (14) un Dzīvotņu (15) direktīvu, kas veido ES dabas aizsardzības tiesību aktu pamatu. EK ir pieņēmusi arī ES Biodaudzveidības stratēģiju 2030. gadam (16). Šī stratēģija ietver darbības un saistības bioloģiskās daudzveidības atjaunošanai lauksaimniecības platībās, kā izklāstīts regulas projektā par dabas atjaunošanu (17), ar ko EK nāca klajā 2022. gada 22. jūnijā. Jo īpaši projekta 8. pantā ir paredzēts saistošs mērķis dalībvalstīm līdz 2030. gadam apvērst apputeksnētāju populāciju sarukšanas tendenci, bet 9. pantā ir noteiktas saistības atjaunot lauksaimniecības ekosistēmas, piemēram, līdz 2030. gadam panākt, lai vismaz 10 % no ES lauksaimniecības zemes platības “aizņemtu ļoti daudzveidīgi ainavas elementi”. |
| --- | --- |

2.3.4.

| 2.3.5. | Par atbalstu lauksaimniekiem pārkārtošanās procesā: jaunā kopējā lauksaimniecības politika (KLP) 2023.–2027. gadam ir būtisks instruments, lai sasniegtu vērienīgos Eiropas zaļā kursa mērķus un atbalstītu lauksaimniekus. Revīzijas palāta Īpašajā ziņojumā 2020. gadā parādīja, ka pašreizējās KLP ieguldījums nav spējis novērst bioloģiskās daudzveidības samazināšanos lauksaimniecības teritorijās (18). Revīzijas palāta secināja, ka “Komisijas līdzsekošana ES budžeta izdevumiem bioloģiskās daudzveidības jomā nav uzticama, KLP tiešo maksājumu ietekme ir ierobežota vai nav zināma, un Komisija un dalībvalstis ir devušas priekšroku lauku attīstības pasākumiem ar mazāku ietekmi”. Jaunajā KLP ir iekļauti jauni pasākumi, lai uzlabotu tās vidisko ietekmi, piemēram, uzlabota nosacījumu sistēma. |
| --- | --- |

2.3.5.

| 2.3.6. | Apputeksnētājus var netieši ietekmēt ES dokumenti un darbs jomās, kas nav saistītas ar lauksaimniecību, piemēram, tiesību aktu kopums “Gatavi mērķrādītājam 55 %”, kas saistīts ar ES mērķi līdz 2030. gadam samazināt oglekļa emisijas par 55 % (bites skar arī klimata pārmaiņas), Nulles piesārņojuma rīcības plāns gaisa, ūdens un augsnes piesārņojuma likvidēšanai, Atjaunojamo energoresursu direktīva vai arī jaunā ES Meža stratēģija, kurā Eiropas Komisija ir izvirzījusi vērienīgu mērķi līdz 2030. gadam visā Eiropā iestādīt trīs miljardus koku. |
| --- | --- |

2.3.6.

3.   Vispārīgas piezīmes

| 3.1. | EESK uzsver, ka EPI ir svarīgs instruments ES pilsoņu tiešai līdzdalībai. EPI ir visspēcīgākais no Eiropas līmenī pastāvošajiem līdzdalības demokrātijas līdzekļiem. EESK kalpo kā tilts starp pilsoniskās sabiedrības organizācijām un Eiropas iestādēm un gadu gaitā ir nostiprinājusi EPI nozīmi un palīdzējusi panākt, lai Eiropas iestāžu ikdienas darbā tās nepaliktu neievērotas. Komiteja ir gandarīta par to, ka šis būs pirmais atzinums, kas par EPI tiks pieņemts pirms EK atbildes un aicina Komisiju precīzi atbildēt uz paustajām prasībām. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EESK pauž nožēlu, ka izvēlētajā nosaukumā “Glābiet bites un lauksaimniekus!” nav atspoguļots šīs EPI galvenais ierosinājums – līdz 2035. gadam pilnībā atteikties no sintētisko pesticīdu izmantošanas. Komiteja uzsver, ka EK pašlaik izstrādā vai ir jau pieņēmusi daudzus tiesību aktus, ar kuriem mēģina reaģēt uz šīm prasībām, taču atzīst, ka šie pasākumi nav ļāvuši pilnībā sasniegt izvirzītos mērķus. Tādēļ Komiteja aicina EK veikt vēl citus pasākumus, lai tieši un ātri sasniegtu savus mērķus. Tomēr EESK uzstāj uz nepieciešamību svarīgajā sistēmu ilgtspējas un uztursuverenitātes kontekstā ņemt vērā visus trīs ilgtspējas pīlārus (vides, sociālo un ekonomisko) un pirms jebkādu lēmumu pieņemšanas veikt ietekmes novērtējumus, jo īpaši, lai novērtētu iniciatīvas izmaksas lauksaimnieciskajai ražošanai un ekonomikai. |
| --- | --- |

3.2.

4.   Īpašas piezīmes

| 4.1. | Par EPI prasību “līdz 2030. gadam pakāpeniski samazināt sintētisko pesticīdu lietošanu ES lauksaimniecībā par 80 %, sākot ar visbīstamākajām vielām, un līdz 2035. gadam pilnībā pārtraukt sintētisko pesticīdu izmantošanu”: |
| --- | --- |

4.1.

| 4.1.1. | EESK brīdina, ka nevajadzētu priekšlikumā izvirzīt ideālistiskus mērķus vai mērķus, kurus pārāk īsā termiņa dēļ nebūtu iespējams sasniegt. Komiteja uzsver, ka EK jau ir ierosinājusi līdz 2030. gadam par 50 % samazināt ķīmisko pesticīdu, kā arī visbīstamāko pesticīdu lietošanu un ar tiem saistīto risku. Komiteja visumā iebilst pret tādu mērķu noteikšanu pesticīdu samazināšanas jomā, kuru sasniegšanai nebūtu pieejami efektīvi un lauksaimniekiem pieejami alternatīvi risinājumi. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | EESK uzsver, ka Eiropā tiesiskais augu aizsardzības līdzekļu regulējums mērķu ziņā ir viens no visstingrākajiem pasaulē, jo tajā noteikts princips, ka ir jābūt izslēgtai nepieņemamai ietekmei uz vidi. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | EESK uzskata: tā kā medus bišu un savvaļas apputeksnētāju skaita samazināšanos izraisa daudzi faktori, pesticīdu lietošanas pārtraukšana nebūtu jāuzskata par vienīgo vai galveno bišu glābšanas līdzekli. Svarīgi ir apkarot visus faktorus, kas izraisa samazināšanos. Piemēram, mājas bišu gadījumā profesionālie biškopji galvenokārt cīnās pret varrozi un Āzijas sirseni un cer uz jauniem ārstēšanas risinājumiem, kas ļaus viņiem labāk aizsargāt bites. |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | EESK konstatē, ka lauksaimniecībai ir svarīgas medus bites, savvaļas apputeksnētāji un citi kukaiņi (augu apputeksnēšana, kaitēkļu skaita dabiskā regulācija u. c.). Kā piemēru Komiteja var minēt savstarpēji izdevīgas partnerības starp lauksaimniekiem un biškopjiem un tādus pēc lauksaimnieku iniciatīvas uzsāktus pasākumus kā “Adoptē stropu!” (19). Lauksaimnieki, kas adoptē stropus, veicot augu aizsardzības pasākumus saviem kultūraugiem, bišu aizsardzībai pievērš īpašu uzmanību. Vajadzētu arī izvērst ApiAlert (20) tipa shēmas, kas dotu iespēju uzskaitīt mirstību bišu stropos un objektīvi noteikt bišu mirstības patiesos cēloņus. |
| --- | --- |

4.1.4.

| 4.2. | Par EPI prasību “atjaunot dabiskās ekosistēmas lauksaimniecības platībās, lai lauksaimniecība kļūtu par bioloģiskās daudzveidības atjaunošanās vektoru”: |
| --- | --- |

4.2.

| 4.2.1. | EESK uzsver, ka cilvēka darbība tāpat kā daži lauksaimniecības paņēmieni ir viens no apputeksnētāju un bioloģiskās daudzveidības samazināšanās cēloņiem, tomēr lauksaimniecība var būt arī risinājums. Piemēram, Komiteja vēlas, lai tiktu vairāk atbalstīti projekti, kuru ietvaros lauksaimnieki atjaunotu dzīvžogu stādījumus vai veidotu medus iegūšanas resursus un tādējādi kļūtu par bišu un bioloģiskās daudzveidības aizsardzības dalībniekiem. Turklāt svarīgi būs uzlabot lauksaimnieku atalgojumu par viņu sniegtajiem ekosistēmu pakalpojumiem, lai viņus atbalstītu šādu projektu īstenošanā. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | EESK konstatē, ka par EK apņemšanos panākt, lai lauksaimniecība kļūtu par biodaudzveidības atjaunošanas līdzekli, liecina Biodaudzveidības stratēģija un stratēģija “No lauka līdz galdam”, kā arī Dabas atjaunošanas regulas priekšlikuma mērķi un pasākumi, un pauž bažas par ES uztursuverenitātes ievērošanu. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | EESK uzskata, ka būtu jānovērtē arī brīvprātīgās lauksaimniecības iniciatīvas apputeksnētāju vai bioloģiskās daudzveidības veicināšanai, kuras plaukst visā Eiropā. Piemēram, Francijā Nacionālā lauksaimnieku arodbiedrību federācija (FNSEA) ir publicējusi apkopojumu par apputeksnētājiem labvēlīgām lauksaimniecības iniciatīvām (21). Lai izplatītu bitēm draudzīgu labu lauksaimniecības praksi, apkopojumā ir apzinātas Francijā pastāvošās uz apputeksnētājiem vērstās brīvprātīgās iniciatīvas un sniegti iedvesmojoši pozitīvi un pragmatiskie piemēri. Pamatojoties uz tādu pašu principu, 2018. gadā Dānijā tika uzsākta komunikācijas kampaņa “10 bitēm draudzīgi ieteikumi jūsu saimniecībai” (22). Kampaņa popularizē dažādas brīvprātīgas iniciatīvas, ko lauksaimnieki var īstenot savā lauku saimniecībā, piemēram, dzīvžogu stādīšana, ziedu joslu veidošana vai augu aizsardzības līdzekļu noneses ierobežošana, smidzināšanu veicot piemērotos klimatiskajos apstākļos (piemēram, kad vējš ir lēns) vai izmantojot noneses samazināšanas sistēmas. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | EESK uzskata: lai atjaunotu dabiskās ekosistēmas lauksaimniecības teritorijās, EK būs jāizmanto virkne sviru: agroekoloģiskās infrastruktūras uzturēšana un atjaunošana; kultūraugu dažādošana ar mērķi ainavā veicināt kultūraugu daudzveidību; agromežsaimniecības, bioloģiskās lauksaimniecības un produktu ar kvalitātes un izcelsmes identifikācijas zīmi (KIIZ) izvēršana; ilggadīgo zālāju uzturēšana; pesticīdu lietošanas un ietekmes samazināšana u. c. |
| --- | --- |

4.2.4.

| 4.3. | Par EPI prasību “veikt lauksaimniecības reformu, par prioritāti izvirzot maza apjoma, daudzveidīgu un ilgtspējīgu lauksaimniecību, atbalstot strauju agroekoloģiskās un bioloģiskās lauksaimniecības prakses pieaugumu un nodrošinot lauksaimnieku apmācību un neatkarīgu pētniecību pesticīdus nesaturošas lauksaimniecības jomā”: |
| --- | --- |

4.3.

| 4.3.1. | EESK norāda uz ziņojumu, ko sagatavojuši 300 eksperti no 23 dalībvalstīm, kuri ir izanalizējuši jaunās KLP iespējamo ietekmi uz bioloģiskās daudzveidības aizsardzību un atjaunošanu (23). Zinātniekiem ir konkrēti priekšlikumi, kā uzlabot KLP ietekmi uz bioloģisko daudzveidību un atbalstīt lauksaimniekus šajā pārkārtošanās procesā. EESK iesaka EK un dalībvalstīm tos izmantoto, lai iedvesmotos, reformējot KLP, kas ir spēcīgs lauksaimniecības reformu instruments. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Tomēr EESK uzskata, ka agroekoloģisko pārkārtošanos un bioloģiskās daudzveidības uzlabošanu nevar īstenot vienīgi no Briseles, izmantojot KLP, un uzsver arī vietējā līmeņa nozīmi. Lai pielāgotos reģionu īpatnībām, ir jāizstrādā arī vietējie risinājumi sadarbībā ar lauksaimniekiem un zemes īpašniekiem. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | Turklāt EESK vēlas uzsvērt savu apņemšanos meklēt efektīvas alternatīvas, lai neviens lauksaimnieks nepaliktu bez risinājuma. Tāpēc Komiteja vēlētos, lai vairāk tiktu rosināta precīzā lauksaimniecība, digitālā lauksaimniecība, biokontrole, robotika, kā arī agroekoloģija un lai tiktu paredzēts atbilstošs finansējums, kas ļautu attīstīt pētniecību, īstenot inovācijas un palīdzēt nozarēm un lauksaimniekiem tās ieviest. |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | EESK atzīst, ka biškopība daudzās dalībvalstīs ir svarīga ekonomikas nozare, kas veicina lauku attīstību un novērš lauku depopulāciju. Ņemot vērā medus ražošanas deficītu Eiropā, būtu jāpastiprina atbalsts biškopībai un medus un citu stropu produktu (putekšņu, vaska, peru pieniņa utt.) ekonomiskā potenciāla izmantošanai, lai saglabātu profesionālu un videi draudzīgu biškopību, kas spētu apmierināt Eiropas medus patēriņa vajadzības. EESK uzsver, ka lauksaimniekiem svarīgi ir apvienoties arodorganizācijās, lai uzlabotu savstarpējo koordināciju un veiksmīgāk aizstāvētu Eiropas biškopju intereses. Konkrēti Komiteja vēlas, lai EK izmantotu iespēju nākotnē paredzēto medus direktīvas pārskatīšanu un stiprinātu medus etiķetēšanu un izsekojamību ar mērķi efektīvāk cīnīties pret krāpšanu un importu no trešām valstīm, kuras neievēro mūsu standartus un vājina Eiropas medus ražošanu. |
| --- | --- |

4.3.4.

| 4.3.5. | Visbeidzot panākt, lai agroekoloģiskā pārkārtošanās kļūtu pieņemama Eiropas lauksaimniekiem, EESK iesaka EK ātri konkretizēt standartu savstarpīgumu un tādējādi ierobežot konkurences izkropļojumus ES lauksaimniekiem. |
| --- | --- |

4.3.5.

Briselē, 2022. gada 15. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja

Christa SCHWENG

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/788 (2019. gada 17. aprīlis) par Eiropas pilsoņu iniciatīvu (OV L 130, 17.5.2019., 55. lpp.).

1

(2)  Nieto, A. un citi, 2014, European Red List of Bees (Eiropas bišu sarkanais saraksts).

2

Nieto, A

European Red List of Bees

(3)  Williams, I. H., 1994, The dependence of crop production within the European Union on pollination by honeybees (Augkopības atkarība Eiropas Savienībā no apputeksnētājām medus bitēm).

3

Williams, I. H.

The dependence of crop production within the European Union on pollination by honeybees

(4)  Ollerton, J. un citi, 2011, How many flowering plants are pollinated by animals? (Cik lielu daļu ziedaugu apputeksnē dzīvās dabas pārstāvji?).

4

Ollerton, J

How many flowering plants are pollinated by animals?

(5)  IPBES, 2016, Assessment Report on Pollinators, Pollination and Food Production (Novērtējuma ziņojums par apputeksnētājiem, apputeksnēšanu un pārtikas ražošanu).

5

IPBES

Assessment Report on Pollinators, Pollination and Food Production

(6)  Francijas Bišu un apputeksnēšanas tehniskais un zinātniskais institūts (ITSAP), 2015, Ressources alimentaires pour les abeilles (Pārtikas resursi bitēm).

6

ITSAP

Ressources alimentaires pour les abeilles

(7)  IPBES, 2019, Global Assessment Report on Biodiversity and Ecosystem Services (Globālais novērtējuma ziņojums par bioloģisko daudzveidību un ekosistēmu pakalpojumiem).

7

IPBES

Global Assessment Report on Biodiversity and Ecosystem Services

(8)  INRAE un Ifremer, 2022, Impacts des produits phytopharmaceutiques sur la biodiversité et les services écosystémiques (Augu aizsardzības līdzekļu ietekme uz bioloģisko daudzveidību un ekosistēmu pakalpojumiem).

8

INRAE

Ifremer

Impacts des produits phytopharmaceutiques sur la biodiversité et les services écosystémiques

(9)  Eiropas Revīzijas palāta. Īpašais ziņojums 15/2020.

9

(10)  COM(2021) 261 final.

10

(11)  COM(2022) 305 final.

11

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1107/2009 (2009. gada 21. oktobris) par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp.).

12

(13)  EFSA, 2022, Revised guidance on the risk assessment of plant protection products on bees (Apis mellifera, Bombus spp. and solitary bees) (Pārskatītas vadlīnijas par augu aizsardzības līdzekļu riska izvērtējumu attiecībā uz bitēm (Eiropas medus bite, kamene un bite vientuļniece)).

13

EFSA

Revised guidance on the risk assessment of plant protection products on bees (Apis mellifera, Bombus spp. and solitary bees)

(14)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/147/EK (2009. gada 30. novembris) par savvaļas putnu aizsardzību (OV L 20, 26.1.2010., 7. lpp.).

14

(15)  Padomes Direktīva 92/43/EEK (1992. gada 21. maijs) par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību (OV L 206, 22.7.1992., 7. lpp.).

15

(16)  COM(2020) 380 final.

16

(17)  COM(2022) 304 final.

17

(18)  Eiropas Revīzijas palāta. Īpašais ziņojums 13/2020.

18

(19)  Le Betteravier. Quand 14 agriculteurs de l'Aisne deviennent apiculteurs (Kad 14 lauksaimnieki no Ēnas kļūst par biškopjiem).

19

Le Betteravier

Quand 14 agriculteurs de l'Aisne deviennent apiculteurs

(20)  20 minūtes. Toulouse: Pour suivre la mortalité des abeilles, BeeGuard met au point un compteur vidéo sur ses ruches connectées (Tulūza: Lai uzraudzītu bišu mirstību, BeeGuard uz saviem savienotajiem bišu stropiem uzstāda videoskaitītāju).

20

Toulouse: Pour suivre la mortalité des abeilles, BeeGuard met au point un compteur vidéo sur ses ruches connectées

BeeGuard

(21)  EFSA, 2022, Recueil des initiatives agricoles favorables aux pollinisateurs (Apkopojums par apputeksnētājiem labvēlīgām lauksaimniecības iniciatīvām.

21

EFSA

Recueil des initiatives agricoles favorables aux pollinisateurs

(22)  Dānijas Lauksaimniecības un pārtikas padome, 2018, 10 bee-friendly recommendations for your farm (10 bitēm draudzīgi ieteikumi jūsu saimniecībai).

22

10 bee-friendly recommendations for your farm

(23)  Pe’er, G. un citi, 2022, How can the European Common Agricultural Policy help halt biodiversity loss? (Kā Eiropas Kopējā lauksaimniecības politika var palīdzēt apturēt biodaudzveidības izzušanu?) Recommendations by over 300 experts (Vairāk nekā 300 ekspertu ieteikumi).

23

Pe’er, G

How can the European Common Agricultural Policy help halt biodiversity loss

Recommendations by over 300 experts

---

| 16.3.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 100/51 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 100/51

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Pārtikas cenu krīze: spekulācijas loma un konkrēti priekšlikumi rīcībai Ukrainā notiekošā kara apstākļos”

(pašiniciatīvas atzinums)

(2023/C 100/08)

| Ziņotājs: | Peter SCHMIDT |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Peter SCHMIDT

| Pilnsapulces lēmums | 14.7.2022. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Reglamenta 52. panta 2. punkts |
| | Pašiniciatīvas atzinums |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 24.11.2022. |
| Pieņemts plenārsesijā | 15.12.2022. |
| Plenārsesija Nr. | 574 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 157/7/5 |

Pilnsapulces lēmums

14.7.2022.

Juridiskais pamats

Reglamenta 52. panta 2. punkts

Pašiniciatīvas atzinums

Atbildīgā specializētā nodaļa

Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

24.11.2022.

Pieņemts plenārsesijā

15.12.2022.

Plenārsesija Nr.

574

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

157/7/5

1.   Secinājumi un ieteikumi

EESK:

| 1.1. | vērš uzmanību uz globālo pārtikas cenu krīzi, ko saasinājis karš Ukrainā, kurš ir kļuvis par vairāku vitāli svarīgu pārtikas preču, piemēram, kviešu un saulespuķu eļļas, piegādes traucējumu cēloni; uzsver, ka krīze ir saistīta ne tikai ar militāro konfliktu, bet arī ar strukturālām un sistēmiskām problēmām, kuras izraisa badu un apdraud pasaules iedzīvotāju iztiku. Pārtiku nevajadzētu uzskatīt par finanšu aktīvu, jo tā nav prece, kas līdzinās daudzām citām precēm; |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | pārtikas preču cenu un spekulācijas jautājums ir ārkārtīgi sarežģīts un par tās cēloņi ir jāanalizē, taču pašreizējā preču tirgus struktūra nespēj nodrošināt“mums vajadzīgo ilgtspējīgo ekonomiku” un ANO Programmā 2030. gadam un Eiropas zaļajā kursā izvirzīto un ar ilgtspējīgu attīstību, klimatiskajām iecerēm un taisnīgu pārkārtošanos saistīto mērķu sasniegšanu. Gluži pretēji – šī struktūra aktīvi kavē šos centienus. Tā liek šķēršļus pūliņiem novērst badu, nodrošināt taisnīgus ienākumus lauksaimniekiem un darba ņēmējiem un taisnīgas cenas patērētājiem, kā arī pasargāt mazos un vidējos pārtikas pārstrādātājus un mazumtirdzniecības nozari no pieaugošas inflācijas draudiem. Tādēļ tā ar regulējumu ir jāmaina, lai veicinātu cilvēku labbūtību un sabiedrības attīstību un tādā veidā sekmētu ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) sasniegšanu. Tā kā ES jau ir visvairāk regulētais tirgus, ir skaidrs: lai šāds regulējums būtu efektīvs, tas būtu jāpaplašina pasaules līmenī; |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | uzsver, ka ir jārisina pārtikas piegādes ķēžu lielās koncentrācijas un finansiālo īpašumtiesību jautājums; uzsver, ka globālā graudu tirdzniecības nozare ir ļoti koncentrēta. Aptuveni 70–90 procentus no pasaules graudu tirdzniecības nozares kontrolē četri uzņēmumi: Archer-Daniels-Midland, Bunge, Cargill un Louis Dreyfus. Šie uzņēmumi veido oligopolu ne vien pasaules graudu tirdzniecības nozarē, bet arī tādā jomā kā informācija par tirgus pamatprincipiem, un šie uzņēmumi ir ļoti finansializēti; |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | norāda, ka biržā tirgoti fondi (ETF) un uz indeksiem balstīti kopfondi, tostarp tie, kas īpaši saistīti ar pārtiku un lauksaimniecību, paver jaunas un plaši izmantotas iespējas finanšu ieguldījumiem un peļņas gūšanai, savukārt vienkāršie iedzīvotāji arvien vairāk iesaistās šajos ieguldījumu instrumentos, izmantojot savus pensiju fondus un individuālos pensiju uzkrājumu kontus. Šo ar pašu kapitālu saistīto ieguldījumu fondu parādīšanās pārveido lauksaimniecības un pārtikas sistēmas, nonākot pie tā, ka akcionāru vajadzības tiek uzskatītas par svarīgākām nekā citi sociāli un vides aizsardzības mērķi; |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | atzīmē, ka augstās un strauji augošās cenas un slepenība, kas saistīta ar akciju turējumiem, rada nedrošību un sēj bailes un paniku. Bailes un panika, it īpaši laikā, kad valda liela nenoteiktība, piemēram, Ukrainas kara apstākļos, raisa cenu pieaugumu līdz nesamērīgam līmenim un noved pie tirgus svārstībām, jo tirgū dominē spekulatīvi tirgotāji, kuri ļaunprātīgi izmanto cenu; |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | aicina dalībvalstis un ES iestādes uzlabot tirgus pārredzamību, it īpaši:






  — | ar ziņošanu par vides, sociālajiem un pārvaldības (VSP) jautājumiem un nefinanšu informācijas atklāšanu par spekulācijās iesaistītajiem tirgus dalībniekiem. Runājot par spekulācijām ar pārtiku, jānorāda, ka jāanalizē ar VSP jautājumiem saistītās vērtēšanas nozīme, |
| --- | --- | --- |

1.6.

—

ar ziņošanu par vides, sociālajiem un pārvaldības (VSP) jautājumiem un nefinanšu informācijas atklāšanu par spekulācijās iesaistītajiem tirgus dalībniekiem. Runājot par spekulācijām ar pārtiku, jānorāda, ka jāanalizē ar VSP jautājumiem saistītās vērtēšanas nozīme,

| — | ar centieniem nodrošināt, ka visi globālā tirgus dalībnieki, tostarp valstis un privātā sektora dalībnieki, sniedz ziņojumus Lauksaimniecības tirgus informācijas sistēmai (AMIS), |
| --- | --- |

—

ar centieniem nodrošināt, ka visi globālā tirgus dalībnieki, tostarp valstis un privātā sektora dalībnieki, sniedz ziņojumus Lauksaimniecības tirgus informācijas sistēmai (AMIS),

| — | ar rūpīgākām ārpusbiržas (OTC) darījumu pārbaudēm; |
| --- | --- |

—

ar rūpīgākām ārpusbiržas (OTC) darījumu pārbaudēm;

| 1.7. | uzsver, ka preču atvasināto instrumentu tirgi nodrošina būtiskus pakalpojumus (proti, riska pārvaldību un cenu atklāšanu) pārtikas preču ražotājiem un lietotājiem un ka šo tirgu darbību apdraud spekulatīvas darbības; mudina dalībvalstis un ES iestādes veikt vajadzīgos pasākumus, lai ierobežotu pārmērīgu spekulāciju preču tirgos, it īpaši: |
| --- | --- |

1.7.

| 1.7.1. | regulējot nākotnes darījumu tirgu:







  — | no jauna ieviest regulētu tirgu, kurā tirgo atvasinātos pārtikas produktus, kā tas bija vairākus gadu desmitus līdz pagājušā gadsimta beigām, tādējādi saglabājot nākotnes darījumiem piemītošo riska ierobežošanas funkciju. Nākotnes darījumi ir svarīgi no lauksaimnieku viedokļa, lai varētu pārvaldīt riskus. Tie viņiem dod iespēju noteikt gan ielaides, gan izlaides cenu konkrētam laikposmam nākotnē, |
| --- | --- | --- |

1.7.1.

—

no jauna ieviest regulētu tirgu, kurā tirgo atvasinātos pārtikas produktus, kā tas bija vairākus gadu desmitus līdz pagājušā gadsimta beigām, tādējādi saglabājot nākotnes darījumiem piemītošo riska ierobežošanas funkciju. Nākotnes darījumi ir svarīgi no lauksaimnieku viedokļa, lai varētu pārvaldīt riskus. Tie viņiem dod iespēju noteikt gan ielaides, gan izlaides cenu konkrētam laikposmam nākotnē,

| — | ieviest stingrus cenu svārstību ierobežojumus un dienas pozīciju limitus, tiklīdz tirdzniecības darbības preču nākotnes darījumu tirgos liecina par novirzēm (Finanšu instrumentu tirgu direktīva – FITD II). Pozīciju ierobežojumi būtu jāpārkalibrē, lai atspoguļotu tirdzniecības puses patiesās intereses saistībā ar nepieciešamību ierobežot riska darījumus reālos apstākļos, |
| --- | --- |

—

ieviest stingrus cenu svārstību ierobežojumus un dienas pozīciju limitus, tiklīdz tirdzniecības darbības preču nākotnes darījumu tirgos liecina par novirzēm (Finanšu instrumentu tirgu direktīva – FITD II). Pozīciju ierobežojumi būtu jāpārkalibrē, lai atspoguļotu tirdzniecības puses patiesās intereses saistībā ar nepieciešamību ierobežot riska darījumus reālos apstākļos,

| — | ierobežot piekļuvi atvasinātajiem instrumentiem / riska ierobežošanai, atļaujot to tikai “kvalificētiem un zinošiem ieguldītājiem un tirgotājiem, kuriem patiesi rūp attiecīgās lauksaimniecības preces”, |
| --- | --- |

—

ierobežot piekļuvi atvasinātajiem instrumentiem / riska ierobežošanai, atļaujot to tikai “kvalificētiem un zinošiem ieguldītājiem un tirgotājiem, kuriem patiesi rūp attiecīgās lauksaimniecības preces”,

| — | ieviest īstermiņa / vidēja termiņa / ilgtermiņa līgumsaistības, lai palielinātu stabilitāti, |
| --- | --- |

—

ieviest īstermiņa / vidēja termiņa / ilgtermiņa līgumsaistības, lai palielinātu stabilitāti,

| — | stimulēt bankas un fondu uzņēmumus, lai tie pārtrauktu finanšu spekulācijas ar pārtikas precēm, un šajā nolūkā ieviest augstākas kapitāla prasības, lai samazinātu sviras efektu; |
| --- | --- |

—

stimulēt bankas un fondu uzņēmumus, lai tie pārtrauktu finanšu spekulācijas ar pārtikas precēm, un šajā nolūkā ieviest augstākas kapitāla prasības, lai samazinātu sviras efektu;

| 1.7.2. | regulējot indeksus (preču cenu indeksi un pārtikas cenu indeksi):







  — | regulēt un aizliegt preču cenu indeksu fondus un replikāciju, izmantojot mijmaiņas darījumus un biržā tirgotus produktus, jo tas palielina saikni starp enerģijas un pārtikas tirgiem; preču indeksu tirgotāju / mijmaiņas darījumu tirgotāju gadījumā pozīciju ierobežojumi nedarbojas, jo to darbības ir sinhronizētas, |
| --- | --- | --- |

1.7.2.

—

regulēt un aizliegt preču cenu indeksu fondus un replikāciju, izmantojot mijmaiņas darījumus un biržā tirgotus produktus, jo tas palielina saikni starp enerģijas un pārtikas tirgiem; preču indeksu tirgotāju / mijmaiņas darījumu tirgotāju gadījumā pozīciju ierobežojumi nedarbojas, jo to darbības ir sinhronizētas,

| — | apturēt publisko līdzekļu / kopfondu līdzekļu (1) piešķiršanu spekulācijās ar pārtikas precēm iesaistītiem tirgus dalībniekiem, turklāt neviens publiskā sektora dalībnieks nedrīkst tirgoties ar atvasinātiem pārtikas produktiem, |
| --- | --- |

—

apturēt publisko līdzekļu / kopfondu līdzekļu (1) piešķiršanu spekulācijās ar pārtikas precēm iesaistītiem tirgus dalībniekiem, turklāt neviens publiskā sektora dalībnieks nedrīkst tirgoties ar atvasinātiem pārtikas produktiem,

| — | aizliegt pamatpreču (piemēram, fondu, ETF) iekļaušanu institucionālo dalībnieku (piemēram, pensiju fondu, apdrošināšanas sabiedrību) portfeļos, |
| --- | --- |

—

aizliegt pamatpreču (piemēram, fondu, ETF) iekļaušanu institucionālo dalībnieku (piemēram, pensiju fondu, apdrošināšanas sabiedrību) portfeļos,

| — | tā kā šis tirgus ir jāregulē, turpmākajos EESK atzinumos ir jāturpina izstrādāt konkrētus ieteikumus; |
| --- | --- |

—

tā kā šis tirgus ir jāregulē, turpmākajos EESK atzinumos ir jāturpina izstrādāt konkrētus ieteikumus;

| 1.7.3. | risinot jautājumu par pārtikas nozares finansializāciju, kas izpaužas kā milzīga naudas pelnīšana uz cilvēku rēķina:






  — | ieviest globālus papildu nodokļus virspeļņai pirms tirdzniecības un finanšu uzņēmumu dividenžu saņemšanas un pārtikas spekulāciju nodokli (2), lai ierobežotu ļoti biežus tirdzniecības darījumus, |
| --- | --- | --- |

1.7.3.

—

ieviest globālus papildu nodokļus virspeļņai pirms tirdzniecības un finanšu uzņēmumu dividenžu saņemšanas un pārtikas spekulāciju nodokli (2), lai ierobežotu ļoti biežus tirdzniecības darījumus,

| — | sagraut oligopolus visos starptautiskās pārtikas tirdzniecības ķēdes un finansiālo interešu līmeņos. |
| --- | --- |

—

sagraut oligopolus visos starptautiskās pārtikas tirdzniecības ķēdes un finansiālo interešu līmeņos.

2.   Konteksts – pārtikas cenu krīze Ukrainā notiekošā kara apstākļos

| 2.1. | Neraugoties uz cerībām, ka pasaulei ātrāk izdosies izkļūt no krīzes un ka nodrošinājums ar pārtiku sāks uzlaboties pēc 2021. gada pandēmijas, bads pasaulē 2021. gadā pieauga vēl vairāk. Pandēmijas radītās ietekmes un ekonomikas atveseļošanās rādītāju atšķirības, kā arī sociālās aizsardzības pasākumu ierobežotais tvērums un ilgums palielināja nevienlīdzību, kas 2021. gadā radīja aizvien jaunas problēmas saistībā ar centieniem sasniegt mērķi līdz 2030. gadam novērst badu un kas īpaši skar sievietes un bērnus. Tiek lēsts, ka 2021. gadā pasaulē ar badu saskārās 702–828 miljoni cilvēku (kas atbilst attiecīgi 8,9 un 10,5 procentiem no pasaules iedzīvotāju skaita) – kopumā par 150 miljoniem cilvēku vairāk nekā 2019. gadā pirms Covid-19 pandēmijas (3). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Pašlaik Ukrainā notiekošais karš, kurā iesaistīti divi lielākie galveno labības veidu, eļļas augu sēklu un mēslošanas līdzekļu ražotāji pasaulē, un citi ārēji satricinājumi sagrauj starptautiskās piegādes ķēdes un paaugstina graudu, mēslošanas līdzekļu un enerģijas cenas. Tas notiek laikā, kad piegādes ķēdes joprojām atgūstas no Covid-19 un kad tās jau tā negatīvi ietekmē arvien biežāki ekstremāli klimatiskie apstākļi, it īpaši valstīs ar zemiem ienākumiem, un tam varētu būt graujoša ietekme uz nodrošinājumu ar pārtiku un uzturu pasaulē. Pārtikas piegādes ķēdē nav vērojams deficīts, bet konflikta dēļ ir radusies īslaicīga nepietiekamība un spēcīgi darbības traucējumi pārtikas piegādes ķēdē un izplatīšanas problēmas (4)
  , tostarp vietās, kur atrodas to krājumi, un cietusi ir ražošana (ražas novākšana un stādīšana/sēšana) Ukrainā. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācija (FAO) 2022. gadā reģistrēja pārtikas cenu indeksa rekordu – cenas bija par 34 % augstākas nekā iepriekšējā gadā. Svarīgi atzīmēt, ka FAO pārtikas cenu indekss šā gada janvārī jau sasniedza tikpat augstu līmeni kā 2008. gadā novērotais augstākais līmenis. Šajā kontekstā tas, ka piegādes ķēdes satricinājums, kas skar divas no pasaules lielākajām graudu eksportētājvalstīm, zināmā mērā destabilizēs pasaules tirgus, bija neizbēgami. Tomēr pašreizējo cenu svārstību apjomu un mērogu tikai daļēji var skaidrot ar tirgus pamatprincipiem. Viens no galvenajiem trūkumiem pārtikas sistēmā, kas Ukrainas krīzi ir pārvērtis globālā pārtikas nodrošinājuma krīzē, ir graudu tirgu nepārredzamais un disfunkcionālais raksturs (5). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Rezolūcijā “Ukraina – no palīdzības līdz atjaunošanai – Eiropas pilsoniskās sabiedrības priekšlikumi” EESK vērš uzmanību uz globālo pārtikas cenu krīzi, ko Ukrainas karš ir saasinājis vēl vairāk, un aicina dalībvalstis un ES iestādes veikt nepieciešamos pasākumus, lai ierobežotu pārmērīgas spekulācijas ar precēm un uzlabotu tirgus pārredzamību. Divās nesen pieņemtajās rezolūcijās Eiropas Parlaments arī aicināja veikt pasākumus, lai novērstu pārmērīgas spekulācijas (6). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Preču tirgus pašreizējā struktūra nespēj nodrošināt “mums vajadzīgo ilgtspējīgo ekonomiku” (7)
  un ANO Programmā 2030. gadam un Eiropas zaļajā kursā izvirzīto un ar ilgtspējīgu attīstību, klimatiskajām iecerēm un taisnīgu pārkārtošanos saistīto mērķu sasniegšanu. Tā neļauj nodrošināt ne taisnīgus ienākumus lauksaimniekiem (8) un darba ņēmējiem un taisnīgas cenas patērētājiem, ne arī pārtikas pārstrādātāju (it īpaši MVU) un mazumtirdzniecības nozares aizsardzību pret pieaugošas inflācijas draudiem. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Spekulācijas ar precēm loma un ietekme: tirgi un mehānismi

| 3.1. | Spekulācija ir ieguldījums, cerot uz ieguvumu nākotnē, kas saistīts ar zaudējumu risku. Spekulācija ar precēm var izpausties trīs veidos: i) tieša fiziskas preces pirkšana vai pārdošana, ii) tāda līguma pirkšana vai pārdošana, kurā paredzēta preces iegāde vai piegāde nākotnē, un iii) tādas sabiedrības pašu kapitāla vai parāda pirkšana vai pārdošana, kura ražo vai tirgo preces. Standartizētus preču iegādes līgumus sauc par “nākotnes līgumiem” vai “preču atvasinātajiem instrumentiem”, un tos tirgo “preču atvasināto instrumentu tirgos”, kas ir regulēti finanšu tirgi. Tāpēc spekulācija ar precēm var notikt gan fizisku preču, gan finanšu produktu tirgos, kā arī netiešā veidā akciju un obligāciju tirgos. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Preču atvasināto instrumentu tirgos kopš 2000. gadu sākuma, kad tika veiktas izmaiņas tiesiskajā regulējumā, kas reglamentē šos tirgus, ir vērojams liels likviditātes pieplūdums no “netradicionāliem” ieguldītājiem. Jaunu tirgotāju ienākšana tirgū tika nosaukta par preču tirgu “finansializāciju” (9). Lai gan likviditātes pieaugums ir padziļinājis preču atvasināto instrumentu tirgus, apgrūtinot tiešu tirgus manipulāciju veikšanu, tas ir arī radījis spekulatīvu pieprasījumu, kas nav saistīts ar situāciju fizisko preču tirgū, un tas mazina šo tirgu spēju pildīt galvenās funkcijas. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Regulētajiem preču atvasināto instrumentu tirgiem to sākotnējā formā ir divi galvenie mērķi: i) riska pārvaldība preču ražotāju un lietotāju labā un ii) informācijas par cenu atklāšana. Riska pārvaldība tiek nodrošināta ar riska ierobežošanu, kas nozīmē, ka fiziskajos un atvasināto instrumentu tirgos tiek noteiktas kompensējošas pozīcijas, tādējādi nosakot preces cenu riska ierobežošanas brīdī. Riska ierobežošanai ir nepieciešama cieša saikne starp preču nākotnes darījumu līgumu tirgiem un fizisko tirgu. Lai nodrošinātu šo ciešo saikni, fiziskās tirdzniecības cenas parasti tiek pielīdzinātas atvasināto instrumentu cenai. Lai gan šī prakse nodrošina riska ierobežošanas efektivitāti, tā nodrošina arī atvasināto instrumentu tirgos esošo spekulatīvo pozīciju tiešu pāreju uz fizisko tirgu. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Nākotnes darījumu līgumi tiek tirgoti ar dažādu beigu termiņu mēnešos. Katrā nākotnes darījuma līgumā ir noteikts pircējs un pārdevējs. Pircēju un pārdevēju piedāvājumus saskaņo biržas tīrvērtes iestāde. Saskaņotā cena netiek maksāta pilnā apmērā. Tā vietā abi tirgotāji pārskaita drošības naudu uz drošības iemaksas kontu, kas ir reģistrēts tīrvērtes iestādē. Peļņa un zaudējumi tiek ņemti tieši no drošības naudas. Tāpēc preču nākotnes darījumu līgumu tirdzniecībai ir spēcīgs sviras efekts. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Kad nākotnes darījuma līgums tuvojas noteiktajam beigu termiņam, tirgotājiem ir divas iespējas: i) pieturēties pie līguma nosacījumiem un piespiest saņemt (pārdevēja gadījumā) vai pieņemt (pircēja gadījumā) piegādi, vai ii) izmantot ieskaita pozīciju, lai izpildītu līgumu pirms tā beigu termiņa. Lielākā daļa visu preču nākotnes darījumu līgumu tiek izpildīti, izmantojot ieskaita pozīcijas. Tāpēc preču nākotnes darījumu līgumu tirdzniecībā nav nepieciešams, lai tirgotājam piederētu fiziskā prece, ko tas pārdod, vai glabāšanas jauda, lai varētu pieņemt fizisko preci, kuru tas pērk. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Reģistrētās preču biržās var tirgoties tikai brokeri. Brokeri tirgojas savu klientu vārdā un viņu personīga labuma gūšanas nolūkā. Pastāv liels otrreizējais tirgus, kurā preču atvasinātos instrumentus pārdod un pārdala ārpus biržas. Nākotnes darījumu līgumi tiek tirgoti arī ārpus regulētām biržām (tos dēvē par ārpusbiržas darījumiem), par darījumiem vienojoties bez tīrvērtes iestādes līdzdalības. Tas padara preču atvasinātos instrumentus viegli pieejamus privātiem ieguldītājiem, galvenokārt ETF veidā konkrētām precēm vai preču indeksiem (10). |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Preču atvasināto instrumentu tirgu ierobežojumu atcelšanas un to tirdzniecības vienkāršošanas dēļ šie tirgi ir ļoti likvīdi, un preču atvasināto instrumentu tirdzniecība ievērojami pārspēj fizisko preču tirdzniecības sniegtās iespējas. Likviditāte ir galvenā prasība, kas nepieciešama informācijas par cenu atklāšanai. Informācijas par cenu atklāšana ir tirgus spēja pareizi un savlaicīgi atspoguļot informāciju par fizisko pieprasījumu un piedāvājuma nosacījumiem. Informācijas par cenu atklāšana ir iespējama tikai tad, ja visi tirgotāji ieņem pozīcijas neatkarīgi un pamatojoties tikai uz savām zināšanām par fizisko pieprasījumu un piedāvājuma nosacījumiem; šos nosacījumus dēvē par “tirgus pamatprincipiem”. Informācijas par cenu atklāšanu apdraud tirgotāji, kuri ieņem pozīcijas, kas nav saistītas ar tirgus pamatprincipiem. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Ne visi tirgotāji ieņem pozīcijas, balstoties uz tirgus pamatprincipiem (11). Akadēmiskajā literatūrā tiek nošķirti aktīvie un pasīvie tirgotāji. Aktīvie tirgotāji tiek iedalīti informētos un neinformētos tirgotājos. Aktīvi un informēti tirgotāji ir preču tirdzniecības nami, kas savas pamatdarbības ietvaros tirgo preču nākotnes līgumus riska ierobežošanas un spekulatīvos nolūkos, un specializēti naudas pārvaldītāji (piemēram, riska ieguldījumu fondi), kuri īsteno uz tirgus izpēti balstītas tirdzniecības stratēģijas. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Aktīvi un neinformēti tirgotāji (pozitīvu atsauksmju tirgotāji) ir naudas pārvaldītāji, kas īsteno tirdzniecības stratēģijas, kuras balstītas uz statistikas modeļu analīzi un nelielu tirgus izpēti (vai bez tās). Pasīvi un neinformēti tirgotāji (indeksa tirgotāji) ir institucionālie ieguldītāji, piemēram, pensiju fondi, kā arī privātie ieguldītāji, kas iegulda ETF un kas portfeļa dažādošanas nolūkā cenšas riskēt, izmantojot preču, tostarp lauksaimniecības preču, kā arī enerģijas un minerālu un metālu, plašu cenu diapazonu. Risku tie uzņemas, replicējot preču cenu indeksus, kas līdzīgi akciju tirgus indeksiem. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Indeksa replikācija ietver tikai tādu pirkšanas pozīciju izmantošanu, kuras tiek pagarinātas nākotnes darījumu līgumu termiņa beigās. Tāpēc indeksa tirgotāji pozīciju izmantošanā darbojas vienpusēji. Tās ir arī sinhronizētas starp preču grupām, norādot uz spēcīgu pieprasījumu pēc plaša preču klāsta, kā rezultātā notiek dažādu preču grupu cenu savstarpējas izmaiņas, kas nav saistītas ar tirgus pamatprincipiem (12). |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Šādus spekulatīvus cenu signālus var saasināt pozitīvo atsauksmju tirgotāji, kas novērtē tirgus atbalstu cenu tendencēm. Liekot likmes uz konkrētu cenu tendenci, pozitīvo atsauksmju tirgotāji sekmē šīs tendences turpināšanos, kas viņiem pašiem ir izdevīgi un rada spekulatīvus burbuļus un lielas cenu svārstības. Spekulatīvi burbuļi var pastāvēt, īpaši tad, ja informācija par tirgus pamatprincipiem ir visai ierobežota, t. i., lielas nenoteiktības laikā, un ja tirgū dominē neinformēti un pasīvi tirgotāji. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Tirgus izpēte ir dārga un salīdzinoši dārgāka nekā statistiskā analīze vai ātra virsrakstu pārskatīšana, it īpaši tad, ja tirgotāji vienlaikus iegulda vairākos tirgos. Tāpēc informētu tirgotāju ir salīdzinoši maz, un tie mēdz būt lieli tirdzniecības nami, kas veic tirgus izpēti savas fizisko preču tirdzniecības ietvaros. Tāpēc preču atvasināto instrumentu tirgos pastāvīgi rodas spekulatīvi burbuļi, it īpaši nenoteiktības un tirgus panikas laikā. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Globālā graudu tirdzniecības nozare ir ļoti koncentrēta. Aptuveni 70–90 procentus no pasaules graudu tirdzniecības nozares kontrolē un milzīgu peļņu gūst četri uzņēmumi: Archer-Daniels-Midland, Bunge, Cargill un Louis Dreyfus, kurus kopā dēvē par ABCDs (13) (ADM guva lielāko peļņu savā 120 gadu pastāvēšanas laikā, un peļņa no pamatdarbības gadā pieauga par 38 % (14)). Šie uzņēmumi veido oligopolu ne vien pasaules graudu tirdzniecības nozarē, bet arī tādā jomā kā informācija par tirgus pamatprincipiem, tostarp uzglabāšanu. Informācija par uzglabāšanas pozīcijām nav pieejama darījumu slēgšanas, piesardzības vai spekulatīvos nolūkos. Informācija par uzglabāšanas apjomu tiek rūpīgi sargāta no konkurentiem. Šie tirgotāji ir orientēti uz nākotni, mēģinot pirkt par zemu cenu un pārdot par augstu cenu. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Arī ABCDs ir ļoti finansializēti.
  Archer-Daniels-Midland un Bunge ir biržā kotēti uzņēmumi, kas ir pakļauti akcionāru, kuri dod priekšroku īstermiņa ieguvumiem nevis ilgtermiņa ieguldījumiem, spiedienam. Akcionāru vidū ir riska ieguldījumu fondi (piemēram, Black Rock), investīciju bankas un lielā mērā arī institucionālie ieguldītāji, piemēram, pensiju fondi. Cargill un Louis Dreyfus ir privāti uzņēmumi, kuru meitasuzņēmumu vidū papildus graudu tirdzniecības uzņēmumiem ir arī riska ieguldījumu fondi, bankas, pārvadājumu uzņēmumi, uzglabāšanas uzņēmumi, nekustamā īpašuma un infrastruktūras uzņēmumi. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Lielie fizisko preču tirgotāji tirgojas gan atvasināto instrumentu, gan fiziskajos tirgos un izmanto savu brokeru pakalpojumus, lai tieši piekļūtu preču atvasināto instrumentu tirgiem. Tiem ir arī ievērojama vara pār saviem piegādātājiem un klientiem. Tas viņiem ļauj atlikt maksājumus, lai palielinātu skaidras naudas rezerves vai atliktu preču piegādi, ja viņi prognozē, ka cenas mainīsies viņiem par labu. Pretstatā ražotājiem un patērētājiem fiziskie tirgotāji izmanto tirgus svārstības, jo lielas, straujas cenu izmaiņas rada iespējas īsā laikā pārdot uzglabāšanas un finanšu pozīcijas, gūstot lielu peļņu. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Augstas un pieaugošas cenas un slepenība attiecībā uz akciju turējumiem sēj bailes un paniku. Bailes un panika, it īpaši laikā, kad valda liela nenoteiktība, piemēram, Ukrainas kara apstākļos, raisa cenu pieaugumu līdz nesamērīgam līmenim un noved pie tirgus svārstībām, jo tirgū dominē spekulatīvi tirgotāji, kuri ļaunprātīgi izmanto cenu kāpumu (15). Fiziskie tirgotāji nav ieinteresēti iesaistīties īsā un vidējā termiņā, jo augstas cenas palielina to spekulatīvo darījumu vērtību, kā arī to uzglabāšanas pozīciju vērtību, kuras tie pārdod ar milzīgu peļņu. Visi ABCDs tirgotāji 2021. gadā ir guvuši rekordlielu vai gandrīz rekordlielu peļņu. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Ārkārtīgi augstas cenas rada bažas par piedāvājuma trūkumu un nepieejamību cenas ziņā un palielina pieprasījumu pēc uzglabāšanas uzņēmumu pakalpojumiem, kas tiek izmantoti piesardzības nolūkos. Pārtikas preču uzkrāšana, vai nu uzkrājot importētas preces, vai arī ieviešot eksporta aizliegumus, rada mākslīgu deficītu fiziskajā tirgū, tādējādi vēl vairāk veicinot cenu kāpumu. Tādējādi spekulatīvais cenu pieaugums sev izdevīgā veidā tiek ex post apstiprināts ar tirgus pamatprincipiem. 2008. gada pārtikas krīzes laikā Indija reaģēja uz augstajām graudu cenām, ieviešot rīsu eksporta aizliegumu, kas izraisīja strauju rīsu cenu pieaugumu. Šobrīd Ķīna veido lielus kukurūzas, rīsu un kviešu krājumus, raizējoties par to deficītu (16). Lai gan valdības, kas nodarbojas ar pārtikas preču uzkrāšanu, rīkojas spekulatīvi, tas tiek darīts aiz bailēm un vēlmes nodrošināt iedzīvotāju tiesības uz pārtiku, nevis gūt peļņu. Tas skaidri nošķir šīs darbības no finanšu un fizisko tirgotāju spekulācijām. Valdību un patērētāju veiktā pārtikas uzkrāšana nav cēlonis, bet reakcija uz augstām pārtikas cenām, un tā neveicina nodrošinātību ar pārtiku un stratēģisko autonomiju ne Eiropas Savienībā, ne jaunattīstības valstīs. |
| --- | --- |

3.17.

4.   Vides, sociālo un pārvaldības (VSP) kritēriju reitingu aģentūru un tirdzniecības uzņēmumu loma

| 4.1. | Pašlaik valstu ekomarķējuma, piemēram, Austrijas UZ49 ekomarķējuma vai Vācijas FNG ekomarķējuma, piešķiršanas procesā netiek skaidri ņemtas vērā spekulācijas ar pārtiku. Atvasinātie instrumenti, ko neizmanto tikai riska ierobežošanas nolūkā, parasti ir aizliegti. Ekomarķējuma piešķiršanas procesā pārtikas nozares piegādes ķēdes tiek uzskatītas par pārāk sarežģītām, lai nodrošinātu viegli piemērojamu noteikumu kopumu. Kā piemērus var minēt mēslošanas līdzekļu izmantošanu, ko var novērtēt citādi, ņemot vērā to radīto oglekļa pēdu, datu trūkumu zemes sagrābšanas problēmu noteikšanai, pārredzamības trūkumu gada pārskatos saistībā ar spekulatīvām tirdzniecības darbībām utt. Piegādes ķēžu sarežģītības dēļ netiek noteikti stingri izslēgšanas kritēriji, bet gan mazāk svarīgi “pretrunīgie kritēriji”, kuru gadījumā pastāv lielāka varbūtība, ka reitingu aģentūras tos interpretēs ļoti atšķirīgi. Valstu ekomarķējuma piešķiršanas procesā netiek ņemti vērā skaidri kritēriji, kas saistīti ar pamatprecēm. Pretrunīgajiem kritērijiem, kas vērsti uz pārvaldību, ir neliela nozīme kopējā reitinga noteikšanas procesā, jo ir iespējamas atšķirīgas interpretācijas. Šie pretrunīgie kritēriji galvenokārt attiecas uz uzņēmējdarbības ētiku gadījumos, kad ir vērojama spekulatīva tirdzniecība, pārredzamības trūkums, zemes piesavināšanās u. c. Piemēram, viena ekomarķējuma piešķiršanas procesā tiek pētīta fonda “VSP kvalitāte”, ja tiek izmantoti preču atvasinātie instrumenti, taču pats process un tā iespējamie rezultāti joprojām ir neskaidri un nav dokumentēti publiski pieejamos dokumentos. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Viens no galvenajiem VSP kritēriju reitinga elementiem ir pārtikas nozares korporatīvās pārvaldības (īpašumtiesības, kontrole, valde, grāmatvedība u. c.) un korporatīvās uzvedības (uzņēmējdarbības ētika un nodokļu pārredzamība) novērtēšana. Tomēr trūkst tādu rādītāju kā kases nodaļu veiktās spekulatīvās tirdzniecības procentuālais īpatsvars vai pārredzama informācija par uzglabāšanas līmeni uzglabāšanas vietās, un uz tiem reti attiecas pārvaldības kritēriji. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Reitinga aģentūras uzskata, ka pārtikas tirgus ir neaizsargātāks nekā citas nozares. Atšķirībā no citām VSP nozarēm pārtikas rūpniecībā klimatrisks ir augstāks nekā vidējais, jo lauksaimniecības pārtikas nozare gan rada ar klimatu saistītas problēmas, gan ir neaizsargāta pret tām (piemēram, temperatūras paaugstināšanos, iegrimi, plūdiem utt.). Pārtikas nozares uzņēmumu vidējais VSP kritēriju reitings pēdējo piecu gadu laikā ir uzlabojies, taču pārtikas produktu grupā dominējošs ir to uzņēmumu īpatsvars, kuriem ir kontrolējošais akcionārs un kuri lielākoties pieder vienai ģimenei. Šī korporatīvā struktūra ietver korporatīvās pārvaldības riskus, kas saistīti ar sarežģītu īpašumtiesību struktūru ar atšķirīgām balsstiesībām: pārvaldības līgumi / darījumi starp uzņēmumu un kontrolējošo īpašnieku vai vienībām, kas pieder vienai un tai pašai kontrolējošajai personai. Ja par prioritāti tiek noteikta dominējošā īpašnieka personīgās bagātības palielināšana, nevis ilgtspējīgas peļņas gūšana, tad mazākuma ieguldītāji var saskarties ar risku, ko rada lēmumi, kuru pieņemšanā priekšroka lielā mērā tiek dota ģimenes grupām. Pārtikas produktu nozarē dominē kontrolētas īpašumtiesības: 58,4 % uzņēmumu, kas iekļautas MSCI ACWI indeksā, ir akcionārs vai akcionāru grupa, kura kontrolē 30 % vai vairāk balsu. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Lielākā daļa pārtikas nozares uzņēmumu (60 %) ir klasificēti kā tādi, kas pārsniedz VSP reitingu ieguldījumu kategorijā (BBB). Gandrīz 20 % indeksā iekļauto vienību ir augsts vai ļoti augsts VSP reitings. Šāda tendence izraisa aktīvu pārvaldītāju ieplūšanu pārtikas nozarē. Pārtikas cenas ir sasniegušas augstāko līmeni desmit gadu laikā, un šāda tendence varētu turpināties. Tomēr ieguldītāji arvien vairāk vēršas pret nozarēm, kas pārkāpj VSP principus, piemēram, palmu eļļas nozari. Pieaugs pieprasījums pēc VSP prasībām atbilstoša un uz precēm balstīta portfeļa veidošanas. No 2008. gada septembra līdz 2011. gada septembrim FAO indekss palielinājās par 12 %, pārsniedzot inflācijas rādītāju. Pārtikas cenu kāpuma ietekmi uz akcijām raksturoja šādas iezīmes: pirmkārt, ietekme bija plaša. Pārtikas cenu pieauguma tendencei bija pozitīva ietekme uz pārtikas ražotājiem, pārtikas pārstrādātājiem un ātras aprites patēriņa preču (FMCG) uzņēmumiem. Šoreiz VSP kritēriji būs galvenais noteicošais faktors, pieņemot lēmumus par aktīvu piešķiršanu. Palmu eļļas nozares akciju zemais sniegums 2021. gada palmu eļļas cenu pieauguma apstākļos ir piemērs tam, kā šie jaunie apsvērumi ietekmē akciju cenas. Tomēr, kā norādīts 4.1.–4.4. punktā, šie VSP reitingi neietver spekulācijas ar pārtiku. Uzņēmuma uzņēmējdarbības ētikas un pārvaldības ietvaros apsverot, piemēram, ļoti spekulatīvu tirdzniecību vai fizisku preču pārmērīgu uzkrāšanu, kas paaugstina cenu līmeni, attiecīgi ir jāpielāgo vispārējais VSP reitings. Šajā ziņā pārtikas nozares, kā arī fondu uzņēmumu vidējais VSP reitings var būt pārāk augsts. Tas ir jāanalizē rūpīgāk. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Augstais un strauji pieaugošais koncentrācijas līmenis lauksaimniecības pārtikas nozarē nostiprina rūpnieciskās pārtikas un lauksaimniecības modeli, saasinot tā sociālo un vidisko ietekmi un palielinot esošo varas nelīdzsvarotību (17). Kopumā aktīvu pārvaldības gigantiem, proti, BlackRock, Vanguard, State Street, Fidelity un Capital Group, pieder ievērojama daļa uzņēmumu, kas dominē dažādos lauksaimniecības pārtikas piegādes ķēžu posmos. Aplūkojot tos visus kopā, šiem pieciem aktīvu pārvaldības uzņēmumiem pieder aptuveni 10–30 % lauksaimniecības pārtikas nozares vadošo uzņēmumu akciju. Uzņēmumi, kuros lielajiem aktīvu pārvaldības uzņēmumiem pieder lielākā daļa akciju, ir uzņēmumi, kas dominē ļoti koncentrētos tirgus segmentos, tostarp lauksaimniecībā izmantojamo izejvielu, preču tirdzniecības un pārstrādātas un iepakotas pārtikas segmentos (18). Šīs korporatīvās stratēģijas var radīt plašāku ietekmi, piemēram, lielāku nevienlīdzību pārtikas sistēmā, inovācijas vājināšanos nozarē un lielāku tirgus un politisko ietekmi nozares vadošo uzņēmumu vidū. Jāturpina pētījumi, lai izveidotu stabilu bāzi, uz kuras pamata formulēt turpmākās politikas virzienus tādā jomā kā ar pašu kapitālu saistītiem ieguldījumi pārtikas un lauksaimniecības nozarē. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Ar pašu kapitālu saistītu ieguldījumu lauksaimniecības pārtikas nozarē gadījumā liela nozīme ir vairākiem finansializācijas aspektiem. Biržā tirgoti fondi (ETF) un uz indeksiem balstīti kopfondi, tostarp tie, kas īpaši saistīti ar pārtiku un lauksaimniecību, paver jaunas iespējas finanšu ieguldījumiem un peļņas gūšanai, savukārt vienkāršie iedzīvotāji arvien vairāk iesaistās šajos ieguldījumu instrumentos, izmantojot savus pensiju fondus un individuālos pensiju uzkrājumu kontus (19). Šo ar pašu kapitālu saistīto ieguldījumu fondu parādīšanās pārveido lauksaimniecības un pārtikas sistēmas, panākot, ka akcionāru vajadzības tiek uzskatītas par prioritārām salīdzinājumā ar citiem sociālajiem un vides aizsardzības mērķiem. Piemēram, Vaneck Vectors Agribusiness ETF ir lielākais lauksaimniecības indeksu fonds. Pēdējos 10 gados tā ienesīgums sasniedzis vidēji 8,32 % gadā. Tajā pašā laikā tā neto aktīvu vērtība laikposmā no 2020. līdz 2021. gadam palielinājās līdz 32 %. |
| --- | --- |

4.6.

5.   Pašreizējais tiesiskais regulējums: problēmas un šķēršļi

| 5.1. | Ar FITD II direktīvu (2014/65/ES) tika noteiktas visaptverošas informācijas atklāšanas un ziņošanas prasības, lai ierobežotu pārmērīgi spekulatīvu tirdzniecību un veicinātu pārredzamību. Ar to ierosināja pozīciju ierobežojumus katrai tirdzniecības vietai ne vien attiecībā uz vērtspapīru tirdzniecību, bet arī uz līdzvērtīgiem ārpusbiržas darījumiem. Uzņēmumiem ir arī pienākums katru dienu sniegt ziņojumus par pozīcijām, kuri paredzēti tirdzniecības vietām un regulatoriem. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Šie pasākumi, it īpaši pozīciju ierobežojumi, ir lietderīgi, bet vienlaikus jāpiebilst, ka to spēja ierobežot pārmērīgas finanšu tirgus spekulācijas ir tikai daļēji efektīva. Tie ir cieši saistīti ar jautājumu par šādu spekulāciju lomu cenu veidošanā. Pilsoniskās sabiedrības un akadēmisko aprindu kritiskā attieksme pret pozīciju ierobežojumiem ir saistīta ne tikai ar pozīciju ierobežojumu (iespējamo) vājo izpildi, bet arī ar regulatīviem jautājumiem, piemēram, i) pārskatīšanas biežumu, ii) indeksa fondu ņemšanu vērā pozīciju ierobežojumu noteikšanā un iii) regulatoru izņēmuma noteikumiem. Regulatori saskaras ar jautājumiem par to, kad tiek ieviesti pozīciju ierobežojumi un kāpēc ievērojamais kapitāla pieplūdums lauksaimniecības preču nozarē pēdējo divu gadu laikā nav radījis trauksmi. Būtiska nozīme ir arī lielākai regulatoru pārredzamībai. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Par visiem darījumiem būtu jāziņo valstu iestādēm, tiklīdz tie notiek: visās lielākajās biržās būtu jāievieš ziņošana reāllaikā (vai pēc iespējas ātrāk) par visiem preču atvasinātajiem instrumentiem, tostarp ārpusbiržas līgumiem. Pārredzamās platformās būtu jāveic pēc iespējas vairāk darījumu, un visi ārpusbiržas līgumi būtu jāreģistrē. Uz dažāda veida darījumu partneriem būtu jāattiecina atbilstošas informācijas atklāšanas prasības: tirgus dalībnieki un pozīcijas būtu jāiedala kategorijās pēc vienības veida (piemēram, banka vai fizisks tirgotājs) un darbības (piemēram, spekulatīva darbība vai riska ierobežošana), un uz tiem būtu jāattiecina atbilstošas informācijas atklāšanas prasības un attiecīgi reglamentējoši ierobežojumi. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Piemēram, CFTC datus par tirdzniecības pozīcijām publicē tikai reizi nedēļā, lai gan dati ir pieejami katru dienu. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Būtu jāievieš ierobežojumi attiecībā uz to, cik daudz cena var pieaugt vai kristies vienā dienā, un biržai vajadzētu būt tiesībām slēgt tirgu, ja ierobežojumi tiek pārsniegti. Būtu jāievieš laika ziņā ierobežoti tekošās dienas cenu ierobežojumi, kas sākotnēji būtu jānosaka piesardzīgā, bet atbilstošā līmenī, un ko varētu pakāpeniski pastiprināt pēc negatīvu seku, piemēram, nepietiekamas likviditātes, uzraudzības. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Pozīciju ierobežojumi turklāt būtu jāpārkalibrē, lai samazinātu viena dalībnieka ietekmi uz cenām. Šie ex ante noteiktie pozīciju ierobežojumi būtu jāapkopo visos finanšu tirgos. Būtu jāievieš ierobežojumi attiecībā uz to, cik reizes vienā dienā līgumus var nodot. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Ārpusbiržas darījumi būtu jāregulē, un darījumi būtu jāreģistrē tīrvērtes iestādē pārraudzības veikšanai. Reģistrētām biržām vajadzētu būt arī tiesībām pārtraukt tirdzniecību, ja nav iespējams nodrošināt kārtību tirgū. Tirgotājiem nevajadzētu būt iespējai prasīt, lai birža uzņemas atbildību par zaudējumiem, kas radušies saistībā ar tirdzniecības pārtraukšanu, kas ietilpst biržas kompetencē. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Būtu jāievieš kopīgi pozīciju ierobežojumi attiecībā uz visu veidu atvasināto instrumentu līgumiem, un tie būtu jāpiemēro visiem darījumu partneriem: visi atbrīvojumi no pozīciju ierobežojumiem būtu jāattiecina tikai uz uzņēmumiem, kas veic darījumus ar fiziskām precēm un izmanto preču tirgus, lai ierobežotu savai uzņēmējdarbībai raksturīgos riskus. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | Būtu jāievieš nodokļu režīms, lai ierobežotu pasīvo spekulāciju, biržā tirgotu fondu un ļoti biežu tirdzniecības darījumu izmantošanu lauksaimniecības atvasināto instrumentu tirgos. Finanšu darījumu nodokli varētu izmantot arī, lai palīdzētu ierobežot pārmērīgas spekulācijas, vienlaikus piesaistot līdzekļus attīstības un klimata pārmaiņu novēršanas finansēšanai. Tomēr var būt visai grūti aplikt ar nodokli darījumus, kas tiek noslēgti milisekunžu laikā. Pateicoties automatizētai tirdzniecībai, vidējais tirdzniecības darījuma ilgums ir astoņas sekundes. Piemērotāk būtu aplikt ar nodokli biržu kā vienību, pamatojoties uz noteiktiem kritērijiem, nevis koncentrēties uz katru ienākšanu tirgū un iziešanu no tā. |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | Ukrainas krīzes dēļ kviešu cenas dažos vietējos tirgos ir atšķirīgas, un starpība starp cenām skaidras naudas darījumos un pielīdzināmos nākotnes darījumu līgumos Čikāgas biržā strauji krītas, jo kviešu pircēji nevēlas maksāt augstākās cenas, kādas bijušas kopš 2008. gada. Tas var negatīvi ietekmēt lauksaimniekus, kuri saskaras ar vislielāko lauku saimniecību izmaksu inflāciju daudzu gadu laikā. Šis skaidras naudas tirgus scenārijs, ko mēs vērojam kara dēļ, liedz lauksaimniekiem tirgot savus vecos un pat jaunos kviešu krājumus. Daži audzētāji apgalvo, ka ir atsaukuši savus piedāvājumus graudu kaltēm. Situācija kviešu nākotnes darījumu līgumu jomā ir absurda. Nākotnes darījumu līgumi un skaidras naudas darījumi krasi atšķiras. |
| --- | --- |

5.10.

| 5.11. | Raugoties uz tālāko regulējumu plašākā kontekstā, ir jāņem vērā, ka ES finanšu tirgi jau ir visvairāk regulētie tirgi. Ir skaidrs: lai šāds regulējums būtu efektīvs, tas būtu jāpaplašina pasaules līmenī. |
| --- | --- |

5.11.

| 5.12. | Noslēgumā jānorāda, ka finanšu tirgus spekulācijas nav vienīgais faktors, kas nosaka cenu dinamiku preču nākotnes darījumu līgumu tirgos un līdz ar to arī pārtikas cenu pieaugumu, bet tas ir nozīmīgs faktors! Nepieciešams padziļināti analizēt regulatīvos instrumentus, to darbību un iespējamo pielāgošanu krīzes laikā. |
| --- | --- |

5.12.

6.   Turpmākā virzība: pilsoniskās sabiedrības priekšlikumi par turpmāko rīcību

| 6.1. | EESK aicina dalībvalstis un ES iestādes uzlabot tirgus pārredzamību, it īpaši izmantojot ziņošanu par vides, sociālajiem un pārvaldības (VSP) jautājumiem un nefinanšu informācijas atklāšanu par spekulācijās iesaistītajiem tirgus dalībniekiem. Jāanalizē, kāda var būt VSP reitinga loma saistībā ar spekulāciju ar pārtiku. It īpaši ir jāpārskata reitinga aģentūru izmantotā metodika – kā tās novērtē pārtikas nozari un pārtikas nozares dalībniekus kopumā. Pašlaik VSP reitingu korelācija ir mazāka nekā 50 %. Tas rada nepareizus novērtējumus, kas būtiski ietekmē kapitāla pieplūdumu lauksaimniecības preču nozarē. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Visiem globālā tirgus dalībniekiem, tostarp valstīm un privātā sektora dalībniekiem, būtu jāiesniedz ziņojumi Lauksaimniecības tirgus informācijas sistēmai (AMIS), iespējams, ar ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas starpniecību. Jo vairāk zinām par pārtikas rezervēm, jo labāk. Informācijai par rezervju glabāšanu/plūsmām visā pasaulē ir būtiska nozīme. Būtu detalizētāk jāanalizē arī ārpusbiržas darījumi. Visiem ārpusbiržas produktiem ir jāveic tīrvērte, un tie ir jāreģistrē tīrvērtes iestādē. Dati par pozīcijām sadalījumā pa klientiem jādara pieejami regulatoriem. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | EESK uzsver, ka preču atvasināto instrumentu tirgi nodrošina nozīmīgus pakalpojumus pārtikas preču ražotājiem un lietotājiem un ka šo tirgu darbību apdraud spekulatīvas darbības. Tāpēc EESK mudina dalībvalstis un ES iestādes veikt vajadzīgos pasākumus, lai ierobežotu pārmērīgu spekulāciju preču tirgos, it īpaši: |
| --- | --- |

6.3.

| 6.3.1. | regulējot nākotnes darījumu tirgu, kurā tirgo atvasinātos pārtikas produktus, kā tas bija vairākus gadu desmitus līdz pagājušā gadsimta beigām, tādējādi saglabājot nākotnes darījumiem piemītošo riska ierobežošanas funkciju. Citi ieteiktie pasākumi ir šādi:






  — | ieviest stingrus cenu svārstību ierobežojumus un dienas pozīciju limitus, tiklīdz tirdzniecības darbības preču nākotnes darījumu tirgos liecina par novirzēm (Finanšu instrumentu tirgu direktīva – FITD II). Pozīciju ierobežojumi būtu jāpārkalibrē, lai atspoguļotu tirdzniecības puses patiesās intereses saistībā ar nepieciešamību ierobežot riska darījumus reālos apstākļos. Būtu lietderīgi nodrošināt lielāku pārredzamību un pozīciju ierobežojumu efektīvāku piemērošanu, |
| --- | --- | --- |

6.3.1.

—

ieviest stingrus cenu svārstību ierobežojumus un dienas pozīciju limitus, tiklīdz tirdzniecības darbības preču nākotnes darījumu tirgos liecina par novirzēm (Finanšu instrumentu tirgu direktīva – FITD II). Pozīciju ierobežojumi būtu jāpārkalibrē, lai atspoguļotu tirdzniecības puses patiesās intereses saistībā ar nepieciešamību ierobežot riska darījumus reālos apstākļos. Būtu lietderīgi nodrošināt lielāku pārredzamību un pozīciju ierobežojumu efektīvāku piemērošanu,

| — | ierobežot piekļuvi atvasinātajiem instrumentiem / riska ierobežošanai, atļaujot to tikai “kvalificētiem un zinošiem ieguldītājiem un tirgotājiem, kuriem patiesi rūp attiecīgās lauksaimniecības preces”, |
| --- | --- |

—

ierobežot piekļuvi atvasinātajiem instrumentiem / riska ierobežošanai, atļaujot to tikai “kvalificētiem un zinošiem ieguldītājiem un tirgotājiem, kuriem patiesi rūp attiecīgās lauksaimniecības preces”,

| — | ieviest īstermiņa / vidēja termiņa / ilgtermiņa līgumsaistības, lai palielinātu stabilitāti; |
| --- | --- |

—

ieviest īstermiņa / vidēja termiņa / ilgtermiņa līgumsaistības, lai palielinātu stabilitāti;

| — | stimulēt bankas un fondu uzņēmumus, lai tie pārtrauktu finanšu spekulācijas ar pārtikas precēm, un šajā nolūkā ieviest augstākas kapitāla prasības, lai samazinātu sviras efektu. Lielas finanšu iestādes (piemēram, Deutsche Bank, ERSTE Bank, Raiffeisen Austria u. c.), kas aizliedz spekulācijas ar pārtiku, izmantojot atvasinātos finanšu instrumentus, ir pierādījušas, ka šie tirgus dalībnieki spēj attiecīgi pielāgot savu pārvaldību, |
| --- | --- |

—

stimulēt bankas un fondu uzņēmumus, lai tie pārtrauktu finanšu spekulācijas ar pārtikas precēm, un šajā nolūkā ieviest augstākas kapitāla prasības, lai samazinātu sviras efektu. Lielas finanšu iestādes (piemēram, Deutsche Bank, ERSTE Bank, Raiffeisen Austria u. c.), kas aizliedz spekulācijas ar pārtiku, izmantojot atvasinātos finanšu instrumentus, ir pierādījušas, ka šie tirgus dalībnieki spēj attiecīgi pielāgot savu pārvaldību,

| — | noteikt stingrāku regulējumu anomāliju gadījumā. Biržām būtu jāievieš noteikumi, kas ierobežo ļoti biežu tirdzniecības darījumu destabilizējošo ietekmi (20), |
| --- | --- |

—

noteikt stingrāku regulējumu anomāliju gadījumā. Biržām būtu jāievieš noteikumi, kas ierobežo ļoti biežu tirdzniecības darījumu destabilizējošo ietekmi (20),

| — | stiprināt uzraudzības un sankciju mehānismus, kas apkaro stāvokļa tirgū ļaunprātīgu izmantošanu, un palielināt to elastību, lai tie varētu savlaicīgi reaģēt. |
| --- | --- |

—

stiprināt uzraudzības un sankciju mehānismus, kas apkaro stāvokļa tirgū ļaunprātīgu izmantošanu, un palielināt to elastību, lai tie varētu savlaicīgi reaģēt.

| 6.3.2. | regulējot indeksus (preču cenu indeksi un pārtikas cenu indeksi), it īpaši regulējot un aizliedzot preču cenu indeksu fondus un replikāciju, izmantojot mijmaiņas darījumus un biržā tirgotus produktus, jo tas palielina saikni starp enerģijas un pārtikas tirgiem. Preču indeksu tirgotāju/mijmaiņas darījumu tirgotāju gadījumā pozīciju ierobežojumi nedarbojas, jo to darbības ir sinhronizētas. Būtu jāaptur arī publisko līdzekļu piešķiršana spekulācijās ar pārtikas precēm iesaistītiem tirgus dalībniekiem, turklāt neviens publiskā sektora dalībnieks nedrīkst tirgoties ar atvasinātajiem pārtikas produktiem. Būtu arī jāaizliedz pamatpreču (piemēram, fondu, ETF) iekļaušana institucionālo dalībnieku (piemēram, pensiju fondu, apdrošināšanas sabiedrību) portfeļos. Tā kā šis tirgus ir jāregulē, turpmākajos EESK atzinumos ir jāturpina izstrādāt konkrētus ieteikumus. |
| --- | --- |

6.3.2.

| 6.3.3. | risinot jautājumu par pārtikas nozares finansializāciju, kas izpaužas kā milzīga naudas pelnīšana uz cilvēku rēķina, piemēram, uzliekot papildu nodokļus uzņēmumu papildu peļņai pirms dividendēm un ieviešot pārtikas spekulāciju nodokli (21), lai ierobežotu ļoti biežus tirdzniecības darījumus, un sagraut oligopolus visos ķēdes un finansiālo interešu līmeņos. |
| --- | --- |

6.3.3.

Briselē, 2022. gada 15. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja

Christa SCHWENG

---

(1)  Pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumi (UCITS).

1

UCITS

(2)  Finanšu darījumu nodoklis tikai uz spekulācijām ar pārtiku – Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu “Priekšlikums Padomes direktīvai par kopīgu finanšu darījuma nodokļa sistēmu un grozījumiem Direktīvā 2008/7/EK” (COM(2011) 594 final) (OV C 181, 21.6.2012., 55. lpp.).

2

(3)  FAO, IFAD, Unicef, WFP un PVO (2022), Informatīvā piezīme, The State of Food Security and Nutrition in the World 2022. Repurposing food and agricultural policies to make healthy diets more affordable. Roma, FAO.

3

FAO

IFAD

Unicef

WFP

The State of Food Security and Nutrition in the World 2022. Repurposing food and agricultural policies to make healthy diets more affordable.

FAO

(4)  Apvienoto Nāciju Organizācijas Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) statistikas dati.

4

FAO

(5)  IPES Food.

5

IPES Food

(6)  Eiropas Parlamenta 2022. gada 6. jūlija rezolūcija par pievēršanos nodrošinātībai ar pārtiku jaunattīstības valstīs (2021/2208(INI)) (OV C 47, 7.2.2023., 149. lpp.) un Eiropas Parlamenta 2022. gada 24. marta rezolūcija par nepieciešamību pēc steidzama ES rīcības plāna, ar ko garantēt pārtikas nodrošinājumu ES un ārpus tās, ņemot vērā Krievijas iebrukumu Ukrainā (2022/2593(RSP)) (OV C 361, 20.9.2022., 2. lpp.).

6

(7)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Mums vajadzīgā ilgtspējīgā ekonomika” (pašiniciatīvas atzinums) (OV C 106, 31.3.2020., 1. lpp.).

7

(8)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par netaisnīgu tirdzniecības praksi starpuzņēmumu attiecībās pārtikas piegādes ķēdē” (COM(2018) 173 final) (OV C 440, 6.12.2018., 165. lpp.).

8

(9)  UNCTAD (2009), Preču tirgu finansializācija, II nodaļa 2009. gada ziņojumā par tirdzniecību un attīstību. UNCTAD: Ženēva; UNCTAD (2011), Price Formation in Financialized Commodity Markets: The Role of Information (Cenu veidošana finansializētos preču tirgos: informācijas loma).

9

UNCTAD

UNCTAD

UNCTAD

Price Formation in Financialized Commodity Markets: The Role of Information

(10)  Heidorn, van Huellen, Loayza-Desfontaines, Riedler, Schmaltz, and Schröder (2014), “Flankierende Ansätze zur Verbesserung der Markttransparenz und Bekämpfung von Marktmissbrauch im Rohstoffterminhandel”, Bundesministerium der Finanzen (BMF), Berlīne, Manheima.

10

Heidorn, van Huellen, Loayza-Desfontaines, Riedler, Schmaltz, and Schröder (2014), “Flankierende Ansätze zur Verbesserung der Markttransparenz und Bekämpfung von Marktmissbrauch im Rohstoffterminhandel”, Bundesministerium der Finanzen (BMF),

(11)  van Huellen (2020), “Approaches to Price Formation in Financialized Commodity Markets”, Journal of Economic Surveys, 34(1): 219.–237. lpp. DOI: 10.1111/joes.12342.

11

van Huellen

Approaches to Price Formation in Financialized Commodity Markets”, Journal of Economic Surveys,

(12)  van Huellen (2018), “How financial investment distorts food prices: evidence from U.S. grain markets”, Agricultural Economics, 49(2): 171.–181. lpp. DOI: 10.1111/agec.12406.

12

van Huellen

How financial investment distorts food prices: evidence from U.S. grain markets

Agricultural Economics,

(13)  Murphy, Burch, and Clapp (2012), “Cereal Secrets: The World’s Largest Gain Traders and Global Agriculture”, Oxfam Research Report.

13

Murphy, Burch, and Clapp (2012), “Cereal Secrets: The World’s Largest Gain Traders and Global Agriculture”, Oxfam Research Report.

(14)  No akcionāru ziņojuma par finanšu gadu no 2020. gada decembra līdz 2021. gada decembrim.

14

(15)  IFPRI.

15

IFPRI

(16)  Bloomberg raksts.

16

Bloomberg

(17)  IPES Food report.

17

IPES Food report

(18)  Clapp, J. (2019), “The rise of financial investment and common ownership in global agrifood firms”, Review of International Political Economy.

18

Clapp, J.

The rise of financial investment and common ownership in global agrifood firms”, Review of International Political Economy.

(19)  https://www.tandfonline.com/doi/full/10.1080/09692290.2019.1597755

19

(20)  https://www.welthungerhilfe.de/welternaehrung/rubriken/wirtschaft-menschenrechte/befeuert-finanzspekulation-die-globale-ernaehrungskrise

20

(21)  Finanšu darījumu nodoklis tikai uz spekulācijām ar pārtiku – Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu “Priekšlikums Padomes direktīvai par kopīgu finanšu darījuma nodokļa sistēmu un grozījumiem Direktīvā 2008/7/EK” (COM(2011) 594 final) (OV C 181, 21.6.2012., 55. lpp.).

21

---

| 16.3.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 100/61 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 100/61

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Sociāli ekonomiskā situācija Latīņamerikā pēc Covid-19 krīzes – pilsoniskās sabiedrības loma atveseļošanas procesā”

(pašiniciatīvas atzinums)

(2023/C 100/09)

| Ziņotājs: | Josep PUXEU ROCAMORA |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Josep PUXEU ROCAMORA

| Pilnsapulces lēmums | 20.1.2022. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Reglamenta 52. panta 2. punkts |
| | Pašiniciatīvas atzinums |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Ārējo attiecību specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 16.11.2022. |
| Pieņemts plenārsesijā | 15.12.2022. |
| Plenārsesija Nr. | 574 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 159/2/0 |

Pilnsapulces lēmums

20.1.2022.

Juridiskais pamats

Reglamenta 52. panta 2. punkts

Pašiniciatīvas atzinums

Atbildīgā specializētā nodaļa

Ārējo attiecību specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

16.11.2022.

Pieņemts plenārsesijā

15.12.2022.

Plenārsesija Nr.

574

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

159/2/0

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Koncentrēt centienus uz to, lai uzlabotu dialogu un stiprinātu abu reģionu sadarbību horizontālā un daudzlīmeņu dialoga perspektīvā. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Divpusējās reģionālās attiecības tiek stiprinātas, balstoties uz kopīgām vērtībām un mērķiem. Tomēr šīm attiecībām ir jābūt pievilcīgām resursu, tehnoloģiju pārneses un rezultātu ziņā, kā arī to sociālajā dimensijā. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Ņemot vērā ES un Latīņamerikas ģeopolitisko konkurenci, stratēģiskās autonomijas nodrošināšana dotu iespēju stiprināt divpusējo reģionālo sadarbību, saistības attiecībā uz multilaterālismu un palielināt klātbūtni un nozīmi stratēģisko jautājumu risināšanā starptautiskā līmenī. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Viena no svarīgākajām neaizsargātības iezīmēm Latīņamerikā ir zemas kvalitātes nodarbinātība. Atveseļošanā galvenā uzmanība būtu jāpievērš oficiālāku un pienācīgākas kvalitātes darbvietu radīšanas veicināšanai, profesionālās apmācības un nozaru politikas uzlabošanai, kā arī minimālās algas un darba koplīgumu slēgšanas veicināšanai sociālā dialoga ietvaros. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Eiropa un Latīņamerika ir apņēmušās veicināt demokrātiju, tiesiskumu un vides ilgtspēju, un šajā nolūkā ir vajadzīga aizsardzība un garantijas, kas pilsoniskajai sabiedrībai nodrošinātu iespēju uzņemties vadošo lomu attīstības un krīžu pārvarēšanas jomā un veicināt vajadzīgo dialogu jauna sociālā līguma noslēgšanai. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Ir svarīgi saglabāt principu “nevienu neatstāt novārtā” un no jauna pārdomāt neaizsargātību ne tikai ienākumu ziņā, bet arī tās ietekmi uz dažādām iedzīvotāju grupām, tostarp sievietēm, cilvēkiem ar invaliditāti, vecāka gadagājuma cilvēkiem un bērniem. Brīvi un demokrātiski organizēta pilsoniskā sabiedrība ir labākais instruments, ar ko panākt, lai šis apliecinājums pārstātu būt tikai apgalvojums un kļūtu par realitāti. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Sociālā spriedze Latīņamerikā un demokrātijas apdraudējums visā pasaulē liecina par nepieciešamību pārskatīt attīstību, izmantojot vairāk un labāku politiku, plašāku iekļaušanu un plurālismu un izprotot dziļākos neapmierinātības cēloņus, lai tos novērstu un virzītos uz sociālo labklājību. Eiropa un Latīņamerika var būt partneri demokrātijas, ilgtspējas, sociālā taisnīguma un multilaterālisma aliansē (1). |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Eiropai un Latīņamerikai vajadzētu būt partnerēm aliansē demokrātijas aizsardzībai, taisnīgākai un egalitārākai ekonomikai un sabiedrībai, kas stiprina multilaterālismu un pilnībā uzņemas vides aizsardzību. Šai aliansei ir vajadzīga tās organizētās pilsoniskās sabiedrības, cilvēktiesību organizāciju, arodbiedrību un uzņēmēju organizāciju, kā arī vides apvienību pilnīga atzīšana un līdzdalība. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Vispārīgas piezīmes

| 2.1. | Pēc izejvielu ekspansīvā cikla beigām Latīņamerikā ekonomikas attīstības temps ir pakāpeniski palēninājies. Pirms Covid-19 krīzes vidējā izaugsme bija tikai 0,3 %. No 2014. gada līdz 2020. gadam ekonomikas izaugsme ir bijusi viszemākā pēdējos septiņdesmit gados, un valsts parāds ir sasniedzis rekordaugstu līmeni. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Koronavīrusa izraisītajai veselības krīzei reģionā bija smagas sekas, pārsniedzot pasaules vidējo saslimšanas un nāves gadījumu skaitu. Tas radīja smagu slogu veselības aprūpes sistēmām, kurām jau tāpat bija grūtības tikt galā ar endēmiskām slimībām un pat primāro veselības aprūpi (2). Covid krīze ir tikai izgaismojusi negatīvās sekas, ko radīja gadu desmitiem īstenotie politikas pasākumi (tostarp veselības aprūpes budžeta samazināšana, darbinieku skaita samazināšana, ieguldījumu samazināšana infrastruktūrā), kas izrādījās neefektīvi, saskaroties ar vīrusa radītajām problēmām. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Reaģējot uz pandēmijas krīzi, lielākā daļa valstu preventīvā nolūkā ieviesa mobilitātes ierobežojumus un sagatavoja atbalstu un līdzekļu pārvedumus neaizsargātām nozarēm. Turklāt tika īstenota vēl nebijusi pretcikliska fiskālā un monetārā politika (3). Tomēr strukturālu nepilnību un reaģēšanas pasākumu budžeta ierobežotības dēļ pandēmija prasīja lielus cilvēku upurus, radīja finansiālus zaudējumus, kā arī zaudējumus sociālās iekļaušanas jomā. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Vidējā inflācija reģionā ir pieaugusi, sasniedzot 9,8 % 2021. gadā, turklāt paredzams, ka 2022. gadā kara ietekmē tā pieaugs līdz 11,2 % (4). Tas padziļina plaisu, kas ierobežo attīstību. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Latīņamerika saskaras ar tā dēvētajiem “attīstības slazdiem” (5) |
| --- | --- |

2.5.

| 2.5.1. | Produktivitātes slazds nozīmē, ka ir vajadzīgas daudzveidīgas ekonomikas struktūras, progresīvāki produkti un pakalpojumi. Atgriešanās pie primārā sektora ražošanas negarantē pienācīgu iekļaušanos globālajās vērtības ķēdēs un nerada pietiekamus stimulus ieguldījumiem. Turklāt pandēmija īpaši smagi skāra MMVU, jo tiem bija grūtāk ieviest jaunas tehnoloģijas, savukārt karš vājina lauksaimniecības nozari. |
| --- | --- |

2.5.1.

| 2.5.2. | Lai pārvarētu sociālās neaizsargātības slazdu, būtu jāuzlabo nodarbinātības un sociālās aizsardzības struktūras, ar kuru palīdzību ir jāveido iekļaujošāka oficiālā nodarbinātība un kvalitatīvākas darbvietas, lai pārrautu neaizsargātības, nestabilu ienākumu un vājas sociālās aizsardzības apburto loku. |
| --- | --- |

2.5.2.

| 2.5.3. | Lai pārvarētu institucionālo slazdu, ir nepieciešamas labākas iestādes un iekļaušanas politikas, kas atjaunotu uzticēšanos, uzlabotu sabiedrisko pakalpojumu kvalitāti un reaģētu uz plašas vidusšķiras vēlmēm un stiprinātu iespējas pretoties populistiskiem un autoritāriem impulsiem. |
| --- | --- |

2.5.3.

| 2.5.4. | Vidiskās neaizsargātības slazds sakņojas ražošanas orientācijā uz nozarēm, kuras intensīvi izmanto dabas resursus, un nozīmē uzņemties augstas izmaksas, lai pielāgotu modeli, kam raksturīgs augsts oglekļa emisiju līmenis un neatjaunīgo resursu izmantošana. |
| --- | --- |

2.5.4.

| 2.6. | Strukturālas problēmas un attīstības slazdi (6) ietekmē ekonomikas un nodarbinātības atveseļošanu. Reģionālais IKP 2020. gadā samazinājās par 6,8 % (7). Vidējā izaugsme 2021. gadā bija 6,1 %, un gaidāms, ka 2022. gadā izaugsme reģionā būs 2,1 %, un tā tiek uzskatīta par nepietiekamu, lai kompensētu strukturālo problēmu padziļināšanos. Situāciju pasliktina krīze, ko izraisījusi Krievijas agresija pret Ukrainu, un fosilā kurināmā, lauksaimniecības izejvielu un pārtikas cenu pieaugums, kaut arī vairākas valstis ir palielinājušas primāro preču eksporta piedāvājumu. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Pandēmijas un kara sociālā un ekonomiskā ietekme

| 3.1. | No 2020. gadā zaudētajiem 22 miljoniem darbvietu joprojām nav atgūti 4,5 miljoni, galvenokārt mazkvalificētas, sieviešu, jauniešu un neformālās darbvietas. No 2019. līdz 2020. gadam sieviešu nodarbinātības līmenis pazeminājās no 51,4 % 2019. gadā līdz 46,9 % 2020. gadā. Darbvietu zudums mājsaimniecībā nodarbināto sektorā (20,9 %) 2019. gadā skāra 11–13 miljonus sieviešu (8). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Nabadzības samazināšanas ziņā reģions ir zaudējis vairāk nekā desmit gadus, un, iespējams, tam draud vēl viena zaudēta desmitgade (9). Nabadzības līmenis 2021. gadā sasniedza 32,1 %, un galējas nabadzības līmenis – 13,8 %. Trūcīgo cilvēku skaits sasniedz 201 miljonu, bet galējā nabadzībā dzīvojošo cilvēku skaits ir palielinājies no 81 miljona līdz 86 miljoniem. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Veselības un inflācijas krīze liecina par iedzīvotāju ar vidējiem ienākumiem neaizsargātību, ko raksturo zems sociālās aizsardzības iemaksu līmenis un nepietiekams uz iemaksām nebalstītas sociālās aizsardzības segums (10). Lai gan neoficiālā ekonomika ir samazinājusies, tā joprojām rada 140 miljonus darbvietu, it īpaši lauksaimniecībā nodarbinātajiem, sievietēm un jauniešiem. Tas nozīmē lielāku neaizsargātību, mazāku sociālo mobilitāti un mazāku valsts spēju gūt ieņēmumus un nodrošināt sociālo aizsardzību. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Pandēmija ir būtiski ietekmējusi bērnus un jauniešus, jo tika ierobežota aizsardzība, ko nodrošina klātienes izglītība: 114 miljoni bērnu nevarēja iet uz skolu, turklāt dažās valstīs tas ilga gandrīz divus gadus. Savienojamības plaisa, ka arī atšķirīgās digitālās prasmes un atšķirīgā ģimeņu spēja tikt galā ar piespiedu digitalizāciju rada plaisu starp skolēniem no ģimenēm ar augstu ienākumu līmeni un no ģimenēm ar zemiem ienākumiem, kas ir līdzvērtīga diviem mācību gadiem (11). Turklāt palielinājās aprūpes darba slogs sievietēm. Ietekme ir skārusi arī aptuveni 85 miljonus cilvēku ar invaliditāti. Pieejamas informācijas trūkums, kā arī diskriminācija veselības aprūpes jomā vājina jau tāpat trauslo iekļaušanu, ko apdraud arī inflācija. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Ņemot vērā vakcīnu ierobežoto piedāvājumu, kas koncentrējās ziemeļu puslodē, Latīņamerikas valstis ieguva vakcīnas divpusējo sarunu ceļā un saņēma 93 miljonus devu no COVAX programmas. ES eksportēja vairāk nekā 130 miljonus devu un dalībvalstis ziedoja vēl 10 miljonus devu (12). Neraugoties uz grūtībām, reģionā vidēji 63,3 % iedzīvotāju ir vakcinēti ar divām devām. Dažās valstīs šis rādītājs sasniedz 89 %, citās – nepilnu 1 % (13). |
| --- | --- |

3.5.

4.   Pastiprināta sociālā neapmierinātība

| 4.1. | Sociālie protesti 2019. gadā satricināja vairākas valstis, un šī situācija nav pilnībā atrisināta. Dažas spriedzes situācijas ir saasinājušās un pārtikas cenu pieauguma dēļ saasināsies vēl vairāk. Iedzīvotāju neapmierinātība ir saistīta ar publiskās politikas zemo kvalitāti, korupciju, vidusšķiras neaizsargātību, sociālo atstumtību un nedrošību. XXI gadsimta pirmajā desmitgadē radušās sociālās cerības nav piepildījušās, un tas palielina plaisu starp iedzīvotājiem un iestādēm. 2020.–2022. gada reģionālo vēlēšanu cikla rezultāti liecina par pārmaiņu tendenci, kas rada lielus izaicinājumus ievēlētajiem prezidentiem. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Šis ir viens no nevienlīdzīgākajiem pasaules reģioniem. No 2019. gada līdz 2020. gadam iedzīvotāju grupa ar augstu un vidēji augstu ienākumu līmeni ir samazinājusies par 1 %, bet ar vidēju un vidēji zemu ienākumu līmeni – par 3,5 %; savukārt to iedzīvotāju skaits, kuriem ir zemi ienākumi (ienākumi ir 1,8 reizes mazāki par nabadzības slieksni), palielinājās par 4,7 % un trūcīgo un galēji trūcīgo iedzīvotāju skaits – par 3,3 % (14). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Vēl viens neapmierinātības faktors ir nedrošība, ar ko saskaras Latīņamerikas valstu iedzīvotāji, īpaši pilsētās. Vardarbība noteikti varētu būt saistīta ar organizēto noziedzību, nelikumīgu tirdzniecību un valstu nespēju to novērst (15). Tomēr tas nav saistīts tikai ar noziedzību; pastāv arī sociāla vardarbība, kas saistīta ar galējas nabadzības apstākļiem un kam nepieciešama publiskā politika pienācīgas kvalitātes nodarbinātības radīšanai un kvalitatīvas izglītības nodrošināšanai visiem; pastāv arī politiska vardarbība, kas vērsta uz pretinieku diskvalifikāciju, tādējādi mēģinot saglabāt varu. Pandēmijas un protestu laikā palielinājās arī ļoti satraucošā vardarbība pret arodbiedrību pārstāvjiem, žurnālistiem, vides un cilvēktiesību aizstāvjiem, kā arī uzņēmējiem. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Saistībā ar pēdējo EuroLat sanāksmi, kurā tika uzsvērta nepieciešamība pēc tieslietu sistēmas darbinieku lielākas aizsardzības, būtu lietderīgi izvērtēt COPLA (Corte Penal Latino Americana y del Carribe) projektu. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Neaizsargātība pret klimata pārmaiņām ir strukturāla problēma: šis ir viens no visvairāk skartajiem reģioniem, un tās ekonomiskā ietekme var sasniegt 85 852 miljonus EUR gadā. Ir jāņem vērā šīs ietekmes sociālie aspekti, to skaitā pārtikas trūkums un katastrofas, kas notiek arvien biežāk. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Nedrošība, nabadzība un autoritāri režīmi ir izraisījuši ievērojamu cilvēku plūsmu visā kontinentā. Šo migrācijas un patvēruma procesu neaizsargātība ir radījusi humanitāru krīzi, kas nav pietiekami risināta un kurai vajadzīga reģionāla pieeja. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Demokrātijas ir apdraudētas. Elite, partijas un parlamenti saskaras ar leģitimitātes un uzticības krīzi, kas kopā ar korupcijas uztveri, augstu sadrumstalotības un polarizācijas līmeni vājina kolektīvās lēmumu pieņemšanas un koplīgumu sarunu mehānismus (16). Pašreizējais globālās stabilitātes trūkums vēl vairāk uzsver autoritārisma draudus un nepieciešamību stiprināt demokrātijas. |
| --- | --- |

4.7.

5.   Ceļā uz jaunu sociālo paktu

| 5.1. | Neraugoties uz neapmierinātību un zemo uzticēšanos sistēmai, iedzīvotāji, gan izejot ielās, gan pie vēlēšanu urnām, apliecina, ka ir gatavi ieviest politiskas pārmaiņas. Būtiska nozīme šajos mobilizācijas procesos ir jauniešiem un sievietēm: viņu iesaistīšanās politikā ir vērtīgs ieguvums. Ir jāveicina institucionalizēts sociālā dialoga modelis, kāds jau ir izveidots Eiropā, un jāpastiprina pašreizējā sadarbība ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju un Starptautisko Ekonomikas un sociālo lietu padomju asociāciju. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Pilsoņi ir jāiesaista pārmaiņās, stiprinot apspriešanās un līdzdalības mehānismus un nodrošinot to pieejamību un aizsardzību. Ar atklātas un iekļaujošas politikas izstrādi ir jāatjauno iedzīvotāju uzticēšanās, kā arī jāveido skaidras komunikācijas stratēģijas un sociālās kompensācijas sistēmas. Ir jāstiprina arī pārskatatbildība, kā arī politiku un to ietekmes novērtēšana. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Jaunu sociālo paktu var panākt ar sociālekonomisko grupu, reģionu un paaudžu transversālajiem nolīgumiem, kā arī veicinot noturīgas un ilgtspējīgas ražošanas stratēģijas, kas rada pienācīgas kvalitātes darbvietas, un zaļo un digitālo pārveidi. Šajā nolūkā ir vajadzīgas arī visaptverošas un efektīvas sociālās aizsardzības sistēmas un ilgtspējīgāks attīstības finansēšanas modelis. Tam būtu jāgarantē tiesību ievērošana, pienācīgas darbvietas ar minimālo iztikas minimumu un darba koplīguma slēgšanas sarunām, vispārēja sociālā aizsardzība un taisnīgas pārkārtošanās pasākumi klimata un tehnoloģiju jomā, ko nodrošina sociālais dialogs. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Jaunajam sociālajam paktam ir vajadzīga stabila un fiskāli ilgtspējīga publisko izdevumu politika. Īstermiņā svarīga nozīme ir starptautiskās sadarbības pasākumiem, likviditātes palielināšanai un novirzīšanai valstīm ar vidējiem ienākumiem, kā arī parāda atvieglošanai valstīm ar zemiem un vidējiem ienākumiem. Papildus ir jāpalielina publiskie ieņēmumi, uzlabojot nodokļu iekasēšanas efektivitāti. Vidējā termiņā ir jāpastiprina progresīva un efektīva nodokļu uzlikšana, lai segtu aktīvas sociālās politikas pastāvīgās izmaksas. Lai pārstrukturētu valsts parādu, vajadzēs panākt vienprātību starptautiskā līmenī. Ilgtermiņā būtu jāpalielina nodokļu ieņēmumi, digitālā nodokļu iekasēšana un zaļie nodokļi. Lai mazinātu izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un krāpšanu nodokļu jomā, ir nepieciešama starptautiska sadarbība (17). |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Šajā saistībā ir ļoti svarīgi veicināt sociālās tirgus ekonomikas attīstību reģionā, jo tai ir svarīga nozīme iekļaujošas un noturīgas ražošanas un nodarbinātības sistēmas veidošanā, un šajā nolūkā ir jāveido taisnīgi tirgi un izplatīšanas kanāli (18). Ir svarīgi atzīt un stiprināt vietējo konsultantu grupu lomu brīvās tirdzniecības nolīgumu uzraudzībā (19). |
| --- | --- |

5.5.

6.   Partnerība ar Eiropas Savienību

| 6.1. | ES attīstības sadarbības politikā ir atzīta nepieciešamība piemērot jaunas pieejas, kas būtu plašākas nekā ziemeļu–dienvidu un oficiālās attīstības palīdzības (OAP) paradigmas, veidojot jauna veida daudzpusējas un daudzlīmeņu partnerattiecības (20). Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instruments (NDICI) atbilst nepieciešamībai uzlabot elastību līdzekļu ģeogrāfiskajā un tematiskajā sadalē un risināt globālas problēmas, kā arī ceļvedim IAM jomā. Stratēģijas Global Gateway mērķis ir gudrā, tīrā un drošā veidā savienot pasaules digitālās, enerģētikas un transporta nozares un stiprināt veselības, izglītības un pētniecības sistēmas. Ar šīm pārmaiņām ir paredzēts nodrošināt Eiropas Savienībai līdzekļus un instrumentus, kas vajadzīgi, lai saskaņotu tās vērtības un intereses sarežģītākā, pretrunīgākā un savstarpēji saistītākā starptautiskā vidē. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Stratēģiju koordinācijas nolūkā ir uzsākta Eiropas komandas (Team Europe) iniciatīva, kuras mērķis ir apvienot Eiropas iestāžu, dalībvalstu un to īstenošanas aģentūru un attīstības finansēšanas iestāžu centienus. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Eiropas sadarbībā ir mēģināts pārvarēt diferenciāciju, kuras pamatā ir ienākumi uz vienu iedzīvotāju, un piemērot koncepciju “attīstība pārejas posmā”, kas vairāk atbilst reģiona vajadzībām. Tomēr joprojām problemātiska ir dialoga uzlabošana un spēja informēt par ciešajām attiecībām un to priekšrocībām. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Pašreizējos apstākļos, kas saistīti ar daudzām ārkārtīgi nopietnām problēmām pasaules, reģionālā un valstu līmenī, ir svarīgi norādīt, ka Eiropa un Latīņamerika varētu būt ideālas partneres aliansē demokrātijas aizsardzībai, taisnīgākai un egalitārākai ekonomikai un sabiedrībai, kas stiprina multilaterālismu un pilnībā uzņemas vides aizsardzību. Jāuzsver, ka šī alianse nebūtu dzīvotspējīga bez tās organizētās pilsoniskās sabiedrības, cilvēktiesību organizāciju, arodbiedrību un uzņēmēju organizāciju, kā arī vides apvienību pilnīgas atzīšanas un līdzdalības. |
| --- | --- |

6.4.

7.   Atbalsts atveseļošanai, kurā ir iesaistīta pilsoniskā sabiedrība

| 7.1. | Ārvalstu tiešo ieguldījumu izcelsmes struktūrā 2020. gadā ir notikušas izmaiņas. Līdz 2019. gadam galvenie investori reģionā bija Eiropas uzņēmumi, kuri veidoja 55 % no ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem. Eiropas ieguldījumi 2020. gadā samazinājās par 49 %, reģionālie ieguldījumi – par 35 %, bet ASV ieguldījumi – par 4 % (21), turklāt pieauga Ķīnas ieguldījumi. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Eiropas krīzes pārvarēšanas stratēģijas pamatā ir ekonomikas modeļa uzlabošana, izmantojot Eiropas zaļo kursu un Next Generation līdzekļus. Šiem aspektiem ir svarīga nozīme gan divpusējā reģionālajā stratēģijā, gan tādu instrumentu izstrādē, kas veicinātu enerģētikas, digitālo, zaļo un sociālo pārkārtošanos, kura radīs plašas priekšrocības abiem reģioniem. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Tirdzniecības attiecības ar Eiropu ir jāstiprina, izmantojot jau parakstītos nolīgumus vai nolīgumus ar Mercosur, Čīli un Meksiku. Šie nolīgumi ne tikai veicina tirdzniecību, bet arī ietekmē nodarbinātības kvalitāti un tās sociālo funkciju, tehnoloģiju pārnesi un pārkārtošanos uz ilgtspēju. Tas nozīmē veicināt tirdzniecības attiecības, kas ar savu kvalitāti, ilgtermiņa ilgtspēju un rentabilitāti atšķiras no agresīviem un bezatbildīgiem starptautisko attiecību modeļiem. Tomēr tirdzniecības nolīgumiem jābūt vērstiem uz cilvēkiem un viņu pamattiesībām, pienācīgas kvalitātes nodarbinātību un solidaritāti ar visneaizsargātākajiem, vides aizsardzību un demokrātijas aizsardzību, un tiem jāspēj efektīvi īstenot tiesības. Galvenie aspekti ir šādi. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | Piesaistīt investīcijas IAM īstenošanas atbalstam, izmantojot daudzpusēju tiesisko regulējumu, kas palīdzētu tos sasniegt, galveno uzmanību pievēršot cilvēku dzīves kvalitātei, viņu tiesībām, pienācīgai nodarbinātībai, iekļaušanai, ilgtspējai un demokrātijas aizsardzībai. Lai sasniegtu kopīgus mērķus, būtu vēlama ciešāka sadarbība projektu jomā un Eiropas Stratēģiskā kompasa efektīva piemērošana. |
| --- | --- |

7.4.

| 7.4.1. | Digitalizācija – attīstības iespēja. Digitalizācija Latīņamerikā ir savas attīstības vidusposmā, taču digitalizācijas pieauguma temps tajā ir zemākais jaunietekmes valstu vidū. Digitālajā jomā ES un Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu digitālā alianse, kas saistīta ar transatlantiskā optiskā kabeļa (EllaLink) ierīkošanu, iet roku rokā ar Eiropas Savienības savienojamības stratēģiju Global Gateway. Ar spēcīgu atbalstu digitalizācijas procesiem ir jāstiprina tās sociālā dimensija un uzņēmumi. |
| --- | --- |

7.4.1.

| 7.4.2. | Veicināt oficiālo ekonomiku un novērst neoficiālo nodarbinātību (22). Daudzpusējos nolīgumos ir iekļautas konkrētas klauzulas, kurās paredzēta prasība ievērot SDO nolīgumus, kā arī garantēt tiesības, nepieļaut bērnu darbu un pastiprināt darba inspekcijas. Šīm klauzulām ir pozitīva ietekme uz spēju veidošanu Andu valstīs, ar kurām ir parakstīti nolīgumi (23). |
| --- | --- |

7.4.2.

| 7.4.3. | Tieši atbalstīt visu līmeņu izglītības uzlabošanu, kvalitāti un pārklājumu un palīdzēt stiprināt izglītības un zinātnes tīklu saikni ar Eiropu; programma Erasmus Mundus ir līdzeklis, ko varētu plašāk izmantot, lai veidotu augstskolu savstarpējo saikni. |
| --- | --- |

7.4.3.

| 7.4.4. | Kopš 2021. gada ES ir sākusi pārskatīt savu tirdzniecības politiku un stiprināt savu pieeju tirdzniecībai un ilgtspējīgai attīstībai. Tā apstiprināja, ka tās mērķis ir atvērta, ilgtspējīga un pārliecinoša tirdzniecības politika, kam jāiet roku rokā ar ilgtspējīgas attīstības integrēšanu. Vienlaikus veicinot konkurētspēju starp ražošanas nozarēm un ekonomikas dalībniekiem (lieliem, vidējiem un maziem), tai ir jāiet roku rokā ar tādu vērtību un principu veicināšanu kā demokrātija, visas cilvēktiesības, kultūras, dzimumu, vides, darba un arodbiedrību tiesības. Abu reģionu organizētai pilsoniskajai sabiedrībai būtu aktīvi jāpiedalās, lai stiprinātu to attiecības, rīkojot virtuālas un/vai klātienes tematiskas sanāksmes ar vērienīgāku darba kārtību un īstenošanas ceļvedi. |
| --- | --- |

7.4.4.

| 7.4.5. | Eiropas Savienība ir izvirzījusi mērķi līdz 2050. gadam panākt klimatneitralitāti un uzņemties vadošo lomu pasaulē, lai aizsargātu planētu un nodrošinātu tās zaļo atveseļošanu (24). Šo mērķu veicināšana Eiropas tirdzniecības politikā, kas virzīta uz vērienīgāku sadarbību vides jomā (25), ir svarīga, lai veidotu tirdzniecības attiecības ar Latīņameriku un stiprinātu pilsonisko sabiedrību, kura saskaras ar daudziem apdraudējumiem, ko rada gan neaizsargātība pret klimata pārmaiņām, gan tās konfrontācija ar vardarbīgiem dalībniekiem. Ir svarīgi aizsargāt šos cilvēkus, kā arī cilvēktiesību aizstāvjus, arodbiedrību pārstāvjus un žurnālistus un mudināt Latīņamerikas valstu valdības uzņemties saistības garantēt viņu neaizskaramību. |
| --- | --- |

7.4.5.

| 7.4.6. | Ar iniciatīvu “Eiropas komanda” tiek atbalstīti pasākumi cīņai pret mežu izciršanu Amazones reģionā, un programmas EUROCLIMA+ jaunajā posmā 140 miljoni EUR tiks piešķirti, lai atbalstītu Parīzes nolīguma saistību izpildi. Tomēr ekonomikas atveseļošanai pēc pandēmijas Latīņamerika ir novirzījusi tikai 15 % no fiskālajiem ieguldījumiem, un no tiem mazāk nekā 6,9 % zaļajai atveseļošanai. Ir svarīgi atbalstīt reģionu, lai radītu zaļos nodokļus, publiskos izdevumus un zaļās privātās investīcijas. Būtu arī vēlams stiprināt partnerību stratēģisko izejvielu atbildīgai pārvaldībai un nodrošināt ilgtspējīgu tehnoloģiju pārnesi, izmantojot Eiropas pieredzi un zinātību. |
| --- | --- |

7.4.6.

| 7.4.7. | ES un Latīņamerikas partnerattiecībās ir jāturpina īstenot nolīgumu ar Mercosur – 780 miljonu patērētāju kopējo tirgu, kas par 1,5 % varētu palielināt Brazīlijas IKP vai līdz pat par 10 % – Paragvajas IKP. Vides aizsardzības aspektiem jābūt solim uz priekšu ceļā uz abu reģionu jaunas paaudzes partnerībām. Ir jāpanāk progress dzīvotspējīgu sistēmu meklējumos, lai iekļautu vides aizsardzības sertifikātus dažiem produktiem un spoguļklauzulas. Ja ES pienācīgi ņems vērā šo dimensiju, tas stratēģiski pastiprinās ES redzējumu par globālo attīstību un vairos tās stratēģisko potenciālu. |
| --- | --- |

7.4.7.

Briselē, 2022. gada 15. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja

Christa SCHWENG

---

(1)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Ilgtspējīgas piegādes ķēdes un pienācīgas kvalitātes nodarbinātība starptautiskajā tirdzniecībā” (izpētes atzinums) (OV C 429, 11.12.2020., 197. lpp.); Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Jauns brīvās tirdzniecības nolīgumu, ekonomisko partnerattiecību un ieguldījumu nolīgumu satvars, kas garantē pilsoniskās sabiedrības organizāciju un sociālo partneru reālu iesaistīšanos un nodrošina sabiedrības informētību” (pašiniciatīvas atzinums) (OV C 290, 29.7.2022., 11. lpp.).

1

(2)  UNESCO (2021. g.), Covid-19 un vakcinācija Latīņamerikā un Karību jūras reģionā: problēmas, vajadzības un iespējas.

2

UNESCO

(3)  ESAO (2021. g.), Latīņamerikas ekonomikas perspektīvas 2020. gadā.

3

(4)  SVF dati.

4

(5)  ESAO (2022. g.), Latīņamerikas ekonomikas perspektīvas 2021. gadā.

5

(6)  Turpat.

6

(7)  ECLAC (2021. g.), Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu ekonomikas pārskats.

7

ECLAC

(8)  SDO (2022. g.), Nodarbinātības pārskats; ECLAC, 2021. g., Latīņamerikas sociālā panorāma.

8

ECLAC

(9)  ECLAC (2021. g.), op. cit.

9

ECLAC

op

cit

(10)  Nieto Parra, (2020. g.), Desarrollo en transición en América Latina en tiempos de la COVID-19, Fundación Carolina.

10

Nieto Parra

Desarrollo en transición en América Latina en tiempos de la COVID-19, Fundación Carolina

(11)  UNESCO (2021. g.), Izglītība Latīņamerikā un Karību jūras reģionā Covid-19 apstākļos.

11

UNESCO

(12)  ES un Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu vadītāju 2021. gada 2. decembra sanāksme “Spēku apvienošana ilgtspējīgai atveseļošanai pēc Covid” – Priekšsēdētāju C. Michel un U. von derLeyen paziņojums presei.

12

C. Michel

U. von derLeyen

(13)  Our World in Data.

13

Our World in Data.

(14)  ECLAC (2021. g.), op. cit.

14

ECLAC

op

cit

(15)  UNODC (2019. g.), Globālais pētījums par slepkavībām.

15

UNODC

(16)  IDEA Int. (2021), Demokrātijas stāvoklis Amerikā 2021. gadā.

16

IDEA Int

(17)  ECLAC (2021. g.), Latīņamerikas fiskālā panorāma 2021. gadā.

17

ECLAC

(18)  Eiropas Komisija (2021. g.), Eiropas sociālās ekonomikas rīcības plāns.

18

(19)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Ilgtspējīgas piegādes ķēdes un pienācīgas kvalitātes nodarbinātība starptautiskajā tirdzniecībā” (izpētes atzinums) (OV C 429, 11.12.2020., 197. lpp.); Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Jauns brīvās tirdzniecības nolīgumu, ekonomisko partnerattiecību un ieguldījumu nolīgumu satvars, kas garantē pilsoniskās sabiedrības organizāciju un sociālo partneru reālu iesaistīšanos un nodrošina sabiedrības informētību” (pašiniciatīvas atzinums) (OV C 290, 29.7.2022., 11. lpp.).

19

(20)  Sanahuja, J.A. un Ruiz Sandoval, E. (2019. g.), La Unión Europea y la Agenda 2030 en América Latina: políticas de cooperación en una región de “desarrollo en transición” [Eiropas Savienība un Programma 2030. gadam Latīņamerikā: sadarbības politika reģionā, kurā notiek “attīstība pārejas posmā”], Fundación Carolina; Jaunais Eiropas Konsenss par attīstību (2017. g.); Daudzgadu finanšu shēma 2021.–2027. gadam, 2018. g.

20

Sanahuja, J.A.

Ruiz Sandoval, E

La Unión Europea y la Agenda 2030 en América Latina: políticas de cooperación en una región de “desarrollo en transición”

Fundación Carolina

(21)  ECLAC 2021. gada ziņojums par ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem Latīņamerikā 2021. gadā.

21

ECLAC

(22)  Sk. šādus dokumentus: Eiropas Konsenss par attīstību (2006. g.); Eiropas Komisijas paziņojums par pienācīgas kvalitātes nodarbinātības veicināšanu visiem (2006. g.); Pārmaiņu programma, Eiropas Komisija (2011. g.); Jaunais Eiropas Konsenss par attīstību (2017. g.); Darba dokuments “Sekmēt pienācīgas kvalitātes nodarbinātību visā pasaulē: atbildīgas globālās vērtības ķēdes taisnīgai, ilgtspējīgai un noturīgai atveseļošanai no Covid-19 krīzes”, Eiropas Komisija (2020. g.); Jaunais ES Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instruments (2020. g.).

22

(23)  Fairlie Reinoso, A. (2022. g.) Nuevos retos para el Acuerdo Comercial Multipartes de la Unión Europea con Perú, Colombia y Ecuador [Jauni izaicinājumi Eiropas Savienības daudzpusējam tirdzniecības nolīgumam ar Peru, Kolumbiju un Ekvadoru]; Fundación Carolina-EULAC.

23

Fairlie Reinoso, A

Nuevos retos para el Acuerdo Comercial Multipartes de la Unión Europea con Perú, Colombia y Ecuador

Fundación Carolina-EULAC

(24)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Eiropadomei, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropas zaļais kurss” (COM(2019) 640).

24

(25)  Giles Carnero, R. (2021. g.), La oportunidad de una cláusula ambiental de elementos esenciales en acuerdos comerciales de la Unión Europea con Estados terceros: a propósito del Acuerdo Unión Europea-Mercosur; Fundación Carolina DT. 44.

25

Giles Carnero, R

La oportunidad de una cláusula ambiental de elementos esenciales en acuerdos comerciales de la Unión Europea con Estados terceros: a propósito del Acuerdo Unión Europea-Mercosur; Fundación Carolina DT

---

| 16.3.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 100/68 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 100/68

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Digitālā pārkārtošanās Eiropas Vidusjūras reģionā”

(pašiniciatīvas atzinums)

(2023/C 100/10)

| Ziņotāja: | Dolores SAMMUT BONNICI |
| --- | --- |

Ziņotāja:

Dolores SAMMUT BONNICI

| Pilnsapulces lēmums | 20.1.2022. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Reglamenta 52. panta 2. punkts |
| | Pašiniciatīvas atzinums |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Ārējo attiecību specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 16.11.2022. |
| Pieņemts plenārsesijā | 14.12.2022. |
| Plenārsesija Nr. | 574 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 181/0/3 |

Pilnsapulces lēmums

20.1.2022.

Juridiskais pamats

Reglamenta 52. panta 2. punkts

Pašiniciatīvas atzinums

Atbildīgā specializētā nodaļa

Ārējo attiecību specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

16.11.2022.

Pieņemts plenārsesijā

14.12.2022.

Plenārsesija Nr.

574

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

181/0/3

1.   Secinājumi

| 1.1. | Digitālā pārkārtošanās ievieš radikālas pārmaiņas visos dzīves aspektos, būtiski palielinot efektivitāti un ļaujot lietotājiem dzīvot pilnvērtīgāku dzīvi. Tā tiek uzskatīta par vienu no noturības pīlāriem laikposmā pēc Covid-19, un kopš pandēmijas sākuma tā ir eksponenciāli paātrinājusies, it īpaši ar ES pasākumiem digitālajā jomā, kuri Covid-19 seku mazināšanas stratēģijā ir izrādījušies efektīvi. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Digitalizācijas priekšrocības ir labi zināmas noteiktās nozarēs, piemēram, e-izglītībā, e-veselībā, e-pārvaldē, lauksaimnieciskajā uzņēmējdarbībā, e-tiesiskuma jomā un e-banku pakalpojumu nozarē. Daudzas Vidusjūras reģiona valdības veicina šīs nozares, taču centieni visā reģionā nav viendabīgi un var radīt vēl lielāku digitālo plaisu starp valstīm. Tāpēc ir ļoti svarīgi nodrošināt infrastruktūru šo tehnoloģiju atbalstam. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Digitālā plaisa pieejamības un lietošanas ziņā pastāv ne tikai dažādu Vidusjūras reģiona valstu starpā, bet arī reģiona valstu iekšienē, un sliktākā situācijā ir lauku un tālākie reģioni, kā arī neoficiālā darbā nodarbinātas personas, sievietes un vecāka gadagājuma iedzīvotāji. Tāpēc, lai pašreizējo nevienlīdzību nepalielinātu vēl vairāk, ļoti liela nozīme ir digitālās plaisas mazināšanas centieniem gan reģionālā, gan arī vietējā līmenī. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Digitālā savienojamība kļūst par ikviena cilvēka tiesībām. ANO ģenerālsekretāra “Ceļvedī par digitālo sadarbību” jau ir izstrādāts mērķrādītāju kopums 2030. gadam. Savukārt “tiesības būt bezsaistē” ir daudz apspriests jautājums un realitāte vairākās Eiropas valstīs. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Digitālās prasmes ir svarīgas, tāpēc, ņemot vērā ļoti augsto jauniešu bezdarba līmeni, tās būtu jāintegrē reģiona jauniešiem paredzētās mācību programmās. Efektīva darba tirgus politika reģionā jāvērš uz to, lai jaunieši kļūtu ne tikai par tehnoloģiju lietotājiem, bet arī tehnoloģiju radītājiem. Gan darba ņēmējiem, gan uzņēmējiem šajā jomā paveras ļoti daudzsološas karjeras izredzes. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Ir vajadzīgs stabils tiesiskais regulējums, lai aizsargātu lietotājus no apdraudējumiem digitālajā vidē, piemēram, kiberuzbrukumiem, un lai nodrošinātu, ka datu aizsardzības mehānismos tiek ievērotas cilvēktiesības uz privātumu digitālajā vidē. Starptautiskās Telesakaru savienības (
  ITU
  ) izstrādātais kiberdrošības indekss mēra valstu apņemšanos nodrošināt kiberdrošību pasaules līmenī. Šis indekss kopumā liecina, ka Vidusjūras reģiona ziemeļos drošības līmenis ir augstāks, savukārt Vidusjūras reģiona dienvidu valstīs visaugstākais sniegums ir Ēģiptei. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Tāpat regulējums ir nepieciešams, lai nodrošinātu taisnīgu un konkurētspējīgu digitālo tirgu, ņemot vērā digitālo gigantu darbību. Vidusjūras reģiona ziemeļu un dienvidu valstu digitālajā tiesiskajā regulējumā pastāv ievērojamas atšķirības. Jāuzsver, ka nav neatkarīgas iestādes, kas būtu atbildīga par digitālās pārkārtošanās veicināšanu Vidusjūras reģiona dienvidos. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESK viennozīmīgi uzsver, ka visās Vidusjūras reģiona valstīs ir vērienīgi jāīsteno ANO cilvēktiesību konvencijas un SDO pamatkonvencijas, lai digitālā pārkārtošanās patiešām varētu veicināt sekmīgu ekoloģisko, ekonomisko un sociālo attīstību. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Ievads

| 2.1. | Digitālā pārkārtošanās ietekmē visus mūsu dzīves aspektus – no patēriņa līdz darbam un ražošanai. Pēdējo dažu gadu laikā, reaģējot uz Covid-19 globālo pandēmiju, šī pārkārtošanās ir norisinājusies vēl nepieredzētā ātrumā. Tā kā digitalizācija abos Vidusjūras krastos tiek uzskatīta par vienu no galvenajiem atveseļošanas pīlāriem, cilvēki digitālos rīkus pārņem ātrāk nekā jebkad agrāk. Tāldarbs un attālinātais darbs kļūst par realitāti, un vēl nepieredzētā ātrumā attīstās e-komercija un platformu ekonomika, kompensējot pandēmijas izraisīto uzņēmējdarbības apturēšanu. Taču šī straujā pārkārtošanās var kļūt par vēl vienu nevienlīdzības padziļināšanās iemeslu, jo ar digitālo atstumtību saskaras pašas neaizsargātākās iedzīvotāju grupas, kuras pandēmija ietekmējusi vissmagāk. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Šā dokumenta galvenie mērķi ir:






  — | novērtēt Eiropas un Vidusjūras reģionā notiekošās digitālās pārkārtošanās, īstenoto programmu un panāktā progresa pašreizējo stāvokli, |
| --- | --- | --- |

2.2.

—

novērtēt Eiropas un Vidusjūras reģionā notiekošās digitālās pārkārtošanās, īstenoto programmu un panāktā progresa pašreizējo stāvokli,

| — | norādīt uz digitalizācijas radītajiem potenciālajiem ieguvumiem un it īpaši jaunajām iespējām MVU, kas paveras ar e-izglītību, e-pārvaldību, e-veselību un banku digitālajiem pakalpojumiem, |
| --- | --- |

—

norādīt uz digitalizācijas radītajiem potenciālajiem ieguvumiem un it īpaši jaunajām iespējām MVU, kas paveras ar e-izglītību, e-pārvaldību, e-veselību un banku digitālajiem pakalpojumiem,

| — | apzināt šķēršļus digitalizācijai, it īpaši galvenos šķēršļus, kas saistīti ar digitālo infrastruktūru un piekļuvi, digitālo plaisu gan valsts iekšienē (lauku/pilsētu, sieviešu/vīriešu, jauniešu/vecāka gadagājuma cilvēku starpā), gan arī starp valstīm (ziemeļi/dienvidi), un būtisku digitālo prasmju un digitālās pratības trūkumu. Tādējādi digitālā pārkārtošanās var palielināt nevienlīdzību valstī, kā arī radīt reģiona valstu attīstības tendenču atšķirības, |
| --- | --- |

—

apzināt šķēršļus digitalizācijai, it īpaši galvenos šķēršļus, kas saistīti ar digitālo infrastruktūru un piekļuvi, digitālo plaisu gan valsts iekšienē (lauku/pilsētu, sieviešu/vīriešu, jauniešu/vecāka gadagājuma cilvēku starpā), gan arī starp valstīm (ziemeļi/dienvidi), un būtisku digitālo prasmju un digitālās pratības trūkumu. Tādējādi digitālā pārkārtošanās var palielināt nevienlīdzību valstī, kā arī radīt reģiona valstu attīstības tendenču atšķirības,

| — | uzsvērt ar digitalizāciju saistītos riskus, sākot ar riskiem, kas saistīti ar kiberdrošību, digitālo suverenitāti, datu aizsardzību, digitālo pirātismu un beidzot ar pilsoniskās brīvības apdraudējumiem. |
| --- | --- |

—

uzsvērt ar digitalizāciju saistītos riskus, sākot ar riskiem, kas saistīti ar kiberdrošību, digitālo suverenitāti, datu aizsardzību, digitālo pirātismu un beidzot ar pilsoniskās brīvības apdraudējumiem.

3.   Konteksts

| 3.1. | Patlaban mēs dzīvojam straujas digitalizācijas laikmetā, un digitālie rīki ir klātesoši visos mūsu dzīves aspektos, tostarp veselības, nodarbinātības, pārvaldības, izglītības un uzņēmējdarbības jomā. Digitālajām prasmēm ir būtiska nozīme jaunajā darba pasaulē, lai nodrošinātu darba iespējas, un tās tiek atalgotas ar augstākiem ienākumiem. Digitālo ekonomiku veido IT/ITK pamatnozares, piemēram, aparatūras ražošana, programmatūra un IT konsultācijas, informācijas pakalpojumi un telekomunikācijas, šauras darbības jomas digitālā ekonomika, tostarp digitālie pakalpojumi un platformu ekonomika, un plašas darbības jomas digitālā ekonomika, tostarp digitālās uzņēmējdarbības uzņēmumi, e-komercija, ceturtās paaudzes rūpniecība, precīzā lauksaimniecība un algoritmiskā ekonomika, un digitālajā ekonomikā nozīmīga loma ir dalīšanās ekonomikai un gadījumdarbu ekonomikai (1). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Digitalizācijas pieaugums bija vērojams jau pirms Covid-19 pandēmijas, un būtiskas izmaiņas pēdējā laikā ir notikušas tādās digitālo tehnoloģiju jomās kā blokķēdes tehnoloģijas, datu analītika, mākslīgais intelekts (MI), 3D drukāšana, lietu internets, automatizācija un robotika, mākoņdatošana (2), kā arī izsekošana un attālinātas novērošanas sistēmas. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Šī tendence strauji ieviest digitālos rīkus un tehnoloģijas tiek dēvēta par ceturto rūpniecības revolūciju, kam piemīt izcils potenciāls palielināt globālos ienākumus un uzlabot dzīves kvalitāti. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Turklāt, tā kā vairāk nekā 30 % iedzīvotāju visā pasaulē izmanto sociālo mediju platformas, digitalizāciju var uzskatīt par abpusgriezīgu zobenu, kas var gan veicināt sociālo kohēziju un tuvināt cilvēkus ar atšķirīgu kultūras mantojumu, gan arī kalpot kā instruments ekstrēmu ideju, ideoloģiju un viltus ziņu izplatīšanai. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Individuālu interneta lietotāju skaits pēdējās desmitgadēs un reģionā ir palielinājies, 2020. gadā sasniedzot 93,2 % Spānijas iedzīvotāju vidū, 90,8 % Kiprā, 90,1 % Izraēlā, 86,9 % Maltā, 86,6 % Slovēnijā, 84,1 % Marokā, 77,7 % Turcijā, 77,6 % Melnkalnē un 71,9 % Ēģiptē. Zemākais rādītājs reģionā ir Alžīrijā – 2018. gadā internetu lietoja 49 % iedzīvotāju (jaunākie pieejamie dati, The World Telecommunication (ITU)/ICT Indicators datubāze). Jau šie rādītāji vien liecina par reģionālo nevienlīdzību digitālās piekļuves jomā. Jāatzīmē, ka valsts līmenī lauku un tālākajos apvidos ir daudz zemāks savienojamības līmenis. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Vidusjūras reģiona ES dalībvalstis ir apstiprinājušas digitālo pārkārtošanos un paplašinājušas savas virtuālās rīcībpolitikas, tostarp digitālo vienoto tirgu (3) un programmu “Digitālā Eiropa” (4). Eiropas Komisija 2021. gada martā publicēja paziņojumu par Eiropas digitālo desmitgadi, izklāstot digitālos mērķus 2030. gadam un redzējumu par Eiropas digitālo pārveidi (5). Viens no digitālās desmitgades instrumentiem ir Digitālās attīstības centrs (Digital for Development (D4D) Hub) (6), kas darbību sāka 2020. gada decembrī ar mērķi saskaņot un koordinēt digitālās iniciatīvas dalībvalstīs (7). Turklāt digitalizācija ir viens no galvenajiem pīlāriem jaunajā programmā Vidusjūras reģionam, ko Eiropas Komisija ierosināja 2021. gada februārī. Konkrētāk, “[j]aunās programmas mērķis ir zaļa, digitāla, noturīga un taisnīga atveseļošana saskaņā ar Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam, Parīzes nolīgumu un Eiropas zaļo kursu” (8). |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Covid-19 pandēmija ir ietekmējusi to, kā cilvēki strādā, un mudinājusi pāriet uz attālināto darbu. Lai arī tāldarbam ir vairāki trūkumi, tā priekšrocības sniedzas no mazāka svārstsatiksmē patērētā laika, mazākām emisijām un pozitīvas ietekmes uz vidi līdz labākam darba un privātās dzīves līdzsvaram, it īpaši bērnu vecākiem (9). Tāldarba spēja abos Vidusjūras krastos ir atšķirīga. Daudziem darba ņēmējiem dienvidos ir ierobežotāka tāldarba spēja, jo viņi nevar piekļūt vajadzīgajiem rīkiem vai arī strādā darbu, ko nevar paveikt attālināti. Al Azzawi (2021) ir izstrādājusi tāldarba spēju rādītāju Arābu valstīm, atklājot, ka reģionā pastāv būtiskas šādu tāldarba spēju atšķirības. Tas apstiprina, ka neaizsargātākajiem darba ņēmējiem nav spēju strādāt attālināti un tādējādi pandēmija viņus ir skārusi vissmagāk (10). Eiropas pieredze saistībā ar tāldarba plašu ieviešanu liecina, ka ir svarīgi pieņemt tiesisko regulējumu attiecībā uz “tiesībām būt bezsaistē”, lai ievērotu robežas starp personisko un profesionālo dzīvi (11). |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Digitalizācija ir veicinājusi platformu ekonomikas un gadījumdarbu ekonomikas pieaugumu. Lai gan platformu ekonomikā ir daudz iespēju, tā arī rada arvien lielākas bažas par darba apstākļiem un it īpaši par ierobežotu sociālo nodrošinājumu, sadrumstalotu darba laiku un zemu ienākumu līmeni, kā arī grūtības nodrošināt kolektīvās tiesības (12). Šajā sakarā SDO Simtgades deklarācijā par nodarbinātības nākotni (2019) aicināts izstrādāt rīcībpolitiku un pasākumus, ar ko risināt problēmas un izmantot iespējas saistībā ar darba digitālo pārveidi, tostarp platformu darbu. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Digitālās pārkārtošanās straujā attīstība, it īpaši ekonomikā un darba dzīvē, protams, spēcīgi ietekmē visas sociāli kulturālās struktūras. Tādējādi Arābu pavasara laikā bija vērojams, ka digitālās komunikācijas rīki galvenokārt tika izmantoti sekmīgai pilsoniskās pretošanās organizēšanai un aktīvistu sadarbībai. Tomēr turpmākās norises parādīja, ka valstīs, kurās nav ilgtspējīgu demokrātisko struktūru, atkal ir pasliktinājusies situācija saistībā ar pamatbrīvību – tostarp tiesību uz vārda brīvību digitālajos plašsaziņas līdzekļos –, kā arī darba ņēmēju tiesību, tostarp tiesību uz biedrošanās brīvību, kas platformu un gadījumdarbu ekonomikā kļūst vēl svarīgākas, apspiešanu. Piemēram, neatkarīgas pilsoniskās sabiedrības organizācijas, tādas kā arodbiedrības, cilvēktiesību NVO un darba devēju organizācijas un to aktīvisti, tiek apspiesti tikai tāpēc, ka tie izmanto pamatbrīvības vai pauž atšķirīgu viedokli. Turklāt tiek atkārtoti bloķētas vietējo un starptautisko ziņu, kā arī neatkarīgu organizētas pilsoniskās sabiedrības organizāciju tīmekļa vietnes. Dažās Vidusjūras reģiona valstīs ANO cilvēktiesību konvencijas un SDO konvencijas bieži vien tiek īstenotas tikai formāli, nevis pēc būtības. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Digitalizācijai ir izšķiroša nozīme MVU attīstībā (13). Ieguvumi cita starpā ir zemākas izmaksas, laika un resursu ietaupījums un augstāka efektivitāte, kā arī piegādes ķēžu labāka integrācija un produktu diferenciācija (14). ESAO 2019. gada perspektīvas ziņojumā par MVU un uzņēmējdarbību (15) sniegts plašāks šādu ieguvumu izklāsts. Viens piemērs ir lielo datu analīze, kas kombinācijā ar sensoriem, lietotnēm, mākoņdatošanu un 3D drukāšanu ļauj panākt lielāku pielāgošanu. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Lai gan digitalizācija MVU sniedz daudzus ieguvumus, tie saskaras ar virkni šķēršļu, un viens no svarīgākajiem ir finansējuma nepieejamība (16). Otrais lielākais šķērslis ir digitālo prasmju, izglītības un apmācības nepieejamība, savukārt digitālo uzņēmējdarbības modeļu un tehnoloģiju ieviešanai ir vajadzīgi gan finanšu ieguldījumi, gan arī uzņēmuma iekšējās digitālās prasmes. Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu ekonomistu asociācija (EMEA), pamatojoties uz Vidusjūras dienvidu reģiona MVU aptauju, ir izstrādājusi MVU digitālās sagatavotības indeksu. Gatavības digitālajai pārejai pakāpe ir atkarīga gan no infrastruktūras jaudas, telesakariem un valsts līmenī panāktā tehnoloģiskā progresa, gan arī no uzņēmumu spējām mikrolīmenī; lielāki uzņēmumi digitalizācijai ir labāk sagatavojušies, savukārt gados jaunāki uzņēmēji ir vairāk tendēti digitāli pārkārtoties (17). |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Digitalizācijas negatīvā puse ir darbvietu zaudēšana dažu ekonomikas nozaru automatizācijas rezultātā. Pilsoniskajai sabiedrībai var būt nozīmīga loma, palīdzot darba ņēmējiem uzlabot prasmes, lai digitālo pārkārtošanos padarītu par taisnīgu pārkārtošanos un tā notiktu atbilstīgi ES rīcības plānam “nevienu neatstāt novārtā”. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Lai popularizētu digitalizāciju un izstrādātu visefektīvākās rīcībpolitikas, ir ārkārtīgi svarīgi digitālo pārkārtošanos mērīt un uzraudzīt, izmantojot pamatotus un izmērāmus rādītājus. Eiropas Komisija kopš 2014. gada ir izstrādājusi Digitālās ekonomikas un sabiedrības indeksu (DESI) (18), kas rāda digitalizācijas jomā panākto progresu dalībvalstīs, kā arī pašreizējo digitālo plaisu (19). DESI var veidot pamatu atsauces uzraudzības sistēmai attiecībā uz tām Vidusjūras reģiona valstīm, kas nav ES dalībvalstis. |
| --- | --- |

3.13.

4.   Vispārīgas piezīmes

| 4.1. | Digitālās pārkārtošanās dziļā ietekme ir jūtama gan sabiedrībā, gan ekonomikā. Lai arī saistībā ar vispārējas pieejamības nodrošināšanu un iedzīvotāju digitālo prasmju uzlabošanu Vidusjūras dienvidu reģions saskaras ar problēmām, šis reģions nav nekāds izņēmums virzībā uz aizvien ātrāku digitālo pārkārtošanos un labuma gūšanu no tās daudzās jomās. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Sociālās distancēšanās pasākumu dēļ ir attīstījusies e-komercija. Plaši ieviesusies iepirkšanās tiešsaistē, un e-komercijā pieaug gan uzņēmumu darījumi ar patērētājiem (B2C), gan arī darījumi starp uzņēmumiem (B2B). Āfrikas lielākā e-komercijas uzņēmuma Jumia izpilddirektors paziņoja par četrkārtīgu pārtikas preču pārdošanas apjoma pieaugumu, īpaši Tunisijā un Marokā, kur pārvietošanās ierobežojumu dēļ pārdošanas apjoms pieauga par 100 % (20). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Strauji uzplauka e-izglītība, jo Covid-19 dēļ tika slēgtas skolas. Valdības pat ieviesa vairākas e-mācību platformas, kā piemēru var minēt platformu Darsak Jordānijā. Dažas valstis, piemēram, Ēģipte, ir ieviesušas hibrīdsistēmu (21). Tiešsaistes platformu izmantošana kļūst par ieradumu pat konkrētu projektu īstenošanai, lai veidotu saiknes ar vietējām profesionālajām apvienībām, pašvaldībām un galvenajiem dalībniekiem (22). Daļa ES finansējuma būtu jānovirza tieši izglītībai/apmācībai digitālo prasmju pilnveides jomā un jauniešu e-kompetenču attīstīšanai ar mērķi turpināt IT un MI studijas, lai viņiem nākotnē nodrošinātu darbu. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Tiek uzskatīts, ka e-pārvaldība samazina birokrātiju un administratīvo procedūru slogu, tādējādi nodrošinot sabiedrisko pakalpojumu efektīvu un netraucētu sniegšanu. Turklāt tā var būt demokratizācijas un aktīvas pilsoņu līdzdalības palielināšanas instruments. E-pārvaldības uzlabošana ir viena no ES dalībvalstu prioritātēm, kā arī viens no DESI indeksa pīlāriem. Kustība šajā virzienā notiek arī Vidusjūras dienvidu reģionā. Maroka ir panākusi ievērojamu progresu ar savu valsts e-pārvaldes iniciatīvu (23). Ēģipte 2019. gadā cita starpā ieviesa e-maksājumu sistēmu nodokļu iekasēšanai un rēķinu apmaksai. Jordānijas Digitālās ekonomikas ministrija 2020. gada janvārī savu informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) infrastruktūru pārmigrēja uz mākoni, lai paplašinātu iedzīvotājiem sniegtos pakalpojumus (24). |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | E-veselība ir izmaksu ziņā efektīvs veids, kā iegūt un sniegt nepieciešamo atbalstu. E-veselības risinājumiem bija būtiska nozīme cīņā pret Covid-19. Šajos risinājumos izmanto telemedicīnu un mobilās veselības lietotnes. Pēdējos divos gados lielo datu analītika epidemioloģiskās uzraudzības vajadzībām ir izrādījusies noderīga cīņā pret pandēmiju. Piemēram, Tunisijā ārstu grupa izveidoja tiešsaistes konsultāciju digitālo platformu Tobba.tn (25). |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Digitālie banku pakalpojumi ir efektīvs instruments, ar ko finansiālo integrāciju padarīt par realitāti, un mobilie banku pakalpojumi jau agrāk ir pierādījuši savu nozīmīgumu. Finanšu tehnoloģiju risinājumi var veicināt digitālo pārveidi un uzlabot finansiālo integrāciju. Šie pakalpojumi gūst virsroku, un to mērķis ir pilnībā izskaust čeku un skaidras naudas darījumu izmantošanu, un tas varētu izraisīt vecāka gadagājuma cilvēku atstumtību, kuriem, iespējams, nav vajadzīgo digitālo prasmju. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | E-tiesiskums atvieglo piekļuvi juridiskajiem pakalpojumiem un samazina tiesas sēžu, dokumentu iesniegšanas u. c. izmaksas, kā arī laiku, kas vajadzīgs, lai piekļūtu šādiem pakalpojumiem. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Ņemot vērā globālās sasilšanas, pārtikas piegādes ķēžu samazināšanās un augstāku pārtikas cenu pašreizējo ietekmi, lauksaimniecības nozare var kļūt konkurētspējīgāka un efektīvāka, izmantojot precīzo lauksaimniecību un lielo datu un blokķēdes tehnoloģijas. Tās var nodrošināt augstu ūdens apsaimniekošanas un augsnes barības vielu pārvaldības efektivitāti un slimību kontroli ar uzlabotu temperatūras uzraudzību un mazāku vajadzību pēc darbaspēka (26) un tādējādi kļūt par klimata problēmu mazināšanas rīku. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Interneta izmantošanas modeļi Vidusjūras reģiona valstīs atšķiras. Vidusjūras reģiona dienvidu valstīs dominē interneta izmantošana mobilajos tālruņos un piekļuvei sociālajiem plašsaziņas līdzekļiem. Tomēr atšķirībā no Vidusjūras reģiona ziemeļu valstīm iepirkšanās tiešsaistē nav ļoti izplatīta. To zināmā mērā varētu skaidrot ar finansiālo atstumtību un to, ka dienvidos tikai nelielai daļai iedzīvotāju ir bankas konts (27). |
| --- | --- |

4.9.

5.   Digitalizācijas šķēršļi

| 5.1. | Viens no galvenajiem digitalizācijas šķēršļiem ir digitālā plaisa, kas pastāv ne tikai starp valstīm, it īpaši Vidusjūras reģiona valstīm (ir konstatētas būtiskas 2021. gada tīkla sagatavotības indeksa (NRI) atšķirības (28)). Valstu līmenī dažādām iedzīvotāju grupām nav vienādu iespēju piekļūt tehnoloģiskajiem rīkiem. Pastāv plaisa starp vīriešiem un sievietēm, lauku un pilsētu teritorijām, jauniešiem un vecāka gadagājuma cilvēkiem. No uzņēmējdarbības perspektīvas pastāv digitālā plaisa, kuras pamatā ir darbības apjoms un nozare, un mazāki uzņēmumi – atšķirībā no lielākiem uzņēmumiem – saskaras ar pārmērīgām izmaksām ne tikai materiālu ziņā, bet lielākoties arī tādēļ, ka jāuzlabo darba ņēmēju prasmes. Digitālās atstumtības avots var būt citi sociālekonomiskie faktori, piemēram, ienākumi un izglītības līmenis. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Lielākajā daļā dienvidu kaimiņreģiona valstu ir būtiskas mobilā interneta pārklājuma nepilnības. Šī problēma galvenokārt rodas ģeogrāfiski lielās valstīs, piemēram, Alžīrijā un Lībijā, kā arī – mazākā mērā – Ēģiptē. Ieguldījumiem digitālajā infrastruktūrā un pastāvīgu ātrdarbīgu interneta savienojumu izveidei ir izšķiroša nozīme lauku apvidos, kur digitalizācija var būt potenciāla iekļaujošas izaugsmes svira (29). |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Kā vēl viens šķērslis digitalizācijai bieži tiek minēts digitālais analfabētisms, kas vairāk vērojams starp cilvēkiem ar zemāku izglītības līmeni. Tādēļ ir vajadzīgas reformas izglītības un profesionālās apmācības programmās, lai tajās iekļautu nākotnes darba tirgum būtiskas digitālās prasmes. Digitalizācija tiek uzskatīta arī par darbinieku prasmju pilnveides nepieciešamības elementu. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Dzimums ir vēl viens faktors, kas ietekmē digitālo pratību, – vīriešiem kopumā ir labāka piekļuve digitālajiem rīkiem un attiecīgi labākas digitālās prasmes. Tunisijā internetu izmanto 72,5 % vīriešu, savukārt sieviešu vidū šis rādītājs ir 61,1 %. Dažas valstis jau ir novērsušas šo plaisu. Piemēram, Slovēnijā šī atšķirība ir mazāka par 2 procentpunktiem, proti, internetu izmanto 87,2 % vīriešu un 86 % sieviešu. Savukārt Turcijā interneta pieejamības ziņā ir lielāka dzimumu nevienlīdzība, un tā ir 11,2 procentpunkti (ITU World Telecommunication/ICT Indicators). ES dalībvalstis ir apņēmušās līdz 2030. gadam novērst dzimumu nevienlīdzību digitālo prasmju jomā, izstrādājot politiku, kas mudinātu meitenes izvēlēties IKT priekšmetus un uzraudzītu progresu, izmantojot rezultātu pārskatu “Sievietes digitālajā vidē” (Women in Digital (WiD)). |
| --- | --- |

5.4.

6.   Ar digitalizāciju saistītie riski

| 6.1. | Augošās bažas par to, ka valdības, uzņēmumi un iedzīvotāji pakāpeniski zaudē kontroli pār saviem datiem, aktualizē digitālās suverenitātes jautājumu. Tas ietekmē arī valstu inovācijas spējas un spēju izstrādāt tiesību aktus digitālā vidē. (30) Šīs bažas ir pamatotas, jo Eiropa un Vidusjūras reģions atpaliek ieguldījumos mākslīgajā intelektā, kamēr ārvalstu sociālo mediju milžu klātbūtne gūst arvien lielāku ietekmi. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Dažas Vidusjūras reģiona valstis nevēlas uzsākt strauju digitālo pārkārtošanos. Politiskās gribas trūkums ir saistīts ar bailēm zaudēt kontroli pār iedzīvotājiem, kas noved pie filtrēšanas un cenzūras. Savukārt digitālie rīki pilsoniskās sabiedrības organizācijām var pavērt iespēju tikt uzklausītām un veicināt demokrātiju. Piemērs svarīgajai lomai, ko pilsoniskās sabiedrības organizācijas var uzņemties sabiedrības pārkārtošanā miermīlīgā veidā, ir Tunisijas Nacionālā dialoga kvartets, 2015. gada Nobela Miera prēmijas laureāts. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Tā kā digitalizācija paver ceļu sociālajai un ekonomiskajai attīstībai, neatkarīgai iestādei būtu jāievieš atbilstošs digitālā regulējuma satvars, kas veicinātu digitālo tiesību principus, piemēram, interneta neitralitāti. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Strauja digitalizācija palielina kiberdraudu risku. Iestādēm ir ļoti būtiska nozīme, lai izveidotu labi izstrādātu tiesisko regulējumu lietotāju aizsardzībai. Patlaban tiesību aktus kiberdrošības jomā ir pieņēmusi Maroka, Tunisija, Alžīrija un Ēģipte. Tomēr šiem tiesību aktiem trūkst datu aizsardzības komponentu (31). Ir svarīgi aizsargāt cilvēku sensitīvos personas datus, piemēram, datus, kas attiecas uz veselību u. c. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Datu aizsardzība kļūst par vienu no svarīgākajām digitālās pārkārtošanās jomām. Viena no prioritātēm politikas veidotāju darba kārtībā ir jautājums par īpašumtiesībām un milzīgā datu apjoma aizsardzību. Šis jautājums ir noteikts par prioritāru, reaģējot uz lielo datu analīzes straujo attīstību un to, ka sociālo mediju platformas iegūst nepieredzēti lielu varu un ietekmi. Tiek apgalvots, ka tiesiskais regulējums dienvidu kaimiņreģiona valstīs joprojām nav pietiekami attīstīts un ka tiesību akti, kas attiecas uz jaunajām tehnoloģijām, netiek pieņemti pietiekami ātri (32). Dažas valstis pat pauž politiskās gribas trūkumu risināt šo jautājumu. Šis jautājums ir īpaši būtisks saistībā ar sensitīviem datiem, piemēram, veselības lietotņu un platformu gadījumā. Īpaši skeptiska attieksme ir jūtama dienvidu valstīs, kur, iespējams, vēl nav pieņemti tiesību akti saistībā ar VDAR un līdzīgi privātuma aizsardzības pasākumi. Eiropā Digitālo pakalpojumu akta (DPA) un Digitālo tirgu akta (DTA) mērķis ir izveidot drošāku digitālo telpu lietotājiem, vienlaikus veicinot inovāciju un konkurētspēju. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Vēl viens digitalizācijas trūkums ir digitālais pirātisms. Digitalizētus darbus, uz kuriem attiecas intelektuālā īpašuma tiesības (IĪT), ir ļoti viegli un lēti kopēt un izplatīt plašā mērogā. Radošie uzņēmumi no šā fenomena cietīs vairāk, un, ja netiks pieņemti efektīvi tiesību akti, mākslinieku un radošo nozaru darba ņēmēju darījumdarbības modeļi nebūs ilgtspējīgi. |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | Digitalizācija var izraisīt pilsoņu tiesību ierobežošanu. Dažās valstīs digitālās tiesības ir apdraudētas no iestāžu puses, jo digitalizācija tiek uzskatīta par uzraudzības instrumentu. Piemēram, lai pandēmijas laikā uzraudzītu vīrusa izplatību, tika izmantotas atrašanās vietas noteikšanas lietotnes, radot bažas par cilvēktiesību ievērošanu (33). Ikvienas digitālās darbības iespējamā izsekošana nopietni apdraud demokrātiju, un to var izmantot kā apspiešanas līdzekli. 2021. gada ziņojumā “Brīvība tīklā” (“Freedom of Net report”) Francija ierindota pirmajā vietā ar 78 no 100 punktiem, Itālijai piešķirti 76 punkti, Tunisijai – 63, Marokai – 53, Libānai – 51, Jordānijai – 47, Turcijai – 34 un Ēģiptei – 26 punkti (34). |
| --- | --- |

6.7.

| 6.8. | Pastāvošā digitālā plaisa var radīt lielāku nevienlīdzību un atšķirības Vidusjūras reģionā. Dažās valstīs trūkst digitālās infrastruktūras (pārklājums vai piekļuve fiksētiem platjoslas pakalpojumiem) vai dažas attālas un lauku teritorijas ir palikušas bez pārklājuma vai 4G/5G tīkla. Vēl viens šādu atšķirību iemesls ir iedzīvotāju digitālo prasmju trūkums un digitālais analfabētisms. Īpaši zems digitālo prasmju līmenis ir biežāk vērojams dienvidu valstīs, it īpaši sieviešu un vecāka gadagājuma iedzīvotāju vidū (35). |
| --- | --- |

6.8.

| 6.9. | Tehnoloģiju gigantu veidošanās ir šķērslis godīgai konkurencei digitālajos tirgos. Izvairīšanās no nodokļu maksāšanas rada tirgos negodīgus konkurences apstākļus vietējiem jaunajiem MVU, kuri visbiežāk nespēj izdzīvot. Šāda situācija izraisa arī digitālās jomas intelektuālā darbaspēka emigrāciju. Vēl viens risks, kas saistīts ar tehnoloģiju gigantiem, ir to spēja absorbēt jaunos dalībniekus, radot monopolus un nepieļaujot digitālu centru veidošanos Eiropā un Vidusjūras reģionā. Tas var būt saistīts ar tiesiskā regulējuma trūkumu un pat nodokļu likumdošanas nepilnībām, ko izmanto daudznacionāli uzņēmumi, negatīvi ietekmējot godīgu konkurenci. |
| --- | --- |

6.9.

| 6.10. | Tas, ka dažās Vidusjūras reģiona valstīs netiek nopietni īstenotas ANO cilvēktiesību konvencijas un SDO konvencijas, ir šķērslis neatkarīgu pilsoniskās sabiedrības organizāciju – tostarp NVO, neatkarīgu arodbiedrību un darba devēju apvienību – izveidei un tādējādi apdraud ilgtspējīgu digitālo pārkārtošanos. Tāpēc EESK viennozīmīgi uzsver, ka visās Vidusjūras reģiona valstīs ir vērienīgi jāīsteno ANO cilvēktiesību konvencijas un SDO konvencijas, lai digitālā pārkārtošanās patiešām varētu veicināt sekmīgu ekoloģisko, ekonomisko un sociālo attīstību. |
| --- | --- |

6.10.

| 6.11. | Arī karš Ukrainā rada nopietnu apdraudējumu reģiona valstīm un var būt saistīts ar augstāku kiberuzbrukumu risku. |
| --- | --- |

6.11.

Briselē, 2022. gada 14. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja

Christa SCHWENG

---

(1)  Bukht, R. un Heeks, R., “Defining, conceptualising and measuring the digital economy” (Digitālās ekonomikas definēšana, konceptualizācija un novērtēšana), Development Informatics Working Papers, Nr. 68, 2017.

1

Bukht, R

Heeks, R

Defining, conceptualising and measuring the digital economy

Development Informatics Working Papers

(2)  UNCTAD, 2019. gada ziņojums par digitālo ekonomiku.

2

UNCTAD

(3)  Digitālā vienotā tirgus mērķis ir uzlabot savienojamības pieejamību, kvalitāti un drošību dalībvalstīs. Sk. šeit: https://ec.europa.eu/eurostat/cache/infographs/ict/bloc-4.html.

3

(4)  Eiropas digitālo desmitgadi veido četri galvenie pīlāri, kas aptver prasmes, infrastruktūru, valdību un uzņēmumus; sk.: https://ec.europa.eu/info/funding-tenders/find-funding/eu-funding-programmes/digital-europe-programme_lv.

4

(5)  https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/europe-fit-digital-age/europes-digital-decade-digital-targets-2030_lv

5

(6)  Digitālās attīstības centrs (D4D).

6

D4D

(7)  Langendorf, M., “Applying Europe’s Digital Agenda in Mediterranean Partner Countries: Opportunities and Pitfalls” (Digitālās programmas Eiropai piemērošana Vidusjūras reģiona partnervalstīs: iespējas un trūkumi), IEMed. Mediterranean Yearbook, 2021.

7

Langendorf, M

Applying Europe’s Digital Agenda in Mediterranean Partner Countries: Opportunities and Pitfalls

IEMed. Mediterranean Yearbook

(8)  Eiropas Komisija “Atjaunota partnerība ar dienvidu kaimiņreģionu”, 2021.

8

(9)  Working from home: From invisibility to decent work (Strādāt no mājām: no neredzamības uz pienācīgas kvalitātes nodarbinātību), SDO, 2021. gads, SDO, 2021.

9

Working from home: From invisibility to decent work

(10)  Al Azzawi, S., “Lives Versus Livelihoods: Who Can Work from Home in MENA?” (Dzīve vai izdzīvošana: kurš Tuvo Austrumu un Ziemeļāfrikas valstīs var strādāt attālināti), ERF Working Paper, Nr. 1471, 2021.

10

Al Azzawi, S

Lives Versus Livelihoods: Who Can Work from Home in MENA?

ERF Working Paper,

(11)  Eiropas Parlamentārās pētniecības centrs, “The right to disconnect” (Tiesības būt bezsaistē), PE 642.847, 2020. gada jūlijs.

11

The right to disconnect

(12)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Labāki darba apstākļi spēcīgākas sociālās Eiropas izveidei. Digitalizācijas sniegto iespēju pilnīga izmantošana darba nākotnei”” (COM(2021) 761 final); Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par darba nosacījumu uzlabošanu platformu darbā (COM(2021) 762 final) (OV C 290, 29.7.2022., 95. lpp.).

12

(13)  EESK informatīvais ziņojums par tematu “Digitalizācijas un MVU stāvoklis Vidusjūras reģionā”.

13

(14)  Kergroach, S., “Giving momentum to SME digitalization” (Dot impulsu MVU digitalizācijai), Journal of the International Council for Small Business, 1. sējums, Nr. 1, 2020, 28.–31. lpp.

14

Kergroach, S

Giving momentum to SME digitalization

Journal of the International Council for Small Business

(15)  ESAO 2019. gada perspektīvas ziņojums par MVU un uzņēmējdarbību.

15

(16)  EESK informatīvais ziņojums “MVU un vidējas kapitalizācijas uzņēmumu piekļuve finansējumam 2014.–2020. gadā: iespējas un problēmas”.

16

(17)  Ayadi, R. un Forouheshfar, Y., “MSMEs digitalization in the Mediterranean: A new digital preparedness index” (Mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu digitalizācija Vidusjūras reģionā: jauns digitālās sagatavotības indekss), EMANES darba dokuments, 2022, tiks publicēts drīzumā.

17

Ayadi, R

Forouheshfar, Y

MSMEs digitalization in the Mediterranean: A new digital preparedness index

EMANES darba dokuments

(18)  https://digital-strategy.ec.europa.eu/lv/policies/desi

18

(19)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/lv/ip_21_5481

19

(20)  Sidło, K., Digital Transformation in the Southern Neighbourhood (Digitālā pārkārtošanās dienvidu kaimiņvalstīs), EuroMeSCo Euromed Survey, 2021.

20

Sidło, K.

Digital Transformation in the Southern Neighbourhood

EuroMeSCo Euromed Survey

(21)  El Kadi, T.H., Uneven Disruption: Covid-19 and the digital divide in the Euro-Mediterranean Region (Nevienmērīga ietekme: Covid-19 un digitālā plaisa Eiropas un Vidusjūras reģionā), IEMed Mediterranean Yearbook, 2020.

21

El Kadi, T.H

Uneven Disruption: Covid-19 and the digital divide in the Euro-Mediterranean Region

IEMed Mediterranean Yearbook

(22)  Piemēram, šajā projektā ierosināts, ka platformas īpašniekam vajadzētu būt Eiropas Savienībai, pašvaldībām, universitātēm, uzņēmumiem vai izglītības ministrijām Turcijā, Marokā, Ēģiptē un Alžīrijā: Akpınar P., van Heukelingen, N., Babüroğlu O.N. un Durukan, F.R., A new formula for collaboration: Turkey, the EU & North Africa (Jauna sadarbības formula: Turcija, ES un Ziemeļāfrika), 2022.

22

Akpınar P

van Heukelingen, N

Babüroğlu O.N

Durukan, F.R

A new formula for collaboration: Turkey, the EU & North Africa

(23)  Digital Government Review of Morocco (Marokas digitālās pārvaldības apskats), ESAO, 2018.

23

Digital Government Review of Morocco

(24)  El Kadi, T.H., Uneven Disruption: Covid-19 and the digital divide in the Euro-Mediterranean Region (Nevienmērīga ietekme: Covid-19 un digitālā plaisa Eiropas un Vidusjūras reģionā), IEMed Mediterranean Yearbook, 2020.

24

El Kadi, T.H., Uneven Disruption: Covid-19 and the digital divide in the Euro-Mediterranean Region

IEMed Mediterranean Yearbook

(25)  El Kadi, T.H., Uneven Disruption: Covid-19 and the digital divide in the Euro-Mediterranean Region (Nevienmērīga ietekme: Covid-19 un digitālā plaisa Eiropas un Vidusjūras reģionā), IEMed Mediterranean Yearbook, 2020.

25

El Kadi, T.H

Uneven Disruption: Covid-19 and the digital divide in the Euro-Mediterranean Region

IEMed Mediterranean Yearbook

(26)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Enerģētikas un digitālā pārkārtošana lauku apvidos” (pašiniciatīvas atzinums) (OV C 486, 21.12.2022., 59. lpp.).

26

(27)  El Kadi, T.H., Uneven Disruption: Covid-19 and the digital divide in the Euro-Mediterranean Region (Nevienmērīga ietekme: Covid-19 un digitālā plaisa Eiropas un Vidusjūras reģionā), IEMed Mediterranean Yearbook, 2020.

27

El Kadi, T.H., Uneven Disruption: Covid-19 and the digital divide in the Euro-Mediterranean Region

IEMed Mediterranean Yearbook

(28)  https://networkreadinessindex.org/nri-2021-edition-press-release/

28

(29)  Smart Cities and Inclusive Growth (Viedas pilsētas un iekļaujoša izaugsme), ESAO, 2020.

29

Smart Cities and Inclusive Growth

(30)  Eiropas Parlamenta Pētniecības dienesta brīfings par tematu “Eiropas digitālā suverenitāte” (PE 651.992, 2020. gada jūlijs).

30

(31)  Langendorf, M., “Applying Europe’s Digital Agenda in Mediterranean Partner Countries: Opportunities and Pitfalls” (Digitālās programmas Eiropai piemērošana Vidusjūras reģiona partnervalstīs: iespējas un trūkumi), IEMed. Mediterranean Yearbook, 2021.

31

Langendorf, M

Applying Europe’s Digital Agenda in Mediterranean Partner Countries: Opportunities and Pitfalls

IEMed

Mediterranean Yearbook

(32)  Sidło, K., Digital Transformation in the Southern Neighbourhood (Digitālā pārkārtošanās dienvidu kaimiņvalstīs), EuroMeSCo Euromed Survey, 2021.

32

Sidło, K.

Digital Transformation in the Southern Neighbourhood

EuroMeSCo Euromed Survey

(33)  Langendorf, M., “Applying Europe’s Digital Agenda in Mediterranean Partner Countries: Opportunities and Pitfalls” (Digitālās programmas Eiropai piemērošana Vidusjūras reģiona partnervalstīs: iespējas un trūkumi), IEMed. Mediterranean Yearbook, 2021.

33

Langendorf, M

Applying Europe’s Digital Agenda in Mediterranean Partner Countries: Opportunities and Pitfalls

IEMed

Mediterranean Yearbook

(34)  https://freedomhouse.org/policy-recommendations/internet-freedom

34

(35)  Sidło, K., Digital Transformation in the Southern Neighbourhood (Digitālā pārkārtošanās dienvidu kaimiņvalstīs), EuroMeSCo Euromed Survey, 2021.

35

Sidło, K.

Digital Transformation in the Southern Neighbourhood

EuroMeSCo Euromed Survey

---

| 16.3.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 100/76 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 100/76

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Konkurētspējas pārbaude, lai veidotu spēcīgāku un noturīgāku ES ekonomiku”

(izpētes atzinums)

(2023/C 100/11)

| Ziņotājs: | Christian ARDHE |
| --- | --- |
| Līdzziņotājs: | Giuseppe GUERINI |

Ziņotājs:

Christian ARDHE

Līdzziņotājs:

Giuseppe GUERINI

| Atzinuma pieprasījums | Eiropas Savienības Padomes prezidentvalsts, 30.6.2022. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants. |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 10.11.2022. |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 54/1/2 |
| Pieņemts plenārsesijā | 14.12.2022. |
| Plenārsesija Nr. | 574 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 150/4/11 |

Atzinuma pieprasījums

Eiropas Savienības Padomes prezidentvalsts, 30.6.2022.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants.

Atbildīgā specializētā nodaļa

Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

10.11.2022.

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

54/1/2

Pieņemts plenārsesijā

14.12.2022.

Plenārsesija Nr.

574

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

150/4/11

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | EESK uzskata, ka Padomes prezidentvalsts Čehijas Republikas pieprasījums izstrādāt izpētes atzinumu par konkurētspējas pārbaudi ir ļoti aktuāls. Ņemot vērā pašreizējās un paredzamās turpmākās problēmas, EESK uzskata, ka ir ļoti svarīgi uzlabot ES tautsaimniecības konkurētspēju. Atzīstot, ka vienotais tirgus un ES sociālā tirgus ekonomika ir ES lielākā vērtība centienos panākt ekonomikas izaugsmi un sociālo labklājību, EESK aicina veikt konkurētspējas pārbaudi, lai atbalstītu uzņēmējdarbību, darbvietu radīšanu un darba apstākļu uzlabošanu, kā arī ilgtspējīgu ekonomikas izaugsmi un sociālo kohēziju. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESK uzskata, ka konkurētspējas pārbaude ir pieeja, kas nodrošina, ka lēmumu pieņemšanā tiek pienācīgi ņemti vērā konkurētspējas aspekti. Tāpēc ir vajadzīgas atbilstīgas zināšanas par iniciatīvu ietekmi uz konkurētspēju, un lēmumu pieņemšanā ir vajadzīga uz konkurētspēju orientēta attieksme. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESK uzsver, ka konkurētspējas pārbaudei vajadzētu būt svarīgai līdzsvarota ES lēmumu pieņemšanas procesa sastāvdaļai un tā būtu jāizmanto visos ES politikas veidošanas un likumdošanas procesos. Tai būtu jāaptver likumdošanas iniciatīvas, sekundārie tiesību akti, fiskālie pasākumi, stratēģijas un programmas, kā arī starptautiski nolīgumi. Tā būtu jāiekļauj arī Eiropas pusgada procesā, jo šajā saistībā ļoti svarīga loma ir dalībvalstu politikas pasākumiem. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Tā kā konkurētspējas pārbaudes faktuālais pamats ir rūpīgs ietekmes novērtējums, ir ļoti svarīgi nodrošināt, ka ietekmes uz konkurētspēju novērtējums ir obligāts, efektīvs un tiek pilnībā īstenots katrā lēmumu pieņemšanas procesa posmā. EESK atzinīgi vērtē spēkā esošās labāka regulējuma pamatnostādnes un instrumentu kopumu, taču norāda, ka nav noliedzama nepieciešamība veikt uzlabojumus, īpaši instrumentu izmantošanas procesā (to uzsvērusi arī Regulējuma kontroles padome). |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESK uzskata, ka konkurētspējas pārbaudē jāanalizē dažādos līmeņos vērojamā ietekme uz uzņēmumiem, nodarbinātību, darba apstākļiem, tostarp atbilstības nodrošināšanas izmaksas un cita tiešā ietekme, multiplikatora ietekme uz vērtības radīšanas ķēdēm un no šiem faktoriem izrietošā ietekme uz makroekonomiku. Šajā saistībā uzmanība būtu jāpievērš dažādu nozaru, lielumu un uzņēmējdarbības modeļu, tostarp sociālās ekonomikas uzņēmumu konkurētspējai. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESK uzskata, ka ir svarīgi ņemt vērā gan pozitīvo, gan negatīvo ietekmi uz konkurētspēju, lai ne tikai nepieļautu konkurētspējas zudumu, bet arī lai konkurētspēju uzlabotu, un īpaša uzmanība jāpievērš konkurētspējai salīdzinājumā ar pasaules tirgū konkurētspējīgu ES produktu un pakalpojumu izstrādi. Konkurētspējas pārbaudē jāņem vērā, cik daudzveidīgi ir uzņēmumi, kas var tikt ietekmēti dažādos veidos. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Konkurētspējas pārbaudē uzmanība koncentrējas uz iniciatīvām, kuru galvenais mērķis ir cits, nevis augstāka konkurētspēja, taču EESK aicina Komisiju sagatavot arī īpašu konkurētspējas programmu, kuras galvenais ilgtermiņa mērķis būtu paaugstināt ES konkurētspēju. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Konkurētspējas programma būtu jābalsta uz ES sociālo tirgus ekonomiku, un uzsvars jāliek uz tādiem pamatjautājumiem kā vienotais tirgus un ārējā tirdzniecība, ieguldījumi un piekļuve finansējumam, nodokļu sistēmas, pētniecība un inovācija, prasmes un darba tirgus, kā arī mikrouzņēmumi, mazie un vidējie uzņēmumi (MMVU) un divējādā pārkārtošanās. Vienlaikus uzmanība jāpievērš ilgtspējīgai finansēšanas sistēmai, kurā konkurētspējas aspekti ir saskanīgi ar sociālajiem un vides aizsardzības mērķiem. Tā kā konkurētspēja ir saistīta arī ar sociālajiem un vidiskajiem aspektiem un skar ikvienu, programmas sagatavošanā ir cieši jāiesaista sociālo partneru pārstāvji un citi pilsoniskās sabiedrības dalībnieki, svarīgu nozīmi piešķirot sociālajam dialogam, kā norādīts Eiropas sociālo tiesību pīlārā. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Atzinuma konteksts

| 2.1. | Šis atzinums ir atbilde uz Padomes prezidentvalsts Čehijas Republikas pieprasījumu izstrādāt EESK izpētes atzinumu par ES konkurētspēju un par ES tiesību aktu regulatīvajiem aspektiem, kas attiecas uz ES uzņēmumiem. Tā temats ir konkurētspējas pārbaude, kuras mērķis ir veidot spēcīgāku un noturīgāku ES ekonomiku. Prezidentvalsts uzsver, ka jāmazina ES stratēģiskā atkarība un jānodrošina lielāka noturība, kā arī jānodrošina atvērtība ārējai pasaulei un ES uzņēmumu konkurētspēja. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Zviedrijas valdība arī norādījusi, ka konkurētspēja ir viens no nākamās ES prezidentvalsts Zviedrijas politikas virzieniem. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Atzinumā par tematu “Gatavi mērķrādītājam 55 %” (1) EESK jau aicināja veikt konkurētspējas pārbaudi un secina, ka pārejot “uz klimatneitrālu sabiedrību, ir jāpieņem modelis, kas rada plaukstošu ekonomiku. Ja vēlamies, lai ES būtu līderis, kam sekotu pārējā pasaule, ir jācenšas izveidot visveiksmīgāko modeli – tādu, kas ir ekonomiski, sociāli un ekoloģiski taisnīgs un ilgtspējīgs.” EESK arī norādīja, ka “būtu jāveic visu tiesību aktu priekšlikumu, kas ierosināti paketē “Gatavi mērķrādītājam 55 %”, konkurētspējas pārbaude saskaņā ar IAM) principiem, lai pilnībā izprastu to ietekmi uz uzņēmumiem.” EESK aicināja veikt konkurētspējas pārbaudi arī pirms tam, proti, atzinumā “Kapitāla tirgu savienība” (2). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Konferences par Eiropas nākotni ziņojumā arī minēta prasība jaunas ES politikas iniciatīvas pakļaut “konkurētspējas pārbaudei”, lai analizētu to ietekmi uz uzņēmumiem un uzņēmējdarbības vidi (uzņēmējdarbības izmaksas, inovācijas spēja, starptautiskā konkurētspēja, vienlīdzīgi konkurences apstākļi utt.), un šādu pārbaudi veikt, ievērojot Parīzes nolīgumu, ilgtspējīgas attīstības mērķus, tostarp dzimumu līdztiesības principu, un neapdraudot ne cilvēktiesību, sociālo un darba ņēmēju tiesību aizsardzību, ne vides un patērētāju aizsardzības standartus. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Nesen Eiropas Komisijas priekšsēdētāja Ursula von der Leyen savā runā (3) paziņoja, ka regulējuma procesā kā standarts tiks ieviesta konkurētspējas pārbaude. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Pamatojums un nepieciešamība veikt konkurētspējas pārbaudi

| 3.1. | Konkurētspēja kā atsevišķs mērķis ir bijusi ES darba kārtībā kopš 2000. gada Lisabonas stratēģijas, kurai sekoja stratēģija “Eiropa 2020”, rūpniecības stratēģija, kā arī virkne ziņojumu par Eiropas konkurētspēju un vienoto tirgu. Tomēr gadu gaitā starptautiskā konkurence kļuvusi arvien sīvāka, un, ņemot vērā pašreizējās un paredzamās turpmākās problēmas, ir ārkārtīgi svarīgi radīt jaunu impulsu, lai uzlabotu Eiropas Savienības konkurētspēju. Uz Covid-19 pandēmiju ES reaģēja ar Next Generation EU – vērienīgu investīciju programmu, ar ko iecerēts uzlabot ES ekonomikas globālo konkurētspēju, balstoties uz zaļākiem un digitālākiem uzņēmumiem, kurus atbalsta efektīvāki sabiedriskie pakalpojumi, labāka infrastruktūra un dinamisks darba tirgus. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Eiropas daļa pasaules ekonomikā jau kādu laiku mazinās. Aplēsts, ka 2050. gadā ES saražos mazāk nekā 10 % no globālā iekšzemes kopprodukta (IKP) un dažos nākamajos gados 85 % no prognozētā globālā IKP pieauguma tiks radīti valstīs ārpus Eiropas Savienības. Eiropas vājās izaugsmes perspektīvas pastiprina relatīvo ekonomikas lejupslīdi. Tas nozīmē, ka Eiropas viedoklis pasaulē kļūst maznozīmīgāks un vājinās ES globālā loma un ietekme starptautiskajā sadarbībā (4). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Īstermiņa perspektīva lielā mērā ir saistīta ar Krievijas iebrukumu Ukrainā (tas turpina negatīvi ietekmēt ES ekonomiku) un arī ar to, ka ES joprojām atgūstas no dažādām Covid-19 pandēmijas sekām. Karš ir radījis papildu augšupvērstu spiedienu uz enerģijas un pārtikas preču cenām, un tas palielina globālo inflācijas spiedienu, vājinot mājsaimniecību pirktspēju (5). Reaģējot uz augsto inflācijas līmeni, Eiropas Centrālā banka sekoja ASV Federālo rezervju bankas piemēram un paaugstināja euro procentu likmes. Jāpiebilst arī, ka globālās izaugsmes palēnināšanās mazina ārējo pieprasījumu. Savukārt ES un tās dalībvalstis reaģēja, palielinot atbalstu uzņēmumiem ar vairākām programmām, lai saglabātu to konkurētspēju brīdī, kad ekonomikas izaugsmes perspektīvas bija drūmas un ļoti nestabilas. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Līdztekus pandēmijas un kara radītajai bezprecedenta situācijai Eiropa saskaras ar vēsturisku strukturālu transformāciju, ko virza ģeopolitiskās norises, demogrāfiskās pārmaiņas, digitalizācija un pārkārtošanās uz klimatneitrālu aprites ekonomiku. Šis process pārveido tirgus un paātrina ar ražošanas faktoriem saistītu konkurenci. Transformācijas panākumi galu galā ir atkarīgi no tā, cik labi darbojas ekonomika kopumā. Tikai tad, ja Eiropa būs pasaules līdere inovācijas un ilgtspējas jomā, tā spēs sekmīgi konkurēt pasaules mērogā un nodrošināt nepieciešamo labklājību. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Jānorāda uz atšķirību starp konkurētspēju iekšējā un konkurētspēju pasaules tirgū. Pirmā ir konkurence, kuras pamatā ir vienādi noteikumi, noteikumu saskaņošana un šķēršļu likvidēšana (6). Otrā nozīmē labvēlīgus nosacījumus un labākus un pieejamākus produktus un pakalpojumus konkurencē ar konkurentiem trešās valstīs. Labi funkcionējošs vienotais tirgus arī sekmē centienus radīt labākus apstākļus globālai konkurētspējai. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Svarīgi ir panākt dažādu politikas mērķu līdzsvaru. Tomēr uzsvars būtu jāliek uz abpusēji izdevīgu situāciju radīšanu, ņemot vērā to, ka konkurētspējīgi uzņēmumi sniedz labumu ekonomikai un sabiedrībai kopumā un ka stabila ekonomika un stabila sabiedrība palielina noturību un veicina konkurētspējīgu uzņēmējdarbības vidi. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Ir arī skaidrs, ka Eiropas Savienībai jāstiprina savas starptautiskās pozīcijas un ietekme digitālās un zaļās pārkārtošanās procesā. Līderība digitālo tehnoloģiju izstrādē un ieviešanā ir saistīta ne tikai ar ekonomikas konkurētspēju, bet arī ar drošību un ES ģeopolitisko lomu. Tā ir arī priekšnoteikums, lai ES kļūtu par globālu standartu noteicēju, piemēram, uzticama mākslīgā intelekta jomā. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Spēcīgāka globālā ietekme ir arī vajadzīga, lai varētu ierobežot klimata pārmaiņas. Tāpēc ir vajadzīga gan ievērojama diplomātiskā ietekme, gan spēcīga konkurētspēja attiecībā uz zemu oglekļa emisiju produktu, tehnoloģiju un risinājumu rentabilitāti, inovāciju, prasmēm un piedāvājumu globālajā tirgū. Pozitīvi vērtējama tāda attīstības tendence kā vairāku ES uzņēmumu jau sāktie pūliņi pielāgot ieguldījumus vides un sociālajiem mērķiem, par ko liecina strauji pieaugošā vides, sociālo un pārvaldības (VSP) produktu izmantošana pasaules un Eiropas finanšu tirgos. ES izstrādā pilnvērtīgu regulējumu attiecībā uz ilgtspējīgu finansēšanu, kam jānodrošina lielāka pārredzamība un iespējas VSP produktiem un kam jāatbilst vispārējiem ilgtspējas principiem. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Tā kā plaukstošai ekonomikai ar konkurētspējīgiem uzņēmumiem ir liela nozīme, lai Eiropā radītu labklājību un labbūtību, kā arī ilgtspējīgus risinājumus klimata un vides problēmām, ir svarīgi nodrošināt ES uzņēmumiem labvēlīgu vidi inovācijai, ieguldījumiem un tirdzniecībai. Daudzus uzņēmējdarbības vides elementus nosaka politiskais, tiesiskais un fiskālais satvars, un tāpēc politikas veidotājiem ir jānodrošina, ka šis satvars labvēlīgi ietekmē uzņēmumu konkurētspēju un līdz ar to arī ekonomiku un sabiedrību kopumā. |
| --- | --- |

3.9.

4.   Konkurētspējas pārbaudes elementi

| 4.1. | Tā kā nav vienotas vai universālas konkurētspējas definīcijas, konkurētspējas pārbaudes saturs ir atkarīgs no darbības jomas un izvirzītās perspektīvas. Padomes prezidentvalsts Čehijas Republikas pieprasījumā ir skaidra norāde uz ES uzņēmumu konkurētspēju un mērķi veidot spēcīgāku un noturīgāku ES ekonomiku. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Uzņēmumu konkurētspēja nozīmē to spēju rentablā veidā gūt panākumus tirgū, radot pievienoto vērtību gan sev, gan sabiedrībai kopumā. Tas savukārt ir atkarīgs no ražošanas faktoru pieejamības (kvalificēts darbaspēks, enerģija un izejvielas, kapitāls, dati), kopējām ražošanas izmaksām, produktu pieprasījuma un tirgiem, kā arī no uzņēmumu spējas ieviest jauninājumus un izmantot iespējas, vienlaikus stiprinot ES sociālās tirgus ekonomikas modeli. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Būtiski aktīvi, kas jāizmanto, cenšoties panākt augstāku konkurētspēju, ir ES unikālā sociālā tirgus ekonomika, kuru papildina stabila makroekonomikas pārvaldība, pētniecība un inovācija, sociālais dialogs, pilsoniskās sabiedrības iesaiste, kā arī visaptverošas izglītības, veselības un sociālās sistēmas, motivēts darbaspēks, kam tiek nodrošinātas stabilas darbvietas, un ilgtspējīgi investori. Ņemot vērā pašreizējās un paredzamās turpmākās problēmas, EESK aicina veikt konkurētspējas pārbaudi, lai atbalstītu uzņēmējdarbību, darbvietu radīšanu un darba apstākļu uzlabošanu, ilgtspējīgu ekonomikas izaugsmi un sociālo kohēziju. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EESK uzskata, ka konkurētspējas pārbaude ir pieeja, kas nodrošina, ka lēmumu pieņemšanā tiek pienācīgi ņemti vērā konkurētspējas aspekti. Lai šo pārbaudi veiktu, ir vajadzīga izpratne par to, kā iniciatīvas ietekmēs konkurētspēju, un lēmumu pieņemšanā ir vajadzīga uz konkurētspēju orientēta attieksme. Konkurētspējas pārbaude sastāv no diviem līmeņiem:






  — | ietekmes novērtējuma līmenis (“tehniskais” līmenis), proti, mērķis ir izvērtēt politisko un regulatīvo iniciatīvu dažādo ietekmi uz konkurētspēju, |
| --- | --- | --- |

4.4.

—

ietekmes novērtējuma līmenis (“tehniskais” līmenis), proti, mērķis ir izvērtēt politisko un regulatīvo iniciatīvu dažādo ietekmi uz konkurētspēju,

| — | lēmumu pieņemšanas līmenis (politiskais līmenis), proti, mērķis ir veltīt konkurētspējai pienācīgu uzmanību un piešķirt tai atbilstošu nozīmi jaunu iniciatīvu izstrādē, balstoties uz ES sociālās tirgus ekonomikas modeli. |
| --- | --- |

—

lēmumu pieņemšanas līmenis (politiskais līmenis), proti, mērķis ir veltīt konkurētspējai pienācīgu uzmanību un piešķirt tai atbilstošu nozīmi jaunu iniciatīvu izstrādē, balstoties uz ES sociālās tirgus ekonomikas modeli.

| 4.5. | EESK uzskata, ka ir svarīgi, lai konkurētspējas pārbaude būtu pēc iespējas visaptveroša, ņemot vērā iniciatīvu ietekmi uz uzņēmumiem un piegādes ķēdēm, nodarbinātību un darba apstākļiem, kā arī no tām izrietošo ietekmi uz makroekonomiku. Pamatīgai visu jauno iniciatīvu konkurētspējas pārbaudei būtu jākalpo kā kontroles pasākumam, lai nodrošinātu, ka priekšlikumi sekmē konkurētspējas paaugstināšanu, jaunu darbvietu radīšanu un ilgtspējīgu izaugsmi. |
| --- | --- |

4.5.

5.   Ietekmes novērtējums kā konkurētspējas pārbaudes pamats

| 5.1. | Konkurētspējas pārbaudes pamatā jābūt pārbaudītai informācijai par politisko un regulatīvo iniciatīvu ietekmi dažādos līmeņos, tostarp par atbilstības nodrošināšanas izmaksām, tirgus pieejamības iespējām un citu veidu tiešu ietekmi uz uzņēmumiem. Īpaši svarīga ir multiplikatora ietekme vērtības radīšanas ķēdēs, piemēram, ietekme uz enerģijas un izejvielu pieejamību. Konkurētspējas pārbaudē būtu jāaplūko arī iniciatīvas ietekme uz darbvietām, ieguldījumiem, inovāciju, produktivitāti, tiesvedības aspektiem, vienotā tirgus darbību, ārējo tirdzniecību, kā arī Eiropas sociālo modeli un ilgtspējīgu izaugsmi kopumā. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Pašreizējās labāka regulējuma pamatnostādnes un rīkkopa, kas izveidota saistībā ar Eiropas Komisijas labāka regulējuma programmu, jau paredz, ka iniciatīvām, kuras varētu būtiski ietekmēt ekonomiku, sociālo jomu vai vidi, jāpievieno ietekmes novērtējums. Ietekmes novērtējuma ziņojumā jāiekļauj apraksts par ietekmi uz vidi, sociālo jomu un ekonomiku, tostarp ietekmi uz MVU un konkurētspēju. EESK aicina sniegt visaptverošus ziņojumus par konkurētspējas ietekmi uz dažādu nozaru, lielumu un uzņēmējdarbības modeļu, tostarp sociālās ekonomikas uzņēmumiem. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | EESK atzinīgi vērtē pašreizējā instrumentu kopuma saturu un pieņem zināšanai, ka ESAO darba dokumentā Eiropas Komisijas konkurētspējas instruments ir minēts kā visaptverošākais zināmais dokuments, kas izstrādāts, lai varētu novērtēt regulējuma ietekmi uz konkurētspēju (7). Tomēr nenoliedzami ir arī jāveic uzlabojumi, it īpaši saistībā ar instrumentu īstenošanu un izpildes panākšanu. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Regulējuma kontroles padome norādījusi, ka ietekmes analīze bieži vien ir nepietiekama, jo daži būtiski ietekmes veidi nav pietiekami izvērtēti. Regulējuma kontroles padomes 2021. gada ziņojumā (8) teikts, ka tā bieži lūdza veikt papildu analīzi par ietekmi uz patērētājiem, konkurētspēju, inovāciju, dalībvalstīm un MVU. Tā bieži lūdza veikt arī papildu kvantitatīvos aprēķinus, it īpaši par administratīvajām izmaksām un ietaupījumiem. 2020. gada ziņojumā (9) Regulējuma kontroles padome visbiežāk norāda uz to, ka nav veikta konkurētspējas (bieži saistībā ar izmaksu nepietiekamu analīzi) ietekmes uz MVU un ietekmes uz sabiedrību analīze. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Tāpēc EESK uzsver, ka ietekmes novērtējumos vairāk jāpievēršas konkurētspējai, lai nodrošinātu, ka tie ir pienācīgi līdzsvaroti. Komiteja arī uzskata, ka dažādās ar konkurētspēju saistītās rīkkopas daļas, tostarp tās, kas attiecas uz nozaru konkurētspēju, MVU, inovāciju, konkurenci, vienoto tirgu, tirdzniecību un ieguldījumiem, ir jāaplūko integrētā veidā. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Konkurētspējas pārbaudē jāņem vērā, cik daudzveidīgi ir uzņēmumi, kas var tikt ietekmēti pavisam dažādos veidos. Tāpēc EESK aicina pienācīgi novērtēt ietekmi uz dažādām uzņēmējdarbības nozarēm un ekosistēmām, dažāda lieluma uzņēmumiem (tostarp MMVU), uzņēmumiem, kas darbojas dažādās vērtības radīšanas ķēžu daļās un dažādos tirgos un ģeogrāfiskās vietās, kā arī uz uzņēmumiem ar dažādiem uzņēmējdarbības modeļiem, tostarp korporācijām, kooperatīviem un sociālās ekonomikas uzņēmumiem. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | EESK aicina īpašu uzmanību pievērst ES uzņēmumu starptautiskajai konkurētspējai, kas ir īpaši svarīga ES atvērtās stratēģiskās autonomijas un eksporta iespēju perspektīvā. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | EESK uzsver, ka ietekmes uz konkurētspēju novērtējums nedrīkst aprobežoties tikai ar atsevišķas iniciatīvas izolēto ietekmi, bet jāņem vērā arī kumulatīvais slogs, it īpaši atbilstības nodrošināšanas izmaksas, ko rada tiesību akti vai citi pasākumi, kuri ietekmē vienus un tos pašus dalībniekus. Turklāt novērtējumā būtu jāaptver gan īstermiņa, gan ilgtermiņa ietekme, tostarp dažādos iespējamās attīstības scenārijos. Lai atrastu labāko politikas pasākumu, ir jānovērtē un visaptveroši jāizskaidro arī alternatīvu risinājumu ietekme uz konkurētspēju. Ietekmes uz konkurētspēju novērtējumā ir svarīgi vairāk aplūkot un analizēt kvantitatīvus datus. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | EESK aicina rūpīgi vērtēt un pierādīt gan pozitīvo, gan negatīvo ietekmi uz konkurētspēju. Būtu jācenšas ne tikai nepieļaut konkurētspējas zudumu, bet arī sasniegt vērienīgāku mērķi, proti, uzlabot Eiropas sociālās tirgus ekonomikas vispārējo konkurētspēju, lai veicinātu stabilu, ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi. |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | EESK arī uzskata, ka svarīgi ir visaptveroši aplūkot konkurētspēju ilgtspējas aspektā. Vidiskā ilgtspēja ir saistīta ar uzņēmumu konkurētspēju ne tikai kā izmaksu faktors, bet arī tāpēc, ka vairāki tirgus dalībnieki, tostarp klienti, ieguldītāji un finansētāji, sagaida labu vidisko sniegumu. Tas pats attiecas uz sociālo ilgtspēju, tostarp cilvēktiesību, dzimumu līdztiesības un darba tiesību respektēšanu. Šajā procesā ir jāsaskaņo vairāki aspekti, tostarp tehnikas progress, izmaksas un sabiedrības atbalsts. |
| --- | --- |

5.10.

| 5.11. | Tā kā konkurētspējas pārbaudes faktuālo pamatu veido rūpīgs ietekmes uz konkurētspēju novērtējums, EESK uzskata, ka ir ļoti svarīgi nodrošināt, ka ietekmes uz konkurētspēju novērtējums ir obligāts, efektīvs un tiek pilnībā īstenots un izpildīts. Tas arī būtu jāatjaunina likumdošanas procesa gaitā, ja tiek veiktas būtiskas izmaiņas. Vienlaikus EESK uzsver, ka novērtējumu veikšanai ir vajadzīgi pietiekami resursi un vajadzīgās prasmes. EESK arī iesaka regulāri salīdzinoši izvērtēt konkurējošo valstu praksi. |
| --- | --- |

5.11.

| 5.12. | Konkurētspējas pārbaudē būtu pilnvērtīgi jāizmanto arī citi esošie instrumenti, piemēram, atbilstības pārbaudes, REFIT programma un platforma “Gatavi nākotnei”. Tie ir īpaši svarīgi dažādu iniciatīvu kumulatīvās ietekmes novērtēšanā. |
| --- | --- |

5.12.

6.   Konkurētspējas pārbaude kā daļa no lēmumu pieņemšanas procesa

| 6.1. | EESK uzskata, ka konkurētspējas pārbaudei vajadzētu būt nozīmīgam līdzsvarotas lēmumu pieņemšanas elementam un tā būtu jāveic visu veidu ES politikas veidošanas un likumdošanas procesos, aptverot arī ES stratēģijas un programmas, budžeta un fiskālos noteikumus, sekundāros tiesību aktus un starptautiskos nolīgumus. Turklāt tā būtu jāiekļauj arī Eiropas pusgada procesā, jo šajā saistībā ļoti svarīga loma ir dalībvalstu politikas pasākumiem. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Konkurētspējas pārbaudē uzmanība koncentrējas uz iniciatīvām, kuru galvenais mērķis ir cits, nevis augstāka konkurētspēja, taču EESK aicina Komisiju sagatavot arī īpašu konkurētspējas programmu, kuras galvenais ilgtermiņa mērķis būtu paaugstināt ES konkurētspēju. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Konkurētspējas programmā būtu jākoncentrējas uz ilgtermiņa perspektīvu un jāpievērš uzmanība tādiem pamatjautājumiem kā attīstīt vienoto tirgu, samazināt tirgus šķēršļus, palielināt ieguldījumus, tostarp “caur dzimuma prizmu veiktus ieguldījumus” un veicināt piekļuvi finansēm un finansējumam, atvieglot ārējo tirdzniecību un ārējo sadarbību, sekmēt inovāciju, augsta līmeņa talantus un pētniecības izcilību, uzlabot prasmes ar izglītības, profesionālās apmācības un mūžizglītības palīdzību, padarīt darba tirgu iekļaujošāku un uzlabot darba apstākļus, paātrināt atļauju piešķiršanas procedūras, samazināt birokrātiju un atbilstības nodrošināšanas izmaksas un padarīt nodokļu sistēmas stimulējošākas. Ar minēto programmu būtu arī jāstiprina uzņēmējdarbības modeļi, kas konkurētspēju saskaņo ar sociālajiem un vides aizsardzības mērķiem, kā to dara, piemēram, uzņēmumi un organizācijas, kuras saviem ieguldījumiem piemēro VSP kritērijus. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Būtiskam programmas mērķim vajadzētu būt arī MMVU stiprināšanai un digitālās un zaļās pārkārtošanās veicināšanai. Pienācīga uzmanība turklāt būtu jāpievērš dalībvalstu spējām, atšķirībām un nepieciešamajai dalībvalstu sadarbībai, kā arī iniciatīvu izpildāmībai un regulārai programmas īstenošanas un rezultātu uzraudzībai. EESK arī uzsver sociālā dialoga būtisko nozīmi, kā norādīts Eiropas sociālo tiesību pīlārā. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Runājot par īstermiņa pasākumiem, EESK atzinīgi vērtē ES konkurences politikas ātro pielāgošanu Covid-19 pandēmijai un karam Ukrainā un to ietekmei uz ekonomiku (10). Elastība valsts atbalsta noteikumu piemērošanā, lai gan tiem bija izņēmuma un pagaidu raksturs, ir bijusi būtiska, lai nodrošinātu ES uzņēmumu izdzīvošanu ļoti grūtos laikos, tādējādi ar inovācijas un ražīguma palīdzību saglabājot Eiropas uzņēmumu konkurētspēju. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Ļoti svarīga ir arī veselīga un godīga konkurence gan valstu iekšienē, gan ar ārvalstu konkurentiem. Komiteja atzinīgi vērtē notiekošo darbu, kura mērķis ir padarīt efektīvākus noteikumus par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes veselības aprūpes un sociālajiem pakalpojumiem piemērojamo valsts atbalstu, lai nodrošinātu augstāku kvalitāti un labāku to pieejamību iedzīvotājiem vietējā līmenī (11). |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | EESK kopumā atzinīgi vērtē arī Komisijas iniciatīvu attiecībā uz regulu par ārvalstu subsīdijām, kas izkropļo iekšējo tirgu, jo tās mērķis ir novērst ietekmīgus vienotā tirgus darbības izkropļojumus, tādējādi nodrošinot vienlīdzīgus konkurences apstākļus ar ārvalstu konkurentiem (12). |
| --- | --- |

6.7.

| 6.8. | Konkurētspējas programma būtu nākamais solis, reaģējot uz Padomes prezidentvalsts Čehijas Republikas pieprasījuma pamatmērķi, proti, veidot spēcīgāku un noturīgāku ES ekonomiku. Tā veicinātu ES iedzīvotāju labklājību, kā arī klimatneitrālas un apritīgas ekonomikas izveidi. Konkurētspēja ir jautājums, kas skar ikvienu, un tāpēc programmas izstrādē ir cieši jāiesaista sociālo partneru pārstāvji un citi pilsoniskās sabiedrības dalībnieki. |
| --- | --- |

6.8.

Briselē, 2022. gada 14. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja

Christa SCHWENG

---

(1)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai ““Gatavi mērķrādītājam 55 %”: ES 2030. gadam nospraustā klimata mērķrādītāja sasniegšana ceļā uz klimatneitralitāti”” (COM(2021) 550 final) (OV C 275, 18.7.2022., 101. lpp.).

1

(2)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Kapitāla tirgu savienība cilvēku un uzņēmumu labā – jauns rīcības plāns”” (COM(2020) 590 final) (OV C 155, 30.4.2021., 20. lpp.).

2

(3)  Priekšsēdētājas Ursula von der Leyen runa Eiropas Parlamenta plenārsēdē par gatavošanos Eiropadomes 2022. gada 20. un 21. oktobra sanāksmei.

3

Ursula von der Leyen

(4)  Achtung Europa, ECIPE 2021.

4

Achtung Europa

ECIPE 2021

(5)  2022. gada vasaras ekonomikas prognoze.

5

(6)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Eiropas integrācijas trūkuma radītās izmaksas – vienotā tirgus priekšrocības” (izpētes atzinums) (OV C 443, 22.11.2022., 51. lpp.).

6

(7)  How do laws and regulations affect competitiveness, ESAO 2021. gads.

7

How do laws and regulations affect competitiveness

(8)  Regulējuma kontroles padome, Gada ziņojums, 2021.

8

(9)  Regulējuma kontroles padome, Gada ziņojums, 2020.

9

(10)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Jauno problēmu risināšanai piemērota konkurences politika”” (COM(2021) 713 final) (OV C 323, 26.8.2022., 34. lpp.).

10

(11)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Veselības aprūpes un sociālajiem pakalpojumiem piemērojamie noteikumi par valsts atbalstu – Vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumi (VTNP) pēcpandēmijas apstākļos. Idejas un priekšlikumi attiecībā uz Komisijas novērtējumu saistībā ar 2012. gada tiesību aktu kopuma grozīšanu” (pašiniciatīvas atzinums) (OV C 323, 26.8.2022., 8. lpp.).

11

(12)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par ārvalstu subsīdijām, kas izkropļo iekšējo tirgu” (COM(2021) 223 final – 2021/0114 (COD)) (OV C 105, 4.3.2022., 87. lpp.).

12

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 574. plenārsesija, 14.12.2022.–15.12.2022.

| 16.3.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 100/83 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 100/83

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “2021. gada ziņojums par konkurences politiku””

(COM(2022) 337 final)

(2023/C 100/12)

| Ziņotājs: | Philip VON BROCKDORFF |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Philip VON BROCKDORFF

| Atzinuma pieprasījums | Eiropas Komisija, 27.10.2022. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 10.11.2022. |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 51/0/3 |
| Pieņemts plenārsesijā | 14.12.2022. |
| Plenārsesija Nr. | 574 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 206/0/2 |

Atzinuma pieprasījums

Eiropas Komisija, 27.10.2022.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

10.11.2022.

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

51/0/3

Pieņemts plenārsesijā

14.12.2022.

Plenārsesija Nr.

574

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

206/0/2

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) aicina uzturēt pastāvīgu dialogu ar Komisiju par turpmāko darbību, kas nepieciešama vienotā tirgus darbības stiprināšanai. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESK mudina Konkurences ģenerāldirektorātu pastāvīgi uzraudzīt shēmas, ko saistībā ar Covid-19 un Ukrainā notiekošo karu apstiprinājusi Komisija un ieviesušas dalībvalstis, lai nepieļautu līdzekļu novirzīšanu uzņēmumiem, kuri nav ekonomiski dzīvotspējīgi. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Šajā kontekstā EESK mudina Komisiju izmantot maksimālo elastību, kas paredzēta valsts atbalsta noteikumos, lai dalībvalstīm dotu iespēju izmantot shēmas, kuras nodrošina efektīvu atbalstu Ukrainā notiekošā kara skartajiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESK atzinīgi vērtē Komisijas jaunās nostādnes par valsts atbalsta noteikumiem klimata, vides aizsardzības un enerģētikas jomā un uzskata, ka tas ir solis pareizajā virzienā. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESK atbalsta izmeklēšanu, kas veikta par lielo tehnoloģiju uzņēmumu nekonkurētspējīgu praksi; tas atbilst nostājai, kādu EESK paudusi par Digitālo tirgu aktu. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESK aicina valstu iestādes ciešāk sadarboties Eiropas Konkurences tīklā ar mērķi stiprināt Eiropas Savienības tīklu pret uzņēmumiem, kuri iesaistās tādā pārrobežu uzņēmējdarbības praksē, kas ierobežo konkurenci un ir kaitējoša patērētājiem. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESK aicina aviācijas nozarē nodrošināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus. Tomēr Komiteja vēlas brīdināt, ka nevajadzētu veidot aviācijas tirgu, kurā dominētu neliels skaits aviokompāniju. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESK atbalsta Komisijas ierosināto regulu par tirgu kropļojošām ārvalstu subsīdijām, ko piešķir trešo valstu uzņēmumiem, kuri darbojas Eiropas Savienībā, taču aicina Komisiju pievērst uzmanību arī tirgu kropļojošām subsīdijām un citām pret konkurenci vērstām darbībām gan valsts, gan privātos uzņēmumos ārpus ES. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESK brīdina par iespējamiem tādiem konkurenci ierobežojošiem nolīgumiem vai dominējošā stāvokļa ļaunprātīgu izmantošanu lielveikalu un pārtikas veikalu sektorā, kas varētu ietekmēt patērētājus augstāku cenu dēļ un ražotājus zemāku piegādes cenu dēļ. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESK atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu par jauno vienotā tirgus ārkārtas instrumentu, kurš papildina citus krīzes pārvaldībai paredzētus ES likumdošanas pasākumus. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EESK aicina laikā, kad ekonomiku joprojām ietekmē problēmas, kuras izraisījušas augstas enerģijas cenas, piegādes puses ierobežojumi un ekonomikas nestabilitāte, veikt citus konkurenci un vienoto tirgu stiprinošus pasākumus. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EESK ir dziļi pārliecināta, ka nevajadzētu Ukrainā notiekošā kara dēļ mainīt ES zaļās un digitālās ekonomikas darba kārtību, kuras pamatā ir sociālā tirgus ekonomika. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Visbeidzot, EESK iesaka piemērot valsts atbalstu, kā to atļauj ES tiesību akti, lai novērstu Ukrainā notiekošā kara sociālekonomiskās sekas, īpašu uzmanību pievēršot dzimumu līdztiesībai un plašākai dzimumperspektīvai, it īpaši attiecībā uz bēgļiem dalībvalstīs, kuras robežojas ar Ukrainu. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Vispārīgas piezīmes

| 2.1. | 2021. gada ziņojumā par konkurences politiku ir sniegts pārskats par pagājušajā gada galvenajām politikas norisēm un likumdošanas iniciatīvām, kā arī par virkni izpildes pasākumu. 2021. gadā Komisija veica savu galveno konkurences regulu, pamatnostādņu un paziņojumu pārskatīšanu, kā norādīts paziņojumā par jauno problēmu risināšanai piemērotu konkurences politiku (1), kurā iezīmēta konkurences politikas loma Eiropas atveseļošanas, zaļās un digitālās pārkārtošanās procesā un noturīga vienotā tirgus veidošanā. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Komisija ir arī pieņēmusi priekšlikumu jaunai regulai, kuras mērķis ir vērsties pret problēmām, ko rada tirgu kropļojošas ārvalstu subsīdijas, kuras trešās valstis piešķir uzņēmumiem, kas darbojas vienotajā tirgū (2). Šis priekšlikums seko 2020. gada priekšlikumam par Digitālo tirgu aktu un priekšlikumam par Digitālo pakalpojumu aktu. Tie abi ir vērsti uz daudzām un dažādām digitālām problēmām (3). Digitālo tirgu aktā ir paredzētas saistības nodrošināt vārtziņa darbību uzņēmumiem un patērētājiem vienotajā tirgū. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Problēmu risināšanas nolūkā ir grozīti pretmonopola noteikumi un noteikumi un vadlīnijas par apvienošanos. Šī pārskatīšana aptvēra arī noteikumus par vertikālo piegādi un horizontālo sadarbību, kura ir konkrēti vērsta uz to, lai uzņēmumiem būtu vieglāk sadarboties tā, lai uzlabotos ekonomikas efektivitāte. Komisija papildus publicēja tirgus definīcijas paziņojuma novērtējuma rezultātus, kuri kalpo ievirzei par to, kā konkurence tiek panākta produktu un ģeogrāfiskos tirgos. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Komisija ir mainījusi arī valsts atbalsta noteikumus un pamatnostādnes, lai būtu vieglāk rīkoties mainīgos apstākļos un atbalstīt zaļo un digitālo pārkārtošanos. Īpaši būtiska ir nepieciešamība uzlabot vienotā tirgus noturību pret ekonomikas nestabilitāti. Komisija šajā nolūkā seko līdzi tirgus attīstībai. Pagaidu regulējums valsts atbalsta pasākumiem ir tapis īpaši savlaicīgi un ir piemērots atbalsta sniegšanai uzņēmumiem visā ES. Norises, kuru cēlonis ir Krievijas agresija pret Ukrainu, prasa turpmākus politikas pielāgojumus no Komisijas puses. Pagaidām Komisija ir ieviesusi līdz 2022. gada beigām paredzētu investīciju atbalstu un līdz 2023. gada 31. decembrim paredzētu maksātspējas atbalstu, kas dod dalībvalstīm piesaistīt privātu finansējumu un atļaut tam piekļūt MVU. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Vienlīdz svarīga bija pamatnostādņu par valsts atbalstu klimatam, vides aizsardzībai un ekonomiskās darbības dekarbonizācijai pārskatīšana. Tā bija nepieciešama šo pamatnostādņu darbības jomas paplašināšanai, lai aptvertu jaunas ekonomikas jomas, piemēram, tīru mobilitāti un rūpniecības dekarbonizāciju. Līdz ar to pārskatītās pamatnostādnes ir atbalsts Eiropas zaļajam kursam. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Komisija turklāt ir pārskatījusi Vertikālo nolīgumu grupu atbrīvojuma regulu un vertikālās pamatnostādnes. Tā mērķis bija mainīt iepriekšējos noteikumus, jo tie, ņemot vērā tādas tirgus norises kā tiešsaistes pārdošanas izaugsme, vairs nebija piemēroti mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas darbības joma arī ir paplašināta, lai atvieglotu ES programmu īstenošanu. Pamatā tas palīdz racionalizēt valsts atbalsta noteikumu piemērošanu valsts finansējumam un saistībā ar īpašām ES programmām. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Turklāt ir pieņemtas pārskatītas Reģionālā atbalsta pamatnostādnes, lai dalībvalstis varētu atbalstīt vismazāk attīstītos reģionus, kā arī reģionus, kas saskaras ar strukturālām problēmām. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Būtisks jaunums ir Komisijas veiktie pielāgojumi pašreizējiem un turpmākajiem izpildes pasākumiem saistībā ar digitālās pārkārtošanās izraisītajām problēmām. Kritiski ir novērtēts tas, cik efektīvi un rezultatīvi Komisija spēj atbildēt uz konkurenci ierobežojošu praksi, ko īsteno tādi uzņēmumi kā Apple, Amazon vai Facebook. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Komisija ir arī reorganizējusi to, kā notiek rīcība ar būtiskiem Kopīgu Eiropas interešu projektiem. Svarīga ir bijusi arī darba grupas izveide Digitālo tirgu akta īstenošanas atbalstam. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Lai stiprinātu vienotā tirgus darbību, tā sauktās vienotā tirgus programmas vajadzībām ir nodrošināts budžets 4,2 miljardu EUR apmērā, un tas vērsts uz ES konkurences politikas īstenošanu. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Šajā pārbaudījumiem pilnajā laikā no ES konkurences noteikumu un regulējuma reformu efektīvas īstenošanas lielā mērā ir atkarīga ES ekonomikas digitālā pārkārtošanās un vienotā tirgus noturības palielināšana. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Šajā saistībā īpaši svarīga ir pilnvērtīga pretmonopola un starptautisku uzņēmumu īstenotas ļaunprātīgas prakses izmeklēšana. Komisijas īstenotā apvienošanās kontrole nodrošina arī to, lai konsolidācijas gaitā būtu iespējama konkurence tirgos un tiktu novērsts dominējošs stāvoklis tirgū. Dažādās jomās pieņemto koncentrācijas lēmumu skaits ir iespaidīgs – 396. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Būtisks panākums ir arī platjoslas infrastruktūras saistībā noteiktais kurss, kura mērķis ir ļoti augsts digitālais ātrums, kā norādīts Eiropas Savienības Gigabaitu sabiedrības un Digitālās stratēģijas mērķos, kā arī mērķos, kas minēti paziņojumā “Digitālais kompass līdz 2030. gadam”. Valsts atbalsts tiek piešķirts platjoslas infrastruktūrai visā ES. Tas ir risinājums tajos gadījumos, kad privātajiem operatoriem nav piemērotu stimulu optimāla platjoslas seguma nodrošināšanai. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | Komisijas darbība sekmē arī vides mērķu sasniegšanu, īpaši saistībā ar ekonomikas dekarbonizāciju un pakāpenisku, bet stabilu pāreju transporta jomā no fosilās degvielas uz alternatīvo degvielu. Eiropas zaļā kursa īstenošanas labā ļoti svarīgi ir novērst konkurences kropļojumus, un arī šajā saistībā Komisija ir pieņēmusi vairākus valsts atbalsta pasākumus, kuru mērķis ir stimulēt ES zaļo pārkārtošanos. |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | Labi ir norisinājusies arī aizliegtu vienošanos apkarošana un apvienošanās kontrole autobūves nozarē, kas palīdz īstenot zaļo pārkārtošanos. Šie Komisijas pasākumi ir bijuši saistīti ar naudassodu uzlikšanu simtiem miljonu euro apmērā. |
| --- | --- |

2.16.

| 2.17. | Ārkārtīgi svarīgs ir fakts, ka Komisijas loma konkurences politikas veicināšanā sasaucas ar to, kā konkurence ietekmē patērētājus visā ES. Kā ziņojumā pamatoti norādīts, sociālā tirgus ekonomika ir viens no ES balstiem, un konkurences noteikumu izpilde un konkurences aizsardzība vienmēr palīdz tālāk attīstīt sociālo tirgus ekonomiku. |
| --- | --- |

2.17.

| 2.18. | Tāda pati likumsakarība darbojas finanšu pakalpojumu jomā, kurā Komisija ir apkarojusi iespējamos finanšu pakalpojumu karteļus un noteikusi lielus naudassodus vairākām finanšu iestādēm. |
| --- | --- |

2.18.

| 2.19. | Vienlīdz svarīga ir Komisijas atbilde uz Covid-19 ekonomiskajām un sociālajām sekām. Izmantojot pagaidu regulējumu valsts atbalsta pasākumiem, tika piemērota valsts atbalsta noteikumos atļautā elastība. Tas deva iespēju dalībvalstīm nodrošināt uzņēmumiem tādas shēmas kā aizdevuma garantija. Komisija pagaidu regulējuma ietvaros ir apstiprinājusi vairākas shēmas, kuru vērtība ir daži miljardi euro un kuras ir paredzētas vairākām Covid-19 ierobežojumu skartām jomām, tostarp aviācijas nozarei. To mērķis ir segt likviditātes un kapitāla vajadzības. |
| --- | --- |

2.19.

| 2.20. | Viena no Komisijas pildītajām būtiskajām lomām bija konsultēšana un atbalsts, kas tika sniegts, lai palīdzētu dalībvalstu iesniegto atveseļošanas un noturības plānu saistībā. Tas bija vajadzīgs, lai nodrošinātu šo plānu atbilstību valsts atbalsta noteikumiem. |
| --- | --- |

2.20.

| 2.20.1. | 2021. gadā Komisija turpināja nodrošināt Līguma par Eiropas Savienības darbību 101. un 102. panta konsekventu piemērošanu. Komisija arī uzraudzīja un palīdzēja dalībvalstīm valsts tiesību aktos transponēt EKT+ direktīvu (4). Šī direktīva dod iespēju konkurences iestādēm visā ES efektīvāk panākt konkurences noteikumu izpildi un nodrošināt vienotā tirgus sekmīgu darbību. |
| --- | --- |

2.20.1.

| 2.21. | Komisija turpināja aktīvi darboties ESAO Konkurences komitejā, Starptautiskajā konkurences tīklā (ICN) un Apvienoto Nāciju Organizācijas Tirdzniecības un attīstības konferencē. |
| --- | --- |

2.21.

3.   Vispārīgas piezīmes

| 3.1. | EESK izceļ konstruktīvo darbu, ko Komisija, rūpēdamās par konkurences noteikumu izpildi un aizsargādama konkurenci ES, turpina īstenot vienotā tirgus stiprināšanas jomā. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EESK arī atzīmē Komisijas efektīvo rīcību Covid-19 ierobežojumu ietekmes mazināšanā ar šajā nolūkā pieņemto pagaidu regulējumu valsts atbalsta pasākumiem, kas dalībvalstīm ir devis iespēju sniegt uzņēmumiem nepieciešamo atbalstu un vienlaikus saglabāt vienotā tirgus integritāti. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Tikpat efektīva ir bijusi atbilde uz krīzi, kura ir sākusies pēc Krievijas iebrukuma Ukrainā. EESK skatījumā valsts atbalsta krīzes pagaidu regulējuma steidzama pieņemšana bija tikpat neatliekama kā pasākumi, kas veikti Covid-19 ierobežojumu saistībā. Tāpēc EESK mudina Komisiju gadījumos, kad dalībvalstis saskaras ar ekonomikas satricinājumiem, piemērot visu elastību, kas atļauta saskaņā ar valsts atbalsta noteikumiem. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EESK piezīmē arī, ka Komisijas īstenotais darbs galveno regulu, pamatnostādņu un paziņojumu pārskatīšanā, ir atbilstošs mērķim. Jo īpaši tas attiecas uz Vertikālo nolīgumu grupu atbrīvojuma regulu un vertikālajām pamatnostādnēm. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EESK uzskata, ka būtisks solis ES galveno politikas mērķu īstenošanas veicināšanā ir regula, kas pieņemta, lai paplašinātu Vispārējā grupu atbrīvojuma regulas tvērumu, un publicētās Pamatnostādnes par valsts atbalstu klimata, vides aizsardzības un enerģētikas pasākumiem. Labi tiek novērtēta arī pārskatītā paziņojuma par svarīgiem projektiem visas Eiropas interesēs pieņemšana. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EESK atzīst darbu, kas ieguldīts virzībā uz Digitālā Tirgus akta pieņemšanu. EESK skatījumā šis tiesību akts ir liels solis uz priekšu konkurences stiprināšanā un palīdzēs aizsargāt patērētājus digitālo pakalpojumu izmantošanas jomā. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EESK ir zināms, ka priekšlikums regulai par ārvalstu subsīdijām, kuras kropļo vienoto tirgu, ir tuvu pieņemšanai. Vairākos atzinumos EESK ir iebildusi pret tirgu kropļojošām ārvalstu subsīdijām tiem uzņēmumiem, kuri darbojas Eiropas Savienībā; ierosinātā regula dos Komisijai jaunas iespējas izmeklēt šādas ārvalstu subsīdijas un nepieciešamības gadījumā veikt tiesiskās aizsardzības pasākumus. EESK skatījumā tas atbilst vienlīdzīgos apstākļos īstenotas taisnīgas konkurences principam. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EESK ņem vērā pretmonopola pasākumus, kā arī pasākumus, kas veikti apvienošanas kontroles nolūkā. Šādi pasākumi ir nepieciešami, lai saglabātu vienotā tirgus integritāti un aizsargātu ES pilsoņus, īpaši pret lielo tehnoloģiju uzņēmumu pieņemtiem lēmumiem. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Komisijas apstiprinātie valsts atbalsta pasākumi, kas paredzēti ES zaļās pārkārtošanās atbalstam, tostarp pasākumi, kuru mērķis ir atbalstīt atjaunīgo enerģiju un tīru mobilitāti, bruģē ceļu tālākiem pozitīviem pasākumiem nākotnē. |
| --- | --- |

3.9.

4.   Īpaši ieteikumi

| 4.1. | EESK aicina uzturēt pastāvīgu dialogu ar Komisiju par tālāko darbību, kas nepieciešama vienotā tirgus darbības stiprināšanai. Šajā saistībā EESK vēlas izcelt kādu no jaunākajiem atzinumiem, kurā ir konstatētas ES vienotā tirgus nepilnības. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EESK ir pozitīvi novērtējusi to, cik ātri Komisija ir sniegusi atbildi uz Covid-19 ierobežojumiem un tuvākā pagātnē – uz Ukrainā notiekošā kara ekonomiskajām sekām, tāpēc ar mērķi novērst līdzekļu novirzīšanu uzņēmumiem, kuri nav ekonomiski dzīvotspējīgi, Komiteja mudina pastāvīgi sekot līdzi shēmām, kuras apstiprinājusi Komisija un kuras iedarbinājušas dalībvalstis kā atbildi uz Covid-19 un Ukrainā notiekošo karu. Nepieciešamais atbalsta līmenis, kā arī visā Eiropas Savienībā pastāvošais spiediens uz valdībām sniegt valsts atbalstu ir ārkārtējs un var radīt šādas situācijas. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Šajā kontekstā EESK mudina Komisiju izmantot maksimālo elastību, kas valsts atbalsta noteikumos paredzēta, lai dalībvalstīm dotu iespēju izmantot shēmas, kuras nodrošina efektīvu atbalstu Ukrainā notiekošā kara skartajiem uzņēmumiem un kopienām. Vienlaikus EESK uzsver, ka šāda atbalsta sniegšana būtu jāatļauj tā, lai konkurences kropļojumi būtu minimāli. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EESK uzsver darbu, kas ieguldīts, atbalstot ES zaļo darba kārtību konkurences politikā. Tas ir ļoti svarīgs, savukārt Komisijas jaunās nostādnes par valsts atbalsta noteikumiem klimata, vides aizsardzības un enerģētikas jomā ir solis pareizajā virzienā. Tā kā visas šīs trīs jomas ir savstarpēji saistītas, EESK ir pārliecināta, ka jaunās pamatnostādnes veido stabilu pamatu tam, lai Eiropas zaļais kurss saņemtu efektīvu atbalstu. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EESK izceļ izmeklēšanu, kuru Komisija ir veikusi saistībā ar lielo tehnoloģisko uzņēmumu nekonkurētspējīgu praksi un pilnībā atbalsta šādu izmeklēšanu, jo tā atbilst EESK nostājai Digitālo tirgu akta saistībā. Kā īpaši piemērotu tā uzskata konkurences nodrošināšanu digitālo pakalpojumu jomā un ES pilsoņu aizsardzību pret lielo tehnoloģiju uzņēmumu ļaunprātīgu praksi. Tas pierāda, ka Komisijai tagad ir lielāka rīcības iespēja saistībā ar tās mērķi virzīties uz vairāk regulētu digitālo tirgu. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EESK aicina valstu iestādes ciešāk sadarboties Eiropas Konkurences tīklā ar mērķi stiprināt Eiropas Savienības tīklu pret uzņēmumiem, kuri iesaistās tādā pārrobežu uzņēmējdarbības praksē, kas ierobežo konkurenci un ir kaitējoša patērētājiem. EESK uzskata, ka izmeklēšanu ir ļoti svarīgi koordinēt. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EESK ir norādījusi, cik svarīgi ir Komisijas lēmumi par aviācijas nozari, īpaši pandēmijas laikā, un aicina šajā nozarē nodrošināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus. Tomēr Komiteja vēlas brīdināt, ka nevajadzētu veidot aviācijas nozari un tirgu, kurā varētu sākt dominēt neliels skaits aviokompāniju. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EESK pilnībā atbalsta Komisijas ierosināto regulu par tirgu kropļojošām ārvalstu subsīdijām, ko trešās valstis piešķir uzņēmumiem, kas darbojas Eiropas Savienībā. Tas nenoliedzami negatīvi ietekmē konkurenci, un ārvalstu uzņēmumi var izmanot arī nodokļu priekšrocības, kas atkal var radīt konkurences izkropļojumus. EESK arī aicina Komisiju veikt atbilstošus pasākumus attiecībā uz tirgu kropļojošām subsīdijām un citām pret konkurenci vērstām darbībām uzņēmumos (valsts vai privātos uzņēmumos) ārpus ES. Tas arī palīdzētu sasniegt Eiropas industriālās stratēģijas mērķus. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | EESK konstatē, ka Komisija un valstu konkurences iestādes pārrauga pārtikas piegādes ķēžu situāciju Eiropā. EESK brīdina par iespējamiem tādiem konkurenci ierobežojošiem nolīgumiem vai dominējošā stāvokļa izmantošanu, kas augstāku cenu dēļ varētu ietekmēt patērētājus. EESK arī brīdina, ka lielveikalu un pārtikas veikalu nozarei nevajadzētu ieņemt dominējošu lomu pārtikas tirgū, kaitējot patērētājiem augstāku cenu ziņā un kaitējot ražotājiem zemāku piegādes cenu ziņā. EESK apzinās, ka dalībvalstu pienākums ir nodrošināt, lai direktīva par negodīgu tirdzniecības praksi tiktu piemērota tā, lai tiktu novērstas individuālu uzņēmējdarbības attiecību līdzsvara trūkuma situācijas (5). Tāpēc EESK mudina Komisiju pastāvīgi uzraudzīt tirgus analīzes efektivitāti un pasākumus, kurus veic valstu iestādes. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | EESK atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu par jauno vienotā tirgus ārkārtas instrumentu, kurš papildina citus krīzes pārvaldībai paredzētus ES likumdošanas pasākumus, piemēram, Savienības civilās aizsardzības mehānismu, kā arī ES noteikumus konkrētām nozarēm, piegādes ķēdēm un produktiem, piemēram, veselības aprūpes jomai, pusvadītājiem un nodrošinātībai ar pārtiku, kas jau ietver mērķētus pasākumus reaģēšanai uz krīzi. EESK skatījumā tas nodrošina labi līdzsvarotu krīzes vadības satvaru, kas dod iespēju konstatēt dažādus vienotā tirgus apdraudējumus, un panākt, lai tas darbotos netraucēti. Šis mērķis tiks sasniegts, izveidojot krīzes vadības struktūru; ierosinot jaunus pasākumus, lai kompensētu negatīvo ietekmi, kas skar vienoto tirgu; paredzot pasākumus, kas izmantojami galējos apstākļos. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | EESK aicina laikā, kad ekonomiku joprojām ietekmē problēmas, kuras izraisījušas augstas enerģijas cenas, piegādes puses ierobežojumi un ekonomikas nestabilitāte, veikt citus konkurenci un vienoto tirgu stiprinošus pasākumus. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | EESK ir dziļi pārliecināta, ka nevajadzētu Ukrainā notiekošās krīzes dēļ mainīt ES zaļās un digitālās ekonomikas darba kārtību, kuras pamatā ir sociālā tirgus ekonomika. ES mērķim arī turpmāk ir jābūt tirgum, kas ar Komisijas un visas ES dalībvalstu iestāžu ietekmes līdzekļu palīdzību nodrošina konkurētspējīgas un taisnīgas cenas. Šajā sakarā ir lietderīgi atsaukties uz Komisijas neseno priekšlikumu par dabasgāzes kopīgu iepirkumu kā pagaidu, bet efektīvu risinājumu enerģijas cenu stabilizēšanas nolūkā. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Pēdējais punkts attiecas uz valsts atbalsta piemērošanu, kā to atļauj ES noteikumi, lai atbalstītu pasākumus, kuru mērķis ir novērst Ukrainā notiekošā kara sociālekonomiskās sekas, tostarp bēgļu krīzi, kas skar dalībvalstis, kuras robežojas ar Ukrainu, un nepieciešamību pievērst īpašu uzmanību dzimumu līdztiesībai un plašākai dzimumperspektīvai. |
| --- | --- |

4.13.

Briselē, 2022. gada 14. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja

Christa SCHWENG

---

(1)  Par jauno problēmu risināšanai piemērotu konkurences politiku (COM(2021) 713 final).

1

(2)  COM(2021) 223 final.

2

(3)  COM(2020) 842 final.

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/1 (2018. gada 11. decembris) par apstākļu nodrošināšanu nolūkā dot dalībvalstu konkurences iestādēm iespēju efektīvāk izpildīt konkurences noteikumus un par iekšējā tirgus pienācīgas darbības nodrošināšanu (OV L 11, 14.1.2019., 3. lpp.).

4

(5)  Direktīva ir grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2019/2161 (2019. gada 27. novembris), ar ko groza Padomes Direktīvu 93/13/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 98/6/EK, 2005/29/EK un 2011/83/ES attiecībā uz Savienības patērētāju tiesību aizsardzības noteikumu labāku izpildi un modernizēšanu (OV L 328, 18.12.2019., 7. lpp.).

5

---

| 16.3.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 100/89 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 100/89

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Jauna Eiropas inovācijas programma””

(COM(2022) 332 final)

(2023/C 100/13)

| Ziņotājs: | Maurizio MENSI |
| --- | --- |
| Līdzziņotājs: | Christophe LEFÈVRE |

Ziņotājs:

Maurizio MENSI

Līdzziņotājs:

Christophe LEFÈVRE

| Atzinuma pieprasījums | Eiropas Komisija, 27.10.2022. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 10.11.2022. |
| Pieņemts plenārsesijā | 14.12.2022. |
| Plenārsesija Nr. | 574 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 177/0/0 |

Atzinuma pieprasījums

Eiropas Komisija, 27.10.2022.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

10.11.2022.

Pieņemts plenārsesijā

14.12.2022.

Plenārsesija Nr.

574

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

177/0/0

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) atzinīgi vērtē Komisijas ierosināto Eiropas inovācijas programmu un jo īpaši atbalsta divējādo mērķi – stiprināt Eiropas konkurētspēju un uzlabot iedzīvotāju labklājību. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESK atzinīgi vērtē arī to, ka Komisija uzsvaru liek uz nepieciešamību novērst ar augošiem uzņēmumiem un dziļo tehnoloģiju uzņēmumiem saistītus trūkumus, kas patlaban pastāv Eiropas Savienībā salīdzinājumā ar trešām valstīm, kurās augošie tehnoloģiju uzņēmumi ir izplatītāki. EESK ierosina Komisijai vairāk uzsvērt nozīmi, kāda ir uzņēmumiem, maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) un jo īpaši jaunuzņēmumiem un to vadītajiem inovācijas tīkliem zaļās un digitālās pārkārtošanās īstenošanā. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESK atzinīgi vērtē priekšlikuma struktūru, kas balstās uz piecām pamatiniciatīvām. Ir jāparedz arī instrumenti sasniegto rezultātu pārbaudei un pārraudzībai. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESK atzinīgi vērtē priekšlikumu izveidot padomdevēju grupu, kas izstrādātu inovācijai labvēlīgu regulējumu publisko pakalpojumu jomā, un ierosina tajā kā pilntiesīgu grupas dalībnieku iesaistīt EESK pārstāvi. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESK uzsver, ka svarīgi ir finansēt eksperimentu un testēšanas infrastruktūras, lai palīdzētu jaunuzņēmumiem un mazinātu plaisu starp laboratorijām un komerciālajiem lietojumiem. Šajā sakarā Komiteja atzinīgi vērtē to, ka Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas (VGAR) par valsts atbalstu pārskatīšanas projektā ir ietverts jauns jēdziens “testēšanas un eksperimentu infrastruktūra”. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESK atzinīgi vērtē arī iniciatīvu, kas saistīta ar publisko iepirkumu. Šajā sakarā Komiteja ierosina paredzēt vismaz viena jaunuzņēmuma dalību inovatīva iepirkuma procedūrās. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESK uzsver, ka ar mērķi veicināt nepārtrauktu pētniecības attīstību ir svarīgi izveidot stabilu intelektuālā īpašuma režīmu, kas būtu piemērojams jaunuzņēmumu izgudrojumiem. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESK mudina Komisiju, kopīgi piedaloties mazāk inovatīviem reģioniem un inovatīvākiem reģioniem, stimulēt investīciju starpreģionālo dimensiju. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESK uzsver, ka publiskais atbalsts būtu jāsniedz arī augstākās izglītības iestādēm un inovācijas laboratorijām. Šajā sakarā Komiteja iesaka Komisijai inovācijas mērķu īstenošanas nolūkā izmantot virkni izmēģinājuma pētniecības centru un universitāšu. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESK atzinīgi vērtē arī Komisijas atbalstu dalībvalstīm pārrobežu projektu izstrādē ES kopējās interesēs; tāpēc Komiteja ierosina finansēt gan pētniecības darbību, gan pētnieku profesionālo pilnveidi un nodrošināt, lai pētniecības rezultāti, kas saņem publisku atbalstu, būtu pieejami novatoriem izstrādes turpināšanai eventuāli ar Innospace platformas starpniecību. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EESK atzinīgi vērtē norādījumu dokumenta publicēšanu, kura uzdevums ir palīdzēt ieinteresētajām iestādēm izvēlēties vispiemērotāko ES politikas programmu, un uzsver programmu horizontālās īstenošanas nozīmi. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EESK atzinīgi vērtē ideju meklēt labvēlīgāku nodokļu režīmu akciju iegādes iespējām un starptautiski mobiliem talantīgiem cilvēkiem. Komiteja aicina Komisiju koordinēt nacionālās iniciatīvas, kuru mērķis ir atbalstīt talantus. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EESK atzinīgi vērtē Komisijas nodomu izstrādāt stabilākas un salīdzināmas datubāzu kopas un kopēju datu taksonomiju, kas varētu orientēt politiku visos līmeņos, kā arī paraugprakses izplatīšanu strukturētā veidā ar Eiropas Inovācijas padomes foruma starpniecību. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EESK atzinīgi vērtē arī Komisijas nodomu apmainīties ar paraugpraksi un publicēt norādījumus valdībām par to, kā to izmantot, lai pārvarētu regulējuma sadrumstalotību dalībvalstīs. |
| --- | --- |

1.14.

2.   Ievads

| 2.1. | Jaunās Eiropas inovācijas programmas mērķis ir panākt, lai Eiropa izvirzītos jaunā dziļo tehnoloģiju inovācijas un jaunuzņēmumu viļņa priekšplānā. Šajā nolūkā ir paredzēts:






  — | uzlabot ES jaunuzņēmumu un augošo uzņēmumu piekļuvi finansējumam, |
| --- | --- | --- |

2.1.

—

uzlabot ES jaunuzņēmumu un augošo uzņēmumu piekļuvi finansējumam,

| — | uzlabot apstākļus, kas ļautu novatoriem testēt jaunas idejas, izmantojot regulatīvās smilškastes, |
| --- | --- |

—

uzlabot apstākļus, kas ļautu novatoriem testēt jaunas idejas, izmantojot regulatīvās smilškastes,

| — | veicināt “reģionālu inovācijas ieleju” izveidi, tostarp reģionos, kuru attīstība atpaliek, |
| --- | --- |

—

veicināt “reģionālu inovācijas ieleju” izveidi, tostarp reģionos, kuru attīstība atpaliek,

| — | piesaistīt un noturēt talantus Eiropā, |
| --- | --- |

—

piesaistīt un noturēt talantus Eiropā,

| — | uzlabot politikas satvaru, izmantojot skaidrāku terminoloģiju, rādītājus un datu kopas, kā arī politikas atbalstu dalībvalstīm. |
| --- | --- |

—

uzlabot politikas satvaru, izmantojot skaidrāku terminoloģiju, rādītājus un datu kopas, kā arī politikas atbalstu dalībvalstīm.

| 2.2. | Jaunajā Eiropas inovācijas programmā ir paredzētas 25 konkrētas darbības, kas sagrupētas piecās pamatiniciatīvās:






  — | Augošo uzņēmumu finansēšana piesaistīs institucionālo un citu privāto investoru investīcijas. |
| --- | --- | --- |

2.2.

—

Augošo uzņēmumu finansēšana piesaistīs institucionālo un citu privāto investoru investīcijas.

| — | Inovācijas veicināšana, izmantojot eksperimentu telpas un publisko iepirkumu, atvieglos inovāciju. |
| --- | --- |

—

Inovācijas veicināšana, izmantojot eksperimentu telpas un publisko iepirkumu, atvieglos inovāciju.

| — | Inovācijas paātrināšana un stiprināšana Eiropas ekosistēmās visā Eiropas Savienībā ar mērķi novērst dažādu valstu un reģionu atšķirības problēmu kalpos par atbalstu reģionālu inovācijas ieleju veidošanai un to savstarpējam savienojumam, kā arī palīdzēs dalībvalstīm piešķirt vismaz 10 miljardus euro reģionālā līmeņa inovācijai, kas saistīta ar ES prioritātēm. |
| --- | --- |

—

Inovācijas paātrināšana un stiprināšana Eiropas ekosistēmās visā Eiropas Savienībā ar mērķi novērst dažādu valstu un reģionu atšķirības problēmu kalpos par atbalstu reģionālu inovācijas ieleju veidošanai un to savstarpējam savienojumam, kā arī palīdzēs dalībvalstīm piešķirt vismaz 10 miljardus euro reģionālā līmeņa inovācijai, kas saistīta ar ES prioritātēm.

| — | Talantu izkopšana, piesaiste un noturēšana dziļo tehnoloģiju jomā ļaus nodrošināt dziļo tehnoloģiju jomā būtisko talantu attīstību un plūsmu Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

—

Talantu izkopšana, piesaiste un noturēšana dziļo tehnoloģiju jomā ļaus nodrošināt dziļo tehnoloģiju jomā būtisko talantu attīstību un plūsmu Eiropas Savienībā.

| — | Politikas veidošanas instrumentu uzlabošana izšķiroši ietekmēs stabilu un salīdzināmu datu kopu un kopīgu definīciju (jaunuzņēmumi, augošie uzņēmumi) izstrādi un izmantošanu, kas varēs kalpot politikas ievirzei visos līmeņos visā Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

—

Politikas veidošanas instrumentu uzlabošana izšķiroši ietekmēs stabilu un salīdzināmu datu kopu un kopīgu definīciju (jaunuzņēmumi, augošie uzņēmumi) izstrādi un izmantošanu, kas varēs kalpot politikas ievirzei visos līmeņos visā Eiropas Savienībā.

3.   Vispārīgas piezīmes

| 3.1. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) atzinīgi vērtē Komisijas izstrādāto Eiropas inovācijas programmu un jo īpaši tās divējādo mērķi – veicināt Eiropas konkurētspēju, no vienas puses, un Eiropas iedzīvotāju labklājību, no otras puses. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Šajā sakarā EESK atzinīgi vērtē to, ka Komisijas plāna pamatā ir vispārējais mērķis novērst pastāvošo inovācijas plaisu starp dalībvalstīm un arī ES reģionos, jo tā varētu kavēt sociālo un ekonomisko kohēziju. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EESK uzskata, ka digitālajai dividendei vajadzētu būt pieejamai visiem ES iedzīvotājiem neatkarīgi no tā, kur viņi dzīvo. Paredzams, ka digitālā revolūcija novērsīs joprojām pastāvošos trūkumus, kuri ir radušies industriālās revolūcijas laikā un ir kļuvuši spēcīgāki dalībvalstīs, kas pievienojās ES pēc dzelzs priekškara krišanas. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Šis aspekts ir vēl jo svarīgāks patlaban, jo mums ir būtiski, lai visas ES dalībvalstis un reģioni būtu neatkarīgi no trešām valstīm, kuras, kā parāda karš Ukrainā, pašreizējā enerģētikas krīze un mikroshēmu trūkums, ne vienmēr ir uzticamas un kuru pamatvērtības jebkurā gadījumā nav tādas pašas kā Eiropai. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EESK atzinīgi vērtē arī to, ka Komisija uzsvaru liek uz nepieciešamību novērst trūkumus saistībā ar augošiem uzņēmumiem un dziļo tehnoloģiju uzņēmumiem salīdzinājumā ar trešām valstīm, kurās augošie tehnoloģiju uzņēmumi ir izplatītāki. EESK ierosina, lai Komisija vairāk uzsver uzņēmumu, MVU, jaunuzņēmumu un to vadīto inovācijas tīklu nozīmi zaļās un digitālās pārkārtošanās īstenošanā un veicina to konkurētspēju (1). Svarīgi ir arī veicināt iniciatīvas, kuru mērķis ir pārveidot tradicionālos uzņēmumus par inovatīviem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EESK uzskata, ka dziļāka un vienmērīgāka digitalizācija varētu radīt pozitīvas mijiedarbības ciklu: uzlabotos iedzīvotāju labklājība; tiktu sasniegti ilgtspējas mērķi; pastiprinātos ekonomiskā un sociālā kohēzija Eiropas Savienībā un samazinātos rūpnieciskā un ekonomiskā atkarība no trešām valstīm, kurām nav tādu pašu vērtību kā Eiropas Savienībai. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Visu iepriekš minēto iemeslu dēļ EESK pozitīvi vērtē un pilnībā atbalsta Komisijas iniciatīvu pēc būtības. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EESK pauž gandarījumu arī par iniciatīvas struktūru, kuras pamats ir piecas pamatiniciatīvas. Būtu vēlams paredzēt instrumentus rezultātu regulārai pārbaudei un uzraudzībai, lai vajadzības gadījumā sagatavotu nepieciešamos korektīvos un uzlabošanas pasākumus. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EESK atzinīgi vērtē priekšlikumu izveidot Inovācijai draudzīgu noteikumu padomdevēju grupu publisko pakalpojumu jomā, un iesaka tajā iesaistīt EESK pārstāvi ar visām locekļa tiesībām. |
| --- | --- |

3.9.

4.   Pamatiniciatīva: augošo dziļo tehnoloģiju uzņēmumu finansēšana

| 4.1. | EESK ļoti atzinīgi vērtē visus pasākumus, kas ierosināti, lai samazinātu jauna pašu kapitāla izmaksas visā Eiropas Savienībā. Minētie pasākumi ietver iespēju intelektuālā īpašuma tiesības izmantot kā nodrošinājumu un priekšlikumu jaunam tiesību aktam par iekļaušanu biržas sarakstā, kurš vienkāršotu un atvieglotu sākotnējās un turpmākās prasības noteikta veida uzņēmumu iekļaušanai biržas sarakstā; tas samazinās izmaksas un palielinās juridisko noteiktību emitentiem, vienlaikus nodrošinot investoru aizsardzību un tirgus integritāti. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EESK norāda, ka Eiropai ir vajadzīgs intelektuālā īpašuma režīms, kas pienācīgi līdzsvarotu atvērto zinātni un intelektuālo īpašumu. Šajā ziņā daudziem jaunuzņēmumiem pieder standartam būtiski patenti vai arī tie tos izmanto. Būtu jāizvairās uzlikt juridisku pienākumu (vismaz MVU) veikt to standartam būtisku patentu kopumu pārbaudes, kurus tie plāno licencēt. Šāds pienākums varētu kaitēt inovācijai, jo tas varētu paildzināt sarunas, izraisīt strīdus laikā, kad izredzes gūt ieņēmumus no licencēšanas vēl ir nenoteiktas. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EESK atzinīgi vērtē to, ka uzsvars ir likts uz sievietēm un datu vākšanu par sievietēm un mazāk pārstāvētām grupām, lai izstrādātu mērķtiecīgu politiku, kas ļautu novērst dzimumu un citu nelīdztiesību, kura skar arī jaunuzņēmumus. ES konkurētspējas nodrošināšanai svarīga ir sieviešu nodarbinātības veicināšana inovācijas jomā, savukārt dzimumu un mazāk pārstāvētu grupu indeksa izveide ir noderīgs zināšanu instruments šā problēmjautājuma risināšanai. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EESK vērš uzmanību uz to, ka stabiliem MVU un vidēji liela kapitāla uzņēmumiem, lai īstenotu zaļo un digitālo pārkārtošanos, svarīgi ir inovēt; šā iemesla dēļ darba kārtībā būtu jāiekļauj pasākumi, kas minētajiem uzņēmumiem palīdzētu īstenot šo projektu un veicinātu šo uzņēmumu konkurētspēju. Visumā svarīgi ir radīt vidi, kas ļautu arī tradicionāliem uzņēmumiem attīstīties par inovatīviem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Ņemot vērā to, ka banku produkti ir, kā norāda Komisija, galvenais uzņēmumu finansēšanas avots, EESK uzsver, cik svarīgas ir no publiskiem līdzekļiem finansētas garantijas, un aicina Komisiju izvērtēt iespēju šajā jomā atkārtot to, kas bija paredzēts pagaidu regulējumā Covid-19 un Ukrainā notiekošā kara saistībā. Šajā sakarībā ir iespējams, ka uz publiskiem līdzekļiem balstītas garantijas varētu piesaistīt ilgtermiņa investorus, kuri nevēlas uzņemties risku (piemēram, pensiju fondus un valsts ieguldījumu fondus), bet kuru finansējums Eiropā netiek pietiekami izmantots. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EESK mudina Komisiju šīs pamatiniciatīvas īstenošanā par prioritāti noteikt pārrobežu pētniecības laboratorijas un jaunuzņēmumu atvasuzņēmumus no dažādām universitātēm. Plaša sadarbība starp universitātēm faktiski varētu stiprināt inovāciju ar praktiskiem pielietojumiem saskaņā ar augšupēju pieeju, kas šķiet piemērotāka radošuma veicināšanai. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EESK arī mudina Komisiju koncentrēt ES atbalstu uz atsevišķām nozarēm (piemēram, uz mikroshēmām, atjaunojamiem energoresursiem utt.), lai veicinātu lietišķo pētniecību tur, kur tā faktiski ir vajadzīga ES stratēģisko mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Papildus pašu kapitāla izmaksu samazināšanai un nodokļu režīmu saskaņošanai EESK aicina Komisiju apsvērt iespēju ieviest īpašu ES “augošu uzņēmumu finansējumu”, kas būtu paredzēts noteiktu stratēģisku jaunuzņēmumu izaugsmes atbalstam. Tas var arī mazināt tā dēvētās iznīcinošās iegādes (killer acquisitions) vai interesi par pārcelšanas uz ārvalstīm, jo dibinātāji varētu attīstīt savus uzņēmumus, tos nepārdodot vai nepārvietojot. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | EESK mudina Komisiju apsvērt iespēju izveidot Eiropas digitālo tirgu jaunuzņēmumiem, lai tie varētu sadarboties ar potenciālajiem investoriem visā Eiropas Savienībā. Šāds tirgus varētu ļaut pārvarēt grūtības, kas jaunuzņēmumiem, jo īpaši mazākās dalībvalstīs, varētu rasties, meklējot vietējos investorus, un tāpēc, ka ir grūti savlaicīgi piekļūt nozīmīgai likviditātei. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | EESK uzsver, ka tehnoloģiju infrastruktūra ir svarīga, lai dziļo tehnoloģiju jaunuzņēmumi varētu izvērst tehnoloģijas. Attiecīgi šāda piekļuve būtu vairāk jāveicina un jāatvieglo. No publiskiem līdzekļiem finansētai infrastruktūrai un datiem būtu iespējams nodrošināt atvērtu un nediskriminējošu piekļuvi. |
| --- | --- |

4.10.

5.   Pamatiniciatīva: dziļo tehnoloģiju inovācijas veicināšana, izmantojot eksperimentu telpas un publisko iepirkumu

| 5.1. | EESK atzinīgi vērtē to, ka ir publicēts norādījumu dokuments par regulatīvajām smilškastēm, testa vidēm un dzīvajām laboratorijām, kas ir instruments eksperimentu piesaistīšanai Eiropas Savienībā. Komiteja izceļ arī paraugprakses izplatīšanu dalībvalstīs saskaņošanas veicināšanas nolūkā. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | EESK atzinīgi vērtē arī to, ka saistībā ar valsts atbalstu pētniecībai, attīstībai un inovācijai ir ieviests jauns noteikums, kas ļaus dalībvalstīm finansēt vairāk testēšanas un eksperimentu infrastruktūru. Šajā kontekstā EESK ierosina noteikt attiecināmā valsts publiskā finansējuma maksimālo apjomu, lai nerastos mazākām vai nabadzīgākām dalībvalstīm neizdevīga situācija, vai arī nodrošināt papildinošu ES finansējumu dalībvalstīm, kuras sacensībā par valsts atbalstu nespēj konkurēt. EESK arī ierosina publicēt ES norādījumus, kas valstu interpretācijas saskaņotu gadījumos, kad tās varētu atšķirties. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | EESK uzsver, ka svarīgi ir finansēt eksperimentu un testēšanas infrastruktūras, lai palīdzētu jaunuzņēmumiem izvērst to tehnoloģijas un mazināt plaisu starp laboratorijām un komerciālajiem lietojumiem. Šajā sakarā Komiteja atzinīgi vērtē to, ka Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas (VGAR) par valsts atbalstu pārskatīšanas projektā ir iekļauts jauns jēdziens “testēšanas un eksperimentu infrastruktūra”. Konkrēti testēšanas un eksperimentu infrastruktūras koncepts būtu jānošķir no infrastruktūras, kuru parasti dēvē par “tehnoloģiju infrastruktūru”. Šajā ziņā dominējošā ekonomiskā izmantošana var būt elements, kas ļauj atšķirt abus jēdzienus. Turklāt paziņošanas robežvērtības būtu jāvienādo 21 miljona EUR apmērā attiecībā gan uz testēšanas un eksperimentu infrastruktūru, gan uz tehnoloģiju infrastruktūru un būtu jāparedz labvēlības režīms uzņēmumiem, kas sedz vismaz 5 % no testēšanas un eksperimentu infrastruktūras investīciju izmaksām. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | EESK atzinīgi vērtē arī ar publisko iepirkumu saistīto iniciatīvu. Šajā kontekstā Komiteja ierosina apsvērt iespēju ieviest mehānismu, kas nodrošinātu vismaz viena jaunuzņēmuma dalību inovatīva iepirkuma procedūrās. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | EESK uzsver, ka ar mērķi veicināt nepārtrauktu pētniecību un izstrādi ir svarīgi izveidot stabilu intelektuālā īpašuma tiesību režīmu, kas veicinātu jaunuzņēmumu izgudrojumus. Ja komerciālie partneri pieprasa ekskluzivitāti agrīnās stadijas zinātniskiem rezultātiem (ekskluzivitāte ir vajadzīga, lai atbalstītu zinātniskās laboratorijas un sadarbotos ar tām), pastāv risks, ka zinātniskās laboratorijas šos rezultātus neturpinās attīstīt, jo tām vairs nebūs nekādas ekonomiskās intereses. |
| --- | --- |

5.5.

6.   Pamatiniciatīva: inovācijas paātrināšana un stiprināšana Eiropas inovācijas ekosistēmās visā ES un inovācijas plaisas novēršana

| 6.1. | EESK mudina Komisiju stimulēt investīciju starpreģionālo dimensiju. Īpaši atzinīgi tā vērtē prioritāti, kas piešķirta dažiem starpreģionāliem inovācijas projektiem, kuri saistīti ar galvenajām ES prioritātēm (piemēram, ilgtspēju) un kuros kopīgi piedalās mazāk inovatīvi un inovatīvāki reģioni. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | EESK uzsver, ka inovācijas pamatā ir visa pētniecības un izstrādes ķēde: no zinātkāres virzītas pētniecības līdz lietišķajai pētniecībai un izstrādei, kā arī izglītībai un apmācībai, un tā ir atkarīga no spējām un resursiem, kas vajadzīgi, lai ieviestu inovācijas, kuras nosaka politiskās, kultūras un sociālekonomiskās sistēmas. Šajā saistībā EESK uzsver: lai inovācija būtu strukturāla un radītu jaunas lietišķās idejas, publiskais atbalsts būtu jāsaņem ne tikai projektiem, kas jau ir sasnieguši komercializācijas posmu, bet arī augstākajai izglītībai, tostarp profesionālai izglītībai (kura sekmē inovācijas paātrināšanos) un inovācijas laboratorijām. Šajā sakarā Komisija varētu izmantot virkni pilotuniversitāšu. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | EESK atzinīgi vērtē arī Komisijas atbalstu dalībvalstīm svarīgu pārrobežu projektu īstenošanā visas Eiropas interesēs un uzsver, ka svarīgi ir atbalstīt arī pētniecības posmu, jo inovācija ir vietējs process, kas jau no paša sākuma būtu jāatbalsta augšupējā scenārijā saskaņā ar konferences par Eiropas nākotni noslēguma ziņojumu “Eiropas nākotne” (12. un 35. priekšlikums). Tāpēc būtu jāfinansē gan pētniecības darbības, gan pētnieku profesionālā pilnveide. Publiski atbalstītiem pētniecības rezultātiem vajadzētu būt atvērtiem, lai novatori varētu turpināt tos attīstīt eventuāli ar Innospace platformas starpniecību. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | EESK atzinīgi vērtē norādījumu dokumenta publicēšanu, lai palīdzētu attiecīgajām iestādēm izvēlēties vispiemērotāko ES politikas programmu. Komiteja arī uzsver, ka svarīgi ir nevis izstrādāt stingri nodalītas stratēģiskās programmas, bet ņemt vērā to komplementaritāti un, ja iespējams, tās piemērot horizontāli. |
| --- | --- |

6.4.

7.   Pamatiniciatīva: talantu izkopšana, piesaiste un noturēšana dziļo tehnoloģiju jomā

| 7.1. | EESK atzinīgi vērtē šo iniciatīvu, kuras mērķis ir palielināt iespējas un sekmēt darba devēju un talantīgu cilvēku piemeklēšanu visā Eiropā. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | EESK īpaši atzinīgi vērtē ideju izvērtēt iespēju noteikt labvēlīgāku nodokļu režīmu akciju iegādes iespējām Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Lai novērstu šķēršļus talantu brīvai apritei, EESK mudina Komisiju ņemt vērā to talantīgo cilvēku fiskālo situāciju, kuri pārvietojas pāri robežām. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | EESK aicina Komisiju koordinēt nacionālās iniciatīvas, kuru mērķis ir atbalstīt talantus. |
| --- | --- |

7.4.

8.   Pamatiniciatīva: politikas veidošanas instrumentu uzlabošana

| 8.1. | EESK atzinīgi vērtē Komisijas nodomu izstrādāt stabilākas un salīdzināmākas datubāzu kopas un kopēju datu taksonomiju, kā arī strukturētā veidā izplatīt paraugpraksi ar Eiropas Inovācijas padomes foruma starpniecību. |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | EESK atzinīgi vērtē arī Komisijas nodomu apmainīties ar paraugpraksi, lai apkopotu labus piemērus par regulatīvajām smilškastēm un elastīgu tiesisko regulējumu visā Eiropas Savienībā un publicētu valdībām paredzētus norādījumus par to izmantošanu. EESK mudina Komisiju izmantot šos instrumentus, lai pārvarētu regulējuma sadrumstalotību un atšķirības starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

8.2.

Briselē, 2022. gada 14. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja

Christa SCHWENG

---

(1)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Digitālās inovācijas centri un MVU” (pašiniciatīvas atzinums) (OV C 75, 28.2.2023., 82. lpp.).

1

---

| 16.3.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 100/95 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 100/95

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu

a) “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido vienotā tirgus ārkārtas instrumentu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 2679/98”

(COM(2022) 459 final – 2022/0278 (COD))

b) “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko attiecībā uz ārkārtas procedūrām atbilstības novērtēšanai, kopīgu specifikāciju pieņemšanai un tirgus uzraudzībai sakarā ar vienotā tirgus ārkārtas situāciju groza Regulas (ES) 2016/424, (ES) 2016/425, (ES) 2016/426, (ES) 2019/1009 un (ES) Nr. 305/2011”

(COM(2022) 461 final – 2022/0279 (COD))

c) “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko attiecībā uz ārkārtas procedūrām atbilstības novērtēšanai, kopīgu specifikāciju pieņemšanai un tirgus uzraudzībai sakarā ar vienotā tirgus ārkārtas situāciju groza Direktīvas 2000/14/EK, 2006/42/EK, 2010/35/ES, 2013/29/ES, 2014/28/ES, 2014/29/ES, 2014/30/ES, 2014/31/ES, 2014/32/ES, 2014/33/ES, 2014/34/ES, 2014/35/ES, 2014/53/ES un 2014/68/ES”

(COM(2022) 462 final – 2022/0280 (COD))

(2023/C 100/14)

| Ziņotājs: | Andrej ZORKO |
| --- | --- |
| Līdzziņotāja: | Janica YLIKARJULA |

Ziņotājs:

Andrej ZORKO

Līdzziņotāja:

Janica YLIKARJULA

| Atzinuma pieprasījums | a) | Eiropas Parlaments, 9.11.2022. |
| --- | --- | --- |

Atzinuma pieprasījums

a)

Eiropas Parlaments, 9.11.2022.

| a) | Eiropas Savienības Padome, 11.11.2022. |
| --- | --- |

a)

Eiropas Savienības Padome, 11.11.2022.

| b) | Eiropas Parlaments, 21.11.2022. |
| --- | --- |

b)

Eiropas Parlaments, 21.11.2022.

| b) | Eiropas Savienības Padome, 24.11.2022. |
| --- | --- |

b)

Eiropas Savienības Padome, 24.11.2022.

| c) | Eiropas Parlaments, 21.11.2022. |
| --- | --- |

c)

Eiropas Parlaments, 21.11.2022.

| c) | Eiropas Savienības Padome, 30.11.2022. |
| --- | --- |

c)

Eiropas Savienības Padome, 30.11.2022.

Juridiskais pamats

| a) | Līguma par Eiropas Savienības darbību 114., 21., 45. un 304. pants |
| --- | --- |

a)

Līguma par Eiropas Savienības darbību 114., 21., 45. un 304. pants

| b) | Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. un 304. pants |
| --- | --- |

b)

Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. un 304. pants

| c) | Līguma par Eiropas Savienības darbību 91., 114. un 304. pants |
| --- | --- |

c)

Līguma par Eiropas Savienības darbību 91., 114. un 304. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

10.11.2022.

Pieņemts plenārsesijā

14.12.2022.

Plenārsesija Nr.

574

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

208/0/1

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | EESK atbalsta Komisijas mērķi izveidot vienotā tirgus ārkārtas instrumentu (turpmāk – “VTĀI”), lai cīnītos pret turpmākām krīzēm, kas varētu ietekmēt vienotā tirgus un tā uzņēmumu darbību, kā arī ES iedzīvotāju labklājību. EESK atbalsta pasākumus, kuru mērķis ir nodrošināt preču un pakalpojumu brīvu apriti un personu brīvu pārvietošanos un arī krīzes laikā novērst ierobežojumus ES iekšienē. vienotā tirgus ārkārtas instrumentā par prioritāti būtu jānosaka informācijas apmaiņa, sadarbība, komunikācija un solidaritāte dalībvalstu starpā. Labāka administratīvā sadarbība un pārredzamības pasākumi attiecībā uz dalībvalstīm ir būtiski, taču EESK pauž nožēlu, ka nav paredzētas nekādas sekas gadījumā, ja dalībvalstis neievēro prasības. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Reakcijai uz krīzi jābūt ātrai, pagaidu rakstura, atbilstīgi mērķētai un koordinētai ES līmenī, lai nodrošinātu kopīgu pieeju. Tajā būtu jāņem vērā krīzes ietekme uz uzņēmumiem un ES iedzīvotāju labklājību un jārada apstākļi nākotnē noturīgākai sabiedrībai un ekonomikai. Galvenokārt būtu jākoncentrējas uz preču un pakalpojumu brīvu apriti un personu brīvu pārvietošanos krīzes laikā un uz krīzes ietekmes uz cilvēku labklājību mazināšanu, nevis uz pasākumiem preču un pakalpojumu ražošanas un nodrošināšanas jomā un attiecībā uz to piegādes ķēdēm. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Krīzes mazināšanai ir vajadzīgs skaidrs tiesiskais regulējums, lai izvairītos no atšķirīgām interpretācijām, sadrumstalotiem pasākumiem un nevajadzīgas tiesvedības. EESK uzskata, ka jēdzienu “krīze”, “stratēģiski svarīgas jomas”, “stratēģiskas nozīmes preces un pakalpojumi” un “krīzei nozīmīgas preces un pakalpojumi” definīcijas ir pārāk neskaidras, lai kliedētu šīs bažas, un iesaka Komisijai tos definēt precīzāk. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Ārkārtas pasākumi nedrīkstētu būt pretrunā Eiropas pilsoņu pamattiesībām, un šo tiesību, tostarp tiesību streikot, īstenošana nevienā nozarē nedrīkstētu izraisīt reakciju uz krīzi. Komisijai būtu skaidri jānorāda, ka, ja streiks vai cita kolektīva rīcība notiek saskaņā ar valsts tiesību aktiem, tā nav krīze VTĀI izpratnē. Tāpat attiecībā uz uzņēmumiem visiem krīzes mazināšanas pasākumiem ir jāatbilst nepieciešamības un proporcionalitātes principiem, bet priekšlikumā tas nav noteikts. Turklāt ir jāievēro sociālo partneru autonomija. Pasākumi riskē radīt nevajadzīgus papildu šķēršļus, ierobežojumus un slogu, no kā jāizvairās, it īpaši krīzes laikā. vienotajam tirgum arī turpmāk vajadzētu būt pieejamam, un tajā jābūt aizsardzības mehānismiem pret sociālo un fiskālo dempingu. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESK uzskata, ka ārkārtas situācijā ir vajadzīga ātra un efektīva reakcija. Tāpēc EESK iesaka Komisijai pārskatīt priekšlikumu, lai nodrošinātu pienācīgi ātru un efektīvu pieeju krīzes pārvarēšanai. EESK pauž bažas, ka ierosināto pakāpenisko pieeju varētu pārāk apgrūtināt administratīvie šķēršļi, tāpēc tā var nebūt efektīva. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESK iesaka izveidot ciešu sadarbību starp VTĀI padomdevēju grupu un esošajiem ES stratēģiskās prognozēšanas instrumentiem, lai paredzētu krīzes notikumus, pamatojoties uz globālu un reģionālu norišu pastāvīgu uzraudzību un riska novērtējumu. Šajā procesā būtu cieši jāiesaista pilsoniskās sabiedrības pārstāvji, lai viņu ieskatu un darba rezultātus varētu izmantot ES prognozēšanas pasākumos. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESK ierosina VTĀI padomdevējā grupā kā novērotājus iekļaut sociālo partneru un attiecīgas pilsoniskās sabiedrības organizācijas pārstāvjus. EESK arī aicina precizēt ierosinātās padomdevējas grupas lomu, īpaši attiecībā pret citām līdzīga rakstura struktūrām. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Priekšlikumā paredzētā pilnvaru deleģēšana Komisijai būtu jāpārskata, lai panāktu līdzsvaru starp efektīvu reakciju uz krīzi un dalībvalstu iesaistīšanu lēmumu pieņemšanas procesā. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Pastāv risks, ka intervences pilnvaras, kas Komisijai piešķirtas ar priekšlikumu, piemēram, pasūtījumu prioritārās secības noteikšana un līguma atcelšanas klauzula, kas var būt vērsta uz konkrētiem uzņēmumiem, varētu kaitēt vienotā tirgus darbībai. To esamība vien ievieš neprognozējamības elementu. Tāpēc EESK iesaka Komisijai rūpīgi pārskatīt priekšlikumu, ņemot vērā arī jautājumu par to, kuriem uzņēmumiem būtu jāpievēršas un kas segtu ražošanas līniju iespējamās reorganizācijas izmaksas. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Ir būtiski, ievērojot ārkārtējas nepieciešamības un proporcionalitātes principus, ierobežot datu vākšanu no uzņēmumiem, ko veic Komisija vai dalībvalstis. Daži priekšlikumi apdraud vienlīdzīgus konkurences apstākļus, piemēram, pirms ārkārtas stāvokļa izsludināšanas izveidot “vissvarīgāko ekonomikas dalībnieku” sarakstus. EESK pauž bažas par to, kādus signālus tas var raidīt tirgum, un par vispārējo ietekmi uz konkurenci. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Svarīgākais vienotā tirgus krīzes pārvaldībā ir ātra, viegli saprotama un atklāta komunikācija sabiedrībai, uzņēmumiem un citiem dalībniekiem. Krīzes gadījumā būtu nekavējoties jāsāk darboties īpašai tiešsaistes informācijas saskarnei. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Atzinuma pamatojums

| 2.1. | Labi funkcionējošs vienotais tirgus ir viena no lielākajām ES vērtībām, un tas ir vitāli svarīgs tās ekonomikai un mērķim “uzlabot labklājību, izmantojot sociālo un ekonomisko konverģenci (..), un nodrošināt, ka sociālās nelīdzsvarotības palielināšanās nekļūst par nopietnu šķērsli Eiropas integrācijai” (1). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Nesenās krīzes, piemēram, Covid-19 pandēmija un Krievijas iebrukums Ukrainā, ir parādījušas, ka vienotais tirgus un tā piegādes ķēdēs neparedzētu traucējumu gadījumā ir zināmā mērā neaizsargāti. Pandēmijas laikā ierobežojumi apturēja daudzu uzņēmumu darbību, robežas tika slēgtas, piegādes ķēdes tika pārtrauktas, pieprasījums tika traucēts un darba ņēmēji un pakalpojumu sniedzēji nespēja pārvietoties pa Eiropu, un tas cilvēkiem bija atgādinājums, ka brīva personu pārvietošanās ir cieši saistīta ar preču un pakalpojumu brīvu apriti. Krīze bieži vien īpaši ietekmē mikrouzņēmumus, mazos un vidējos uzņēmumus (MMVU) un mājsaimniecības ar zemiem ienākumiem. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Pārredzamības trūkums attiecībā uz pasākumiem, ko dažādas dalībvalstis veica, lai cīnītos pret krīzēm, radīja neskaidrību par to pamatotību un samērīgumu. Tas vājināja savstarpējo uzticēšanos un solidaritāti un radīja šķēršļus vienotā tirgus darbībai. No otras puses, kļuva acīmredzams, cik svarīga ir sadarbība, atvērtība un dalībvalstu dialogs, kā arī diversificētu vērtības ķēžu vērtīgums. Koordinēta reakcija, kas nodrošina, ka ES iekšējās robežas paliek atvērtas, izmantojot “zaļās joslas” robežšķērsošanas vietas, ir izrādījusies svarīga, lai izvairītos no traucējumiem būtiskās ceļošanas un piegādes ķēdēs. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | VTĀI papildina citus ES leģislatīvos pasākumus un priekšlikumus krīžu pārvarēšanai, kas attiecas, piemēram, uz veselību, pusvadītājiem, pārtikas nodrošinājumu un ES civilās aizsardzības mehānismu. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Vispārīgas piezīmes

| 3.1. | EESK atzinīgi vērtē Komisijas centienus ieviest VTĀI, lai cīnītos pret pašreizējo un iespējamo nākamo krīžu negatīvo ietekmi uz vienoto tirgu, iedzīvotājiem un uzņēmumiem, un atzinīgi vērtē apstiprinājumu, ka VTĀI tiks piemērots, neskarot pašreizējos krīzes pārvarēšanas instrumentus, kurus uzskatīs par lex speciali. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EESK uzsver, ka ar VTĀI būtu jānodrošina labāka pasākumu koordinācija starp dalībvalstīm, jāstiprina solidaritāte, jāsaglabā četru brīvību efektivitāte un jāizmanto vienotais tirgus, lai pārvarētu steidzamas un negaidītas krīzes. Komiteja norāda, ka labi funkcionējošs vienotais tirgus ir efektīvs instruments un līdzeklis sagatavotībai un krīžu pārvarēšanai. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Krīze, kas var ietekmēt vienotā tirgus darbību, var gan bloķēt uzņēmumu darbību, gan arī lielā mērā ietekmēt cilvēku dzīvi visā Eiropas Savienībā. Tāpēc ierosinātajos krīzes apkarošanas pasākumos būtu jāņem vērā abas perspektīvas un jāietver virzība uz digitālu, zaļu un taisnīgu pārkārtošanos, lai vienoto tirgu labāk sagatavotu turpmākiem satricinājumiem un krīzēm. Nākotnes vienotā tirgus pamats var būt tikai stabila ekonomiskā bāze apvienojumā ar spēcīgu sociālo dimensiju (2). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EESK norāda, ka reakcijai uz krīzi jābūt ātrai, pagaidu rakstura, proporcionālai un atbilstīgi mērķētai, radot priekšnoteikumus nākotnē noturīgākai sabiedrībai un ekonomikai. Tā ir arī jākoordinē ES līmenī, lai nepieļautu atšķirīgus valstu pasākumus, kas varētu kavēt vienotā tirgus darbību. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Turpmākās krīzēs ES saskarsies ar jauniem izaicinājumiem. Krīzes mazināšanas pasākumiem jābūt pārredzamiem un viegli pieejamiem – ierobežotā darbības jomā un saskaņā ar stingriem kritērijiem – un tos vajadzētu piemērot ātri, tādēļ ir vajadzīgs skaidrs tiesiskais regulējums ES līmenī. Ar instrumentu plašas un nopietnas krīzes gadījumā jāaizsargā ES uzņēmumi un iedzīvotāji un vienotā tirgus brīvības, jākontrolē valstu un ES pretkrīzes pasākumi, lai būtu ievēroti nepieciešamības, proporcionalitātes un nediskriminācijas pamatprincipi, un jānodrošina administratīvā sadarbība reāllaikā, kā arī uzņēmumu un privātpersonu piekļuve informācijai. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EESK pauž bažas, ka pakāpeniska krīzes reaģēšanas procedūra, kas paredzēta VTĀI, aizņems pārāk daudz laika un palēninās lēmumu pieņemšanas procesu, nevis ļaus ātri reaģēt uz krīzi. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Nav iespējams paredzēt konkrētas nākotnes krīzes apmēru un veidu. Vienlaikus reakcija uz krīzi ir visefektīvākā un vismazāk invazīva, ja tā sākas krīzes agrīnajos posmos. EESK uzsver stratēģiskās prognozēšanas nozīmi Eiropas Savienībā un turpina ļoti atzinīgi vērtēt prognozēšanas metodikas iekļaušanu ES politikas veidošanas procesā. VTĀI ierosinātie instrumenti būtu jāpapildina ar ciešu sadarbību starp padomdevēju grupu un esošajiem ES stratēģiskās prognozēšanas mehānismiem, lai paredzētu turpmākas krīzes, pamatojoties uz notiekošām globālām un reģionālām norisēm, kas var būtiski traucēt vienotā tirgus darbību tādā veidā, ko nevar uzskatīt par normālu tirgus darbību. Padomdevēju grupai būtu ne tikai jāuzdod novērtēt incidentus, par kuriem dalībvalstis brīdina Komisiju, bet tai būtu pastāvīgi jāsadarbojas ar ES stratēģisko prognožu veicējiem, lai īstenotu globālu un reģionālu incidentu uzraudzību un riska novērtēšanu. Tā kā stratēģiskā prognozēšana ir līdzdalīgs process, EESK cer, ka uz šā pamata ciešāka kļūs gan sinerģija, gan visu ES iestāžu, tostarp EESK, strukturālā iesaiste (3). |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Priekšlikuma mērķis ir aptvert visas lielākās krīzes, kas ietekmē vienoto tirgu un tā piegādes ķēdes, ar dažiem izņēmumiem, kuriem ES ir izstrādājusi vai izstrādā atsevišķus pasākumus. Plašā darbības joma rada ievērojamas problēmas. EESK uzsver, ka vienotā tirgus ārkārtas instrumentā ir vajadzīga skaidrāka krīzes definīcija, kuru nedrīkst pakļaut dažādām interpretācijām. Arī definīcijas “stratēģiski svarīgas jomas”, “stratēģiski svarīgas preces un pakalpojumi” un “krīzei nozīmīgas preces un pakalpojumi” ir ļoti plašas. EESK uzskata, ka šīm definīcijām vajadzētu būt viennozīmīgām, lai nodrošinātu ārkārtas pasākumu samērīgumu un pienācīgu mērķtiecību. Skaidru un precīzu definīciju trūkums var radīt juridisko nenoteiktību un tiesvedību vienotajā tirgū. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Jebkurai VTĀI iekļautai definīcijai un reakcijai krīzes situācijās jābūt samērīgai, un tā nedrīkst radīt nevajadzīgu administratīvo slogu. Konkrēti, instruments būtu jāiedarbina tikai tad, ja vienotajā tirgū iestājas steidzami risināma un īslaicīga krīze, tostarp reģionālas krīzes, kas ietekmē četras pamatbrīvības. Attiecīgi instrumenta izmantošanai vajadzētu būt ierobežotai laikā, un nevajadzētu pieļaut, ka tā kļūst pastāvīga. Ar priekšlikumu Komisijai piešķirtas deleģētās pilnvaras attiecībā uz krīzes protokoliem, kas būtu rūpīgi jāpārskata un jācenšas panākt līdzsvaru starp efektīvu reakciju uz krīzi un dalībvalstu pilnīgu apņemšanos īstenot kopīgus pasākumus. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Izšķiroša nozīme ir spējai atzīt, ka kādā situācijā ir vajadzīga reakcija uz krīzi, un pienācīgi risināt problēmas, kas izriet no ārkārtas situācijām. Nekādi ārkārtas pasākumi nedrīkst mazināt Eiropas pilsoņu pamattiesības, it īpaši tās, kas atzītas starptautiskos nolīgumos un konvencijās. Pat krīzes laikā Eiropas Savienībai ir jāapņemas ievērot cilvēka pamattiesības. Tāpat attiecībā uz uzņēmumiem visiem krīzes mazināšanas pasākumiem ir jāatbilst nepieciešamības un proporcionalitātes pamatprincipiem, bet priekšlikumā tas nav noteikts. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Krīzes laikā svarīgu preču atzīšana un reglamentēšana vienotajā tirgū pati par sevi var radīt neskaidrības, kas ierobežo tā darbību, jo nav iespējams zināt, kādas būs krīzē svarīgas preces kādā no nākamajām krīzēm. EESK izprot nodomu priekšlikuma ietvaros deleģēt Komisijai dažas pilnvaras, taču vienlaikus tā ir nobažījusies par priekšlikumā paredzētajām Komisijas iejaukšanās pilnvarām, tostarp par sensitīvas komercinformācijas izpaušanu un pasūtījumu prioritārās secības noteikšanu, tostarp par līgumu neievērošanas klauzulas piemērošanu. Preču ražošana, pakalpojumu sniegšana un to piegādes ķēžu nodrošināšana galvenokārt ir tirgus dalībnieku kompetencē, un tā ir daļa no uzņēmumu un valdību situatīvās plānošanas un sagatavotības. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | EESK uzskata, ka jācenšas nepieļaut ES iekšējo šķēršļu un ierobežojumu ieviešanu krīzes laikā. Lai to panāktu, ar instrumentu būtu jāgarantē labāka informācijas apmaiņa, koordinācija un solidaritāte dalībvalstu starpā, kad tās pieņem ar krīzi saistītus pasākumus, vienlaikus ievērojot valstu kompetenci. EESK pilnībā atbalsta vienotā tirgus brīvību aizliegto ierobežojumu uzskaitījumu. Tomēr EESK pauž nožēlu, ka gadījumos, kad dalībvalstis neievēro prasības, nav paredzētas skaidras sekas. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Tādu specifisku preču ražošana un piegāde, kas varētu būt būtiskas jebkuras konkrētas krīzes pārvarēšanai, vienotajā tirgū ir izkliedēta nevienmērīgi. Atkarībā no krīzes arī uzņēmumi un privātpersonas visā Eiropas Savienībā pat ES mēroga krīzes gadījumā varētu izjust atšķirīgas smaguma pakāpes ietekmi. Saskaroties ar šādām situācijām, izšķiroša nozīme ir dalībvalstu solidaritātei. Tāpēc ar reakcijai uz krīzi paredzētu instrumentu kopumu jācenšas novērst protekcionismu, kas sadrumstalotu vienoto tirgu un kavētu kritiski svarīgu preču un pakalpojumu plūsmu ES uzņēmumiem un iedzīvotājiem. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | EESK iesaka Komisijai izvērtēt nesenajās krīzēs gūto pieredzi, lai to izmantotu nākotnes plānu izstrādē. Pandēmijas laikā “zaļo joslu” ieviešana mazināja daudzus lielas izmaksas radošus šķēršļus, kas saistīti gan ar preču, gan arī ar pakalpojumu plūsmu ES iekšienē. Turklāt salīdzinoši ātrā kopējā ES digitālā Covid-19 sertifikāta pieņemšana palīdzēja atjaunot pārrobežu pakalpojumu sniedzēju, migrējošo darba ņēmēju un darījumu braucienu ceļotāju mobilitāti vienotajā tirgū. ES sniegtā tehniskā palīdzība ir arī palīdzējusi nodrošināt pasākumu vienveidīgāku īstenošanu. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | EESK piekrīt Komisijai, ka ES līmeņa pasākumi būtu jākoordinē kopā ar dalībvalstīm. Kad vien iespējams, visās dalībvalstīs ir jāpiemēro vienota pieeja. Sadrumstalota pieeja radītu papildu šķēršļus vienotajā tirgū, kavējot inovāciju, ieguldījumus un darbvietu radīšanu, kā arī palēninot sociālo kohēziju un pazeminot dzīves kvalitāti. Pat krīzes laikā ir svarīgi saglabāt vienotā tirgus pieejamību visiem, nodrošinot efektīvus mehānismus pret sociālo un fiskālo dempingu (4). |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Būtu arī jānodrošina stimuli uzņēmumiem un privātpersonām pēc iespējas vairāk pielāgot savu darbību pēckrīzes realitātei ar augstākām enerģijas izmaksām un klimata pārmaiņu sekām. Visiem ārkārtas pasākumiem jāatbilst ES klimata mērķiem un virzībai uz klimatneitralitāti, un, ja tos piemēro, tiem jābruģē ceļš uz to sasniegšanu, kā arī jāpadara vienotais tirgus noturīgāks. Ārkārtas reakcijā jāņem vērā arī tas, ka vienmēr pastāv krīzes iespēja, kuras rezultātā starp ES valstīm rodas atšķirības ekonomiskās attīstības, sociālo garantiju un labklājības līmeņa ziņā (5), un tai jābūt izstrādātai tā, lai izvairītos no šādām sekām. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Svarīgs vienotā tirgus krīzes pārvaldības elements ir ātra, viegli saprotama un atklāta komunikācija sabiedrībai, uzņēmumiem un citiem dalībniekiem. Lai palīdzētu dalībniekiem uz vietas, EESK iesaka, lai krīzes gadījumā nekavējoties sāktu darboties kopīga specializēta tiešsaistes informācijas saskarne, kas tiktu regulāri atjaunināta un kurā būtu uzticama informācija par krīzi un veiktajiem pasākumiem. Lai atbalstītu nepārtrauktu brīvu pārvietošanos, instrumentam būtu jānodrošina, ka cilvēkiem un uzņēmumiem ir iespēja pārredzēt pasākumus visās dalībvalstīs. Par visiem ārkārtas pasākumiem būtu skaidri jāpaziņo, lai neradītu neskaidrības vai papildu šķēršļus vienotā tirgus darbībai. EESK uzskata, ka šajā saistībā svarīga loma varētu būt sociālajiem partneriem un pilsoniskajai sabiedrībai. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Instrumenta īstenošanai ir nepieciešama arī cieša sadarbība ar ieinteresētajām personām, ņemot vērā, ka praksē pasākumus veic pilsoniskās sabiedrības dalībnieki. Viņiem ir arī vislabākās zināšanas par tiem pasākumiem un procedūrām, kas darbojas. Jāstiprina vienotā tirgus pārvaldības infrastruktūra, proaktīvi iesaistot organizētas struktūras, kas pārstāv iedzīvotājus, patērētājus un uzņēmumus (6). EESK aicina Komisiju riska novērtēšanas un uzraudzības procesos, kā arī krīzes pasākumu izstrādē un koordinēšanā iesaistīt sociālos partnerus, pilsoniskās sabiedrības organizācijas un ekspertus. |
| --- | --- |

3.18.

4.   Īpašas piezīmes

| 4.1. | Pasākumiem, cik vien iespējams, jābalstās uz esošajiem instrumentiem attiecībā uz paziņojumiem, standartiem utt. Tiem jākoncentrējas uz to ātras un efektīvas izmantošanas precizēšanu un atvieglošanu, lai krīzes gadījumā saglabātu vienotā tirgus darbību. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Instrumentā būtu jāapsver paātrināta atbilstības novērtēšana, publiskā iepirkuma koordinēšana un tirgus uzraudzība attiecībā uz tām precēm un pakalpojumiem, kas attiecīgajā krīzē ir kritiski svarīgi. Tomēr tajā būtu arī jāņem vērā, ka pašreizējās ES direktīvas jau piedāvā vairākas iespējas, kas ārkārtas situācijās ļauj nodrošināt ļoti ātru iepirkumu. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Nedrīkstētu pieļaut, ka ārkārtas pasākumi ierobežo ES pilsoņu pamattiesības, un šo tiesību, tostarp tiesību streikot, īstenošana nevienā nozarē nedrīkstētu būt apstāklis, kas saskaņā ar VTĀI izraisa reakciju uz krīzi. EESK ir pārliecināta, ka streiku tiesiskais regulējums ir dalībvalstu kompetencē un streiks vai cita kolektīva rīcība, kas tiek veikta atbilstīgi valsts tiesību aktiem, nevar būt krīze saskaņā ar VTĀI. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Ir būtiski, piemērojot ārkārtējas nepieciešamības un proporcionalitātes principus, ierobežot datu vākšanu no uzņēmumiem, ko veic Komisija vai dalībvalstis. Nedrīkst noteikt obligātus pienākumus uzņēmumiem atklāt sensitīvu komercinformāciju, pasūtījumu prioritāro secību un līguma neievērošanas klauzulu, jo tie ir pretrunā proaktīvai rīcībai, ar ko tiek meklēti risinājumi krīžu pārvarēšanai. Daži priekšlikumi apdraud vienlīdzīgus konkurences apstākļus, piemēram, pirms ārkārtas stāvokļa izsludināšanas izveidot “vissvarīgāko ekonomikas dalībnieku” sarakstus. EESK pauž bažas par to, kādus signālus tas var raidīt tirgum, un par vispārējo ietekmi uz konkurenci. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EESK uzskata, ka priekšlikuma 3. pantā minētajai padomdevējai grupai būtu pilnībā jāizmanto to sociālo partneru un attiecīgās pilsoniskās sabiedrības organizācijas zināšanas un pieredze, kuri visvairāk saskaras ar ikdienas apstākļiem vienotajā tirgū. Ir svarīgi, lai padomdevējā grupā būtu visi attiecīgie ES un dalībvalstu līmeņa politikas veidotāji, kompetentās iestādes un aģentūras, taču EESK uzskata, ka arī sociālie partneri ir nesaraujami saistīti ar vienoto tirgu un ka tie pēc noklusējuma būtu jāiekļauj padomdevējā grupā kā novērotāji kopā ar attiecīgu pilsoniskās sabiedrības organizāciju, piemēram, patērētāju organizāciju, kas konsultētu, īstenotu un uzraudzītu praktiskos pasākumus, kas veikti saskaņā ar VTĀI. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Saskaņā ar 13. pantu EESK uzskata, ka ir jānodrošina dalībvalstu solidaritāte, piemēram, stratēģisko rezervju nodrošināšanā. Tāpēc EESK piekrīt Komisijas ieteikumam, ka dalībvalstīm pēc iespējas mērķtiecīgi jāsadala stratēģiskās rezerves. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EESK aicina Komisiju pārskatīt 17. pantā ierosināto iespēju ierobežot darba ņēmēju brīvu pārvietošanos attiecībā uz pārrobežu darba ņēmējiem, jo, kā jau minēts, viņu pārvietošanās brīvības ierobežošana var negatīvi ietekmēt vienoto tirgu. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EESK uzskata, ka priekšlikumā nav skaidri izklāstīta mijiedarbība starp priekšlikumā iekļauto padomdevēju grupu un jau izveidotajām krīzes pārvaldības grupām, piemēram, vienotā tirgus noteikumu izpildes panākšanas darba grupu, vienotā tirgus informācijas rīku un pārtikas krīzes platformām. Komisijai būtu jāizvairās no dublēšanās dažādu krīzes pārvaldības struktūru jurisdikcijās, kas radītu nevajadzīgu administrāciju un palēninātu reakciju uz krīzi. |
| --- | --- |

4.8.

Briselē, 2022. gada 14. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja

Christa SCHWENG

---

(1)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Eiropadomei, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Jauna Eiropas industriālā stratēģija”” (COM(2020) 102 final) (OV C 364, 28.10.2020., 108. lpp.).

1

(2)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Vienots tirgus visiem” (izpētes atzinums) (OV C 311, 18.9.2020., 19. lpp.).

2

(3)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei “2021. gada stratēģiskās prognozēšanas ziņojums. ES spēja rīkoties un rīcības brīvība”” (COM(2021) 750 final) (OV C 290, 29.7.2022., 35. lpp .).

3

(4)  Sk. 2. zemsvītras piezīmi.

4

(5)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematiem a) “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Ilgtermiņa rīcības plāns vienotā tirgus noteikumu labākai īstenošanai un izpildei”” (COM(2020) 94 final), b) “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai – “Vienotā tirgus šķēršļu apzināšana un mazināšana”” (COM(2020) 93 final) (OV C 364, 28.10.2020., 116. lpp.).

5

(6)  Sk. 2. zemsvītras piezīmi.

6

---

| 16.3.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 100/101 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 100/101

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par horizontālām kiberdrošības prasībām produktiem ar digitāliem elementiem un ar ko groza Regulu (ES) 2019/1020”

(COM(2022) 454 final – 2022/0272 (COD))

(2023/C 100/15)

| Ziņotājs: | Maurizio MENSI |
| --- | --- |
| Līdzziņotājs: | Marinel Dănuț MUREŞAN |

Ziņotājs:

Maurizio MENSI

Līdzziņotājs:

Marinel Dănuț MUREŞAN

| Atzinuma pieprasījums | Eiropas Parlaments, 9.11.2022.
  Eiropas Savienības Padome, 28.10.2022. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 10.11.2022. |
| Pieņemts plenārsesijā | 14.12.2022. |
| Plenārsesija Nr. | 574 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 177/0/0 |

Atzinuma pieprasījums

Eiropas Parlaments, 9.11.2022.

Eiropas Savienības Padome, 28.10.2022.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

10.11.2022.

Pieņemts plenārsesijā

14.12.2022.

Plenārsesija Nr.

574

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

177/0/0

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | EESK atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu Kibernoturības aktam (KNA), ar ko paredzēts noteikt augstākus kiberdrošības standartus, kas ļautu izveidot uzticamu sistēmu ekonomikas dalībniekiem un nodrošināt ES iedzīvotājiem tirgū laisto produktu drošu izmantošanu. Tā ir iniciatīva, kas ietilpst Eiropas Datu stratēģijā, kas stiprina datu, tostarp persondatu, drošību un pamattiesības, kas ir būtiskas prasības mūsu digitālajā sabiedrībā. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESK uzskata, ka ir svarīgi pastiprināt kolektīvo atbildi uz kiberuzbrukumiem un konsolidēt kiberdrošības jautājumu saskaņošanas procesu valstu līmenī attiecībā uz darbības noteikumiem un instrumentiem, lai nepieļautu, ka atšķirīgas valstu pieejas rada juridisku nenoteiktību un šķēršļus. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESK atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu, kas ne tikai palīdzēs samazināt ievērojamās izmaksas, ko uzņēmumiem rada kiberuzbrukumi, bet arī ļaus iedzīvotājiem/patērētājiem gūt labumu no viņu pamattiesību, piemēram, privātuma, labākas aizsardzības. Konkrēti, Komisija parāda, ka tā ņem vērā MVU īpašās prasības attiecībā uz sertifikācijas iestāžu sniegtajiem pakalpojumiem, taču EESK norāda, ka jāprecizē šajā saistībā piemērojamie kritēriji. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESK vēlas uzsvērt: lai gan, no vienas puses, ir apsveicami, ka KNA aptver gandrīz visus digitālos produktus, no otras puses, KNA praktiskā piemērošana varētu būt problemātiska, ņemot vērā ar to saistīto ievērojamo un sarežģīto uzraudzību un kontroli. Tādēļ ir jāpilnveido uzraudzības un pārbaudes instrumenti. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESK norāda, ka ir precīzi jānosaka KNA materiālās piemērošanas joma, īpaši attiecībā uz produktiem ar digitāliem elementiem un programmatūru. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESK norāda, ka ražotājiem būs pienākums ziņot, pirmkārt, par produktu ievainojamībām un, otrkārt, par eventuālajiem drošības incidentiem, informējot Eiropas Savienības Kiberdrošības aģentūru (ENISA). Šajā sakarā svarīgi ir minētajai aģentūrai piešķirt nepieciešamos resursus, kas ļautu precīzi un efektīvi veikt tai uzticētos svarīgos un sensitīvos uzdevumus. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Lai izvairītos no neskaidrībām par interpretāciju, EESK iesaka Komisijai izstrādāt atbilstīgas vadlīnijas, kas ražotājiem un patērētājiem ļautu orientēties uz praksē piemērojamajiem noteikumiem un procedūrām, jo šķiet, ka uz vairākiem produktiem, kas ietilpst priekšlikuma darbības jomā, attiecas arī citi tiesību akti par kiberdrošību. Šajā saistībā būtu arī svarīgi, lai it īpaši MVU un MMVU būtu pieejams atbalsts, ko sniedz kvalificēti eksperti, kuri spēj sniegt specifiskus profesionālos pakalpojumus. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESK atzīmē, ka nav pilnīgi skaidras attiecības starp sertifikācijas iestādēm KNA izpratnē un citām struktūrām, kas ir pilnvarotas sertificēt kiberdrošību saskaņā ar citiem tiesību aktiem. Tāda pati operatīvās koordinācijas problēma var rasties arī starp izskatāmajā priekšlikumā paredzētajām uzraudzības iestādēm un iestādēm, kas jau darbojas saskaņā ar citiem tiesību aktiem, kurus piemēro tiem pašiem produktiem. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESK norāda, ka saskaņā ar priekšlikumu uz sertifikācijas iestādēm gulsies ievērojams darba apjoms un atbildība, un ir jānodrošina to darbība praksē. Tas vajadzīgs arī tādēļ, lai nepieļautu, ka KNA palielina pašreizējo birokrātisko slogu un tādējādi rada neizdevīgu stāvokli ražotājiem, kuriem būs jāizpilda virkne papildu sertifikācijas prasību, lai varētu turpināt darbību tirgū. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Priekšlikuma analīze

| 2.1. | Ar KNA priekšlikumu Komisija vēlas visaptverošā un horizontālā veidā racionalizēt un pārstrādāt pašreizējos tiesību aktus kiberdrošības jomā un vienlaikus tos atjaunināt, ņemot vērā tehnoloģiskās inovācijas. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | KNA ir četri konkrēti mērķi: nodrošināt, ka ražotāji gan produktu projektēšanas un izstrādes posmā, gan visā to aprites ciklā uzlabo to produktu drošumu, kuriem ir digitāli elementi; nodrošināt saskaņotu kiberdrošības noteikumu satvaru, kas ļautu atvieglot aparatūras un programmatūras ražotājiem ievērot atbilstību; uzlabot produktu ar digitāliem elementiem drošības īpašību pārredzamību; sniegt iespēju uzņēmumiem un patērētājiem droši lietot šos produktus. Būtībā ar priekšlikumu tiek ieviesta kiberdrošības CE zīme, kurai jābūt redzamai uz visiem produktiem, uz kuriem attiecas KNA. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Tas ir horizontāls pasākums, ar kuru Komisija plāno visaptveroši regulēt visu jomu, jo tas aptver praktiski visus produktus ar digitāliem elementiem. Tas neattiecas vienīgi uz medicīniska rakstura produktiem un tiem, kas saistīti ar civilo aviāciju, transportlīdzekļiem un militārajiem transportlīdzekļiem. Priekšlikumā nav arī iekļauti programmatūras (mākoņdatošanas) pakalpojumi, ja vien tos neizmanto, lai izstrādātu produktus ar digitāliem elementiem. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | “Produktu ar digitāliem elementiem” definīcija ir ļoti plaša un ietver jebkuru programmatūras vai aparatūras produktu, kā arī programmatūru vai aparatūru, kas nav iekļauta produktā, bet tiek laista tirgū atsevišķi. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Ar izskatāmo tiesību aktu tiek ieviestas obligātas kiberdrošības prasības produktiem, kuri satur digitālus elementus, visā to aprites ciklā, taču tas neaizstāj jau spēkā esošos tiesību aktus. Gluži pretēji, produkti, kas jau ir sertificēti kā iepriekš spēkā esošajiem ES standartiem atbilstoši, arī saskaņā ar jauno regulu tiks uzskatīti par “derīgiem”. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Vispārējais pamatprincips ir tāds, ka Eiropā tiek tirgoti tikai “droši” produkti, kuru ražotāji raugās, lai šie produkti tādi arī paliktu visā to aprites ciklā. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Produkts tiek uzskatīts par “drošu”, ja tas ir projektēts un izgatavots tā, lai nodrošinātu ar tā lietošanu saistītajam kiberriskam atbilstošu drošības līmeni, ja pārdošanas brīdī tam nav zināmu ievainojamību, ja tam ir droša standarta konfigurācija, tas ir aizsargāts pret nelikumīgiem savienojumiem, aizsargā paša savāktos datus un apkopo tikai tos datus, kas ir vajadzīgi tā darbībai. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Tiek uzskata, ka ražotājs ir piemērots savu produktu tirdzniecībai, ja tas dara zināmu savu produktu programmatūras dažādo elementu sarakstu, ātri un bez maksas piemēro pretpasākumus jaunas ievainojamības gadījumā, publisko un detalizēti apraksta konstatētās un novērstās ievainojamības, regulāri pārbauda savu tirgū laisto produktu “robustumu”. Šīs un citas darbības, kas noteiktas KNA, ir jāveic visā produkta aprites ciklā vai vismaz piecus gadus pēc tā laišanas tirgū. Ražotājam ir jānodrošina, ka ievainojamības tiek novērstas ar regulāriem programmatūras atjauninājumiem. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Saskaņā ar vispārējo principu, ko piemēro dažādās nozarēs, pienākumi tiek uzlikti arī importētājiem un izplatītājiem. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Kibernoturības aktā ir paredzēta makrokategorija tā sauktajiem “standarta” produktiem un programmatūrām, kuru gadījumā var paļauties uz ražotāja pašnovērtējumu, kā tas jau ir ar citiem CE zīmes sertifikācijas veidiem. Komisija uzskata, ka šajā kategorijā ietilpst 90 % no tirgū esošajiem produktiem. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Attiecīgos produktus var laist tirgū pēc tam, kad ražotājs ir veicis to kiberdrošības pašnovērtējumu, iesniedzot atbilstīgu dokumentāciju, kas noteikta regulatīvajās vadlīnijās. Ja produkts tiek pārveidots, ražotājam ir pienākums atkārtot novērtēšanu. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Atlikušie 10 % produktu ir iedalīti divās citās kategorijās (I klase – zemāka riska pakāpe, un II klase – augstāka riska pakāpe), un to laišanai tirgū ir jāpievērš lielāka uzmanība. Tie ir tā dēvētie “kritiski svarīgie produkti ar digitāliem elementiem”, kuru atteice var izraisīt citus bīstamus un plašākus drošības pārkāpumus. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Attiecībā uz šo abu klašu produktiem pamata pašnovērtējums ir pieļaujams tikai tad, ja ražotājs pierāda, ka ir ievērojis konkrētus tirgus standartus un drošības specifikācijas vai ES jau iepriekš paredzēto kiberdrošības sertifikāciju. Pretējā gadījumā tas var iegūt produkta sertifikāciju no akreditētas sertifikācijas iestādes, kuras apliecinājums ir obligāts II klases produktiem. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Sistēma produktu klasificēšanai riska kategorijās ir ietverta arī priekšlikumā regulai par mākslīgo intelektu (MI). Lai izvairītos no šaubām par to, kuri noteikumi ir piemērojami, KNA attiecas uz produktiem ar digitāliem elementiem, kas saskaņā ar priekšlikumu par MI vienlaikus ir klasificēti kā “augsta riska MI sistēmas”. Šādiem produktiem parasti būs jāatbilst regulā par MI noteiktajai atbilstības novērtēšanas procedūrai, izņemot kritiski svarīgus produktus ar digitāliem elementiem, kuriem līdztekus KNA pamatprasībām tiks piemēroti KNA atbilstības novērtēšanas noteikumi. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | Lai nodrošinātu atbilstību KNA, katrai dalībvalstij uzraudzības darbība būs jāuztic kādai valsts iestādei. Saskaņā ar tiesību aktiem par citu produktu drošumu, ja valsts iestāde konstatē, ka produktam vairs nav kiberdrošības iezīmju, tā var apturēt produkta tirdzniecību attiecīgajā valstī. ENISA ir kompetenta veikt paziņotā produkta detalizētu novērtēšanu, un, ja tiek konstatēta produkta nedrošība, tā laišana ES tirgū var tikt apturēta. |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | KNA sankciju sistēmu nodrošina virkne pārkāpuma smagumam atbilstošu sankciju, kas produktu kiberdrošības pamatprasību pārkāpuma gadījumā var sasniegt 15 miljonus euro vai 2,5 % no apgrozījuma iepriekšējā finanšu gadā. |
| --- | --- |

2.16.

3.   Piezīmes

| 3.1. | EESK atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu, kuras mērķis ir plašākai kiberdrošības regulējuma mozaīkai pievienot būtisku komponentu, kas ir saskaņots ar Tīklu un informācijas drošības (TID) direktīvu (1) un papildina to, kā arī tas ir papildinājums Kiberdrošības aktam (2). Augstiem kiberdrošības standartiem ir būtiska loma, veidojot stabilu ES kiberdrošības sistēmu visiem ekonomikas dalībniekiem, ar mērķi garantēt, ka ES iedzīvotāji var droši izmantot visus tirgū pieejamos produktus, un vairot viņu uzticēšanos digitālajai pasaulei. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Tāpēc regula pievēršas diviem jautājumiem: daudzu produktu zemajam kiberdrošības līmenim un, pats galvenais, faktam, ka daudzi ražotāji nesniedz atjauninājumus, ar kuriem novērst ievainojamības. Lai gan dažkārt cieš produktu ar digitāliem elementiem ražotāju reputācija, ja to produktiem trūkst drošības, tomēr ievainojamības izmaksas lielākoties gulstas uz profesionālajiem lietotājiem un patērētājiem. Tas mazina ražotāju motivāciju investēt drošu produktu plānošanā un izstrādē un sniegt drošības atjauninājumus. Turklāt uzņēmumiem un patērētājiem bieži vien trūkst pietiekamas un precīzas informācijas par drošu produktu izvēli un bieži vien viņi nezina, kā pārliecināties par to, vai nopirktie produkti ir droši konfigurēti. Jaunie noteikumi risina šos divus aspektus, pievēršoties jautājumam par atjauninājumiem un atjauninātas informācijas sniegšanu klientiem. EESK uzskata, ka šajā ziņā ierosinātā regula, ciktāl to piemēro pareizi, varētu kļūt par starptautisku kiberdrošības kritēriju un modeli. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EESK atzinīgi vērtē priekšlikumu ieviest kiberdrošības prasības produktiem ar digitāliem elementiem. Tomēr svarīgi būs izvairīties no pārklāšanās ar citiem spēkā esošajiem reglamentējošajiem noteikumiem šajā jautājumā, piemēram, jauno TID 2 direktīvu (3) un MI regulu. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EESK vēlas uzsvērt: lai gan, no vienas puses, ir apsveicami, ka KNA aptver gandrīz visus digitālos produktus, no otras puses, KNA praktiskā piemērošana varētu būt problemātiska, ņemot vērā ar to saistīto ievērojamo uzraudzību un kontroli. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | KNA materiālās piemērošanas joma ir plaša un aptver visus produktus ar digitāliem elementiem. Ierosinātajā definīcijā ir aptverti visi programmatūras un aparatūras produkti un saistītās datu apstrādes darbības. EESK ierosina Komisijai precizēt, vai regulas priekšlikuma darbības joma attiecas uz visu programmatūru. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Ražotājiem būs pienākums ziņot, pirmkārt, par aktīvi izmantotajām ievainojamībām un, otrkārt, par drošības incidentiem. Ražotājiem būs jāinformē ENISA par jebkuru aktīvi izmantotu ievainojamību, kas ietverta produktā, un (atsevišķi) par jebkuru incidentu, kas varētu ietekmēt produkta drošību, taču abos gadījumos 24 stundu laikā pēc tam, kad par to ir kļuvis zināms. Šajā saistībā EESK norāda, ka jāpiešķir ENISA atbilstīgi resursi gan skaitliskajā izteiksmē, gan profesionālās sagatavotības ziņā, lai tā spētu efektīvi veikt svarīgos un sensitīvos uzdevumus, kas tai tiks uzticēti saskaņā ar regulu. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Fakts, ka uz virkni produktu, kas ietilpst priekšlikuma darbības jomā, attiecas arī citi tiesību akti kiberdrošības jomā, varētu radīt nenoteiktību par to, kuri noteikumi ir piemērojami. Lai gan KNA ir izstrādāts tā, lai tas atbilstu pašreizējam ES produktu tiesiskajam regulējumam, kā arī citiem priekšlikumiem, kas pašlaik tiek gatavoti ES Kiberdrošības stratēģijas kontekstā, noteikumi, piemēram, noteikumi par augsta riska MI produktiem, pārklājas ar noteikumiem, kas paredzēti Vispārīgajā datu aizsardzības regulā. Šajā sakarā EESK ierosina Komisijai izstrādāt atbilstīgas vadlīnijas ražotājiem un patērētājiem par tā pareizu piemērošanu. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EESK norāda, ka attiecības starp sertifikācijas iestādēm KNA izpratnē un eventuālām citām struktūrām, kas ir pilnvarotas sertificēt kiberdrošību saskaņā ar citiem līdzīgi piemērojamiem noteikumiem, nešķiet pilnīgi skaidras. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Ievērojams darba un atbildības slogs būs arī pašām sertifikācijas iestādēm, kuru gatavība ir jāpārbauda un jāgarantē praksē, lai nepieļautu, ka KNA vēl vairāk palielina birokrātisko slogu, kas jau paredzēts ražotājiem, lai tie varētu darboties tirgū. Šajā sakarā būtu arī svarīgi, lai it īpaši MVU un MMVU būtu pieejams atbalsts, kuru sniedz kvalificēti eksperti, kas spēj sniegt īpašus profesionālos pakalpojumus. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | KNA nosaka, ka sertifikācijas iestādēm, sniedzot sertifikācijas iestāžu pakalpojumus, jāņem vērā MVU īpašās vajadzības, taču EESK norāda, ka ir jāprecizē šajā saistībā piemērojamie kritēriji. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Koordinācijas problēma var rasties arī starp šajā regulā paredzētajām uzraudzības iestādēm un iestādēm, kas jau darbojas saskaņā ar citiem noteikumiem, kurus piemēro tiem pašiem produktiem. Tāpēc EESK ierosina Komisijai aicināt dalībvalstis uzraudzīt situāciju un attiecīgā gadījumā rīkoties, lai to novērstu. |
| --- | --- |

3.11.

Briselē, 2022. gada 14. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja

Christa SCHWENG

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/1148 (2016. gada 6. jūlijs) par pasākumiem nolūkā panākt vienādi augsta līmeņa tīklu un informācijas sistēmu drošību visā Savienībā (OV L 194, 19.7.2016., 1. lpp.).

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/881 (2019. gada 17. aprīlis) par ENISA (Eiropas Savienības Kiberdrošības aģentūra) un par informācijas un komunikācijas tehnoloģiju kiberdrošības sertifikāciju, un ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 526/2013 (Kiberdrošības akts) (OV L 151, 7.6.2019., 15. lpp.).

2

ENISA

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2022/2555 (2022. gada 14. decembris), ar ko paredz pasākumus nolūkā panākt vienādi augstu kiberdrošības līmeni visā Savienībā un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 910/2014 un Direktīvu (ES) 2018/1972 un atceļ Direktīvu (ES) 2016/1148 (TID 2 direktīva) (OV L 333, 27.12.2022., 80. lpp.).

3

---

| 16.3.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 100/105 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 100/105

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par aktīvu atgūšanu un konfiskāciju”

(COM(2022) 245 final)

(2023/C 100/16)

| Ziņotājs: | Ionuț SIBIAN |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Ionuț SIBIAN

| Atzinuma pieprasījums | Eiropas Komisija, 27.10.2022. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 23.11.2022. |
| Pieņemts plenārsesijā | 14.12.2022. |
| Plenārsesija Nr. | 574 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 208/0/2 |

Atzinuma pieprasījums

Eiropas Komisija, 27.10.2022.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

23.11.2022.

Pieņemts plenārsesijā

14.12.2022.

Plenārsesija Nr.

574

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

208/0/2

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Ierosinātā direktīva pareizi reaģē uz nepieciešamību paplašināt konfiskācijas mehānismu darbības jomu, stiprina valstu iestāžu pilnvaras un izveido pārrobežu sadarbības mehānismus, lai paaugstinātu aktīvu atgūšanas līmeni. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Konfiskācijas mehānismu darbības jomai papildinoties ar jaunu noziegumu klāstu, EESK mudina Eiropas Komisiju precizēt un nodrošināt, ka ierosinātās direktīvas darbības jomā ietilpst arī migrantu kontrabanda un tabakas izstrādājumu nelikumīga tirdzniecība. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESK aicina Eiropas Komisiju apsvērt, kā ierosināto direktīvu piemērot ES ierobežojošo pasākumu pārkāpumiem, un uzskata, ka šajā jomā ir vajadzīgi atsevišķi tiesību akti. Ierosinātajai direktīvai būtu jāļauj aktīvu atguves dienestiem stiprināt savu spēju darboties un nevajadzētu pievienot papildu atbildības jomas. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Būtu jāgarantē publiska piekļuve informācijai, neskarot notiekošās aktīvu atguves procedūras. EESK iesaka ierosinātajā direktīvā skaidri noteikt, ka valstu iestādēm un Eiropas Komisijai ir pienākums regulāri publicēt visaptverošus statistikas datus par pasākumiem, kas veikti saskaņā ar direktīvu, un nodrošināt publisku piekļuvi informācijai. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESK aicina Eiropas Komisiju nodrošināt, ka dalībvalstis pieņem valsts stratēģijas par aktīvu atgūšanu, pilnībā ņemot vērā pārredzamību un pieejamību. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESK stingri mudina Eiropas Komisiju transponēšanas procesā veikt visus nepieciešamos piesardzības pasākumus, lai novērstu ļaunprātīgu izmantošanu gadījumos, kad aktīvu atgūšanas procedūrās tiek piemēroti konfiskācijas pasākumi bez notiesājoša sprieduma. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Jaunieviestais mehānisms, kas nodrošina tādu aktīvu konfiskāciju, kuri nav tieši saistīti ar direktīvā uzskaitītajiem noziegumiem, bet kuru pamatā ir aizdomas par nelikumīgi iegūtu īpašumu / kuri radušies noziedzīgu darbību rezultātā, prasa stingrākus standartus attiecībā uz apsūdzēto procesuālajām tiesībām un aizsardzības pasākumiem. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESK mudina Komisiju pārskatīt ierosinātās direktīvas noteikumu par otrreizēju izmantošanu sociāliem mērķiem un mudināt dalībvalstis izstrādāt mehānismus, kā konfiscēto aktīvu pārvaldībā un atsavināšanā prioritāri iesaistīt pilsoniskās sabiedrības organizācijas. Komisijai būtu jānosaka mērķrādītāji, tostarp minimālā procentuālā daļa, konfiscēto aktīvu otrreizējai izmantošanai sociāliem mērķiem. Sabiedrības intereses nebūtu jāsaprot kā tikai publisko struktūru kompetencē esošas darbības. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESK uzskata, ka ir ļoti svarīgi, lai Komisija precīzāk noteiktu cietušo tiesības uz kompensāciju un piešķirtu cietušajiem prioritāti kreditoru hierarhijā. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESK atbalsta Komisijas priekšlikumu ierosinātajā direktīvā noteikt, ka katrā dalībvalstī ir jāizveido vismaz viens aktīvu atguves dienests, kuram ir jāpiešķir resursi, kas tam vajadzīgi, lai efektīvi un rezultatīvi pildītu savus uzdevumus. Lai visā Eiropas Savienībā nodrošinātu aktīvu atguves dienestu darbības minimālo standartu, Eiropas Komisijai būtu jāpieprasa regulāri ziņot par katrā dalībvalstī piešķirtajiem resursiem. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EESK atzīst mērķi palielināt iepriekšējas pārdošanas mehānisma izmantošanu, ieviešot atsauces definīciju un precizējot nosacījumus, saskaņā ar kuriem tas būtu jāizmanto. Tajā pašā laikā “speciālas zināšanas, kas nav viegli pieejamas” ir standarts, ko varētu uzlabot, to pārveidojot par “nepamatoti grūti iegūstamām speciālām zināšanām”. Pārdošanai arī turpmāk vajadzētu būt galējam līdzeklim attiecībā uz otrreizēju izmantošanu sociāliem mērķiem, ņemot vērā to, ka konfiscētos līdzekļus var piešķirt kompensācijai cietušajiem. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EESK mudina Eiropas Komisiju pabeigt aktīvu atguves un pārvaldības biroju pilnvaru noteikšanu, ierosinātajā direktīvā ieviešot attiecīgus noteikumus par aktīvu sadales nolīgumiem. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EESK uzskata, ka ir nepieciešams iekļaut konkrētākus instrumentus, lai palīdzētu trešo valstu amatpersonām, un aktīvi mudināt dalībvalstis attīstīt sadarbību ar šīm valstīm, lai maksimāli izmantotu ierosinātajā direktīvā paredzētos aktīvu atgūšanas mehānismus. Tas pats attiecas uz to juridisko instrumentu un rīku īstenošanu, kas vajadzīgi, lai noziedzīgos nodarījumos cietušajiem nodrošinātu pilnīgas tiesības uz kompensāciju trešās valstīs. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EESK iesaka Komisijai noteikt pamatnostādnes, kurās būtu salīdzināti aizstājamie tiesību akti un jaunā direktīva, kas jāievieš, lai veicinātu tādu pasākumu pieņemšanu, kuri atvieglotu ierosinātās direktīvas gaidāmo transponēšanu valstu jurisdikcijās, un ļautu valstu iestādēm to ātri saskaņot ar saviem tiesību aktiem. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | EESK iesaka Eiropas Komisijai izmantot salīdzinošās datu vākšanas instrumentus, kas ieviesti ar ierosināto direktīvu, lai izveidotu pārredzamus uzraudzības mehānismus, iesaistot pilsonisko sabiedrību, un ne vēlāk kā trīs gadus pēc ierosinātās direktīvas pieņemšanas veikt tās ietekmes novērtējumu. |
| --- | --- |

1.15.

2.   Vispārīga informācija

| 2.1. | Aktīvu atgūšana ir būtiska, lai apkarotu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un teroristu finansēšanu, t. i., darbības, kas saistītas ar organizēto noziedzību. Organizētā noziedzība ir atkarīga no peļņas gūšanas, kas tālāk tiek legalizēta un ieviesta likumīgajā ekonomikā, tādējādi radot vairāk cietušo, izkropļojot tirgus noteikumus un saglabājot spēju apdraudēt finanšu tirgus, kā arī radīt zaudējumus privātpersonām un uzņēmumiem. Aktīvu atgūšanas tiesiskais regulējums un pārrobežu sadarbības instrumenti ir vēl rūpīgāk jāpārskata un jāīsteno, jo Eiropas Savienībā tikai aptuveni 2 % noziedzīgi iegūtu līdzekļu tiek iesaldēti un 1 % konfiscēti (1). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Pirmā īpašā ES stratēģija organizētās noziedzības apkarošanai (2) tika pieņemta 2021. gada aprīlī, un tā pievēršas draudiem, ko organizētā noziedzība rada Eiropas iedzīvotājiem, valsts iestādēm un ekonomikai kopumā. Viens no stratēģijas pīlāriem ir izskaust organizētās noziedzības radīto peļņu un novērst tās iefiltrēšanos likumīgajā ekonomikā un likumīgajos uzņēmumos (turpmāk – pieeja “sekojiet naudai”), un Komisija tika aicināta rīkoties saistībā ar Konfiskācijas direktīvas (3) un Padomes Lēmuma par līdzekļu atguves dienestiem pārskatīšanu (4). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | EESK jau kādu laiku ir pilnībā apzinājusies un norūpējusies par organizētās noziedzības pieaugumu un tās ievērojamajām ekonomiskajām, politiskajām un sociālajām izmaksām. EESK darbs ir bijis atbilstošs tās uzdevumam, un atzinumi (5), kas sniegti par organizētās noziedzības apkarošanas jautājumiem, ir palīdzējuši Eiropas likumdevējiem ar organizētas pilsoniskās sabiedrības starpniecību piešķirt pilsoņiem attiecīgas iespējas un būtisku lomu. Aktīvu atgūšana ir daļa no plašākas ES likumdošanas ekosistēmas, kuras mērķis ir veicināt atjaunojošo justīciju, kas kopienām ir vajadzīga, lai samazinātu noziedzīgu nodarījumu radīto kaitējumu. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Pašreizējā aktīvu atgūšanas tiesiskā regulējuma novērtējumā (6) minēts, ka, neraugoties uz dalībvalstu panāktajiem vispārējiem uzlabojumiem, kopējie rezultāti attiecībā uz konfiscētajiem aktīviem nav apmierinoši un konfiskācijas rādītāji Eiropas Savienībā joprojām ir ļoti zemi. Spēja izsekot un identificēt aktīvus ir galvenais faktors panākumu līmeņa uzlabošanā un nelikumīgi iegūtu aktīvu iesaldēšanā un konfiscēšanā. Pārskatot tiesību aktus, būtu jāpaplašina nelikumīgi iegūtu aktīvu atgūšanas darbības joma un jāpalielina attiecīgo instrumentu skaits, kā arī jāpalielina valstu atgūšanas dienestu spējas (7). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Par politikas risinājumiem aktīvu atgūšanas regulējuma pārskatīšanai 2021. gadā notika sabiedriskā apspriešana. 2021. gada martā tika publicēts sākotnējais ietekmes novērtējums (8) atsauksmju sniegšanai, kam sekoja sabiedriskā apspriešana, kas notika no 2021. gada 21. jūnija līdz 27. septembrim, lai apkopotu plašas sabiedrības un ieinteresēto personu viedokļus. Ietekmes novērtējuma ziņojumā tika analizēti un izklāstīti četri politikas risinājumi (9):






  — | 1. risinājums: neleģislatīvi pasākumi ar mērķi atbalstīt pieredzes, zināšanu un paraugprakses apmaiņu starp kompetentajām iestādēm. |
| --- | --- | --- |

2.5.

—

1. risinājums: neleģislatīvi pasākumi ar mērķi atbalstīt pieredzes, zināšanu un paraugprakses apmaiņu starp kompetentajām iestādēm.

| — | 2. risinājums: pasākumi galvenokārt būtu mērķtiecīgi grozījumi Padomes Lēmumā par līdzekļu atguves dienestiem un Konfiskācijas direktīvā, lai precizētu esošo vispārējo prasību darbības jomu un pastiprinātu to efektivitāti. Šie pasākumi ietvertu prasības dalībvalstīm pieņemt valsts stratēģiju par aktīvu atgūšanu un nodrošināt, ka kompetento iestāžu rīcībā ir nepieciešamās prasmes un resursi. Šis risinājums ietvertu arī pasākumus, kuru mērķis ir uzlabot pārrobežu sadarbību starp aktīvu atguves dienestiem, tostarp nodrošinot piekļuvi datubāzēm, un plašākas iesaldēšanas pilnvaras. |
| --- | --- |

—

2. risinājums: pasākumi galvenokārt būtu mērķtiecīgi grozījumi Padomes Lēmumā par līdzekļu atguves dienestiem un Konfiskācijas direktīvā, lai precizētu esošo vispārējo prasību darbības jomu un pastiprinātu to efektivitāti. Šie pasākumi ietvertu prasības dalībvalstīm pieņemt valsts stratēģiju par aktīvu atgūšanu un nodrošināt, ka kompetento iestāžu rīcībā ir nepieciešamās prasmes un resursi. Šis risinājums ietvertu arī pasākumus, kuru mērķis ir uzlabot pārrobežu sadarbību starp aktīvu atguves dienestiem, tostarp nodrošinot piekļuvi datubāzēm, un plašākas iesaldēšanas pilnvaras.

| — | 3. risinājums: būtu ietverti 2. risinājumā paredzētie pasākumi un arī detalizētākas prasības dalībvalstīm visos atgūšanas procesa posmos, un tiktu paplašināta Konfiskācijas direktīvas darbības joma, lai iekļautu plašāku noziegumu klāstu. |
| --- | --- |

—

3. risinājums: būtu ietverti 2. risinājumā paredzētie pasākumi un arī detalizētākas prasības dalībvalstīm visos atgūšanas procesa posmos, un tiktu paplašināta Konfiskācijas direktīvas darbības joma, lai iekļautu plašāku noziegumu klāstu.

| — | 4. risinājums: pasākumi tiktu balstīti uz 3. risinājumā paredzētajiem pasākumiem, bet noteikumu darbības joma tiktu paplašināta, attiecinot tos uz visiem noziegumiem, un tie ietvertu plašākas prasības attiecībā uz izmeklēšanu uzsākšanu. Turklāt tiktu noteikti konkrētāki nosacījumi attiecībā uz steidzamiem iesaldēšanas rīkojumiem un informācijas apmaiņu starp aktīvu atguves dienestiem. |
| --- | --- |

—

4. risinājums: pasākumi tiktu balstīti uz 3. risinājumā paredzētajiem pasākumiem, bet noteikumu darbības joma tiktu paplašināta, attiecinot tos uz visiem noziegumiem, un tie ietvertu plašākas prasības attiecībā uz izmeklēšanu uzsākšanu. Turklāt tiktu noteikti konkrētāki nosacījumi attiecībā uz steidzamiem iesaldēšanas rīkojumiem un informācijas apmaiņu starp aktīvu atguves dienestiem.

| 2.5.1. | Ietekmes novērtējumā tika konstatēts, ka vispiemērotākais ir 3. risinājums, jo tas nodrošina vislabāko līdzsvaru starp efektivitāti, lietderību un proporcionalitāti, no vienas puses, un dažādo paredzamo ekonomisko, sociālo un vidisko ietekmi, no otras puses. |
| --- | --- |

2.5.1.

| 2.6. | Komisija 2022. gada 25. maijā ierosināja jaunu direktīvu par aktīvu atgūšanu un konfiskāciju, kas aizstātu pašreizējo Konfiskācijas direktīvu, Padomes Lēmumu par līdzekļu atguves dienestiem un Padomes Pamatlēmumu 2005/212/TI (10). Izvirzītais mērķis ir izveidot vienotus standartus aktīvu izsekošanai un identificēšanai, iesaldēšanai, pārvaldībai un konfiskācijai vienotā instrumentā, kas vēl vairāk nodrošinātu saskaņotāku un stratēģiskāku pieeju visiem aktīvu atgūšanas sistēmas dalībniekiem. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Vispārīgas un īpašas piezīmes

| 3.1. | Ierosinātās direktīvas vispārējā pieeja atbilst tās mērķim stiprināt kompetento iestāžu spējas – pirmkārt, identificēt, iesaldēt un pārvaldīt nelikumīgi iegūtus aktīvus; otrkārt, stiprināt un paplašināt nelikumīgu aktīvu konfiskācijas spējas; un, visbeidzot, uzlabot sadarbību starp visām iestādēm, kas iesaistītas aktīvu atgūšanā. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Sagaidāms, ka ierosinātā direktīva padarīs aktīvu atgūšanas mehānismus efektīvākus un iedarbīgākus, ieviešot pamatnoteikumu kopumu īpašuma izsekošanai un identificēšanai, iesaldēšanai, konfiskācijai un pārvaldībai krimināllietās, un vajadzības gadījumā atvieglos ES ierobežojošo pasākumu īstenošanu. Tomēr ierosinātā direktīva būtu jāstiprina ar papildu tiesību aktiem un pasākumiem attiecībā uz ES ierobežojošo pasākumu pārkāpumiem, un Komisijai būtu rūpīgi jāizvērtē iespēja novērst aktīvu atguves dienestu pamatpilnvaru īstenošanas spēju vājināšanos. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EESK uzskata, ka ar ierosināto noteikumu, ka katra dalībvalsts pieņem valsts stratēģiju par aktīvu atgūšanu, tiks izveidota stratēģiskāka pieeja šajā jomā, veicināta ciešāka sadarbība starp attiecīgajām iestādēm un nodrošināts skaidrs pārskats par aktīvu atgūšanas rezultātiem. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Konfiskācijas mehānismu paplašinātā darbības joma ļaus valstu tiesu iestādēm piemērot paplašinātu konfiskāciju lielākam noziegumu klāstam, nekā paredzēts pašlaik spēkā esošajā Konfiskācijas direktīvā. EESK atzinīgi vērtē ierosinātās direktīvas darbības jomas paplašināšanu, jo tā novērš nepilnības Konfiskācijas direktīvā attiecībā uz būtisku noziegumu sarakstu, tostarp noziegumiem pret vidi, orgānu tirdzniecību, kultūras priekšmetu nelikumīgu tirdzniecību, personu nolaupīšanu, nelikumīgu brīvības atņemšanu vai ķīlnieku sagrābšanu, kā arī zagtu transportlīdzekļu tirdzniecību, ciktāl noziedzīgo nodarījumu ir izdarījusi noziedzīga organizācija. Tajā pašā laikā ierosinātajā direktīvā nav skaidri iekļauta migrantu kontrabanda un tabakas izstrādājumu nelikumīga tirdzniecība, neraugoties uz ievērojamajiem gada ieņēmumiem šajos noziedzīgajos tirgos (attiecīgi ap 289,4 miljoniem EUR un 8 309,3 miljoniem EUR (11)). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Nodrošinot attiecīgajām iestādēm tūlītēju un tiešu piekļuvi citu valsts iestāžu, piemēram, nodokļu un fiskālo iestāžu vai valsts nekustamā īpašuma reģistru, informācijai, tiks uzlabota aktīvu atguves dienestu spēja rīkoties un reaģēt efektīvi un savlaicīgi. Vienlaikus būtu jānodrošina arī publiska piekļuve informācijai, neskarot notiekošās procedūras gan valstu, gan ES līmenī. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Ierosinātā direktīva paplašina to situāciju sarakstu, kuras attiecas uz konfiskācijas pasākumiem bez notiesājoša sprieduma un kuru pamatā ir kriminālprocess, attiecinot šo sarakstu arī uz citiem gadījumiem, kad notiesāšana krimināllietā nav iespējama objektīvu apstākļu dēļ saistībā ar imunitāti, amnestiju vai noilguma termiņa izbeigšanos. EESK atzinīgi vērtē Komisijas centienus noteikt ierobežojumus attiecībā uz minētajiem gadījumiem, jo tie var būt saistīti ar ļaunprātīgu izmantošanu tiesību aizskaršanas vai vajāšanas nolūkos. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Ierosinātajā direktīvā ir iekļauts jauns konfiskācijas mehānisms, kas nodrošina tādu aktīvu konfiskāciju, kuri nav tieši saistīti ar direktīvā uzskaitītajiem noziegumiem, bet kuru pamatā ir aizdomas par nelikumīgi iegūtu īpašumu/kas radušies noziedzīgu darbību rezultātā. Neraugoties uz obligāto tiesas procedūru pirms konfiskācijas rīkojuma un pierādīšanas pienākumu kriminālvajāšanai, lai attiecīgo aktīvu sasaistītu ar noziedzīgu darbību, ir vajadzīgas papildu garantijas, lai izslēgtu jebkādu iespējamu ļaunprātīgu izmantošanu procedūras laikā. Valstu jurisdikcijas izmanto dažādus veidus, sākot no konfiskācijas civiltiesību ietvaros un beidzot ar konfiskāciju krimināltiesību ietvaros. Ierosinātajā direktīvā būtu jāiekļauj atbildētāju procesuālo tiesību un garantiju standarti un jānodrošina, ka tiesnešiem un prokuroriem ir pieejama atbilstoša apmācība. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Tā kā Konfiskācijas direktīvā paredzētajam noteikumam par otrreizēju izmantošanu sociāliem mērķiem ir ierobežota ietekme, dalībvalstis būtu vairāk jāmudina iekļaut atbilstīgus pasākumus, lai nodrošinātu noteikuma efektivitāti. EESK aicina Eiropas Komisiju rīkoties vērienīgāk, lai panāktu, ka konfiscēto aktīvu otrreizēja izmantošana sociāliem mērķiem ir efektīva, un noteikt dalībvalstīm minimālo procentuālo daļu otrreizējai izmantošanai sociāliem mērķiem. Sociālajai kohēzijai ir ārkārtīgi svarīgi, lai skartās kopienas tiešā veidā saņemtu kaitējuma atlīdzību un gūtu labumu no šīs atlīdzības sniegtajiem ienākumiem. Turklāt kopienām ir vajadzīga labāka palīdzība, lai uzlabotu to noturību pret organizēto noziedzību, un pilsoniskā sabiedrība ir jāiesaista konfiscēto aktīvu pārvaldībā un atsavināšanā. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Kā norādīts arī Konfiskācijas direktīvā, konfiskācijas pasākumi neietekmēs cietušo tiesības uz kompensāciju. Tomēr ierosinātā direktīva joprojām neaizsargā cietušajiem paredzēto kompensāciju prioritāti kreditoru hierarhijā. Tajā pašā laikā ierosinātā direktīva un citi ES tiesību akti nepietiekami aizsargā trešo valstu pilsoņus, jo to uzmanības centrā ir ES pilsoņi. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Ietekmes novērtējuma ziņojumā ir norādīti šādi trūkumi: nepietiekama informācija par aktīvu atguves dienestu lomu un nepietiekami cilvēkresursi, finanšu un tehniskie resursi, kas piešķirti aktīvu izsekošanai. Ierosinātā direktīva ir reakcija uz šiem konstatējumiem, un tajā ir paredzēts, ka katrā dalībvalstī jāizveido vismaz viena atguves iestāde. Atzinīgi vērtējams ir skaidri noteiktais pienākums piešķirt pietiekamus resursus, lai nodrošinātu aktīvu atguves dienestu efektivitāti un lietderību. Tomēr šis pienākums būtu jāpapildina ar regulāru valsts līmeņa ziņošanu Komisijai par piešķirtajiem resursiem, lai Komisija varētu novērtēt, vai starp dažādiem aktīvu atguves dienestiem nepastāv sadrumstalotība vai līdzsvara trūkums. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Ar iesaldētu un/vai konfiscētu aktīvu pārvaldību saistītās izmaksas var būt ievērojamas vai pat pārsniegt attiecīgā aktīva vērtību. Ierosinātā direktīva ietver pienākumu kompetentajām iestādēm pirms iesaldēšanas rīkojuma izdošanas novērtēt izmaksas. EESK atzinīgi vērtē šo pasākumu kā efektīvu un lietderīgu instrumentu, kura mērķis ir samazināt nepieciešamās izmaksas un maksimāli palielināt attiecīgā aktīva turpmāko vērtību. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Iepriekšējas pārdošanas mehānismu var piemērot atsevišķos gadījumos, kuri tagad ir uzskaitīti ierosinātajā direktīvā, un tas, visticamāk, veicinās iesaldēto aktīvu efektīvāku pārvaldību. Neraugoties uz to, ka minētais mehānisms ir pieejams lielākajā daļā dalībvalstu, to izmanto nelielā mērogā un ar lielām atšķirībām. Ierosinātā direktīva varētu veicināt šā mehānisma izmantošanu, ieviešot vienotu definīciju un nosacījumus, saskaņā ar kuriem tas būtu jāizmanto. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Visaptverošas un salīdzināmas statistikas trūkums tika konstatēts kā būtisks šķērslis, kas traucē aktīvu atgūšanas sistēmu padarīt efektīvāku. Šajā sakarā ierosinātajā direktīvā ir noteikts, ka katrai dalībvalstij jāizveido aktīvu atguves reģistrs, kas visā aktīvu atgūšanas procesā apkopos kompetento iestāžu sniegtu kodētu informāciju. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | EESK uzskata, ka visu attiecīgo aktīvu atgūšanas tiesību normu apvienošana vienā direktīvā atbilst Komisijas Normatīvās atbilstības un izpildes programmai (REFIT) un palīdzēs attiecīgajām iestādēm un ieinteresētajām personām labāk izprast noteikumus, kā arī palīdzēs uzlabot to pasākumu īstenošanu un efektivitāti, kuru mērķis ir valstu jurisdikcijās paaugstināt nelikumīgi iegūtu aktīvu atgūšanas rādītājus. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Aktīvu pārvaldības biroji būs specializētas struktūras, kas izveidotas vai nozīmētas katrā dalībvalstī, lai nodrošinātu iesaldēta un konfiscēta īpašuma efektīvu pārvaldību un sadarbotos ar citām kompetentajām iestādēm, kuras ir atbildīgas par izsekošanu, identificēšanu, iesaldēšanu, konfiskāciju un pārvaldību valsts līmenī vai pārrobežu lietās. Ierosinātā direktīva precīzāk nosaka minēto biroju uzdevumus un funkcijas un sniedz dalībvalstīm lielāku skaidrību savu aktīvu atgūšanas infrastruktūras definēšanā. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Uz pārrobežu tiesvedībā izskatāmu aktīvu atsavināšanu vai atdošanu būtu jāattiecina aktīvu sadales nolīgumi, kas jāparaksta attiecīgajām dalībvalstīm. Valstu sistēmas var ievērojami atšķirties attiecībā uz iestāžu veidu un procedūrām, kas vajadzīgas šādu nolīgumu noslēgšanai. Ierosinātā direktīva neparedz īpašus noteikumus šajā jautājumā. Tādēļ tajā būtu skaidri jānosaka aktīvu atguves un pārvaldības birojiem attiecīgās pilnvaras šajā jomā. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Sadarbība ar trešām valstīm ir īpaši svarīga, jo organizētā noziedzība pastāv arī ārpus ES un rada būtiskus riskus ES iekšējai drošībai. Tā kā organizētā noziedzība ir kļuvusi savstarpēji saistītāka, starptautiskāka un digitālāka, ir svarīgi nodrošināt, ka trešo valstu iestādes var sadarboties ar līdzīgām iestādēm dalībvalstīs. Būtu jāapsver dažādi palīdzības un atbalsta instrumenti, lai turpinātu īstenot ierosināto direktīvu. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Apspriešanās instrumenti, ko Komisija izmantoja pirms ierosinātās direktīvas pieņemšanas, bija iekļaujoši un piemēroti dažādām ieinteresētajām personām – it īpaši attiecīgajām iestādēm, profesionāļiem, uzņēmēju organizācijām, pilsoniskās sabiedrības organizācijām un plašai sabiedrībai – ilguma un metožu ziņā. EESK atzinīgi vērtē Komisijas centienus darīt pieejamus uzticamus datus un informāciju par stāvokli un progresu nelikumīgi iegūtu aktīvu atgūšanas jomā gan dalībvalstīs, gan Eiropas Savienībā kopumā. Paredzams, ka līdzīgi centieni tiks veikti, kamēr direktīva tiek transponēta valstu tiesību aktos un kamēr tiek izvērtēta tās īstenošana. |
| --- | --- |

3.18.

Briselē, 2022. gada 14. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja

Christa SCHWENG

---

(1)  Eiropols, “Does crime still pay? Criminal Asset Recovery in the EU
  – Survey of statistical information 2010–2014” (Vai noziegums joprojām atmaksājas? Noziedzīgi iegūtu aktīvu atgūšana Eiropas Savienībā – 2010.–2014. gada statistikas datu apsekojums), 2016. gads.

1

“Does crime still pay? Criminal Asset Recovery in the EU

– Survey of statistical information 2010–2014”

(2)  Komisijas paziņojums par ES Organizētās noziedzības novēršanas stratēģiju 2021.–2025. gadam (COM(2021) 170, 14.4.2021.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/42/ES (2014. gada 3. aprīlis) par nozieguma rīku un noziedzīgi iegūtu līdzekļu iesaldēšanu un konfiskāciju Eiropas Savienībā (OV L 127, 29.4.2014, 39. lpp.).

3

(4)  Padomes Lēmums 2007/845/TI (2007. gada 6. decembris) attiecībā uz sadarbību starp dalībvalstu līdzekļu atguves dienestiem noziedzīgi iegūtu līdzekļu vai citu īpašumu meklēšanas un identificēšanas jomā (OV L 332, 18.12.2007., 103. lpp.).

4

(5)  Daži ar izskatāmo tematu saistītie EESK atzinumi: atzinums par drošības savienības tiesību aktu kopumu (OV C 323, 26.8.2022., 69. lpp.), vairāki atzinumi par tiesību aktiem nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas jomā, no kuriem jaunākais ir atzinums par 2021. gada tiesību aktu kopumu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanai (OV C 152, 6.4.2022., 89. lpp.), atzinums par organizētās noziedzības apkarošanas stratēģiju 2021.–2025. gadam (OV C 517, 22.12.2021., 91. lpp.), atzinums par Eiropola pilnvaru stiprināšanu (OV C 341, 24.8.2021., 66. lpp.), atzinums par Savienībā ievestās skaidras naudas vai no tās izvestās skaidras naudas kontroli (OV C 246, 28.7.2017., 22. lpp.), atzinums “Eiropas Drošības programma” (OV C 177, 18.5.2016., 51. lpp.) un atzinums “Atvērta un droša Eiropa” (OV C 451, 16.12.2014., 96. lpp.)

5

(6)  Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei “Līdzekļu atgūšana un konfiskācija. Noziedzība nedrīkst “atmaksāties””, (COM(2020) 217 final).

6

(7)  Saskaņā ar Padomes secinājumiem par finanšu izmeklēšanu uzlabošanu cīņai pret smago un organizēto noziedzību, Padomes dokuments Nr. 8927/20, 2020. gada 17. jūnijs.

7

(8)  Izsakiet viedokli: Cīņa pret organizēto noziedzību – ES Līdzekļu atguves dienestu pilnvaru stiprināšana.

8

(9)  Eiropas Komisija, Impact Assessment Report. Accompanying the document Proposal for a Directive of the European Parliament and of the Council on asset recovery and confiscation, 2022. gads.

9

Impact Assessment Report. Accompanying the document Proposal for a Directive of the European Parliament and of the Council on asset recovery and confiscation

(10)  Padomes Pamatlēmums 2005/212/TI (2005. gada 24. februāris) par noziedzīgi iegūtu līdzekļu, nozieguma rīku un īpašuma konfiskāciju (OV L 68, 15.3.2005., 49. lpp.).

10

(11)  Eiropas Komisijas Migrācijas un iekšlietu ģenerāldirektorāts, Mapping the risk of serious and organised crime infiltrating legitimate businesses: final report, Disley, E. (redaktors), Blondes, E. (redaktors), Hulme, S. (redaktors), Publikāciju birojs, 2021. gads.

11

Mapping the risk of serious and organised crime infiltrating legitimate businesses: final report

Disley, E.

Blondes, E.

Hulme, S.

---

| 16.3.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 100/111 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 100/111

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par vienota mediju pakalpojumu satvara izveidi iekšējā tirgū (Eiropas Mediju brīvības akts) un grozījumiem Direktīvā 2010/13/ES”

(COM(2022) 457 final – 2022/0277 (COD))

(2023/C 100/17)

| Ziņotājs: | Christian MOOS |
| --- | --- |
| Līdzziņotājs: | Tomasz Andrzej WRÓBLEWSKI |

Ziņotājs:

Christian MOOS

Līdzziņotājs:

Tomasz Andrzej WRÓBLEWSKI

| Atzinumu pieprasījums | Eiropas Parlaments, 17.10.2022.
  Eiropas Savienības Padome, 28.10.2022. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 23.11.2022. |
| Pieņemts plenārsesijā | 14.12.2022. |
| Plenārsesija Nr. | 574 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 155/0/3 |

Atzinumu pieprasījums

Eiropas Parlaments, 17.10.2022.

Eiropas Savienības Padome, 28.10.2022.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

23.11.2022.

Pieņemts plenārsesijā

14.12.2022.

Plenārsesija Nr.

574

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

155/0/3

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Mediju brīvībai un daudzveidībai ir būtiska nozīme tiesiskuma un liberālās demokrātijas nodrošināšanā. EESK pauž nožēlu par satraucošajiem notikumiem Eiropas Savienībā. Tāpēc Komiteja atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas iniciatīvas mediju brīvības jomā. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESK pauž bažas par to, vai ar iekšējo mediju tirgus izveidi pietiek, lai aizsargātu mediju brīvību un plurālismu. Galvenajam mērķim vajadzētu būt mediju brīvības un daudzveidības saglabāšanai vai atjaunošanai, neaizmirstot, ka ekonomiskā labklājība ir saistīta ar mediju brīvību. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESK atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas atzinumu, ka mediju tirgus koncentrācija, kas noved pie monopoliem, var būtiski apdraudēt mediju brīvību un plurālismu. Tomēr tirgus koncentrācija var būt arī jēgpilna, un tai nav obligāti jārada šāda negatīva ietekme. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Ar ierosinājumiem un ar ieteikuma tiesību pieeju vien ir par maz. Mediju brīvībai un neatkarībai jābūt saistošam kritērijam ziņojumā par tiesiskumu un tā mehānismā. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESK atzinīgi vērtē priekšlikumus stiprināt un aizsargāt redakcionālo neatkarību. Komiteja uzsver, ka ir jāsaglabā žurnālistu un izdevēju neatkarība. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Sabiedriskiem medijiem ir jēga tikai tad, ja tie ir objektīvi un pilnīgi neatkarīgi no politiskās ietekmes. Izšķiroši svarīgs aizsardzības pasākums šajā ziņā ir pienācīgi un stabili finanšu resursi, ja vien efektīva kontroles sistēma garantē izdevumu efektivitāti. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESK uzskata, ka liela nozīme ir saistošām prasībām attiecībā uz mediju īpašnieku pārredzamību. Kas attiecas uz mazajiem medijiem, noteiktās prasības nedrīkst radīt pārmērīgu administratīvo slogu. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESK pauž bažas par dažu valstu regulatīvo struktūru neatkarības trūkumu un aicina izveidot sistēmu, kas nodrošinātu to neatkarību. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESK atzinīgi vērtē Eiropas Mediju pakalpojumu padomes izveidi, taču uzstāj uz pilnīgu tās neatkarību, jo Eiropas Savienībai būtu jākalpo par paraugprakses piemēru pilnīgas valstu regulatīvo struktūru neatkarības panākšanā. Nav ieteicama tādu valsts regulatīvo struktūru līdzdalība, kuras nav neatkarīgas. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESK uzsver pārredzamības nozīmi visos procesos, kas saistīti ar satura moderāciju ļoti lielās tiešsaistes platformās. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EESK iesaka noteikt ES mēroga minimālos standartus saskaņā ar pašreizējiem ES tiesību aktiem, kas paredzēti koncentrācijas novēršanai. Komiteja aicina likumdevējus pieņemt saistošus noteikumus, pienācīgi respektējot uzņēmējdarbības brīvību, kā arī nepieļaujot lieku birokrātiju un izmaksas. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Ja valstu regulatori nespēj pietiekami izvērtēt mediju tirgus koncentrāciju, Eiropas Komisijai būtu jāreaģē saskaņā ar spēkā esošajiem ES tiesību aktiem, kas vērsti pret koncentrāciju. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EESK atzinīgi vērtē saistošās pārredzamības prasības attiecībā uz valsts reklāmas piešķiršanu. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EESK atzinīgi vērtē gadskārtējo uzraudzību un aicina apspriesties ar attiecīgajām ieinteresētajām personām un pilsonisko sabiedrību. Komiteja ierosina paplašināt uzraudzības tvērumu un iekļaut tajā arī citus aspektus, kas saistīti ar mediju brīvības un plurālisma aizsardzību. |
| --- | --- |

1.14.

2.   Vispārīgas piezīmes

| 2.1. | EESK vēlreiz norāda uz nesen visaptverošā pašiniciatīvas atzinumā “Mediju brīvības un daudzveidības nodrošināšana Eiropā” (1), atzinumā “Eiropas Demokrātijas rīcības plāns” (2) un atzinumā “Stratēģiska tiesvedība pret sabiedrības līdzdalību” (3) pausto nostāju tādā jautājumā kā mediju brīvības un daudzveidības nozīme liberālā demokrātijā un tiesiskuma nodrošināšanā, ko visas dalībvalstis, ratificējot ES Līgumus, apņēmušās darīt. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Eiropas Komisijas priekšsēdētāja Ursula von der Leyen 2021. gada runā par stāvokli Savienībā (4) pamatoti norādīja, ka informācija ir sabiedrisks labums. Bez brīvas piekļuves neatkarīgai un ticamai informācijai ES pilsoņi nevar izmantot savas LES 10. pantā garantētās tiesības piedalīties Savienības demokrātiskajā dzīvē. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Kopumā jāatzīst, ka Eiropa joprojām ir kontinents, kur darbojas brīvi un daudzveidīgi mediji. Tomēr nesenās norises Eiropas Savienībā rada satraukumu. Domājot par efektīviem regulatīvajiem aizsardzības pasākumiem, kas garantētu mediju brīvību, nopietnas bažas joprojām raisa žurnālistu aizsardzība, īpaši tāpēc, ka trūkst instrumentu, ar ko apkarot stratēģiskas tiesvedības pret sabiedrības līdzdalību. Arī 2022. gada mediju plurālisma uzraudzības instrumenta ziņojumā (Media Pluralism Monitor 2022) (5) secināts, ka no visām pētījuma aptvertajām jomām tieši tirgus plurālismam ir visaugstākais risks. Tā kā politiskās neatkarības jomā pēdējos gados nav panākts nekāds progress, uzraudzības instrumenta ziņojumā uzsvērts, ka lielākajā daļā valstu trūkst efektīvu redakcionālās autonomijas aizsardzības mehānismu un ka tas ir būtisks šķērslis uzlabojumiem šajā jomā. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | ES saskaras ne tikai ar iekšējiem draudiem mediju brīvībai, bet arī ar ārēju iejaukšanos, kuras mērķis ir manipulācija ar Eiropas publiskajām debatēm. Pieaugot ģeopolitiskajai spriedzei, mediju brīvības un plurālisma aizsardzība ir svarīgs ieguldījums centienos nodrošināt ES noturību pret ārējiem draudiem. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Tomēr dažas pozitīvas norises liecina, ka pārmaiņas iespējams panākt ar ES tiesību aktiem. 2022. gada mediju plurālisma uzraudzības instrumenta ziņojumā konstatēts, ka rādītājs “Tiesības uz informāciju” četrās valstīs attīstās pozitīvi, un šis uzlabojums tika saistīts ar to, ka ir transponēta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2019/1937 (6) par trauksmes cēlēju aizsardzību. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Tāpēc EESK principā atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu, proti, Eiropas Mediju brīvības aktu (7) un Komisijas ieteikumu par redakcionālās neatkarības un piederības pārredzamības iekšējiem aizsardzības pasākumiem mediju nozarē (8), jo tas ir nākamais likumsakarīgais solis, lai Eiropas Savienībā aizsargātu mediju brīvību un plurālismu un tādā veidā arī liberālo demokrātiju. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | EESK uzsver, ka Eiropas Mediju brīvības aktam noteikti vajadzētu būt regulai ar tiešu iedarbību, un vienlaikus pauž šaubas, vai izraudzītā pieeja, proti, ieteikums, ir efektīvs veids, kā sasniegt regulas mērķus. Ar ieteikumiem vien nepietiek, lai garantētu dalībvalstu mediju brīvību un daudzveidību. Brīviem un neatkarīgiem medijiem vajadzētu būt saistošam kritērijam gan ziņojumā par tiesiskumu, gan attiecībā uz mehānisma iedarbināšanu tajās dalībvalstīs, kuru valdības nerespektē mediju brīvību un neatkarību. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Regulas juridiskais pamats ir LESD 114. pants, kas dod iespēju tuvināt valstu tiesību aktus, kuru mērķis ir iekšējā tirgus izveide un darbība. Tā kā pamatproblēmas un trūkumi ir pēc būtības ļoti politiski un saistīti ar tādu demokrātisku sistēmu darbību, kuru pamatā ir tiesiskums, EESK pauž bažas par to, vai iekšējā mediju tirgus izveides pabeigšana ir pietiekams risinājums mediju brīvības un plurālisma aizsardzībai. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Ierosinātajai regulai ir pieci dažādi mērķi: a) saskaņot valstu noteikumus un procedūras, lai pārvarētu šķēršļus, kas kavē mediju uzņēmumu darbību un ieguldījumus iekšējā tirgū; b) nojaukt “stikla griestus”, kas ierobežo ārvalstu izdevēju iespējas veikt ieguldījumus vietējos valstu tirgos; c) stiprināt visu mediju redakcionālo brīvību, vienlaikus neierobežojot privāto izdevēju tiesības; d) garantēt sabiedrisko mediju neatkarību, izveidojot pastāvīgus mehānismus, kas ir brīvi no politiķu ietekmes, un e) regulēt saimniecisko resursu piešķiršanu, t. i., valsts reklāmu. EESK pauž šaubas par minēto mērķu hierarhiju. Komiteja uzskata, ka galvenajam mērķim vajadzētu būt mediju brīvības un daudzveidības saglabāšanai vai atjaunošanai, nevis ekonomikas jautājumiem, ja vien tie nav nepārprotami saistīti ar mediju brīvību. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | No regulas izriet, ka Komisija vēlas uzsvaru likt uz iekšējā tirgus izkropļojumiem un atvērt mediju tirgu lielākai pārrobežu konkurencei, it īpaši audiovizuālo mediju pakalpojumu un video apmaiņas jomā. Tāpēc regulas faktiskā darbības joma ir daudz šaurāka, nekā tās nosaukums vedina domāt. EESK uzskata, ka šāda pieeja nav pietiekama, lai efektīvi aizsargātu un vajadzības gadījumā atjaunotu mediju brīvību un plurālismu, kas tiek apdraudēti gandrīz visās dalībvalstīs un dažos smagos gadījumos faktiski pat izskausti – ar visām no tā izrietošajām postošajām sekām žurnālistu darbam un drošībai, kā arī publisko debašu un informācijas integritātei. Līdz ar tirgus atvēršanu ir jānodrošina vienādi vārda brīvības aizsardzības standarti, lai plašāka piekļuve tirgum nenozīmētu, ka ārvalstu tirgus dalībnieki monopolizē tirgu, it īpaši trūcīgākajās valstīs. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | EESK atzinīgi vērtē priekšlikumus stiprināt un aizsargāt redakcionālo neatkarību. Komiteja tomēr uzsver arī nepieciešamību saglabāt žurnālistu un izdevēju neatkarību, t. i., izdevēju tiesības formulēt publikāciju redakcionālo virzienu. EESK vēro, ka vairākās ES valstīs arvien vairāk palielinās politiskā un ekonomiskā ietekme sabiedriskajos un privātajos medijos, kam ir ciešas saiknes ar varu. Tas nav savienojams ar mediju kā “ceturtās varas” lomu. Regulā nav precizēts, kā redakcionālo neatkarību var saskaņot ar izdevēju/privāto mediju īpašnieku likumīgajām tiesībām un interesēm. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | EESK atbalsta pasākumus, kas stiprina noturību gan pret ārvalstu manipulāciju ar informāciju, gan pret iejaukšanos, ja vien šie pasākumi neietekmē vārda brīvību Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Eiropas Mediju brīvības aktā norādīts, ka mediju nozarei ir vajadzīgs finansējums, kā EESK ierosinājusi atzinumā par tematu “Mediju brīvības un daudzveidības nodrošināšana Eiropā” (9). Tomēr ar minētajiem instrumentiem vien nepietiek, lai dalībvalstīs nodrošinātu kvalitatīvu žurnālistiku un mediju daudzveidību. Vienlaikus EESK uzskata, ka labākos apstākļus mediju brīvībai rada tiesisks regulējums, kas dod medijiem iespēju pašiem sevi finansēt ar to, ko tie piedāvā tirgū. Sabiedriskajiem medijiem ir jēga tikai tad, ja tie ir objektīvi un pilnīgi neatkarīgi no politiskās ietekmes, pretējā gadījumā publiskais finansējums var izraisīt dažādus ļaunprātīgas izmantošanas gadījumus un valdības manipulācijas. Visiem mediju finansēšanas projektiem būtu jābalstās uz ļoti pārredzamiem noteikumiem un žurnālistu politiskās neatkarības garantijām. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | EESK atbalsta konferences par Eiropas nākotni galīgo ziņojumu (10) un tās stingro aicinājumu veicināt mediju neatkarību un plurālismu (27(1) un 37(4) priekšlikums). Minēto aicinājumu Komisija citē, taču nenosaka tādu prioritāšu secību, kura atbilstu šiem priekšlikumiem. |
| --- | --- |

2.14.

3.   Īpašas piezīmes

| 3.1. | EESK atzinīgi vērtē 3. pantā noteiktās mediju pakalpojumu saņēmēju un mediju pakalpojumu sniedzēju tiesības “publiskā diskursa labad saņemt daudzveidīgu ziņu un aktualitāšu saturu, kas veidots, ievērojot mediju pakalpojumu sniedzēju redakcionālo brīvību”. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EESK pauž šaubas par 4. panta 2. punkta c) apakšpunkta šauro tvērumu, kas attiecas tikai uz spiegprogrammatūras izmantošanu (tikai “ražojums(-i) ar digitāliem elementiem”), un ierosina aizliegt tādu ierīču vai tehnoloģiju izmantošanu, kuras var izmantot novērošanai. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EESK norāda, ka svarīgi ir garantēt sabiedrisko mediju pakalpojumu sniedzēju neatkarību un nodrošināt tiem pienācīgus un stabilus finansiālus resursus (5. pants), tomēr būtu vajadzīga efektīva kontroles sistēma, kas garantētu resursu izmantošanas efektivitāti. EESK uzskata, ka neatkarīga, taču ne politiski iecelta struktūra ir vislabākā iespēja noteikt atbilstošo finansējuma apmēru, kas vajadzīgs, lai sabiedrisko mediju pakalpojumu sniedzēji varētu pildīt savus uzdevumus. Pašlaik vērojamie centieni politizēt jautājumu par finansējumu sabiedrisko mediju pakalpojumu sniedzējiem ir ievērojams drauds mediju brīvībai. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EESK uzskata, ka 6. panta 1. punktā noteiktie mediju pakalpojumu sniedzēju pienākumi nenodrošina mediju īpašnieku pārredzamību. Mediju īpašnieku nepārredzamība ir svarīgs iemesls, kāpēc vērojams redakcionālās brīvības un kvalitatīvas (žurnālistikas standartiem atbilstošas) žurnālistikas trūkums. Mediju pakalpojumu sniedzējiem, tāpat kā tiešsaistes platformām, ir mediju lietotāji jāinformē par saviem īpašniekiem. Datu un privātuma aizsardzība nedrīkst ierobežot mediju īpašumtiesību pārredzamību. Kas attiecas uz mazajiem medijiem, noteiktās prasības nedrīkst radīt pārmērīgu administratīvo slogu. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EESK iesaka Komisijas ieteikuma 20. punktā minētās saistošās pārredzamības prasības papildināt ar prasībām, kas minētas Eiropas Padomes Ministru komitejas ieteikumā dalībvalstīm par mediju plurālismu un plašsaziņas līdzekļu īpašumtiesību pārredzamību (tā pielikuma 4.1.–4.6. punktā) (11). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EESK saskata zināmu risku, ka izraudzītā pieeja – nākt klajā ar Komisijas ieteikumu – varētu radīt regulējuma sadrumstalotību, kas apdraudētu kopējā tirgus integritāti un direktīvas mērķus. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EESK uzskata, ka 7. pantā minētā norāde uz Direktīvas 2010/13/ES (12) 30. pantā noteiktajām prasībām ir pārāk neskaidra, lai nodrošinātu valstu regulatīvo iestāžu vai struktūru neatkarību. Tāpēc Komiteja iesaka izstrādāt sistēmu, kas nodrošinātu valsts regulatīvo struktūru neatkarību, un instrumentus, kuri novērstu valstu regulatīvo struktūru neatkarības trūkumu. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EESK uzskata par nepieņemamu to, ka ierosinātās Eiropas Mediju pakalpojumu padomes lēmumu pieņemšanā piedalās valsts pārstāvis no tādas iestādes vai struktūras, kas nav pilnīgi neatkarīga. Lai varētu novērtēt valstu iestāžu vai struktūru neatkarību, regulā ir jānosaka skaidri kritēriji. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EESK uzskata, ka ierosinātā Eiropas Mediju pakalpojumu padome nav neatkarīga no Eiropas Komisijas, un aicina Eiropas likumdevēju nodrošināt pilnīgu padomes neatkarību. Ja padome nav pilnīgi neatkarīga no Eiropas Komisijas, tā nedrīkst veikt nekādus uzraudzības vai reglamentēšanas uzdevumus. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EESK iesaka šādi grozīt 10. panta 5. punkta formulējumu: “Komisija padomē ieceļ pārstāvi. Komisijas pārstāvis bez balsstiesībām var piedalīties padomes sanāksmēs.” |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | EESK iesaka šādi grozīt 10. panta 6. punkta formulējumu: “Padome var uzaicināt piedalīties sanāksmēs citus ekspertus un novērotājus.” |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Runājot par 11. pantu, EESK neatbalsta Komisijas lēmumu izvēlēties A apakšvariantu, proti, izveidot tādu Eiropas Mediju pakalpojumu padomi, ko atbalstītu Komisijas sekretariāts. Padomes neatkarību var garantēt tikai B apakšvariants, proti, tāda Eiropas Mediju pakalpojumu padome, kurai palīdz neatkarīgs ES birojs. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | EESK atzinīgi vērtē 12. panta l) punktā minēto strukturēto dialogu ar visām ieinteresētajām personām un konkrēti ar pilsonisko sabiedrību. EESK, kas pārstāv vissvarīgākās pilsoniskās sabiedrības grupas (tostarp sociālos partnerus), ar savām speciālajām zināšanām var sniegt ieguldījumu šajā strukturētajā dialogā. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | EESK atzinīgi vērtē strukturēto sadarbību starp valstu regulatīvajām iestādēm un struktūrām, tostarp savstarpēju palīdzību. EESK tomēr iesaka paplašināt 13. panta 2. punkta tvērumu, līdzās draudiem mediju pakalpojumu iekšējā tirgus darbībai vai sabiedrības drošībai un aizsardzībai iekļaujot arī draudus mediju brīvībai un daudzveidībai, kā arī draudus regulatīvo iestāžu un struktūru politiskajai neatkarībai. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | EESK atzinīgi vērtē to, ka ar 17. pantu Komisija cenšas uzlabot mediju pakalpojumu sniedzēju satura aizsardzību ļoti lielās tiešsaistes platformās, un norāda, ka ir svarīgi nodrošināt pārredzamību visos procesos, kas saistīti ar satura moderāciju ļoti lielās tiešsaistes platformās, ar nosacījumu, ka attiecīgajā pantā minētie pienākumi netraucē lielo tiešsaistes platformu darbību. EESK atzinīgi vērtē 18. pantā paredzēto strukturēto dialogu un norāda, ka ir svarīgi iesaistīt pilsonisko sabiedrību 17. panta piemērošanas pārskatīšanā. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | EESK atzinīgi vērtē lietotāju tiesības pielāgot audiovizuālo mediju automātiskos iestatījumus, kā paredzēts 19. pantā. Lai šīs tiesības īstenotu praksē, ļoti būtiska nozīme ir ierīču un/vai lietotāja saskarņu izmantošanas ērtumam. Tomēr nevajadzētu mazināt ražotāju un izstrādātāju operatīvās spējas vai ierobežot to turpmāko attīstību. Ierīcēm un saskarnēm jābūt izstrādātām tā, lai lietotāji tās var ērti izmantot, un tām jābūt vienkāršā valodā. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | EESK arī ierosina piešķirt Eiropas Mediju pakalpojumu padomei (saskaņā ar 20. panta 4. punktu) tiesības izstrādāt pašiniciatīvas atzinumu, ja kāds leģislatīvs, regulatīvs vai administratīvs valsts pasākums var ietekmēt iekšējā mediju pakalpojumu tirgus darbību. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | EESK vēlreiz pauž bažas par to, ka Eiropas mediju plurālisma un brīvības nodrošināšanai nepietiks tikai ar tādu pieeju, kas balstīta uz tirgu. Atzīstot, ka uzņēmumu lielums mediju pakalpojumu tirgū var veicināt mediju pakalpojumu sniedzēju ekonomisko ilgtspēju, EESK atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas atzinumu, ka mediju tirgus koncentrācija var būtiski apdraudēt mediju brīvību un plurālismu. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | EESK atzinīgi vērtē 21. pantā ierosinātos pasākumus tirgus koncentrācijas pārredzamības palielināšanai, kas ir pirmais solis, lai ierobežotu mediju brīvības un plurālisma apdraudējumu, kuru rada koncentrācija mediju tirgū. Tirgus koncentrācija ne vienmēr negatīvi ietekmē mediju brīvību un daudzveidību, jo, piemēram, tā palīdz mazākiem medijiem izdzīvot, taču ir jāvēršas pret tādu koncentrāciju, kuras dēļ veidojas informācijas monopols. Eiropas Savienībai ir īpaši jāvēršas pret mediju sagrābšanu, ko veic mediju moguli un oligarhi, kuriem bieži ir ciešas attiecības ar vadošajiem valsts politiķiem vai pat trešo valstu valdībām. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | EESK atgādina, ka mediju tirgi joprojām ir ļoti sadrumstaloti, un aicina novērtēt tirgus koncentrāciju, analizējot ne tikai valsts mediju pakalpojumu tirgu, bet arī sadrumstalotos tirgus vietējā vai reģionālajā līmenī. Mediju tirgus koncentrācija tādos reģionos, kur ir tikai viens reģionālais medijs, būtiski apdraud mediju brīvību un plurālismu. |
| --- | --- |

3.20.

| 3.21. | EESK uzskata, ka Komisijas pamatnostādnes attiecībā uz “faktoriem, kas jāņem vērā, piemērojot kritērijus mediju tirgus koncentrāciju ietekmes novērtēšanai”, nav pietiekamas, lai nodrošinātu Eiropas Savienībā veikto novērtējumu salīdzināmību. EESK iesaka noteikt ES obligātos novērtēšanas standartus, kas jāievēro visās dalībvalstīs. Dalībvalstis tiek aicinātas līdzās minimālo ES prasību izpildei sniegt detalizētākus un padziļinātus novērtējumus. |
| --- | --- |

3.21.

| 3.22. | Tomēr nesaistošas pārredzamības prasības nav pietiekamas, ņemot vērā pašreizējos draudus, ko tirgus koncentrācija rada mediju brīvībai un mediju plurālismam. Tāpēc EESK aicina Eiropas likumdevējus pieņemt saistošus noteikumus attiecībā uz mediju koncentrāciju, pienācīgi respektējot brīvību pieņemt ar uzņēmējdarbību saistītus lēmumus. Tomēr šādi noteikumi nedrīkst medijus vai mediju iestādes apgrūtināt ar papildu birokrātiju un dārgām procedūrām. |
| --- | --- |

3.22.

| 3.23. | EESK (saskaņā ar 22. pantu) iesaka arī piešķirt Eiropas Mediju pakalpojumu padomei tiesības izstrādāt pašiniciatīvas atzinumu, “ja nav veikta novērtēšana vai konsultēšanās saskaņā ar 21. pantu”. Nepietiek tikai ar tirgus koncentrācijas novērtēšanas uzdevumu deleģēšanu dalībvalstīm, jo dažas valdības aktīvi atbalsta tirgus koncentrāciju, lai apklusinātu kritiskus viedokļus un opozīcijas medijus. |
| --- | --- |

3.23.

| 3.24. | EESK atgādina, ka iekšējā mediju pakalpojumu tirgus izkropļojumi mediju brīvību un plurālismu ietekmē arī tad, ja šie izkropļojumi skar tikai noteiktas vienotā tirgus daļas valsts, reģionālajā vai pat vietējā līmenī. Visos šajos gadījumos padomei jābūt tiesīgai ierosināt mediju koncentrācijas novērtējumu, ja valsts regulatīvās iestādes vai struktūras to nedara. |
| --- | --- |

3.24.

| 3.25. | EESK iesaka uzticēt Eiropas Mediju pakalpojumu padomei pienākumu veikt novērtējumus par citiem mediju brīvības un plurālisma apdraudējumiem, ja valstu regulatīvās iestādes vai struktūras to nedara. |
| --- | --- |

3.25.

| 3.26. | EESK atzinīgi vērtē 24. pantā noteiktās saistošās pārredzamības prasības attiecībā uz valsts reklāmas piešķiršanu. Komiteja tomēr uzskata, ka atbrīvojums teritoriālajām vienībām, kurās ir vairāk nekā 1 miljons iedzīvotāju, ir nepilnība, kas dod iespēju izvairīties no pārredzamības. Atzīstot, ka ar ziņošanas prasībām saistītajam administratīvajam slogam ir jābūt samērīgam, EESK ierosina noteikt minimālo robežvērtību vienas valsts, reģionālās vai vietējās pārvaldes iestādes izdevumu summai. Ja vienas struktūras kopējie gada izdevumi saistībā ar valsts reklāmu joprojām ir zemāki par robežvērtību, pārredzamības prasības nav piemērojamas. |
| --- | --- |

3.26.

| 3.27. | EESK atzinīgi vērtē to, ka 25. pantā paredzēts katru gadu veikt uzraudzību, un aicina uzraudzīšanas gaitā apspriesties ar attiecīgajām ieinteresētajām personām un pilsonisko sabiedrību. Tomēr uzraudzības priekšmeta aprobežošana tikai ar iekšējā mediju pakalpojumu tirgus darbību ir nepietiekams risinājums. Tāpēc EESK ierosina paplašināt uzraudzības tvērumu, attiecinot to arī uz visiem pārējiem aspektiem, kas saistīti ar mediju brīvības un plurālisma aizsardzību. EESK iesaka uzticēt Eiropas Mediju pakalpojumu padomei uzdevumu izstrādāt uzraudzības procesā izmantojamu rādītāju kopumu. |
| --- | --- |

3.27.

Briselē, 2022. gada 14. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja

Christa SCHWENG

---

(1)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Mediju brīvības un daudzveidības nodrošināšana Eiropā” (pašiniciatīvas atzinums) (OV C 517, 22.12.2021., 9. lpp.).

1

(2)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropas Demokrātijas rīcības plāns”” (COM(2020) 790 final) (OV C 341, 24.8.2021., 56. lpp.).

2

(3)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par sabiedrības līdzdalībā iesaistījušos personu aizsardzību pret acīmredzami nepamatotu vai ļaunprātīgu tiesvedību (“stratēģisku tiesvedību pret sabiedrības līdzdalību”)” (COM(2022) 177 final – 2022/0117 COD) (OV C 75, 28.2.2023., 143. lpp.).

3

(4)  Eiropas Komisija, 2021. gads, priekšsēdētājas Ursula von der Leyen runa par stāvokli Savienībā, Strasbūra, 2021. gada 15. septembris.

4

Ursula von der Leyen

(5)  Eiropas Universitātes institūts, Mediju plurālisma un mediju brīvības centrs, “Application of the Media Pluralism Monitor in the European Union, Albania, Montenegro, the Republic of North Macedonia, Serbia and Turkey in the year 2021” (Mediju plurālisma uzraudzības instrumenta piemērošana Eiropas Savienībā, Albānijā, Melnkalnē, Ziemeļmaķedonijas Republikā, Serbijā un Turcijā 2021. gadā), San Domenico di Fiesole, 2022. gads.

5

Application of the Media Pluralism Monitor in the European Union, Albania, Montenegro, the Republic of North Macedonia, Serbia and Turkey in the year 2021

San Domenico di Fiesole

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/1937 (2019. gada 23. oktobris) par to personu aizsardzību, kuras ziņo par Savienības tiesību aktu pārkāpumiem (OV L 305, 26.11.2019., 17. lpp.).

6

(7)  COM(2022) 457.

7

(8)  Komisijas Ieteikums (ES) 2022/1634 (2022. gada 16. septembris) par redakcionālās neatkarības un piederības pārredzamības iekšējiem aizsardzības pasākumiem mediju nozarē (OV L 245, 22.9.2022., 56. lpp.).

8

(9)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Mediju brīvības un daudzveidības nodrošināšana Eiropā” (pašiniciatīvas atzinums) (OV C 517, 22.12.2021., 9. lpp.).

9

(10)  Konference par Eiropas nākotni, Ziņojums par galīgo rezultātu, 2022. gada maijs.

10

(11)  Council of Europe, Recommendation CM/Rec(2018)1[1] of the Committee of Ministers to member States on media pluralism and transparency of media ownership, 2018. gada 7. marts, https://search.coe.int/cm/Pages/result_details.aspx?ObjectId=0900001680790e13.

11

Council of Europe, Recommendation CM/Rec(2018)1[1] of the Committee of Ministers to member States on media pluralism and transparency of media ownership

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/13/ES (2010. gada 10. marts) par to, lai koordinētu dažus dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos paredzētus noteikumus par audiovizuālo mediju pakalpojumu sniegšanu (Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīva) (OV L 95, 15.4.2010., 1. lpp.).

12

---

| 16.3.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 100/118 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 100/118

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par darbu virzībā uz azbestu nesaturošu nākotni: Eiropas pieeja ar azbestu saistītu veselības apdraudējumu risināšanā”

(COM(2022) 488 final)

un “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2009/148/EK par darba ņēmēju aizsardzību pret risku, kas saistīts ar pakļaušanu azbesta iedarbībai darba vietā”

(COM(2022) 489 final – 2022/0298 (COD))

(2023/C 100/18)

| Ziņotāja: | Ellen NYGREN |
| --- | --- |

Ziņotāja:

Ellen NYGREN

| Atzinuma pieprasījums | Eiropas Parlaments, 6.10.2022.
  Eiropas Savienības Padome, 7.10.2022. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 153. panta 2. punkta b) apakšpunkts |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 23.11.2022. |
| Pieņemts plenārsesijā | 15.12.2022. |
| Plenārsesija Nr. | 574 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 155/9/49 |

Atzinuma pieprasījums

Eiropas Parlaments, 6.10.2022.

Eiropas Savienības Padome, 7.10.2022.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 153. panta 2. punkta b) apakšpunkts

Atbildīgā specializētā nodaļa

Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

23.11.2022.

Pieņemts plenārsesijā

15.12.2022.

Plenārsesija Nr.

574

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

155/9/49

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos samazināt saslimstību ar vēzi un tās īpašo ieinteresētību samazināt saskari ar azbestu darbā. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Zinātne ir pierādījusi, ka nav tāda iedarbības līmeņa, ko varētu uzskatīt par pilnīgi drošu un kas neradītu vēža risku. Tāpēc EESK, tāpat kā Eiropas Parlaments, iesaka Direktīvā par darba ņēmēju aizsardzību pret risku, kas saistīts ar pakļaušanu azbesta iedarbībai darba vietā, paredzēto azbesta iedarbības robežvērtību galu galā noteikt zemākā līmenī, nekā to pašlaik ierosinājusi Komisija, un šā mērķa sasniegšanai izstrādāt ceļvedi, kurā būtu iekļauti pasākumi, kas papildinātu pašreizējos priekšlikumus, un būtu ieplānots finansiāls atbalsts uzņēmumiem un reģioniem, kuriem tas vajadzīgs izvirzīto mērķu īstenošanai. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESK iesaka sākt visaptverošu informācijas kampaņu plašai sabiedrībai par azbestu un tā izraisītajiem dzīvībai bīstamajiem riskiem. Turklāt visiem darba ņēmējiem, kas varētu būt pakļauti azbesta iedarbībai, ir nepieciešama apmācība, kas jāsniedz viņu dzimtajā valodā vai kādā citā valodā, kuru viņi pārvalda. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESK iesaka visiem darba ņēmējiem, par kuriem ir aizdomas, ka viņi ir pakļauti azbesta iedarbības riskam, veikt pārbaudes un, mainot darbu, viņiem izsniegt reģistra ierakstu vai pasi, kurā sniegta informācija par šo iedarbību, lai tādējādi nodrošinātu viņu veselības uzraudzību. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Lai efektīvi novērstu ar azbestu saistītos riskus, ir vajadzīga starptautiska sadarbība regulējuma jomā. EESK īpaši uzsver Starptautiskās Darba organizācijas Konvenciju Nr. 162 un Roterdamas konvenciju. To apspriešanas un piemērošanas kontekstā Eiropas Savienībai un tās dalībvalstīm būtu jāuzņemas aktīva un būtiska loma labvēlīgāku pārmaiņu veicināšanā visās pasaules valstīs un starptautiskajās tirdzniecības ķēdēs. ES brīvās tirdzniecības nolīgumos ar trešām valstīm vai reģioniem būtu jāiekļauj prasība aktīvāk aizliegt azbesta izmantošanu un samazināt tā kaitīgo ietekmi visās pasaules valstīs. EESK aicina Eiropas Savienību un tās dalībvalstis aktīvi strādāt, lai panāktu azbesta izmantošanas aizliegumu starptautiskā mērogā un lai nodrošinātu aizsardzību darba ņēmējiem, kuriem nākas darboties ar šo materiālu, kas atrodams, piemēram, renovācijas un nojaukšanas objektos vai atkritumu apsaimniekošanā. |
| --- | --- |

1.5.

2.   Pamatinformācija un vispārīgas piezīmes

2.1.   Azbesta aizliegums Eiropas Savienībā

| 2.1.1. | Azbests ir bīstama, vēzi izraisoša viela. Tas jau ir zināms gadu desmitiem, un pēdējos 40 gados Eiropas Savienība ir veikusi pasākumus, lai ierobežotu un pēc tam aizliegtu jebkādu azbesta izmantošanu. ES 1999. gadā aizliedza visus azbesta šķiedru veidus. Aizliegums stājās spēkā 2005. gadā, un tas attiecas gan uz Eiropas Savienībā ražotām, gan importētām precēm. Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2009/148/EK (1) ir kodificēti spēkā esošie noteikumi par darba ņēmēju aizsardzību pret risku, kas saistīts ar pakļaušanu azbesta iedarbībai darba vietā. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Tā kā būvniecības nozarē azbests tika izmantots salīdzinoši ilgi, mūsdienās vēl arvien ir daudz ēku, kas satur šo materiālu. Atkarībā no tā, kāda veida darbi tiek veikti ēkās, renovācijas vai nojaukšanas laikā tiek aktivizētas bīstamas vielas. Azbests ir atrodams arī citās nozarēs, piemēram, kalnrūpniecībā un ieguves rūpniecībā, atkritumu apsaimniekošanā vai transportlīdzekļu apkopē. Neraugoties uz spēkā esošo aizliegumu izmantot jaunu azbestu, joprojām ir dažādi darba veidi, kuros darba ņēmēji ir pakļauti azbesta iedarbībai. Līdztekus darba ņēmējiem, kas iekļauti oficiālajā statistikā, ir arī nereģistrēts skaits trešo valstu valstspiederīgo, kuri tajā nav atspoguļoti, jo Eiropas Savienības un dalībvalstu statistikai ir nepilnības. Komisija uzskata, ka 2009. gada direktīva par darba ņēmēju aizsardzību pret saskare ar azbestu darbā joprojām lielā mērā ir aktuāla, taču ierosina to atjaunināt atbilstoši jaunākajām zinātnes atziņām. |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | EESK ir pieņēmusi divus atzinumus par tematiem, kas saistīti ar azbestu, proti, “Eiropas Savienības atbrīvošana no azbesta” (CCMI/130) (2) un “Darbs ar azbestu energorenovācijā” (CCMI/166) (3). Komiteja uzskata, ka “Eiropas Savienības prioritāram mērķim ir jābūt pilnīgai visa izmantotā azbesta un azbestu saturošu materiālu demontāžai” un “mudina ES sadarboties ar sociālajiem partneriem un citām ieinteresētām personām Eiropas, valstu un reģionālajā līmenī, lai izstrādātu un kopīgi izmantotu rīcības plānus azbesta demontāžai un pārvaldībai”. Tomēr pašreizējos apstākļos joprojām ir grūtības ātri sasniegt mērķi “brīvs no azbesta”. Tāpēc dažās ES valstīs vai reģionos lēmumu pieņēmēji ir izvēlējušies stratēģiju “azbesta klātbūtne apdraudējumu nerada”. |
| --- | --- |

2.1.3.

| 2.1.4. | Izskatāmajā priekšlikumā Komisija aicina azbesta arodekspozīcijas tehnisko robežvērtību gaisā samazināt no 0,1 šķiedras/cm3 līdz maksimāli 0,01 šķiedras/cm3, aprēķinot vidējo daudzumu astoņās stundās (TWA). |
| --- | --- |

2.1.4.

2.2.   Eiropas Savienības mērķi vēža uzveikšanai

| 2.2.1. | 2021. gadā ierosinātais Eiropas Vēža uzveikšanas plāns ir iniciatīva, kas paredzēta šīs slimības uzveikšanai, izmantojot vairākas pieejas. Vēža primārā profilakse ir svarīga šā plāna daļa, ko EESK atzinīgi novērtējusi atzinumā SOC/677 (4). Saskaņā ar šo loģiku ir jāuzskata, ka būtu lietderīgi noteikt pasākumus, kas novērstu pakļaušanu azbesta iedarbībai, kas jau ir labi zināma, jo šādi pasākumi mazina papildu vēža saslimšanas risku, un pašreizējie pētījumi jau ir pierādījuši, ka šāda iedarbība ir viens no galvenajiem šīs slimības cēloņiem, kas saistīti ar darba vidi. Tā kā mezoteliomas riska faktori ir dažādi (piemēram, ne tikai azbests, bet arī nanošķiedras), EESK ierosina, ka cilvēkiem, kas darba vietā ir pakļauti azbesta iedarbībai, būtu jāsaņem dokuments par ekspozīcijas faktu. |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Šajā sakarā jāuzsver, ka ne tikai darba ņēmējs, bet ikviens var tikt pakļauts azbesta iedarbībai, piemēram, atrodoties ēkas renovācijas vai nojaukšanas vietas tuvumā. Šī eksponētība var arī skart privātpersonas, kas, uzsākot mājokļa renovāciju, nezina vai neapzinās ar to saistītos riskus. Turklāt azbests var izplatīties ventilācijas iekārtās, pakļaujot cilvēkus tā iedarbībai. Tāpēc EESK iesaka informēt sabiedrību, izmantojot visus iespējamos kanālus, tostarp medijus, kuriem šajā ziņā ir liela atbildība. |
| --- | --- |

2.2.2.

2.3.   Vispārīgas piezīmes

| 2.3.1. | EESK atbalsta Komisijas mērķi uzveikt vēzi, izmantojot daudzveidīgas pieejas. Azbesta iedarbības riska ierobežošana ir konkrēts solis uz priekšu vēža gadījumu skaita samazināšanā. Ir iegūtas plašas zinātnes atziņas par azbesta bīstamību un tā iedarbības tiešo saikni ar vēzi. Pamatojoties uz jaunākajām zinātnes atziņām, ko apkopojusi Komisija, tagad tiek ierosināts attiecīgi atjaunināt tiesisko regulējumu. |
| --- | --- |

2.3.1.

| 2.3.2. | Katrs vēža gadījums rada izmaksas sabiedrībai un ciešanas un zaudējumus indivīdiem. Ievērojamu skaitu šīs slimības gadījumu var novērst, ierobežojot pakļaušanu azbesta iedarbībai darbā. Tādēļ EESK aicina visas ieinteresētās personas darīt visu iespējamo, lai cīnītos pret šo pakļaušanu azbesta iedarbībai. Tas it īpaši attiecas uz darbībām, kuru mērķis ir aizsargāt darba ņēmējus, kas ir pakļauti šādam riskam darbā, kā arī uz iniciatīvām, kuras tiek īstenotas, lai izplatītu vispārējās zināšanas par šo jautājumu un tādējādi palielinātu sabiedrības informētību par riskiem, kas saistīti ar azbestu. |
| --- | --- |

2.3.2.

3.   Īpašas piezīmes

| 3.1. | Spēcīgākais pasākums, ko Eiropas Savienība var veikt, izdarīdama grozījumus direktīvā, ir pieļaujamo azbesta šķiedru daudzuma tehnisko robežvērtību samazināšana gaisā. EESK atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu un uzskata, ka tā ir labs pamats virzībai uz nulles toleranci attiecībā uz azbesta iedarbību darba vietā. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | Komisija ierosina grozīt 8. pantu tā, lai samazinātu šo robežvērtību, kas pašlaik ir 0,1 šķiedra/cm3, aprēķinot vidējo daudzumu astoņās stundās (TWA). Direktīvā arī noteikts, ka azbesta vai azbestu saturošu materiālu putekļu iedarbība uz darba ņēmējiem darba vietā ir jāsamazina līdz minimumam un jebkurā gadījumā līdz zemākajam tehniski iespējamajam līmenim, kas ir zem 8. pantā noteiktās robežvērtības. Šajā saistībā EESK atgādina, ka sociālie partneri var darīt vairāk, nekā tikai ievērot jaunās robežvērtības, kas būs piemērojamas saskaņā ar direktīvu, un veikt atbilstošus pasākumus, kas ļautu vēl vairāk samazināt azbesta šķiedru klātbūtni darba vietā. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Starptautiskā arodveselības komisija (SAK) norāda, ka nav tāda iedarbības līmeņa, ko varētu uzskatīt par pilnīgi drošu un kas nerada vēža risku. Uzklausīšanas sanāksmē, kas notika EESK 2022. gada 31. oktobrī, profesors Jukka Takala norādīja, ka ar azbestu saistīta vēža dēļ Eiropas Savienībā katru gadu mirst aptuveni 90 370 cilvēku, un tas liecina par nepieciešamību pazemināt arodekspozīcijas robežvērtību. Tādēļ EESK uzskata, ka Eiropas Savienībai būtu jāpārsniedz Komisijas ierosinātā robežvērtība un galu galā pēc saprātīga pārejas perioda jānosaka robežvērtība 0,001 šķiedra/cm3. Lai sasniegtu šo mērķi, būtu jāizstrādā ceļvedis, ko papildinātu priekšlikumi par pasākumiem, tostarp finansiāliem pasākumiem, ar kuriem atbalstīt uzņēmumus un reģionus, kuriem šādi risinājumi ir vajadzīgi izvirzīto mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.2. | Pirms renovācijas vai nojaukšanas darbu uzsākšanas uzņēmējam ir jāuzskaita materiāli, kas varētu saturēt azbestu. Šajā nolūkā uzņēmējam ir jābūt pieejai informācijas avotiem no attiecīgā nekustamā īpašuma īpašnieka un citiem kanāliem vai ēkas apsekošanā iegūtajai informācijai. EESK iesaka izveidot reģistrus, lai vāktu datus par ēkām, sākot ar tām, kas tiek renovētas, un pēc tam pakāpeniski pārietu uz visām pārējām ēkām. Dalībvalstīm šī informācija būtu jāorganizē kopīgi saskaņotā Eiropas Savienības struktūrā, lai varētu iegūt salīdzināmus datus, kas ļautu noteikt, kuras vietas, iespējams, satur azbestu (valsts / atrašanās vieta / ēkas funkcija / ēkas daļa), kādā daudzumā (aptuvena informācija azbesta veidiem un daudzumu uz vienu kvadrātmetru) utt. Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūru (EU-OSHA) varētu aicināt sniegt ieguldījumu saskaņota tiesiskā regulējuma izstrādē šim ēku reģistram. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Svarīgs jautājums ir to darba ņēmēju apmācība, kuri var būt pakļauti azbesta iedarbībai. EESK uzsver, ka ārkārtīgi svarīgi ir šo apmācību nodrošināt dzimtajā valodā vai citā valodā, ko darba ņēmēji pārvalda, tostarp tad, ja darba ņēmēji ir no valsts, kas nav valsts, kurā viņi strādā, un tāpēc viņiem ir tikai vājas darba devējas valsts valodas zināšanas. Tas attiecas gan uz ES iedzīvotājiem, gan uz trešo valstu darba ņēmējiem. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EESK arī iesaka plašāk informēt sabiedrību par azbestu un tā radītajiem riskiem, lai palielinātu gan darba ņēmēju, gan darbuzņēmēju informētību par darbiem, kuros iespējama saskarē ar šo materiālu, kā arī privātpersonas un publiskās pārvaldes iestādes, kurām nav padziļinātu zināšanu par šo jautājumu. EESK mudina Komisiju sadarbībā ar dalībvalstīm, sociālajiem partneriem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kas interesējas par šo tematu, izstrādāt informācijas kampaņu par azbestu un tā radītajiem nāvējošiem apdraudējumiem. Komiteja varētu darboties kā platforma starptautiskas konferences rīkošanai, lai palielinātu informētību par šo materiālu, tā kaitīgo ietekmi un veidiem, kā no tās aizsargāties. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Arodveselības dienestu pienākums ir veikt azbesta iedarbībai pakļauto darba ņēmēju darba spēju pārbaudes (iepriekšējas, regulāras un noslēguma), un to izsniegtās izziņas tiek iesniegtas darba devējam. Kad pakļautība azbesta iedarbībai ir beigusies, gan darba devējam, gan darba ņēmējam izsniedz noslēguma pārbaudes rezultātus, kā arī īpašu dokumentāciju, reģistra ierakstu vai pasi, kurā sniegta informācija par azbesta iedarbību un kura pavada darba ņēmēju visā viņa dzīves laikā, lai tādējādi varētu uzraudzīt viņa veselības stāvokli un vajadzības gadījumā konstatēt, ka viņam ir arodslimība, kas ir azbesta iedarbības iespējamās vēlīnās sekas. Šī informācija jāpaziņo gan darba devējam, gan darbiniekam. Šiem noteikumiem jāattiecas arī uz darba ņēmējiem bez personu apliecinošiem dokumentiem un migrējošiem darba ņēmējiem, un to izsniedz darba ņēmējam uzrādīšanai visās turpmākajās medicīniskajās pārbaudēs, lai nodrošinātu azbesta iedarbības iespējamās vēlīnās ietekmes uzraudzību visa mūža garumā. EESK aicina Eiropas Savienību un dalībvalstis atvieglot piekļuvi veselības aprūpes dienestiem, kuriem ir specializētas zināšanas šajā jomā. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Apdrošināšanā pret arodslimībām ir jābūt iekļautām slimībām, ko izraisa pakļautība azbesta iedarbībai. EESK iesaka Eiropas Savienībai un dalībvalstīm, pieņemot lēmumu par tiesību uz kompensāciju piešķiršanu arodslimību gadījumā, panākt, lai vēža gadījumā, kura varbūtējais cēlonis ir saskare ar azbestu, būtu jāpieļauj varbūtība, ka šāda iedarbība un slimība patiešām ir saistītas, jo ir daudz un pārliecinošu zinātnisku pierādījumu par šo saikni. Jāizveido starptautisks solidaritātes fonds, lai nodrošinātu tiesības uz kompensāciju. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Dalībvalstīm ar savu darba inspektoru starpniecību būtu vēlams sadarboties, un pārbaudīt, vai tādās nozarēs kā būvniecība, kalnrūpniecība un ieguves rūpniecība, transports, ceļu būve un tuneļu urbšana, kā arī atkritumu apsaimniekošana darbiniekiem, kuri ir pakļauti azbesta iedarbības riskam, tiek nodrošināta pienācīga apmācība. Šīs sadarbības rezultātā ir iespējams nodrošināt, lai azbestu saturošu ēku regulatīvie reģistri tiktu pienācīgi uzturēti un būtu pieejami gan valstu, gan Eiropas Savienības līmenī. EESK norāda, ka šo uzdevumu veikšanai ir vajadzīgs pietiekams skaits darba inspektoru (t. i., veselības aizsardzības un drošības inspektoru). |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Lai efektīvi novērstu ar azbestu saistītos riskus, ir vajadzīga starptautiska sadarbība regulējuma jomā. Šajā sakarā EESK norāda, ka Starptautiskās Darba organizācijas Konvencijā Nr. 162 un Roterdamas konvencijā par procedūru, saskaņā ar kuru starptautiskajā tirdzniecībā dodama iepriekš norunāta piekrišana attiecībā uz dažām bīstamām ķīmiskām vielām un pesticīdiem, ir minēti konkrēti regulējuma piemēri, un šajā saistībā Eiropas Savienība un tās dalībvalstis var uzņemties aktīvu vadošo lomu (un tas būtu jādara), lai veicinātu azbesta jautājumu labāku risināšanu visās pasaules valstīs un starptautiskās tirdzniecības ķēdēs. ES brīvās tirdzniecības nolīgumos ar trešām valstīm vai reģioniem būtu jāiekļauj prasība aktīvāk aizliegt azbesta izmantošanu un samazināt tā kaitīgo ietekmi visās pasaules valstīs. EESK aicina Eiropas Savienību un tās dalībvalstis neatlaidīgi strādāt, lai panāktu azbesta izmantošanas aizliegumu starptautiskā mērogā un lai nodrošinātu aizsardzību darba ņēmējiem, kuriem nākas darboties ar šo materiālu, kas atrodams, piemēram, renovācijas un nojaukšanas objektos vai atkritumu apsaimniekošanā. |
| --- | --- |

3.8.

Briselē, 2022. gada 15. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja

Christa SCHWENG

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/148/EK (2009. gada 30. novembris) par darba ņēmēju aizsardzību pret risku, kas saistīts ar pakļaušanu azbesta iedarbībai darba vietā (OV L 330, 16.12.2009., 28. lpp.).

1

(2)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Eiropas Savienības atbrīvošana no azbesta” (OV C 251, 31.7.2015., 13. lpp.).

2

(3)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Darbs ar azbestu energorenovācijā” (pašiniciatīvas atzinums) (OV C 240, 16.7.2019., 15. lpp.).

3

(4)  Eiropas Reģionu komitejas atzinums “Eiropas Vēža uzveikšanas plāns” (OV C 97, 28.2.2022., 17. lpp.).

4

---

PIELIKUMS

Turpmāk minētie grozījumi ieguva vismaz vienu ceturto daļu nodoto balsu, taču tika noraidīti debatēs (Reglamenta 43. panta 2. punkts).

1. grozījums

3.1.2. punkts

Grozīt šādi:

| Specializētās nodaļas atzinums | Grozījums |
| --- | --- |
| Starptautiskā arodveselības komisija (SAK) norāda, ka nav tāda iedarbības līmeņa, ko varētu uzskatīt par pilnīgi drošu un kas nerada vēža risku. Uzklausīšanas sanāksmē, kas notika EESK 2022. gada 31. oktobrī, profesors Jukka Takala norādīja, ka ar azbestu saistīta vēža dēļ Eiropas Savienībā katru gadu mirst aptuveni 90 370  cilvēku, un tas liecina par nepieciešamību pazemināt arodekspozīcijas robežvērtību. Tādēļ EESK
  uzskata, ka Eiropas Savienībai būtu jāpārsniedz
  Komisijas
  ierosinātā
  robežvērtība
  un galu galā
  pēc saprātīga pārejas perioda
  jānosaka robežvērtība 0,001  šķiedra/cm

  3. Lai sasniegtu šo mērķi, būtu jāizstrādā ceļvedis, ko papildinātu priekšlikumi par pasākumiem, tostarp finansiāliem pasākumiem, ar kuriem atbalstīt uzņēmumus un reģionus, kuriem šādi risinājumi ir vajadzīgi izvirzīto mērķu sasniegšanai. | Starptautiskā arodveselības komisija (SAK) norāda, ka nav tāda iedarbības līmeņa, ko varētu uzskatīt par pilnīgi drošu un kas nerada vēža risku. Uzklausīšanas sanāksmē, kas notika EESK 2022. gada 31. oktobrī, profesors Jukka Takala norādīja, ka ar azbestu saistīta vēža dēļ Eiropas Savienībā katru gadu mirst aptuveni 90 370  cilvēku, un tas liecina par nepieciešamību pazemināt arodekspozīcijas robežvērtību. Tādēļ EESK
  atzinīgi vērtē
  Komisijas
  priekšlikumu
  un
  uzskata, ka tehniskā
  robežvērtība pēc saprātīga pārejas perioda
  būtu jāsamazina vēl vairāk
  . Lai sasniegtu šo mērķi, būtu jāizstrādā ceļvedis, ko papildinātu priekšlikumi par pasākumiem, tostarp finansiāliem pasākumiem, ar kuriem atbalstīt uzņēmumus un reģionus, kuriem šādi risinājumi ir vajadzīgi izvirzīto mērķu sasniegšanai. |

Specializētās nodaļas atzinums

Grozījums

Starptautiskā arodveselības komisija (SAK) norāda, ka nav tāda iedarbības līmeņa, ko varētu uzskatīt par pilnīgi drošu un kas nerada vēža risku. Uzklausīšanas sanāksmē, kas notika EESK 2022. gada 31. oktobrī, profesors Jukka Takala norādīja, ka ar azbestu saistīta vēža dēļ Eiropas Savienībā katru gadu mirst aptuveni 90 370  cilvēku, un tas liecina par nepieciešamību pazemināt arodekspozīcijas robežvērtību. Tādēļ EESK
  uzskata, ka Eiropas Savienībai būtu jāpārsniedz
  Komisijas
  ierosinātā
  robežvērtība
  un galu galā
  pēc saprātīga pārejas perioda
  jānosaka robežvērtība 0,001  šķiedra/cm

  3. Lai sasniegtu šo mērķi, būtu jāizstrādā ceļvedis, ko papildinātu priekšlikumi par pasākumiem, tostarp finansiāliem pasākumiem, ar kuriem atbalstīt uzņēmumus un reģionus, kuriem šādi risinājumi ir vajadzīgi izvirzīto mērķu sasniegšanai.

Starptautiskā arodveselības komisija (SAK) norāda, ka nav tāda iedarbības līmeņa, ko varētu uzskatīt par pilnīgi drošu un kas nerada vēža risku. Uzklausīšanas sanāksmē, kas notika EESK 2022. gada 31. oktobrī, profesors Jukka Takala norādīja, ka ar azbestu saistīta vēža dēļ Eiropas Savienībā katru gadu mirst aptuveni 90 370  cilvēku, un tas liecina par nepieciešamību pazemināt arodekspozīcijas robežvērtību. Tādēļ EESK
  atzinīgi vērtē
  Komisijas
  priekšlikumu
  un
  uzskata, ka tehniskā
  robežvērtība pēc saprātīga pārejas perioda
  būtu jāsamazina vēl vairāk
  . Lai sasniegtu šo mērķi, būtu jāizstrādā ceļvedis, ko papildinātu priekšlikumi par pasākumiem, tostarp finansiāliem pasākumiem, ar kuriem atbalstīt uzņēmumus un reģionus, kuriem šādi risinājumi ir vajadzīgi izvirzīto mērķu sasniegšanai.

Balsojuma rezultāts

| Par: | 68 |
| --- | --- |
| Pret: | 106 |
| Atturas: | 16 |

Par:

68

Pret:

106

Atturas:

16

---

| 16.3.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 100/123 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 100/123

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Prasmju gadu 2023”

(COM(2022) 526 final – (2022)0326 (COD))

(2023/C 100/19)

| Ziņotāja: | Tatjana BABRAUSKIENĖ |
| --- | --- |

Ziņotāja:

Tatjana BABRAUSKIENĖ

| Atzinuma pieprasījums | Eiropas Savienības Padome, 21.10.2022.
  Eiropas Parlaments, 20.10.2022. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 149. un304. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa |
| Pieņemts plenārsesijā | 15.12.2022. |
| Plenārsesija Nr. | 547 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 155/0/1 |

Atzinuma pieprasījums

Eiropas Savienības Padome, 21.10.2022.

Eiropas Parlaments, 20.10.2022.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 149. un304. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa

Pieņemts plenārsesijā

15.12.2022.

Plenārsesija Nr.

547

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

155/0/1

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | EESK atzinīgi vērtē 2023. gada pasludināšanu par Eiropas Prasmju gadu (EYS). Eiropas Prasmju gadam ir jānodrošina ceļš uz efektīviem risinājumiem un izglītības ieguvumiem jauniešiem un pieaugušajiem, bezdarbniekiem un nodarbinātām personām neatkarīgi no viņu līgumiskās situācijas, kvalifikācijas līmeņa vai dzimuma saskaņā ar priekšsēdētājas Urzulas fon der Leienas izziņoto mērķi nodrošināt darbaspēkam pareizās prasmes, lai palielinātu Eiropas ekonomikas, it īpaši MVU, konkurētspēju. EESK cer pozitīvi iesaistīties Eiropas Prasmju gadā 2023, lai panāktu konkrētus rezultātus, un tāpēc ir gatava sniegt savu ieguldījumu kā tīklu veidošanas un debašu veicinātāja. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Ņemot vērā, ka Eiropas Savienībā vietām ir nevienlīdzīga piekļuve izglītības iespējām un izglītības sniegums joprojām pārāk bieži tiek nodots no paaudzes paaudzē, saistībā ar Eiropas Prasmju gadu 2023 būtu jārosina turpmākas debates un pasākumi, lai novērstu diskrimināciju visās izglītības jomās un palīdzētu cilvēkiem iegūt prasmes, kas viņiem garantēs augšupēju karjeru un kvalitatīvu dzīvi. Tāpēc īpaša uzmanība ir jāpievērš sociālekonomiski nelabvēlīgā situācijā esošām cilvēku grupām attiecībā uz piekļuvi kvalitatīvai un iekļaujošai pārkvalifikācijas un kvalifikācijas celšanas apmācībai. Padomes ieteikums par prasmju pilnveides ceļiem, kura mērķis ir atbalstīt mazkvalificētu un zemu kvalificētu pieaugušo kvalifikācijas celšanu un viņu integrēšanu darba tirgū, ir jāpilda un jāīsteno kā svarīgs Eiropas Prasmju gada uzdevums. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESK uzskata, ka ir vajadzīgi efektīvi finansēšanas mehānismi, kas mobilizē Eiropas un valsts resursus un paredz izmaksu pienācīgu sadali starp publiskajām iestādēm un privātām struktūrām, kā arī individuālām personām un citām attiecīgām ieinteresētajām personām (sociālajiem partneriem, apmācības sniedzējiem, NVO). Lai izveidotu mūžizglītības kultūru, ļoti svarīgi ir arī dot iespēju darba ņēmējiem iesaistīties apmācībā. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESK cer, ka saistībā ar Eiropas Prasmju gadu tiks pievērsta uzmanība šim jautājumam par pienākumu nodrošināt prasmju pilnveidei un pārkvalifikācijai nepieciešamos resursus, kas ir svarīgi, lai mazinātu sociālās atstumtības risku, tostarp īpašu uzmanību pievēršot finansējuma novirzīšanai. Tas ietver arī jautājumu par sociālo partneru dalītu atbildību nozaru un uzņēmumu līmenī attiecībā uz ieguldījumiem uz nākotni vērstā izglītībā un nodarbināto darbinieku apmācībā. Tas ietver arī darba devēju iesaistīšanos nepieciešamajos pasākumos, kuru mērķis ir atbalstīt savus atlaistos darbiniekus, lai viņi varētu izmantot atbalsta shēmas. EESK aicina un rosina sociālos partnerus veikt efektīvus pasākumus, lai iesaistītos sociālajā dialogā un nodrošinātu, ka visiem darba ņēmējiem ir vienlīdzīga piekļuve kvalitatīvai un iekļaujošai apmācībai saskaņā ar ESTP. Turklāt būtu jāstiprina konsultāciju mehānismi starp izglītības iestādēm, publiskajām iestādēm, uzņēmumiem un arodbiedrībām, jo tas var palīdzēt izstrādāt reālas un efektīvas stratēģijas pārejai “no izglītības uz darba dzīvi”. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Šajā sakarā EESK ierosina visbeidzot īstenot ideju par prasmju garantiju, lai visiem nodrošinātu tiesības piekļūt kvalitatīvai un iekļaujošai apmācībai, un veicināt iesaistīšanos darba koplīguma sarunās un spēju veidošanā, lai paredzētu noteikumus un nosacījumus apmaksātam mācību atvaļinājumam, kas ļautu cilvēkiem pilnībā piedalīties sabiedrības dzīvē un sekmīgi tikt galā ar pārkārtošanos sabiedrībā un darba tirgos. Šajā sakarā apmācībai būtu jāiekļauj pamatkompetences, pamatprasmes un profesionālo prasmju pilnveidošana cilvēkiem ar visu līmeņu prasmēm. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komisija aicina dalībvalstis iecelt valstu koordinatorus Eiropas Prasmju gadam, lai valstu līmenī nodrošinātu attiecīgo darbību koordināciju. EESK aicina nodrošināt, ka šāds valsts koordinācijas punkts darbotos pārredzami un iekļaujoši un ka tam ir attiecīgās kompetences, kā arī atbilstoši finanšu resursi gan no ES, gan valstu avotiem. Visām ieinteresētajām personām izglītības un apmācības jomā (it īpaši izglītības un apmācības sniedzējiem, publiskajiem un privātajiem nodarbinātības dienestiem, sociālajiem partneriem un citām attiecīgām pilsoniskās sabiedrības organizācijām) vajadzētu būt iespējai paust savu viedokli šā valsts koordinācijas punkta izraudzīšanā, lai nodrošinātu, ka šīs ieinteresētās personas ir daļa no tā un uzņemas vadošu lomu gan pasākumu plānošanā un īstenošanā visa gada garumā, gan tā novērtēšanā. Tas pats koordinācijas princips būtu jāpiemēro arī ES līmenī. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESK atkārtoti uzsver savos iepriekšējos atzinumos paustos ieteikumus par Eiropas gadu pasludināšanu, lai tie neaprobežotos tikai ar popularizējošiem pasākumiem un sekmētu skaidru plānu īstenošanu un reālu iesaisti; |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | atgādinot savus iepriekšējos atzinumus par šādiem tematiskajiem gadiem, tostarp aicinot šo gadu izstrādē veidot nozīmīgu dialogu ar pilsonisko sabiedrību un veikt konkrētus pasākumus, lai nodrošinātu saikni starp dažādiem tematiskajiem gadiem un gada rezultātu pastāvību, EESK atkārtoti norāda: lai Eiropas tematisko gadu koncepcija būtu veiksmīga, ir būtiski tos izziņot savlaicīgi, lai varētu pienācīgi sagatavoties un nodrošināt stabilu līdzatbildību (1). |
| --- | --- |

1.8.

2.   Tiesību akta priekšlikums

| 2.1. | Pēc Komisijas priekšsēdētājas Ursula von der Leyen 2022. gada runā par stāvokli Savienībā izteiktā paziņojuma Komisija pieņēma priekšlikumu 2023. gadu pasludināt par Eiropas Prasmju gadu. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Saistībā ar Eiropas Prasmju gadu Komisija sadarbībā ar Eiropas Parlamentu, dalībvalstīm, sociālajiem partneriem, valsts un privātajiem nodarbinātības dienestiem, tirdzniecības un rūpniecības kamerām, izglītības un apmācības sniedzējiem, darba ņēmējiem un uzņēmumiem rosina dot jaunu impulsu mūžizglītībai,






  — | veicinot lielākus, lietderīgākus un iekļaujošākus ieguldījumus apmācībā un prasmju pilnveidē, lai pilnībā izmantotu Eiropas darbaspēka potenciālu un palīdzētu cilvēkiem tikt galā ar pāreju no vienas darbavietas uz citu, |
| --- | --- | --- |

2.2.

—

veicinot lielākus, lietderīgākus un iekļaujošākus ieguldījumus apmācībā un prasmju pilnveidē, lai pilnībā izmantotu Eiropas darbaspēka potenciālu un palīdzētu cilvēkiem tikt galā ar pāreju no vienas darbavietas uz citu,

| — | Nodrošinot, ka prasmes atbilst darba tirgus vajadzībām, tostarp sadarbojoties arī ar sociālajiem partneriem un uzņēmumiem, |
| --- | --- |

—

Nodrošinot, ka prasmes atbilst darba tirgus vajadzībām, tostarp sadarbojoties arī ar sociālajiem partneriem un uzņēmumiem,

| — | saskaņojot cilvēku mērķus, vēlmes un prasmju kopumu ar darba tirgus iespējām, it īpaši tām, ko piedāvā zaļā un digitālā pārkārtošanās un ekonomikas atveseļošana, |
| --- | --- |

—

saskaņojot cilvēku mērķus, vēlmes un prasmju kopumu ar darba tirgus iespējām, it īpaši tām, ko piedāvā zaļā un digitālā pārkārtošanās un ekonomikas atveseļošana,

| — | īpašu uzmanību pievēršot tam, lai darba tirgū iesaistītu vairāk cilvēku, jo īpaši sievietes un jauniešus, sevišķi tos, kas nemācās, nestrādā un neapgūst arodu, |
| --- | --- |

—

īpašu uzmanību pievēršot tam, lai darba tirgū iesaistītu vairāk cilvēku, jo īpaši sievietes un jauniešus, sevišķi tos, kas nemācās, nestrādā un neapgūst arodu,

| — | stiprinot mācību iespējas un mobilitāti, atvieglojot kvalifikāciju atzīšanu u. c. un tādējādi no trešām valstīm piesaistot cilvēkus ar Eiropas Savienībai vajadzīgajām prasmēm. |
| --- | --- |

—

stiprinot mācību iespējas un mobilitāti, atvieglojot kvalifikāciju atzīšanu u. c. un tādējādi no trešām valstīm piesaistot cilvēkus ar Eiropas Savienībai vajadzīgajām prasmēm.

| 2.3. | Lai sasniegtu šos mērķus:






  — | Komisija veicinās prasmju pilnveides un pārkvalifikācijas iespējas, piemēram, izceļot attiecīgās ES iniciatīvas, tostarp ES finansējuma iespējas, lai atbalstītu to ieviešanu, īstenošanu un izvēršanu uz vietas, |
| --- | --- | --- |

2.3.

—

Komisija veicinās prasmju pilnveides un pārkvalifikācijas iespējas, piemēram, izceļot attiecīgās ES iniciatīvas, tostarp ES finansējuma iespējas, lai atbalstītu to ieviešanu, īstenošanu un izvēršanu uz vietas,

| — | visā Eiropas Savienībā tiks organizēti arī pasākumi un izpratnes veicināšanas kampaņas, lai atbalstītu partneru savstarpēju mācīšanos prasmju pilnveides un pārkvalifikācijas jomā, |
| --- | --- |

—

visā Eiropas Savienībā tiks organizēti arī pasākumi un izpratnes veicināšanas kampaņas, lai atbalstītu partneru savstarpēju mācīšanos prasmju pilnveides un pārkvalifikācijas jomā,

| — | ierosinātā Prasmju gada mērķis ir arī palīdzēt pilnveidot prasmju apzināšanas rīkus un veicināt rīkus un instrumentus, kas palielina kvalifikācijas, arī ārpus Eiropas Savienības piešķirtas, pārredzamību un atvieglo tās atzīšanu. |
| --- | --- |

—

ierosinātā Prasmju gada mērķis ir arī palīdzēt pilnveidot prasmju apzināšanas rīkus un veicināt rīkus un instrumentus, kas palielina kvalifikācijas, arī ārpus Eiropas Savienības piešķirtas, pārredzamību un atvieglo tās atzīšanu.

| 2.4. | Lai nodrošinātu attiecīgo pasākumu koordināciju valstu līmenī, Komisija aicina dalībvalstis iecelt valstu koordinatorus Eiropas Prasmju gadam. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Vispārīgas piezīmes

| 3.1. | EESK atzīst, ka ieinteresēts pilsoniskums ar prasmīgu un kvalificētu darbaspēku ir viens no galvenajiem Eiropas sociālā un ekonomiskā modeļa aktīviem un ka atbalsts visu vecumu cilvēku apmācībai jāizmanto kā līdzeklis, lai veicinātu sabiedrības līdzdalību, kā arī ilgtermiņa un ilgtspējīgu izaugsmi, jo tā palīdz palielināt inovāciju, produktivitāti un konkurētspēju. Ir svarīgi arī atbalstīt cilvēkus taisnīgas pārkārtošanās kontekstā, jo virzība uz ilgtspējīgāku dzīves, ražošanas un patēriņa veidu ir kļuvusi par nepieciešamību cīņā pret klimata pārmaiņām un to negatīvajām sekām visā pasaulē, vienlaikus nodrošinot, ka neviens netiek atstāts novārtā. Vienlaikus Komiteja piekrīt, ka katras izglītojamās personas holistiska personiskā attīstība ir būtiska, lai pielāgotos turpmākām pārkārtošanām un izaicinājumiem, ņemot vērā pašreizējās sabiedrības dinamisko raksturu. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Kvalificētu darbinieku trūkums demogrāfisko problēmu un strukturālo pārmaiņu, kā arī digitalizācijas un dekarbonizācijas dēļ ir izšķiroši faktori, kas ietekmē Eiropas ekonomiku. Papildus jaunu prasmju apguvei par mērķi ir jāizvirza arī tas, lai kvalificēti darba ņēmēji mainīgos apstākļos varētu pildīt vairākus kvalificētus uzdevumus un profesijas (2), savukārt viņu apmācība sekmē pienācīgas nodarbinātības iespējas un garantijas nestabilas nodarbinātības novēršanai. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Turklāt, lai sekmīgi sasniegtu Eiropas sociālo tiesību pīlāra (ESTP) rīcības plānā noteiktos ES pamatmērķus, proti, vismaz 60 % pieaugušo, kas piedalās apmācībā katru gadu, un panākt vismaz 78 % nodarbinātības līmeni līdz 2030. gadam, ir ārkārtīgi svarīgi risināt ar prasmēm saistītās problēmas un prognozēt vajadzīgās prasmes. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EESK atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Komisija īpašu uzmanību pievērš prasmēm, 2023. gadu pasludinot par Eiropas Prasmju gadu pēc Eiropas Jaunatnes gada 2022. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Tas apstiprina Komitejas vairākos atzinumos pausto viedokli par to, ka kvalitatīva pamatizglītība, kā arī augsta līmeņa un efektīva apmācība, mūžizglītība, profesionālo prasmju pilnveide un pārkvalifikācija būs instrumenti, kas vajadzīgi, lai sekmīgi pielāgotos pārmaiņām sabiedrībā, veicinātu aktīvu pilsoniskumu un lai nākotnē varētu izmantot nodarbinātības iespējas un sekmēt uzņēmējdarbības izglītību (3). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Mūžizglītība un prasmju attīstība ir mūsu sabiedrības sociālā un ekonomiskā progresa atslēga. Tomēr EESK uzskata, ka tas attiecas ne tikai uz “tirgojamu” zināšanu sniegšanu, bet arī uz kompetencēm un prasmēm, kas cilvēkiem dod iespēju aktīvi piedalīties sabiedriskajā dzīvē. Pētījumi liecina, ka darba tirgum un sabiedrībai arvien vairāk ir vajadzīga kritiskā domāšana, komunikācija, darbs komandā, radošums, iniciatīva un daudzas citas transversālas prasmes. Turklāt brīvība, iecietība, kritiskuma gars, Eiropas vērtības un demokrātiskais pilsoniskums ir Eiropas nākotnei būtiski aktīvi, lai cīnītos pret pieaugošo neiecietību un jaunām radikālām kustībām. Tāpēc aicinām ar Eiropas Prasmju gadu 2023 saistītajās darbībās starp “pareizajām prasmēm” iekļaut arī sociālās prasmes un transversālās prasmes, kas ir vajadzīgas iedzīvotājiem, tostarp darba ņēmējiem un nākamajiem darba ņēmējiem (4). Tas tiešā veidā saskan ar Padomes ieteikuma par pamatkompetencēm mūžizglītībā īstenošanu, vienlaikus ievērojot arī Eiropas satvaru personiskai, sociālai un mācīšanās pamatprasmju apguvei (LifeComp) un Eiropas ilgtspējas kompetenču sistēmu (GreenComp). |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EESK uzskata, ka izglītība sākas jau no bērnības un mūs pavada visu mūžu. Saskaņā ar Padomes rezolūciju par jaunu Eiropas izglītības programmu pieaugušajiem 2021.–2030. gadam EESK uzsver, ka pieaugušo izglītībai ir jāietver ne tikai ar nodarbinātību saistītu prasmju attīstīšana. Tikpat svarīgi ir veicināt lielāku sabiedrības izpratni par to, cik nozīmīga un lietderīga ir holistiska līdzdalība mūžizglītībā (5). |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Tāpēc EESK uzskata, ka visiem pasākumiem saistībā ar Eiropas Prasmju gadu 2023 jābūt vērstiem uz iespējami labāku progresu visās izglītības un apmācības jomās (pamatizglītība, sākotnējā un augstākā profesionālā izglītība, mūžizglītība – formālā, neformālā un ikdienējā mācīšanās). Tāpēc visos izglītības līmeņos pirmām kārtām ir jānodrošina vienlīdzīgas iespējas visiem, bez diskriminācijas. Vecāku ienākumu vai izglītības līmenis vairs nedrīkst būtiski ietekmēt personas karjeru izglītības jomā. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Ņemot vērā, ka Eiropas Savienībā vietām ir nevienlīdzīga piekļuve izglītības iespējām un izglītības sniegums joprojām pārāk bieži tiek nodots no paaudzes paaudzē, būtu obligāti jebkurā vietā jāpiedāvā iespējas un izdevības, kā arī pēc iespējas vairāk jāveicina kompetences un spējas. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Mūžizglītībai visiem Eiropā ir jākļūst par realitāti, un visiem eiropiešiem vajadzētu būt pieejamai kvalitatīvai un iekļaujošai izglītībai un apmācībai. Vienlīdzīga piekļuve prasmju pilnveidei un pārkvalifikācijai, ar norādi uz papildu prasmju pilnveides iespējām, ir jānodrošina visiem cilvēkiem neatkarīgi no dzimuma, izcelsmes un vecuma (6). Turklāt saistībā ar koncentrēšanos uz iekļautību prasmju programmā būtu jāaptver visi darba ņēmēji neatkarīgi no viņu nodarbinātības situācijas, uzņēmumu lieluma un darba līguma veida, tostarp mazkvalificēti pieaugušie ar nepietiekamu prasmju līmeni un migrantu izcelsmes cilvēki, neaizsargātas grupas, kam būtu jāpievērš īpaša uzmanība un politikas pasākumi, jo viņi saskaras ar lielākām grūtībām. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | EESK pauž bažas par to, ka iecerētā gada darba kārtība un prioritātes šķiet pārsātinātas, lai gan tā atbalsta Eiropas Prasmju gadu 2023 un tajā akcentēto profesionālās apmācības un mūžizglītības veicināšanu. Priekšlikumā ir iekļautas ļoti daudzas apņemšanās, atsauces uz dažādām iniciatīvām, budžeta pozīcijām un politikas pasākumiem. Tas rada risku, ka Prasmju gads būs vairāk saistīts ar augsta līmeņa politiskiem paziņojumiem nekā ar ilgtermiņa sistemātisku attīstību. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Lai novērstu to, ka esošo politikas jomu un dalītas atbildības garš uzskaitījums var aizēnot skaidru koncentrēšanos uz rezultātiem, ļoti svarīgi būtu nodrošināt skaidrību un koncentrēties uz priekšlikumu, pievēršoties vairākām stratēģiskām prioritātēm. EESK atkārtoti uzsver savos iepriekšējos atzinumos pausto prasību par Eiropas gadu pasludināšanu, lai tā neaprobežotos tikai ar popularizējošiem pasākumiem un sekmētu skaidru plānu izstrādi un iesaistīšanos (7). |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Sociālajiem partneriem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām ir arī svarīga loma izglītības un apmācības sistēmas pārvaldībā, tostarp prasmju prognozēšanā un nodrošināšanā. Sociālo partneru un attiecīgo pilsoniskās sabiedrības organizāciju efektīva iesaistīšana Eiropas un valstu līmenī un efektīvas darbības, lai konsolidētu efektīvu pārvaldību visās profesionālās izglītības un apmācības un pieaugušo izglītības politikas jomās, tostarp aktīvas darba tirgus politikas jomās, kā arī attiecībā uz prasmēm paredzēto ES un valstu finanšu līdzekļu pārvaldību būtu ļoti svarīgas, lai gūtu panākumus, nodrošinot efektīvus risinājumus visiem. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Svarīgi ir apsvērt iespējas paplašināt dialogu esošajās ieinteresēto personu grupās un tīklos, tostarp izmantojot izveidotas tiešsaistes platformas un it īpaši veicinot stratēģiskā dialoga procesu 2023. gadā, attīstot ieinteresēto personu forumus, kas saistīti ar 2023. gada pamatpasākumiem, kā arī izmantojot jaunus procesus, kas līdzinās pilsoniskajam dialogam, lai nodrošinātu, ka izglītības un apmācības ieinteresētās personas var jēgpilni piedalīties politikas veidošanā un lēmumu pieņemšanā, ņemot vērā viņu uz vietas pieejamo zinātību, viņu spēju formulēt izglītojamo vajadzības un viņu ciešo saikni ar dažādām valsts un reģionālajām pašvaldībām, kas ir atbildīgas par izglītības un apmācības ieteikumu īstenošanu. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | EESK norāda, ka šajā sakarā Eiropas Prasmju gada ietvaros būtu jārisina jautājums par sociālo partneru dalītu atbildību nozaru un uzņēmumu līmenī gan attiecībā uz ieguldījumiem uz nākotni vērstā izglītībā, gan nodarbināto darbinieku apmācībā. Tas ietver arī darba devēju iesaistīšanos nepieciešamajos pasākumos, kuru mērķis ir atbalstīt savus atlaistos darbiniekus, lai viņi varētu izmantot atbalsta shēmas. Šajā sakarā EESK aicina sociālos partnerus veikt efektīvus pasākumus, lai iesaistītos sociālajā dialogā un nodrošinātu, ka visiem darba ņēmējiem ir vienlīdzīga piekļuve kvalitatīvai un iekļaujošai apmācībai saskaņā ar ESTP. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Skolotājiem un pasniedzējiem ir svarīga loma, attīstot izglītojamo personu prasmju kopumus atbilstoši darba tirgus vajadzībām, pasniedzot un iemācot ne tikai profesionālās prasmes, bet arī transversālās prasmes, piemēram, pamatprasmes un sociāli emocionālās prasmes. Viņi atbalsta dažādas izcelsmes skolēnu, tostarp pieaugušo, kuriem nepieciešamas jaunas, atjauninātas vai uzlabotas prasmes, pāreju no skolas uz darba dzīvi. Saistībā ar nepieredzētajām problēmām, ko radījusi pandēmija un Ukrainā notiekošais karš, viņu apņēmībai un radošumam ir bijusi būtiska nozīme mācīšanas un mācīšanās nodrošināšanā skolās un darbavietās. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Daudzās ES valstīs pastāv ievērojams PIA skolotāju trūkums, ko izraisa arī faktori, kuri saistīti ar PIA skolotāja profesijas ierobežoto pievilcību, tostarp darba apstākļi, atalgojums, kā arī finansiālu stimulu un karjeras atbalsta trūkums. Nozares profesionāļu piesaistīšanai skolotāja profesijai vajadzētu būt vienai no galvenajām stratēģijām, lai nodrošinātu, ka ir pienācīgs skaits PIA skolotāju ar attiecīgām prasmēm un zināšanām, un šajā nolūkā ir jāgarantē labi un pievilcīgi darba apstākļi, pienācīgas algas, elastīgi ceļi uz profesiju un mehānismi, kas nodrošina, ka šiem speciālistiem ir vajadzīgais prasmju kopums, tostarp pedagoģiskās prasmes. |
| --- | --- |

3.17.

4.   Īpašas piezīmes

| 4.1. | EESK atzinīgi vērtē pieeju, kas paredz apspriest apmācības vajadzības no sociāli taisnīgas un pamatotas darba tirgus zaļās un digitālās pārkārtošanās perspektīvas. Tomēr Komiteja aicina paust skaidru vēstījumu, ka atbildība par prasmju pilnveidi un pārkvalifikāciju vienmēr būtu jānosaka taisnīgā veidā kā kopīga atbildība. |
| --- | --- |

4.1.

4.2.   Kopīga atbildība

| 4.2.1. | Lai notiekošā pārkārtošanās būtu sekmīga, personas ir jāatbalsta, lai tās sagatavotos pārmaiņām un būtu veiksmīgas. Ir vajadzīgi finansēšanas mehānismi, kas mobilizē Eiropas un valsts resursus un paredz izmaksu un nefinansiālu ieguldījumu (piemēram, apmācībai veltītā laika) pienācīgu sadali starp publiskajām iestādēm, darba devējiem, individuālām personām un citām ieinteresētajām personām (piemēram, sociālajiem partneriem, apmācības sniedzējiem, NVO). Daudzos iepriekšējos atzinumos (8) EESK ir uzsvērusi, ka uzņēmumiem, kā arī publiskajām iestādēm ir jāuzņemas stingras saistības, lai nodrošinātu pietiekamus resursus, tostarp pietiekamu finansējumu izglītībai un apmācībai. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | EESK ierosina, ka saistībā ar Eiropas Prasmju gadu būtu īpaši jāveicina sociālā atbildība visaptverošas prasmju pilnveides un pārkvalifikācijas jomā, un šajā kontekstā jāatbalsta ideja par Prasmju garantiju, lai visiem sniegtu tiesības piekļūt kvalitatīvai un iekļaujošai apmācībai, tostarp iespējas iesaistīties koplīguma sarunās un spēju veidošanā, lai paredzētu noteikumus un nosacījumus par apmaksātu mācību atvaļinājumu, lai pilnībā piedalītos sabiedrības dzīvē un veiksmīgi tiktu galā ar pārkārtošanos sabiedrībā un darba tirgū. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Tas ietver arī jautājumu par sociālo partneru dalītu atbildību nozaru un uzņēmumu līmenī attiecībā uz ieguldījumiem uz nākotni vērstā izglītībā un savu nodarbināto darbinieku apmācībā. Darba koplīguma slēgšanas sarunas visos līmeņos – saskaņā ar valsts tiesību aktiem un praksi – un darba ņēmēju līdzdalības mehānismi uzņēmuma līmenī ir svarīgi instrumenti, kas paver iespēju risināt tādu jautājumu kā vajadzīgo prasmju un vajadzīgās apmācības pārmaiņas un palīdz prognozēt šīs pārmaiņas un veicināt inovāciju. Eiropas Prasmju gadā būtu lietderīgi sākt izstrādāt ES kvalifikācijas sistēmu darbinieku apmācībai kā sociālo partneru darbību. |
| --- | --- |

4.2.3.

4.3.   Palielināt ieguldījumus izglītībā un apmācībā

| 4.3.1. | EESK jau ir uzsvērusi, ka vajadzīga kvalifikācijas nodrošināšanas ofensīva, lai varētu pienācīgi sagatavoties darba tirgus arvien straujākai digitalizācijai, stimulēt ieguldījumus uzņēmumu līmenī un publiskajā sektorā un veicināt publiskos un privātos ieguldījumus profesionālajā izglītībā un apmācībā. Visās dalībvalstīs ir jāpalielina publiskie ieguldījumi mūžizglītībā un it īpaši pieaugušo izglītībā (9). |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | EESK aicina Eiropas Komisiju un dalībvalstis efektīvi rīkoties, lai īstenotu Eiropas sociālo tiesību pīlāra pirmo un ceturto principu un tādējādi visiem Eiropas iedzīvotājiem nodrošinātu tiesības uz kvalitatīvu un iekļaujošu mūžizglītību darbavietās un ārpus tām, kā arī atbalstītu minēto principu īstenošanu ar ilgtspējīgu publisko finansējumu, par ko panākta vienošanās ar sociālajiem partneriem un pilsonisko sabiedrību. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | Tā kā dalībvalstis uzņemas galveno atbildību par ilgtspējīgiem ieguldījumiem, lai ne tikai garantētu apmācību bezdarbniekiem un mazkvalificētiem darba ņēmējiem, bet arī lai nodrošinātu sertificētas pamatprasmes, profesionālās prasmes un pamatkompetences, kas ļauj iegūt kvalifikāciju, saistībā ar Eiropas Prasmju gadu būtu jāuzsver vajadzība pēc pienācīgiem un pietiekamiem publiskajiem ieguldījumiem visās izglītības un apmācības jomās. |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | Šajā saistībā EESK prasa, lai ilgtspējīgi ieguldījumi pieaugušo līdzdalībā mūžizglītībā un darba ņēmēju apmācībā tiktu izcelti kā Eiropas pusgada procesa prioritātes un saņemtu lielāku atbalstu no ES fondiem, it īpaši no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem, prasmju pilnveides un pārkvalifikācijas pasākumiem. |
| --- | --- |

4.3.4.

4.4.   Tiesības uz piekļuvi mūžizglītības iespējām neatkarīgi no līmeņa un veida (formālā, ikdienējā un neformālā)

| 4.4.1. | EESK aicina pilnībā īstenot ESTP pirmo principu, lai nodrošinātu, ka visiem PIA apguvējiem, darba ņēmējiem un darbiniekiem ir tiesības piekļūt kvalitatīvai un iekļaujošai apmācībai un mūžizglītībai, lai viņi varētu pilnvērtīgi piedalīties sabiedrības dzīvē un sekmīgi risināt pārmaiņas darba tirgū. Nodrošinot šādas tiesības, ir jāatbalsta arī bezdarbnieki un mazkvalificēti pieaugušie, lai viņi varētu iegūt darba tirgum nepieciešamās prasmes. Aicinām Eiropas Komisiju veikt pētījumu par to, kā panākt šādas tiesības, un ieviest spēcīgāku pārraudzības mehānismu, kas mudina ES dalībvalstis izveidot valsts rīcības programmas un regulāri iesniegt valsts ziņojumus par to, kā šīs tiesības tiek nodrošinātas. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Šajā saistībā EESK aicina Komisiju, dalībvalstis un sociālos partnerus izmantot Eiropas Prasmju gadu, lai veiktu efektīvus pasākumus nolūkā iesaistīties kopīgās darbībās, kuru mērķis ir veicināt darba vidē balstītas mācības, palielināt ieguldījumus kvalitatīvā māceklībā, pieaugušo līdzdalību mūžizglītībā un darbinieku apmācībā, nodrošinot visiem darba ņēmējiem vienlīdzīgu piekļuvi kvalitatīvai un iekļaujošai apmācībai. Eiropas satvars kvalitatīvai un rezultatīvai māceklībai 2023. gadā atzīmēs savu piekto gadadienu, un tas ir jāizvērtē un jāpastiprina. Tā būtu īstā reize jautāt mācekļiem, jauniešiem un pieaugušajiem par to, cik lielā mērā praksē darba vietā ir izpildīti sistēmas kvalitātes nosacījumi. |
| --- | --- |

4.4.2.

4.5.   Ieinteresēto personu iesaiste

| 4.5.1. | EESK atzinīgi vērtē Komisijas nepārprotami pausto apņemšanos stiprināt prasmju atbilstību, cieši sadarbojoties ar sociālajiem partneriem, publiskajiem un privātajiem nodarbinātības dienestiem, uzņēmumiem, izglītības un apmācības sniedzējiem. Šajā sakarā EESK uzskata, ka ļoti svarīgi ir:






  — | veicināt darba ņēmēju aktīvu iesaisti mūžizglītības pasākumos un darba vietā notiekošā apmācībā kā būtisku priekšnosacījumu uzņēmumu izaugsmei un konkurētspējai, darba ņēmēju nodarbināmībai un kvalitatīvu darbvietu nodrošināšanai (10), |
| --- | --- | --- |

4.5.1.

—

veicināt darba ņēmēju aktīvu iesaisti mūžizglītības pasākumos un darba vietā notiekošā apmācībā kā būtisku priekšnosacījumu uzņēmumu izaugsmei un konkurētspējai, darba ņēmēju nodarbināmībai un kvalitatīvu darbvietu nodrošināšanai (10),

| — | uzlabot arī visu personu dalību mūžizglītībā un sadarbībā ar izglītības un apmācības sniedzējiem un lēmumu pieņēmējiem noteikt mācību saturu, lai ieguvēji būtu katrs izglītojamais, kā arī kopiena un sabiedrība kopumā, |
| --- | --- |

—

uzlabot arī visu personu dalību mūžizglītībā un sadarbībā ar izglītības un apmācības sniedzējiem un lēmumu pieņēmējiem noteikt mācību saturu, lai ieguvēji būtu katrs izglītojamais, kā arī kopiena un sabiedrība kopumā,

| — | atbalstīt darba koplīgumu slēgšanu un sociālo dialogu saskaņā ar attiecīgās valsts industriālo attiecību sistēmu, lai spētu prognozēt un pielāgot prasmes tehniskajai un digitālajai attīstībai un ieviestu apmācību darbavietā, kā arī atbalstīt pilsonisko dialogu, lai gūtu visaptverošu priekšstatu par katra izglītojamā vajadzībām. |
| --- | --- |

—

atbalstīt darba koplīgumu slēgšanu un sociālo dialogu saskaņā ar attiecīgās valsts industriālo attiecību sistēmu, lai spētu prognozēt un pielāgot prasmes tehniskajai un digitālajai attīstībai un ieviestu apmācību darbavietā, kā arī atbalstīt pilsonisko dialogu, lai gūtu visaptverošu priekšstatu par katra izglītojamā vajadzībām.

4.6.   Stiprināt efektīvus nodarbinātības dienestus

| 4.6.1. | Lai panāktu taisnīgu pāreju un lai tiktu īstenota aktīva darba tirgus politika, ir vajadzīgi tikpat efektīvi nodarbinātības dienesti, kas spēj ne vien pārvaldīt darbvietu pieprasījumu un piedāvājumu, bet arī sniegt profesionālās ievirzes pakalpojumus un konsultācijas darba meklētājiem. EESK aicina dalībvalstis ieguldīt vairāk līdzekļu nodarbinātības dienestu un to darbinieku efektivitātes paaugstināšanā, lietderīguma palielināšanā un spēju uzlabošanā, kā arī tādu instrumentu izstrādē, kas atbalsta tos, kuri vēl nav iesaistīti darba tirgū. |
| --- | --- |

4.6.1.

4.7.   Individuāli mācību konti un mikroapliecinājumi

| 4.7.1. | EESK atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu par individuāliem mācību kontiem (ILA), jo apmācības sniedzējiem ir vajadzīgs finansiāls atbalsts izglītojamo apgādei. Kvalifikācijas nepieciešamība pastāvīgi pieaug, taču ILA nevajadzētu būt vērstiem uz esošo finansēšanas struktūru aizstāšanu, bet gan to papildināšanu, it īpaši gadījumos, kad ILA vēl nav izveidoti. |
| --- | --- |

4.7.1.

| 4.7.2. | ILA ir svarīgs elements tālākizglītības finansēšanā. ILA būtu jādiferencē atkarībā no mērķgrupas, un tas jebkurā gadījumā ir pastāvīgi jāizvērtē un vajadzības gadījumā jāpielāgo. It īpaši, cilvēkiem darbspējīgā vecumā vajadzētu būt tiešai piekļuvei saviem ILA un jāspēj pašiem izlemt, kurai tālākizglītībai viņi to izmanto personīgi. |
| --- | --- |

4.7.2.

| 4.7.3. | Priekšlikumā par “Eiropas pieeju mūžizglītībai un nodarbinātībai” ar mikroapliecinājumiem būtu labāk jārisina apmācības un pārkvalifikācijas problēmas. Tādējādi cilvēkiem būtu vieglāk un labāk apgūt visas prasmes, kas vajadzīgas, lai tiktu galā ar pašreizējiem sociāliem satricinājumiem un pārkārtošanos darba tirgū. Tajā pašā laikā šī pieeja ir vērsta arī uz to, lai pakalpojumu sniedzēji ar mikroapliecinājumu palīdzību padarītu savus piedāvājumus pārredzamākus un elastīgākus. |
| --- | --- |

4.7.3.

| 4.7.4. | EESK uzskata, ka mikroapliecinājumi neformālo izglītojamo atzīšanai var būt diezgan praktiski īstenojami un saprātīgi, taču vienlaikus ir svarīgi, lai mikroapliecinājumi nebūtu vērsti uz formālās sākotnējās izglītības, augstākās izglītības, profesionālās izglītības un apmācības vai tradicionālo prasmju vājināšanu vai aizstāšanu. |
| --- | --- |

4.7.4.

4.8.   Trešo valstu valstspiederīgo piesaistīšana

| 4.8.1. | Koncentrēšanās uz to, lai piesaistītu trešo valstu valstspiederīgos ar Eiropas Savienībai vajadzīgajām prasmēm, būtu jālīdzsvaro, mazinot intelektuālā darbaspēka emigrāciju. EESK atbalsta atbilstīgākus darbaspēka migrācijas kanālus, taču prasmju politikas galvenajai prioritātei vajadzētu būt centieniem nodrošināt prasmju attīstību Eiropas darba ņēmējiem, kā arī bezdarbniekiem un migrantiem bez personu apliecinošiem dokumentiem, kuri jau uzturas un strādā Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

4.8.1.

| 4.8.2. | Rūpīgi jāizskata arī ES talantu fonda (pieejams tikai Ukrainas bēgļiem) izveide. EESK mudina Komisiju izstrādāt pasākumus, kas nodrošina, ka katram bēglim un patvēruma meklētājam tiek dota tāda pati iespēja kā pilsoņiem apstiprināt savas prasmes un kompetences, kā arī tiek piedāvāta mācekļa prakse, pārkvalifikācija un kvalifikācijas celšana, lai integrētu viņus darba tirgū atbilstoši ES Pamattiesību hartai. |
| --- | --- |

4.8.2.

| 4.8.3. | Turklāt neatkarīgi no viņu pieņemšanas darbā jebkurā gadījumā ir jāizskata vai jāveicina vienkāršāka, ātrāka un atvieglotāka trešo valstu valstspiederīgo kvalifikācijas atzīšana. Tomēr šķiet skaidrs, ka attiecībā uz reglamentētajām profesijām tikai ES Kvalifikācijas direktīvas noteikumu piemērošana trešo valstu valstspiederīgajiem var paātrināt vai atvieglot viņu kvalifikāciju atzīšanu. |
| --- | --- |

4.8.3.

4.9.   Eiropas gada koordinācija

| 4.9.1. | Komisija aicina dalībvalstis iecelt valstu koordinatorus Eiropas Prasmju gadam, lai valstu līmenī nodrošinātu attiecīgo darbību koordināciju. Tā kā valstu koordinatoru iecelšana un attiecīgās sanāksmes ir svarīgākais elements pantos par koordināciju valstu un Savienības līmenī, tas šķiet ļoti pieticīgi. |
| --- | --- |

4.9.1.

| 4.9.2. | EESK aicina nodrošināt, ka šiem valstu koordinācijas punktiem ir attiecīgas pilnvaras, kā arī atbilstoši finanšu resursi gan no ES, gan valstu avotiem un iespējas, lai valstu un ES līmenī efektīvi iesaistītu pārstāvjus no plaša tīkla, kurā darbojas ieinteresētās personas izglītības, apmācības un prasmju jomā. Šīm ieinteresētajām personām (it īpaši sociālajiem partneriem, publiskajiem un privātajiem nodarbinātības dienestiem, izglītības un apmācības sniedzējiem un citām attiecīgām pilsoniskās sabiedrības organizācijām) vajadzētu būt daļai no koordinācijas procesa un jāuzņemas vadoša loma gan pasākumu plānošanā un īstenošanā visa gada garumā, gan tā novērtēšanā. Galvenā uzmanība būtu jāpievērš ilgtspējīgiem rezultātiem, ko var sasniegt šā gada laikā. Attiecībā uz finansējuma summām par labas prakses paraugu var uzskatīt Eiropas Attīstības gadu. |
| --- | --- |

4.9.2.

4.10.   Prasmju neatbilstība

| 4.10.1. | Lai gan dažas nozares var ciest no kvalificētu darbinieku trūkuma, tā dēvētā neatbilstība bieži vien ir saistīta ar sliktiem darba apstākļiem (zems atalgojums, nestabili līgumi, necieņa, darba laiks, kas nav savienojams ar darba un privātās dzīves līdzsvaru, darbinieku apmācības un karjeras attīstības trūkums) un to, ka trūkst prognozēšanas instrumentu kā agrīnās brīdināšanas sistēmas, lai prognozētu izmaiņas darba tirgū. Ja Eiropas Prasmju gads nebūs vērsts uz šo aspektu, skaidrs ir tas, ka attiecīgais slogs nesamērīgi gulsies uz darba ņēmējiem un sabiedrību kā tādu, neprasot uzņēmumu līdzatbildību. |
| --- | --- |

4.10.1.

| 4.10.2. | Prasmju stratēģijas šajā ziņā nav nošķiramas no kvalitatīvu darbvietu radīšanas un stratēģijām. Patiešām, apmācības, pārkvalifikācijas vai kvalifikācijas celšanas programmas nebūs lietderīgas, ja cilvēki dzīvos ekonomiski pārtuksnešotā teritorijā, kas nepiedāvā alternatīvas darba iespējas. Kvalitatīvas darbvietas, taisnīgs atalgojums un pienācīgi darba apstākļi ir priekšnoteikums ilgtermiņa un ilgtspējīgai izaugsmei, ražīgumam un inovācijai, un prasmju attīstība un mūžizglītība ir viens no instrumentiem šo mērķu sasniegšanai. Šajā sakarā būtiska nozīme ir efektīvam sociālajam dialogam ar arodbiedrībām, darba tiesību ievērošanai un īstenošanai, kā arī tam, lai tiktu nodrošināta darba ņēmēju informēšana un apspriešanās ar viņiem par darbinieku apmācību un māceklību uzņēmumu līmenī. |
| --- | --- |

4.10.2.

Briselē, 2022. gada 15. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja

Christa SCHWENG

---

(1)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Jaunatnes gadu 2022” (COM(2021) 634 final – 2021/0328 (COD)) (OV C 152, 6.4.2022., 122. lpp.).

1

(2)  DTNC pētījums: The work of the future: ensuring lifelong learning and training of employees (Nodarbinātības nākotne: darba ņēmēju mūžizglītības un apmācības nodrošināšana) | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (europa.eu).

2

The work of the future: ensuring lifelong learning and training of employees

(3)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Pieaugušo izglītība” (izpētes atzinums pēc Padomes prezidentvalsts Slovēnijas pieprasījuma) (OV C 374, 16.9.2021., 16. lpp.); Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Kā izglītības un apmācības ietvaros mūžizglītības perspektīvā sekmēt Eiropai vajadzīgās prasmes ar mērķi izveidot taisnīgāku, saliedētāku, ilgtspējīgāku, digitālāku un noturīgāku sabiedrību” (izpētes atzinums pēc prezidentvalsts Portugāles pieprasījuma) (OV C 286, 16.7.2021., 27. lpp.); Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropas prasmju programma ilgtspējīgai konkurētspējai, sociālajam taisnīgumam un noturībai”” (COM(2020) 274 final) – “Priekšlikums Padomes ieteikumam par profesionālo izglītību un apmācību (PIA) ilgtspējīgai konkurētspējai, sociālajam taisnīgumam un noturībai” (COM(2020) 275 final) (OV C 10, 11.1.2021., 40. lpp.); Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Padomes ieteikumam par Eiropas pieeju mikroapliecinājumiem mūžizglītībā un nodarbināmībā” (COM(2021) 770 final) un “Priekšlikums Padomes ieteikumam par individuālajiem mācību kontiem” (COM(2021) 773 final) (OV C 323, 26.8.2022., 62. lpp.); Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par Eiropas universitāšu stratēģiju” (COM(2022) 16 final) un “Priekšlikums Padomes ieteikumam veidot tiltus efektīvai sadarbībai augstākās izglītības jomā Eiropā” (COM(2022) 17 final) (OV C 290, 29.7.2022., 109. lpp.).

3

(4)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropas prasmju programma ilgtspējīgai konkurētspējai, sociālajam taisnīgumam un noturībai”” (COM(2020) 274 final) – “Priekšlikums Padomes ieteikumam par profesionālo izglītību un apmācību (PIA) ilgtspējīgai konkurētspējai, sociālajam taisnīgumam un noturībai” (COM(2020) 275 final) (OV C 10, 11.1.2021., 40. lpp.).

4

(5)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Pieaugušo izglītība” (izpētes atzinums pēc Padomes prezidentvalsts Slovēnijas pieprasījuma) (OV C 374, 16.9.2021., 16. lpp.).

5

(6)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Pieaugušo izglītība” (izpētes atzinums pēc Padomes prezidentvalsts Slovēnijas pieprasījuma) (OV C 374, 16.9.2021., 16. lpp.).

6

(7)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Jaunatnes gadu 2022” (COM(2021) 634 final – 2021/0328 (COD)) (OV C 152, 6.4.2022., 122. lpp.).

7

(8)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Padomes ieteikumam par Eiropas pieeju mikroapliecinājumiem mūžizglītībā un nodarbināmībā” (COM(2021) 770 final) un “Priekšlikums Padomes ieteikumam par individuālajiem mācību kontiem” (COM(2021) 773 final) (OV C 323, 26.8.2022., 62. lpp.); Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Pieaugušo izglītība” (izpētes atzinums pēc Padomes prezidentvalsts Slovēnijas pieprasījuma) (OV C 374, 16.9.2021., 16. lpp.); Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Kā izglītības un apmācības ietvaros mūžizglītības perspektīvā sekmēt Eiropai vajadzīgās prasmes ar mērķi izveidot taisnīgāku, saliedētāku, ilgtspējīgāku, digitālāku un noturīgāku sabiedrību” (izpētes atzinums pēc prezidentvalsts Portugāles pieprasījuma) (OV C 286, 16.7.2021., 27. lpp.).

8

(9)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Ilgtspējīgs finansējums mūžizglītībai un prasmju attīstīšanai kvalificēta darbaspēka trūkuma apstākļos” (izpētes atzinums pēc prezidentvalsts Horvātijas pieprasījuma) (OV C 232, 14.7.2020., 8. lpp.).

9

(10)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Darba nākotne – nākotnē darba tirgū nepieciešamo zināšanu un prasmju apgūšana” (izpētes atzinums pēc prezidentvalsts Bulgārijas pieprasījuma) (OV C 237, 6.7.2018., 8. lpp.).

10

---

| 16.3.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 100/132 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 100/132

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Aizsardzības investīciju nepietiekamības analīze un turpmākā virzība”

(JOIN(2022) 24 final)

(2023/C 100/20)

| Ziņotājs: | Panagiotis GKOFAS |
| --- | --- |
| Līdzziņotājs: | Jan PIE |

Ziņotājs:

Panagiotis GKOFAS

Līdzziņotājs:

Jan PIE

| Atzinuma pieprasījums | Eiropas Komisija, 28.6.2022. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Rūpniecības pārmaiņu konsultatīvā komisija |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 11.11.2022. |
| Pieņemts plenārsesijā | 14.12.2022. |
| Plenārsesija Nr. | 574 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 202/6/4 |

Atzinuma pieprasījums

Eiropas Komisija, 28.6.2022.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Rūpniecības pārmaiņu konsultatīvā komisija

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

11.11.2022.

Pieņemts plenārsesijā

14.12.2022.

Plenārsesija Nr.

574

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

202/6/4

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | EESK atbalsta iniciatīvas, kas ierosinātas kopīgajā paziņojumā par aizsardzības investīciju nepietiekamības analīzi un turpmāko virzību. Kopīgais paziņojums ir svarīgs solis ceļā uz dalībvalstu sadarbības veicināšanu aizsardzības jomā, kas ir nepieciešams, lai samazinātu militāro spēju dārgo dublēšanos un izvairītos no ES aizsardzības tirgus sadrumstalotības. EESK uzsver šādus svarīgākus atzinuma secinājumus. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.1.1. | ES aizsardzības rūpniecības stratēģijas pamatā vajadzētu būt spēcīgai Eiropas aizsardzības un drošības politikai. |
| --- | --- |

1.1.1.

| 1.1.2. | Mazs ieguldījumu apmērs un nepietiekama koordinācija starp dalībvalstīm pētniecības un izstrādes, ražošanas un iepirkuma jomā rada spēju trūkumu un sadrumstalo Eiropas aizsardzības tehnisko un rūpniecisko pamatu (EDTIB). |
| --- | --- |

1.1.2.

| 1.1.3. | EESK atbalsta Eiropas Komisijas ierosinātos konkrētos pasākumus – instrumentu Eiropas aizsardzības nozares nostiprināšanai, izmantojot kopīgu iepirkumu (EDIRPA), un Eiropas aizsardzības investīciju programmu (EAIP) – un aicina dalībvalstis ciešāk koordinēt aizsardzības politiku un iepirkumu ES līmenī. |
| --- | --- |

1.1.3.

| 1.1.4. | Valstu aizsardzības budžeti būtu jāpārskata, lai katru gadu paredzētu kvotu, ko piešķir kopējo Eiropas aizsardzības ieguldījumu konsolidācijai. Šādā veidā tie sekmēs centienus novērtēt finanšu bāzi konkrētām ES koordinētām darbībām, kas paredzētas Eiropas aizsardzības spēju stiprināšanai. |
| --- | --- |

1.1.4.

| 1.1.5. | Īpaša uzmanība būtu jāpievērš mūsdienu karadarbības veidiem (piemēram, kiberuzbrukumiem, digitālajai karadarbībai un viltus ziņu izplatīšanai). |
| --- | --- |

1.1.5.

| 1.1.6. | Eiropas Parlamentam ir jāizstrādā Eiropas aizsardzības politikas īstenošanas (līgumi, iepirkums, ieguldījumi) uzraudzības mehānisms un tāpēc ir jārada atbilstoši tehniski un institucionāli instrumenti. |
| --- | --- |

1.1.6.

| 1.1.7. | Komiteja mudina Eiropas Komisiju steidzami iesniegt vērienīgu priekšlikumu, kas pārsniegtu iespējamo atbrīvojumu no PVN un ietvertu stingrus pasākumus, kuri palīdzētu rūpniecībai pielāgoties jaunajiem stratēģiskajiem izaicinājumiem. |
| --- | --- |

1.1.7.

| 1.2. | EESK piekrīt kopīgajā paziņojumā paustajam novērtējumam par aizsardzības investīciju nepietiekamību Eiropas Savienībā. Šie nepietiekamie ieguldījumi vājina Eiropas drošību, apdraud NATO un vājina Savienības pozīcijas attiecībās ar citām pasaules lielvarām. Tajā pašā laikā Eiropas Savienībā joprojām nepietiekami ir ieguldījumi aizsardzības jomā. Tas ir pretrunā dalībvalstu solidaritātes principam un stiprina politiskos centrbēdzes spēkus, kas kropļo centienus izveidot kopēju drošības kultūru un aizsardzības politiku Eiropā. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESK atzinīgi vērtē vairāku dalībvalstu paziņojumu par aizsardzības budžetu palielināšanu un aicina tās pildīt savu apņemšanos ieguldīt ne tikai vairāk, bet arī labāk, tādā veidā reaģējot uz nepieciešamību padziļināt Eiropas iedzīvotāju solidaritāti un attīstīt krīžgatavības kultūru. Ir ārkārtīgi svarīgi koordinēt valstu aizsardzības centienus Eiropas līmenī, lai nodrošinātu, ka tie nerada netiešu kaitējumu nesenajām ES iniciatīvām vai neapdraud pašreizējos vai plānotos Eiropas attīstības projektus. Šī ciešākā Eiropas koordinācija būtu jāuzskata par veidu, kā stiprināt arī NATO vispārējās spējas. EESK atbalsta ideju uzlabot Eiropas sadarbības satvaru aizsardzības jomā, it īpaši izmantojot kopīgu iepirkumu. Šajā saistībā EESK pilnībā atbalsta aizsardzības kopīgā iepirkuma darba grupas tūlītēju izveidi, lai ES līmenī koordinētu dalībvalstu reakciju uz ļoti neatliekamām īstermiņa vajadzībām, it īpaši krājumu papildināšanu. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESK aicina turpināt tehnisku analīzi par to, kā izveidot Eiropas saskarni, kas ES līmenī optimizētu valstu aizsardzības izdevumu izmantošanu. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESK atzinīgi vērtē ierosināto īstermiņa instrumentu 500 miljonu EUR apmērā, kuri atvēlēti diviem gadiem (2022.–2024. gadam) un kuru mērķis ir stimulēt kopīgu iepirkumu. Balstoties uz kopīgā iepirkuma darba grupas veikumu, instruments var palīdzēt strukturēt un koordinēt pašreizējo pieprasījumu pēc steidzami nepieciešamiem aizsardzības ražojumiem un novērst izspiešanas efektu. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESK atzinīgi vērtē arī paziņojumu par Eiropas aizsardzības investīciju programmu (EDIP) kopīgi izstrādātiem aizsardzības projektiem un mudina Komisiju steidzami iesniegt vērienīgu priekšlikumu, kas pārsniegtu iespējamo atbrīvojumu no PVN un ietvertu stingrus pasākumus, kuri palīdzētu rūpniecībai pielāgoties jaunajiem stratēģiskajiem izaicinājumiem. Eiropas Savienībai jāizstrādā investīciju iniciatīvas, kas veicinās nozares sadarbību ar jaunuzņēmumiem un MVU (saskaņā ar ES Mazās uzņēmējdarbības aktu), un pilnībā jāizmanto aizsardzības nozares augsti kvalificētais darbaspēks, vienlaikus arī uzlabojot un radot jaunas prasmes ar īpašām pētniecības un izstrādes programmām un Eiropas projektiem, kuri paver iespējas valstu rūpniecības nozaru sadarbībai. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESK atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu par kritiski svarīgu izejvielu iniciatīvas, tai skaitā likumdošanas pasākumu, ierosināšanu, kuras mērķis ir stiprināt ES noturību un piegādes drošību saistībā ar kritiski svarīgām izejvielām. EESK uzskata, ka minētajā iniciatīvā ir jāņem vērā aizsardzības nozares stratēģiskā nozīme. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Kopējās aizsardzības politikas integrācija pavērtu iespēju autonomākai rūpnieciskai inovācijai, plašākai savstarpējai militārā un civilā sektora tehnoloģiju ietekmei, kā arī efektīvākas un neatkarīgākas aizsardzības un ES enerģētikas politikas īstenošanai. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESK piekrīt, ka ir svarīgi veidot spēcīgu kiberdrošības ekosistēmu, kas dos iespēju cīnīties pret jauniem hibrīdkara veidiem. Turpmāk, veicot ieguldījumos kiberdrošības jomā, šādas ekosistēmas radīšanai vajadzētu būt galvenajai prioritātei, ņemot vērā tās lomu cīņā pret jauniem hibrīdkara veidiem. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESK uzskata, ka kopīgajā paziņojumā nav sniegti pietiekami stratēģiski norādījumi par to, kā turpmāk veidojams Eiropas aizsardzības tehniskais un rūpnieciskais pamats (EDTIB). Reaģējot uz jaunajiem drošības izaicinājumiem, kas apdraud Eiropas solidaritātes sistēmu, ir vajadzīga visaptveroša Eiropas aizsardzības rūpniecības stratēģija, kura saskaņo visus rūpniecības politikas pasākumus, kas vērsti uz EDTIB pamatfunkciju izpildes stiprināšanu. Šajā ziņā kopīgais paziņojums ir tikai viens solis pareizajā virzienā. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EESK iesaka izveidot zinātnisku komiteju/aģentūru, ko uzraudzītu Eiropas Parlaments un kas pastāvīgi uzraudzītu un novērtētu aizsardzības investīciju svarīgākos aspektus un sniegtu norādījumus par finanšu un militāro resursu efektīvu sadalījumu. Rezultāti un ieteikumi būtu jādara pieejami katrai dalībvalstij. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EESK uzskata, ka Eiropas aizsardzības nozare var stimulēt daudzu ekonomikas nozaru, dalībnieku un ieinteresēto personu sinerģiju un sadarbību. Saskaņā ar Mazās uzņēmējdarbības aktu īpaša uzmanība būtu jāpievērš MVU. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Pamatinformācija

| 2.1. | ES valstu vai to valdību vadītāji, tiekoties Versaļā 2022. gada martā, apņēmās uzlabot Eiropas aizsardzības spējas, ņemot vērā Krievijas militāro agresiju pret Ukrainu. Viņi apņēmās 1) palielināt izdevumus aizsardzībai; 2) pastiprināt sadarbību, īstenojot kopīgus projektus; 3) mazināt trūkumus un sasniegt mērķus attiecībā uz spējām; 4) veicināt inovāciju, arī izmantojot civilās un militārās sinerģijas; un 5) stiprināt un attīstīt mūsu aizsardzības nozari, tai skaitā MVU. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | ES valstu vai to valdību vadītāji turklāt aicināja Eiropas Komisiju, sadarbojoties ar Eiropas Aizsardzības aģentūru, “līdz maija vidum nākt klajā ar analīzi par aizsardzības investīciju nepietiekamību un ierosināt turpmākas iniciatīvas, kas vajadzīgas, lai stiprinātu Eiropas aizsardzības rūpniecisko un tehnoloģisko bāzi”. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Pildot šo uzdevumu, Eiropas Komisija un Augstais pārstāvis / Eiropas Aizsardzības aģentūras vadītājs iesniedza Eiropadomei darbību un ieteikumu kopumu, lai nodrošinātu, ka paziņotie dalībvalstu aizsardzības izdevumu palielinājumi netīši neizraisa turpmāku Eiropas aizsardzības nozares sadrumstalotību, bet gan nostiprina ES aizsardzības tehnoloģisko un rūpniecisko bāzi. Šie ieteikumi it īpaši ietver pasākumus, kas veicinātu kopīgu iepirkumu, uzlabotu aizsardzības plānošanu un palielinātu ražošanas spējas. Īpaši norādīts arī uz aizsardzības nozares finansēšanas iespēju uzlabošanu. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Kopīgā paziņojuma ieteikumu pamatā ir pašreizējo investīciju un spēju nepietiekamības novērtējums. Neraugoties uz Eiropas aizsardzības izdevumu pieaugumu 2020. gadā, tikai 11 % investīciju tika iztērēti sadarbojoties, un tas ir daudz mazāk nekā 35 % kritērijs, par kuru dalībvalstis vienojās Eiropas Aizsardzības aģentūras satvarā un kurš noteikts pastāvīgās strukturētās sadarbības (PESCO) procesā. Salīdzinājumam – 89 % tika iztērēti valstu līmenī. Jānorāda, ka ES dalībvalstis saskaras ar dažādiem riskiem un tām ir atšķirīgas spējas reaģēt uz militārām vai citām krīzēm, kuru pārvarēšanai vajadzīgi atšķirīgi aizsardzības resursi. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Turklāt dalībvalstu kopējie aizsardzības pētniecības un tehnoloģiju (PTA) izdevumi (2,5 miljardi EUR) veido tikai 1,2 % no to kopējiem aizsardzības izdevumiem; tas ir daudz mazāk nekā 2 % kritērijs, par kuru panākta vienošanās Eiropas Aizsardzības aģentūras satvarā un kuru cieši apņēmās ievērot PESCO procesā. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Eiropas aizsardzības nozarē turklāt joprojām vērojama ievērojama neefektivitāte: zemi apjomradīti ietaupījumi, tirgus un ražošanas sadrumstalotība, viena veida aizsardzības sistēmu dublēšanās un pavairošanās utt. Nepietiekamā dalībvalstu sadarbība vājina rūpnieciskās un tehnoloģiskās spējas, kas vajadzīgas, lai saglabātu ES aizsardzības spējas un apmierinātu tās pašreizējās un turpmākās drošības vajadzības. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Vispārīgas piezīmes

| 3.1. | Ieguldījumiem aizsardzības nozarē vajadzētu būt vērstiem uz prevenciju, kā arī uz atturēšanu un stabilitāti, cenšoties palielināt drošību un mazināt konfliktu riskus, nevis veicināt turpmāku bruņošanās sacensību un palielināt jaunu reģionālu vai globālu konfliktu iespējamību. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Ideālā gadījumā diplomātijai vienmēr būtu jādominē centienos novērst un atrisināt konfliktus. Militārā spēka izmantošanai arī turpmāk vajadzētu būt galīgajam atturēšanas instrumentam un galējam līdzeklim. Pirms tiek īstenotas militāras darbības, lai aizstāvētu Eiropas vērtības, proti, mieru, demokrātiju, solidaritāti un stabilitāti, būtu jāizmanto tādi argumenti kā attīstības perspektīvas un ekonomiskā labklājība. EESK atbalsta visus starptautiskos centienus saskaņā ar ANO Statūtiem un Eiropas Padomes rezolūciju (piemēram, situācija Ukrainā, Kiprā, Rietumbalkānos un citur) panākt miermīlīgu, taisnīgu un konkrētu risinājumu visiem konfliktiem, strīdiem un/vai nelikumīgām darbībām (iebrukums, okupācija, valsts suverenitātes apdraudējums, iebiedēšana). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EESK ir pārliecināta, ka ir vajadzīga cieša ES un NATO pūliņu koordinācija. Abām organizācijām ir savi īpašie instrumenti un stiprās puses, kas papildinoši ir jāizmanto, lai sasniegtu kopīgo mērķi garantēt Eiropas drošību. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EESK pauž nožēlu par to, ka gadu gadiem būtiski samazinātie ieguldījumi aizsardzībā ir izraisījušas ES rūpniecības nepilnības un spēju nepietiekamību. Komiteja arī atzīmē, ka EDTIB pašlaik ir piemērots miera laika operācijām (t. i., zems ražošanas temps), un aicina veikt pasākumus, lai palīdzētu EDTIB apmierināt pēkšņo pieprasījuma pieaugumu, ko izraisīja karš pret Ukrainu. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EESK atbalsta kopīgajā paziņojumā pausto aicinājumu dalībvalstīm sadarbības ceļā iegādāties vajadzīgo aizsardzības ekipējumu un materiālus. Steidzami vajadzīgu ražojumu kopīgs iepirkums nodrošinātu lielāku izdevīgumu, uzlabotu sadarbspēju un novērstu to, ka visvairāk apdraudētajām ES dalībvalstīm nav iespēju iegādāties vajadzīgos ražojumus, jo pretrunīgas prasības tiek izvirzītas aizsardzības nozarei, kas nespēj īsā laikā apmierināt šādu strauju pieprasījuma kāpumu. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EESK arī atbalsta priekšlikumu veicināt kopīgu iepirkumu, izmantojot īpašu ES budžeta īstermiņa instrumentu. Ar šo instrumentu sniegtajam ES finansiālajam atbalstam būtu jāveicina uz sadarbību balstītie aizsardzības jomas iepirkumi dalībvalstīs un pozitīvi jāietekmē EDTIB, vienlaikus nodrošinot Eiropas bruņoto spēku spēju rīkoties, piegādes drošību un lielāku sadarbspēju. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EESK ar nepacietību gaida arī priekšlikumu par Eiropas aizsardzības investīciju programmu. Vienlaikus Komiteja pauž šaubas par to, vai PVN atbrīvojums pietiekami veicinās kopīgu iepirkumu kopīgi izstrādāts projektos. Jānodrošina, ka EDTIB spēj sniegt atbalstu Eiropas bruņotajiem spēkiem arī ilgstošu un liela mēroga konfliktu gadījumā un to laikā. Šajā nolūkā būtu sistemātiski jāizmanto dažādi rūpniecības politikas instrumenti, lai stiprinātu piegādes ķēdes, veicinātu prasmes, izveidotu stratēģiskus krājumus utt. Tāpēc EDIP būtu jāizmanto visaptveroša pieeja, lai atbalstītu nepieciešamo EDTIB pārveidi. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Vienlaikus kopīgajā paziņojumā trūkst vērienīguma attiecībā uz citām iniciatīvām, piemēram, Eiropas Aizsardzības fondu (EAF). EESK iesaka izmantot pašreizējās daudzgadu finanšu shēmas (DFS) elastību, lai ievērojami palielinātu EAF budžetu līdz līmenim, kas atbilst paziņotajam dalībvalstu aizsardzības izdevumu palielinājumam. Tas ir jādara, lai nodrošinātu EAF sviras efektu un spēju stimulēt sadarbību. Paredzēts, ka EAF būs būtiska nozīme Eiropas aizsardzības sistēmu sadrumstalotības pārvarēšanā un aizsardzības investīciju nepietiekamības mazināšanā. EESK uzskata, ka EAF varētu pildīt šo uzdevumu, ja dalībvalstis būtiski uzlabos sadarbību. Eiropas Aizsardzības fonds būtu regulāri jānovērtē un jāstiprina, ja tas efektīvi veicina Eiropas aizsardzības izdevumu kohēzijas vairošanu un efektivitātes paaugstināšanu. Eiropas pievienotā vērtība ir ārkārtīgi svarīga, lai pamatotu šā instrumenta nepieciešamību. EESK arī ierosina izvirzīt par prioritāti EAF stratēģiskuma striprināšanu (noteikt ierobežotu skaitu pienācīgi finansētu pamatprojektu), reaģētspējas uzlabošanu (palielināt budžeta pozīciju MVU un revolucionārām tehnoloģijām, organizēt atklātus uzaicinājumus, lai paātrinātu reaģēšanu uz novatoriskām idejām, noteikt paātrinātas procedūras steidzamiem projektiem utt.) un efektivitātes paaugstināšanu (optimizēt aizsardzības pārvedumus EAF projektiem, saskaņot intelektuālā īpašuma regulējumu, noteikt ilgtspējīgus risinājumus klasificētu datu apstrādei utt.). |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EESK turklāt uzskata, ka visaptverošai un stratēģiskai izejvielu / kritiski svarīgu izejvielu politikai tagad ir izšķiroša nozīme, lai mazinātu Eiropas stratēģisko atkarību no autokrātiskiem režīmiem. EESK ieskatā šai stratēģijai jābūt balstītai uz trim pīlāriem: 1) brīva un atvērta globāla piekļuve izejvielām / kritiski svarīgām izejvielām; 2) Eiropas/iekšzemes izejvielu / kritiski svarīgu izejvielu izmantošanas un pārstrādes stiprināšana, nodokļu atvieglojumi, krājumu veidošanas iniciatīvas; 3) izejvielu / kritiski svarīgu izejvielu otrreizēja pārstrāde, uzlabojot aprites ekonomikas pamatnosacījumus. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EESK uzskata, ka EDTIB galvenais uzdevums ir atbalstīt Eiropas bruņotos spēkus to uzdevumu izpildē. Tāpēc EESK ir pārliecināta, ka EDTIB ir jāspēj veikt četras galvenās funkcijas: 1) vienmēr un jebkuros apstākļos piegādāt nepieciešamo aizsardzības aprīkojumu un ar to saistītos pakalpojumus; 2) uzlabot galvenās aizsardzības tehnoloģijas un to lietojumus un izstrādāt jaunas, uzlabotas versijas un to nākamās paaudzes; 3) reaģēt uz jaunām tehnikas attīstības tendencēm un konkurentu un potenciālo pretinieku sasniegumiem; un 4) izaicināt konkurentus un potenciālos pretiniekus, izstrādājot novatoriskas koncepcijas, revolucionāras tehnoloģijas un pilnīgi jaunus lietojumus. Sākot ar kopīgo paziņojumu, Komisijai un dalībvalstīm būtu steidzami jāizstrādā visaptveroša aizsardzības rūpniecības stratēģija, kuras mērķis ir uzlabot EDTIB spēju pildīt šīs pamatfunkcijas. |
| --- | --- |

3.10.

4.   Īpašas piezīmes

| 4.1. | EESK arī atzīmē, ka ir svarīgi izveidot spēcīgu kiberdrošības ekosistēmu, kas dos iespēju cīnīties pret jauniem hibrīdkara veidiem, piemēram, kiberuzbrukumiem un digitālām manipulācijām nesenos starptautiskos nemilitāros vai militāros konfliktos. Tāpēc īpaša uzmanība būtu jāpievērš investīcijām kiberdrošības jomā – nozarei, kas pēdējā desmitgadē ir strauji attīstījusies un, šķiet, strauji maina starptautiskās un iekšējās norises un politikas apsvērumus. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EESK uzsver, ka Eiropas Savienībai ir jāizstrādā investīciju iniciatīvas, kas veicinās nozares sadarbību ar jaunuzņēmumiem un MVU, un pilnībā jāizmanto augsti kvalificēts darbaspēks aizsardzības nozarē, vienlaikus arī pilnveidojot un radot jaunas prasmes, izmantojot Eiropas sadarbības programmas. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EESK atkārtoti ierosina tiešsaistē izveidot vienotu kontaktpunktu MVU un jaunuzņēmumiem –“ES MVU stūrīti” tiešsaistē, kas dotu iespēju ievadīt iepriekš definētus datus un pretī saņemt īpaši pielāgotu informāciju par vislabāk piemērotajām ES programmām, kuras var sniegt atbalstu. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Runājot par pasākumiem, kas atbalstītu kritiski svarīgas tehnoloģijas un rūpnieciskās jaudas, jānorāda, ka joprojām ļoti svarīgi ir mazināt kritisko atkarību ar aizsardzību saistītajās vērtības radīšanas ķēdēs. Tas attiecas gan uz piekļuvi kritiski svarīgām izejvielām, gan uz kritiski svarīgu komponentu, apakšsistēmu u. c. piegādi. Tas ietver arī rūpniecības piegādes ķēdes finansiālo un ekonomisko stabilitāti un pietiekamu prasmju pieejamību, lai apmierinātu pašreizējās un turpmākās spēju un tehnoloģiju vajadzības. EESK vēlas arī uzsvērt savu viedokli un ieteikumus, kas jau izklāstīti atzinumā “Ceļvedis attiecībā uz drošībai un aizsardzībai kritiski svarīgām tehnoloģijām” (CCMI/189). |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Izstrādājot jaunu aizsardzības paredzētu ieguldījumu paradigmu Eiropā, būtu jāņem vērā arī sociālie un vidiskie kritēriji un jāapzinās, ka uzticami un pārnesami instrumenti ir efektīvi jāintegrē zaļajā kursā un ilgtspējīgas attīstības mērķos (IAM) un tādējādi jāreaģē uz nozīmīgām Eiropas prioritātēm un draudiem, piemēram, tādiem kā aprites ekonomika, civilā aizsardzība, dabas katastrofas, ārkārtas situāciju pārvaldība un teroristu darbības jūrā. Krīzes pārvaldībai un klimata krīzes parādībām ir vajadzīgas tūlītējas papildu darbības un mūsdienīgi instrumenti. Ar ECHO ĢD būtu jāapspriež atsevišķa sadarbības shēma. |
| --- | --- |

4.5.

Briselē, 2022. gada 14. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja

Christa SCHWENG

---

| 16.3.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 100/137 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 100/137

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par augu aizsardzības līdzekļu ilgtspējīgu lietošanu un ar ko groza Regulu (ES) 2021/2115”

(COM(2022) 305 final – 2022/0196 (COD))

(2023/C 100/21)

| Ziņotājs: | José Manuel ROCHE RAMO |
| --- | --- |
| Līdzziņotājs: | Arnold PUECH D’ALISSAC |

Ziņotājs:

José Manuel ROCHE RAMO

Līdzziņotājs:

Arnold PUECH D’ALISSAC

| Atzinuma pieprasījums | Eiropas Parlaments, 14.7.2022.
  Padome, 6.7.2022. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 192. panta 1. punkts un 304. pants |
| Pilnsapulces lēmums | 22.2.2022. |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 24.11.2022. |
| Pieņemts plenārsesijā | 14.12.2022. |
| Plenārsesija Nr. | 574 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 157/01/04 |

Atzinuma pieprasījums

Eiropas Parlaments, 14.7.2022.

Padome, 6.7.2022.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 192. panta 1. punkts un 304. pants

Pilnsapulces lēmums

22.2.2022.

Atbildīgā specializētā nodaļa

Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

24.11.2022.

Pieņemts plenārsesijā

14.12.2022.

Plenārsesija Nr.

574

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

157/01/04

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Priekšlikums regulai par augu aizsardzības līdzekļu ilgtspējīgu lietošanu ievieš vairākus jauninājumus un pasākumus, kuru mērķis ir novērst dažus trūkumus, kas konstatēti, piemērojot un izpildot Direktīvu par pesticīdu ilgtspējīgu lietošanu (1). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESK atzīst, ka šāda pārskatīšana ir nepieciešama, un atzinīgi vērtē to, ka daudzi no pašreizējā direktīvā konstatētajiem ierobežojumiem un jaunajā priekšlikumā ierosinātajām iniciatīvām jau ir minēti tās novērtējuma ziņojumā (2) iekļautajās piezīmēs un ieteikumos. Minēsim tikai dažus no tiem: vajadzība labāk saskaņot valstu rīcības plānu īstenošanu, apstākļu atšķirības dalībvalstīs, atbilstoša lietotāju apmācība un jauno tehnoloģiju, piemēram, precīzās lauksaimniecības, veicināšanas nozīme, un izskatāmās regulas mērķis ir rast risinājumu šīm vajadzībām. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Saskaņā ar mērķiem, kas izvirzīti stratēģijā “No lauka līdz galdam” un Biodaudzveidības stratēģijā 2030. gadam, priekšlikuma regulai par pesticīdu ilgtspējīgu lietošanu iecere ir uzlabot pārtikas sistēmu vidisko, ekonomisko un sociālo ilgtspēju. Šajā saistībā EESK atzinīgi vērtē minēto mērķu iekļaušanu priekšlikumā un vienlaikus atzīst ieguvumus, ko tas ievieš iedzīvotāju un patērētāju veselības un vides uzlabošanā. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Jaunajā Eiropas stratēģijā ir noteikti kvantitatīvi mērķi pesticīdu lietošanas un riska samazināšanas jomā līdz 2030. gadam. Šie mērķi, protams, ir vērienīgi, tāpēc jānosaka saprātīgi pārejas periodi, kuros ņemts vērā (3) pesticīdu vēsturiskais izmantošanas samazinājums, kā arī ģeogrāfiskie, lauksaimnieciskie un sociālekonomiskie apstākļi dažādās dalībvalstīs, un kuru laikā lauksaimniekiem tiek dota iespēja piekļūt jauniem alternatīviem produktiem. Ņemot vērā, ka pašreizējie zema riska instrumenti tirgū nonāk vidēji desmit gadu laikā, likumdevējiem jābūt īpaši uzmanīgiem attiecībā uz minēto mērķu sasniegšanas grafiku, pieļaujot nepieciešamo elastību, lai ievērotu principu “nevienu neatstāt novārtā”. Turklāt EK priekšlikumā paredzēti tālejoši augu aizsardzības līdzekļu izmantošanas ierobežojumi tā sauktajās “jutīgajās zonās”. EESK norāda, ka ierosinātā “jutīgo zonu” definīcija un noteikumu par “jutīgām zonām” darbības joma attiecas uz lieliem lauksaimnieciskās ražošanas apgabaliem Eiropas Savienībā. Šādai prasībai ir tālejošas sekas, tāpēc to vajadzētu ieviest, tikai pamatojoties uz argumentētu zinātnisku un agronomisku ietekmes novērtējumu. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Saistībā ar saskaņotajiem riska indikatoriem ir nepieciešamas skaidras pamatnostādnes un piemēroti rādītāji. Tā kā pašreizējie dati ir ierobežoti, it īpaši attiecībā uz ķīmisko pesticīdu lietošanu, izmantotajai metodei jābūt ļoti piesardzīgai. Tas ir īpaši nepieciešams, ja par atskaites punktu izmanto pārdoto produkciju (saskaņotais riska indikators Nr. 1). Tāpat īpaša uzmanība jāpievērš laika periodam, kas izmantots tās aprēķināšanai. Šajā saistībā varētu uzlabot aplēses par pesticīdu laišanu tirgū, piemēram, nošķirot atļaujas profesionālai lietošanai un “lietošanai mājās un dārzā” (t. i., attiecīgi lauksaimnieciskiem un nelauksaimnieciskiem mērķiem). |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Nesenāko krīžu – no pandēmijas līdz iebrukumam un karam Ukrainā – negatīvās sekas, kā arī klimata pārmaiņu (sausums, ugunsgrēki, plūdi, jauni kaitēkļi, karstuma viļņi u. c.) ietekmes izteiktā palielināšanās padara pārtikas ražošanu un nodrošinātību ar pārtiku par vienu no ES politiskās darba kārtības augstākajām prioritātēm. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Tomēr Eiropas Savienībai jāturpina izstrādāt ceļvedi, lai izpildītu savas saistības klimatrīcības un ilgtspējas jomā. Apzinoties, ka Eiropai jāturpina īstenot darbības saskaņā ar 2030. gada programmu un IAM, būtu arī jāņem vērā pašreizējo apstākļu ietekme uz lauksaimniecības pārtikas sistēmām. Šajā saistībā pašreizējās krīzes scenārijā būtu jāparedz iespēja piemērot dažas atkāpes, vienmēr ad hoc formā un uz ierobežotu laiku (4). |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Šī krīze ir jāizmanto arī kā izdevība novērst globālās nestabilitātes strukturālos cēloņus un pārveidot piegādes ķēžu dinamiku, lai panāktu ilgstošus uzlabojumus cilvēku un planētas labā. It īpaši ir steidzami jāsāk padziļinātas debates un pārdomas par lauksaimniecības pārtikas sistēmu, kas Eiropas Savienībai ir jāveido nākamajās desmitgadēs. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Vienlaikus ES pienākums un atbildība ir nostiprināt pārtikas ražošanu un nodrošinātību ar pārtiku kā vienu no galvenajiem stratēģiskajiem mērķiem. Šajā ziņā zaļā kursa un stratēģijas “No lauka līdz galdam” mērķi, starp kuriem ir arī izskatāmais priekšlikums, vienmēr jābalsta uz zinātniskiem pierādījumiem, kam jāpievieno attiecīgs ietekmes novērtējums, lai nodrošinātu mērķu piemērotību, ievērojot proporcionalitātes principu. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Šajā saistībā dažādos pētījumos (5) ir brīdināts par iespējamām nelabvēlīgām sekām, ko pasaules mērogā – mazākas ražas un zemākas produktivitātes dēļ – radītu krasa pārtikas cenu paaugstināšanās. Lauksaimnieciskās ražošanas samazināšanās varētu palielināt Eiropas Savienības atkarību no pārtikas importa no trešām valstīm, radot vidisku, sociālu un ekonomisku kaitējumu. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Tāpēc par priekšlikuma galīgo mērķi jānosaka atbalsts alternatīviem risinājumiem (instrumentu kopumam), par prioritāti izvirzot integrētās augu aizsardzības labāku īstenošanu un ieviešanu, kam arī turpmāk jābūt priekšlikuma stūrakmenim, palielinot un atbalstot kaitēkļu apkarošanas alternatīvo pasākumu, piemēram, zema riska vai biobāzētu augu aizsardzības līdzekļu izmantošanu. Tomēr pašlaik šie risinājumi nevar aizstāt ķīmisko pesticīdu izmantošanu. Dalībvalstīm būtu jāveicina šā instrumentu kopuma pēc iespējas drīzāka izmantošana, vienlaikus nodrošinot, ka tiek ieviestas atbilstošas stimulu sistēmas. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Šajā instrumentu kopumā būtu jākoncentrējas uz dažādiem zinātnē un inovācijā balstītiem risinājumiem un pasākumiem: izturīgāku šķirņu, sertificētu sēklu, saglabājošas lauksaimniecības, integrētās ražošanas, jaunu selekcijas paņēmienu, bioloģiskās lauksaimniecības, augsekas, kā arī digitālo metožu vai mazo kultūru izmantojumam jākalpo par ceļvedi, lai sekmīgi pārietu uz modeli, kura pamatā ir mazāka augu aizsardzības līdzekļu izmantošana. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Lai to panāktu, ir vajadzīgas ilgtspējīgas, zinātniski pamatotas, efektīvas, drošas un finansiāli pieejamas fitosanitārās sistēmas, kas var nodrošināt lauksaimniekus ar instrumentiem, kuri tiem nepieciešami, lai saglabātu konkurētspēju. Šajā saistībā Komisijai jāpieprasa savstarpīgums attiecībā uz standartiem, lai no trešām valstīm importētie produkti, kas tiek apstrādāti ar produktiem, kuri Savienības tirgū nav atļauti, būtu pakļauti standartiem, kas ir vismaz līdzvērtīgi Eiropas Savienībā piemērotajiem. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Vienlaikus ir svarīgi izvairīties no nesamērīga birokrātiskā sloga pieauguma lauksaimniekiem, kas vairāk skartu mazās un vidējās saimniecības, kuras to ekonomikas nelielā apjoma dēļ ir mazāk noturīgas pret šādiem satricinājumiem. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Turklāt par statistikas datu izplatīšanu atbildīgajām pārvaldības iestādēm ir ļoti apzinīgi jārīkojas ar statistikas datiem un it īpaši pilnībā jāievēro personu tiesības uz privātumu un īpašumtiesības uz datiem, kas daudzos gadījumos ir konfidenciāla informācija. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | EESK atzinīgi vērtē apņemšanos ieviest objektīvu, profesionālu un neatkarīgu konsultāciju modeli, kas ļautu lauksaimniekiem savos laukos arī turpmāk izmantot ilgtspējīgu praksi. Funkcija, ko šajā saistībā var pildīt lauksaimnieku organizācijas un kooperatīvi, būs izšķiroši svarīga, lai palielinātu lauksaimnieku ieguvumus gan ražošanā, gan iespējamā kolektīvā tirdzniecībā (piemēram, kooperatīvie uzņēmumi). |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | EESK atzinīgi vērtē arī to, ka ir ieviests īpašs pasākums nolūkā sniegt finansiālu atbalstu lauksaimniekiem radušos izmaksu kompensēšanai. Tomēr EESK uzskata, ka vēl ir sīkāk jāprecizē vairāki aspekti, kas saistīti ar tā saderību ar KLP, it īpaši ar termiņiem un praktisko īstenošanu saistīti aspekti, ņemot vērā, ka jaunajai KLP un attiecīgajiem stratēģiskajiem plāniem visās dalībvalstīs jābūt apstiprinātiem un jāstājas spēkā 2023. gada 1. janvārī. |
| --- | --- |

1.17.

2.   Vispārīgas piezīmes

| 2.1. | Direktīvas par pesticīdu ilgtspējīgu lietošanu pārskatīšanas ietvaros Eiropas Komisija 2022. gada 22. jūnijā publicēja priekšlikumu regulai par augu aizsardzības līdzekļu ilgtspējīgu lietošanu, ko sākotnēji bija paredzēts publicēt 2022. gada 23. martā un ko atlika Krievijas iebrukuma Ukrainā dēļ. Regula tika publicēta “Dabas aizsardzības paketē” kopā ar Dabas atjaunošanas regulu. Minētā pakete ir izšķirošs solis Eiropas zaļā kursa, stratēģijas “No lauka līdz galdam” un Biodaudzveidības stratēģijas īstenošanā. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Atbilstīgi stratēģijai “No lauka līdz galdam” Komisijas priekšlikumā izvirzītie galvenie mērķi ir šādi:






  — | līdz 2030. gadam par 50 % samazināt ķīmisko pesticīdu vispārējo izmantošanu un risku (1. samazināšanas mērķis) un līdz 2030. gadam par 50 % samazināt visbīstamāko pesticīdu izmantošanu (2. samazināšanas mērķis) salīdzinājumā ar 2015., 2016. un 2017. gada vidējo rādītāju, |
| --- | --- | --- |

2.2.

—

līdz 2030. gadam par 50 % samazināt ķīmisko pesticīdu vispārējo izmantošanu un risku (1. samazināšanas mērķis) un līdz 2030. gadam par 50 % samazināt visbīstamāko pesticīdu izmantošanu (2. samazināšanas mērķis) salīdzinājumā ar 2015., 2016. un 2017. gada vidējo rādītāju,

| — | pastiprināt integrētās augu aizsardzības īstenošanu un izpildi, |
| --- | --- |

—

pastiprināt integrētās augu aizsardzības īstenošanu un izpildi,

| — | palielināt mazāk bīstamu, neķīmisku alternatīvu izmantošanu kaitēkļu apkarošanai, neizmantojot ķīmiskus pesticīdus, |
| --- | --- |

—

palielināt mazāk bīstamu, neķīmisku alternatīvu izmantošanu kaitēkļu apkarošanai, neizmantojot ķīmiskus pesticīdus,

| — | uzlabot monitoringa datu pieejamību par pesticīdu lietošanu, izmantošanu un risku veselībai un videi, |
| --- | --- |

—

uzlabot monitoringa datu pieejamību par pesticīdu lietošanu, izmantošanu un risku veselībai un videi,

| — | uzlabot tiesību normu īstenošanu, piemērošanu un izpildi visās dalībvalstīs, lai uzlabotu rīcībpolitiku efektivitāti un rezultativitāti, un |
| --- | --- |

—

uzlabot tiesību normu īstenošanu, piemērošanu un izpildi visās dalībvalstīs, lai uzlabotu rīcībpolitiku efektivitāti un rezultativitāti, un

| — | veicināt jaunu tehnoloģiju, piemēram, precīzās lauksaimniecības, ieviešanu, lai samazinātu pesticīdu vispārējo izmantošanu un ar tiem saistīto risku. |
| --- | --- |

—

veicināt jaunu tehnoloģiju, piemēram, precīzās lauksaimniecības, ieviešanu, lai samazinātu pesticīdu vispārējo izmantošanu un ar tiem saistīto risku.

| 2.3. | Dalībvalstis savu valsts mērķrādītāju attiecībā uz ķīmisko augu aizsardzības līdzekļu izmantošanu un risku var samazināt, izmantojot svēruma sistēmu, kurā ņem vērā skaitli, kas saistīts ar intensitāti, un skaitli, kas saistīts ar izmantošanu un risku. Šis procentuālais samazinājums nekādā gadījumā nedrīkst būt mazāks par 35 % un lielāks par 70 % līdz 2030. gadam. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Lai sasniegtu šos rezultātus, Komisijas priekšlikumā ir noteikti vairāki ES līmenī juridiski saistoši samazināšanas mērķi. Jaunajos noteikumos arī paredzēts, ka dalībvalstīm ir jāpieņem saistoši mērķrādītāji, lai palīdzētu sasniegt kopējo ES mērķi. Regulā dalībvalstīm ir paredzēta elastība, lai ņemtu vērā attiecīgās valsts apstākļus. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš pesticīdu lietošanas vēsturiskajai attīstībai un intensitātei katrā dalībvalstī. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Komisija katru gadu mērīs ķīmisko pesticīdu izmantošanu un risku, kā metodi izmantojot datus par augu aizsardzības līdzekļu pārdošanu, ko dalībvalstis paziņo Komisijai. Par bāzlīniju 50 % samazinājuma aprēķināšanai izmantos 2015., 2016. un 2017. gada pārdošanas apjomus. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Visas aktīvās vielas, ko laiž tirgū kā augu aizsardzības līdzekļus, iedalīs vienā no četrām grupām, un katrai no tām piešķirs svērumu, kas bīstamākajām grupām ir lielāks. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Rezumējot, pārskatītās redakcijas galvenie jauninājumi ir šādi:






  — | pieņemt regulu, kas ir tieši saistoša un vienādi piemērojama visās dalībvalstīs, |
| --- | --- | --- |

2.7.

—

pieņemt regulu, kas ir tieši saistoša un vienādi piemērojama visās dalībvalstīs,

| — | juridiski saistoši mērķi – līdz 2030. gadam par 50 % samazināt ķīmisko pesticīdu lietošanu un risku, kā arī bīstamāku pesticīdu lietošanu, |
| --- | --- |

—

juridiski saistoši mērķi – līdz 2030. gadam par 50 % samazināt ķīmisko pesticīdu lietošanu un risku, kā arī bīstamāku pesticīdu lietošanu,

| — | racionalizēti valstu rīcības plāni un gada ziņojumi, kuros atbalstīti juridiski saistoši mērķi; |
| --- | --- |

—

racionalizēti valstu rīcības plāni un gada ziņojumi, kuros atbalstīti juridiski saistoši mērķi;

| — | vidi saudzējoša kaitēkļu apkarošana, kas nodrošina, ka visi lauksaimnieki praktizē integrēto augu aizsardzību, kurā ķīmiskie augu aizsardzības līdzekļi tiek izmantoti tikai kā galējs līdzeklis, |
| --- | --- |

—

vidi saudzējoša kaitēkļu apkarošana, kas nodrošina, ka visi lauksaimnieki praktizē integrēto augu aizsardzību, kurā ķīmiskie augu aizsardzības līdzekļi tiek izmantoti tikai kā galējs līdzeklis,

| — | jauns reģistrs, kas atbalsta augu aizsardzības līdzekļu lietošanas iekārtu pārbaudi, |
| --- | --- |

—

jauns reģistrs, kas atbalsta augu aizsardzības līdzekļu lietošanas iekārtu pārbaudi,

| — | apņemšanās pārskatīt saskaņotos riska indikatorus, ņemot vērā statistiku par lauksaimniecības ielaidi un lauksaimniecības nozares izlaidi, |
| --- | --- |

—

apņemšanās pārskatīt saskaņotos riska indikatorus, ņemot vērā statistiku par lauksaimniecības ielaidi un lauksaimniecības nozares izlaidi,

| — | stimuli lauksaimniekiem saskaņā ar jauno kopējo lauksaimniecības politiku (KLP) samazināt augu aizsardzības līdzekļu lietošanu: ārkārtas finansējums ar mērķi atbalstīt prasību izpildi piecus gadus, |
| --- | --- |

—

stimuli lauksaimniekiem saskaņā ar jauno kopējo lauksaimniecības politiku (KLP) samazināt augu aizsardzības līdzekļu lietošanu: ārkārtas finansējums ar mērķi atbalstīt prasību izpildi piecus gadus,

| — | apmācība: jauni apmācības sertifikātu derīguma termiņi un apmācības pierādījums, kas nepieciešams noteiktām darbībām, |
| --- | --- |

—

apmācība: jauni apmācības sertifikātu derīguma termiņi un apmācības pierādījums, kas nepieciešams noteiktām darbībām,

| — | aizliegums lietot augu aizsardzības līdzekļus jutīgās teritorijās un līdz trīs metru attālumā no tām, |
| --- | --- |

—

aizliegums lietot augu aizsardzības līdzekļus jutīgās teritorijās un līdz trīs metru attālumā no tām,

| — | stingrāki kritēriji atkāpēm attiecībā uz izsmidzināšanu no gaisa. |
| --- | --- |

—

stingrāki kritēriji atkāpēm attiecībā uz izsmidzināšanu no gaisa.

| 2.8. | Lauksaimniekus un citus lietotājus pārejā uz ilgtspējīgākām pārtikas ražošanas sistēmām atbalstīs vairāku svarīgu politikas pasākumu kopums, tostarp: i) plašāks zema riska un bioloģisko alternatīvu klāsts tirgū; ii) stimuli lauksaimniekiem samazināt pesticīdu lietošanu saskaņā ar jauno KLP; iii) pētniecība un izstrāde saskaņā ar pamatprogrammu “Apvārsnis 2030”; un iv) bioloģiskās lauksaimniecības rīcības plāns. |
| --- | --- |

2.8.

3.   Vispārīgas piezīmes

| 3.1. | Pašreizējais krīzes scenārijs no pandēmijas līdz iebrukumam un karam Ukrainā un straujajam klimata pārmaiņu ietekmes pieaugumam (sausums, ugunsgrēki, plūdi, jauni kaitēkļi, karstuma viļņi u. c.) rada spēcīgu spiedienu uz Eiropas un pasaules lauksaimniecības pārtikas sistēmām. Tomēr šiem šķēršļiem nevajadzētu atturēt Eiropas Savienību no izlēmīgas turpmāku darbību izstrādes, kuru mērķis ir panākt taisnīgu pārkārtošanos, kā izklāstīts programmā 2030. gadam (6). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EESK daudzos atzinumos ir aicinājusi izstrādāt visaptverošu ES pārtikas politiku, kas nodrošinātu: i) ekonomisko, vidisko un sociāli kulturālo ilgtspēju; ii) ntegrāciju starp nozarēm, politikas jomām un valdības līmeņiem; iii) iekļaujošus lēmumu pieņemšanas procesus; iv) obligātu pasākumu (noteikumi un nodokļi) un stimulu (cenu prēmijas, piekļuve kredītiem, līdzekļiem un apdrošināšanai) kombināciju, lai paātrinātu pāreju uz ilgtspējīgām pārtikas sistēmām (7). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Lai sasniegtu šos mērķus, ir vajadzīga lielāka saskaņotība un koherence starp dažādām ES politikas jomām un tiesību aktiem, proti, Eiropas zaļo kursu, stratēģiju “No lauka līdz galdam” un Biodaudzveidības stratēģiju, Nulles piesārņojuma rīcības plānu, augu aizsardzības līdzekļu ilgtspējīgu izmantošanu utt. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Turklāt KLP budžets būtu nevis jāsamazina vai jāsaglabā pašreizējā līmenī, bet gan jāpalielina un jāatbalsta pārkārtošanās. KLP stratēģisko plānu apstiprināšanai vajadzētu būt atkarīgai no tā, vai dalībvalstis ir pieņēmušas visaptverošus uzturvides pārveidošanas plānus, kuros veselīgas un ilgtspējīgas pārtikas ražošanas veicināšana būtu saistīta ar jaunu tirgu izveidi šādiem produktiem (8). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Šajā saistībā Komiteja atzinīgi vērtē lēmumu jaunajā KLP prioritāri piešķirt finansējumu brīvprātīgai praksei, kuras mērķis ir atbilstība augu aizsardzības līdzekļu ilgtspējīgai izmantošanai, un ar šādu palīdzību nekādā veidā nesodot vai neiespaidojot ienākumus no izmantotas alternatīvas prakses, kas arī ir likumīga un atļauta saskaņā ar Eiropas tiesību aktiem. Finansējums, piemēram, ekoshēmām un lauku attīstības iniciatīvām, parasti ir bijis pieejams tikai tām iniciatīvām, kas iet tālāk par juridiski noteiktajām prasībām. Jaunais regulējums ļaus visām dalībvalstīm piecus gadus finansēt visu lauksaimnieku saistību izpildi attiecībā uz augu aizsardzības līdzekļu ilgtspējīgu izmantošanu. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Tāpat Komiteja atzinīgi vērtē centienus palielināt valstu rīcības plānu efektivitāti augu aizsardzības līdzekļu ilgtspējīgas lietošanas jomā. Lai gan valstu rīcības plāni augu aizsardzības līdzekļu ilgtspējīgas lietošanas jomā varēja būt diezgan dažādi un mērķi bija brīvprātīgi un varēja aptvert dažādas interešu jomas, tagad tiem ir racionālāks saturs un pievienots detalizēts iniciatīvu saraksts un šo iniciatīvu saikne ar stratēģijas “No lauka līdz galdam” mērķiem. Visām dalībvalstīm tiks lūgts uzskaitīt finansiālos un citus pasākumus, kas veicina integrētu augu aizsardzību un neķīmiskas alternatīvas. Tām gada progresa un īstenošanas ziņojumos būs jāiepazīstina ar tendencēm virzībā uz visiem mērķiem, apkopojot kvantitatīvos datus par atbilstību augu aizsardzības līdzekļu ilgtspējīgai izmantošanai. Komisija reizi divos gados sagatavos gada progresa un īstenošanas ziņojumu analīzi. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Tomēr ir svarīgi, lai šis jaunais pārvaldības modelis “nevienu neatstātu novārtā”: tas nozīmē panākt, ka visas dalībvalstis var optimāli īstenot augu aizsardzības līdzekļu ilgtspējīgu izmantošanu, neraugoties uz to atšķirīgo sākuma punktu. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Lai sasniegtu šo mērķi, jaunās regulas izstrādē, uzraudzībā un turpmākajā novērtēšanā cieši jāiesaista organizēta pilsoniskā sabiedrība un it īpaši organizācijas, kurām ir pieredze pesticīdu jomā. Jāuzlabo sabiedrībai un it īpaši patērētājiem par pesticīdu nozīmi sniegtās informācijas kvalitāte, kā arī pesticīdu lietotāju apmācība un informēšana (9). |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Taisnīgas pārtikas cenas (kas atspoguļo patiesās ražošanas izmaksas videi un sabiedrībai) ir būtiskas, lai izveidotu ilgtermiņā ilgtspējīgas pārtikas sistēmas. Ir svarīgi, lai pat pašreizējās krīzes laikā ES nodrošinātu patiesu savstarpīgumu preferenciālās tirdzniecības nolīgumos (10). |
| --- | --- |

3.9.

4.   Īpašas piezīmes

| 4.1. | Augu aizsardzības līdzekļu ilgtspējīgai lietošanai būtiska ir alternatīvu risinājumu un jaunu tehnoloģiju piekļūstamības, pieejamības un rentabilitātes uzlabošana. Integrētā augu aizsardzība, kā arī citas pesticīdu ierobežotas lietošanas metodes, kas saistītas ar integrēto ražošanu, un bioloģiskā lauksaimniecība bija gan viens no galvenajiem direktīvas elementiem, gan ir jaunās regulas pamatā (11). |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Ierosinātajā regulā ir iekļauts vispārējs noteikums, ka profesionālie lietotāji, tostarp lauksaimnieki, pirms ķīmisko augu aizsardzības līdzekļu lietošanas izmanto neķīmiskus pasākumus. Tas ietver tādas darbības kā augseka, kaitēkļu uzraudzība, kaitēkļu integrēta apkarošana un neķīmisku kaitēkļu apkarošanas metožu un citu zemāka riska pesticīdu lietošana (12). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Tas nebūt nenozīmē, ka pesticīdu lietošana noteiktos apstākļos nav ne iespējama, ne nepieciešama. Gluži pretēji, dažos gadījumos, piemēram, rūpnieciskā pārtikas ražošanā, kaitēkļus ir iespējams pienācīgi kontrolēt tikai ar pesticīdiem, kas saskaņā ar integrētās augu aizsardzības pamatprincipu ir galējais līdzeklis. Kā piemērs jāuzsver to nozīmīgums, piemērojot šaurai lietošanai. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Klimata pārmaiņas paātrina tādu kaitēkļu izplatību, kuru apkarošanai ir nepieciešami pesticīdi, kad visi pārējie kontroles līdzekļi ir izsmelti. Šī nepieciešamība kļūst vēl acīmredzamāka brīdī, kad visas aplēses liecina, ka nākamajos trīsdesmit gados pasaules iedzīvotāju skaits pieaugs par vairāk nekā diviem miljardiem cilvēku. Šis scenārijs ir pienācīgi jāņem vērā, lai nodrošinātu stabilu pārtikas ražošanas sistēmu, kas spēj apgādāt nemitīgi augošo pasaules iedzīvotāju skaitu. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Turklāt pēdējos gados aizvien biežākie sausuma periodi, plūdi, karstuma viļņi un krasas temperatūras svārstības apdraud lauksaimnieku pārtikas ražošanas jaudu un ražas. Šajā saistībā, ņemot vērā pašreizējās krīzes, ko izraisīja vispirms pandēmija un pēc tam – iebrukums Ukrainā, kā arī iepriekš minētās klimata pārmaiņu sekas, lauksaimnieciskajā ražošanā ir jāuztur stabilas ražas, lai apgādātu pasauli ar augstas kvalitātes produktiem pietiekamā daudzumā un garantētu nodrošinātību ar pārtiku. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Regulā arī uzsvērta nozīmīgā funkcija, kas jāpilda neatkarīgajiem konsultantiem, kuri sniegs profesionālas konsultācijas saskaņā ar noteikumiem par konkrētiem kultūraugiem un atbilstīgi integrētajai augu aizsardzībai. Šajā saistībā ir svarīgi stiprināt un veicināt to profesionālo lauksaimniecības organizāciju un kooperatīvu konsultatīvo lomu, kas kā lauka aģenti sniedz tiešu atbalstu uz vietas. Piemēram, Spānijā ir obligāti vajadzīgs konsultanta atzinums par lielāko daļu kultūraugu, un šī prasība ir palielinājusi oficiāli sertificētu konsultantu skaitu līdz vairāk nekā 20 000. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Iepriekšējā Direktīvas par pesticīdu ilgtspējīgu lietošanu novērtējumā EESK norādīja, ka ir svarīgi uzlabot uzraudzības sistēmu un nodrošināt atbilstību starp Direktīvu par pesticīdu ilgtspējīgu lietošanu un valstu rīcības plāniem. Ilgtspējīgas pesticīdu lietošanas ietvaros profesionālajiem lietotājiem būs jāreģistrē jebkuras iejaukšanās (ķīmiskas, bioloģiskas, fiziskas vai ar citām kultūrām saistītas) iemesli. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Šajā saistībā īpaša nozīme ierosinātajā regulā būtu jāpiešķir aizsargājamo vai jutīgo teritoriju jēdzienam. Augu aizsardzības līdzekļu lietošana vairs nebūs iespējama dažās aizsargājamās vai jutīgās teritorijās (pilsētu zaļajās zonās, tostarp publiskos parkos vai dārzos, rotaļu laukumos, atpūtas vai sporta zonās, sabiedriskas lietošanas takas, Natura 2000 aizsargājamās teritorijās un citās ekoloģiski jutīgās teritorijās, ko var saglabāt apdraudētiem apputeksnētājiem), ja vien netiks izpildīti konkrēti nosacījumi un tikai pēc tam, kad šo līdzekļu profesionālais lietotājs būs sniedzis rūpīgu pamatojumu, kādus produktus viņš plāno izmantot, kādā veidā, kad un cik ilgi. Tādēļ ir svarīgi, lai kompetentajām apstiprinātājām iestādēm būtu pietiekami kvalificēts personāls, lai novērstu vilcināšanos, kas ved pie novēlotas kaitēkļu apkarošanas līdzekļu izmantošanas un kavē savlaicīgu rīcību pret kaitēkļu parādīšanos. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | No otras puses, būtu jāņem vērā dalībvalstu īpašie ģeogrāfiskie un klimatiskie apstākļi, lai nodrošinātu, ka netiks pārmērīgi ierobežota augu aizsardzības līdzekļu izmantošana lauksaimniecības zemēs ekoloģiski jutīgās teritorijās, kas citādi nespētu tikt galā ar jaunu kaitēkļu parādīšanos. Piemēram, Spānijā Natura tīkls sedz 27 % teritorijas, kas ietver tūkstošiem hektāru lauksaimniecības kultūrām un lopkopībai izmantotās zemes. Laba stratēģija var ietvert dažādu teritoriju zonēšanu, norobežojot un no pārējām teritorijām nošķirot platības, kas veido aizsargājamu apgabalu. Galīgais lēmums ierobežot lietošanu jutīgās teritorijās būtu jāpieņem, balstoties uz spēcīgiem zinātniskiem un agronomiskiem pierādījumiem, kas pamato konkrētās teritorijas noteikšanu par aizsargājamu. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Robežvērtība, kas jāsasniedz pirms ķīmiskās iejaukšanās, tiks sīki izklāstīta konkrētiem kultūraugiem paredzētajos noteikumos, un dalībvalstu kompetentās iestādes būs atbildīgas par elektroniska integrētās augu aizsardzības un augu aizsardzības līdzekļu lietošanas reģistra izveidi, nodrošinot, ka profesionālie lietotāji ievada savus datus. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Turklāt, ņemot vērā, ka nepietiekamas zināšanas par pesticīdu optimālu izmantošanu bija viens no galvenajiem šķēršļiem, kas neļāva īstenot Direktīvu par pesticīdu ilgtspējīgu lietošanu (13), EESK atzinīgi vērtē to, ka Komisija ir ņēmusi vērā daudzus tās ieteikumus par apmācību un spēju veidošanu. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Tiks izveidots jauns centrālais elektroniskais reģistrs apmācības sertifikācijai. Tajā būs ietverta detalizēta informācija par apmācību sertifikātu derīguma termiņu (pieci gadi konsultantam un desmit gadi izplatītājam vai profesionālajam lietotājam). Pirms lietotājs var nopirkt vai lietot augu aizsardzības līdzekļus, kas atļauti profesionālai lietošanai paredzētām lietošanas iekārtām, un pirms konsultants var sniegt padomu, būs nepieciešams pierādījums par apmācību. Izplatītājiem būs jānodrošina pietiekams skaits apmācītu darbinieku. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Kad iestāžu veiktā lauksaimniecības datu apstrādē jāgarantē privātums, un pirmām kārtām jānodrošina lauksaimniekiem labāka piekļuve digitālajai apmācībai un platjoslas pakalpojumiem, lai novērstu lielāku slogu un pūles lauksaimniekiem, kuriem bieži trūkst tehnisko resursu un cilvēkresursu, lai izpildītu ar elektronisko reģistru saistītās prasības. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Regulas īstenošanu sekmētu lielāka sabiedrības un it īpaši patērētāju informētība par pesticīdu nozīmi un lietošanu saskaņā ar valsts un Eiropas tiesību aktiem. Lai labāk informētu sabiedrību kopumā un politikas veidotājus, būtu svarīgi rīkot izpratnes veidošanas un izplatīšanas kampaņas. Būtu jāizplata informācija, piemēram, par faktoriem, kas saistīti ar pārtikas cenu noteikšanu, un par jautājumiem, kas ciešāk saistīti ar produktu marķēšanu vai sertifikāciju (14). |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | Tāpat starptautiskajā tirdzniecībā ir jāsaglabā vienlīdzīgi konkurences apstākļi. Lai dažādas ES politikas jomas būtu savstarpēji saskaņotas, jāievēro īpaša rūpība, aizliedzot importēt pārtikas produktus, kas apstrādāti ar Eiropas Savienībā aizliegtiem produktiem. |
| --- | --- |

4.15.

Briselē, 2022. gada 14. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja

Christa SCHWENG

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/128/EK (2009. gada 21. oktobris), ar kuru nosaka Kopienas sistēmu pesticīdu ilgtspējīgas lietošanas nodrošināšanai (OV L 309, 24.11.2009., 71. lpp.).

1

(2)  EESK informatīvs ziņojums “Direktīvas par pesticīdu ilgtspējīgu lietošanu novērtējums”.

2

(3)  Eurostat, Pesticīdu pārdošana ES.

3

Eurostat

(4)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas rezolūcija par karu Ukrainā un tā ekonomisko, sociālo un vidisko ietekmi (OV C 290, 29.7.2022, 1. lpp.).

4

(5)  FAO, Hunger Hotspots – FAO-WFP early warnings on acute food insecurity.

5

FAO

Hunger Hotspots – FAO-WFP early warnings on acute food insecurity

(6)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas rezolūcija par karu Ukrainā un tā ekonomisko, sociālo un vidisko ietekmi (OV C 290, 29.7.2022, 1. lpp.).

6

(7)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Stratēģija “No lauka līdz galdam”. Taisnīgas, veselīgas un videi draudzīgas pārtikas sistēmas vārdā”” (COM(2020) 381 final) (OV C 429, 11.12.2020., 268. lpp.).

7

(8)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Stratēģija “No lauka līdz galdam”. Taisnīgas, veselīgas un videi draudzīgas pārtikas sistēmas vārdā”” (COM(2020) 381 final) (OV C 429, 11.12.2020., 268. lpp.).

8

(9)  EESK informatīvs ziņojums “Direktīvas par pesticīdu ilgtspējīgu lietošanu novērtējums”.

9

(10)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Stratēģija “No lauka līdz galdam”. Taisnīgas, veselīgas un videi draudzīgas pārtikas sistēmas vārdā”” (COM(2020) 381 final) (OV C 429, 11.12.2020., 268. lpp.).

10

(11)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Integrētā ražošana Eiropas Savienībā” (pašiniciatīvas atzinums) (OV C 214, 8.7.2014., 8. lpp.).

11

(12)  EESK informatīvs ziņojums “Direktīvas par pesticīdu ilgtspējīgu lietošanu novērtējums”.

12

(13)  EESK informatīvs ziņojums “Direktīvas par pesticīdu ilgtspējīgu lietošanu novērtējums”.

13

(14)  EESK informatīvs ziņojums “Direktīvas par pesticīdu ilgtspējīgu lietošanu novērtējums”.

14

---

| 16.3.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 100/145 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 100/145

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Padomes regulai, ar ko Regulu (ES) Nr. 389/2012 groza attiecībā uz elektroniskajā reģistrā uzturētās informācijas apmaiņu par ekonomikas dalībniekiem, kuri pārvieto akcīzes preces starp dalībvalstīm komerciāliem mērķiem”

(COM(2022) 539 final – 2022/0331 (CNS))

(2023/C 100/22)

| Atzinuma pieprasījums | Eiropas Savienības Padome, 27.10.2022. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 113. un 304. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa |
| Pieņemts plenārsesijā | 14.12.2022. |
| Plenārsesija Nr. | 574 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 209/0/3 |

Atzinuma pieprasījums

Eiropas Savienības Padome, 27.10.2022.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 113. un 304. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa

Pieņemts plenārsesijā

14.12.2022.

Plenārsesija Nr.

574

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

209/0/3

Tā kā priekšlikuma Padomes regulai, ar ko Regulu (ES) Nr. 389/2012 groza attiecībā uz elektroniskajā reģistrā uzturētās informācijas apmaiņu par ekonomikas dalībniekiem, kuri pārvieto akcīzes preces starp dalībvalstīm komerciāliem mērķiem (1), saturs ir pieņemams un attiecībā uz to nav nepieciešami nekādi Komitejas komentāri, Komiteja 574. plenārajā sesijā, kas notika 2022. gada 14. un 15. decembrī (14. decembra sēdē), ar 209 balsīm par un 3 atturoties, nolēma sniegt pozitīvu atzinumu par ierosināto dokumentu.

Briselē, 2022. gada 14. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2022) 539 final.

1

---

| 16.3.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 100/146 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 100/146

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru nosaka pārvaldības, saglabāšanas un kontroles pasākumus, kas piemērojami apgabalā, uz kuru attiecas Nolīgums par zveju Indijas okeāna dienvidu daļā (SIOFA)”

(COM(2022) 563 final – 2022/0348 (COD))

(2023/C 100/23)

| Atzinuma pieprasījums | Eiropas Parlaments, 9.11.2022. |
| --- | --- |
| | Padome, 10.11.2022. |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. panta 2. punkts un 304. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa |
| Pieņemts plenārsesijā | 14.12.2022. |
| Plenārsesija Nr. | 574 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 202/0/3 |

Atzinuma pieprasījums

Eiropas Parlaments, 9.11.2022.

Padome, 10.11.2022.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. panta 2. punkts un 304. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa

Pieņemts plenārsesijā

14.12.2022.

Plenārsesija Nr.

574

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

202/0/3

Tā kā priekšlikuma saturs ir pilnībā pieņemams un attiecībā uz to nav nepieciešami nekādi Komitejas komentāri, Komiteja nolēma sniegt pozitīvu atzinumu par ierosināto dokumentu.

Briselē, 2022. gada 14. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja

Christa SCHWENG

---