# Uradni list C 235/2019

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 235 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6212. julij 2019 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 235

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6212. julij 2019

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | PRIPOROČILA |
| | Svet |
| 2019/C 235/01 | Priporočilo Sveta z dne 9. julija 2019 o imenovanju predsednice Evropske centralne banke | 1 |

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

PRIPOROČILA

Svet

2019/C 235/01

Priporočilo Sveta z dne 9. julija 2019 o imenovanju predsednice Evropske centralne banke

1

---

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2019/C 235/02 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.9391 – PGGM/Macquarie/MAGL) (
  1
  ) | 2 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2019/C 235/02

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.9391 – PGGM/Macquarie/MAGL) (
  1
  )

1

2

---

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropski parlament |
| 2019/C 235/03 | Sklep predsedstva Evropskega parlamenta z dne 1. julija 2019 o spremembi Izvedbenih ukrepov v zvezi s Statutom poslancev Evropskega parlamenta | 3 |
| | Evropska komisija |
| 2019/C 235/04 | Menjalni tečaji eura | 5 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

2019/C 235/03

Sklep predsedstva Evropskega parlamenta z dne 1. julija 2019 o spremembi Izvedbenih ukrepov v zvezi s Statutom poslancev Evropskega parlamenta

3

Evropska komisija

2019/C 235/04

Menjalni tečaji eura

5

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2019/C 235/05 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.9425 – Genstar Capital Partners/TA Associates/Insightsoftware Business) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 6 |
| 2019/C 235/06 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.9390 – Brookfield Asset Management/Oaktree Capital Group) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 8 |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2019/C 235/07 | Objava vloge za spremembo specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta | 9 |
| 2019/C 235/08 | Objava enotnega dokumenta iz člena 94(1)(d) Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta ter sklic na objavo specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju | 24 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2019/C 235/05

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.9425 – Genstar Capital Partners/TA Associates/Insightsoftware Business) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

6

2019/C 235/06

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.9390 – Brookfield Asset Management/Oaktree Capital Group) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

8

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2019/C 235/07

Objava vloge za spremembo specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta

9

2019/C 235/08

Objava enotnega dokumenta iz člena 94(1)(d) Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta ter sklic na objavo specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju

24

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

PRIPOROČILA

Svet

| 12.7.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 235/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 235/1

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 9. julija 2019

o imenovanju predsednice Evropske centralne banke

(2019/C 235/01)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti členov 283(2) ter 139(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Protokola št. 4 o statutu Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti člena 11.2 Protokola –

PRIPOROČA EVROPSKEMU SVETU, DA SE:

Christine LAGARDE imenuje za predsednico Evropske centralne banke za mandat osmih let z učinkom od 1. novembra 2019.

V Bruslju, 9. julija 2019

Za Svet

Predsednik

M. LINTILÄ

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 12.7.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 235/2 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 235/2

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.9391 – PGGM/Macquarie/MAGL)

(Besedilo velja za EGP)

(2019/C 235/02)

Komisija se je 4. julija 2019 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32019M9391. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32019M9391. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

| 12.7.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 235/3 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 235/3

---

SKLEP PREDSEDSTVA EVROPSKEGA PARLAMENTA

z dne 1. julija 2019

o spremembi Izvedbenih ukrepov v zvezi s Statutom poslancev Evropskega parlamenta

(2019/C 235/03)

PREDSEDSTVO EVROPSKEGA PARLAMENTA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 223(2),

ob upoštevanju Statuta poslancev Evropskega parlamenta (1),

ob upoštevanju člena 25 Poslovnika Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Predsedstvo je na seji 10. decembra 2018 sprejelo nov pravilnik za praktikante poslancev (2), s katerimi je uvedlo možnost, da praktikantu prakso ponudi skupina poslancev, in naložilo, da plačilni zastopnik upravlja tudi s pogodbami o praksi s praktikanti, ki se nahajajo v državi članici izvolitve. Ta pravila bodo začela veljati 2. julija 2019. |
| --- | --- |

(1)

Predsedstvo je na seji 10. decembra 2018 sprejelo nov pravilnik za praktikante poslancev (2), s katerimi je uvedlo možnost, da praktikantu prakso ponudi skupina poslancev, in naložilo, da plačilni zastopnik upravlja tudi s pogodbami o praksi s praktikanti, ki se nahajajo v državi članici izvolitve. Ta pravila bodo začela veljati 2. julija 2019.

| (2) | Kvestorji so maja 2019 odobrili nov elektronski sistem, ki omogoča samodejno plačilo stroškov potovanja poslancev z letalom (3) za poslance, kar bo racionaliziralo, izboljšalo in pospešilo upravljanje zahtevkov poslancev. |
| --- | --- |

(2)

Kvestorji so maja 2019 odobrili nov elektronski sistem, ki omogoča samodejno plačilo stroškov potovanja poslancev z letalom (3) za poslance, kar bo racionaliziralo, izboljšalo in pospešilo upravljanje zahtevkov poslancev.

| (3) | Temu ustrezno je treba prilagoditi Izvedbene ukrepe v zvezi s Statutom poslancev Evropskega parlamenta (4) (v nadaljnjem besedilu: izvedbeni ukrepi) – |
| --- | --- |

(3)

Temu ustrezno je treba prilagoditi Izvedbene ukrepe v zvezi s Statutom poslancev Evropskega parlamenta (4) (v nadaljnjem besedilu: izvedbeni ukrepi) –

SPREJELO NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Izvedbeni ukrepi se spremenijo:

| (1) | člen 13 se spremeni:






  (a) | v odstavku 1 se točka (a) nadomesti z naslednjim:






  „(a) | za potovanje z letalom: poimensko letalsko vozovnico in vse vstopne kupone ali elektronsko dokazilo o uporabi teh vozovnic;“; |
| --- | --- | --- | --- |

(1)

člen 13 se spremeni:

(a)

v odstavku 1 se točka (a) nadomesti z naslednjim:

„(a)

za potovanje z letalom: poimensko letalsko vozovnico in vse vstopne kupone ali elektronsko dokazilo o uporabi teh vozovnic;“;

| (b) | odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

  „4.   Poslanci, ki vozovnice kupijo v potovalni agenciji Evropskega parlamenta, lahko na lastno odgovornost in ob podpisu prejemka zahtevajo, da pristojna služba stroške povrne neposredno potovalni agenciji. V teh primerih lahko pristojna služba dokazila iz odstavka 1 pridobi iz sistema rezervacij potovalne agencije.“; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

„4.   Poslanci, ki vozovnice kupijo v potovalni agenciji Evropskega parlamenta, lahko na lastno odgovornost in ob podpisu prejemka zahtevajo, da pristojna služba stroške povrne neposredno potovalni agenciji. V teh primerih lahko pristojna služba dokazila iz odstavka 1 pridobi iz sistema rezervacij potovalne agencije.“;

| (2) | v členu 34(2) se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

  „2.   Več poslancev se lahko s pisnim dogovorom poveže v skupino, ki skupaj zaposli ali koristi storitve enega ali več pomočnikov, kakor je navedeno v odstavku 1, ali enega ali več praktikantov. V tem primeru omenjeni poslanci med seboj določijo enega ali več poslancev, ki bodo pooblaščeni, da v imenu skupine podpišejo pogodbo ali vložijo zahtevo za zaposlitev.“; |
| --- | --- |

(2)

v členu 34(2) se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„2.   Več poslancev se lahko s pisnim dogovorom poveže v skupino, ki skupaj zaposli ali koristi storitve enega ali več pomočnikov, kakor je navedeno v odstavku 1, ali enega ali več praktikantov. V tem primeru omenjeni poslanci med seboj določijo enega ali več poslancev, ki bodo pooblaščeni, da v imenu skupine podpišejo pogodbo ali vložijo zahtevo za zaposlitev.“;

| (3) | v členu 35(1) se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

  „1.   S pogodbami o zaposlitvi in o opravljanju storitev ter morebitnimi pogodbami o praksi za praktikante, ki se nahajajo v državi članici izvolitve, ki jih sklene poslanec ali skupina poslancev, upravlja plačilni zastopnik s sedežem v eni od držav članic.“; |
| --- | --- |

(3)

v členu 35(1) se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   S pogodbami o zaposlitvi in o opravljanju storitev ter morebitnimi pogodbami o praksi za praktikante, ki se nahajajo v državi članici izvolitve, ki jih sklene poslanec ali skupina poslancev, upravlja plačilni zastopnik s sedežem v eni od držav članic.“;

| (4) | člen 36 se spremeni:






  (a) | odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:

  „5.   Če to zahteva poslanec, Parlament izjemoma v njegovem imenu nakaže neto plačo neposredno pomočnikom, s katerimi je poslanec sklenil pogodbo o zaposlitvi. Plačilni zastopnik nemudoma posreduje pristojni službi podatke o višini socialnih prispevkov in davkov in pripravi plačilne liste.“; |
| --- | --- | --- |

(4)

člen 36 se spremeni:

(a)

odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:

„5.   Če to zahteva poslanec, Parlament izjemoma v njegovem imenu nakaže neto plačo neposredno pomočnikom, s katerimi je poslanec sklenil pogodbo o zaposlitvi. Plačilni zastopnik nemudoma posreduje pristojni službi podatke o višini socialnih prispevkov in davkov in pripravi plačilne liste.“;

| (b) | odstavek 5a se črta. |
| --- | --- |

(b)

odstavek 5a se črta.

Člen 2

Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

---

(1)  Sklep Evropskega parlamenta 2005/684/ES, Euratom z dne 28. septembra 2005 o sprejetju statuta poslancev Evropskega parlamenta (UL L 262, 7.10.2005, str. 1).

1

(2)  Sklep predsedstva Evropskega parlamenta z dne 10. decembra 2018 o pravilniku za praktikante poslancev.

2

(3)  Obvestilo kvestorjev 19/2019 z dne 13. maja 2019.

3

(4)  Sklep predsedstva Evropskega parlamenta z dne 19. maja in 9. julija 2008 o izvedbenih ukrepih v zvezi s Statutom poslancev Evropskega parlamenta (UL C 159, 13.7.2009, str. 1).

4

---

Evropska komisija

| 12.7.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 235/5 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 235/5

---

Menjalni tečaji eura (1)

11. julija 2019

(2019/C 235/04)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,1285 |
| JPY | japonski jen | 121,94 |
| DKK | danska krona | 7,4673 |
| GBP | funt šterling | 0,89790 |
| SEK | švedska krona | 10,5808 |
| CHF | švicarski frank | 1,1114 |
| ISK | islandska krona | 141,90 |
| NOK | norveška krona | 9,6323 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 25,605 |
| HUF | madžarski forint | 325,83 |
| PLN | poljski zlot | 4,2681 |
| RON | romunski leu | 4,7340 |
| TRY | turška lira | 6,3917 |
| AUD | avstralski dolar | 1,6154 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4735 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,8264 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6889 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5288 |
| KRW | južnokorejski won | 1 324,03 |
| ZAR | južnoafriški rand | 15,6500 |
| CNY | kitajski juan | 7,7477 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,3940 |
| IDR | indonezijska rupija | 15 872,35 |
| MYR | malezijski ringit | 4,6443 |
| PHP | filipinski peso | 57,803 |
| RUB | ruski rubelj | 70,9968 |
| THB | tajski bat | 34,549 |
| BRL | brazilski real | 4,2169 |
| MXN | mehiški peso | 21,5886 |
| INR | indijska rupija | 77,1495 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,1285

JPY

japonski jen

121,94

DKK

danska krona

7,4673

GBP

funt šterling

0,89790

SEK

švedska krona

10,5808

CHF

švicarski frank

1,1114

ISK

islandska krona

141,90

NOK

norveška krona

9,6323

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

25,605

HUF

madžarski forint

325,83

PLN

poljski zlot

4,2681

RON

romunski leu

4,7340

TRY

turška lira

6,3917

AUD

avstralski dolar

1,6154

CAD

kanadski dolar

1,4735

HKD

hongkonški dolar

8,8264

NZD

novozelandski dolar

1,6889

SGD

singapurski dolar

1,5288

KRW

južnokorejski won

1 324,03

ZAR

južnoafriški rand

15,6500

CNY

kitajski juan

7,7477

HRK

hrvaška kuna

7,3940

IDR

indonezijska rupija

15 872,35

MYR

malezijski ringit

4,6443

PHP

filipinski peso

57,803

RUB

ruski rubelj

70,9968

THB

tajski bat

34,549

BRL

brazilski real

4,2169

MXN

mehiški peso

21,5886

INR

indijska rupija

77,1495

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 12.7.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 235/6 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 235/6

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.9425 – Genstar Capital Partners/TA Associates/Insightsoftware Business)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2019/C 235/05)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednja podjetja:

| — | Genstar Capital Partners, LLC („Genstar“, Združene države Amerike), |
| --- | --- |

—

Genstar Capital Partners, LLC („Genstar“, Združene države Amerike),

| — | TA Associates L.P. („TA Associates“, Združene države Amerike), |
| --- | --- |

—

TA Associates L.P. („TA Associates“, Združene države Amerike),

| — | GS Topco LP („Insightsoftware“, Združene države Amerike). |
| --- | --- |

—

GS Topco LP („Insightsoftware“, Združene države Amerike).

Podjetji Genstar in TA Associates pridobita v smislu člena 3(1)(b) in člena 3(4) uredbe o združitvah skupni nadzor nad celotnim podjetjem Insightsoftware.

Koncentracija se izvede z nakupom delnic.

2.

—   za Genstar: sklad za naložbe, osredotočen na transakcije prevzema z vzvodom v srednje velikih podjetjih v Združenih državah Amerike. Genstar vlaga predvsem v sektorje finančnih storitev, zdravstva, industrijske tehnologije in programske opreme,

—   za TA Associates: skupina zasebnega kapitala s sedežem v Združenih državah Amerike, dejavna v Severni Ameriki, Evropi in Aziji. TA Associates izvaja odkupe in manjšinske odkupe dobičkonosnih rastočih podjetij,

—   za Insightsoftware: finančno poročanje in programska oprema, namenjena povečanju učinkovitosti finančnih operacij za večjo uspešnost podjetja. Obvladuje ga podjetje TA Associates.

3.

V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.9425 – Genstar Capital Partners/TA Associates/Insightsoftware Business

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

| E-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- |
| Faks +32 22964301 |
| Poštni naslov: |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

E-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Poštni naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

2

---

| 12.7.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 235/8 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 235/8

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.9390 – Brookfield Asset Management/Oaktree Capital Group)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2019/C 235/06)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednja podjetja:

| — | Brookfield Asset Management Inc. („Brookfield“, Združene države Amerike), |
| --- | --- |

—

Brookfield Asset Management Inc. („Brookfield“, Združene države Amerike),

| — | Oaktree Capital Group Holdings, L.P. („OCGH“, Združene države Amerike), |
| --- | --- |

—

Oaktree Capital Group Holdings, L.P. („OCGH“, Združene države Amerike),

| — | Oaktree Capital Group, LLC („Oaktree“, USA). |
| --- | --- |

—

Oaktree Capital Group, LLC („Oaktree“, USA).

Podjetje OCGH ima trenutno izključni nadzor nad podjetjem Oaktree. Koncentracija pomeni, da podjetji Brookfield in OCGH pridobita v smislu člena 3(1)(b) in člena 3(4) Uredbe o združitvah skupni nadzor nad podjetjem Oaktree.

Koncentracija se izvede z nakupom delnic.

2.

| — | Brookfield opravlja storitve upravljanja premoženja, osredotočene na nepremičnine, infrastrukturo, obnovljive vire energije in zasebni kapital, |
| --- | --- |

—

Brookfield opravlja storitve upravljanja premoženja, osredotočene na nepremičnine, infrastrukturo, obnovljive vire energije in zasebni kapital,

| — | OakGH in Oaktree sta del skupine Oaktree Capital Group, ki je ponudnik storitev upravljanja premoženja, osredotočenih predvsem na vlaganja za podjetja. |
| --- | --- |

—

OakGH in Oaktree sta del skupine Oaktree Capital Group, ki je ponudnik storitev upravljanja premoženja, osredotočenih predvsem na vlaganja za podjetja.

3.

V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.9390 – Brookfield Asset Management/Oaktree Capital Group

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

| E-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- |
| Faks +32 22964301 |
| Poštni naslov: |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

E-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Poštni naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

2

---

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 12.7.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 235/9 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 235/9

---

Objava vloge za spremembo specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta

(2019/C 235/07)

V skladu s členom 98 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo v dveh mesecih od dneva te objave.

VLOGA ZA SPREMEMBO SPECIFIKACIJE PROIZVODA

„VALLAGARINA“

PGI-IT-A0756-AM03

Datum vloge: 20. 6. 2017

1.   Predpisi, ki se uporabijo za spremembo

Člen 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013 – sprememba, ki ni manjša

2.   Opis spremembe in razlogi zanjo

2.1   Dodajanje novih kategorij penečih vin

Sprememba se nanaša na dodajanje naslednjih kategorij in vrst penečega vina:

| | belega „penečega vina“ in „penečega vina“ rosé; |
| --- | --- |

belega „penečega vina“ in „penečega vina“ rosé;

| | belega „kakovostnega penečega vina“ in „kakovostnega penečega vina“ rosé; |
| --- | --- |

belega „kakovostnega penečega vina“ in „kakovostnega penečega vina“ rosé;

| | belega „kakovostnega aromatičnega penečega vina“. |
| --- | --- |

belega „kakovostnega aromatičnega penečega vina“.

S spremembo se določi, da:

| — | se kategoriji „peneče vino“ in „kakovostno peneče vino“ pridobivata izključno iz naslednjih sort vinske trte: chardonnay, pinot bianco, pinot grigio, pinot nero in müller thurgau; razen imena pinot grigio se pri označevanju lahko navede ime ene ali dveh izmed navedenih sort vinske trte, |
| --- | --- |

—

se kategoriji „peneče vino“ in „kakovostno peneče vino“ pridobivata izključno iz naslednjih sort vinske trte: chardonnay, pinot bianco, pinot grigio, pinot nero in müller thurgau; razen imena pinot grigio se pri označevanju lahko navede ime ene ali dveh izmed navedenih sort vinske trte,

| — | se vrsta „kakovostno aromatično peneče vino“ pridobiva izključno iz sorte vinske trte moscato giallo, ki se lahko navede v označbi in predstavitvi proizvoda. |
| --- | --- |

—

se vrsta „kakovostno aromatično peneče vino“ pridobiva izključno iz sorte vinske trte moscato giallo, ki se lahko navede v označbi in predstavitvi proizvoda.

Številna vodilna peneča vina se v pokrajinah Trento in Verona že dolgo proizvajajo z metodo sekundarnega vrenja v velikih posodah (metoda charmat). Namen te zahteve za spremembo je ta vina z vključitvijo v specifikacijo proizvoda za ZGO „Vallagarina“ zaščititi na višji ravni in tesneje povezati z ozemljem porekla, s čimer bodo zanje začela veljati enaka pravila, ki se že dolgo uporabljajo za mirna in biser vina.

Možnost razvrstitve teh proizvodov pod ZGO „Vallagarina“ naj bi poleg seznanjenja potrošnikov z natančnim podatkom o geografskem porekla proizvoda, tudi upravičila njegovo večjo vrednost na cenovni lestvici, saj bi se prilagodila cena na steklenico in posledično tudi vrednost uporabljenega grozdja.

Poleg tega bi razlikovanje z imenom ZGO „Vallagarina“ omogočilo, da bi lokalna proizvodnja izstopala iz množice brezimnih splošnih ali sortnih penečih vin in bi se ognila cenovnim prisilam zaradi splošne razširjenosti takšnih proizvodov na trgu.

Opis povezave z geografskim okoljem prikazuje, kako dolga je tradicija proizvodnje treh kategorij penečih vin (peneča vina, kakovostna peneča vina in kakovostna aromatična peneča vina) na ozemlju ZGO „Vallagarina“.

Sprememba se nanaša na oddelke 2.3 (Kategorije proizvodov vinske trte), 3.4 (Opis vin), 2.5 (Posebni enološki postopki) in 2.8 (Povezava z geografskim območjem) enotnega dokumenta ter člene 1, 2, 5 in 6 specifikacije proizvoda.

2.2   Vključitev novih sort, razvrščenih v skupino „se opazuje“, v trsni izbor

Opis in razlogi

Opis: sprememba se nanaša na vključitev naslednjih sort v pokrajinah Trento in Verona v trsni izbor za ZGO „Vallagarina“:

| — | BRONNER* (B) / (Trento); |
| --- | --- |

—

BRONNER* (B) / (Trento);

| — | HELIOS* (B) / (Trento); |
| --- | --- |

—

HELIOS* (B) / (Trento);

| — | JOHANNITER* (B) / (Trento); |
| --- | --- |

—

JOHANNITER* (B) / (Trento);

| — | SOLARIS* (B) / (Trento); |
| --- | --- |

—

SOLARIS* (B) / (Trento);

| — | TURCA (N) / (Trento); |
| --- | --- |

—

TURCA (N) / (Trento);

| — | ANCELLOTTA (N) / (Verona); |
| --- | --- |

—

ANCELLOTTA (N) / (Verona);

| — | GOLDTRAMINER (B) / (Verona); |
| --- | --- |

—

GOLDTRAMINER (B) / (Verona);

| — | GOSEN (N) / (Verona); |
| --- | --- |

—

GOSEN (N) / (Verona);

| — | OSELETA (N) / (Verona); |
| --- | --- |

—

OSELETA (N) / (Verona);

| — | PETIT VERDOT (N) / (Verona); |
| --- | --- |

—

PETIT VERDOT (N) / (Verona);

| — | REBO (N) / (Verona); |
| --- | --- |

—

REBO (N) / (Verona);

| — | ROSSIGNOLA (N) / (Verona); |
| --- | --- |

—

ROSSIGNOLA (N) / (Verona);

| — | SANGIOVESE (N) / (Verona); |
| --- | --- |

—

SANGIOVESE (N) / (Verona);

| — | SAUVIGNON (B) / (Verona); |
| --- | --- |

—

SAUVIGNON (B) / (Verona);

| — | SENNEN (N) / (Verona); |
| --- | --- |

—

SENNEN (N) / (Verona);

| — | SYRAH (N) / (Verona); |
| --- | --- |

—

SYRAH (N) / (Verona);

| — | TREBBIANO GIALLO (N) / (Verona); |
| --- | --- |

—

TREBBIANO GIALLO (N) / (Verona);

| — | TREBBIANO ROMAGNOLO (B) / (Verona); |
| --- | --- |

—

TREBBIANO ROMAGNOLO (B) / (Verona);

| — | VELTLINER (B) / (Verona). |
| --- | --- |

—

VELTLINER (B) / (Verona).

Uporaba teh sort za proizvodnjo vin z ZGO je v skladu z zakonodajo Evropske unije dovoljena na podlagi veljavne nacionalne zakonodaje o razvrščanju sort vinske trte.

Te nove sorte vinske trte se zato dodajo tistim, ki so že vsebovane v specifikaciji proizvoda. Sorte, ki so na zgornjem seznamu označene z zvezdico, izvirajo iz medvrstnih križancev med vrsto Vitis vinifera in drugimi vrstami.

Namen spremembe je v trsni izbor za ZGO „Vallagarina“ vključiti nove sorte vinske trte v zadevnih pokrajinah Trento in Verona.

Dodana vrednost torej lahko izhaja iz večjega števila vin z ZGO „Vallagarina“ v ponudbi zaradi novih sort, ki so bile v nekaterih primerih posledica oživitve starih lokalnih sort, ki jim grozi izumrtje, v drugih pa iz spodbujanja gojenja nekaterih „odpornih“ sort, pri katerih je potrebna samo omejena uporaba fitofarmacevtskih sredstev.

Te sorte se ne morejo uporabljati za proizvodnjo vin z ZOP, vendar se lahko na podlagi spremembe navedejo in predstavijo pri označevanju zadevnih vin z ZGO.

Po nedavnih spremembah nacionalne zakonodaje zaradi uskladitve z ustreznimi določbami zakonodaje EU se je med drugim odprla možnost, da se za proizvodnjo vin z ZGO uporabijo sorte vinske trte, ki izvirajo iz medvrstnih križancev vrste Vitis vinifera in drugih vrst.

Ker so takšne sorte naravno odporne proti glavnim patogenom vinske trte (peronospori in oidiju), je pri njih potrebna samo omejena uporaba kemičnih sredstev. Ta posebna značilnost pomeni, da rastejo predvsem v bližini „občutljivih“ območij, kot so šole, mestna območja, športni objekti, kolesarske poti, bolnišnice itd., zato se na njih omogoči visoka raven varovanja zdravja.

Zato je zaradi teh okoljskih lastnosti, povečanja površine, zasajene z zadevnimi sortami, in ugodnih rezultatov pri pridelavi vina iz teh inovativnih sort namen te spremembe tudi ta, da se takšnim proizvodom dasta potrebna raven prepoznavnosti in zaščite.

Možnost, da se vina z ZGO dajo na trg z etiketami, na katerih so navedena imena takšnih sort, bi povečala njihovo vrednost.

Možnost navedbe teh sort na etiketi skupaj z geografsko označbo „Vallagarina“ bi povečala vrednost posameznih proizvodov. Upoštevati je treba, da potrošniki včasih teh sort ne poznajo dobro ali jih ne cenijo, ker jih do zdaj ni bilo mogoče navesti na etiketah zadevnih vin.

V vsakem primeru se ohranja možnost, da se takšne vrste v kakršnem koli razmerju uporabijo za proizvodnjo belih vin z ZGO „Vallagarina“.

Sprememba se nanaša na oddelek 2.7 enotnega dokumenta (Glavne sorte vinske trte) ter člene 2, 5 in 8 specifikacije proizvoda.

2.3   Odstopanja v zvezi s pridelavo vina na sosednjih območjih

V skladu z ustrezno zakonodajo EU se doda in opredeli geografsko območje za odstopanja pri izvajanju postopkov predelave.

V zvezi s tem je določeno, da se vina razen na območju pridelave grozdja, opredeljenem v členu 3, lahko proizvajajo tudi na celotnem upravnem ozemlju pokrajin Trento in Verona.

Poleg tega se lahko vina z ZGO „Vallagarina“ predelujejo po vsej deželi Benečiji in v sosednji deželi Lombardiji, če lahko zadevna vinogradniška gospodarstva dokažejo nepretrgano tradicijo pridelave vin z ZGO „Vallagarina“ in/ali njihove predelave v biser vina v zadnjih petih vinorodnih sezonah.

Ta sprememba torej v skladu z veljavno uredbo določa pravila za predelavo vin z ZGO „Vallagarina“ tudi v sosednjih upravnih enotah opredeljenega območja pridelave grozdja, ki vključuje deželi Benečijo in Lombardijo. Da bi zadevna vinogradniška gospodarstva bila upravičena do odstopanja, ki bi jim omogočilo pridelavo vina in/ali njegovo predelavo v biser vino v navedenih upravnih enotah, ki sta večji od pokrajin, morajo dokazati nepretrgano izvajanje teh dejavnosti z vini z ZGO „Vallagarina“ v zadnjih petih vinorodnih sezonah.

To odstopanje temelji na uveljavljeni tradiciji in zadevnim proizvajalcem omogoča, da uporabljajo tudi predelovalne obrate na navedenih območjih, ki mejijo na območje pridelave grozdja; obenem odstopanje ne vključuje drugih predelovalnih podjetij, tudi zaradi poenostavitve potrebnih pregledov.

Ta sprememba se nanaša na oddelek 2.9 enotnega dokumenta (Bistveni dodatni pogoji) in člen 5 specifikacije proizvoda.

2.4   Podrobnosti o enološkem postopku tipiziranja vin

Odstavek člena 5 o enološkem postopku tipiziranja vin in grozdnega mošta se preoblikuje tako, da se izključi možnost – tudi le delne – uporabe vin, pridobljenih iz sort vinske trte, ki niso sorte, ki se lahko gojijo v pokrajinah Trento in Verona.

Namen spremembe je izvajalcem dati jasnejše informacije o možnostih uporabe tradicionalnega postopka tipiziranja, čeprav je v primerjavi s prejšnjo specifikacijo bolj omejujoča. Namen tega pojasnila je preprečiti, da bi praksa tipiziranja s sortami vinske trte, ki niso sorte, ki se lahko gojijo v zadevnih pokrajinah, škodljivo vplivala na opis lastnosti in značilne lastnosti zadevnih vin.

Ta sprememba se nanaša na oddelek 2.5 enotnega dokumenta (Enološki postopki) in člen 5 specifikacije proizvoda.

2.5   Izločitev sortne vrste vina „pinot grigio“

Sorta vinske trte „pinot grigio“ se ne sme več navesti v imenu in predstavitvi mirnih, biser in penečih vin z ZGO „Vallagarina“, med drugim tudi ne, kadar sta na etiketi navedeni dve sorti vinske trte.

Izločitev sortne vrste vina „pinot grigio“ je povezana z vzporedno zahtevo za zaščito ZOP „Delle Venezie“, za katero se uporablja le ta sortna vrsta vina. Ta odločitev je bila sprejeta znotraj proizvodne verige, njen namen pa je podeliti vinu, pridobljenem iz sorte „pinot grigio“, ki je najznačilnejše in najbolj reprezentativno v severovzhodni Italiji, najvišji status označbe porekla.

Ta sprememba se nanaša na oddelke 2.4 (Opis vin), 2.7 (Glavne sorte vinske trte) in 2.9 (Bistveni dodatni pogoji) enotnega dokumenta ter člena 2 in 7 specifikacije proizvoda.

2.6   Sprememba inšpekcijskega organa

Inšpekcijski organ se spremeni: namesto Ministrstva za kmetijstvo, prehrano in gozdarstvo se za inšpekcijski organ imenuje Trgovinska, industrijska, obrtna in kmetijska zbornica pokrajine Trento.

Razlog za spremembo je, da je Trgovinska, industrijska, obrtna in kmetijska zbornica pokrajine Trento 1. avgusta 2012 prevzela nalogo izvajanja inšpekcijskih pregledov v proizvodni verigi ZGO „Vallagarina“.

Ta sprememba se nanaša na člen 9 specifikacije proizvoda in ne spreminja enotnega dokumenta.

ENOTNI DOKUMENT

1.   Ime proizvoda

Vallagarina

2.   Vrsta geografske označbe

ZGO – zaščitena geografska označba

3.   Kategorije proizvodov vinske trte

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

| 4. | Peneče vino |
| --- | --- |

4.

| 5. | Kakovostno peneče vino |
| --- | --- |

5.

| 6. | Kakovostno aromatično peneče vino |
| --- | --- |

6.

| 8. | Biser vino |
| --- | --- |

8.

4.   Opis vin

Belo vino „Vallagarina“ – kategoriji vino (1) in biser vino (8), vključno z navedbo ene ali dveh sort vinske trte, razen sorte pinot grigio

Na voljo so različne vrste belih vin v razponu različnih barv od slamnato do zlato rumene, včasih z odtenki bledo zelene ali bakrene. Imajo prefinjen vonj s sadnimi, včasih aromatičnimi notami, ki odražajo glavno sorto vinske trte, iz katere so pridobljena. Okus je skladen in dobro strukturiran, suh do sladek, z ustreznim razmerjem vsebnosti alkohola in kisline.

Ogljikov dioksid v belem biser vinu daje vinu svežino in živahnost.

Navedeni kategoriji in vrste belih vin, na katerih je navedeno ime ene ali dveh sort vinske trte, morajo imeti organoleptične lastnosti ustrezne sorte ali sort vinske trte, iz katerih je bilo pridobljeno vino, zlasti pa lastnosti, ki se nanašajo na barvo.

Pridelava vina iz grozdja dveh različnih sort enake barve je uveljavljena in razširjena praksa. Da bi ta vina odražala lastnosti obeh sort vinske trte, iz katerih so pridobljena, mora „drugotna“ sorta vinske trte še vedno obsegati več kot 15 % skupnega deleža, sorti pa je treba navesti na etiketi v padajočem vrstnem redu po dejanskem deležu uporabljenega grozdja.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 9,0 %;

najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 14,0 g/l.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Vino rosé „Vallagarina“ – kategoriji vino (1) in biser vino (8), vključno z navedbo ene ali dveh sort vinske trte, razen sorte pinot grigio

Ta vina rosé so skupina proizvodov, pripravljenih za pitje ter pridelanih predvsem iz sort vinske trte schiava in merlot.

So različno intenzivne rožnate barve, odvisno od postopka pridelave vina in trajanja stika s kožicami. Imajo nežne sadne arome, ki spominjajo na gozdno jagodičevje; okus vina je suh do sladek in ima značilno visoko stopnjo svežine in pitnosti, zlasti pri biser vinu.

Ogljikov dioksid v biser vinu rosé daje vinu svežino in živahnost.

Navedeni kategoriji in vrste vin, na katerih je navedeno ime ene ali dveh sort vinske trte, morajo imeti organoleptične lastnosti ustrezne sorte ali sort vinske trte, iz katerih je bilo pridobljeno vino, zlasti pa lastnosti, ki se nanašajo na barvo.

Pridelava vina iz grozdja dveh različnih sort enake barve je uveljavljena in razširjena praksa. Da bi ta vina odražala lastnosti obeh sort vinske trte, iz katerih so pridobljena, mora „drugotna“ sorta vinske trte še vedno obsegati več kot 15 % skupnega deleža, sorti pa je treba navesti na etiketi v padajočem vrstnem redu po dejanskem deležu uporabljenega grozdja.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 9,0 %;

najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 15,0 g/l.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Rdeče vino „Vallagarina“ – kategoriji vino (1) in biser vino (8), vključno z navedbo ene ali dveh sort vinske trte

Ta vina so različno intenzivne rubinasto rdeče barve in imajo včasih oranžne odtenke, ki nastanejo s staranjem.

Imajo sadno aromo, včasih z različno intenzivnimi eteričnimi notami, ki se razvijejo, če se vino stara. Okus je harmoničen in je lahko suh do sladek. Vonj in okus vrste „novello“ sta povezana s posebno tehniko ogljikove maceracije, ki se uporablja za pridelavo vina iz grozdja.

Ogljikov dioksid v rdečem biser vinu daje vinu svežino in živahnost.

Navedeni kategoriji in vrste rdečega vina, na katerih je navedeno ime ene ali dveh sort vinske trte, morajo imeti organoleptične lastnosti ustrezne sorte ali sort vinske trte, iz katerih je bilo pridobljeno vino, kar zlasti velja za barvo.

Pridelava vina iz grozdja dveh različnih sort enake barve je uveljavljena in razširjena praksa. Da bi ta vina odražala lastnosti obeh sort vinske trte, iz katerih so pridobljena, mora „drugotna“ sorta vinske trte še vedno obsegati več kot 15 % skupnega deleža, sorti pa je treba navesti na etiketi v padajočem vrstnem redu po dejanskem deležu uporabljenega grozdja.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola:

| — | 11,0 % pri vrsti vina „novello“, |
| --- | --- |

—

11,0 % pri vrsti vina „novello“,

| — | 9,0 % pri drugih vrstah vina; |
| --- | --- |

—

9,0 % pri drugih vrstah vina;

najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 18,0 g/l.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Belo vino „Vallagarina“ – kategoriji peneče vino (4) in kakovostno peneče vino (5), vključno z navedbo ene ali dveh sort vinske trte, razen sorte pinot grigio

Te vrste se lahko proizvajajo samo iz sort chardonnay, pinot bianco, pinot grigio, pinot nero in müller thurgau, bodisi iz ene same ali iz kombinacij več sort.

Barva vin sega od slamnato do zlato rumene z odtenki bledo zelene, vino ima nežno in obstojno peno ter fino, včasih sadno aromo s pridihom kvasa.

Okus je živahen in skladen ter sega od popolnoma suhega do sladkega.

Navedeni kategoriji in vrste penečega vina, na katerih je navedeno ime ene ali dveh sort vinske trte, morajo imeti organoleptične lastnosti ustrezne sorte ali sort vinske trte, iz katerih je bilo pridobljeno vino, zlasti pa lastnosti, ki se nanašajo na barvo, razen pri jagodah sorte pinot nero, pri katerih vrenje soka ne poteka na njihovih kožicah ter ki se uporabljajo za proizvodnjo penečih vin in kakovostnih penečih vin.

Pridelava vina iz grozdja dveh različnih sort enake barve je uveljavljena in razširjena praksa. Da bi ta vina odražala lastnosti obeh sort vinske trte, iz katerih so pridobljena, mora „drugotna“ sorta vinske trte še vedno obsegati več kot 15 % skupnega deleža, sorti pa je treba navesti na etiketi v padajočem vrstnem redu po dejanskem deležu uporabljenega grozdja.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,0 %.

najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 14,0 g/l.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 10,5 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

10,5

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Vino rosé „Vallagarina“ – kategoriji peneče vino (4) in kakovostno peneče vino (5), vključno z navedbo ene ali dveh sort vinske trte, razen sorte pinot grigio

Te vrste se lahko proizvajajo samo iz vin, pridelanih iz sort chardonnay, pinot bianco, pinot grigio, pinot nero in müller thurgau, bodisi iz ene same ali iz kombinacij več sort.

Peneča vina rosé so različno intenzivne rožnate barve, imajo nežno in obstojno peno ter fino, včasih sadno aromo s pridihom kvasa.

Okus je živahen in skladen ter sega od popolnoma suhega do sladkega.

Ob sprostitvi v porabo morajo kategoriji in vrste penečega vina rosé, na katerih je navedeno ime ene ali dveh sort vinske trte, poleg navedenih značilnosti imeti organoleptične lastnosti ustrezne sorte ali sort vinske trte, iz katerih je bilo pridobljeno vino.

Pridelava vina iz grozdja dveh različnih sort enake barve je uveljavljena in razširjena praksa. Da bi ta vina odražala lastnosti obeh sort vinske trte, iz katerih so pridobljena, mora „drugotna“ sorta vinske trte še vedno obsegati več kot 15 % skupnega deleža, sorti pa je treba navesti na etiketi v padajočem vrstnem redu po dejanskem deležu uporabljenega grozdja.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,0 %.

najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 14,0 g/l.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 10,5 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

10,5

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Belo vino „Vallagarina“ – kategorija kakovostno aromatično peneče vino (6), vključno z navedbo sorte vinske trte moscato giallo

Ta vrsta se lahko proizvaja samo iz grozdnega mošta ali delno prevretega grozdnega mošta sorte moscato giallo.

Barva belega aromatičnega penečega vina sega od slamnato do zlato rumene z odtenki bledo zelene, vino pa ima nežno in obstojno peno. Je aromatično, prefinjeno in značilno za sorto moscato, okus pa je živahen ter sega od zelo suhega do sladkega.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,0 %.

najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 14,0 g/l.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 6,0 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 5,0 grama na liter, izražena kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

6,0

Najnižja vsebnost skupnih kislin

5,0 grama na liter, izražena kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

5.   Enološki postopki

(a)   
  Osnovni enološki postopki

Enološki postopek tipiziranja grozdnih moštov in vin

Ustrezne omejitve pri proizvodnji vin

Specifikacija proizvoda v skladu z ustrezno zakonodajo Evropske unije omogoča tipiziranje grozdnih moštov in vin v deležu do 15 %, vključno z grozdnimi mošti in vini z drugih italijanskih vinorodnih območij, če so bili pridobljeni iz nearomatičnih sort vinske trte, ki so v pokrajinah Trento in Verona razvrščene v skupini „primerno za gojenje“ ali „se opazuje“.

Enološki postopek predelave v peneče vino

Ustrezne omejitve pri proizvodnji vin

Vino se lahko v peneče vino predeluje izključno z metodo sekundarnega vrenja v velikih posodah (avtoklavih).

(b)   
  Največji donosi

Bele, rosé in rdeče vrste vina „Vallagarina“ brez navedbe sorte vinske trte

23 000 kilogramov grozdja na hektar

Vrste vina „Vallagarina“ z navedeno sorto vinske trte – za grozdje, potrgano v pokrajini Verona

23 000 kilogramov grozdja na hektar

Vrste vina „Vallagarina“ z navedeno sorto vinske trte – za grozdje, potrgano v pokrajini Trento

19 500 kilogramov grozdja na hektar

6.   Razmejeno geografsko območje

Območje pridelave vinske trte, ki se uporablja za proizvodnjo vin „Vallagarina“, obsega:

| — | celotno upravno ozemlje občin Ala, Aldeno, Avio, Besenello, Brentonico, Calliano, Cimone, Garniga, Isera, Mori, Nogaredo, Nomi, Pomarolo, Rovereto, Terragnolo, Trambileno, Vallarsa, Villa Lagarina in Volano v avtonomni pokrajini Trento, |
| --- | --- |

—

celotno upravno ozemlje občin Ala, Aldeno, Avio, Besenello, Brentonico, Calliano, Cimone, Garniga, Isera, Mori, Nogaredo, Nomi, Pomarolo, Rovereto, Terragnolo, Trambileno, Vallarsa, Villa Lagarina in Volano v avtonomni pokrajini Trento,

| — | opredeljeni del ozemlja občin Brentino Belluno, Dolcè in Rivoli Veronese v pokrajini Verona. |
| --- | --- |

—

opredeljeni del ozemlja občin Brentino Belluno, Dolcè in Rivoli Veronese v pokrajini Verona.

Območje proizvodnje obsega območje, ki je geografsko in zgodovinsko znano kot „Vallagarina“ in obsega približno 60 km dolg pas ob reki Adiži med pokrajinama Trento in Verona.

Spada v vinorodni coni „C I“ (tj. območje v pokrajini Trento) in „C II“ (tj. območje v pokrajini Verona).

7.   Glavne sorte vinske trte

| | Grapariol B. |
| --- | --- |

Grapariol B.

| | Gosen N. |
| --- | --- |

Gosen N.

| | Goldtraminer B. |
| --- | --- |

Goldtraminer B.

| | Garganega B. – garganego |
| --- | --- |

Garganega B. – garganego

| | Franconia N. |
| --- | --- |

Franconia N.

| | Forsellina N. |
| --- | --- |

Forsellina N.

| | Maor B. |
| --- | --- |

Maor B.

| | Manzoni bianco B. – incrocio manzoni 6.0.13 B. |
| --- | --- |

Manzoni bianco B. – incrocio manzoni 6.0.13 B.

| | Malvasia istriana B. – malvasia |
| --- | --- |

Malvasia istriana B. – malvasia

| | Malvasia bianca lunga B. – malvoisier |
| --- | --- |

Malvasia bianca lunga B. – malvoisier

| | Corbina N. – corbinella |
| --- | --- |

Corbina N. – corbinella

| | Chardonnay B. |
| --- | --- |

Chardonnay B.

| | Lagrein N. |
| --- | --- |

Lagrein N.

| | Lagarino B. |
| --- | --- |

Lagarino B.

| | Kerner B. |
| --- | --- |

Kerner B.

| | Johanniter B. |
| --- | --- |

Johanniter B.

| | Helios B. |
| --- | --- |

Helios B.

| | Groppello di revò N. – groppello |
| --- | --- |

Groppello di revò N. – groppello

| | Bianchetta trevigiana B. – bianchetta |
| --- | --- |

Bianchetta trevigiana B. – bianchetta

| | Barbera N. |
| --- | --- |

Barbera N.

| | Durella B. – durello |
| --- | --- |

Durella B. – durello

| | Dindarella N. |
| --- | --- |

Dindarella N.

| | Croatina N. – bonarda |
| --- | --- |

Croatina N. – bonarda

| | Corvinone N. |
| --- | --- |

Corvinone N.

| | Corvina N. – cruina |
| --- | --- |

Corvina N. – cruina

| | Cortese B. – bianca fernanda |
| --- | --- |

Cortese B. – bianca fernanda

| | Ancellotta N. – lancellotta |
| --- | --- |

Ancellotta N. – lancellotta

| | Casetta N. |
| --- | --- |

Casetta N.

| | Carmenère N. – cabernet nostrano |
| --- | --- |

Carmenère N. – cabernet nostrano

| | Cabernet sauvignon N. – cabernet |
| --- | --- |

Cabernet sauvignon N. – cabernet

| | Cabernet franc N. – cabernet |
| --- | --- |

Cabernet franc N. – cabernet

| | Bronner B. |
| --- | --- |

Bronner B.

| | Verdealbara B. |
| --- | --- |

Verdealbara B.

| | Veltliner B. – grüner veltliner |
| --- | --- |

Veltliner B. – grüner veltliner

| | Turchetta N. |
| --- | --- |

Turchetta N.

| | Tocai friulano B. – tuchì |
| --- | --- |

Tocai friulano B. – tuchì

| | Moscato bianco B. – moscato reale |
| --- | --- |

Moscato bianco B. – moscato reale

| | Teroldego N. |
| --- | --- |

Teroldego N.

| | Syrah N. – shiraz |
| --- | --- |

Syrah N. – shiraz

| | Sylvaner verde B. – sylvaner |
| --- | --- |

Sylvaner verde B. – sylvaner

| | Spigamonti N. |
| --- | --- |

Spigamonti N.

| | Solaris B. |
| --- | --- |

Solaris B.

| | Sennen N. |
| --- | --- |

Sennen N.

| | Schiava grossa N. – großvernatsch |
| --- | --- |

Schiava grossa N. – großvernatsch

| | Schiava grigia N. – grauvernatsch |
| --- | --- |

Schiava grigia N. – grauvernatsch

| | Riesling renano B. – riesling |
| --- | --- |

Riesling renano B. – riesling

| | Riesling italico B. – welschriesling |
| --- | --- |

Riesling italico B. – welschriesling

| | Rebo N. |
| --- | --- |

Rebo N.

| | Raboso veronese N. – raboso |
| --- | --- |

Raboso veronese N. – raboso

| | Turca N. |
| --- | --- |

Turca N.

| | Trebbiano toscano B. – procanico |
| --- | --- |

Trebbiano toscano B. – procanico

| | Trebbiano romagnolo B. – trebbiano |
| --- | --- |

Trebbiano romagnolo B. – trebbiano

| | Trebbiano giallo B. – rossetto |
| --- | --- |

Trebbiano giallo B. – rossetto

| | Trebbiano di soave B. – turbiana |
| --- | --- |

Trebbiano di soave B. – turbiana

| | Traminer aromatico Rs. – gewürztraminer |
| --- | --- |

Traminer aromatico Rs. – gewürztraminer

| | Petit verdot N. |
| --- | --- |

Petit verdot N.

| | Pavana N. |
| --- | --- |

Pavana N.

| | Paolina B. |
| --- | --- |

Paolina B.

| | Oseleta N. |
| --- | --- |

Oseleta N.

| | Nosiola B. |
| --- | --- |

Nosiola B.

| | Schiava gentile N. – mittervernatsch |
| --- | --- |

Schiava gentile N. – mittervernatsch

| | Sauvignon B. – sauvignon blanc |
| --- | --- |

Sauvignon B. – sauvignon blanc

| | Sangiovese N. – sangioveto |
| --- | --- |

Sangiovese N. – sangioveto

| | Saint Laurent N. |
| --- | --- |

Saint Laurent N.

| | Rossignola N. – rossetta |
| --- | --- |

Rossignola N. – rossetta

| | Rossara N. |
| --- | --- |

Rossara N.

| | Rondinella N. |
| --- | --- |

Rondinella N.

| | Molinara N. |
| --- | --- |

Molinara N.

| | Meunier N. |
| --- | --- |

Meunier N.

| | Merlot N. |
| --- | --- |

Merlot N.

| | Marzemino N. – berzemino |
| --- | --- |

Marzemino N. – berzemino

| | Marzemina grossa N. – marzemina bastarda |
| --- | --- |

Marzemina grossa N. – marzemina bastarda

| | Pinot nero N. – pinot |
| --- | --- |

Pinot nero N. – pinot

| | Pinot grigio – pinot |
| --- | --- |

Pinot grigio – pinot

| | Pinot bianco B. – pinot |
| --- | --- |

Pinot bianco B. – pinot

| | Lambrusco a foglia frastagliata N. – enantio N. |
| --- | --- |

Lambrusco a foglia frastagliata N. – enantio N.

| | Negrara N. |
| --- | --- |

Negrara N.

8.   Opis povezave

ZGO „Vallagarina“ – vse kategorije proizvodov: vino (1), peneče vino (4), kakovostno peneče vino (5), kakovostno aromatično peneče vino (6), biser vino (8)

Naravni dejavniki, pomembni za povezavo

Vallagarina obsega območje, ki se širi vzdolž pasu ob reki Adiži med pokrajinama Trento in Verona. Vinogradništvo je glavna kmetijska dejavnost na tem območju, tudi z vidika krajine. Območje ima značilne obrise velikih ledeniških dolin s strmimi pobočji, ki jih obdajajo navpične skalnate pečine. Trte rastejo na nadmorski višini od 100 do 700 metrov. Tla na dnu doline sestavljajo aluvialne naplavine s prevladujočo meljasto-peščeno teksturo in velikim deležem mivke; na splošno niso skeletna, razen na nekaj poplavnih območjih v bližini aluvialnih stožcev. Tla so razmeroma mlada in globoka do zelo globoka s prevladujočo ilovnato do peščeno-ilovnato teksturo in pogosto z visoko vsebnostjo apnenca; voda na splošno dobro odteka iz tal. Hribovito območje sestoji iz apnenčastih stožcev, ki imajo na splošno visoko raven karbonatov ter so precej skeletni. Tla v hribih med občinama Isera in Brentonico so nastala iz bazaltnih substratov. Strmejša pobočja so terasirana s suhimi kamnitimi zidovi. Vallagarina je prehodno območje med alpskim podnebjem in zmernejšim podnebjem beneškega predgorja. Poletja so vroča, toda za hribovita območja je zlasti pozno poleti značilno znatno nihanje med dnevno in nočno temperaturo. Zime so mrzle in temperature se lahko spustijo pod ničlo; zaradi zračnih tokov iz okolice Gardskega jezera so temperature milejše kot na severnejših območjih. Padavine so značilne za Sredozemlje, z letnimi povprečji od 850 do 1 000 mm dežja.

Zgodovinski in človeški dejavniki, pomembni za povezavo

Gojenje vinskih trt na območju sega v čas starovenetske ali etruščansko-retijske civilizacije (7.–5. stoletje p. n. št.). Že v rimskih časih je strateški položaj območja, ki povezuje severni in južni del Evrope, omogočal, da so se vina širila na trge v obeh smereh. Pomemben dokaz za to je nagrobna plošča iz 2.–3. st. n. št., posvečena trgovcu z vinom Publiju Tenaciju Essimnu iz pokrajine Trento, ki so jo našli v kraju Passau v Nemčiji. Priključitev k Beneški republiki je z uvedbo sorte marzemino v Vallagarini, ki sega prav v to obdobje, bistveno okrepila vinogradništvo na tem območju. To je nato izgubilo nekaj svojega pomena, ko so se lokalni kmetje preusmerili na gojenje murv za prehrano sviloprejk. Območje Vallagarina je z obnovo vinogradov po okužbi s trtno ušjo in po vojni že v 50. letih prejšnjega stoletja ponovno postalo pomembno v nacionalni proizvodnji vina. Glede na vire se ime „Vallagarina“ od takrat nenehno uporablja, zato je bila leta 1995 priznana istoimenska geografska označba. Geografsko ime „Vallagarina“ se je v preteklosti uporabljalo tudi v poročilih o trgu Trgovinske zbornice pokrajine Trento in katalogih vinskih dogodkov v regiji od začetka 20. stoletja.

Vse od takrat je na območju Vallagarina zaznati pozitiven vpliv na vinogradniško in enološko dejavnost zaradi bližine šol za vinarstvo v zgodovinskih krajih San Michele all’Adige (Trento) in Conegliano Veneto (Treviso), ki imata zaslugo, da sta vse od svoje ustanovitve prispevali k širjenju novih vinogradniških in vinarskih tehnik in znanja.

Ključen pa je tudi prispevek lokalnih deležnikov (vinogradnikov in vinarjev) pri uporabi metod proizvodnje, ki temeljijo na okoljski in gospodarski trajnosti, in sprejemanju inovativnih proizvodnih tehnik in tehnologije.

Značilnosti in kakovost vin z ZGO „Vallagarina“ so sad znanja in spretnosti proizvajalcev vin, ki delujejo na ozemlju, kjer je zaradi oblikovitosti in razdrobljenosti posesti potrebnih veliko delovnih ur na leto (za obdelovanje 1 hektara vinograda je potrebnih več kot 600 ur). Večina tega časa je namenjena zlasti opravilom za čim boljšo rast rastlin in zorenje grozdja, spodbujanje naravne odpornosti proti patogenim organizmom in zmanjševanje uporabe fitosanitarnih ukrepov. Pri tem je treba poudariti, da se skoraj celotna površina, zasajena z vinsko trto, obdeluje po načelih integriranega in vse pogosteje ekološkega varstva rastlin pred škodljivimi organizmi.

Vinogradništvo je danes ena od glavnih gospodarskih dejavnosti na območju Vallagarina, ki ima več kot 800 vinogradniških gospodarstev in pozitivno vpliva na številna področja, kot so ljudsko izročilo, kultura, umetnost in gastronomija. Z okoljskega vidika so trte tudi lastnost krajine, značilne za ozemlje območja Vallagarina, in so predpogoj za vinski turizem.

ZGO „Vallagarina“ – kategorija (1) vino

Informacije o posebni kakovosti proizvodov, ki jo je mogoče pripisati geografskemu poreklu, ter vzročna povezava z naravnimi in človeškimi dejavniki na geografskem območju

Tla in podnebne razmere območja pridelave grozdja, kot so ugodna izpostavljenost, vetrovi, struktura in sestava tal, blažilni učinek Gardskega jezera ter znatna nihanja med dnevno in nočno temperaturo, ustvarjajo optimalne razmere za pridobivanje grozdja visoke kakovosti s kopičenjem aromatičnih snovi in ohranjanjem ustreznega ravnotežja med vsebnostjo sladkorja in kislin ter posledičnimi organoleptičnimi lastnostmi vin.

Ta čas se večinoma porabi za „zeleno rez“, tj. opravila za čim boljšo rast rastlin in zorenje grozdja, spodbujanje naravne odpornosti proti patogenim organizmom in zmanjševanje uporabe fitosanitarnih ukrepov.

Poznavanje značilnosti različnih sort vinske trte na različnih območjih pridelave proizvajalcem omogoča načrtovanje trgatev (ki se še vedno izvajajo ročno) tako, da najboljši možen čas za trgatev določijo na podlagi želenih lastnosti vina.

Belo grozdje se običajno trga zgodaj, da se ohranijo kisline, ki so potrebne za značilno svežino in sadne note vina; grozdje, iz katerega se pridobi rdeče vino, pa se trga pozneje, da lahko bolj dozori in postane bolj kompleksno, s čimer se okrepijo alkoholne in polifenolne sestavine.

Bela vina imajo razpon barv, ki sega od slamnato do zlato rumene, včasih z odtenki bledo zelene, imajo sadne arome in so sveža ter rahlo kisla v ustih; kadar so vina pridobljena iz aromatičnih ali polaromatičnih sort, se ta lastnost pri okušanju bolj ali manj pokaže in izrazi.

Bela vina prihajajo predvsem s hribovitih območij in imajo običajno srednje močno telo, vendar so zelo cenjena zaradi svoje svežine, vonja in splošno skladnega okusa. Večina belih vin je pridelana iz mednarodnih sort, ki pa že dolgo rastejo na območju: to so chardonnay, müller thurgau in sauvignon, ki so se jim pridružile številne domače sorte, kot sta nosiola in traminer aromatico.

Rdeča vina prihajajo predvsem iz globokih sedimentnih tal na dnu doline. Večja vsebnost mineralnih snovi v tleh je ugodna za pridelavo vin, ki so precej kompleksna in strukturirana, pa tudi primerna za staranje, kar je mogoče še okrepiti z zmernim obdobjem shranjevanja v lesenih sodih. Vina so različno intenzivne rubinasto rdeče barve, odvisno od trajanja vrenja na kožicah; barva se lahko s staranjem spreminja do odtenkov oranžne. Večina rdečih vin je prav tako pridelana iz mednarodnih sort, kot so merlot in caberneti, ki so se jim pridružile številne domače sorta, kot so schiava, lagrein in teroldego.

Vina rosé so po količini manjšina med vini „Vallagarina“ in so večinoma pridelana iz več sort (schiava, merlot), pri katerih vrenje soka jagod ne poteka na kožicah jagod ali kvečjemu poteka ob kratkotrajnem stiku s kožicami. Za ta vina je značilna svetla rožnata barva; imajo fino aromo, ki spominja na gozdno jagodičevje, sadni pridih pri okušanju pa spremljata svežina in pitnost.

Součinkovanje naravnih dejavnikov (sorta vinske trte, podnebje, tla), izkušenj, ki so jih pridobili lokalni izvajalci, ter sodobnih tehnik gojenja in pridobivanja vina omogoča proizvodnjo kakovostnih vin, katerih značilnosti so povezane z območjem pridelave in sorto vinske trte, iz katere so pridobljena. Zlasti kombinacija naravnih, okoljskih in podnebnih dejavnikov daje vinu dobro telo, zmerno vsebnost alkohola, posebno svežino, povezano z visoko vsebnostjo kislin, ter neobičajno sveže in intenzivne arome.

ZGO „Vallagarina“ – kategorije (4) peneče vino, (5) kakovostno peneče vino in (6) kakovostno aromatično peneče vino

Informacije o posebni kakovosti proizvodov, ki jo je mogoče pripisati geografskemu poreklu, ter vzročna zveza z naravnimi in človeškimi dejavniki na geografskem območju

Pri penečem vinu je povezava z območjem vzpostavljena s tradicijo proizvodnje penečih vin, s katerimi se to območje lahko ponaša. Proizvodnja penečega vina sega v začetek 20. stoletja in se je sčasoma razvila tako po številu vinogradov, ki proizvajajo vino, kot po proizvodni tehnologiji, ki je na voljo izvajalcem. V močni tradiciji pridelave penečih vin so se vinske trte sort chardonnay, pinot bianco, pinot grigio, pinot nero in müller-thurgau še posebej uveljavile kot ustrezne za proizvodnjo penečih vin in kakovostnih penečih vin, tako sortnih kot zvrstnih, domača sorta vinske trte moscato giallo pa se je uveljavila kot edina primerna za proizvodnjo „kakovostnega aromatičnega penečega vina“. Značilne lastnosti penečih vin z ZGO „Vallagarina“ temeljijo na razpoložljivosti surovin z vinorodnih območij na visokih nadmorskih višinah, kjer vinske trte bolj kot kjer koli drugje ohranjajo ravnotežje med vsebnostjo sladkorja in kislin, oboje pa krepijo nihanja med dnevno in nočno temperaturo, kar se izraža sorazmerno z večanjem nadmorske višine vinogradov.

Peneče vino kot končen proizvod zaradi teh lastnosti ter posebne skrbnosti med gojenjem vinske trte in pridelavo vina ter v nadaljnjem obdobju sekundarnega vrenja dobi posebno prefinjenost in eleganco.

Za ta peneča vina sta značilna nastanek nežne in obstojne pene ter barva, ki sega od slamnato do zlato rumene z odtenki bledo zelene. Imajo fino, včasih sadno aromo s pridihom kvasa. Okus je prefinjen in skladen ter značilen za sorto moscato, če se peneče vino pridobi iz te sorte vinske trte.

Za peneče vino rosé, ki se pridobiva pretežno iz sorte vinske trte pinot nero, je značilna nežna in obstojna pena ter različno intenzivna rožnata barva. Ima značilno in fino aromo s pridihom kvasa. Okus je prefinjen in značilen.

Vse kategorije penečih vin (peneče vino, kakovostno peneče vino, kakovostno aromatično peneče vino) in njihove vrste (belo, rosé) se lahko proizvajajo v različicah od „popolnoma suho“ do „sladko“, odvisno od vsebnosti nepovretega sladkorja v proizvodu ob zaužitju.

Součinkovanje naravnih dejavnikov (sorta vinske trte, podnebje, tla), izkušenj, ki so jih pridobili lokalni izvajalci, ter sodobnih tehnik gojenja in pridobivanja vina omogoča proizvodnjo kakovostnih vin, katerih značilnosti so povezane z območjem pridelave in sorto vinske trte, iz katere so pridobljena. Zlasti kombinacija naravnih, okoljskih in podnebnih dejavnikov daje vinu dobro telo, zmerno vsebnost alkohola, posebno svežino, povezano z visoko vsebnostjo kislin, ter neobičajno sveže in intenzivne arome.

ZGO „Vallagarina“ – Kategorija (8) biser vino

Informacije o posebni kakovosti proizvodov, ki jo je mogoče pripisati geografskemu poreklu, ter vzročna zveza z naravnimi in človeškimi dejavniki na geografskem območju

Povezava z območjem je vzpostavljena s tradicijo proizvodnje naravnih biser vin na območju Vallagarina. Ta vrsta proizvodnje, ki se je začela v 60. letih prejšnjega stoletja, da bi se zadovoljilo povpraševanje predvsem nemško govorečih trgov, je pozneje doživela uspeh tudi na lokalnem in nacionalnem trgu. Zaradi tega uspeha se je proizvodnja nadaljevala, proizvodne tehnike pa so se prilagodile, s čimer se je dvignila raven kakovosti vin.

Zamenjava sort „Vallagarina“ je pomenila, da so večino rdečega grozdja zamenjale sorte belega grozdja, s čimer se je povečala razpoložljivost vin z lastnostmi, ki so primerna za pridelavo biser vina. To so med drugim predvsem iste sorte, ki se uporabljajo tudi za pridelavo penečih vin. Biser vina se pridelujejo tudi iz rdečih vin in vin rosé, vendar manj.

Proizvodnja biser vin z ZGO „Vallagarina“ temeljijo na razpoložljivosti surovin z vinorodnih območij na visokih nadmorskih višinah, kjer vinske trte ohranjajo ravnotežje med vsebnostjo sladkorja in kislin, ki ga krepijo nihanja med dnevno in nočno temperaturo, kar se izraža sorazmerno z večanjem nadmorske višine vinogradov. Ta nihanja med dnevno in nočno temperaturo povzročajo precejšnje kopičenje aromatičnih predhodnih sestavin, ki dajejo vinom posebne organoleptične lastnosti.

Te lastnosti in posebna skrbnost med gojenjem vinske trte in pridelavo vina ter med nadaljnjim obdobjem sekundarnega vrenja dajejo biser vinom prepoznavne lastnosti svežine in živahnosti, ki so tudi povezane z zmernim sproščanjem ogljikovega dioksida.

Navsezadnje zaradi velikih naložb, potrebnih za predelavo biser vina, to vino proizvaja le omejeno število podjetij, ki izvajajo ta postopek tudi za tretje osebe. Ta podjetja, ki imajo tehnološko napredno opremo, so lahko zaradi svoje visoke specializiranosti izpopolnila tehnike sekundarnega vrenja v velikih posodah (avtoklavih), kar je pomagalo izboljšati kakovost biser vin.

Zaradi oblikovitosti zemljišča in razdrobljenosti posesti je za obdelovanje enega hektarja vinograda potrebnih veliko delovnih ur na leto (več kot 600). Ta čas se večinoma porabi za opravila za čim boljšo rast rastlin in zorenje grozdja, spodbujanje naravne odpornosti proti patogenim organizmom in zmanjševanje uporabe fitosanitarnih ukrepov. Pri tem je treba poudariti, da se skoraj celotna površina, zasajena z vinsko trto, obdeluje po načelih integriranega in vse pogosteje ekološkega varstva rastlin pred škodljivimi organizmi.

Součinkovanje naravnih dejavnikov (sorta vinske trte, podnebje, tla), izkušenj, ki so jih pridobili lokalni izvajalci, ter sodobnih tehnik gojenja in pridobivanja vina omogoča proizvodnjo kakovostnih vin, katerih značilnosti so povezane z območjem pridelave in sorto vinske trte, iz katere so pridobljena. Zlasti kombinacija naravnih, okoljskih in podnebnih dejavnikov daje vinu dobro telo, zmerno vsebnost alkohola, posebno svežino, povezano z visoko vsebnostjo kislin, ter neobičajno sveže in intenzivne arome.

Tudi v tem primeru je bližina šol kmetijskega inštituta v kraju San Michele all’Adige in šole za vinarstvo v kraju Conegliano pomagala k razvoju tehničnega znanja, potrebnega za proizvodnjo visoko kakovostnih biser vin z uporabo sort vinske trte, ki rastejo na tem območju, ter njegovemu širjenju med vinogradniki in vinarji.

9.   Bistveni dodatni pogoji

Odstopanja v zvezi z območjem pridelave vina

Pravni okvir: zakonodaja EU

Vrsta dodatnega pogoja: odstopanje v zvezi s proizvodnjo na opredeljenem geografskem območju

Opis pogoja:

Razen na območju pridelave grozdja, se pridelava vina in njegova predelava v biser in peneče vino lahko izvaja tudi po vsej Benečiji in sosednji Lombardiji, če lahko zadevna vinogradniška gospodarstva dokažejo nepretrgano tradicijo pridelave vin z ZGO „Vallagarina“ v zadnjih petih vinorodnih sezonah.

To odstopanje temelji na uveljavljeni tradiciji in zadevnim proizvajalcem omogoča, da uporabljajo tudi predelovalne obrate na navedenih območjih, ki mejijo na območje pridelave grozdja; obenem odstopanje ne vključuje drugih predelovalnih podjetij, tudi zaradi poenostavitve potrebnih pregledov.

Navedba imena sorte vinske trte pri označevanju

Pravni okvir: zakonodaja EU

Vrsta dodatnega pogoja: dodatne določbe v zvezi z označevanjem

Opis pogoja:

Na etiketah vin z ZGO „Vallagarina“ je lahko navedeno ime ene ali dveh sort vinske trte, razen za naslednje sorte, ki so izrecno prepovedane v označbi in predstavitvi:

| — | sorta pinot grigio je izključena za vina iz pokrajine Verona, |
| --- | --- |

—

sorta pinot grigio je izključena za vina iz pokrajine Verona,

| — | sorti pinot grigio in marzemino sta izključeni za vina iz pokrajine Trento. |
| --- | --- |

—

sorti pinot grigio in marzemino sta izključeni za vina iz pokrajine Trento.

Pri penečih vinih se lahko navede ena ali dve sorti, kar pa je omejeno na naslednje sorte:

| — | peneče vino in kakovostno peneče vino: chardonnay, pinot bianco, pinot nero in müller thurgau, |
| --- | --- |

—

peneče vino in kakovostno peneče vino: chardonnay, pinot bianco, pinot nero in müller thurgau,

| — | kakovostno aromatično peneče vino: moscato giallo. |
| --- | --- |

—

kakovostno aromatično peneče vino: moscato giallo.

Da bi se vina z ZGO „Vallagarina“ označila z imeni obeh sort vinske trte iste barve, mora „drugotna“ sorta vinske trte še vedno obsegati več kot 15 % skupnega deleža, sorti pa je treba navesti na etiketi v padajočem vrstnem redu po dejanskem deležu uporabljene vinske trte. Namen tega je zagotoviti, da ta vina odražajo lastnosti obeh sort vinske trte, iz katerih so pridobljena.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/13199

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

---

| 12.7.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 235/24 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 235/24

---

Objava enotnega dokumenta iz člena 94(1)(d) Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta ter sklic na objavo specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju

(2019/C 235/08)

V skladu s členom 98 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo, ki se lahko vloži v dveh mesecih od dneva te objave.

ENOTNI DOKUMENT

„Vera de Estenas“

PDO-ES-N1665

Datum vložitve vloge: 27. september 2013

1.   Ime za registracijo

Vera de Estenas

2.   Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3.   Kategorije proizvodov vinske trte

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

4.   Opis vina

Rdeče vino „Reserva“ in „Gran Reserva“

Rdeče vino „Reserva“

Videz: višnjevo rdeča barva z nežnimi odtenki, ki prehajajo med češnjevo in opečnato.

Vonj: sveže primarne arome, ki prehajajo od sadnih do sortnih arom. Zaznajo se lahko arome dobro zrelega grozdja in vanilje ter prijetne tople note.

Okus: sladek okus, širok v ustih, suh zaton.

Rdeče vino „Gran Reserva“

Videz: granatne barve z opečnatimi odtenki.

Vonj: po suhem in zelo zrelem jagodičju, sčasoma se lahko te arome razvijejo v dobro povezane začimbne in balzamične note. Zelo fin lesni vonj, vonj po vanilji in note žgane hrastovine.

Okus: strukturirana cvetica, izjemno poln okus po zelo zrelem sadju.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | (*1) |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 12,5 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 15,83 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 140 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

(*1)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

12,5

Najnižja vsebnost skupnih kislin

5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

15,83

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

140

Rdeče vino „Crianza“ in rdeče vino, starano v sodih („madurado en barrica“)

Rdeče vino „Crianza“: češnjevo rdeče barve. Dobro spojene sadne in začimbne note, arome sredozemske makije. Blag okus po sadju z sladkimi tanini prijetnega okusa.

Rdeče vino, starano v sodih: vijoličasti odtenki, sijoče in svetle barve. Dobre primarne arome rdečega sadja ter gozdne in lesne arome. Okus po začimbah in sadju.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | (*2) |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 12 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 15,83 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 140 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

(*2)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

12

Najnižja vsebnost skupnih kislin

5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

15,83

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

140

Vino rosé

Rdeče barve z jagodnimi barvnimi toni in vijoličastimi odtenki; bistro in sijoče. Zelo izrazit in saden vonj. Okus je zelo uravnotežen in spominja na sadje in cvetne arome.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | (*3) |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 12 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 6 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 14,17 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 190 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

(*3)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

12

Najnižja vsebnost skupnih kislin

6 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

14,17

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

190

Belo vino

Sijoče, slamnato rumene barve. Saden vonj. Izrazito saden in sladokusen okus.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | (*4) |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 12 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 15,0 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 190 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

(*4)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

12

Najnižja vsebnost skupnih kislin

5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

15,0

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

190

5.   Enološki postopki

(a)   Osnovni enološki postopki

Posebni enološki postopek

Pridelava rdečih vin „Crianza“, „Reserva“ in „Gran Reserva“, zorenih v sodih, se izvaja iz sort bobal, tempranillo, cabernet sauvignon ali merlot. Vina se pridelujejo v posodah z nadzorovano temperaturo, ki ne presega 28 °C. Vino zori v hrastovih sodih s prostornino od 225 do 300 litrov. Vino, ki se stara v sodih, ostane v njih manj kot šest mesecev, medtem ko vino „Crianza“ ostane v sodih najmanj šest mesecev, vino „Reserva“ najmanj 12 mesecev, vino „Gran Reserva“ pa najmanj 18 mesecev. Staranje teh vin se dokonča v steklenici, in sicer do preteka najkrajšega zakonsko določenega obdobja.

Bela vina sorte chardonnay fermentirajo v novih hrastovih sodih s prostornino od 225 do 300 litrov.

Vina rosé se proizvajajo večinoma iz rdeče sorte vinske trte bobal. Pridelujejo se v posodah iz nerjavnega jekla pri temperaturi, ki ne presega 22 °C.

Določen je največ 70-odstotni donos.

Pridelovalni postopki

Sorta bobal se goji s tradicionalnim obrezovanjem v kotlasto obliko. Druge sorte se zasadijo v obliki špalirja. Z nadzorom nad postopkom zorenja, vsebnostjo sladkorja, pH-vrednostjo in kislinami se določi najprimernejši dan trgatve za vrsto vina, ki se bo pridelala iz grozdja.

(b)   Največji donosi

Rdeče sorte vinske trte:

7 950 kilogramov grozdja na hektar

Rdeče sorte vinske trte:

55,65 hektolitra na hektar

Bele sorte vinske trte:

8 700 kilogramov grozdja na hektar

Bele sorte vinske trte:

60,90 hektolitra na hektar

6.   Razmejeno območje

Razmejeno območje leži na ozemlju občine Utiel (Valencija) in je razdeljeno tako: parcele 101, 104, 141, 143, 144, 146, 147, 148 in 149 poligona 37 ter parcele 195, 196, 197, 204, 205, 206a1 in a2, b, d, e, f in g, 207, 208, 337 a, b in d, 218, 220 in 534 poligona 38.

7.   Glavne sorte vinske trte

| | CABERNET SAUVIGNON |
| --- | --- |

CABERNET SAUVIGNON

| | BOBAL |
| --- | --- |

BOBAL

| | TEMPRANILLO |
| --- | --- |

TEMPRANILLO

| | MERLOT |
| --- | --- |

MERLOT

| | CHARDONNAY |
| --- | --- |

CHARDONNAY

8.   Opis povezave

Naravni in človeški dejavniki

„Vera de Estenas“ je zemljepisno ime razmejenega geografskega območja. To območje se razprostira vzdolž položnega pobočja, ki se spušča od gorovja Sierra de Juan Navarro do ravnine reke Magro ob hudourniku Estenas, po katerem je poimenovano razmejeno območje. Ta teče ob vinogradniškem gospodarstvu, usmerja vode iz severnih gora gorovja Utiel proti reki Magro in tvori naravno mejo te občine, ki leži v pokrajini Valencija.

Na razmejenem geografskem območju se podtalnica nahaja blizu površja; poleg tega je povprečna količina padavin 430 mm, kar ustreza povprečno 52 dnem dežja. Povprečno število ur sonca je 2 600, kar ustreza povprečno 60 dnem, nebo pa je jasno približno 130 dni na leto.

Geološko ležijo vinogradi vinogradniškega gospodarstva pretežno na tleh iz miocena, v manjšem obsegu pa iz kvartarja. Na območju prevladuje profil rjavih apnenčastih tal, pri čemer je povprečni skupni delež apnenca 38 %, aktivnega apna pa 14 %. Zaradi slabe povprečne prevodnosti tal ni težav s slanostjo. Vsebnost organskih snovi znaša povprečno 1,5 %, kar je nižje od sosednjih območij, vrednost pH tal na tem območju pa presega 8,5.

Omeniti je treba tudi, da 2 hektara razmejenega območja prekriva gozd, ki uravnava vlago ter blaži vpliv vetrov in temperature.

Nazadnje, ena od značilnosti vinogradov tega območja je njihova usmerjenost. Zaradi orografskih značilnosti območja je izbira usmerjenosti nasadov vinske trte in sistema njihove zasaditve odvisna zlasti od oblike parcel, pobočja, razpoložljivosti vode in smeri prevladujočih vetrov, pri tem pa se vedno išče optimalna osončenost.

Opis vina

Vina tega območja so odvisna od posebnih značilnosti lokalnih tal, reliefa in podnebja ter zlasti od podtalnice, ki je zelo blizu površja. Ta vina imajo precejšen delež alkohola, intenzivne in sijoče barve, primarne arome svežega sadja, ki se v vinu ohranijo več let, strukturiran in harmoničen okus, cvetico, ki je njihov skupni imenovalec, pa je mogoče zaznati v vsakem letniku. So dobro strukturirana in primerna za zorenje v sodih ter nato v steklenicah, poleg tega imajo žametaste, neagresivne tanine ter visok kazalnik skupnih polifenolov v rdečih vinih, vsebnost skupnih kislin, izražena kot vinska kislina, pa znaša 5–6 g/l.

Povezava

Posebne orografske značilnosti razmejenega območja, ki jih zaznamujejo bližina reke Magro na jugu, gorovje Sierra del Negrete na severu in hudournik Estenas vzdolž območja, ki so tudi naravne ovire, posebno podnebje, opisana vrsta tal, gozdna površina v njegovem osrednjem delu ter njegov položaj nad podtalnico, ki se nahaja nekaj metrov pod površjem, omogočajo optimalno zorenje grozdja, visoko vsebnost sladkorjev in dobro vsebnost kislin. Večja vlaga na območju pridelovanja vinske trte kot na sosednjih območjih je za to odločilen dejavnik, ki preprečuje prepozno zorenje, zlasti med najbolj suhimi meseci leta, zaradi česar se lahko pridelajo vina zelo intenzivnih barv, z velikim deležem taninov in polifenolov ter precejšnim deležem alkohola in uravnoteženimi kislinami. Za pridelavo teh vin je odločilen vpliv podtalnice in posebnih orografskih značilnosti območja na vinograde.

Zaradi skupnih kislin, izraženih kot vinska kislina, ki znaša med 5 in 6 g/l, imajo vina zelo uravnotežen okus; kisline nastanejo zaradi vpliva podtalnice na razmejenem območju, ki zmanjšuje temperaturne razlike med dnevom in nočjo, zato so spremembe manj nenadne kot v preostalem delu regije in vlaga večja kot na sosednjih območjih, kar spodbuja dobro ozelenitev z bujnim listjem, ki se ohrani še po trgatvi. Na zorenje grozdja vpliva tudi gozd v osrednjem delu območja, saj poleti ohranja svežino, zato grozdje zori počasi, kar daje vinom zelo uravnotežene kisline, pozimi in spomladi pa tudi ščiti bližnje vinograde, saj preprečuje pozne zmrzali.

Na naravo vin odločilno vpliva tudi bližina reke Magro na jugu kmetijskega gospodarstva, ki blaži temperature in vlago na ravnini. Enako velja za sever, kjer gorovje Sierra del Negrete pozimi in spomladi deluje kot branik pred mrzlimi severnimi vetrovi. Še en pomemben dejavnik je hudournik Estenas, ob katerem se prideluje vinska trta ter ki odvaja vodo iz severnih gora gorovja Utiel in jo usmerja proti reki Magro. Tla z vrhnjo plastjo iz apnenca prav tako prispevajo k večji vlagi od tiste v preostali regiji, kjer prevladujejo tla, ki so se razvila na neutrjenih materialih. Zato je pH-vrednost na razmejenem območju 8,5, medtem ko je na okoliških območjih med približno 8,2 in 8,3. Ta visoka pH-vrednost je predvsem posledica velikih količin kalcijevega karbonata ter spodbuja absorpcijo fosfatov, kalija, kalcija in magnezija pri vinskih trtah.

Vsebnost apnenca v tleh tako ne ustreza njegovi vsebnosti v preostali regiji, kjer je v povprečju 25-odstotna, medtem ko je v tleh na razmejenem območju skupni delež apnenca 38-odstoten, delež aktivnega apna pa 14-odstoten. Poleg tega imajo tla območja v primerjavi s preostalo regijo in okoliškimi območji tudi višje vsebnosti fosforja in kalija (čeprav se lahko med parcelami razlikujejo), ki so med 30 in 50 ppm za fosfor ter med 0,35 in 0,55 mEq/l za kalij.

Vsi ti dejavniki skratka prispevajo, da vina iz tega vinograda zaznamujejo intenzivna sijoča barva, primarne arome svežega sadja, jasna struktura in lepo skladen okus.

Poleg tega so najizrazitejše razlike med vini „Vera de Estenas“ in vini, pridelanimi v okolici in zajetimi v ZOP Utiel-Requena, zlasti za starana rdeča vina:

| Parameter | ZOP Utiel-Requena | Vera de Estenas |
| --- | --- | --- |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 10,5 | 12,5 |
| Najvišja vsebnost skupnega sladkorja (v g/l) | 9 | 4 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin (v g/l) | 3,5 | 5 |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v g/l) | 1,2 | 0,95 |
| Najvišja vsebnost žveplovega dioksida (v mg/l) | 150 | 140 |
| Najmanjša intenzivnost barve | | 10 UA/cm |
| Najnižji indeks skupnih polifenolov (IPT) | | 55 |
| Največji donos (v kg/ha) | 7 500 –10 500 | 7 850 |
| Največji donos pri stiskanju (v %) | 74 | 70 |

Parameter

ZOP Utiel-Requena

Vera de Estenas

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

10,5

12,5

Najvišja vsebnost skupnega sladkorja (v g/l)

9

4

Najnižja vsebnost skupnih kislin (v g/l)

3,5

5

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v g/l)

1,2

0,95

Najvišja vsebnost žveplovega dioksida (v mg/l)

150

140

Najmanjša intenzivnost barve

10 UA/cm

Najnižji indeks skupnih polifenolov (IPT)

55

Največji donos (v kg/ha)

7 500 –10 500

7 850

Največji donos pri stiskanju (v %)

74

70

Nazadnje je treba pojasniti, da je „Compañía Vinícola del Campo de Requena, SL“ vložila predlog za vpis v zemljiško knjigo, čeprav za zdaj na razmejenem območju obstaja le ena klet. To podjetje je bilo ustanovljeno prav za združitev skupine lastnikov vinogradov na razmejenem območju, da bi zahtevali ZOP. Klet sicer ni 100-odstotna lastnica parcel na razmejenem geografskem območju, saj oštevilčeni parceli 144 in 147 poligona 37 ter oštevilčene parcele 197, 204, 207, 208, 218 in 220 poligona 38 pripadajo drugim lastnikom vinogradov, ki pa jim je bila dana možnost, da so se izrekli. K temu je treba dodati tudi, da čeprav ima klet v lasti druge parcele, ki mejijo na razmejeno območje, slednje niso bile vključene v območje, ker nimajo potrebnih talnih in podnebnih razmer.

Čeprav za zdaj obstaja le eno vinarsko gospodarstvo, se ji bodo torej v prihodnosti morda pridružila še druga, ki bodo lahko uporabljala ZOP, če bodo upoštevala specifikacijo proizvoda.

9.   Bistveni dodatni pogoji

Jih ni.

Sklic na objavo specifikacije

http://www.agroambient.gva.es/documents/163228750/163232588/PC+VERA+DE+ESTENAS-GRABADA.pdf/d0d9334c-f314-407f-82e2-15d935a0f9e5

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

(*1)  Vrednost največjega deleža skupnega alkohola je znotraj zakonskih omejitev iz zadevne zakonodaje EU.

(*2)  Vrednost največjega deleža skupnega alkohola je znotraj zakonskih omejitev iz zadevne zakonodaje EU.

(*3)  Vrednost največjega deleža skupnega alkohola je znotraj zakonskih omejitev iz zadevne zakonodaje EU.

(*4)  Vrednost največjega deleža skupnega alkohola je znotraj zakonskih omejitev iz zadevne zakonodaje EU.

---