# Úřední věstník C 419/16.

| | ISSN 1977-0863 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 419 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 5816. prosince 2015 |

ISSN 1977-0863

Úřední věstník

Evropské unie

C 419

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 5816. prosince 2015

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EVROPSKÝ PARLAMENT
  ZASEDÁNÍ 2012–2013Dílčí zasedání od 19. do 22. listopadu 2012
  Zápis z tohoto zasedání byl zveřejněn v  Úř. věst. C 29 E, 31.1.2013
  PŘIJATÉ TEXTY | 1 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

EVROPSKÝ PARLAMENT
  ZASEDÁNÍ 2012–2013Dílčí zasedání od 19. do 22. listopadu 2012
  Zápis z tohoto zasedání byl zveřejněn v  Úř. věst. C 29 E, 31.1.2013
  PŘIJATÉ TEXTY

EVROPSKÝ PARLAMENT

Zápis z tohoto zasedání byl zveřejněn v  Úř. věst. C 29 E, 31.1.2013

1

---

| | I   Usnesení, doporučení a stanoviska |
| --- | --- |
| | USNESENÍ |
| | Evropský parlament |
| | Úterý, 20. listopadu 2012 |
| 2015/C 419/01 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2012 o provádění směrnice 2008/48/ES o smlouvách o spotřebitelském úvěru (2012/2037(INI)) | 2 |
| 2015/C 419/02 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2012 o Paktu o sociálních investicích – reakce na krizi (2012/2003(INI)) | 5 |
| 2015/C 419/03 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2012 o propagačních a informačních opatřeních na podporu zemědělských produktů: strategie propagace chutí Evropy (2012/2077(INI)) | 10 |
| 2015/C 419/04 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2012 o zprávě o provádění a dopadu směrnice o právu na opětný prodej (2001/84/ES) (2012/2038(INI)) | 17 |
| 2015/C 419/05 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2012 k dokumentu Na cestě k integrovanému evropskému trhu plateb prováděných kartou, přes internet a pomocí mobilního telefonu (2012/2040(INI)) | 19 |
| 2015/C 419/06 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2012 o stínovém bankovnictví (2012/2115(INI)) | 28 |
| 2015/C 419/07 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2012 o ochraně dětí v digitálním prostředí (2012/2068(INI)) | 33 |
| 2015/C 419/08 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2012 o iniciativě pro sociální podnikání – Vytvářet příznivé prostředí pro podporu sociálních podniků v rámci sociálního hospodářství a sociálních inovací (2012/2004(INI)) | 42 |
| 2015/C 419/09 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2012 obsahující doporučení Komisi ke zprávě předsedů Evropské rady, Evropské komise, Evropské centrální banky a Euroskupiny s názvem Směrem ke skutečné hospodářské a měnové unii (2012/2151(INI)) | 48 |
| 2015/C 419/10 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2012 o činnosti Smíšeného parlamentního shromáždění AKT-EU v roce 2011 (2012/2048(INI)) | 69 |
| | Středa, 21. listopadu 2012 |
| 2015/C 419/11 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. listopadu 2012 o dvacáté osmé výroční zprávě o kontrole uplatňování práva EU (2010) (2011/2275(INI)) | 73 |
| 2015/C 419/12 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. listopadu 2012 o dopadech těžby břidlicového plynu a břidličné ropy na životní prostředí (2011/2308(INI)) | 77 |
| 2015/C 419/13 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. listopadu 2012 o průmyslových, energetických a ostatních hlediscích břidlicového plynu a ropy (2011/2309(INI)) | 87 |
| 2015/C 419/14 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. listopadu 2012 o činnosti Petičního výboru za rok 2011 (2011/2317(INI)) | 94 |
| | Čtvrtek, 22. listopadu 2012 |
| 2015/C 419/15 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 22. listopadu 2012 o prohlášení členských států, že v zájmu Evropské unie souhlasí s přistoupením osmi třetích zemí k Úmluvě o občanskoprávních aspektech mezinárodních únosů dětí z roku 1980 (2012/2791(RSP)) | 100 |
| 2015/C 419/16 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 22. listopadu 2012 o nadcházející Světové konferenci o mezinárodních telekomunikacích (WCIT–2012) v rámci Mezinárodní telekomunikační unie a o případném rozšíření oblasti působnosti mezinárodních telekomunikačních předpisů (2012/2881(RSP)) | 101 |
| 2015/C 419/17 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 22. listopadu 2012 o konferenci o změně klimatu v katarském Dohá (COP 18) (2012/2722(RSP)) | 103 |
| 2015/C 419/18 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 22. listopadu 2012 o rozšiřování EU: politiky, kritéria a strategické zájmy (2012/2025(INI)) | 114 |
| 2015/C 419/19 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 22. listopadu 2012 o situaci v Gaze (2012/2883(RSP)) | 122 |
| 2015/C 419/20 | Usnesení Evropského parlamentu ze 22. listopadu 2012 o provádění společné bezpečnostní a obranné politiky (na základě výroční zprávy Rady určené Evropskému parlamentu o společné zahraniční a bezpečnostní politice) (12562/2011 – 2012/2138(INI)) | 124 |
| 2015/C 419/21 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 22. listopadu 2012 o doložkách EU o vzájemné obraně a solidaritě: politický a operační rozměr (2012/2223(INI)) | 138 |
| 2015/C 419/22 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 22. listopadu 2012 o kybernetické bezpečnosti a ochraně (2012/2096(INI)) | 145 |
| 2015/C 419/23 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 22. listopadu 2012 o úloze společné bezpečnostní a obranné politiky v případě krizí souvisejících s klimatem a přírodních katastrof (2012/2095(INI)) | 153 |
| 2015/C 419/24 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 22. listopadu 2012 obsahující doporučení Evropského parlamentu Radě, Komisi a Evropské službě pro vnější činnost k jednání o posílené dohodě o partnerství a spolupráci mezi EU a Kazachstánem (2012/2153(INI)) | 159 |
| 2015/C 419/25 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 22. listopadu 2012 o drobném pobřežním rybolovu, řemeslném rybolovu a reformě společné rybářské politiky (2011/2292(INI)) | 167 |
| 2015/C 419/26 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 22. listopadu 2012 o vnější dimenzi společné rybářské politiky (2011/2318(INI)) | 175 |
| 2015/C 419/27 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 22. listopadu 2012 o volbách do Evropského parlamentu v roce 2014 (2012/2829(RSP)) | 185 |
| 2015/C 419/28 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 22. listopadu 2012 o situaci v oblasti lidských práv v Íránu, zejména o hromadných popravách a nedávném úmrtí blogera Sattara Beheštího (2012/2877(RSP)) | 186 |
| 2015/C 419/29 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 22. listopadu 2012 o situaci v Barmě/Myanmaru, zejména o pokračujícím násilí ve státě Rachin (2012/2878(RSP)) | 189 |
| 2015/C 419/30 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 22. listopadu 2012 situace migrantů v Libyi (2012/2879(RSP)) | 192 |

I   Usnesení, doporučení a stanoviska

USNESENÍ

Evropský parlament

Úterý, 20. listopadu 2012

2015/C 419/01

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2012 o provádění směrnice 2008/48/ES o smlouvách o spotřebitelském úvěru (2012/2037(INI))

2

2015/C 419/02

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2012 o Paktu o sociálních investicích – reakce na krizi (2012/2003(INI))

5

2015/C 419/03

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2012 o propagačních a informačních opatřeních na podporu zemědělských produktů: strategie propagace chutí Evropy (2012/2077(INI))

10

2015/C 419/04

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2012 o zprávě o provádění a dopadu směrnice o právu na opětný prodej (2001/84/ES) (2012/2038(INI))

17

2015/C 419/05

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2012 k dokumentu Na cestě k integrovanému evropskému trhu plateb prováděných kartou, přes internet a pomocí mobilního telefonu (2012/2040(INI))

19

2015/C 419/06

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2012 o stínovém bankovnictví (2012/2115(INI))

28

2015/C 419/07

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2012 o ochraně dětí v digitálním prostředí (2012/2068(INI))

33

2015/C 419/08

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2012 o iniciativě pro sociální podnikání – Vytvářet příznivé prostředí pro podporu sociálních podniků v rámci sociálního hospodářství a sociálních inovací (2012/2004(INI))

42

2015/C 419/09

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2012 obsahující doporučení Komisi ke zprávě předsedů Evropské rady, Evropské komise, Evropské centrální banky a Euroskupiny s názvem Směrem ke skutečné hospodářské a měnové unii (2012/2151(INI))

48

2015/C 419/10

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2012 o činnosti Smíšeného parlamentního shromáždění AKT-EU v roce 2011 (2012/2048(INI))

69

Středa, 21. listopadu 2012

2015/C 419/11

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. listopadu 2012 o dvacáté osmé výroční zprávě o kontrole uplatňování práva EU (2010) (2011/2275(INI))

73

2015/C 419/12

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. listopadu 2012 o dopadech těžby břidlicového plynu a břidličné ropy na životní prostředí (2011/2308(INI))

77

2015/C 419/13

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. listopadu 2012 o průmyslových, energetických a ostatních hlediscích břidlicového plynu a ropy (2011/2309(INI))

87

2015/C 419/14

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. listopadu 2012 o činnosti Petičního výboru za rok 2011 (2011/2317(INI))

94

Čtvrtek, 22. listopadu 2012

2015/C 419/15

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 22. listopadu 2012 o prohlášení členských států, že v zájmu Evropské unie souhlasí s přistoupením osmi třetích zemí k Úmluvě o občanskoprávních aspektech mezinárodních únosů dětí z roku 1980 (2012/2791(RSP))

100

2015/C 419/16

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 22. listopadu 2012 o nadcházející Světové konferenci o mezinárodních telekomunikacích (WCIT–2012) v rámci Mezinárodní telekomunikační unie a o případném rozšíření oblasti působnosti mezinárodních telekomunikačních předpisů (2012/2881(RSP))

101

2015/C 419/17

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 22. listopadu 2012 o konferenci o změně klimatu v katarském Dohá (COP 18) (2012/2722(RSP))

103

2015/C 419/18

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 22. listopadu 2012 o rozšiřování EU: politiky, kritéria a strategické zájmy (2012/2025(INI))

114

2015/C 419/19

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 22. listopadu 2012 o situaci v Gaze (2012/2883(RSP))

122

2015/C 419/20

Usnesení Evropského parlamentu ze 22. listopadu 2012 o provádění společné bezpečnostní a obranné politiky (na základě výroční zprávy Rady určené Evropskému parlamentu o společné zahraniční a bezpečnostní politice) (12562/2011 – 2012/2138(INI))

124

2015/C 419/21

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 22. listopadu 2012 o doložkách EU o vzájemné obraně a solidaritě: politický a operační rozměr (2012/2223(INI))

138

2015/C 419/22

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 22. listopadu 2012 o kybernetické bezpečnosti a ochraně (2012/2096(INI))

145

2015/C 419/23

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 22. listopadu 2012 o úloze společné bezpečnostní a obranné politiky v případě krizí souvisejících s klimatem a přírodních katastrof (2012/2095(INI))

153

2015/C 419/24

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 22. listopadu 2012 obsahující doporučení Evropského parlamentu Radě, Komisi a Evropské službě pro vnější činnost k jednání o posílené dohodě o partnerství a spolupráci mezi EU a Kazachstánem (2012/2153(INI))

159

2015/C 419/25

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 22. listopadu 2012 o drobném pobřežním rybolovu, řemeslném rybolovu a reformě společné rybářské politiky (2011/2292(INI))

167

2015/C 419/26

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 22. listopadu 2012 o vnější dimenzi společné rybářské politiky (2011/2318(INI))

175

2015/C 419/27

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 22. listopadu 2012 o volbách do Evropského parlamentu v roce 2014 (2012/2829(RSP))

185

2015/C 419/28

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 22. listopadu 2012 o situaci v oblasti lidských práv v Íránu, zejména o hromadných popravách a nedávném úmrtí blogera Sattara Beheštího (2012/2877(RSP))

186

2015/C 419/29

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 22. listopadu 2012 o situaci v Barmě/Myanmaru, zejména o pokračujícím násilí ve státě Rachin (2012/2878(RSP))

189

2015/C 419/30

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 22. listopadu 2012 situace migrantů v Libyi (2012/2879(RSP))

192

---

| | II   Sdělení |
| --- | --- |
| | SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | Evropský parlament |
| | Úterý, 20. listopadu 2012 |
| 2015/C 419/31 | Rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2012 o změně článku 70 jednacího řádu Evropského parlamentu týkajícího se interinstitucionálních jednání v legislativních postupech (2011/2298(REG)) | 196 |
| 2015/C 419/32 | Rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2012 o změně článku 181 jednacího řádu Parlamentu týkajícího se doslovných záznamů a článku 182 týkajícího se audiovizuálního záznamu ze zasedání (2012/2080(REG)) | 200 |

II   Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropský parlament

Úterý, 20. listopadu 2012

2015/C 419/31

Rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2012 o změně článku 70 jednacího řádu Evropského parlamentu týkajícího se interinstitucionálních jednání v legislativních postupech (2011/2298(REG))

196

2015/C 419/32

Rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2012 o změně článku 181 jednacího řádu Parlamentu týkajícího se doslovných záznamů a článku 182 týkajícího se audiovizuálního záznamu ze zasedání (2012/2080(REG))

200

---

| | III   Přípravné akty |
| --- | --- |
| | EVROPSKÝ PARLAMENT |
| | Úterý, 20. listopadu 2012 |
| 2015/C 419/33 | P7_TA(2012)0412Příslušnost a uznávání a výkon soudních rozhodnutí v občanských a obchodních věcech ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2012 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o příslušnosti a uznávání a výkonu soudních rozhodnutí v občanských a obchodních věcech (přepracované znění) (COM(2010)0748 – C7-0433/2010 – 2010/0383(COD))P7_TC1-COD(2010)0383Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 20. listopadu 2012 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2012 o příslušnosti a uznávání a výkonu soudních rozhodnutí v občanských a obchodních věcech (přepracované znění) | 203 |
| 2015/C 419/34 | P7_TA(2012)0413Uvádění prekurzorů výbušnin na trh a jejich používání ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2012 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o uvádění prekurzorů výbušnin na trh a jejich používání (COM(2010)0473 – C7-0279/2010 – 2010/0246(COD))P7_TC1-COD(2010)0246Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 20. listopadu 2012 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2013 o uvádění prekurzorů výbušnin na trh a o jejich používání | 204 |
| 2015/C 419/35 | P7_TA(2012)0414Zvláštní dočasná opatření pro nábor úředníků a dočasných zaměstnanců Evropské unie ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2012 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se při příležitosti přistoupení Chorvatska zavádějí zvláštní dočasná opatření pro nábor úředníků a dočasných zaměstnanců Evropské unie (COM(2012)0377 – C7-0216/2012 – 2012/0224(COD))P7_TC1-COD(2012)0224Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 20. listopadu 2012 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2012, kterým se při příležitosti přistoupení Chorvatska k Evropské unii zavádějí zvláštní dočasná opatření pro nábor úředníků a dočasných zaměstnanců Unie | 205 |
| 2015/C 419/36 | Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2012 k návrhu rozhodnutí Rady o přistoupení Evropské unie k Protokolu o ochraně Středozemního moře před znečišťováním působeným průzkumem a využíváním pevninského šelfu a mořského dna a jeho podloží (09671/2012 – C7-0144/2012 – 2011/0304(NLE)) | 206 |
| 2015/C 419/37 | Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2012 k návrhu rozhodnutí Rady o uzavření protokolu, kterým se stanoví rybolovná práva a finanční příspěvek podle Dohody mezi Evropským společenstvím na jedné straně a vládou Dánska a místní vládou Grónska na straně druhé o partnerství v odvětví rybolovu (11119/2012 – C7-0299/2012 – 2012/0130(NLE)) | 207 |
| 2015/C 419/38 | Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2012 o návrhu směrnice Rady, kterou se mění směrnice 93/109/ES ze dne 6. prosince 1993, pokud jde o některá pravidla pro výkon práva být volen ve volbách do Evropského parlamentu občanů Unie, kteří mají bydliště v některém členském státě a nejsou jeho státními příslušníky (13634/2012 – C7-0293/2012 – 2006/0277(CNS)) | 208 |
| 2015/C 419/39 | P7_TA(2012)0424Schvalování a dozor nad trhem dvoukolových nebo tříkolových vozidel a čtyřkolek ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2012 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o schvalování a dozoru nad trhem dvoukolových nebo tříkolových vozidel a čtyřkolek (COM(2010)0542 – C7-0317/2010 – 2010/0271(COD))P7_TC1-COD(2010)0271Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 20. listopadu 2012 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2013 o schvalování dvoukolových nebo tříkolových vozidel a čtyřkolek a dozoru nad trhem s těmito vozidly | 208 |
| 2015/C 419/40 | P7_TA(2012)0425Schvalování zemědělských a lesnických vozidel ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2012 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o schvalování zemědělských a lesnických vozidel (COM(2010)0395 – C7-0204/2010 – 2010/0212(COD))P7_TC1-COD(2010)0212Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 20. listopadu 2012 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2013 o schvalování zemědělských a lesnických vozidel a dozoru nad trhem s těmito vozidly | 209 |
| | Středa, 21. listopadu 2012 |
| 2015/C 419/41 | Rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 21. listopadu 2012, kterým se schvaluje jmenování Tonia Borga členem Komise | 211 |
| 2015/C 419/42 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. listopadu 2012 o postoji Rady k návrhu opravného rozpočtu č. 5/2012 Evropské unie na rozpočtový rok 2012, oddíl III – Komise (16398/2012 – C7-0383/2012 – 2012/2242(BUD)) | 211 |
| 2015/C 419/43 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. listopadu 2012 o návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o mobilizaci Fondu solidarity Evropské unie podle bodu 26 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (COM(2012)0538 – C7-0300/2012 – 2012/2237(BUD)) | 213 |
| 2015/C 419/44 | P7_TA(2012)0435Provádění dohod uzavřených Unií na základě jednání v rámci článku XXVIII GATT 1994 ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. listopadu 2012 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o provádění dohod uzavřených EU na základě jednání v rámci článku XXVIII GATT 1994 týkajících se změny a doplnění přílohy I nařízení (EHS) č. 2658/87 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku (COM(2012)0115 – C7-0079/2012 – 2012/0054(COD))P7_TC1-COD(2012)0054Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 21. listopadu 2012 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2012 o provádění dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Brazílií podle článku XXVIII Všeobecné dohody o clech a obchodu (GATT) 1994, pokud jde o změnu koncesí u zpracovaného drůbežího masa stanovených v seznamu EU, který je připojený ke GATT 1994, a dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Thajskem podle článku XXVIII Všeobecné dohody o clech a obchodu (GATT) 1994, pokud jde o změnu koncesí u zpracovaného drůbežího masa stanovených v seznamu EU, který je připojený ke GATT 1994, a o změně a doplnění přílohy I nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku | 214 |
| 2015/C 419/45 | P7_TA(2012)0436Celní kvóty na vývoz dřeva z Ruska do EU ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. listopadu 2012 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o přidělování celních kvót na vývoz dřeva z Ruské federace do Evropské unie (COM(2012)0449 – C7-0215/2012 – 2012/0217(COD))P7_TC1-COD(2012)0217Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 21. listopadu 2012 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2012 o přidělování celních kvót na vývoz dřeva z Ruské federace do Evropské unie | 215 |
| 2015/C 419/46 | Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. listopadu 2012 k návrhu rozhodnutí Rady o uzavření dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Brazílií podle článku XXVIII Všeobecné dohody o clech a obchodu (GATT) 1994, pokud jde o změnu koncesí u zpracovaného drůbežího masa stanovených v seznamu EU, který je připojen ke GATT 1994, a dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Thajskem podle článku XXVIII Všeobecné dohody o clech a obchodu (GATT) 1994, pokud jde o změnu koncesí u zpracovaného drůbežího masa stanovených v seznamu EU, který je připojen ke GATT 1994 (07883/2012 – C7-0171/2012 – 2012/0046(NLE)) | 216 |
| 2015/C 419/47 | Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. listopadu 2012 k návrhu rozhodnutí Rady o uzavření dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií na jedné straně a Státem Izrael na straně druhé, kterou se mění přílohy k protokolům 1 a 2 Evropsko-středomořské dohody zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Státem Izrael na straně druhé (07433/2012 – C7-0157/2012 – 2011/0457(NLE)) | 217 |
| 2015/C 419/48 | Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. listopadu 2012 k návrhu rozhodnutí Rady o uzavření Dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Ruskou federací o správě celních kvót na vývoz dřeva z Ruské federace do Evropské unie a Protokolu mezi Evropskou unií a vládou Ruské federace o technických modalitách podle uvedené dohody (16775/1/2011 – C7-0515/2011 – 2011/0322(NLE)) | 217 |
| 2015/C 419/49 | Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. listopadu 2012 o návrhu nařízení Rady o přechodu z Schengenského informačního systému (SIS 1+) na Schengenský informační systém druhé generace (SIS II) (přepracované znění) (11142/1/2012 – C7-0330/2012 – 2012/0033A(NLE)) | 218 |
| 2015/C 419/50 | Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. listopadu 2012 o návrhu nařízení Rady o přechodu z Schengenského informačního systému (SIS 1+) na Schengenský informační systém druhé generace (SIS II) (přepracovaném znění) (11143/1/2012 – C7-0331/2012 – 2012/0033B(NLE)) | 226 |
| | Čtvrtek, 22. listopadu 2012 |
| 2015/C 419/51 | P7_TA(2012)0446Populace lososa žijící v Baltském moři a rybolov této populace ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 22. listopadu 2012 k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví víceletý plán pro populaci lososa žijící v Baltském moři a rybolov této populace (COM(2011)0470 – C7-0220/2011 – 2011/0206(COD))P7_TC1-COD(2011)0206Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 22. listopadu 2012 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2012, kterým se stanoví víceletý plán pro populaci lososa žijící v Baltském moři a rybolov této populace | 235 |
| 2015/C 419/52 | P7_TA(2012)0447Svěření přenesených pravomocí k přijímání určitých opatření týkajících se společné obchodní politiky ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 22. listopadu 2012 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění některá nařízení týkající se společné obchodní politiky, pokud jde o svěření přenesených pravomocí k přijímání určitých opatření (COM(2011)0349 – C7-0162/2011 – 2011/0153(COD))P7_TC1-COD(2011)0153Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 22. listopadu 2012 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2012, kterým se mění některá nařízení týkající se společné obchodní politiky, pokud jde o svěření přenesených a prováděcích pravomocí k přijímání určitých opatření [pozm. návrh 1] | 249 |
| 2015/C 419/53 | Pozměňovací návrhy přijaté Evropským parlamentem dne 22. listopadu 2012 k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 850/98 o zachování rybolovných zdrojů pomocí technických opatření na ochranu nedospělých mořských živočichů a ruší nařízení Rady (ES) č. 1288/2009 (COM(2012)0298 – C7-0156/2012 – 2012/0158(COD)) | 273 |
| 2015/C 419/54 | P7_TA(2012)0449Odstraňování žraločích ploutví na palubě plavidel ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 22. listopadu 2012 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1185/2003 o odstraňování žraločích ploutví na palubě plavidel (COM(2011)0798 – C7-0431/2011 – 2011/0364(COD))P7_TC1-COD(2011)0364Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 22. listopadu 2012 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2013, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1185/2003 o odstraňování žraločích ploutví na palubě plavidel | 301 |

III   Přípravné akty

EVROPSKÝ PARLAMENT

Úterý, 20. listopadu 2012

2015/C 419/33

P7_TA(2012)0412Příslušnost a uznávání a výkon soudních rozhodnutí v občanských a obchodních věcech ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2012 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o příslušnosti a uznávání a výkonu soudních rozhodnutí v občanských a obchodních věcech (přepracované znění) (COM(2010)0748 – C7-0433/2010 – 2010/0383(COD))P7_TC1-COD(2010)0383Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 20. listopadu 2012 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2012 o příslušnosti a uznávání a výkonu soudních rozhodnutí v občanských a obchodních věcech (přepracované znění)

203

2015/C 419/34

P7_TA(2012)0413Uvádění prekurzorů výbušnin na trh a jejich používání ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2012 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o uvádění prekurzorů výbušnin na trh a jejich používání (COM(2010)0473 – C7-0279/2010 – 2010/0246(COD))P7_TC1-COD(2010)0246Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 20. listopadu 2012 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2013 o uvádění prekurzorů výbušnin na trh a o jejich používání

204

2015/C 419/35

P7_TA(2012)0414Zvláštní dočasná opatření pro nábor úředníků a dočasných zaměstnanců Evropské unie ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2012 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se při příležitosti přistoupení Chorvatska zavádějí zvláštní dočasná opatření pro nábor úředníků a dočasných zaměstnanců Evropské unie (COM(2012)0377 – C7-0216/2012 – 2012/0224(COD))P7_TC1-COD(2012)0224Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 20. listopadu 2012 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2012, kterým se při příležitosti přistoupení Chorvatska k Evropské unii zavádějí zvláštní dočasná opatření pro nábor úředníků a dočasných zaměstnanců Unie

205

2015/C 419/36

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2012 k návrhu rozhodnutí Rady o přistoupení Evropské unie k Protokolu o ochraně Středozemního moře před znečišťováním působeným průzkumem a využíváním pevninského šelfu a mořského dna a jeho podloží (09671/2012 – C7-0144/2012 – 2011/0304(NLE))

206

2015/C 419/37

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2012 k návrhu rozhodnutí Rady o uzavření protokolu, kterým se stanoví rybolovná práva a finanční příspěvek podle Dohody mezi Evropským společenstvím na jedné straně a vládou Dánska a místní vládou Grónska na straně druhé o partnerství v odvětví rybolovu (11119/2012 – C7-0299/2012 – 2012/0130(NLE))

207

2015/C 419/38

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2012 o návrhu směrnice Rady, kterou se mění směrnice 93/109/ES ze dne 6. prosince 1993, pokud jde o některá pravidla pro výkon práva být volen ve volbách do Evropského parlamentu občanů Unie, kteří mají bydliště v některém členském státě a nejsou jeho státními příslušníky (13634/2012 – C7-0293/2012 – 2006/0277(CNS))

208

2015/C 419/39

P7_TA(2012)0424Schvalování a dozor nad trhem dvoukolových nebo tříkolových vozidel a čtyřkolek ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2012 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o schvalování a dozoru nad trhem dvoukolových nebo tříkolových vozidel a čtyřkolek (COM(2010)0542 – C7-0317/2010 – 2010/0271(COD))P7_TC1-COD(2010)0271Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 20. listopadu 2012 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2013 o schvalování dvoukolových nebo tříkolových vozidel a čtyřkolek a dozoru nad trhem s těmito vozidly

208

2015/C 419/40

P7_TA(2012)0425Schvalování zemědělských a lesnických vozidel ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2012 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o schvalování zemědělských a lesnických vozidel (COM(2010)0395 – C7-0204/2010 – 2010/0212(COD))P7_TC1-COD(2010)0212Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 20. listopadu 2012 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2013 o schvalování zemědělských a lesnických vozidel a dozoru nad trhem s těmito vozidly

209

Středa, 21. listopadu 2012

2015/C 419/41

Rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 21. listopadu 2012, kterým se schvaluje jmenování Tonia Borga členem Komise

211

2015/C 419/42

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. listopadu 2012 o postoji Rady k návrhu opravného rozpočtu č. 5/2012 Evropské unie na rozpočtový rok 2012, oddíl III – Komise (16398/2012 – C7-0383/2012 – 2012/2242(BUD))

211

2015/C 419/43

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. listopadu 2012 o návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o mobilizaci Fondu solidarity Evropské unie podle bodu 26 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (COM(2012)0538 – C7-0300/2012 – 2012/2237(BUD))

213

2015/C 419/44

P7_TA(2012)0435Provádění dohod uzavřených Unií na základě jednání v rámci článku XXVIII GATT 1994 ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. listopadu 2012 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o provádění dohod uzavřených EU na základě jednání v rámci článku XXVIII GATT 1994 týkajících se změny a doplnění přílohy I nařízení (EHS) č. 2658/87 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku (COM(2012)0115 – C7-0079/2012 – 2012/0054(COD))P7_TC1-COD(2012)0054Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 21. listopadu 2012 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2012 o provádění dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Brazílií podle článku XXVIII Všeobecné dohody o clech a obchodu (GATT) 1994, pokud jde o změnu koncesí u zpracovaného drůbežího masa stanovených v seznamu EU, který je připojený ke GATT 1994, a dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Thajskem podle článku XXVIII Všeobecné dohody o clech a obchodu (GATT) 1994, pokud jde o změnu koncesí u zpracovaného drůbežího masa stanovených v seznamu EU, který je připojený ke GATT 1994, a o změně a doplnění přílohy I nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku

214

2015/C 419/45

P7_TA(2012)0436Celní kvóty na vývoz dřeva z Ruska do EU ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. listopadu 2012 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o přidělování celních kvót na vývoz dřeva z Ruské federace do Evropské unie (COM(2012)0449 – C7-0215/2012 – 2012/0217(COD))P7_TC1-COD(2012)0217Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 21. listopadu 2012 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2012 o přidělování celních kvót na vývoz dřeva z Ruské federace do Evropské unie

215

2015/C 419/46

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. listopadu 2012 k návrhu rozhodnutí Rady o uzavření dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Brazílií podle článku XXVIII Všeobecné dohody o clech a obchodu (GATT) 1994, pokud jde o změnu koncesí u zpracovaného drůbežího masa stanovených v seznamu EU, který je připojen ke GATT 1994, a dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Thajskem podle článku XXVIII Všeobecné dohody o clech a obchodu (GATT) 1994, pokud jde o změnu koncesí u zpracovaného drůbežího masa stanovených v seznamu EU, který je připojen ke GATT 1994 (07883/2012 – C7-0171/2012 – 2012/0046(NLE))

216

2015/C 419/47

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. listopadu 2012 k návrhu rozhodnutí Rady o uzavření dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií na jedné straně a Státem Izrael na straně druhé, kterou se mění přílohy k protokolům 1 a 2 Evropsko-středomořské dohody zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Státem Izrael na straně druhé (07433/2012 – C7-0157/2012 – 2011/0457(NLE))

217

2015/C 419/48

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. listopadu 2012 k návrhu rozhodnutí Rady o uzavření Dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Ruskou federací o správě celních kvót na vývoz dřeva z Ruské federace do Evropské unie a Protokolu mezi Evropskou unií a vládou Ruské federace o technických modalitách podle uvedené dohody (16775/1/2011 – C7-0515/2011 – 2011/0322(NLE))

217

2015/C 419/49

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. listopadu 2012 o návrhu nařízení Rady o přechodu z Schengenského informačního systému (SIS 1+) na Schengenský informační systém druhé generace (SIS II) (přepracované znění) (11142/1/2012 – C7-0330/2012 – 2012/0033A(NLE))

218

2015/C 419/50

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. listopadu 2012 o návrhu nařízení Rady o přechodu z Schengenského informačního systému (SIS 1+) na Schengenský informační systém druhé generace (SIS II) (přepracovaném znění) (11143/1/2012 – C7-0331/2012 – 2012/0033B(NLE))

226

Čtvrtek, 22. listopadu 2012

2015/C 419/51

P7_TA(2012)0446Populace lososa žijící v Baltském moři a rybolov této populace ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 22. listopadu 2012 k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví víceletý plán pro populaci lososa žijící v Baltském moři a rybolov této populace (COM(2011)0470 – C7-0220/2011 – 2011/0206(COD))P7_TC1-COD(2011)0206Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 22. listopadu 2012 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2012, kterým se stanoví víceletý plán pro populaci lososa žijící v Baltském moři a rybolov této populace

235

2015/C 419/52

P7_TA(2012)0447Svěření přenesených pravomocí k přijímání určitých opatření týkajících se společné obchodní politiky ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 22. listopadu 2012 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění některá nařízení týkající se společné obchodní politiky, pokud jde o svěření přenesených pravomocí k přijímání určitých opatření (COM(2011)0349 – C7-0162/2011 – 2011/0153(COD))P7_TC1-COD(2011)0153Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 22. listopadu 2012 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2012, kterým se mění některá nařízení týkající se společné obchodní politiky, pokud jde o svěření přenesených a prováděcích pravomocí k přijímání určitých opatření [pozm. návrh 1]

a prováděcích

249

2015/C 419/53

Pozměňovací návrhy přijaté Evropským parlamentem dne 22. listopadu 2012 k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 850/98 o zachování rybolovných zdrojů pomocí technických opatření na ochranu nedospělých mořských živočichů a ruší nařízení Rady (ES) č. 1288/2009 (COM(2012)0298 – C7-0156/2012 – 2012/0158(COD))

273

2015/C 419/54

P7_TA(2012)0449Odstraňování žraločích ploutví na palubě plavidel ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 22. listopadu 2012 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1185/2003 o odstraňování žraločích ploutví na palubě plavidel (COM(2011)0798 – C7-0431/2011 – 2011/0364(COD))P7_TC1-COD(2011)0364Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 22. listopadu 2012 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2013, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1185/2003 o odstraňování žraločích ploutví na palubě plavidel

301

---

| Vysvětlivky k použitým symbolům






  - | Postup konzultace |
| --- | --- |
| *** | Postup souhlasu |
| ***I | Řádný legislativní postup: první čtení |
| ***II | Řádný legislativní postup: druhé čtení |
| ***III | Řádný legislativní postup: třetí čtení |

Vysvětlivky k použitým symbolům

*

Postup konzultace

***

Postup souhlasu

***I

Řádný legislativní postup: první čtení

***II

Řádný legislativní postup: druhé čtení

***III

Řádný legislativní postup: třetí čtení

(Druh postupu závisí na právním základu navrženém v návrhu aktu)

Pozměňovací návrhy Parlamentu:

Nové části textu jsou označeny
  tučně kurzivou
  . Vypuštěné části textu jsou označeny buď symbolem ▌nebo přeškrtnuty. Nahrazení se vyznačují tak, že nový text se označí
  tučně kurzivou
  a nahrazený text se vymaže nebo přeškrtne.

tučně kurzivou

tučně kurzivou

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

16.12.2015

| 16.12.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 419/1 |
| --- | --- | --- | --- |

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 419/1

---

EVROPSKÝ PARLAMENT

ZASEDÁNÍ 2012–2013

Dílčí zasedání od 19. do 22. listopadu 2012

Zápis z tohoto zasedání byl zveřejněn v Úř. věst. C 29 E, 31.1.2013

PŘIJATÉ TEXTY

---

I Usnesení, doporučení a stanoviska

USNESENÍ

Evropský parlament

Úterý, 20. listopadu 2012

| 16.12.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 419/2 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 419/2

---

P7_TA(2012)0418

Provádění směrnice o spotřebitelském úvěru

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2012 o provádění směrnice 2008/48/ES o smlouvách o spotřebitelském úvěru (2012/2037(INI))

(2015/C 419/01)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na článek 48 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 48 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů a stanovisko Hospodářského a měnového výboru (A7-0343/2012), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů a stanovisko Hospodářského a měnového výboru (A7-0343/2012),

| A. | vzhledem k tomu, že otevření vnitrostátních trhů ve významném odvětví spotřebitelských úvěrů, podpora hospodářské soutěže, řešení otázky odlišných úrovní ochrany spotřebitelů, odstranění potenciálních narušení hospodářské soutěže mezi subjekty působícími na trhu a zlepšení fungování vnitřního trhu představují pro EU politický závazek a jsou v zájmu jak spotřebitelů, tak i poskytovatelů úvěrů; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že otevření vnitrostátních trhů ve významném odvětví spotřebitelských úvěrů, podpora hospodářské soutěže, řešení otázky odlišných úrovní ochrany spotřebitelů, odstranění potenciálních narušení hospodářské soutěže mezi subjekty působícími na trhu a zlepšení fungování vnitřního trhu představují pro EU politický závazek a jsou v zájmu jak spotřebitelů, tak i poskytovatelů úvěrů;

| B. | vzhledem k tomu, že zamýšlená definitivní harmonizace, kterou má přinést směrnice o smlouvách o spotřebitelském úvěru v pěti dílčích oblastech a která přináší opatření, jež ponechávají členským států jen omezený manévrovací prostor, zejména pokud jde o možné rozdílné přístupy k provádění, vytváří společný evropský právní rámec na ochranu spotřebitelů; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že zamýšlená definitivní harmonizace, kterou má přinést směrnice o smlouvách o spotřebitelském úvěru v pěti dílčích oblastech a která přináší opatření, jež ponechávají členským států jen omezený manévrovací prostor, zejména pokud jde o možné rozdílné přístupy k provádění, vytváří společný evropský právní rámec na ochranu spotřebitelů;

| C. | vzhledem k tomu, že však i nadále přetrvávají některé právní i praktické překážky, které je třeba odstranit; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že však i nadále přetrvávají některé právní i praktické překážky, které je třeba odstranit;

| D. | vzhledem k tomu, že, jak ukazuje studie Evropského parlamentu o provádění směrnice o smlouvách o spotřebitelském úvěru, nedosáhla některá důležitá ustanovení této směrnice – například článek 5 týkající se předsmluvních informací – zamýšlené harmonizace vnitrostátních právních úprav, pokud jde o ochranu spotřebitele, a to z důvodu odlišného výkladu a provedení ze strany členských států; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že, jak ukazuje studie Evropského parlamentu o provádění směrnice o smlouvách o spotřebitelském úvěru, nedosáhla některá důležitá ustanovení této směrnice – například článek 5 týkající se předsmluvních informací – zamýšlené harmonizace vnitrostátních právních úprav, pokud jde o ochranu spotřebitele, a to z důvodu odlišného výkladu a provedení ze strany členských států;

| E. | vzhledem k tomu, že v důsledku krátkých lhůt a počtu a rozsahu změn, které je třeba v právních předpisech provést, ne všechny členské státy provedly směrnici o smlouvách o spotřebitelském úvěru včas nebo v některých případech zcela správně; |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že v důsledku krátkých lhůt a počtu a rozsahu změn, které je třeba v právních předpisech provést, ne všechny členské státy provedly směrnici o smlouvách o spotřebitelském úvěru včas nebo v některých případech zcela správně;

| F. | vzhledem k tomu, že podle statistických údajů se počet uzavřených přeshraničních spotřebitelských úvěrů od doby vstupu směrnice v platnost nezvýšil, ačkoliv tento stav by se dal vysvětlit různými faktory, jako je jazyk, ale také velké problémy ve finančním sektoru a nedostatečné informování spotřebitelů o možnostech přeshraničních spotřebitelských úvěrů a právech spotřebitelů, která při uzavření takovýchto smluv mají; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že podle statistických údajů se počet uzavřených přeshraničních spotřebitelských úvěrů od doby vstupu směrnice v platnost nezvýšil, ačkoliv tento stav by se dal vysvětlit různými faktory, jako je jazyk, ale také velké problémy ve finančním sektoru a nedostatečné informování spotřebitelů o možnostech přeshraničních spotřebitelských úvěrů a právech spotřebitelů, která při uzavření takovýchto smluv mají;

| G. | vzhledem k tomu, že dostatečná opatření v oblasti ochrany spotřebitelů v odvětví poskytování úvěrů hrají významnou roli v zajišťování finanční stability; vzhledem k tomu, že pro spotřebitele představuje značné riziko volatilita směnných kurzů, zejména během finanční krize; |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že dostatečná opatření v oblasti ochrany spotřebitelů v odvětví poskytování úvěrů hrají významnou roli v zajišťování finanční stability; vzhledem k tomu, že pro spotřebitele představuje značné riziko volatilita směnných kurzů, zejména během finanční krize;

| H. | vzhledem k tomu, že nadměrné poskytování spotřebitelských úvěrů v cizích měnách zvýšilo riziko a ztráty nesené domácnostmi; |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že nadměrné poskytování spotřebitelských úvěrů v cizích měnách zvýšilo riziko a ztráty nesené domácnostmi;

| I. | vzhledem k tomu, že Evropská rada pro systémová rizika vydala dne 21. září 2011 důležitá doporučení týkající se poskytování úvěrů v cizích měnách (ESRB/2011/1); |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že Evropská rada pro systémová rizika vydala dne 21. září 2011 důležitá doporučení týkající se poskytování úvěrů v cizích měnách (ESRB/2011/1);

| J. | vzhledem k tomu, že na základě článku 27 směrnice má Komise povinnost provést přezkum určitých aspektů směrnice, a vzhledem k tomu, že v této souvislosti již požádal o vypracování přípravné studie; |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že na základě článku 27 směrnice má Komise povinnost provést přezkum určitých aspektů směrnice, a vzhledem k tomu, že v této souvislosti již požádal o vypracování přípravné studie;

| K. | vzhledem k tomu, že by velmi uvítal, kdyby byl pravidelně informován o jednotlivých etapách tohoto přezkumu a o jeho výsledcích, aby mohl vydat své stanovisko; |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že by velmi uvítal, kdyby byl pravidelně informován o jednotlivých etapách tohoto přezkumu a o jeho výsledcích, aby mohl vydat své stanovisko;

| 1. | vítá, že Komise v rámci přípravy svého přezkumu již vypracovává studii týkající se dopadů směrnice na vnitřní trh a ochranu spotřebitele, aby přesně zjistila, jakým způsobem ovlivní fungování přeshraničního úvěru, a oceňuje velký objem práce, kterou Komise, vnitrostátní zákonodárci a úvěrové instituce vykonali; |
| --- | --- |

1.

vítá, že Komise v rámci přípravy svého přezkumu již vypracovává studii týkající se dopadů směrnice na vnitřní trh a ochranu spotřebitele, aby přesně zjistila, jakým způsobem ovlivní fungování přeshraničního úvěru, a oceňuje velký objem práce, kterou Komise, vnitrostátní zákonodárci a úvěrové instituce vykonali;

| 2. | zdůrazňuje, že zlepšení přeshraničního trhu se spotřebitelskými úvěry může přinést evropskou přidanou hodnotu ve smyslu podpory vnitřního trhu; domnívá se, že toho lze dosáhnout mimo jiné lepším informováním spotřebitelů o možnosti získat spotřebitelský úvěr v jiném členském státě a o právech, která při uzavření takovýchto smluv spotřebitelé mají; |
| --- | --- |

2.

zdůrazňuje, že zlepšení přeshraničního trhu se spotřebitelskými úvěry může přinést evropskou přidanou hodnotu ve smyslu podpory vnitřního trhu; domnívá se, že toho lze dosáhnout mimo jiné lepším informováním spotřebitelů o možnosti získat spotřebitelský úvěr v jiném členském státě a o právech, která při uzavření takovýchto smluv spotřebitelé mají;

| 3. | bere na vědomí, že podíl přeshraničních spotřebitelských úvěrů na trhu všech spotřebitelských úvěrů je nižší nežli 2 % a z toho přibližně 20 % tvoří úvěry, které byly uzavřeny online; |
| --- | --- |

3.

bere na vědomí, že podíl přeshraničních spotřebitelských úvěrů na trhu všech spotřebitelských úvěrů je nižší nežli 2 % a z toho přibližně 20 % tvoří úvěry, které byly uzavřeny online;

| 4. | upozorňuje, že jedním z cílů směrnice je zajistit dostupnost informací, čímž by se podpořilo fungování vnitřního trhu i v oblasti poskytování úvěrů, a proto je třeba posoudit, zda počet přeshraničně poskytnutých úvěrů roste; |
| --- | --- |

4.

upozorňuje, že jedním z cílů směrnice je zajistit dostupnost informací, čímž by se podpořilo fungování vnitřního trhu i v oblasti poskytování úvěrů, a proto je třeba posoudit, zda počet přeshraničně poskytnutých úvěrů roste;

| 5. | je toho názoru, že ustanovení týkající se předsmluvních informací, vysvětlení podávaná v souladu s ustanovením čl. 5 odst. 6 a ověření úvěruschopnosti podle článku 8 hrají významnou úlohu, pokud jde o zlepšování informovanosti spotřebitelů o rizicích spojených s poskytováním úvěrů v cizí měně; |
| --- | --- |

5.

je toho názoru, že ustanovení týkající se předsmluvních informací, vysvětlení podávaná v souladu s ustanovením čl. 5 odst. 6 a ověření úvěruschopnosti podle článku 8 hrají významnou úlohu, pokud jde o zlepšování informovanosti spotřebitelů o rizicích spojených s poskytováním úvěrů v cizí měně;

| 6. | žádá nicméně orgány dohledu, aby vyžadovaly, aby finanční instituce poskytovaly spotřebitelům personalizované, úplné a snadno srozumitelné informace vysvětlující rizika spojená s úvěry v cizí měně a o dopadu, jaký by na jejich splátky mělo závažné znehodnocení zákonného platidla členského státu, v němž má spotřebitel bydliště, nebo zvýšení zahraniční úrokové sazby; domnívá se, že uvedené informace by měly být poskytnuty před podepsáním jakékoli smlouvy; |
| --- | --- |

6.

žádá nicméně orgány dohledu, aby vyžadovaly, aby finanční instituce poskytovaly spotřebitelům personalizované, úplné a snadno srozumitelné informace vysvětlující rizika spojená s úvěry v cizí měně a o dopadu, jaký by na jejich splátky mělo závažné znehodnocení zákonného platidla členského státu, v němž má spotřebitel bydliště, nebo zvýšení zahraniční úrokové sazby; domnívá se, že uvedené informace by měly být poskytnuty před podepsáním jakékoli smlouvy;

| 7. | bere na vědomí obavy některých členských států ohledně způsobu, jakým jsou předsmluvní informace spotřebitelům poskytovány prostřednictvím formuláře se standardními evropskými informacemi o spotřebitelském úvěru (SECCI), neboť tyto informace jsou natolik odborné, že to ovlivňuje schopnost spotřebitelů skutečně těmto informacím porozumět; domnívá se, že efektivita formuláře se standardními evropskými informacemi o spotřebitelském úvěru by měla být důležitým aspektem hodnocení dopadu směrnice, jež bude provádět Komise; |
| --- | --- |

7.

bere na vědomí obavy některých členských států ohledně způsobu, jakým jsou předsmluvní informace spotřebitelům poskytovány prostřednictvím formuláře se standardními evropskými informacemi o spotřebitelském úvěru (SECCI), neboť tyto informace jsou natolik odborné, že to ovlivňuje schopnost spotřebitelů skutečně těmto informacím porozumět; domnívá se, že efektivita formuláře se standardními evropskými informacemi o spotřebitelském úvěru by měla být důležitým aspektem hodnocení dopadu směrnice, jež bude provádět Komise;

| 8. | vítá kontrolu „SWEEP“, kterou Komise provedla v září 2011 a která došla k výsledku, že u 70 % zkontrolovaných webových stránek finančních institucí chyběly informace v reklamách nebo důležité údaje v nabídce nebo bylo zavádějící vyčíslení nákladů na úvěr, a žádá Komisi a členské státy, aby přijaly vhodná opatření, která by tento stav napravila; v této souvislosti poznamenává, že pravidla o reprezentativních příkladech nejsou v některých případech používána v souladu s předpisy a že je třeba situaci v této oblasti zlepšit; |
| --- | --- |

8.

vítá kontrolu „SWEEP“, kterou Komise provedla v září 2011 a která došla k výsledku, že u 70 % zkontrolovaných webových stránek finančních institucí chyběly informace v reklamách nebo důležité údaje v nabídce nebo bylo zavádějící vyčíslení nákladů na úvěr, a žádá Komisi a členské státy, aby přijaly vhodná opatření, která by tento stav napravila; v této souvislosti poznamenává, že pravidla o reprezentativních příkladech nejsou v některých případech používána v souladu s předpisy a že je třeba situaci v této oblasti zlepšit;

| 9. | vyzývá k tomu, aby byly reklamní a marketingové akce finančních institucí přísně sledovány s cílem předejít šíření klamavých nebo nepravdivých informací v reklamě a marketingu zaměřeném na nabídky úvěrových smluv; |
| --- | --- |

9.

vyzývá k tomu, aby byly reklamní a marketingové akce finančních institucí přísně sledovány s cílem předejít šíření klamavých nebo nepravdivých informací v reklamě a marketingu zaměřeném na nabídky úvěrových smluv;

| 10. | konstatuje, že některé členské státy využily možnosti rozšířit oblast působnosti této směrnice na jiné finanční produkty, aniž by to podle všeho vedlo k nesrovnalostem při provádění; |
| --- | --- |

10.

konstatuje, že některé členské státy využily možnosti rozšířit oblast působnosti této směrnice na jiné finanční produkty, aniž by to podle všeho vedlo k nesrovnalostem při provádění;

| 11. | zdůrazňuje, že ustanovení právních předpisů by měla odrážet standardní postupy a potřeby běžného spotřebitele a běžného podnikatele, nikoli představovat reakci na malý počet případů zneužití a následně činit informace poskytované spotřebiteli méně srozumitelnými, transparentními a srovnatelnými; |
| --- | --- |

11.

zdůrazňuje, že ustanovení právních předpisů by měla odrážet standardní postupy a potřeby běžného spotřebitele a běžného podnikatele, nikoli představovat reakci na malý počet případů zneužití a následně činit informace poskytované spotřebiteli méně srozumitelnými, transparentními a srovnatelnými;

| 12. | konstatuje, že obsáhlejší ustanovení automaticky nezvyšují ochranu spotřebitele a že přebytek informací může nezkušeného spotřebitele spíše zmást, nežli mu věc objasnit; v tomto ohledu uznává odborné znalosti, pomoc a finanční osvětu, které poskytují sdružení spotřebitelů, a jejich potenciální roli při restrukturalizaci úvěrů u domácností, které se potýkají s problémy; |
| --- | --- |

12.

konstatuje, že obsáhlejší ustanovení automaticky nezvyšují ochranu spotřebitele a že přebytek informací může nezkušeného spotřebitele spíše zmást, nežli mu věc objasnit; v tomto ohledu uznává odborné znalosti, pomoc a finanční osvětu, které poskytují sdružení spotřebitelů, a jejich potenciální roli při restrukturalizaci úvěrů u domácností, které se potýkají s problémy;

| 13. | žádá, aby spotřebitelé měli právo získat informace o cenách doplňkových služeb a o svém právu na nákup doplňkových služeb, např. pojištění, od jiných dodavatelů; domnívá se, že finanční instituce by měly mít povinnost odlišovat tyto služby a související poplatky od služeb a poplatků spojených s daným úvěrem a měly by jasně uvádět, které služby jsou nezbytné pro poskytnutí úvěru a které jsou ponechány na uvážení dlužníka; |
| --- | --- |

13.

žádá, aby spotřebitelé měli právo získat informace o cenách doplňkových služeb a o svém právu na nákup doplňkových služeb, např. pojištění, od jiných dodavatelů; domnívá se, že finanční instituce by měly mít povinnost odlišovat tyto služby a související poplatky od služeb a poplatků spojených s daným úvěrem a měly by jasně uvádět, které služby jsou nezbytné pro poskytnutí úvěru a které jsou ponechány na uvážení dlužníka;

| 14. | je toho názoru, že obtíže, které by mohly nastat při uplatnění práva na odstoupení od smlouvy, by měly být v případech uzavření souvisejících smluv blíže prozkoumány; zdůrazňuje, že je důležité uvědomit spotřebitele o tom, že pokud uplatňují právo na odstoupení od smlouvy v případě, že dodavatel nebo poskytovatel služby přímo obdrží částku, která odpovídá platbě poskytovatele úvěru poskytnuté na základě doplňkové smlouvy, nesmí být spotřebiteli účtovány žádné poplatky, provize ani náklady související s poskytnutou finanční službou; |
| --- | --- |

14.

je toho názoru, že obtíže, které by mohly nastat při uplatnění práva na odstoupení od smlouvy, by měly být v případech uzavření souvisejících smluv blíže prozkoumány; zdůrazňuje, že je důležité uvědomit spotřebitele o tom, že pokud uplatňují právo na odstoupení od smlouvy v případě, že dodavatel nebo poskytovatel služby přímo obdrží částku, která odpovídá platbě poskytovatele úvěru poskytnuté na základě doplňkové smlouvy, nesmí být spotřebiteli účtovány žádné poplatky, provize ani náklady související s poskytnutou finanční službou;

| 15. | vyzývá Komisi, aby posoudila, do jaké míry nejsou dodržovány požadavky o poskytování informací ve smlouvách, u nichž nejsou zprostředkovatelé vázáni požadavky na předsmluvní informace, a aby tak zjistila, jak nejlépe chránit spotřebitele v takovýchto situacích; |
| --- | --- |

15.

vyzývá Komisi, aby posoudila, do jaké míry nejsou dodržovány požadavky o poskytování informací ve smlouvách, u nichž nejsou zprostředkovatelé vázáni požadavky na předsmluvní informace, a aby tak zjistila, jak nejlépe chránit spotřebitele v takovýchto situacích;

| 16. | domnívá se, že zvláštní pozornost je třeba věnovat komplikovaným pravidlům pro předčasné splacení úvěru; |
| --- | --- |

16.

domnívá se, že zvláštní pozornost je třeba věnovat komplikovaným pravidlům pro předčasné splacení úvěru;

| 17. | konstatuje, že předtím, než se změní úrokové sazby, by spotřebitelé měli být o dané skutečnosti informováni v takovém časovém předstihu, který jim umožní provést průzkum trhu a změnit poskytovatele úvěru, než dojde ke změnám sazeb; |
| --- | --- |

17.

konstatuje, že předtím, než se změní úrokové sazby, by spotřebitelé měli být o dané skutečnosti informováni v takovém časovém předstihu, který jim umožní provést průzkum trhu a změnit poskytovatele úvěru, než dojde ke změnám sazeb;

| 18. | konstatuje, že je potřeba objasnit výklad toho, co se rozumí tzv. reprezentativním příkladem; |
| --- | --- |

18.

konstatuje, že je potřeba objasnit výklad toho, co se rozumí tzv. reprezentativním příkladem;

| 19. | zdůrazňuje, že by měl být zaveden jednotný výpočet roční procentní sazby nákladů, měly by být odstraněny nejasnosti a zajištěna provázanost se všemi ostatními právními nástroji; |
| --- | --- |

19.

zdůrazňuje, že by měl být zaveden jednotný výpočet roční procentní sazby nákladů, měly by být odstraněny nejasnosti a zajištěna provázanost se všemi ostatními právními nástroji;

| 20. | vyzývá členské státy, aby zajistily, že vnitrostátní orgány dohledu budou mít veškeré nezbytné pravomoci a zdroje, aby mohly vykonávat své povinnosti; dále vyzývá vnitrostátní orgány dohledu, aby kontrolovaly, zda jsou dodržována ustanovení této směrnice, a jejich dodržování účinně prosazovaly; |
| --- | --- |

20.

vyzývá členské státy, aby zajistily, že vnitrostátní orgány dohledu budou mít veškeré nezbytné pravomoci a zdroje, aby mohly vykonávat své povinnosti; dále vyzývá vnitrostátní orgány dohledu, aby kontrolovaly, zda jsou dodržována ustanovení této směrnice, a jejich dodržování účinně prosazovaly;

| 21. | zdůrazňuje, že při stanovování lhůt pro provedení ve vnitrostátním právu v budoucnosti by se měly více zohlednit změny vnitrostátního práva, které je v důsledku tohoto procesu nutno provést; |
| --- | --- |

21.

zdůrazňuje, že při stanovování lhůt pro provedení ve vnitrostátním právu v budoucnosti by se měly více zohlednit změny vnitrostátního práva, které je v důsledku tohoto procesu nutno provést;

| 22. | žádá členské státy, aby rozšířily stávající úroveň ochrany spotřebitele na úvěry, včetně krátkodobých úvěrů, poskytované prostřednictvím internetu, textových zpráv nebo jiných prostředků komunikace na dálku, jež se na trhu spotřebitelských úvěrů stále více používají, a zahrnula i částky nižší než spodní hranice 200 EUR, které v současné době nespadají do působnosti této směrnice; |
| --- | --- |

22.

žádá členské státy, aby rozšířily stávající úroveň ochrany spotřebitele na úvěry, včetně krátkodobých úvěrů, poskytované prostřednictvím internetu, textových zpráv nebo jiných prostředků komunikace na dálku, jež se na trhu spotřebitelských úvěrů stále více používají, a zahrnula i částky nižší než spodní hranice 200 EUR, které v současné době nespadají do působnosti této směrnice;

| 23. | zdůrazňuje, že v současnosti neexistuje žádný důvod k přepracování směrnice, naopak by se mělo zajistit, aby byla směrnice správně provedena a uplatňována v praxi; |
| --- | --- |

23.

zdůrazňuje, že v současnosti neexistuje žádný důvod k přepracování směrnice, naopak by se mělo zajistit, aby byla směrnice správně provedena a uplatňována v praxi;

| 24. | je toho názoru, že po úplném a správném provedení směrnice ve vnitrostátním právu by měl být posouzen praktický dopad této směrnice, a teprve poté by měla Komise navrhnout potřebné změny; vyzývá Komisi, aby Evropskému parlamentu a Radě předložila zprávu o posouzení provádění směrnice a úplné posouzení jejích dopadů z hlediska ochrany spotřebitele, a to s přihlédnutím k důsledkům finanční krize a k novému právnímu rámci EU pro finanční služby; |
| --- | --- |

24.

je toho názoru, že po úplném a správném provedení směrnice ve vnitrostátním právu by měl být posouzen praktický dopad této směrnice, a teprve poté by měla Komise navrhnout potřebné změny; vyzývá Komisi, aby Evropskému parlamentu a Radě předložila zprávu o posouzení provádění směrnice a úplné posouzení jejích dopadů z hlediska ochrany spotřebitele, a to s přihlédnutím k důsledkům finanční krize a k novému právnímu rámci EU pro finanční služby;

| 25. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi. |
| --- | --- |

25.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi.

---

| 16.12.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 419/5 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 419/5

---

P7_TA(2012)0419

Pakt o sociálních investicích

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2012 o Paktu o sociálních investicích – reakce na krizi (2012/2003(INI))

(2015/C 419/02)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie (SFEU), a zejména na články 5, 6, 9, 147, 149, 151 a 153 této smlouvy, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie (SFEU), a zejména na články 5, 6, 9, 147, 149, 151 a 153 této smlouvy,

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 3. března 2010 s názvem „Evropa 2020: strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 3. března 2010 s názvem „Evropa 2020: strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ (COM(2010)2020),

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 23. listopadu 2010 nazvané „Agenda pro nové dovednosti a pracovní místa: evropský příspěvek k plné zaměstnanosti“ (COM(2010)0682) a na své usnesení na toto téma ze dne 26. října 2011 (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 23. listopadu 2010 nazvané „Agenda pro nové dovednosti a pracovní místa: evropský příspěvek k plné zaměstnanosti“ (COM(2010)0682) a na své usnesení na toto téma ze dne 26. října 2011 (1),

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 23. listopadu 2011 o roční analýze růstu na rok 2012 (COM(2011)0815), návrh společné zprávy o zaměstnanosti připojený k tomuto sdělení a na své usnesení ze dne 15. února 2012 o hledisku zaměstnanosti a sociálním hledisku v roční analýze růstu na rok 2012 (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 23. listopadu 2011 o roční analýze růstu na rok 2012 (COM(2011)0815), návrh společné zprávy o zaměstnanosti připojený k tomuto sdělení a na své usnesení ze dne 15. února 2012 o hledisku zaměstnanosti a sociálním hledisku v roční analýze růstu na rok 2012 (2),

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 18. dubna 2012 nazvané „Na cestě k hospodářské obnově vedoucí k intenzivnímu růstu pracovních míst“ (COM(2012)0173), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 18. dubna 2012 nazvané „Na cestě k hospodářské obnově vedoucí k intenzivnímu růstu pracovních míst“ (COM(2012)0173),

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 3. října 2008 o doporučení Komise o aktivním začleňování osob vyloučených z trhu práce (COM(2008)0639) a své usnesení na toto téma ze dne 6. května 2009 (3), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 3. října 2008 o doporučení Komise o aktivním začleňování osob vyloučených z trhu práce (COM(2008)0639) a své usnesení na toto téma ze dne 6. května 2009 (3),

| — | s ohledem na průzkum Eurostatu z ledna roku 2012 a na tiskovou zprávu Eurostatu ze dne 8. února 2012 (4), |
| --- | --- |

—

s ohledem na průzkum Eurostatu z ledna roku 2012 a na tiskovou zprávu Eurostatu ze dne 8. února 2012 (4),

| — | s ohledem na sdělení Komise nazvané „Evropská platforma pro boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení: evropský rámec pro sociální a územní soudržnost“ (COM(2010)0758), stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru na toto téma (5) a na své usnesení na toto téma ze dne 15. listopadu 2011 (6), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise nazvané „Evropská platforma pro boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení: evropský rámec pro sociální a územní soudržnost“ (COM(2010)0758), stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru na toto téma (5) a na své usnesení na toto téma ze dne 15. listopadu 2011 (6),

| — | s ohledem na rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady ze dne 22. října 2008 o Evropském roku boje proti chudobě a sociálnímu vyloučení (2010) (7), |
| --- | --- |

—

s ohledem na rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady ze dne 22. října 2008 o Evropském roku boje proti chudobě a sociálnímu vyloučení (2010) (7),

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 2. července 2008 nazvané „Obnovená sociální agenda: Příležitosti, přístup a solidarita v Evropě 21. století“ (COM(2008)0412) a na své usnesení na toto téma ze dne 6. května 2009 (8), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 2. července 2008 nazvané „Obnovená sociální agenda: Příležitosti, přístup a solidarita v Evropě 21. století“ (COM(2008)0412) a na své usnesení na toto téma ze dne 6. května 2009 (8),

| — | s ohledem na sdělení Komise o dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí pro hospodářské oživení (COM(2009)0545) a na své usnesení na toto téma ze dne 20. května 2010 (9), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise o dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí pro hospodářské oživení (COM(2009)0545) a na své usnesení na toto téma ze dne 20. května 2010 (9),

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 9. června 2010 nazvané „Nový impuls pro evropskou spolupráci v oblasti odborného vzdělávání na podporu strategie Evropa 2020“ (COM(2010)0296) a na své usnesení na toto téma ze dne 8. června 2011 (10), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 9. června 2010 nazvané „Nový impuls pro evropskou spolupráci v oblasti odborného vzdělávání na podporu strategie Evropa 2020“ (COM(2010)0296) a na své usnesení na toto téma ze dne 8. června 2011 (10),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 25. října 2011 o mobilitě a začlenění osob se zdravotním postižením a o Evropské strategii pro pomoc osobám se zdravotním postižením 2010–2020 (11), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 25. října 2011 o mobilitě a začlenění osob se zdravotním postižením a o Evropské strategii pro pomoc osobám se zdravotním postižením 2010–2020 (11),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 1. prosince 2011 o řešení problému předčasného ukončování školní docházky (12), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 1. prosince 2011 o řešení problému předčasného ukončování školní docházky (12),

| — | s ohledem na komuniké z Brugg o posílené evropské spolupráci v oblasti odborného vzdělávání a přípravy pro období 2011–2020, které bylo přijato dne 7. prosince 2010 (13), |
| --- | --- |

—

s ohledem na komuniké z Brugg o posílené evropské spolupráci v oblasti odborného vzdělávání a přípravy pro období 2011–2020, které bylo přijato dne 7. prosince 2010 (13),

| — | s ohledem na pracovní dokument útvarů Komise nazvaný „Pokroky v plnění cílů v oblasti vzdělávání a odborné přípravy“ (SEC(2011)0526), |
| --- | --- |

—

s ohledem na pracovní dokument útvarů Komise nazvaný „Pokroky v plnění cílů v oblasti vzdělávání a odborné přípravy“ (SEC(2011)0526),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 6. července 2010 o podpoře přístupu mladých lidí na trh práce, posílení statusu praktikantů, stáží a odborné přípravy (14), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 6. července 2010 o podpoře přístupu mladých lidí na trh práce, posílení statusu praktikantů, stáží a odborné přípravy (14),

| — | s ohledem na návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o programu Evropské unie pro sociální změny a inovace, který předložila Komise (COM(2011)0609), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o programu Evropské unie pro sociální změny a inovace, který předložila Komise (COM(2011)0609),

| — | s ohledem na nedávno přijatý soubor pěti nařízení a jedné směrnice o správě ekonomických záležitostí EU (15), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nedávno přijatý soubor pěti nařízení a jedné směrnice o správě ekonomických záležitostí EU (15),

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 20. prosince 2011 s názvem Iniciativa „Příležitosti pro mladé“ (COM(2011)0933), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 20. prosince 2011 s názvem Iniciativa „Příležitosti pro mladé“ (COM(2011)0933),

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 29. června 2011 o víceletém finančním rámci na období 2014–2020 (COM(2011)0398), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 29. června 2011 o víceletém finančním rámci na období 2014–2020 (COM(2011)0398),

| — | s ohledem na článek 48 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 48 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro zaměstnanost a sociální věci (A7-0263/2012), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro zaměstnanost a sociální věci (A7-0263/2012),

| A. | vzhledem k tomu, že nynější hospodářská a finanční krize bude mít dlouhodobý dopad nejen na hospodářský růst, ale i na míru zaměstnanosti, úroveň chudoby a sociálního vyloučení, veřejné úspory a kvantitu a kvalitu sociálních investic v Evropě; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že nynější hospodářská a finanční krize bude mít dlouhodobý dopad nejen na hospodářský růst, ale i na míru zaměstnanosti, úroveň chudoby a sociálního vyloučení, veřejné úspory a kvantitu a kvalitu sociálních investic v Evropě;

| B. | vzhledem k tomu, že veřejný sektor byl v posledních letech výrazně zatížen dluhy a aby se předešlo jejich nadměrnému prohloubení, byla většina nedávných reakcí na krizi založena zejména na krátkodobých cílích usilujících o obnovení stability veřejných financí, což bylo pro ochranu našeho hospodářství nezbytné, a vzhledem k tomu, že tato úsporná opatření a konsolidace rozpočtu by se měly kombinovat s komplexní a ambiciózní investiční strategií pro udržitelný růst, zaměstnanost, sociální soudržnost a konkurenceschopnost i se sociálním řízením, které by poskytlo silný mechanismus pro dohled nad cíli strategie Evropa 2020 v oblasti zaměstnanosti a v sociální oblasti; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že veřejný sektor byl v posledních letech výrazně zatížen dluhy a aby se předešlo jejich nadměrnému prohloubení, byla většina nedávných reakcí na krizi založena zejména na krátkodobých cílích usilujících o obnovení stability veřejných financí, což bylo pro ochranu našeho hospodářství nezbytné, a vzhledem k tomu, že tato úsporná opatření a konsolidace rozpočtu by se měly kombinovat s komplexní a ambiciózní investiční strategií pro udržitelný růst, zaměstnanost, sociální soudržnost a konkurenceschopnost i se sociálním řízením, které by poskytlo silný mechanismus pro dohled nad cíli strategie Evropa 2020 v oblasti zaměstnanosti a v sociální oblasti;

| C. | vzhledem k tomu, že Lisabonská strategie i Evropská strategie zaměstnanosti selhaly a že úspěch strategie Evropa 2020 je nejistý a vyžaduje mnohem větší zapojení členských států a evropských orgánů v podobě opatření na podporu růstu, zaměstnanosti a konkurenceschopnosti; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že Lisabonská strategie i Evropská strategie zaměstnanosti selhaly a že úspěch strategie Evropa 2020 je nejistý a vyžaduje mnohem větší zapojení členských států a evropských orgánů v podobě opatření na podporu růstu, zaměstnanosti a konkurenceschopnosti;

| D. | vzhledem k tomu, že nedávno zveřejněná roční analýza růstu i společná zpráva o zaměstnanosti ukázaly, že kvůli tomu, že fiskální konsolidace dosud dostatečně nepokročila a že je stále považována za prioritu, nezaměřuje se většina členských států v dostatečné míře na sociální cíle a cíle v oblasti zaměstnanosti a vzdělávání stanovené strategií Evropa 2020; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že nedávno zveřejněná roční analýza růstu i společná zpráva o zaměstnanosti ukázaly, že kvůli tomu, že fiskální konsolidace dosud dostatečně nepokročila a že je stále považována za prioritu, nezaměřuje se většina členských států v dostatečné míře na sociální cíle a cíle v oblasti zaměstnanosti a vzdělávání stanovené strategií Evropa 2020;

| E. | vzhledem k tomu, že míra nezaměstnanosti stoupla v EU 27 ze 7,1 % v roce 2008 na více než 10 % v lednu 2012, se zřejmými regionálními rozdíly, a týká se zejména mladých lidí, pracovníků s nízkou kvalifikací a dlouhodobě nezaměstnaných osob, a vzhledem k tomu, že společně se stárnutím obyvatelstva tak v dlouhodobém výhledu vzniká závažné riziko ztráty lidského kapitálu, jež by mohlo mít nevratné důsledky pro trh práce, zejména pokud jde o tvorbu pracovních míst, hospodářský růst, konkurenceschopnost a sociální soudržnost; |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že míra nezaměstnanosti stoupla v EU 27 ze 7,1 % v roce 2008 na více než 10 % v lednu 2012, se zřejmými regionálními rozdíly, a týká se zejména mladých lidí, pracovníků s nízkou kvalifikací a dlouhodobě nezaměstnaných osob, a vzhledem k tomu, že společně se stárnutím obyvatelstva tak v dlouhodobém výhledu vzniká závažné riziko ztráty lidského kapitálu, jež by mohlo mít nevratné důsledky pro trh práce, zejména pokud jde o tvorbu pracovních míst, hospodářský růst, konkurenceschopnost a sociální soudržnost;

| F. | vzhledem k tomu, že 80 milionů Evropanů je v současnosti ohroženo chudobou a množství dětí a dospělých žijících v domácnostech nezaměstnaných se v roce 2010 zvýšilo na téměř 10 %; vzhledem k tomu, že to ve spojení s dětskou chudobou, rostoucím počtem „chudých pracujících“ a vysokou nezaměstnaností mladých lidí v budoucnu povede k ještě vyššímu riziku „dědičnosti“ chudoby a sociálního vyloučení; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že 80 milionů Evropanů je v současnosti ohroženo chudobou a množství dětí a dospělých žijících v domácnostech nezaměstnaných se v roce 2010 zvýšilo na téměř 10 %; vzhledem k tomu, že to ve spojení s dětskou chudobou, rostoucím počtem „chudých pracujících“ a vysokou nezaměstnaností mladých lidí v budoucnu povede k ještě vyššímu riziku „dědičnosti“ chudoby a sociálního vyloučení;

| G. | vzhledem k tomu, že v roce 2011 dosahovala míra chudoby u osob ve věku 16 až 24 let v Evropě v průměru 21,6 % a že u mladých lidí je větší pravděpodobnost, že budou zastávat nejisté zaměstnání – na dobu určitou nebo na částečný úvazek –, a že jsou rovněž více ohroženi nezaměstnaností; vzhledem k tomu, že nejistých zaměstnání v posledních letech výrazně přibývá a že míra nezaměstnanosti v některých zemích strmě stoupá; |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že v roce 2011 dosahovala míra chudoby u osob ve věku 16 až 24 let v Evropě v průměru 21,6 % a že u mladých lidí je větší pravděpodobnost, že budou zastávat nejisté zaměstnání – na dobu určitou nebo na částečný úvazek –, a že jsou rovněž více ohroženi nezaměstnaností; vzhledem k tomu, že nejistých zaměstnání v posledních letech výrazně přibývá a že míra nezaměstnanosti v některých zemích strmě stoupá;

| H. | vzhledem k tomu, že systémy vzdělávání a odborné přípravy v Evropské unii – částečně také z důvodu nedostatečného financování – stále ještě nedokáží dostatečně naplnit potřeby trhu práce a vyhovět rostoucím požadavkům na kvalifikaci u dostupných pracovních míst a na kvalifikaci potřebnou pro odvětví, v nichž bude v budoucnu vznikat mnoho pracovních míst; |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že systémy vzdělávání a odborné přípravy v Evropské unii – částečně také z důvodu nedostatečného financování – stále ještě nedokáží dostatečně naplnit potřeby trhu práce a vyhovět rostoucím požadavkům na kvalifikaci u dostupných pracovních míst a na kvalifikaci potřebnou pro odvětví, v nichž bude v budoucnu vznikat mnoho pracovních míst;

| I. | vzhledem k tomu, že tlak na systémy sociálního zabezpečení se zvýšil, kvůli vyšším výdajům, poklesu příjmů i tlaku na snižování výdajů; vzhledem k tomu, že slabý hospodářský růst, přetrvávající vysoká míra dlouhodobé nezaměstnanosti, rostoucí počet chudých pracujících, úroveň nenahlášené práce a stále vyšší míra nezaměstnanosti mladých lidí tento trend pravděpodobně dále zhorší; |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že tlak na systémy sociálního zabezpečení se zvýšil, kvůli vyšším výdajům, poklesu příjmů i tlaku na snižování výdajů; vzhledem k tomu, že slabý hospodářský růst, přetrvávající vysoká míra dlouhodobé nezaměstnanosti, rostoucí počet chudých pracujících, úroveň nenahlášené práce a stále vyšší míra nezaměstnanosti mladých lidí tento trend pravděpodobně dále zhorší;

| J. | vzhledem k tomu, že správně zaměřené sociální investice jsou důležité pro opětovné zajištění řádné budoucí úrovně zaměstnanosti mužů i žen, pro stabilizaci hospodářství, posílení dovedností a znalostí pracovní síly a zvýšení konkurenceschopnosti Evropské unie; |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že správně zaměřené sociální investice jsou důležité pro opětovné zajištění řádné budoucí úrovně zaměstnanosti mužů i žen, pro stabilizaci hospodářství, posílení dovedností a znalostí pracovní síly a zvýšení konkurenceschopnosti Evropské unie;

| K. | vzhledem k tomu, že malé a střední podniky mají velký potenciál pro vytváření pracovních míst a hrají při přechodu na nové udržitelné hospodářství zásadní úlohu; |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že malé a střední podniky mají velký potenciál pro vytváření pracovních míst a hrají při přechodu na nové udržitelné hospodářství zásadní úlohu;

Nový přístup k sociálním investicím v Evropě

| 1. | připomíná, že cílem sociálních investic, které spočívají v poskytování financí a jejich využití k vytváření sociálních i hospodářských zisků, je zabývat se vznikajícími sociálními riziky a nesplněnými potřebami a zaměřovat se na veřejné politiky a strategie investic do lidského kapitálu, které pomáhají připravovat jednotlivce, rodiny a společnosti na to, aby se dokázali přizpůsobit nejrůznějším změnám, přejít na měnící se trhy práce a čelit dalším výzvám, včetně například nabývání nových kvalifikací nezbytných pro odvětví, v nichž bude v budoucnu vznikat mnoho pracovních míst; |
| --- | --- |

1.

připomíná, že cílem sociálních investic, které spočívají v poskytování financí a jejich využití k vytváření sociálních i hospodářských zisků, je zabývat se vznikajícími sociálními riziky a nesplněnými potřebami a zaměřovat se na veřejné politiky a strategie investic do lidského kapitálu, které pomáhají připravovat jednotlivce, rodiny a společnosti na to, aby se dokázali přizpůsobit nejrůznějším změnám, přejít na měnící se trhy práce a čelit dalším výzvám, včetně například nabývání nových kvalifikací nezbytných pro odvětví, v nichž bude v budoucnu vznikat mnoho pracovních míst;

| 2. | konstatuje, že za sociální investice mohou být považovány mj. veškeré služby sociální a zdravotní péče, služby v oblasti vzdělávání a související služby poskytované soukromými poskytovateli, a připomíná, že tyto služby jsou ve Smlouvách vymezeny jako součást vnitrostátních pravomocí; |
| --- | --- |

2.

konstatuje, že za sociální investice mohou být považovány mj. veškeré služby sociální a zdravotní péče, služby v oblasti vzdělávání a související služby poskytované soukromými poskytovateli, a připomíná, že tyto služby jsou ve Smlouvách vymezeny jako součást vnitrostátních pravomocí;

| 3. | zdůrazňuje, že jedním z nejdůležitějších rysů sociálních investic je jejich schopnost sladit sociální a ekonomické cíle, a proto by měly být považovány nejen za pouhé výdaje, ale zejména za investice, které se vyplatí dvakrát a v budoucnu přinesou skutečné zisky, pokud budou prostředky vynaloženy správným způsobem; |
| --- | --- |

3.

zdůrazňuje, že jedním z nejdůležitějších rysů sociálních investic je jejich schopnost sladit sociální a ekonomické cíle, a proto by měly být považovány nejen za pouhé výdaje, ale zejména za investice, které se vyplatí dvakrát a v budoucnu přinesou skutečné zisky, pokud budou prostředky vynaloženy správným způsobem;

| 4. | konstatuje proto, že cílené sociální investice by měly být důležitou součástí hospodářských politik a politik zaměstnanosti EU a členských států a jejich reakcí na krizi v zájmu splnění cílů strategie Evropa 2020, pokud jde o zaměstnanost, sociální oblast a oblast vzdělávání; |
| --- | --- |

4.

konstatuje proto, že cílené sociální investice by měly být důležitou součástí hospodářských politik a politik zaměstnanosti EU a členských států a jejich reakcí na krizi v zájmu splnění cílů strategie Evropa 2020, pokud jde o zaměstnanost, sociální oblast a oblast vzdělávání;

| 5. | domnívá se, že usnadnění sociálního podnikání a přístupu k mikrofinancování pro zranitelné skupiny a osoby, jež jsou nejvíce vzdáleny trhu práce, je zásadním prvkem sociálních investic, neboť to umožní vytváření nových udržitelných pracovních míst, která často odolávají změnám hospodářského cyklu; |
| --- | --- |

5.

domnívá se, že usnadnění sociálního podnikání a přístupu k mikrofinancování pro zranitelné skupiny a osoby, jež jsou nejvíce vzdáleny trhu práce, je zásadním prvkem sociálních investic, neboť to umožní vytváření nových udržitelných pracovních míst, která často odolávají změnám hospodářského cyklu;

| 6. | konstatuje, že krize vyžaduje modernizaci evropského sociálního modelu, přehodnocení vnitrostátních sociálních politik a přechod od sociálních států, které zejména reagují na škody napáchané selháním trhu, k „aktivujícím sociálním státům“, jež investují do občanů a poskytují jim nástroje a pobídky s cílem vytvořit udržitelná pracovní místa, dosáhnout růstu a předcházet sociálním deformacím; konstatuje, že krize dále zvýšila potřebu investovat do sociálního podnikání; |
| --- | --- |

6.

konstatuje, že krize vyžaduje modernizaci evropského sociálního modelu, přehodnocení vnitrostátních sociálních politik a přechod od sociálních států, které zejména reagují na škody napáchané selháním trhu, k „aktivujícím sociálním státům“, jež investují do občanů a poskytují jim nástroje a pobídky s cílem vytvořit udržitelná pracovní místa, dosáhnout růstu a předcházet sociálním deformacím; konstatuje, že krize dále zvýšila potřebu investovat do sociálního podnikání;

Aktivující sociální státy

| 7. | vyzývá v tomto ohledu členské státy a Komisi, aby udržovaly rovnováhu mezi opatřeními, jež se zabývají bezprostředními problémy v důsledku krize, a opatřeními střednědobého a dlouhodobého charakteru a aby zejména upřednostňovaly činnosti, jejichž cílem je:






  a) | pomoci nezaměstnaným při návratu do práce tím, že vytvoří inovativní a dynamické prostředí a budou nabízet individuální řešení a nezbytnou odbornou přípravu; pomoci lidem, kteří vstupují na trh práce, práci nalézt a vytvořit předpoklady pro snazší přechod od vzdělávání a odborné přípravy do profesního života; |
| --- | --- | --- |

7.

vyzývá v tomto ohledu členské státy a Komisi, aby udržovaly rovnováhu mezi opatřeními, jež se zabývají bezprostředními problémy v důsledku krize, a opatřeními střednědobého a dlouhodobého charakteru a aby zejména upřednostňovaly činnosti, jejichž cílem je:

a)

pomoci nezaměstnaným při návratu do práce tím, že vytvoří inovativní a dynamické prostředí a budou nabízet individuální řešení a nezbytnou odbornou přípravu; pomoci lidem, kteří vstupují na trh práce, práci nalézt a vytvořit předpoklady pro snazší přechod od vzdělávání a odborné přípravy do profesního života;

| b) | bojovat proti nezaměstnanosti mladých lidí a umožnit jejich trvalé začlenění do pracovního života, včetně těch mladých lidí, kteří nemají pracovní místo ani vzdělání nebo odbornou přípravu; |
| --- | --- |

b)

bojovat proti nezaměstnanosti mladých lidí a umožnit jejich trvalé začlenění do pracovního života, včetně těch mladých lidí, kteří nemají pracovní místo ani vzdělání nebo odbornou přípravu;

| c) | podpořit hospodářský růst s cílem vytvořit kvalitní a udržitelná pracovní místa pro ženy i muže, zejména v malých a středních podnicích; zvýšit produktivitu práce a zlepšit rozdělení práce; |
| --- | --- |

c)

podpořit hospodářský růst s cílem vytvořit kvalitní a udržitelná pracovní místa pro ženy i muže, zejména v malých a středních podnicích; zvýšit produktivitu práce a zlepšit rozdělení práce;

| d) | zvyšovat spokojenost na pracovišti a omezovat příčiny vyloučení z profesního života, jako jsou např. pracovní úrazy, šikana na pracovišti nebo další nepříznivé pracovní podmínky; |
| --- | --- |

d)

zvyšovat spokojenost na pracovišti a omezovat příčiny vyloučení z profesního života, jako jsou např. pracovní úrazy, šikana na pracovišti nebo další nepříznivé pracovní podmínky;

| e) | investovat do celoživotního vzdělávání a odborné přípravy pro všechny věkové skupiny s tím, že se bude klást zvláštní důraz na vzdělávání v raném dětství a přístup k terciárnímu vzdělávání, spolupráci mezi podnikatelským prostředím a školami, pracovní praxi a zvláštní přípravu pro odvětví, v nichž existuje nedostatek pracovních sil, i na odbornou přípravu; |
| --- | --- |

e)

investovat do celoživotního vzdělávání a odborné přípravy pro všechny věkové skupiny s tím, že se bude klást zvláštní důraz na vzdělávání v raném dětství a přístup k terciárnímu vzdělávání, spolupráci mezi podnikatelským prostředím a školami, pracovní praxi a zvláštní přípravu pro odvětví, v nichž existuje nedostatek pracovních sil, i na odbornou přípravu;

| f) | investovat do inovací a podpořit výrobu inovativních produktů a poskytování inovativních služeb, jež souvisí zejména se změnou klimatu, energetickou účinností, zdravím a stárnutím obyvatelstva; |
| --- | --- |

f)

investovat do inovací a podpořit výrobu inovativních produktů a poskytování inovativních služeb, jež souvisí zejména se změnou klimatu, energetickou účinností, zdravím a stárnutím obyvatelstva;

| g) | odstraňovat příčiny segregace na trhu práce na základě pohlaví; |
| --- | --- |

g)

odstraňovat příčiny segregace na trhu práce na základě pohlaví;

| h) | posílit rovnováhu mezi flexibilitou a jistotou pracovních vztahů s cílem přispět k vyšší kvalitě zaměstnání a pomáhat se slaďováním rodinného a pracovního života; |
| --- | --- |

h)

posílit rovnováhu mezi flexibilitou a jistotou pracovních vztahů s cílem přispět k vyšší kvalitě zaměstnání a pomáhat se slaďováním rodinného a pracovního života;

| i) | přizpůsobit penzijní systémy měnícím se hospodářským a demografickým podmínkám, zavést nezbytné reformy zohledňující udržitelnost i spolehlivost a snížit hospodářskou závislost mj. vytvořením podmínek pro delší zapojení do pracovního života na dobrovolném základě, jako je zaměření na bezpečnost a zdraví při práci, různé pobídky a pružné modely zaměstnání, a zvýšit zaměstnanost ve všech věkových skupinách; |
| --- | --- |

i)

přizpůsobit penzijní systémy měnícím se hospodářským a demografickým podmínkám, zavést nezbytné reformy zohledňující udržitelnost i spolehlivost a snížit hospodářskou závislost mj. vytvořením podmínek pro delší zapojení do pracovního života na dobrovolném základě, jako je zaměření na bezpečnost a zdraví při práci, různé pobídky a pružné modely zaměstnání, a zvýšit zaměstnanost ve všech věkových skupinách;

| j) | bojovat s chudobou a vyloučením ze společnosti a zdravotní péče a upřednostňovat přitom preventivní a proaktivní činnost; |
| --- | --- |

j)

bojovat s chudobou a vyloučením ze společnosti a zdravotní péče a upřednostňovat přitom preventivní a proaktivní činnost;

| 8. | vyzývá členské státy a Komisi, aby přijaly opatření s cílem: rozvinout politiky příznivé pro růst a zaměstnanost (např. účinnější podpora MSP i efektivnější, lépe zaměřené a aktivující systémy sociálního zabezpečení a politiky v oblasti nezaměstnanosti); zavést celoživotní učení, zvláštní odbornou přípravu zaměřenou na odvětví s nedostatkem pracovníků a na potřeby regionálních a místních trhů práce a rekvalifikaci s cílem dosáhnout zaměstnanosti u dlouhodobě nezaměstnaných, podporovat celoživotní zvyšování kvalifikace, odbornou přípravu, praxe a placené stáže se zvláštním zaměřením na nezaměstnané mladé lidi a pracovníky s nízkou kvalifikací; usilovat o to, aby lidé pracující na plný úvazek byli schopni ze své práce žít; |
| --- | --- |

8.

vyzývá členské státy a Komisi, aby přijaly opatření s cílem: rozvinout politiky příznivé pro růst a zaměstnanost (např. účinnější podpora MSP i efektivnější, lépe zaměřené a aktivující systémy sociálního zabezpečení a politiky v oblasti nezaměstnanosti); zavést celoživotní učení, zvláštní odbornou přípravu zaměřenou na odvětví s nedostatkem pracovníků a na potřeby regionálních a místních trhů práce a rekvalifikaci s cílem dosáhnout zaměstnanosti u dlouhodobě nezaměstnaných, podporovat celoživotní zvyšování kvalifikace, odbornou přípravu, praxe a placené stáže se zvláštním zaměřením na nezaměstnané mladé lidi a pracovníky s nízkou kvalifikací; usilovat o to, aby lidé pracující na plný úvazek byli schopni ze své práce žít;

| 9. | zdůrazňuje, že nezaměstnanost mladých lidí musí být důležitou součástí strategie sociálních investic; vyzývá členské státy, aby investovaly a předkládaly ambiciózní strategie s cílem zabránit ztrátě jedné generace a zlepšit přístup mladých lidí na trhy práce tím, že






  a) | rozvinou partnerství mezi školami, vzdělávacími centry a místními nebo regionálními podniky, |
| --- | --- | --- |

9.

zdůrazňuje, že nezaměstnanost mladých lidí musí být důležitou součástí strategie sociálních investic; vyzývá členské státy, aby investovaly a předkládaly ambiciózní strategie s cílem zabránit ztrátě jedné generace a zlepšit přístup mladých lidí na trhy práce tím, že

a)

rozvinou partnerství mezi školami, vzdělávacími centry a místními nebo regionálními podniky,

| b) | poskytnou školení a vysoce kvalitní programy stáží pro mladé lidi, programy odborné přípravy ve spolupráci s podniky i programy pro zácvik ve spolupráci se zkušenými zaměstnanci, aby mladé lidi zapojili a vycvičili přímo v podniku; |
| --- | --- |

b)

poskytnou školení a vysoce kvalitní programy stáží pro mladé lidi, programy odborné přípravy ve spolupráci s podniky i programy pro zácvik ve spolupráci se zkušenými zaměstnanci, aby mladé lidi zapojili a vycvičili přímo v podniku;

| c) | podpoří podnikavost i evropskou záruku pro mladé a vytvoří pobídky pro zaměstnavatele, aby přijímali absolventy; |
| --- | --- |

c)

podpoří podnikavost i evropskou záruku pro mladé a vytvoří pobídky pro zaměstnavatele, aby přijímali absolventy;

| d) | zajistí lepší přechod ze vzdělávacího procesu do zaměstnání a podpoří evropskou a regionální mobilitu; |
| --- | --- |

d)

zajistí lepší přechod ze vzdělávacího procesu do zaměstnání a podpoří evropskou a regionální mobilitu;

| 10. | zdůrazňuje osobní odpovědnost, s ohledem na to, že každý jednotlivec musí také přemýšlet o tom, co může udělat pro to, aby se v konkurenci talentovaných lidí prosadil; |
| --- | --- |

10.

zdůrazňuje osobní odpovědnost, s ohledem na to, že každý jednotlivec musí také přemýšlet o tom, co může udělat pro to, aby se v konkurenci talentovaných lidí prosadil;

| 11. | vyzývá členské státy a Komisi, aby přijaly veškerá možná opatření ke zdokonalení vzdělávacích systémů na všech úrovních, a to prostřednictvím: silného důrazu na strategii rozvoje v raném dětství; vytvoření školního prostředí podporujícího začlenění; prevence předčasného ukončování školní docházky; zlepšení kvality sekundárního vzdělávání a zavedení pokynů a poradenství, jež mladým lidem poskytnou lepší podmínky k tomu, aby mohli úspěšně vstoupit do terciárního vzdělávání nebo získat přímý přístup na trh práce; vytváření nástrojů zaměřených na lepší předvídání budoucích potřeb, pokud jde o kvalifikaci, a na posílení spolupráce mezi vzdělávacími institucemi, podniky a službami zaměstnanosti; lepšího uznávání odborných kvalifikací a vytváření vnitrostátních rámců kvalifikací; |
| --- | --- |

11.

vyzývá členské státy a Komisi, aby přijaly veškerá možná opatření ke zdokonalení vzdělávacích systémů na všech úrovních, a to prostřednictvím: silného důrazu na strategii rozvoje v raném dětství; vytvoření školního prostředí podporujícího začlenění; prevence předčasného ukončování školní docházky; zlepšení kvality sekundárního vzdělávání a zavedení pokynů a poradenství, jež mladým lidem poskytnou lepší podmínky k tomu, aby mohli úspěšně vstoupit do terciárního vzdělávání nebo získat přímý přístup na trh práce; vytváření nástrojů zaměřených na lepší předvídání budoucích potřeb, pokud jde o kvalifikaci, a na posílení spolupráce mezi vzdělávacími institucemi, podniky a službami zaměstnanosti; lepšího uznávání odborných kvalifikací a vytváření vnitrostátních rámců kvalifikací;

| 12. | vyzývá Komisi a členské státy, aby stanovily správnou rovnováhu mezi jistotou a flexibilitou na trhu práce například prostřednictvím komplexního uplatňování zásad flexikurity a aby řešily segmentaci trhu práce, a to tak, že osobám, které se nacházejí v přechodné fázi, nebo s pracovními úvazky na dobu určitou či částečnými pracovními úvazky, bude poskytnuto přiměřené sociální zabezpečení a rovněž přístup k odborné přípravě, rozvoji profesní dráhy a možnostem práce na plný úvazek; vybízí členské státy, aby investovaly do služeb – jako je například dostupná, celodenní a vysoce kvalitní péče o děti, místa ve školách s celodenním programem a péče o seniory –, které napomohou prosazovat rovnost žen a mužů a zlepšovat rovnováhu mezi pracovním a soukromým životem a vytvořit rámec umožňující vstoupit nebo se vrátit na trh práce; |
| --- | --- |

12.

vyzývá Komisi a členské státy, aby stanovily správnou rovnováhu mezi jistotou a flexibilitou na trhu práce například prostřednictvím komplexního uplatňování zásad flexikurity a aby řešily segmentaci trhu práce, a to tak, že osobám, které se nacházejí v přechodné fázi, nebo s pracovními úvazky na dobu určitou či částečnými pracovními úvazky, bude poskytnuto přiměřené sociální zabezpečení a rovněž přístup k odborné přípravě, rozvoji profesní dráhy a možnostem práce na plný úvazek; vybízí členské státy, aby investovaly do služeb – jako je například dostupná, celodenní a vysoce kvalitní péče o děti, místa ve školách s celodenním programem a péče o seniory –, které napomohou prosazovat rovnost žen a mužů a zlepšovat rovnováhu mezi pracovním a soukromým životem a vytvořit rámec umožňující vstoupit nebo se vrátit na trh práce;

| 13. | vybízí členské státy, které tak dosud neučinily, aby provedly reformy nezbytné k tomu, aby se jejich penzijní systémy staly udržitelnými, jistými a inkluzivními a aby se snížila míra hospodářské závislosti s cílem udržet dostatečný počet pracovníků, a aby tato opatření zkombinovaly s neustále se zlepšujícími pracovními podmínkami a s uplatňováním systémů celoživotního vzdělávání, které umožní dosáhnout pevnější a delší profesní dráhy; |
| --- | --- |

13.

vybízí členské státy, které tak dosud neučinily, aby provedly reformy nezbytné k tomu, aby se jejich penzijní systémy staly udržitelnými, jistými a inkluzivními a aby se snížila míra hospodářské závislosti s cílem udržet dostatečný počet pracovníků, a aby tato opatření zkombinovaly s neustále se zlepšujícími pracovními podmínkami a s uplatňováním systémů celoživotního vzdělávání, které umožní dosáhnout pevnější a delší profesní dráhy;

Lepší správa prostřednictvím Paktu o sociálních investicích

| 14. | vyzývá členské státy, aby více usilovaly o začlenění sociálních investic do svých střednědobých a dlouhodobých rozpočtových cílů i do svých programů vnitrostátních reforem; vyzývá Evropskou radu a Komisi, aby lépe monitorovaly plnění cílů strategie Evropa 2020 v oblasti zaměstnanosti a sociálních cílů; |
| --- | --- |

14.

vyzývá členské státy, aby více usilovaly o začlenění sociálních investic do svých střednědobých a dlouhodobých rozpočtových cílů i do svých programů vnitrostátních reforem; vyzývá Evropskou radu a Komisi, aby lépe monitorovaly plnění cílů strategie Evropa 2020 v oblasti zaměstnanosti a sociálních cílů;

| 15. | konstatuje, že pro zajištění řádného provádění cílů v oblasti zaměstnanosti a sociálních cílů je nutno doplnit nedávno vytvořený systém makroekonomického a rozpočtového dohledu v EU o zdokonalené sledování politik zaměstnanosti a sociálních politik; vyzývá proto Komisi, aby zvážila vytvoření hodnotící tabulky založené na ukazatelích obvyklých sociálních investic, která bude sloužit ke sledování pokroku učiněného v členských státech a na úrovni Unie, a aby podpořila společenskou odpovědnost podniků – zejména malých a středních – prostřednictvím vytvoření evropského sociálního označení; |
| --- | --- |

15.

konstatuje, že pro zajištění řádného provádění cílů v oblasti zaměstnanosti a sociálních cílů je nutno doplnit nedávno vytvořený systém makroekonomického a rozpočtového dohledu v EU o zdokonalené sledování politik zaměstnanosti a sociálních politik; vyzývá proto Komisi, aby zvážila vytvoření hodnotící tabulky založené na ukazatelích obvyklých sociálních investic, která bude sloužit ke sledování pokroku učiněného v členských státech a na úrovni Unie, a aby podpořila společenskou odpovědnost podniků – zejména malých a středních – prostřednictvím vytvoření evropského sociálního označení;

| 16. | vyzývá členské státy, aby zvážily podepsání „Paktu o sociálních investicích“, který stanoví investiční cíle a vytvoří posílený kontrolní mechanismus zaměřený na zvýšení úsilí o splnění cílů strategie Evropa 2020 v oblasti zaměstnanosti, sociálních věcí a vzdělávání; tento „Pakt o sociálních investicích“ by, stejně jako např. „Pakt euro plus“, obsahoval seznam zvláštních opatření v podobě sociálních investic členských států ve stanoveném časovém rámci za účelem splnění cílů strategie Evropa 2020 v oblasti zaměstnanosti, sociálních věcí a vzdělávání v souladu s roční analýzou růstu a vnitrostátními programy reforem; tyto kroky by měly podléhat pravidelnému dohledu s významnou úlohou Evropské komise a Evropského parlamentu a se zapojením všech příslušných útvarů Rady; |
| --- | --- |

16.

vyzývá členské státy, aby zvážily podepsání „Paktu o sociálních investicích“, který stanoví investiční cíle a vytvoří posílený kontrolní mechanismus zaměřený na zvýšení úsilí o splnění cílů strategie Evropa 2020 v oblasti zaměstnanosti, sociálních věcí a vzdělávání; tento „Pakt o sociálních investicích“ by, stejně jako např. „Pakt euro plus“, obsahoval seznam zvláštních opatření v podobě sociálních investic členských států ve stanoveném časovém rámci za účelem splnění cílů strategie Evropa 2020 v oblasti zaměstnanosti, sociálních věcí a vzdělávání v souladu s roční analýzou růstu a vnitrostátními programy reforem; tyto kroky by měly podléhat pravidelnému dohledu s významnou úlohou Evropské komise a Evropského parlamentu a se zapojením všech příslušných útvarů Rady;

| 17. | vyzývá Komisi, aby přijala veškerá možná opatření, která by členské státy povzbudila a dovedla k podepsání „Paktu o sociálních investicích“, a aby zavedla hodnocení cílů v oblasti zaměstnanosti, sociální oblasti a oblasti vzdělávání v rámci evropského semestru v roce 2013; |
| --- | --- |

17.

vyzývá Komisi, aby přijala veškerá možná opatření, která by členské státy povzbudila a dovedla k podepsání „Paktu o sociálních investicích“, a aby zavedla hodnocení cílů v oblasti zaměstnanosti, sociální oblasti a oblasti vzdělávání v rámci evropského semestru v roce 2013;

| 18. | vyzývá členské státy, aby zajistily, že víceletý finanční rámec na období 2014–2020 bude obsahovat přiměřené rozpočtové zdroje nezbytné pro stimulaci a podporu sociálních investic v Evropě a že dostupné finanční prostředky bude možné využívat rozumně a účinně, a aby zajistily, že strukturální fondy, zejména Evropský sociální fond, budou podporovat sociální investice a jejich priority budou odrážet specifické potřeby členských států; vyzývá Komisi, aby, pokud to uzná za vhodné, členským státům pro účely sociálních investic zpřístupnila další případné zdroje financování; |
| --- | --- |

18.

vyzývá členské státy, aby zajistily, že víceletý finanční rámec na období 2014–2020 bude obsahovat přiměřené rozpočtové zdroje nezbytné pro stimulaci a podporu sociálních investic v Evropě a že dostupné finanční prostředky bude možné využívat rozumně a účinně, a aby zajistily, že strukturální fondy, zejména Evropský sociální fond, budou podporovat sociální investice a jejich priority budou odrážet specifické potřeby členských států; vyzývá Komisi, aby, pokud to uzná za vhodné, členským státům pro účely sociálních investic zpřístupnila další případné zdroje financování;

o

o o

| 19. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a vládám a parlamentům členských států. |
| --- | --- |

19.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a vládám a parlamentům členských států.

---

(1)  Přijaté texty, P7_TA(2011)0466.

(2)  Přijaté texty, P7_TA(2012)0047.

(3)  Úř. věst. C 212 E, 5.8.2010, s. 23.

(4)  Tiskové prohlášení Eurostatu 21/2012, s. 1.

(5)  Úř. věst. C 248, 25.8.2011, s. 130.

(6)  Přijaté texty, P7_TA(2011)0495.

(7)  Úř. věst. L 298, 7.11.2008, s. 20.

(8)  Úř. věst. C 212 E, 5.8.2010, s. 11.

(9)  Úř. věst. C 161 E, 31.5.2011, s. 112.

(10)  Přijaté texty, P7_TA(2011)0263.

(11)  Přijaté texty, P7_TA(2011)0453.

(12)  Přijaté texty, P7_TA(2011)0531.

(13)  IP/10/1673.

(14)  Úř. věst. C 351 E, 2.12.2011, s. 29.

(15)  Úř. věst. L 306, 23.11.2011.

---

| 16.12.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 419/10 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 419/10

---

P7_TA(2012)0420

Propagační a informační opatření na podporu zemědělských produktů

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2012 o propagačních a informačních opatřeních na podporu zemědělských produktů: strategie propagace chutí Evropy (2012/2077(INI))

(2015/C 419/03)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 7. září 2010 o spravedlivých příjmech pro zemědělce: lepší fungování potravinového řetězce v Evropě (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 7. září 2010 o spravedlivých příjmech pro zemědělce: lepší fungování potravinového řetězce v Evropě (1),

| — | s ohledem na sdělení Komise nazvané „Propagační a informační opatření na podporu zemědělských produktů: strategie propagace chutí Evropy s vysokou evropskou přidanou hodnotou“ (COM(2012)0148), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise nazvané „Propagační a informační opatření na podporu zemědělských produktů: strategie propagace chutí Evropy s vysokou evropskou přidanou hodnotou“ (COM(2012)0148),

| — | s ohledem na zelenou knihu Komise o propagačních a informačních opatřeních na podporu zemědělských produktů: strategie propagace chutí Evropy s vysokou evropskou přidanou hodnotou (COM(2011)0436), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zelenou knihu Komise o propagačních a informačních opatřeních na podporu zemědělských produktů: strategie propagace chutí Evropy s vysokou evropskou přidanou hodnotou (COM(2011)0436),

| — | s ohledem na režim horizontální propagace zřízený nařízením Rady (ES) č. 3/2008 ze dne 17. prosince 2007 (2) a jeho prováděcím nařízením Komise (ES) č. 501/2008 ze dne 5. června 2008 (3), |
| --- | --- |

—

s ohledem na režim horizontální propagace zřízený nařízením Rady (ES) č. 3/2008 ze dne 17. prosince 2007 (2) a jeho prováděcím nařízením Komise (ES) č. 501/2008 ze dne 5. června 2008 (3),

| — | s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty (jednotné nařízení o společné organizaci trhů) (4), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty (jednotné nařízení o společné organizaci trhů) (4),

| — | s ohledem na studii z roku 2011 o hodnocení propagačních a informačních akcí na podporu zemědělských produktů (5), kterou si nechala vypracovat Komise, |
| --- | --- |

—

s ohledem na studii z roku 2011 o hodnocení propagačních a informačních akcí na podporu zemědělských produktů (5), kterou si nechala vypracovat Komise,

| — | s ohledem na zprávu Komise o používání nařízení Rady (ES) č. 3/2008 o informačních a propagačních opatřeních na podporu zemědělských produktů na vnitřním trhu a ve třetích zemích (SEC(2010)1434), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Komise o používání nařízení Rady (ES) č. 3/2008 o informačních a propagačních opatřeních na podporu zemědělských produktů na vnitřním trhu a ve třetích zemích (SEC(2010)1434),

| — | s ohledem na závěry Rady ze dne 15. a 16. prosince 2011 o budoucnosti politiky na podporu zemědělství, |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry Rady ze dne 15. a 16. prosince 2011 o budoucnosti politiky na podporu zemědělství,

| — | s ohledem na legislativní návrhy Komise k reformě SZP předložené dne 12. října 2011 (KOM(2011)0625/3, KOM(2011)0627/3, KOM(2011)0628/3, KOM(2011)0629, KOM(2011)0630/3, KOM(2011)0631/3) a na návrh nařízení o společné organizaci zemědělských trhů, |
| --- | --- |

—

s ohledem na legislativní návrhy Komise k reformě SZP předložené dne 12. října 2011 (KOM(2011)0625/3, KOM(2011)0627/3, KOM(2011)0628/3, KOM(2011)0629, KOM(2011)0630/3, KOM(2011)0631/3) a na návrh nařízení o společné organizaci zemědělských trhů,

| — | s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise o propagačních a informačních opatřeních na podporu zemědělských produktů: strategie propagace chutí Evropy s vysokou evropskou přidanou hodnotou (NAT/560), |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise o propagačních a informačních opatřeních na podporu zemědělských produktů: strategie propagace chutí Evropy s vysokou evropskou přidanou hodnotou (NAT/560),

| — | s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k zelené knize o propagačních a informačních opatřeních na podporu zemědělských produktů: strategie propagace chutí Evropy s vysokou evropskou přidanou hodnotou (NAT/525) (6), |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k zelené knize o propagačních a informačních opatřeních na podporu zemědělských produktů: strategie propagace chutí Evropy s vysokou evropskou přidanou hodnotou (NAT/525) (6),

| — | s ohledem na článek 48 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 48 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro zemědělství a rozvoj venkova (A7-0286/2012), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro zemědělství a rozvoj venkova (A7-0286/2012),

| A. | vzhledem k tomu, že v březnu 2012 zveřejnila Komise sdělení o informačních a propagačních opatřeních, po němž by měly na konci roku následovat legislativní návrhy; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že v březnu 2012 zveřejnila Komise sdělení o informačních a propagačních opatřeních, po němž by měly na konci roku následovat legislativní návrhy;

| B. | vzhledem k tomu, že zemědělsko-potravinářské odvětví má potenciál stát se výrazným a dynamickým odvětvím, které by zajistilo hospodářský růst a inovace ve všech členských státech, zejména pak ve venkovských oblastech a na regionální úrovni, zvýšilo příjmy v zemědělství, vytvářelo pracovní místa a podporovalo růst; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že zemědělsko-potravinářské odvětví má potenciál stát se výrazným a dynamickým odvětvím, které by zajistilo hospodářský růst a inovace ve všech členských státech, zejména pak ve venkovských oblastech a na regionální úrovni, zvýšilo příjmy v zemědělství, vytvářelo pracovní místa a podporovalo růst;

| C. | vzhledem k tomu, že propagační a informační opatření byla zavedena v osmdesátých letech minulého století, s cílem vyrovnat se se zemědělskými přebytky, a později se používala také k řešení krizí v potravinářském průmyslu, jako byl výskyt bovinní spongiformní encefalopatie, lépe známé pod názvem nemoc šílených krav, v roce 1996 a skandál ohledně výskytu dioxinů ve vejcích v roce 1999; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že propagační a informační opatření byla zavedena v osmdesátých letech minulého století, s cílem vyrovnat se se zemědělskými přebytky, a později se používala také k řešení krizí v potravinářském průmyslu, jako byl výskyt bovinní spongiformní encefalopatie, lépe známé pod názvem nemoc šílených krav, v roce 1996 a skandál ohledně výskytu dioxinů ve vejcích v roce 1999;

| D. | vzhledem k tomu, že informační a propagační opatření musí nyní hrát širší a trvalejší úlohu a měla by přispět k vyšší ziskovosti produktů, zajistit větší spravedlnost v oblasti hospodářské soutěže na vnějším trhu a více lepších informací pro spotřebitele; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že informační a propagační opatření musí nyní hrát širší a trvalejší úlohu a měla by přispět k vyšší ziskovosti produktů, zajistit větší spravedlnost v oblasti hospodářské soutěže na vnějším trhu a více lepších informací pro spotřebitele;

| E. | vzhledem k tomu, že tyto druhy podpory jsou dnes financovány podle nařízení (ES) č. 3/2008 v rámci režimu horizontální propagace; vzhledem k tomu, že studie hodnotící propagační politiky, kterou si Komise vyžádala v roce 2011, dospěla k závěru, že chybí konzistentní a komplexní strategie Unie v oblasti informování a propagace; |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že tyto druhy podpory jsou dnes financovány podle nařízení (ES) č. 3/2008 v rámci režimu horizontální propagace; vzhledem k tomu, že studie hodnotící propagační politiky, kterou si Komise vyžádala v roce 2011, dospěla k závěru, že chybí konzistentní a komplexní strategie Unie v oblasti informování a propagace;

| F. | vzhledem k tomu, že nařízení (ES) č. 1234/2007 o jednotné společné organizaci trhů, které je v současné době přepracováváno v rámci reformy SZP, poskytuje podporu určitým propagačním opatřením týkajícím se vína, ovoce a zeleniny v rámci širších programů; vzhledem k tomu, že propagační opatření na produkty zahrnuté do režimů jakosti potravin jsou v současné době financována v rámci politiky rozvoje venkova; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že nařízení (ES) č. 1234/2007 o jednotné společné organizaci trhů, které je v současné době přepracováváno v rámci reformy SZP, poskytuje podporu určitým propagačním opatřením týkajícím se vína, ovoce a zeleniny v rámci širších programů; vzhledem k tomu, že propagační opatření na produkty zahrnuté do režimů jakosti potravin jsou v současné době financována v rámci politiky rozvoje venkova;

| G. | vzhledem k tomu, že spotřeba vína v Evropské unii neustále klesá a že neexistují žádná evropská opatření k propagaci tohoto produktu na vnitřním trhu; |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že spotřeba vína v Evropské unii neustále klesá a že neexistují žádná evropská opatření k propagaci tohoto produktu na vnitřním trhu;

| H. | vzhledem k tomu, že výdaje na režim horizontální propagace v rozpočtu na rok 2012 dosahují částky přibližně 56 milionů EUR, což odpovídá přibližně 0,1 % celkových výdajů na SZP; |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že výdaje na režim horizontální propagace v rozpočtu na rok 2012 dosahují částky přibližně 56 milionů EUR, což odpovídá přibližně 0,1 % celkových výdajů na SZP;

| I. | vzhledem k tomu, že nejnovější cíle informačních a propagačních opatření EU by rovněž měly být zohledněny pro účely rozpočtu a že se tyto cíle neomezují na obnovu důvěry spotřebitelů po krizích, ale zahrnují i zajištění vyšší ziskovosti produktů, větší spravedlnosti v oblasti hospodářské soutěže na vnějším trhu a více lepších informací pro spotřebitele; |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že nejnovější cíle informačních a propagačních opatření EU by rovněž měly být zohledněny pro účely rozpočtu a že se tyto cíle neomezují na obnovu důvěry spotřebitelů po krizích, ale zahrnují i zajištění vyšší ziskovosti produktů, větší spravedlnosti v oblasti hospodářské soutěže na vnějším trhu a více lepších informací pro spotřebitele;

| J. | vzhledem k tomu, že výdaje na veškerá další propagační a informační opatření v rámci SZP, zejména v rámci jednotné společné organizace trhů a politiky rozvoje venkova, se odhadují na 400–500 milionů EUR ročně, což je stále méně než 1 % celkových výdajů na SZP a je to zjevně nedostatečné, zejména pokud jde o zvýšení konkurenceschopnosti evropských produktů na světovém trhu; |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že výdaje na veškerá další propagační a informační opatření v rámci SZP, zejména v rámci jednotné společné organizace trhů a politiky rozvoje venkova, se odhadují na 400–500 milionů EUR ročně, což je stále méně než 1 % celkových výdajů na SZP a je to zjevně nedostatečné, zejména pokud jde o zvýšení konkurenceschopnosti evropských produktů na světovém trhu;

| K. | vzhledem k tomu, že jednou z hlavních výhod EU v oblasti produkce potravin je rozmanitost a zvláštnost výrobků, jež jsou spjaty s různými zeměpisnými oblastmi a různými tradičními postupy a vytvářejí jedinečnou chuť, rozmanitost a autentičnost, jež spotřebitelé v EU i mimo ni stále více vyhledávají; |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že jednou z hlavních výhod EU v oblasti produkce potravin je rozmanitost a zvláštnost výrobků, jež jsou spjaty s různými zeměpisnými oblastmi a různými tradičními postupy a vytvářejí jedinečnou chuť, rozmanitost a autentičnost, jež spotřebitelé v EU i mimo ni stále více vyhledávají;

| L. | vzhledem k tomu, že propagační politika EU je významným nástrojem SZP, který může podpořit konkurenceschopnost a dlouhodobou životaschopnost zemědělství a potravinářského odvětví; |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že propagační politika EU je významným nástrojem SZP, který může podpořit konkurenceschopnost a dlouhodobou životaschopnost zemědělství a potravinářského odvětví;

| M. | vzhledem k tomu, že EU nedávno zveřejnila seznam schválených výživových a zdravotních tvrzení, který má vstoupit v platnost v prosinci 2012, a tím ukončila období nejistoty v potravinářském průmyslu, zajistila marketingové nástroje, jež mají zásadní význam pro upoutání pozornosti spotřebitelů, jimž poskytla možnost přijímat lépe informovaná rozhodnutí; |
| --- | --- |

M.

vzhledem k tomu, že EU nedávno zveřejnila seznam schválených výživových a zdravotních tvrzení, který má vstoupit v platnost v prosinci 2012, a tím ukončila období nejistoty v potravinářském průmyslu, zajistila marketingové nástroje, jež mají zásadní význam pro upoutání pozornosti spotřebitelů, jimž poskytla možnost přijímat lépe informovaná rozhodnutí;

| N. | vzhledem k tomu, že zemědělské a potravinářské odvětví EU může být na celosvětové úrovni konkurenceschopnější, pokud bude schopno propagovat rozmanitost evropských potravin a rovněž evropský model produkce, který musí splňovat náročné normy v oblasti jakosti, bezpečnosti, dobrých životních podmínek zvířat a udržitelnosti z hlediska životního prostředí atd., a tím vybízet jiné významné zemědělské země k přijetí tohoto modelu s cílem vytvořit rovné výrobní podmínky a zajistit spravedlivou hospodářskou soutěž v obchodní oblasti; |
| --- | --- |

N.

vzhledem k tomu, že zemědělské a potravinářské odvětví EU může být na celosvětové úrovni konkurenceschopnější, pokud bude schopno propagovat rozmanitost evropských potravin a rovněž evropský model produkce, který musí splňovat náročné normy v oblasti jakosti, bezpečnosti, dobrých životních podmínek zvířat a udržitelnosti z hlediska životního prostředí atd., a tím vybízet jiné významné zemědělské země k přijetí tohoto modelu s cílem vytvořit rovné výrobní podmínky a zajistit spravedlivou hospodářskou soutěž v obchodní oblasti;

| O. | vzhledem k tomu, že v důsledku narůstající globalizace obchodu nepochybně dochází k celé řadě problémů, současně se však otevírají nové trhy a příležitosti k zajištění hospodářského růstu; |
| --- | --- |

O.

vzhledem k tomu, že v důsledku narůstající globalizace obchodu nepochybně dochází k celé řadě problémů, současně se však otevírají nové trhy a příležitosti k zajištění hospodářského růstu;

| P. | vzhledem k tomu, že Rada ve svých závěrech o politice podpory zemědělství z prosince 2011 uvádí, že „propagační opatření je třeba realizovat také s cílem rozvíjet potenciál místního zemědělství a distribuce v rámci krátkých řetězců“, a že by tato opatření měla být zahrnuta do programů rozvoje venkova, jak již navrhla Komise; |
| --- | --- |

P.

vzhledem k tomu, že Rada ve svých závěrech o politice podpory zemědělství z prosince 2011 uvádí, že „propagační opatření je třeba realizovat také s cílem rozvíjet potenciál místního zemědělství a distribuce v rámci krátkých řetězců“, a že by tato opatření měla být zahrnuta do programů rozvoje venkova, jak již navrhla Komise;

| Q. | vzhledem k tomu, že je nezbytné a důležité zajistit dostatečné nástroje pro politiku, která podpoří evropské zemědělství a propagaci potravin a přispěje ke konkurenceschopnosti zemědělství a potravinářského odvětví, přičemž zajistí přínosy z rozmanitosti, přidané hodnoty a jakosti výrobků; |
| --- | --- |

Q.

vzhledem k tomu, že je nezbytné a důležité zajistit dostatečné nástroje pro politiku, která podpoří evropské zemědělství a propagaci potravin a přispěje ke konkurenceschopnosti zemědělství a potravinářského odvětví, přičemž zajistí přínosy z rozmanitosti, přidané hodnoty a jakosti výrobků;

| R. | vzhledem k tomu, že evropské zemědělství a potravinářský průmysl, který zpracovává 70 % zemědělských surovin a prodává potravinové výrobky, jsou pevně provázány, přičemž 99 % evropských podniků produkujících potraviny a nápoje jsou malé a střední podniky a více než 52 % podniků se nachází ve venkovských oblastech, a proto jsou hospodářskou a společenskou hybnou silou na evropském venkově; |
| --- | --- |

R.

vzhledem k tomu, že evropské zemědělství a potravinářský průmysl, který zpracovává 70 % zemědělských surovin a prodává potravinové výrobky, jsou pevně provázány, přičemž 99 % evropských podniků produkujících potraviny a nápoje jsou malé a střední podniky a více než 52 % podniků se nachází ve venkovských oblastech, a proto jsou hospodářskou a společenskou hybnou silou na evropském venkově;

| S. | vzhledem k tomu, že podpora SZP na rozvíjení krátkých dodavatelských řetězců a místních trhů je financována z politiky rozvoje venkova, což je skutečně nejlepší řešení vzhledem k tomu, že tyto iniciativy probíhají v malém měřítku, na místní úrovni a vytvářejí lokální pracovní místa; |
| --- | --- |

S.

vzhledem k tomu, že podpora SZP na rozvíjení krátkých dodavatelských řetězců a místních trhů je financována z politiky rozvoje venkova, což je skutečně nejlepší řešení vzhledem k tomu, že tyto iniciativy probíhají v malém měřítku, na místní úrovni a vytvářejí lokální pracovní místa;

| T. | vzhledem k tomu, že výjimečné evropské tradiční výrobky mají na větších trzích třetích zemí značný potenciál růstu a jsou přitažlivé pro spotřebitele a že by měly prospěch ze zaměřených a posílených režimů propagace, vytvářely by pracovní místa a podpořily hospodářský růst v regionech; |
| --- | --- |

T.

vzhledem k tomu, že výjimečné evropské tradiční výrobky mají na větších trzích třetích zemí značný potenciál růstu a jsou přitažlivé pro spotřebitele a že by měly prospěch ze zaměřených a posílených režimů propagace, vytvářely by pracovní místa a podpořily hospodářský růst v regionech;

| U. | vzhledem k tomu, že jedním z cílů legislativních návrhů, které jsou v současnosti projednávány v souvislosti s reformou SZP pro období po roce 2013, je zajistit, aby tato politika mohla v plné míře přispívat ke strategii Evropa 2020; |
| --- | --- |

U.

vzhledem k tomu, že jedním z cílů legislativních návrhů, které jsou v současnosti projednávány v souvislosti s reformou SZP pro období po roce 2013, je zajistit, aby tato politika mohla v plné míře přispívat ke strategii Evropa 2020;

| V. | vzhledem k tomu, že nařízení (ES) č. 1234/2007 o jednotné společné organizaci trhů obsahuje pravidla pro financování programů dodávek ovoce a mléka do škol; vzhledem k tomu, že podle stávajícího návrhu na změnu společné organizace trhů (COM(2011)0626) by se měl zvýšit podíl spolufinancování ze strany EU v programu dodávek ovoce do škol z 50 % na 75 % nákladů (a z 75 % na 90 % v regionech, jichž se týká konvergenční cíl); |
| --- | --- |

V.

vzhledem k tomu, že nařízení (ES) č. 1234/2007 o jednotné společné organizaci trhů obsahuje pravidla pro financování programů dodávek ovoce a mléka do škol; vzhledem k tomu, že podle stávajícího návrhu na změnu společné organizace trhů (COM(2011)0626) by se měl zvýšit podíl spolufinancování ze strany EU v programu dodávek ovoce do škol z 50 % na 75 % nákladů (a z 75 % na 90 % v regionech, jichž se týká konvergenční cíl);

| W. | vzhledem k tomu, že program dodávek ovoce a mléka do škol má i výchovný rozměr, neboť by měl žáky naučit, jak se vyrábí potraviny a jak se žije na statku; |
| --- | --- |

W.

vzhledem k tomu, že program dodávek ovoce a mléka do škol má i výchovný rozměr, neboť by měl žáky naučit, jak se vyrábí potraviny a jak se žije na statku;

| X. | vzhledem k tomu, že různé režimy propagace, jsou-li účinně zaváděny, pomáhají zajistit, aby evropské zemědělské produkty byly v Evropě a v celém světě uznávány, a zvyšují informovanost spotřebitelů ohledně vysokých norem v oblasti bezpečnosti potravin, dobrých životních podmínek zvířat a ochrany životního prostředí, jež evropští zemědělci dodržují a jež jsou průběžně sledovány a zdokonalovány; |
| --- | --- |

X.

vzhledem k tomu, že různé režimy propagace, jsou-li účinně zaváděny, pomáhají zajistit, aby evropské zemědělské produkty byly v Evropě a v celém světě uznávány, a zvyšují informovanost spotřebitelů ohledně vysokých norem v oblasti bezpečnosti potravin, dobrých životních podmínek zvířat a ochrany životního prostředí, jež evropští zemědělci dodržují a jež jsou průběžně sledovány a zdokonalovány;

| Y. | vzhledem k tomu, že cílem nařízení (ES) č. 814/2000 je pomoci občanům pochopit evropský model zemědělství a zvýšit povědomí veřejnosti o těchto otázkách; vzhledem k tomu, že neznalost zemědělství a života na venkově a nepochopení toho, jak funguje, je dnes pravděpodobně větší než kdykoliv dříve v historii Evropy, a že jedním z relevantních faktorů, o nichž má veřejnost nejmenší povědomí, je značný nárůst nákladů zemědělské produkce, jenž je důsledkem povinností stanovených EU v oblasti bezpečnosti potravin a hygieny, sociálního zabezpečení pracovníků, zachování životního prostředí a dobrých životních podmínek zvířat, jež zemědělské subjekty, které EU přímo konkurují, často neplní; vzhledem k tomu, že jeden z relevantních faktorů, který si veřejnost nejméně uvědomuje, souvisí s nedostatečným povědomím o tom, že zemědělství podstatným způsobem přispívá ke snižování emisí skleníkových plynů, a dále dlouhým seznamem veřejných statků, které zajišťuje; |
| --- | --- |

Y.

vzhledem k tomu, že cílem nařízení (ES) č. 814/2000 je pomoci občanům pochopit evropský model zemědělství a zvýšit povědomí veřejnosti o těchto otázkách; vzhledem k tomu, že neznalost zemědělství a života na venkově a nepochopení toho, jak funguje, je dnes pravděpodobně větší než kdykoliv dříve v historii Evropy, a že jedním z relevantních faktorů, o nichž má veřejnost nejmenší povědomí, je značný nárůst nákladů zemědělské produkce, jenž je důsledkem povinností stanovených EU v oblasti bezpečnosti potravin a hygieny, sociálního zabezpečení pracovníků, zachování životního prostředí a dobrých životních podmínek zvířat, jež zemědělské subjekty, které EU přímo konkurují, často neplní; vzhledem k tomu, že jeden z relevantních faktorů, který si veřejnost nejméně uvědomuje, souvisí s nedostatečným povědomím o tom, že zemědělství podstatným způsobem přispívá ke snižování emisí skleníkových plynů, a dále dlouhým seznamem veřejných statků, které zajišťuje;

Celkový přístup

| 1. | vítá sdělení Komise nazvané „Propagační a informační opatření na podporu zemědělských produktů: strategie propagace chutí Evropy s vysokou evropskou přidanou hodnotou“, které musí být prvním krokem ke zvýšení hodnoty evropské produkce u Evropanů i obyvatel jiných částí světa a ke zvýšení její výnosnosti; |
| --- | --- |

1.

vítá sdělení Komise nazvané „Propagační a informační opatření na podporu zemědělských produktů: strategie propagace chutí Evropy s vysokou evropskou přidanou hodnotou“, které musí být prvním krokem ke zvýšení hodnoty evropské produkce u Evropanů i obyvatel jiných částí světa a ke zvýšení její výnosnosti;

| 2. | podporuje čtyři hlavní cíle definované v tomto sdělení, a to vytvoření vyšší evropské přidané hodnoty v potravinářském odvětví, přitažlivější a sebejistější strategii, jednodušší řízení a více součinnosti mezi různými propagačními nástroji; |
| --- | --- |

2.

podporuje čtyři hlavní cíle definované v tomto sdělení, a to vytvoření vyšší evropské přidané hodnoty v potravinářském odvětví, přitažlivější a sebejistější strategii, jednodušší řízení a více součinnosti mezi různými propagačními nástroji;

| 3. | domnívá se, že je třeba věnovat stejnou pozornost propagační politice na vnitřním i vnějším trhu, neboť oba trhy jsou pro producenty i spotřebitele přínosné; |
| --- | --- |

3.

domnívá se, že je třeba věnovat stejnou pozornost propagační politice na vnitřním i vnějším trhu, neboť oba trhy jsou pro producenty i spotřebitele přínosné;

| 4. | zdůrazňuje, že propagační politika EU je z hlediska vnitřního trhu i nadále oprávněnou a významnou, a to na místní a regionální úrovni i na rostoucích světových trzích; |
| --- | --- |

4.

zdůrazňuje, že propagační politika EU je z hlediska vnitřního trhu i nadále oprávněnou a významnou, a to na místní a regionální úrovni i na rostoucích světových trzích;

| 5. | domnívá se však, že cíle propagační politiky EU musí být jednoznačnější a rovněž musí být vhodně definovány; zdůrazňuje, že propagace by se měla vztahovat na všechny zemědělské a potravinové výrobky, které splňují evropské normy jakosti, neboť se tak podpoří účinnost propagace a reakce na požadavky spotřebitelů; zdůrazňuje rovněž, že podpora zemědělství, jež zaručuje zabezpečení potravin, udržitelné využívání přírodních zdrojů a dynamiku ve venkovských oblastech, přispívá k hospodářskému růstu a tvorbě pracovních míst; |
| --- | --- |

5.

domnívá se však, že cíle propagační politiky EU musí být jednoznačnější a rovněž musí být vhodně definovány; zdůrazňuje, že propagace by se měla vztahovat na všechny zemědělské a potravinové výrobky, které splňují evropské normy jakosti, neboť se tak podpoří účinnost propagace a reakce na požadavky spotřebitelů; zdůrazňuje rovněž, že podpora zemědělství, jež zaručuje zabezpečení potravin, udržitelné využívání přírodních zdrojů a dynamiku ve venkovských oblastech, přispívá k hospodářskému růstu a tvorbě pracovních míst;

| 6. | upozorňuje na skutečnost, že je zapotřebí neustále vyvíjet všeobecné propagační činnosti na vnitřním trhu, aby evropští spotřebitelé měli informace o vlastnostech a přidané hodnotě evropských zemědělských produktů, které jsou na trhu; |
| --- | --- |

6.

upozorňuje na skutečnost, že je zapotřebí neustále vyvíjet všeobecné propagační činnosti na vnitřním trhu, aby evropští spotřebitelé měli informace o vlastnostech a přidané hodnotě evropských zemědělských produktů, které jsou na trhu;

| 7. | zdůrazňuje, že je nutné udržet a zvýšit podíl evropských zemědělských produktů na vnějším trhu a zaměřit se na nově vznikající trhy jakožto nová odbytiště pro tyto produkty, přičemž je třeba zajistit větší soudržnost propagační a obchodní politiky EU; |
| --- | --- |

7.

zdůrazňuje, že je nutné udržet a zvýšit podíl evropských zemědělských produktů na vnějším trhu a zaměřit se na nově vznikající trhy jakožto nová odbytiště pro tyto produkty, přičemž je třeba zajistit větší soudržnost propagační a obchodní politiky EU;

| 8. | domnívá se, že jasné vymezení cílů propagační politiky EU ze strany Komise a vytvoření objektivních pokynů pro členské státy představují nezbytné první kroky směrem ke zlepšení soudržnosti politik a součinnosti jednotlivých propagačních nástrojů a rovněž mají zcela zásadní význam pro zajištění větší transparentnosti při výběru programů na vnitrostátní úrovni; poukazuje na to, že činnost Unie v této oblasti musí doplňovat iniciativy jednotlivých států a soukromého sektoru; |
| --- | --- |

8.

domnívá se, že jasné vymezení cílů propagační politiky EU ze strany Komise a vytvoření objektivních pokynů pro členské státy představují nezbytné první kroky směrem ke zlepšení soudržnosti politik a součinnosti jednotlivých propagačních nástrojů a rovněž mají zcela zásadní význam pro zajištění větší transparentnosti při výběru programů na vnitrostátní úrovni; poukazuje na to, že činnost Unie v této oblasti musí doplňovat iniciativy jednotlivých států a soukromého sektoru;

| 9. | domnívá se, že je třeba výrazně navýšit rozpočet na lepší informační a propagační opatření, přičemž je třeba přihlédnout k nejnovějším cílům informační a propagační politiky, zejména v případě režimu horizontální propagace; domnívá se také, že by pro tento režim měl být v souhrnném rozpočtu vytvořen samostatný okruh; |
| --- | --- |

9.

domnívá se, že je třeba výrazně navýšit rozpočet na lepší informační a propagační opatření, přičemž je třeba přihlédnout k nejnovějším cílům informační a propagační politiky, zejména v případě režimu horizontální propagace; domnívá se také, že by pro tento režim měl být v souhrnném rozpočtu vytvořen samostatný okruh;

| 10. | zdůrazňuje, že úspěch evropských zemědělců bude záviset na jejich schopnosti zvýšit svůj podíl na trhu a umožnit vysoce konkurenčnímu potravinářskému odvětví zachovat si významné místo v rámci hospodářství a obchodu EU; |
| --- | --- |

10.

zdůrazňuje, že úspěch evropských zemědělců bude záviset na jejich schopnosti zvýšit svůj podíl na trhu a umožnit vysoce konkurenčnímu potravinářskému odvětví zachovat si významné místo v rámci hospodářství a obchodu EU;

| 11. | zdůrazňuje, že je nutné vést komplexní informační kampaně určené spotřebitelům v EU a na vnějším trhu týkající se norem kvality produkce a systémů certifikace; |
| --- | --- |

11.

zdůrazňuje, že je nutné vést komplexní informační kampaně určené spotřebitelům v EU a na vnějším trhu týkající se norem kvality produkce a systémů certifikace;

| 12. | zdůrazňuje, že opatření horizontální propagace podle nařízení (ES) č. 3/2008 by měla přispívat k rozvoji místních trhů a krátkých dodavatelských řetězců a k oživení vnitřního trhu a intenzivnějšímu uvádění evropských produktů na vnějších trzích; |
| --- | --- |

12.

zdůrazňuje, že opatření horizontální propagace podle nařízení (ES) č. 3/2008 by měla přispívat k rozvoji místních trhů a krátkých dodavatelských řetězců a k oživení vnitřního trhu a intenzivnějšímu uvádění evropských produktů na vnějších trzích;

| 13. | vítá návrh Komise na zavedení čtvrtého typu propagačních opatření zajišťujících technickou podporu; domnívá se, že má zásadní význam pro účinnou propagační politiku, zejména na vnějším trhu; |
| --- | --- |

13.

vítá návrh Komise na zavedení čtvrtého typu propagačních opatření zajišťujících technickou podporu; domnívá se, že má zásadní význam pro účinnou propagační politiku, zejména na vnějším trhu;

| 14. | uznává potenciál systému jednotného image pro informační a propagační opatření; |
| --- | --- |

14.

uznává potenciál systému jednotného image pro informační a propagační opatření;

| 15. | doporučuje, aby byla zachována generická povaha informačních a propagačních opatření; |
| --- | --- |

15.

doporučuje, aby byla zachována generická povaha informačních a propagačních opatření;

Místní, regionální, vnitřní a vnější trh

| 16. | konstatuje, že informační a propagační politika EU by měla mít tři hlavní cíle: na místních a regionálních trzích by měla v zájmu hospodářského oživení a společenské přitažlivosti života na venkově upozorňovat na rozmanitost a čerstvost produktů a krátké vzdálenosti mezi producenty a spotřebiteli; na vnitřním trhu by měla v zájmu zvýšení produkce a stimulace spotřeby evropských produktů využívat veškerých výhod evropského prostoru bez hranic, v němž žije 500 milionů spotřebitelů; na vnějších trzích by měla v zájmu zajištění větší přidané hodnoty pro zemědělsko-potravinářské odvětví zhodnotit náročné normy dodržované v rámci evropského modelu produkce; |
| --- | --- |

16.

konstatuje, že informační a propagační politika EU by měla mít tři hlavní cíle: na místních a regionálních trzích by měla v zájmu hospodářského oživení a společenské přitažlivosti života na venkově upozorňovat na rozmanitost a čerstvost produktů a krátké vzdálenosti mezi producenty a spotřebiteli; na vnitřním trhu by měla v zájmu zvýšení produkce a stimulace spotřeby evropských produktů využívat veškerých výhod evropského prostoru bez hranic, v němž žije 500 milionů spotřebitelů; na vnějších trzích by měla v zájmu zajištění větší přidané hodnoty pro zemědělsko-potravinářské odvětví zhodnotit náročné normy dodržované v rámci evropského modelu produkce;

| 17. | navrhuje, aby Komise na místních a regionálních trzích rozvíjela krátké dodavatelské řetězce, a vytvářela tak nové příležitosti pro zemědělce a jiné producenty ve venkovských oblastech a pro sdružení zemědělců nebo zemědělců a jiných subjektů ve venkovských oblastech, a aby navrhla rozsáhlý soubor nástrojů k prosazování rozvoje venkovských oblastí; považuje za žádoucí, aby Komise dále vytvořila pokyny, jež zemědělcům pomohou více a lépe investovat do kvality a zvláštní hodnoty jejich produktů; domnívá se, že je třeba zvážit i investice do předávání informací prostřednictvím sdělovacích prostředků (zejména na internetu); |
| --- | --- |

17.

navrhuje, aby Komise na místních a regionálních trzích rozvíjela krátké dodavatelské řetězce, a vytvářela tak nové příležitosti pro zemědělce a jiné producenty ve venkovských oblastech a pro sdružení zemědělců nebo zemědělců a jiných subjektů ve venkovských oblastech, a aby navrhla rozsáhlý soubor nástrojů k prosazování rozvoje venkovských oblastí; považuje za žádoucí, aby Komise dále vytvořila pokyny, jež zemědělcům pomohou více a lépe investovat do kvality a zvláštní hodnoty jejich produktů; domnívá se, že je třeba zvážit i investice do předávání informací prostřednictvím sdělovacích prostředků (zejména na internetu);

| 18. | navrhuje, aby Komise na vnitřním trhu vyvíjela větší úsilí a podporovala snahy evropských producentů získat schopnost splnit náročnější požadavky spotřebitelů z hlediska kvality a hygieny potravin a rovněž znalosti o původu čerstvých produktů a době jejich spotřeby, a podporovala tak rozmanitost výrobků a potravin a poskytla příležitost seznámit se s novými výrobky nebo novými způsoby prezentace a využívání tradičních výrobků; |
| --- | --- |

18.

navrhuje, aby Komise na vnitřním trhu vyvíjela větší úsilí a podporovala snahy evropských producentů získat schopnost splnit náročnější požadavky spotřebitelů z hlediska kvality a hygieny potravin a rovněž znalosti o původu čerstvých produktů a době jejich spotřeby, a podporovala tak rozmanitost výrobků a potravin a poskytla příležitost seznámit se s novými výrobky nebo novými způsoby prezentace a využívání tradičních výrobků;

| 19. | vyzývá proto k rozšíření programů zaměřených buď na trhy, nebo cílové výrobky, přičemž nástroje propagace by měly upozorňovat na zvláštní rysy výrobních norem a vždy zdůrazňovat evropský model produkce, a zejména pak evropské systémy jakosti; domnívá se rovněž, že je důležité podporovat programy společné pro více zemí a zaměřené na různé výrobky, které danému programu jednak dodávají skutečný evropský rozměr a jednak výslovně potřebují evropskou podporu; je v této souvislosti toho názoru, že by se měly upřednostňovat země zavádějící výrobní programy, které zohledňují tržní podmínky a potenciál a současně Komisi umožňují upravit podporu podle určené oblasti; |
| --- | --- |

19.

vyzývá proto k rozšíření programů zaměřených buď na trhy, nebo cílové výrobky, přičemž nástroje propagace by měly upozorňovat na zvláštní rysy výrobních norem a vždy zdůrazňovat evropský model produkce, a zejména pak evropské systémy jakosti; domnívá se rovněž, že je důležité podporovat programy společné pro více zemí a zaměřené na různé výrobky, které danému programu jednak dodávají skutečný evropský rozměr a jednak výslovně potřebují evropskou podporu; je v této souvislosti toho názoru, že by se měly upřednostňovat země zavádějící výrobní programy, které zohledňují tržní podmínky a potenciál a současně Komisi umožňují upravit podporu podle určené oblasti;

| 20. | naléhavě žádá, aby se na základě větší součinnosti probíhajících vnitrostátních a odvětvových činností a jejich lepší koordinace s politickými kroky, zejména pokud jde o dohody o volném obchodu, zajistila větší přitažlivost informačních a propagačních opatření pro profesní organizace; |
| --- | --- |

20.

naléhavě žádá, aby se na základě větší součinnosti probíhajících vnitrostátních a odvětvových činností a jejich lepší koordinace s politickými kroky, zejména pokud jde o dohody o volném obchodu, zajistila větší přitažlivost informačních a propagačních opatření pro profesní organizace;

| 21. | zdůrazňuje, že programy musí být flexibilnější, aby bylo možné upravit je ve fázi provádění podle měnících se tržních podmínek; domnívá se, že by se proto měla snížit míra podrobnosti vyžadovaná při předkládání programů; |
| --- | --- |

21.

zdůrazňuje, že programy musí být flexibilnější, aby bylo možné upravit je ve fázi provádění podle měnících se tržních podmínek; domnívá se, že by se proto měla snížit míra podrobnosti vyžadovaná při předkládání programů;

| 22. | vyzývá k lepšímu posuzování programů na základě přísného systému hodnocení využívajícího zvláštní ukazatele, např. zvýšení podílu na trhu a tvorby pracovních míst; je toho názoru, že proces výběru by měl být kratší a že by se mělo zvážit, zda organizacím umožnit platit zálohy; |
| --- | --- |

22.

vyzývá k lepšímu posuzování programů na základě přísného systému hodnocení využívajícího zvláštní ukazatele, např. zvýšení podílu na trhu a tvorby pracovních míst; je toho názoru, že proces výběru by měl být kratší a že by se mělo zvážit, zda organizacím umožnit platit zálohy;

| 23. | blahopřeje Komisi k dobrým výsledkům, kterých dosáhla současnou informační a propagační politikou na podporu zemědělských produktů, vyzývá však k jejímu zjednodušení a zlepšení, přičemž je zejména důležité omezit administrativní zátěž, v prvé řadě tím, že se sníží počet zpráv, které Komise požaduje; domnívá se, že by bylo vhodné, aby Komise vypracovala jednoduchý a souhrnný návod, jenž by případným příjemcům pomohl řídit se pravidly a postupy souvisejícími s touto politikou; |
| --- | --- |

23.

blahopřeje Komisi k dobrým výsledkům, kterých dosáhla současnou informační a propagační politikou na podporu zemědělských produktů, vyzývá však k jejímu zjednodušení a zlepšení, přičemž je zejména důležité omezit administrativní zátěž, v prvé řadě tím, že se sníží počet zpráv, které Komise požaduje; domnívá se, že by bylo vhodné, aby Komise vypracovala jednoduchý a souhrnný návod, jenž by případným příjemcům pomohl řídit se pravidly a postupy souvisejícími s touto politikou;

| 24. | upozorňuje Komisi na to, že v případě vnějších trhů nezaručí produkce kvalitních potravin sama o sobě dobrou pozici na trhu a že je proto zcela nezbytné investovat do propagačních programů; domnívá se, že těmto programům by měly předcházet studie trhu ve třetích zemích, jež by měly být spolufinancovány; věří, že je třeba zvážit i možnost poskytnout podporu pilotním projektům ve třetích zemích, které byly vyhodnoceny jako případné nové trhy; |
| --- | --- |

24.

upozorňuje Komisi na to, že v případě vnějších trhů nezaručí produkce kvalitních potravin sama o sobě dobrou pozici na trhu a že je proto zcela nezbytné investovat do propagačních programů; domnívá se, že těmto programům by měly předcházet studie trhu ve třetích zemích, jež by měly být spolufinancovány; věří, že je třeba zvážit i možnost poskytnout podporu pilotním projektům ve třetích zemích, které byly vyhodnoceny jako případné nové trhy;

| 25. | vyzývá k přijetí kroků, které posílí rozvoj evropských sdružení a podniků a podpoří jejich účast na světových fórech, hospodářskou soutěž v oblasti kvality a upřednostňování specializace a rozmanitosti, což bude vyžadovat pomoc zemědělcům a družstvům při realizaci jejich vlastních strategií a kapacity vývozu, včetně technické pomoci producentům; |
| --- | --- |

25.

vyzývá k přijetí kroků, které posílí rozvoj evropských sdružení a podniků a podpoří jejich účast na světových fórech, hospodářskou soutěž v oblasti kvality a upřednostňování specializace a rozmanitosti, což bude vyžadovat pomoc zemědělcům a družstvům při realizaci jejich vlastních strategií a kapacity vývozu, včetně technické pomoci producentům;

| 26. | vyzývá k tomu, aby bylo možné podporovat původ výrobků, na něž se nevztahují označení kvality, a zdůrazňovat jejich vlastnosti a kvality; |
| --- | --- |

26.

vyzývá k tomu, aby bylo možné podporovat původ výrobků, na něž se nevztahují označení kvality, a zdůrazňovat jejich vlastnosti a kvality;

| 27. | domnívá se, že informační a propagační politika na podporu evropských výrobků by měla mít své vlastní označení, podle něhož bude možné tyto výrobky v EU i mimo ni rozpoznat; |
| --- | --- |

27.

domnívá se, že informační a propagační politika na podporu evropských výrobků by měla mít své vlastní označení, podle něhož bude možné tyto výrobky v EU i mimo ni rozpoznat;

| 28. | vyzývá Komisi, aby zvyšovala povědomí spotřebitelů o tom, že normy evropského zemědělství v oblasti jakosti, bezpečnosti, dobrých životních podmínek zvířat a udržitelnosti z hlediska životního prostředí atd. jsou nejpřísnější na světě, což ovlivňuje konečnou cenu produktu; domnívá se, že by se spotřebitelům měly poskytovat transparentní informace o tom, jak lze evropské výrobky a jejich vlastnosti rozpoznat, aby se zamezilo riziku nákupu padělaných výrobků a aby spotřebitelé měli možnost rozhodnout se, co si přejí koupit; |
| --- | --- |

28.

vyzývá Komisi, aby zvyšovala povědomí spotřebitelů o tom, že normy evropského zemědělství v oblasti jakosti, bezpečnosti, dobrých životních podmínek zvířat a udržitelnosti z hlediska životního prostředí atd. jsou nejpřísnější na světě, což ovlivňuje konečnou cenu produktu; domnívá se, že by se spotřebitelům měly poskytovat transparentní informace o tom, jak lze evropské výrobky a jejich vlastnosti rozpoznat, aby se zamezilo riziku nákupu padělaných výrobků a aby spotřebitelé měli možnost rozhodnout se, co si přejí koupit;

Původ a jakost

| 29. | domnívá se, že kvalitní výrobky jsou ty, které jsou spojeny se zvláštními výrobními postupy, zeměpisným původem, tradicemi nebo kulturním kontextem, a poznamenává, že režimy na ochranu takovýchto výrobků již existují ve formě chráněného označení původu, chráněného zeměpisného označení, ekologických výrobků nebo zaručených tradičních specialit; požaduje vytvoření nového režimu „místního zemědělství a přímého prodeje“, do nějž by patřily místní kvalitní výrobky určené ke spotřebě v regionu, v němž byly vyrobeny; |
| --- | --- |

29.

domnívá se, že kvalitní výrobky jsou ty, které jsou spojeny se zvláštními výrobními postupy, zeměpisným původem, tradicemi nebo kulturním kontextem, a poznamenává, že režimy na ochranu takovýchto výrobků již existují ve formě chráněného označení původu, chráněného zeměpisného označení, ekologických výrobků nebo zaručených tradičních specialit; požaduje vytvoření nového režimu „místního zemědělství a přímého prodeje“, do nějž by patřily místní kvalitní výrobky určené ke spotřebě v regionu, v němž byly vyrobeny;

| 30. | je toho názoru, že označení evropského původu by mělo ve všech propagačních a informačních opatřeních jak na vnitřním trhu, tak i ve třetích zemích převažovat jakožto hlavní identita; domnívá se, že by bylo možné zvážit použití dodatečného označení země původu v těch třetích zemích, v nichž je tato identita velmi výrazná a kde pomáhá zdůrazňovat rozmanitost dodávek potravinových výrobků; |
| --- | --- |

30.

je toho názoru, že označení evropského původu by mělo ve všech propagačních a informačních opatřeních jak na vnitřním trhu, tak i ve třetích zemích převažovat jakožto hlavní identita; domnívá se, že by bylo možné zvážit použití dodatečného označení země původu v těch třetích zemích, v nichž je tato identita velmi výrazná a kde pomáhá zdůrazňovat rozmanitost dodávek potravinových výrobků;

| 31. | zdůrazňuje, že v souvislosti se soukromými ochrannými známkami je rozhodující nalézt rovnováhu mezi generickou reklamou a propagací ochranné známky, což zlepší účinnost propagačních kampaní ve třetích zemích; podporuje názor Komise, že ochranné známky mohou přinést pákový efekt této činnosti, neboť je přirozené, aby propagace určitých druhů produktů byla doplněna spojením hospodářských subjektů prostřednictvím propagace produktů a ochranných známek, což má větší dopady na dovozce a následně na spotřebitele; domnívá se také, že pokud by byly soukromé ochranné známky zahrnuty do propagace, měly by podniky větší zájem o účast, a poznamenává, že by se nemělo zapomínat na to, že jsou to v konečném důsledku právě tyto podniky, jež spolufinancují tato opatření; |
| --- | --- |

31.

zdůrazňuje, že v souvislosti se soukromými ochrannými známkami je rozhodující nalézt rovnováhu mezi generickou reklamou a propagací ochranné známky, což zlepší účinnost propagačních kampaní ve třetích zemích; podporuje názor Komise, že ochranné známky mohou přinést pákový efekt této činnosti, neboť je přirozené, aby propagace určitých druhů produktů byla doplněna spojením hospodářských subjektů prostřednictvím propagace produktů a ochranných známek, což má větší dopady na dovozce a následně na spotřebitele; domnívá se také, že pokud by byly soukromé ochranné známky zahrnuty do propagace, měly by podniky větší zájem o účast, a poznamenává, že by se nemělo zapomínat na to, že jsou to v konečném důsledku právě tyto podniky, jež spolufinancují tato opatření;

| 32. | poukazuje na to, že jsou-li zemědělci organizovaní, umožňují režimy zabývající se jakostí zemědělcům používat opatření řídící dodávky a stabilizující ceny, což zvyšuje jejich naděje na dostatečný výdělek ze zemědělství, a proto jsou tyto režimy nejvhodnější ke zvyšování evropské přidané hodnoty v souladu s prioritami Komise; |
| --- | --- |

32.

poukazuje na to, že jsou-li zemědělci organizovaní, umožňují režimy zabývající se jakostí zemědělcům používat opatření řídící dodávky a stabilizující ceny, což zvyšuje jejich naděje na dostatečný výdělek ze zemědělství, a proto jsou tyto režimy nejvhodnější ke zvyšování evropské přidané hodnoty v souladu s prioritami Komise;

| 33. | domnívá se, že je nezbytné zajistit účinnější ochranu výrobků, na něž se vztahují normy kvality, ve vztahu k obchodním partnerům EU; požaduje, aby zeměpisná označení byla v plné míře zahrnuta do dvoustranných a meziregionálních obchodních dohod a byla více chráněna těmito dohodami i na úrovni WTO; |
| --- | --- |

33.

domnívá se, že je nezbytné zajistit účinnější ochranu výrobků, na něž se vztahují normy kvality, ve vztahu k obchodním partnerům EU; požaduje, aby zeměpisná označení byla v plné míře zahrnuta do dvoustranných a meziregionálních obchodních dohod a byla více chráněna těmito dohodami i na úrovni WTO;

| 34. | zdůrazňuje, že je nutné pozměnit rámcová ustanovení o financování pro účely podpory výrobků, na něž se vztahují normy kvality, s cílem navýšit finanční účast EU; |
| --- | --- |

34.

zdůrazňuje, že je nutné pozměnit rámcová ustanovení o financování pro účely podpory výrobků, na něž se vztahují normy kvality, s cílem navýšit finanční účast EU;

| 35. | poznamenává, že zavedení schválených informací o vztahu mezi určitými látkami nalezenými v potravinách a lepším zdravotním stavem přinese větší transparentnost v oblasti propagace výrobků pro zdravotní účely; |
| --- | --- |

35.

poznamenává, že zavedení schválených informací o vztahu mezi určitými látkami nalezenými v potravinách a lepším zdravotním stavem přinese větší transparentnost v oblasti propagace výrobků pro zdravotní účely;

| 36. | vítá rostoucí poptávku po ekologických výrobcích a požaduje aktivnější pobídky k jejich produkci a propagaci; |
| --- | --- |

36.

vítá rostoucí poptávku po ekologických výrobcích a požaduje aktivnější pobídky k jejich produkci a propagaci;

| 37. | zdůrazňuje nutnost propagovat místní výrobky z horských a ostrovních oblastí a navýšit finanční prostředky EU určené k tomuto účelu; |
| --- | --- |

37.

zdůrazňuje nutnost propagovat místní výrobky z horských a ostrovních oblastí a navýšit finanční prostředky EU určené k tomuto účelu;

| 38. | vyzývá Komisi, aby při svých vnějších propagačních činnostech více upozorňovala na odhodlání zemědělců v EU používat udržitelnější zemědělské postupy a zachovávat rozmanitost a jakost a na vyšší ceny, které jsou toho důsledkem, a aby rozvíjela a upevňovala povědomí o evropských režimech propagace a logách; |
| --- | --- |

38.

vyzývá Komisi, aby při svých vnějších propagačních činnostech více upozorňovala na odhodlání zemědělců v EU používat udržitelnější zemědělské postupy a zachovávat rozmanitost a jakost a na vyšší ceny, které jsou toho důsledkem, a aby rozvíjela a upevňovala povědomí o evropských režimech propagace a logách;

| 39. | souhlasí s poskytováním technické pomoci malým a středním podnikům zejména s cílem pomoci jim rozvíjet své vlastní marketingové strategie a analyzovat své cílové trhy; |
| --- | --- |

39.

souhlasí s poskytováním technické pomoci malým a středním podnikům zejména s cílem pomoci jim rozvíjet své vlastní marketingové strategie a analyzovat své cílové trhy;

| 40. | doporučuje, aby byla vytvořena internetová platforma pro výměnu případných projektů a osvědčených postupů, jež by podporovala osvětové kampaně z evropského hlediska; |
| --- | --- |

40.

doporučuje, aby byla vytvořena internetová platforma pro výměnu případných projektů a osvědčených postupů, jež by podporovala osvětové kampaně z evropského hlediska;

| 41. | zdůrazňuje, že reforma společné zemědělské politiky se zaměřuje na zlepšení organizace produkce, udržitelnosti a jakosti zemědělských produktů; domnívá se, že propagační politika EU by proto měla umožnit využívat veškerý potenciál potravinářského odvětví ve prospěch evropského hospodářského růstu a zaměstnanosti; |
| --- | --- |

41.

zdůrazňuje, že reforma společné zemědělské politiky se zaměřuje na zlepšení organizace produkce, udržitelnosti a jakosti zemědělských produktů; domnívá se, že propagační politika EU by proto měla umožnit využívat veškerý potenciál potravinářského odvětví ve prospěch evropského hospodářského růstu a zaměstnanosti;

| 42. | naléhavě vyzývá Komisi, aby ve svých budoucích legislativních návrzích týkajících se propagace chutí Evropy případně určila různé vhodné způsoby řízení pro vnitřní a vnější trh a také pro mnohonárodní nebo krizové programy; |
| --- | --- |

42.

naléhavě vyzývá Komisi, aby ve svých budoucích legislativních návrzích týkajících se propagace chutí Evropy případně určila různé vhodné způsoby řízení pro vnitřní a vnější trh a také pro mnohonárodní nebo krizové programy;

| 43. | domnívá se, že je nezbytné vymezit evropskou informační a propagační strategii lépe zaměřenou na trhy a nabízející produkty nebo sdělení, jež mají být zdůrazněny, přičemž je třeba zohlednit jednání o dohodách o volném obchodu a vedoucí trhy, a předejít tak rozdrobení a rozptýlení prostředků; |
| --- | --- |

43.

domnívá se, že je nezbytné vymezit evropskou informační a propagační strategii lépe zaměřenou na trhy a nabízející produkty nebo sdělení, jež mají být zdůrazněny, přičemž je třeba zohlednit jednání o dohodách o volném obchodu a vedoucí trhy, a předejít tak rozdrobení a rozptýlení prostředků;

Programy dodávek ovoce a mléka do škol

| 44. | vítá návrh Komise, aby se na pozadí pokračující hospodářské krize zvýšil podíl spolufinancování programu dodávek ovoce do škol ze strany EU; |
| --- | --- |

44.

vítá návrh Komise, aby se na pozadí pokračující hospodářské krize zvýšil podíl spolufinancování programu dodávek ovoce do škol ze strany EU;

| 45. | žádá Komisi, aby vyzvala všechny členské státy, aby více zdůrazňovaly výchovný aspekt vnitrostátních programů dodávek ovoce a mléka do škol, a aby tyto programy v plné míře začlenila do druhého pilíře podpory zemědělství; |
| --- | --- |

45.

žádá Komisi, aby vyzvala všechny členské státy, aby více zdůrazňovaly výchovný aspekt vnitrostátních programů dodávek ovoce a mléka do škol, a aby tyto programy v plné míře začlenila do druhého pilíře podpory zemědělství;

Opatření týkající se informačních kampaní o jakostních vínech

| 46. | vyzývá Komisi, aby posoudila, jakým způsobem jsou na trhu EU vedeny informační kampaně o zodpovědné konzumaci evropských jakostních vín zaměřené na dospělou populaci; konstatuje, že tyto kampaně by měly upozorňovat nejen na střídmou konzumaci jakostních vín, ale i na kulturní kořeny, kvalitativní vlastnosti a zvláštní rysy evropských vín; |
| --- | --- |

46.

vyzývá Komisi, aby posoudila, jakým způsobem jsou na trhu EU vedeny informační kampaně o zodpovědné konzumaci evropských jakostních vín zaměřené na dospělou populaci; konstatuje, že tyto kampaně by měly upozorňovat nejen na střídmou konzumaci jakostních vín, ale i na kulturní kořeny, kvalitativní vlastnosti a zvláštní rysy evropských vín;

o

o o

| 47. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi. |
| --- | --- |

47.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi.

---

(1)  Úř. věst. C 308 E, 20.10.2011, s. 22.

(2)  Úř. věst. L 3, 5.1.2008, s. 1.

(3)  Úř. věst. L 147, 6.6.2008, s. 3.

(4)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

(5)  http://ec.europa.eu/agriculture/eval/reports/promotion/fulltext_en.pdf

(6)  Úř. věst. C 43, 15.2.2012, s. 59.

---

| 16.12.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 419/17 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 419/17

---

P7_TA(2012)0421

Směrnice o právu na opětný prodej

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2012 o zprávě o provádění a dopadu směrnice o právu na opětný prodej (2001/84/ES) (2012/2038(INI))

(2015/C 419/04)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2001/84/ES ze dne 27. září 2001 o právu na opětný prodej ve prospěch autora originálu uměleckého díla (dále jen „směrnice“) (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2001/84/ES ze dne 27. září 2001 o právu na opětný prodej ve prospěch autora originálu uměleckého díla (dále jen „směrnice“) (1),

| — | s ohledem na zprávu Komise Evropskému parlamentu, Radě a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru s názvem Zpráva o provádění a dopadu směrnice o právu na opětný prodej (2001/84/ES) (COM(2011)0878), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Komise Evropskému parlamentu, Radě a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru s názvem Zpráva o provádění a dopadu směrnice o právu na opětný prodej (2001/84/ES) (COM(2011)0878),

| — | s ohledem na článek 48 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 48 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro právní záležitosti a stanovisko Výboru pro kulturu a vzdělávání (A7-0326/2012), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro právní záležitosti a stanovisko Výboru pro kulturu a vzdělávání (A7-0326/2012),

| A. | vzhledem k tomu, že právo na opětný prodej je podle čl. 14 písm. b) Bernské úmluvy o ochraně literárních a uměleckých děl autorským právem; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že právo na opětný prodej je podle čl. 14 písm. b) Bernské úmluvy o ochraně literárních a uměleckých děl autorským právem;

| B. | vzhledem k tomu, že směrnice podpořila harmonizaci základních podmínek uplatňování práva na opětný prodej, což mělo za účel odstranění případných překážek pro vytváření vnitřního trhu; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že směrnice podpořila harmonizaci základních podmínek uplatňování práva na opětný prodej, což mělo za účel odstranění případných překážek pro vytváření vnitřního trhu;

| C. | vzhledem k tomu, že přijetí směrnice bylo pro umělce významné nejen z hlediska jejich iniciativ zacílených na dosažení uznání jejich tvůrčí činnosti a spravedlivého zacházení, ale rovněž na uznání jejich přínosu ke kulturním hodnotám; vzhledem k tomu, že nicméně přetrvávají obavy, pokud jde o dopady směrnice na evropské trhy s uměleckými díly, a zejména na mnoho menších a specializovaných aukčních domů a obchodníků v EU; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že přijetí směrnice bylo pro umělce významné nejen z hlediska jejich iniciativ zacílených na dosažení uznání jejich tvůrčí činnosti a spravedlivého zacházení, ale rovněž na uznání jejich přínosu ke kulturním hodnotám; vzhledem k tomu, že nicméně přetrvávají obavy, pokud jde o dopady směrnice na evropské trhy s uměleckými díly, a zejména na mnoho menších a specializovaných aukčních domů a obchodníků v EU;

| D. | vzhledem k tomu, že směrnice byla v právním řádu všech členských států plně provedena teprve ke dni 1. ledna 2012; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že směrnice byla v právním řádu všech členských států plně provedena teprve ke dni 1. ledna 2012;

| E. | vzhledem k tomu, že celosvětový podíl EU na trhu s díly žijících umělců v posledních několika letech výrazně poklesl; |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že celosvětový podíl EU na trhu s díly žijících umělců v posledních několika letech výrazně poklesl;

| F. | vzhledem k tomu, že tvůrčí činnost přispívá k neustálému rozvoji kulturního života a dědictví EU; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že tvůrčí činnost přispívá k neustálému rozvoji kulturního života a dědictví EU;

| G. | vzhledem k tomu, že trh s uměleckými díly a starožitnostmi významně přispívá ke světové ekonomice, včetně podniků, které podporuje, především podniků v tvůrčích odvětvích; |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že trh s uměleckými díly a starožitnostmi významně přispívá ke světové ekonomice, včetně podniků, které podporuje, především podniků v tvůrčích odvětvích;

| H. | vzhledem k tomu, že směrnice klade administrativní zátěž na obchodníky v EU, což je komerčně znevýhodňuje oproti obchodníkům ze třetích zemí; |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že směrnice klade administrativní zátěž na obchodníky v EU, což je komerčně znevýhodňuje oproti obchodníkům ze třetích zemí;

Tendence na evropském a světovém trhu s uměním

| 1. | konstatuje, že pro trh s uměním byl rok 2011 rokem rekordním a že roční objem prodejů dosáhl 11,57 miliard USD, což je oproti roku 2010 nárůst o téměř 2 miliardy USD (2); zdůrazňuje, že trh s uměleckými díly a starožitnostmi významným způsobem přispívá ke světovému hospodářství včetně podniků, které podporuje, především podniků v tvůrčích odvětvích; |
| --- | --- |

1.

konstatuje, že pro trh s uměním byl rok 2011 rokem rekordním a že roční objem prodejů dosáhl 11,57 miliard USD, což je oproti roku 2010 nárůst o téměř 2 miliardy USD (2); zdůrazňuje, že trh s uměleckými díly a starožitnostmi významným způsobem přispívá ke světovému hospodářství včetně podniků, které podporuje, především podniků v tvůrčích odvětvích;

| 2. | poznamenává, že evropský trh s uměním zaznamenal v roce 2011 silný růst; Spojené království zaujímá 19,4 % světového trhu s uměním, přičemž objem prodejů zde narostl o 24 %; Francie zaujímá 4,5 % trhu s uměním, přičemž objem obchodu narostl o 9 %; konečně Německo zaujímá 1,8 % trhu s uměním a objem prodejů zde narostl o 23 % (3) |
| --- | --- |

2.

poznamenává, že evropský trh s uměním zaznamenal v roce 2011 silný růst; Spojené království zaujímá 19,4 % světového trhu s uměním, přičemž objem prodejů zde narostl o 24 %; Francie zaujímá 4,5 % trhu s uměním, přičemž objem obchodu narostl o 9 %; konečně Německo zaujímá 1,8 % trhu s uměním a objem prodejů zde narostl o 23 % (3)

| 3. | konstatuje, že čínský trh s uměním v roce 2011 představoval 41,4 % světového trhu, čímž se dostal před Spojené státy, jejichž obrat se snížil o 3 % a jejich podíl na celosvětovém trhu o 6 %, když z 29,5 % v roce 2010 klesl v roce 2011 na 23,5 % (4); |
| --- | --- |

3.

konstatuje, že čínský trh s uměním v roce 2011 představoval 41,4 % světového trhu, čímž se dostal před Spojené státy, jejichž obrat se snížil o 3 % a jejich podíl na celosvětovém trhu o 6 %, když z 29,5 % v roce 2010 klesl v roce 2011 na 23,5 % (4);

| 4. | zdůrazňuje, že nástup Číny je ohromující; poznamenává však, že její trh s uměním je v současné době omezen pouze na domácí umělce; |
| --- | --- |

4.

zdůrazňuje, že nástup Číny je ohromující; poznamenává však, že její trh s uměním je v současné době omezen pouze na domácí umělce;

| 5. | konstatuje, že obecná tendence k přesunu těžiště trhu s uměním směrem k nově se rozvíjejícím zemím je spojena s globalizací, s rozmachem Asie a s tím, že se v těchto zemích objevili noví sběratelé; |
| --- | --- |

5.

konstatuje, že obecná tendence k přesunu těžiště trhu s uměním směrem k nově se rozvíjejícím zemím je spojena s globalizací, s rozmachem Asie a s tím, že se v těchto zemích objevili noví sběratelé;

| 6. | s uspokojením konstatuje, že některé třetí státy zvažují, že do svého vnitrostátního právního řádu zavedou právo na opětný prodej; poznamenává zejména, že ve Spojených státech byl dne 12. prosince 2011 podán návrh zákona, podle kterého by při opětném prodeji současných uměleckých děl byla odváděna odměna ve výši 7 %; poznamenává, že čínský návrh zákona o autorském právu také předpokládá zavedení odměny při opětném prodeji (čl. 11 odst. 13), |
| --- | --- |

6.

s uspokojením konstatuje, že některé třetí státy zvažují, že do svého vnitrostátního právního řádu zavedou právo na opětný prodej; poznamenává zejména, že ve Spojených státech byl dne 12. prosince 2011 podán návrh zákona, podle kterého by při opětném prodeji současných uměleckých děl byla odváděna odměna ve výši 7 %; poznamenává, že čínský návrh zákona o autorském právu také předpokládá zavedení odměny při opětném prodeji (čl. 11 odst. 13),

Provádění směrnice

| 7. | připomíná, že výše odměn při rozmnožování a provozování díla je v případě grafického a výtvarného umění zanedbatelná, neboť příjmy v těchto odvětvích umění pocházejí z prodeje či opětného prodeje děl; |
| --- | --- |

7.

připomíná, že výše odměn při rozmnožování a provozování díla je v případě grafického a výtvarného umění zanedbatelná, neboť příjmy v těchto odvětvích umění pocházejí z prodeje či opětného prodeje děl;

| 8. | důrazně připomíná, že právo na opětný prodej zaručuje umělcům kontinuitu v odměně za uměleckou tvorbu, neboť umělci velmi často svá díla na počátku kariéry prodávají za nízkou cenu; |
| --- | --- |

8.

důrazně připomíná, že právo na opětný prodej zaručuje umělcům kontinuitu v odměně za uměleckou tvorbu, neboť umělci velmi často svá díla na počátku kariéry prodávají za nízkou cenu;

| 9. | připomíná, že ze zprávy Komise o provádění a dopadu směrnice a ze statistických údajů z tohoto odvětví nevyplývá, že právo na opětný prodej má na trh s uměním v Evropě negativní dopad; |
| --- | --- |

9.

připomíná, že ze zprávy Komise o provádění a dopadu směrnice a ze statistických údajů z tohoto odvětví nevyplývá, že právo na opětný prodej má na trh s uměním v Evropě negativní dopad;

| 10. | vyzývá Komisi, aby provedla posouzení dopadu týkající se fungování trhu s uměleckými díly obecně, včetně administrativních potíží, jaké mají menší a specializované aukční domy a obchodníci; |
| --- | --- |

10.

vyzývá Komisi, aby provedla posouzení dopadu týkající se fungování trhu s uměleckými díly obecně, včetně administrativních potíží, jaké mají menší a specializované aukční domy a obchodníci;

| 11. | připomíná, že několik ustanovení směrnice zajišťuje vyvážené uplatňování práva na opětný prodej, neboť jsou zohledněny zájmy všech zúčastněných stran, a to zejména stanovením postupného snižování příslušných sazeb, maximální výše autorské odměny, která činí 12  500 EUR, vyloučením malých prodejů z působnosti směrnice a osvobozením od opětných prodejů pro prvního kupujícího; zdůrazňuje však, že směrnice klade administrativní zátěž na obchodníky; |
| --- | --- |

11.

připomíná, že několik ustanovení směrnice zajišťuje vyvážené uplatňování práva na opětný prodej, neboť jsou zohledněny zájmy všech zúčastněných stran, a to zejména stanovením postupného snižování příslušných sazeb, maximální výše autorské odměny, která činí 12  500 EUR, vyloučením malých prodejů z působnosti směrnice a osvobozením od opětných prodejů pro prvního kupujícího; zdůrazňuje však, že směrnice klade administrativní zátěž na obchodníky;

| 12. | konstatuje, že právo na opětný prodej ve prospěch žijícího autora originálu uměleckého díla může být vhodným nástrojem, jak zamezit tomu, aby byli umělci diskriminováni; |
| --- | --- |

12.

konstatuje, že právo na opětný prodej ve prospěch žijícího autora originálu uměleckého díla může být vhodným nástrojem, jak zamezit tomu, aby byli umělci diskriminováni;

Závěry

| 13. | připomíná, že objem trhu s uměním byl v roce 2010 odhadován na 10 miliard USD a v roce 2012 na téměř 12 miliard USD, z nichž pouze 0,03 % tvoří odměny při opětném prodeji; zastává názor, že se jedná o důležitý trh, z něhož by umělcům, kteří na tomto trhu působí, a jejich dědicům měla plynout spravedlivá odměna; |
| --- | --- |

13.

připomíná, že objem trhu s uměním byl v roce 2010 odhadován na 10 miliard USD a v roce 2012 na téměř 12 miliard USD, z nichž pouze 0,03 % tvoří odměny při opětném prodeji; zastává názor, že se jedná o důležitý trh, z něhož by umělcům, kteří na tomto trhu působí, a jejich dědicům měla plynout spravedlivá odměna;

| 14. | konstatuje, že ze studií a statistických údajů týkajících se trhu s uměním nevyplývá, že právo na opětný prodej má negativní dopad na umístění jeho těžiště a na obrat, který se na něm realizuje; |
| --- | --- |

14.

konstatuje, že ze studií a statistických údajů týkajících se trhu s uměním nevyplývá, že právo na opětný prodej má negativní dopad na umístění jeho těžiště a na obrat, který se na něm realizuje;

| 15. | připomíná, že směrnice byla v právním řádu všech členských států plně provedena až ke dni 1. ledna 2012, přestože mnohé členské státy uznávají právo na odměnu při opětném prodeji uměleckých děl již několik desítek let; |
| --- | --- |

15.

připomíná, že směrnice byla v právním řádu všech členských států plně provedena až ke dni 1. ledna 2012, přestože mnohé členské státy uznávají právo na odměnu při opětném prodeji uměleckých děl již několik desítek let;

| 16. | zdůrazňuje význam proaktivní podpory místních umělců, včetně těch nejmladších umělců; |
| --- | --- |

16.

zdůrazňuje význam proaktivní podpory místních umělců, včetně těch nejmladších umělců;

| 17. | považuje za předčasné provádět novou analýzu směrnice dle návrhu Komise od roku 2014 a navrhuje, aby tato analýza byla provedena v roce 2015 (tj. 4 roky po vyhodnocení z roku 2011); |
| --- | --- |

17.

považuje za předčasné provádět novou analýzu směrnice dle návrhu Komise od roku 2014 a navrhuje, aby tato analýza byla provedena v roce 2015 (tj. 4 roky po vyhodnocení z roku 2011);

| 18. | vyzývá Komisi, aby ve své příští hodnotící zprávě přezkoumala, nakolik jsou relevantní příslušné sazby, prahové hodnoty a kategorie osob, které jsou podle směrnice oprávněné k přijímání autorské odměny; |
| --- | --- |

18.

vyzývá Komisi, aby ve své příští hodnotící zprávě přezkoumala, nakolik jsou relevantní příslušné sazby, prahové hodnoty a kategorie osob, které jsou podle směrnice oprávněné k přijímání autorské odměny;

| 19. | vyzývá Komisi, aby úzce spolupracovala se zúčastněnými stranami, aby tak byla posílena pozice evropského trhu s uměním a byly odstraněny určité obtíže, jaké představuje např. „kaskádový efekt“ a administrativní potíže, kterým čelí menší a specializované aukční domy a obchodníci; |
| --- | --- |

19.

vyzývá Komisi, aby úzce spolupracovala se zúčastněnými stranami, aby tak byla posílena pozice evropského trhu s uměním a byly odstraněny určité obtíže, jaké představuje např. „kaskádový efekt“ a administrativní potíže, kterým čelí menší a specializované aukční domy a obchodníci;

| 20. | vítá iniciativy třetích států, které hodlají zavést právo na opětný prodej, a naléhavě vyzývá Komisi, aby na mnohostranných fórech i nadále usilovala o posílení pozice evropského trhu s uměním ve světě; |
| --- | --- |

20.

vítá iniciativy třetích států, které hodlají zavést právo na opětný prodej, a naléhavě vyzývá Komisi, aby na mnohostranných fórech i nadále usilovala o posílení pozice evropského trhu s uměním ve světě;

o

o o

| 21. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi. |
| --- | --- |

21.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi.

---

(1)  Úř. věst. L 272, 13.10.2001, s. 32.

(2)  Artprice, Tendence na trhu s uměním v roce 2011, http://imgpublic.artprice.com/pdf/trends2011_fr.pdf.

(3)  Viz tamtéž.

(4)  Viz tamtéž.

---

| 16.12.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 419/19 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 419/19

---

P7_TA(2012)0426

Platby prováděné kartou, přes internet a pomocí mobilního telefonu

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2012 k dokumentu „Na cestě k integrovanému evropskému trhu plateb prováděných kartou, přes internet a pomocí mobilního telefonu“ (2012/2040(INI))

(2015/C 419/05)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na články 26 a 114 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na články 26 a 114 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na zelenou knihu Komise ze dne 11. ledna 2012 s názvem „Na cestě k integrovanému evropskému trhu plateb prováděných kartou, přes internet a pomocí mobilního telefonu“ (COM(2011)0941, dále jen „zelená kniha“), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zelenou knihu Komise ze dne 11. ledna 2012 s názvem „Na cestě k integrovanému evropskému trhu plateb prováděných kartou, přes internet a pomocí mobilního telefonu“ (COM(2011)0941, dále jen „zelená kniha“),

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 11. ledna 2012 s názvem „Soudržný rámec pro posílení důvěry v jednotný digitální trh elektronického obchodu a on-line služeb“ (COM(2011)0942) , |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 11. ledna 2012 s názvem „Soudržný rámec pro posílení důvěry v jednotný digitální trh elektronického obchodu a on-line služeb“ (COM(2011)0942) ,

| — | s ohledem na veřejnou konzultaci k zelené knize, kterou Komise pořádala od 11. ledna 2012 do 11. dubna 2012, |
| --- | --- |

—

s ohledem na veřejnou konzultaci k zelené knize, kterou Komise pořádala od 11. ledna 2012 do 11. dubna 2012,

| — | s ohledem na konferenci o platbách prováděných kartou, pomocí mobilního telefonu a přes internet, kterou Komise uspořádala dne 4. května 2012, |
| --- | --- |

—

s ohledem na konferenci o platbách prováděných kartou, pomocí mobilního telefonu a přes internet, kterou Komise uspořádala dne 4. května 2012,

| — | s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 260/2012 ze dne 14. března 2012, kterým se stanoví technické a obchodní požadavky pro úhrady a inkasa v eurech a kterým se mění nařízení (ES) č. 924/2009 (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 260/2012 ze dne 14. března 2012, kterým se stanoví technické a obchodní požadavky pro úhrady a inkasa v eurech a kterým se mění nařízení (ES) č. 924/2009 (1),

| — | s ohledem na informační zprávu z března 2012 o prosazování pravidel hospodářské soutěže v odvětví plateb, kterou sestavila podskupina pro bankovnictví a platby v rámci Evropské sítě pro hospodářskou soutěž (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na informační zprávu z března 2012 o prosazování pravidel hospodářské soutěže v odvětví plateb, kterou sestavila podskupina pro bankovnictví a platby v rámci Evropské sítě pro hospodářskou soutěž (2),

| — | s ohledem na doporučení Evropské centrální banky z dubna 2012 pro bezpečnost plateb prostřednictvím internetu (3), |
| --- | --- |

—

s ohledem na doporučení Evropské centrální banky z dubna 2012 pro bezpečnost plateb prostřednictvím internetu (3),

| — | s ohledem na reakci evropského inspektora ochrany údajů ze dne 11. dubna 2012 na veřejnou konzultaci o zelené knize s názvem „Na cestě k integrovanému evropskému trhu plateb prováděných kartou, přes internet a pomocí mobilního telefonu“ uspořádanou Komisí (4), |
| --- | --- |

—

s ohledem na reakci evropského inspektora ochrany údajů ze dne 11. dubna 2012 na veřejnou konzultaci o zelené knize s názvem „Na cestě k integrovanému evropskému trhu plateb prováděných kartou, přes internet a pomocí mobilního telefonu“ uspořádanou Komisí (4),

| — | s ohledem na pracovní dokument Evropského hospodářského a sociálního výboru k zelené knize ze dne 22. května 2012 (INT/634), |
| --- | --- |

—

s ohledem na pracovní dokument Evropského hospodářského a sociálního výboru k zelené knize ze dne 22. května 2012 (INT/634),

| — | s ohledem na rozhodnutí Komise ze dne 24. července 2002 týkající se řízení podle článku 81 Smlouvy o ES a článku 53 Dohody o EHP ve věci COMP/29.373 Visa International (5), |
| --- | --- |

—

s ohledem na rozhodnutí Komise ze dne 24. července 2002 týkající se řízení podle článku 81 Smlouvy o ES a článku 53 Dohody o EHP ve věci COMP/29.373 Visa International (5),

| — | s ohledem na rozhodnutí Komise ze dne 19. prosince 2007 týkající se řízení podle článku 81 Smlouvy o ES a článku 53 Dohody o EHP ve věci COMP/34.579 – MasterCard, věci COMP/36.518 – EuroCommerce a věci COMP/38.580 – Platební karty pro komerční klientelu (6), |
| --- | --- |

—

s ohledem na rozhodnutí Komise ze dne 19. prosince 2007 týkající se řízení podle článku 81 Smlouvy o ES a článku 53 Dohody o EHP ve věci COMP/34.579 – MasterCard, věci COMP/36.518 – EuroCommerce a věci COMP/38.580 – Platební karty pro komerční klientelu (6),

| — | s ohledem na rozsudek Tribunálu ze dne 24. května 2012 ve věci MasterCard a další proti Komisi (7), |
| --- | --- |

—

s ohledem na rozsudek Tribunálu ze dne 24. května 2012 ve věci MasterCard a další proti Komisi (7),

| — | s ohledem na článek 48 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 48 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Hospodářského a měnového výboru a stanovisko Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů (A7-0304/2012), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Hospodářského a měnového výboru a stanovisko Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů (A7-0304/2012),

| A. | vzhledem k tomu, že evropský trh plateb prováděných kartou, přes internet a pomocí mobilního telefonu je v současnosti stále rozdrobený na jednotlivé členské státy a pouze několik velkých subjektů je schopno získat od obchodníků souhlas a působit přeshraničně; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že evropský trh plateb prováděných kartou, přes internet a pomocí mobilního telefonu je v současnosti stále rozdrobený na jednotlivé členské státy a pouze několik velkých subjektů je schopno získat od obchodníků souhlas a působit přeshraničně;

| B. | vzhledem k tomu, že vedoucí postavení dvou neevropských poskytovatelů služeb plateb kartou může vést jak pro spotřebitele, tak pro obchodníky k nadměrným a neoprávněným poplatkům, jejichž prostřednictvím jejich příslušné banky (takzvané vydávající a zúčtovací banky) tuto situaci využívají, jak uvádí Komise v zelené knize; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že vedoucí postavení dvou neevropských poskytovatelů služeb plateb kartou může vést jak pro spotřebitele, tak pro obchodníky k nadměrným a neoprávněným poplatkům, jejichž prostřednictvím jejich příslušné banky (takzvané vydávající a zúčtovací banky) tuto situaci využívají, jak uvádí Komise v zelené knize;

| C. | vzhledem k tomu, že by rozvoj a širší využívání plateb prováděných kartou, přes internet a pomocí mobilního telefonu mohly napomoci také růstu elektronického obchodu v Evropě z hlediska objemu i rozmanitosti; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že by rozvoj a širší využívání plateb prováděných kartou, přes internet a pomocí mobilního telefonu mohly napomoci také růstu elektronického obchodu v Evropě z hlediska objemu i rozmanitosti;

| D. | vzhledem k tomu, že podíl a škála internetových a mobilních plateb v Evropě i ve světě stále roste; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že podíl a škála internetových a mobilních plateb v Evropě i ve světě stále roste;

| E. | vzhledem k tomu, že díky technickému rozvoji může být systém plateb kartami postupně nahrazen jinými elektronickými způsoby platby a platbami pomocí mobilního telefonu; |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že díky technickému rozvoji může být systém plateb kartami postupně nahrazen jinými elektronickými způsoby platby a platbami pomocí mobilního telefonu;

| F. | vzhledem k tomu, že zelená kniha se nezabývá náklady a společenskými dopady hotovostních a šekových plateb ve srovnání s náklady na platby prováděné kartou, přes internet nebo pomocí mobilního telefonu, a neumožňuje tak provést komparativní analýzu hospodářských a sociálních nákladů a společenských dopadů plateb v hotovosti nebo šekem; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že zelená kniha se nezabývá náklady a společenskými dopady hotovostních a šekových plateb ve srovnání s náklady na platby prováděné kartou, přes internet nebo pomocí mobilního telefonu, a neumožňuje tak provést komparativní analýzu hospodářských a sociálních nákladů a společenských dopadů plateb v hotovosti nebo šekem;

| G. | vzhledem k tomu, že stávající obchodní model pro platby kartou umožňuje vybírání nadměrně vysokých vícestranných mezibankovních poplatků (MIF), u nichž se někdy zdá, že překračují skutečné náklady na financování systému, a jež představují závažnou překážku pro hospodářskou soutěž na platebním trhu; |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že stávající obchodní model pro platby kartou umožňuje vybírání nadměrně vysokých vícestranných mezibankovních poplatků (MIF), u nichž se někdy zdá, že překračují skutečné náklady na financování systému, a jež představují závažnou překážku pro hospodářskou soutěž na platebním trhu;

| H. | vzhledem k tomu, že přeshraniční akvizici může v současnosti využít pouze omezené množství subjektů, a vzhledem k tomu, že toto uspořádání by mohlo obchodníkům rozšířit možnost volby, a posílit tak hospodářskou soutěž a snížit náklady pro spotřebitele; |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že přeshraniční akvizici může v současnosti využít pouze omezené množství subjektů, a vzhledem k tomu, že toto uspořádání by mohlo obchodníkům rozšířit možnost volby, a posílit tak hospodářskou soutěž a snížit náklady pro spotřebitele;

| I. | vzhledem k tomu, že příplatky za platby kartou některé členské státy nepovolují, zatímco v jiných se používají běžně, a vzhledem k tomu, že nadměrné příplatky jsou na úkor spotřebitelů, neboť poskytovatelé plateb často jiné platební metody než metody s příplatky neumožňují; |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že příplatky za platby kartou některé členské státy nepovolují, zatímco v jiných se používají běžně, a vzhledem k tomu, že nadměrné příplatky jsou na úkor spotřebitelů, neboť poskytovatelé plateb často jiné platební metody než metody s příplatky neumožňují;

| J. | vzhledem k tomu, že rámec jednotné oblasti pro platby v eurech (SEPA) týkající se platebních karet vyžaduje, aby mohli zákazníci „používat běžné platební karty na platby a výběry hotovosti v eurech v rámci celého systému SEPA stejně snadno a pohodlně jako v jejich domovské zemi; neměl by být rozdíl mezi tím, zda použijí kartu/y doma nebo kdekoliv jinde v rámci systému SEPA; už by neměly existovat žádné systémy pro běžné platební karty určené výlučně pro použití v jedné zemi, stejně jako žádné systémy pro platební karty určené výlučně pro přeshraniční použití v rámci systému SEPA“; |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že rámec jednotné oblasti pro platby v eurech (SEPA) týkající se platebních karet vyžaduje, aby mohli zákazníci „používat běžné platební karty na platby a výběry hotovosti v eurech v rámci celého systému SEPA stejně snadno a pohodlně jako v jejich domovské zemi; neměl by být rozdíl mezi tím, zda použijí kartu/y doma nebo kdekoliv jinde v rámci systému SEPA; už by neměly existovat žádné systémy pro běžné platební karty určené výlučně pro použití v jedné zemi, stejně jako žádné systémy pro platební karty určené výlučně pro přeshraniční použití v rámci systému SEPA“;

| K. | vzhledem k tomu, že se dá očekávat, že úspěšný přechod na systém SEPA bude podnětem k rozvoji inovačních celoevropských způsobů plateb; |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že se dá očekávat, že úspěšný přechod na systém SEPA bude podnětem k rozvoji inovačních celoevropských způsobů plateb;

Různé platební metody

| 1. | chválí Komisi za vypracování zelené knihy, považuje úvahy a otázky, kterými se tato kniha zabývá, za velmi důležité a plně souhlasí s uvedenými cíli ke zvýšení hospodářské soutěže, výběru, inovací a zabezpečení plateb, jakož i důvěry zákazníků; |
| --- | --- |

1.

chválí Komisi za vypracování zelené knihy, považuje úvahy a otázky, kterými se tato kniha zabývá, za velmi důležité a plně souhlasí s uvedenými cíli ke zvýšení hospodářské soutěže, výběru, inovací a zabezpečení plateb, jakož i důvěry zákazníků;

| 2. | souhlasí s Komisí, že je nezbytné rozlišit v oblasti čtyřstranných systémů bankovních karet tři rozdílné výrobkové trhy: především trh, na němž různé karetní systémy soutěží o finanční instituce jako o své vydávající nebo zúčtovací zákazníky; pak první „navazující“ trh, na němž soutěží vydávající banky o obchod spojený s držiteli bankovních karet („vydávající trh“); a v poslední řadě druhý „navazující“ trh, na němž zúčtovací banky soutěží o obchod spojený s obchodníky („zúčtovací trh“); domnívá se, že by na každém trhu měla být posílena volná hospodářská soutěž; |
| --- | --- |

2.

souhlasí s Komisí, že je nezbytné rozlišit v oblasti čtyřstranných systémů bankovních karet tři rozdílné výrobkové trhy: především trh, na němž různé karetní systémy soutěží o finanční instituce jako o své vydávající nebo zúčtovací zákazníky; pak první „navazující“ trh, na němž soutěží vydávající banky o obchod spojený s držiteli bankovních karet („vydávající trh“); a v poslední řadě druhý „navazující“ trh, na němž zúčtovací banky soutěží o obchod spojený s obchodníky („zúčtovací trh“); domnívá se, že by na každém trhu měla být posílena volná hospodářská soutěž;

| 3. | poukazuje na důležitost trhu založeného na samoregulaci za spolupráce všech zainteresovaných subjektů, ale uznává, že samoregulace nemusí kvůli střetům zájmů dosáhnout kýžených výsledků v přijatelném časovém rámci; očekává, že Komise předloží nutné legislativní návrhy za účelem zajištění řádného systému SEPA pro platby kartou, přes internet a pomocí mobilního telefonu, a v tomto ohledu poukazuje na důležitost nadcházejícího přezkumu směrnice o platebních službách; |
| --- | --- |

3.

poukazuje na důležitost trhu založeného na samoregulaci za spolupráce všech zainteresovaných subjektů, ale uznává, že samoregulace nemusí kvůli střetům zájmů dosáhnout kýžených výsledků v přijatelném časovém rámci; očekává, že Komise předloží nutné legislativní návrhy za účelem zajištění řádného systému SEPA pro platby kartou, přes internet a pomocí mobilního telefonu, a v tomto ohledu poukazuje na důležitost nadcházejícího přezkumu směrnice o platebních službách;

| 4. | zdůrazňuje potřebu jasné a úplné představy systému SEPA pro platby kartou, přes internet a pomocí mobilního telefonu a zajištění takových pokynů a harmonogramů, jež jsou nutné, má-li být dosaženo základního cíle, jímž je odstranění veškerých rozdílů mezi přeshraničními a vnitrostátními platbami; |
| --- | --- |

4.

zdůrazňuje potřebu jasné a úplné představy systému SEPA pro platby kartou, přes internet a pomocí mobilního telefonu a zajištění takových pokynů a harmonogramů, jež jsou nutné, má-li být dosaženo základního cíle, jímž je odstranění veškerých rozdílů mezi přeshraničními a vnitrostátními platbami;

| 5. | podtrhuje potřebu pokročit k systému zúčtování a vypořádání v reálném čase, který je již z technického hlediska k dispozici a používá se pro některé platby, a zdůrazňuje, že posun k ekonomice reálného času by měl být důležitým cílem celého systému SEPA a že by vyspělý mezibankovní systém v reálném čase potřeboval stejnou obecnou dosažitelnost, jako má systém SEPA; |
| --- | --- |

5.

podtrhuje potřebu pokročit k systému zúčtování a vypořádání v reálném čase, který je již z technického hlediska k dispozici a používá se pro některé platby, a zdůrazňuje, že posun k ekonomice reálného času by měl být důležitým cílem celého systému SEPA a že by vyspělý mezibankovní systém v reálném čase potřeboval stejnou obecnou dosažitelnost, jako má systém SEPA;

| 6. | zastává tedy názor, že by se všechny vnitrostátní systémy plateb prováděných kartou, pomocí mobilního telefonu a přes internet měly připojit k celoevropskému systému kompatibilnímu se systémem SEPA, nebo se v takový systém přeměnit, aby byly veškeré platby prováděné kartou, pomocí mobilního telefonu a přes internet přijímány v celé oblasti systému SEPA, a že by Komise měla navrhnout období nezbytné pro tento přechod; |
| --- | --- |

6.

zastává tedy názor, že by se všechny vnitrostátní systémy plateb prováděných kartou, pomocí mobilního telefonu a přes internet měly připojit k celoevropskému systému kompatibilnímu se systémem SEPA, nebo se v takový systém přeměnit, aby byly veškeré platby prováděné kartou, pomocí mobilního telefonu a přes internet přijímány v celé oblasti systému SEPA, a že by Komise měla navrhnout období nezbytné pro tento přechod;

| 7. | konstatuje, že všechny terminály by měly mít možnost přijímat všechny karty a splňovat požadavky interoperability, a že by tedy měly být odstraněny jakékoli technické překážky plynoucí z rozdílů ve funkčnosti a požadavcích na osvědčení pro terminály, protože společné normy a pravidla a standardizovaný terminálový software by vedly k větší hospodářské soutěži; |
| --- | --- |

7.

konstatuje, že všechny terminály by měly mít možnost přijímat všechny karty a splňovat požadavky interoperability, a že by tedy měly být odstraněny jakékoli technické překážky plynoucí z rozdílů ve funkčnosti a požadavcích na osvědčení pro terminály, protože společné normy a pravidla a standardizovaný terminálový software by vedly k větší hospodářské soutěži;

| 8. | domnívá se, že samoregulační přístup není v rámci integrovaného evropského trhu plateb dostačující; vyzývá Komisi, aby prostřednictvím legislativního kroku zajistila platební bezpečnost, spravedlivou hospodářskou soutěž, finanční začlenění, ochranu osobních údajů a transparentnost pro spotřebitele; |
| --- | --- |

8.

domnívá se, že samoregulační přístup není v rámci integrovaného evropského trhu plateb dostačující; vyzývá Komisi, aby prostřednictvím legislativního kroku zajistila platební bezpečnost, spravedlivou hospodářskou soutěž, finanční začlenění, ochranu osobních údajů a transparentnost pro spotřebitele;

| 9. | vyzývá Komisi, aby reformovala řízení systému SEPA, a zajistila tím demokratický a transparentní rozhodovací proces, který poslouží veřejným zájmům; konstatuje, že tento krok vyžaduje aktivnější a vůdčí úlohu Komise a Evropské centrální banky (ECB) v řízení systému SEPA, jakož i vyvážené zastoupení všech příslušných zainteresovaných subjektů ve všech orgánech rozhodujících o systému SEPA a orgánech, které jej provádějí, se zaručením dostatečného zapojení koncových uživatelů; |
| --- | --- |

9.

vyzývá Komisi, aby reformovala řízení systému SEPA, a zajistila tím demokratický a transparentní rozhodovací proces, který poslouží veřejným zájmům; konstatuje, že tento krok vyžaduje aktivnější a vůdčí úlohu Komise a Evropské centrální banky (ECB) v řízení systému SEPA, jakož i vyvážené zastoupení všech příslušných zainteresovaných subjektů ve všech orgánech rozhodujících o systému SEPA a orgánech, které jej provádějí, se zaručením dostatečného zapojení koncových uživatelů;

| 10. | vyjadřuje znepokojení nad veškerou příliš přísnou regulací trhů internetových a mobilních plateb v současné fázi, protože tyto platební metody se dosud vyvíjejí; domnívá se, že jakákoli regulační iniciativa v této oblasti přináší riziko, že bude klást přehnaný důraz na již existující nástroje plateb, a může tak zabránit inovacím a narušit trh ještě předtím, než se rozvine; žádá Komisi, aby v budoucím návrhu zaujala vhodný přístup k veškerým budoucím metodám plateb přes internet a pomocí mobilního telefonu, a zajistila tak vysokou úroveň ochrany spotřebitelů, zvláště těch zranitelných; |
| --- | --- |

10.

vyjadřuje znepokojení nad veškerou příliš přísnou regulací trhů internetových a mobilních plateb v současné fázi, protože tyto platební metody se dosud vyvíjejí; domnívá se, že jakákoli regulační iniciativa v této oblasti přináší riziko, že bude klást přehnaný důraz na již existující nástroje plateb, a může tak zabránit inovacím a narušit trh ještě předtím, než se rozvine; žádá Komisi, aby v budoucím návrhu zaujala vhodný přístup k veškerým budoucím metodám plateb přes internet a pomocí mobilního telefonu, a zajistila tak vysokou úroveň ochrany spotřebitelů, zvláště těch zranitelných;

| 11. | poukazuje na to, že ačkoli elektronické platby hrají v Evropě i ve světě stále důležitější roli, stojí v souvislosti s nimi stále v cestě plně a efektivně integrovanému, konkurenceschopnému, inovačnímu, bezpečnému, transparentnímu a ke spotřebiteli vstřícnému digitálnímu jednotnému evropskému trhu vážné překážky; |
| --- | --- |

11.

poukazuje na to, že ačkoli elektronické platby hrají v Evropě i ve světě stále důležitější roli, stojí v souvislosti s nimi stále v cestě plně a efektivně integrovanému, konkurenceschopnému, inovačnímu, bezpečnému, transparentnímu a ke spotřebiteli vstřícnému digitálnímu jednotnému evropskému trhu vážné překážky;

| 12. | konstatuje, že za současné krize je nezbytné podniknout kroky k posílení hospodářského růstu a vytváření pracovních příležitostí a opětovně podnítit spotřebu, že zatímco digitální trh je skvělou příležitostí k dosažení těchto cílů, musí být EU za tímto účelem schopna plně ustavit vnitřní digitální trh, a že je zcela zásadní, aby byly na jedné straně odstraněny současné překážky a na druhé straně posílena důvěra spotřebitelů; v této souvislosti se domnívá, že existence neutrálního a bezpečného jednotného evropského trhu plateb prováděných kartou, přes internet a pomocí mobilního telefonu, jenž by usnadnil volnou hospodářskou soutěž a inovace, je nezbytná pro dosažení skutečného jednotného digitálního trhu a mohla by zásadním způsobem přispět ke zvýšení důvěry spotřebitelů; |
| --- | --- |

12.

konstatuje, že za současné krize je nezbytné podniknout kroky k posílení hospodářského růstu a vytváření pracovních příležitostí a opětovně podnítit spotřebu, že zatímco digitální trh je skvělou příležitostí k dosažení těchto cílů, musí být EU za tímto účelem schopna plně ustavit vnitřní digitální trh, a že je zcela zásadní, aby byly na jedné straně odstraněny současné překážky a na druhé straně posílena důvěra spotřebitelů; v této souvislosti se domnívá, že existence neutrálního a bezpečného jednotného evropského trhu plateb prováděných kartou, přes internet a pomocí mobilního telefonu, jenž by usnadnil volnou hospodářskou soutěž a inovace, je nezbytná pro dosažení skutečného jednotného digitálního trhu a mohla by zásadním způsobem přispět ke zvýšení důvěry spotřebitelů;

| 13. | poznamenává, že rozvoj transparentních, bezpečných a účinných platebních systémů na evropském digitálním trhu je nezbytný pro zajištění skutečné digitální ekonomiky a usnadnění přeshraničního elektronického obchodu; |
| --- | --- |

13.

poznamenává, že rozvoj transparentních, bezpečných a účinných platebních systémů na evropském digitálním trhu je nezbytný pro zajištění skutečné digitální ekonomiky a usnadnění přeshraničního elektronického obchodu;

| 14. | upozorňuje, že pro zavedení jednotného digitálního trhu je nezbytný bezpečný, důvěryhodný a transparentní evropský rámec elektronických plateb; zdůrazňuje význam informačních kampaní zvyšujících povědomí spotřebitelů o možnostech dostupných na trhu a o podmínkách a požadavcích bezpečných elektronických plateb, a domnívá se, že tyto kampaně by měly být vyhlašovány na úrovni EU, a to rovněž s cílem překonat často neopodstatněné obavy z tohoto typu plateb; je přesvědčen o tom, že v této souvislosti by důvěru v platby na dálku zvýšila kontaktní místa vstřícná ke spotřebitelům; |
| --- | --- |

14.

upozorňuje, že pro zavedení jednotného digitálního trhu je nezbytný bezpečný, důvěryhodný a transparentní evropský rámec elektronických plateb; zdůrazňuje význam informačních kampaní zvyšujících povědomí spotřebitelů o možnostech dostupných na trhu a o podmínkách a požadavcích bezpečných elektronických plateb, a domnívá se, že tyto kampaně by měly být vyhlašovány na úrovni EU, a to rovněž s cílem překonat často neopodstatněné obavy z tohoto typu plateb; je přesvědčen o tom, že v této souvislosti by důvěru v platby na dálku zvýšila kontaktní místa vstřícná ke spotřebitelům;

| 15. | v této souvislosti zdůrazňuje, že by měla být přijata opatření, která by zastavila častou diskriminaci evropských spotřebitelů, jejichž přeshraniční internetové platby nebývají přijaty kvůli svému místu původu; |
| --- | --- |

15.

v této souvislosti zdůrazňuje, že by měla být přijata opatření, která by zastavila častou diskriminaci evropských spotřebitelů, jejichž přeshraniční internetové platby nebývají přijaty kvůli svému místu původu;

| 16. | lituje, že za současné situace je většina nákladů na platby netransparentní, a upozorňuje, že ti občané, kteří drahých platebních metod nevyužívají, stejně pokrývají jejich náklady; připomíná, že každá platební metoda má určité náklady; žádá proto Komisi, aby v budoucnu zohlednila náklady, zvláštnosti a společenský dopad hotovostních a šekových plateb u všech tržních subjektů a spotřebitelů ve srovnání s jinými platebními metodami; připomíná, že všichni Evropané by měli mít přístup k základním bankovním službám; zdůrazňuje, že veškeré kroky směrem ke společným technickým normám musí být podniknuty s ohledem na důležitost, účinnost a dostačující úroveň norem, které jsou nyní v Evropě v platnosti; |
| --- | --- |

16.

lituje, že za současné situace je většina nákladů na platby netransparentní, a upozorňuje, že ti občané, kteří drahých platebních metod nevyužívají, stejně pokrývají jejich náklady; připomíná, že každá platební metoda má určité náklady; žádá proto Komisi, aby v budoucnu zohlednila náklady, zvláštnosti a společenský dopad hotovostních a šekových plateb u všech tržních subjektů a spotřebitelů ve srovnání s jinými platebními metodami; připomíná, že všichni Evropané by měli mít přístup k základním bankovním službám; zdůrazňuje, že veškeré kroky směrem ke společným technickým normám musí být podniknuty s ohledem na důležitost, účinnost a dostačující úroveň norem, které jsou nyní v Evropě v platnosti;

Normalizace a interoperabilita

| 17. | je přesvědčen, že by další práce na společných technických normách na bázi otevřeného přístupu mohla posílit konkurenceschopnost evropského hospodářství a fungování vnitřního trhu a zároveň podpořit interoperabilitu a přinést bezpečnostní výhody v podobě společných bezpečnostních norem, což by bylo přínosem pro spotřebitele i obchodníky; |
| --- | --- |

17.

je přesvědčen, že by další práce na společných technických normách na bázi otevřeného přístupu mohla posílit konkurenceschopnost evropského hospodářství a fungování vnitřního trhu a zároveň podpořit interoperabilitu a přinést bezpečnostní výhody v podobě společných bezpečnostních norem, což by bylo přínosem pro spotřebitele i obchodníky;

| 18. | konstatuje, že většina norem pro platby přes internet a pomocí mobilního telefonu by měla být stejná jako pro stávající platby v rámci systému SEPA, ale že je zapotřebí nových norem pro bezpečnost a identifikaci zákazníků a zajištění mezibankovních výkonů v reálném čase a po síti, a zdůrazňuje, že pouhý vývoj nových norem není dostačující a že nejméně stejně důležité je koordinované provádění; |
| --- | --- |

18.

konstatuje, že většina norem pro platby přes internet a pomocí mobilního telefonu by měla být stejná jako pro stávající platby v rámci systému SEPA, ale že je zapotřebí nových norem pro bezpečnost a identifikaci zákazníků a zajištění mezibankovních výkonů v reálném čase a po síti, a zdůrazňuje, že pouhý vývoj nových norem není dostačující a že nejméně stejně důležité je koordinované provádění;

| 19. | zdůrazňuje, že normalizace by neměla klást překážky hospodářské soutěži a inovacím, ale měla by je spíše odstraňovat, aby zajistila rovné podmínky pro všechny strany; doporučuje proto, aby byly normy otevřeny inovacím a hospodářské soutěži na trhu, protože zavedení jediné nebo uzavřené normy by omezovalo rozvoj trhu a inovací, způsobilo nepřiměřené omezení a neumožnilo konkurenční rovné podmínky; bere však na vědomí, že Komise vede protikartelové vyšetřování procesu vytváření norem pro platby přes internet (elektronické platby) prováděného Evropskou radou pro platební styk (EPC); |
| --- | --- |

19.

zdůrazňuje, že normalizace by neměla klást překážky hospodářské soutěži a inovacím, ale měla by je spíše odstraňovat, aby zajistila rovné podmínky pro všechny strany; doporučuje proto, aby byly normy otevřeny inovacím a hospodářské soutěži na trhu, protože zavedení jediné nebo uzavřené normy by omezovalo rozvoj trhu a inovací, způsobilo nepřiměřené omezení a neumožnilo konkurenční rovné podmínky; bere však na vědomí, že Komise vede protikartelové vyšetřování procesu vytváření norem pro platby přes internet (elektronické platby) prováděného Evropskou radou pro platební styk (EPC);

| 20. | konstatuje, že v podstatě všechny platební transakce obsahují tentýž druh údajů, a zdůrazňuje, že pro všechny platby umožňující přímé zpracování od koncového zákazníka ke koncovému zákazníku a v reálném čase by měl existovat bezpečný přenos údajů; je si vědom výhod všech systémů využívajících stejného formátu zpráv a připomíná, že nejzřejmější volbou je systém používaný pro příkazy k úhradě a příkazy k inkasu, jak je vymezen v příloze nařízení o konečném termínu pro systém SEPA (tj. ISO XML 20022); doporučuje, aby byl stejný formát zpráv používán při všech přenosech transakčních údajů z terminálu k zákazníkovi a obsahoval všechny relevantní informace; |
| --- | --- |

20.

konstatuje, že v podstatě všechny platební transakce obsahují tentýž druh údajů, a zdůrazňuje, že pro všechny platby umožňující přímé zpracování od koncového zákazníka ke koncovému zákazníku a v reálném čase by měl existovat bezpečný přenos údajů; je si vědom výhod všech systémů využívajících stejného formátu zpráv a připomíná, že nejzřejmější volbou je systém používaný pro příkazy k úhradě a příkazy k inkasu, jak je vymezen v příloze nařízení o konečném termínu pro systém SEPA (tj. ISO XML 20022); doporučuje, aby byl stejný formát zpráv používán při všech přenosech transakčních údajů z terminálu k zákazníkovi a obsahoval všechny relevantní informace;

| 21. | zdůrazňuje, že vzhledem k rychle rostoucímu, ale momentálně nezralému trhu elektronických plateb a plateb pomocí mobilního telefonu by zavedení povinných norem v těchto oblastech, jež jsou klíčové pro posílení jednotného digitálního trhu v Evropě, s sebou neslo riziko negativních důsledků pro inovace, hospodářskou soutěž a růst trhu; |
| --- | --- |

21.

zdůrazňuje, že vzhledem k rychle rostoucímu, ale momentálně nezralému trhu elektronických plateb a plateb pomocí mobilního telefonu by zavedení povinných norem v těchto oblastech, jež jsou klíčové pro posílení jednotného digitálního trhu v Evropě, s sebou neslo riziko negativních důsledků pro inovace, hospodářskou soutěž a růst trhu;

| 22. | zdůrazňuje, že podle stanoviska Komise vyjadřujícího odezvu na veřejnou konzultaci zelené knihy představuje zavádění vytvořených norem často obtížný úkol; vyzývá Komisi, aby zvážila možnost posilujících mechanismů, například stanovení konečných termínů přechodu; |
| --- | --- |

22.

zdůrazňuje, že podle stanoviska Komise vyjadřujícího odezvu na veřejnou konzultaci zelené knihy představuje zavádění vytvořených norem často obtížný úkol; vyzývá Komisi, aby zvážila možnost posilujících mechanismů, například stanovení konečných termínů přechodu;

| 23. | konstatuje, že poplatky při výběru hotovosti z peněžních bankomatů mimo vlastní bankovní a karetní systémy uživatele platebních služeb jsou v mnoha členských státech často nadsazené a měly by v rámci systému SEPA více odpovídat nákladům; |
| --- | --- |

23.

konstatuje, že poplatky při výběru hotovosti z peněžních bankomatů mimo vlastní bankovní a karetní systémy uživatele platebních služeb jsou v mnoha členských státech často nadsazené a měly by v rámci systému SEPA více odpovídat nákladům;

| 24. | zdůrazňuje, že veškeré požadavky týkající se normalizace a interoperability by měly být zaměřeny na zvýšení konkurenceschopnosti, transparentnosti, inovační povahy, bezpečnosti plateb a efektivity evropských platebních systémů, což by bylo přínosem pro všechny spotřebitele a další zainteresované subjekty; zdůrazňuje, že žádné normalizační požadavky by neměly vést k vytváření překážek kvůli zbytečným rozdílům oproti světovému trhu; domnívá se rovněž, že o společné normy by se mělo usilovat i na celosvětové úrovni, v úzké spolupráci s klíčovými hospodářskými partnery EU; |
| --- | --- |

24.

zdůrazňuje, že veškeré požadavky týkající se normalizace a interoperability by měly být zaměřeny na zvýšení konkurenceschopnosti, transparentnosti, inovační povahy, bezpečnosti plateb a efektivity evropských platebních systémů, což by bylo přínosem pro všechny spotřebitele a další zainteresované subjekty; zdůrazňuje, že žádné normalizační požadavky by neměly vést k vytváření překážek kvůli zbytečným rozdílům oproti světovému trhu; domnívá se rovněž, že o společné normy by se mělo usilovat i na celosvětové úrovni, v úzké spolupráci s klíčovými hospodářskými partnery EU;

| 25. | žádá Komisi, aby zhodnotila možné způsoby, jak podpořit vstup nových subjektů na trh platebních karet, např. prostřednictvím posouzení společné platební infrastruktury pro všechny transakce bez ohledu na poskytovatele karty; |
| --- | --- |

25.

žádá Komisi, aby zhodnotila možné způsoby, jak podpořit vstup nových subjektů na trh platebních karet, např. prostřednictvím posouzení společné platební infrastruktury pro všechny transakce bez ohledu na poskytovatele karty;

| 26. | konstatuje, že oddělení platebních infrastruktur od platebních systémů by mohlo posílit hospodářskou soutěž, neboť technická omezení by již nebránila v zapojení malým subjektům; zdůrazňuje, že poskytovatelé platebních služeb by měli mít možnost zvolit si jakoukoli kombinaci vydávajících a zúčtovacích služeb, které jsou v rámci platebních systémů na trhu k dispozici, a že by platební infrastruktury měly nestranně zpracovávat transakce různých paralelních platebních systémů pro podobné nástroje; |
| --- | --- |

26.

konstatuje, že oddělení platebních infrastruktur od platebních systémů by mohlo posílit hospodářskou soutěž, neboť technická omezení by již nebránila v zapojení malým subjektům; zdůrazňuje, že poskytovatelé platebních služeb by měli mít možnost zvolit si jakoukoli kombinaci vydávajících a zúčtovacích služeb, které jsou v rámci platebních systémů na trhu k dispozici, a že by platební infrastruktury měly nestranně zpracovávat transakce různých paralelních platebních systémů pro podobné nástroje;

| 27. | poznamenává, že je třeba postarat se o to, aby veškerá taková opatření vždy splňovala zásady volné a spravedlivé hospodářské soutěže a volného vstupu a přístupu na trh a brala v úvahu budoucí technologické inovace v tomto odvětví, aby měl systém možnost přizpůsobovat se budoucímu vývoji a důsledně podporovat a usnadňovat inovace a konkurenceschopnost; |
| --- | --- |

27.

poznamenává, že je třeba postarat se o to, aby veškerá taková opatření vždy splňovala zásady volné a spravedlivé hospodářské soutěže a volného vstupu a přístupu na trh a brala v úvahu budoucí technologické inovace v tomto odvětví, aby měl systém možnost přizpůsobovat se budoucímu vývoji a důsledně podporovat a usnadňovat inovace a konkurenceschopnost;

Řízení a správa

| 28. | vyzývá Komisi, aby navrhla lepší řízení systému SEPA, jež se bude vztahovat na organizační složení spojené s vývojem hlavních prvků platebních služeb a provádění nutných požadavků a umožní, aby byl vývoj technických a bezpečnostních norem organizován odděleně s cílem podpořit provádění souvisejících právních předpisů; žádá vyváženější zastoupení všech zainteresovaných subjektů na dalším vývoji společných technických a bezpečnostních norem pro platební systémy; naléhavě vyzývá Komisi, aby reagovala na předešlé výzvy k reformě řízení systému SEPA, aby bylo při rozhodovacím postupu a postupu stanovení norem zajištěno lepší zastoupení uživatelů platebních služeb; konstatuje, že mezi tyto zainteresované subjekty mohou patřit, mimo jiné, Evropská rada pro platební styk (EPC), spotřebitelské organizace, organizace obchodníků a velké maloobchodní řetězce, Evropský orgán pro bankovnictví, Komise, odborníci z různých oborů, nebankovní poskytovatelé platebních služeb a poskytovatelé mobilních, internetových a karetních plateb a operátoři mobilní sítě; vyzývá tyto zainteresované subjekty, aby svou práci uspořádaly v rámci nové struktury řízení, v níž bude hrát úlohu Rada jednotné oblasti pro platby v eurech (SEPA); domnívá se, že Radě SEPA by měly pomáhat různé technické výbory nebo pracovní skupiny pro elektronické platby, platby prostřednictvím mobilních telefonů, karty, hotovost a další otázky normalizace a pracovní skupiny ad hoc; připomíná závazek Komise v prohlášení o systému řízení SEPA vydanému při příležitosti přijetí nařízení (EU) č. 260/2012, jímž je předložit návrh do konce roku 2012; vyzývá evropské orgány pro normalizaci, jako je Evropský výbor pro normalizaci (Comité Européen de Normalisation, CEN) a Evropský ústav pro telekomunikační normy (ETSI), aby hrály ve spolupráci s Komisí aktivnější roli při normalizaci plateb prováděných kartou; |
| --- | --- |

28.

vyzývá Komisi, aby navrhla lepší řízení systému SEPA, jež se bude vztahovat na organizační složení spojené s vývojem hlavních prvků platebních služeb a provádění nutných požadavků a umožní, aby byl vývoj technických a bezpečnostních norem organizován odděleně s cílem podpořit provádění souvisejících právních předpisů; žádá vyváženější zastoupení všech zainteresovaných subjektů na dalším vývoji společných technických a bezpečnostních norem pro platební systémy; naléhavě vyzývá Komisi, aby reagovala na předešlé výzvy k reformě řízení systému SEPA, aby bylo při rozhodovacím postupu a postupu stanovení norem zajištěno lepší zastoupení uživatelů platebních služeb; konstatuje, že mezi tyto zainteresované subjekty mohou patřit, mimo jiné, Evropská rada pro platební styk (EPC), spotřebitelské organizace, organizace obchodníků a velké maloobchodní řetězce, Evropský orgán pro bankovnictví, Komise, odborníci z různých oborů, nebankovní poskytovatelé platebních služeb a poskytovatelé mobilních, internetových a karetních plateb a operátoři mobilní sítě; vyzývá tyto zainteresované subjekty, aby svou práci uspořádaly v rámci nové struktury řízení, v níž bude hrát úlohu Rada jednotné oblasti pro platby v eurech (SEPA); domnívá se, že Radě SEPA by měly pomáhat různé technické výbory nebo pracovní skupiny pro elektronické platby, platby prostřednictvím mobilních telefonů, karty, hotovost a další otázky normalizace a pracovní skupiny ad hoc; připomíná závazek Komise v prohlášení o systému řízení SEPA vydanému při příležitosti přijetí nařízení (EU) č. 260/2012, jímž je předložit návrh do konce roku 2012; vyzývá evropské orgány pro normalizaci, jako je Evropský výbor pro normalizaci (Comité Européen de Normalisation, CEN) a Evropský ústav pro telekomunikační normy (ETSI), aby hrály ve spolupráci s Komisí aktivnější roli při normalizaci plateb prováděných kartou;

| 29. | v této souvislosti uznává, že systém SEPA je základním kamenem pro vytváření integrovaného trhu plateb EU, který by se na jeho základě měl rozvíjet a stát se více inovačním a konkurenceschopnějším; |
| --- | --- |

29.

v této souvislosti uznává, že systém SEPA je základním kamenem pro vytváření integrovaného trhu plateb EU, který by se na jeho základě měl rozvíjet a stát se více inovačním a konkurenceschopnějším;

| 30. | domnívá se, že vymáhání dodržování předpisů týkajících se elektronických plateb je často obtížné, nepřiměřené a rozdílné v rámci Evropy a že je třeba vyvinout větší úsilí o zajištění řádného a jednotného vymáhání dodržování těchto předpisů; |
| --- | --- |

30.

domnívá se, že vymáhání dodržování předpisů týkajících se elektronických plateb je často obtížné, nepřiměřené a rozdílné v rámci Evropy a že je třeba vyvinout větší úsilí o zajištění řádného a jednotného vymáhání dodržování těchto předpisů;

| 31. | prohlašuje, že samoregulační přístup není dostatečný; domnívá se, že Komise a Evropská centrální banka by měly ve spolupráci s členskými státy hrát aktivnější vůdčí roli a že všechny příslušné zúčastněné strany včetně sdružení spotřebitelů by měly být řádně zapojeny do rozhodovacího procesu a být v jeho rámci konzultovány; |
| --- | --- |

31.

prohlašuje, že samoregulační přístup není dostatečný; domnívá se, že Komise a Evropská centrální banka by měly ve spolupráci s členskými státy hrát aktivnější vůdčí roli a že všechny příslušné zúčastněné strany včetně sdružení spotřebitelů by měly být řádně zapojeny do rozhodovacího procesu a být v jeho rámci konzultovány;

| 32. | domnívá se, že je pravděpodobné, že se bude zvyšovat počet evropských společností, jejichž činnosti de facto závisejí na schopnosti přijímat platby prováděné kartou; domnívá se, že je ve veřejném zájmu definovat objektivní pravidla popisující okolnosti, za nichž mohou systémy plateb platebními kartami jednostranně odmítnout přijetí, a postupy, jakými to mohou udělat; |
| --- | --- |

32.

domnívá se, že je pravděpodobné, že se bude zvyšovat počet evropských společností, jejichž činnosti de facto závisejí na schopnosti přijímat platby prováděné kartou; domnívá se, že je ve veřejném zájmu definovat objektivní pravidla popisující okolnosti, za nichž mohou systémy plateb platebními kartami jednostranně odmítnout přijetí, a postupy, jakými to mohou udělat;

| 33. | považuje za důležité posílit řízení systému SEPA a přidělit obnovené Radě SEPA větší úlohu a domnívá se, že by tento nový řídící orgán měl být složen ze zástupců hlavních důležitých zainteresovaných subjektů a měl být vytvořen tak, aby zajistil demokratickou kontrolu prostřednictvím Komise a dalších orgánů EU; navrhuje, aby obnovená Rada SEPA vedla práci, určovala časový harmonogram a pracovní plán a rozhodovala o prioritách a hlavních otázkách, čímž by urovnávala spory mezi zúčastněnými stranami; zdůrazňuje, že demokratická kontrola by měla být zajištěna skrze Komisi, přičemž by významné úlohy hrály Evropská centrální banka a Evropský orgán pro bankovnictví; |
| --- | --- |

33.

považuje za důležité posílit řízení systému SEPA a přidělit obnovené Radě SEPA větší úlohu a domnívá se, že by tento nový řídící orgán měl být složen ze zástupců hlavních důležitých zainteresovaných subjektů a měl být vytvořen tak, aby zajistil demokratickou kontrolu prostřednictvím Komise a dalších orgánů EU; navrhuje, aby obnovená Rada SEPA vedla práci, určovala časový harmonogram a pracovní plán a rozhodovala o prioritách a hlavních otázkách, čímž by urovnávala spory mezi zúčastněnými stranami; zdůrazňuje, že demokratická kontrola by měla být zajištěna skrze Komisi, přičemž by významné úlohy hrály Evropská centrální banka a Evropský orgán pro bankovnictví;

| 34. | vítá, že v souladu s bodem odůvodnění č. 5 nařízení (EU) č. 260/2012 proběhla konzultace Komise se zainteresovanými subjekty v rámci zelené knihy o řízení systému SEPA, a těší se na návrh na toto téma, který se Komise chystá předložit na konci tohoto roku; podtrhuje, že okamžitou prioritou všech zúčastněných stran systému SEPA musí být příprava na přechod na tento systém v souladu s podmínkami stanovenými v nařízení (EU) č. 260/2012 s cílem zajistit bezproblémový přechod od vnitrostátních na celoevropské platební systémy; |
| --- | --- |

34.

vítá, že v souladu s bodem odůvodnění č. 5 nařízení (EU) č. 260/2012 proběhla konzultace Komise se zainteresovanými subjekty v rámci zelené knihy o řízení systému SEPA, a těší se na návrh na toto téma, který se Komise chystá předložit na konci tohoto roku; podtrhuje, že okamžitou prioritou všech zúčastněných stran systému SEPA musí být příprava na přechod na tento systém v souladu s podmínkami stanovenými v nařízení (EU) č. 260/2012 s cílem zajistit bezproblémový přechod od vnitrostátních na celoevropské platební systémy;

Přeshraniční akvizice

| 35. | poukazuje na skutečnost, že další normalizace a sladění postupů za účelem překonání technických překážek a požadavků vnitrostátního vypořádání a zúčtování by přispěly k větší podpoře přeshraničních akvizic, a posílily tak hospodářskou soutěž a následně rozšířily možnosti volby, jež mají k dispozici obchodníci, což by mohlo přinést nákladově efektivnější platební metody pro spotřebitele; domnívá se, že obchodníci by měli být lépe informováni o možnostech přeshraniční akvizice; |
| --- | --- |

35.

poukazuje na skutečnost, že další normalizace a sladění postupů za účelem překonání technických překážek a požadavků vnitrostátního vypořádání a zúčtování by přispěly k větší podpoře přeshraničních akvizic, a posílily tak hospodářskou soutěž a následně rozšířily možnosti volby, jež mají k dispozici obchodníci, což by mohlo přinést nákladově efektivnější platební metody pro spotřebitele; domnívá se, že obchodníci by měli být lépe informováni o možnostech přeshraniční akvizice;

| 36. | naléhavě vyzývá, aby se s ohledem na výhody přeshraniční akvizice pro vnitřní trh aktivně hledala řešení, která ji ještě více usnadní; vyjadřuje znepokojení nad stávajícími vnitrostátními právními a technickými překážkami, jako jsou například některé licenční podmínky, které by měly být odstraněny, aby se s cizím nabyvatelem slučitelným se systémem SEPA nakládalo stejně jako s domácím nabyvatelem v dané zemi; |
| --- | --- |

36.

naléhavě vyzývá, aby se s ohledem na výhody přeshraniční akvizice pro vnitřní trh aktivně hledala řešení, která ji ještě více usnadní; vyjadřuje znepokojení nad stávajícími vnitrostátními právními a technickými překážkami, jako jsou například některé licenční podmínky, které by měly být odstraněny, aby se s cizím nabyvatelem slučitelným se systémem SEPA nakládalo stejně jako s domácím nabyvatelem v dané zemi;

| 37. | zdůrazňuje, že mezi právními předpisy týkajícími se různých platebních účtů by neměly být žádné větší rozdíly a plátce by měl mít možnost převést finanční prostředky prostřednictvím internetu nebo mobilního telefonu jakémukoliv příjemci platby, jehož účet je v jakékoliv finanční instituci spojené se systémem SEPA; |
| --- | --- |

37.

zdůrazňuje, že mezi právními předpisy týkajícími se různých platebních účtů by neměly být žádné větší rozdíly a plátce by měl mít možnost převést finanční prostředky prostřednictvím internetu nebo mobilního telefonu jakémukoliv příjemci platby, jehož účet je v jakékoliv finanční instituci spojené se systémem SEPA;

| 38. | zdůrazňuje, že všichni oprávnění poskytovatelé platebních služeb by měli mít totéž přístupové právo k možnostem zúčtování a vypořádání plateb, pokud mají patřičné postupy řízení rizik, splňují minimální technické požadavky a jsou považováni za natolik stabilní, že nepředstavují žádné riziko, tj. v podstatě podléhají týmž příslušným požadavkům jako banky; |
| --- | --- |

38.

zdůrazňuje, že všichni oprávnění poskytovatelé platebních služeb by měli mít totéž přístupové právo k možnostem zúčtování a vypořádání plateb, pokud mají patřičné postupy řízení rizik, splňují minimální technické požadavky a jsou považováni za natolik stabilní, že nepředstavují žádné riziko, tj. v podstatě podléhají týmž příslušným požadavkům jako banky;

Vícestranné mezibankovní poplatky (MIF – Multilateral Interchange Fees)

| 39. | připomíná, že podle rozhodnutí Evropského soudního dvora v případě „Mastercard“ ze dne 24. května 2012 může být vícestranný mezibankovní poplatek považován za poplatek potlačující hospodářskou soutěž, a žádá Komisi, aby navrhla, jak by se toto rozhodnutí mělo zohlednit při řízení obchodních modelů plateb prováděných kartou, pomocí mobilního telefonu nebo přes internet; |
| --- | --- |

39.

připomíná, že podle rozhodnutí Evropského soudního dvora v případě „Mastercard“ ze dne 24. května 2012 může být vícestranný mezibankovní poplatek považován za poplatek potlačující hospodářskou soutěž, a žádá Komisi, aby navrhla, jak by se toto rozhodnutí mělo zohlednit při řízení obchodních modelů plateb prováděných kartou, pomocí mobilního telefonu nebo přes internet;

| 40. | konstatuje, že stávající příjmy z poplatků MIF jsou v mnoha případech příliš vysoké vzhledem k nákladům, jež by měly pokrývat; poukazuje na to, že bude možná třeba vyrovnat rozdílné platební poplatky, aby bylo zajištěno, že postupy křížového dotování nebudou podporovat výběr neúčinných nástrojů, a žádá Komisi, aby prostřednictvím předpisů zajistila, že poplatky MIF již nebudou narušovat hospodářskou soutěž tím, že by vytvářely překážky pro vstup nových subjektů na trh a inovace; vyzývá Komisi, aby do konce roku 2012 provedla posouzení dopadů týkající se jednotlivých možností; zdůrazňuje, že pokud jde o poplatky MIF, je třeba právní jasnosti a jistoty; |
| --- | --- |

40.

konstatuje, že stávající příjmy z poplatků MIF jsou v mnoha případech příliš vysoké vzhledem k nákladům, jež by měly pokrývat; poukazuje na to, že bude možná třeba vyrovnat rozdílné platební poplatky, aby bylo zajištěno, že postupy křížového dotování nebudou podporovat výběr neúčinných nástrojů, a žádá Komisi, aby prostřednictvím předpisů zajistila, že poplatky MIF již nebudou narušovat hospodářskou soutěž tím, že by vytvářely překážky pro vstup nových subjektů na trh a inovace; vyzývá Komisi, aby do konce roku 2012 provedla posouzení dopadů týkající se jednotlivých možností; zdůrazňuje, že pokud jde o poplatky MIF, je třeba právní jasnosti a jistoty;

| 41. | podotýká, že po přechodném období by měla být platební karta, jež je slučitelná se systémem SEPA a patří osobě z jakéhokoliv členského státu, přijata každým platebním terminálem v systému SEPA a daná platba my měla být bezpečně převedena; podotýká, že tento požadavek může znamenat, že je třeba regulovat poplatky MIF tak, aby nepřesahovaly určitou prahovou hodnotu, a trvá na tom, že by tento krok neměl přinést zvýšení poplatků MIF v členských státech, ale spíše jejich snížení a v pozdějších fázích možná dokonce přiblížení se nule; |
| --- | --- |

41.

podotýká, že po přechodném období by měla být platební karta, jež je slučitelná se systémem SEPA a patří osobě z jakéhokoliv členského státu, přijata každým platebním terminálem v systému SEPA a daná platba my měla být bezpečně převedena; podotýká, že tento požadavek může znamenat, že je třeba regulovat poplatky MIF tak, aby nepřesahovaly určitou prahovou hodnotu, a trvá na tom, že by tento krok neměl přinést zvýšení poplatků MIF v členských státech, ale spíše jejich snížení a v pozdějších fázích možná dokonce přiblížení se nule;

| 42. | domnívá se, že je třeba posílit přeshraniční a centrální akvizice a odstranit jakékoli technické či právní překážky, neboť by tento krok napomohl snížení sazeb poplatků MIF a obchodních poplatků; |
| --- | --- |

42.

domnívá se, že je třeba posílit přeshraniční a centrální akvizice a odstranit jakékoli technické či právní překážky, neboť by tento krok napomohl snížení sazeb poplatků MIF a obchodních poplatků;

| 43. | domnívá se, že by poplatky MIF by měly být regulovány na evropské úrovni s cílem zajistit snazší přístup na trh novým subjektům přeshraniční akvizice, a poskytnout tak obchodníkům skutečnou možnost výběru, do jakého platebního systému se zapojí; zdůrazňuje, že pokud tento nový legislativní návrh stanoví poplatky, měla by být zajištěna plná transparentnost prvků, které zakládají jejích sazby; připomíná, že čl. 5 nařízení (EU) č. 260/2012, kterým se stanoví technické a obchodní požadavky pro úhrady a inkasa v eurech, zdůrazňuje, že po 1. únoru 2017 nebude možné při transakci uplatnit žádné poplatky MIF; žádá tentýž přístup v případě plateb prováděných kartou; |
| --- | --- |

43.

domnívá se, že by poplatky MIF by měly být regulovány na evropské úrovni s cílem zajistit snazší přístup na trh novým subjektům přeshraniční akvizice, a poskytnout tak obchodníkům skutečnou možnost výběru, do jakého platebního systému se zapojí; zdůrazňuje, že pokud tento nový legislativní návrh stanoví poplatky, měla by být zajištěna plná transparentnost prvků, které zakládají jejích sazby; připomíná, že čl. 5 nařízení (EU) č. 260/2012, kterým se stanoví technické a obchodní požadavky pro úhrady a inkasa v eurech, zdůrazňuje, že po 1. únoru 2017 nebude možné při transakci uplatnit žádné poplatky MIF; žádá tentýž přístup v případě plateb prováděných kartou;

| 44. | domnívá se, že obchodní model pro třístranné nebo smíšené platební systémy může zvýšit obavy ohledně hospodářské soutěže podobně jako v případě čtyřstranných platebních systémů; domnívá se proto, že by všechny systémy platebních karet, ať již čtyřstranné, třístranné nebo smíšené, a jakékoli nové subjekty na trhu měly být považovány za rovné s cílem zajistit rovné podmínky a podněcovat hospodářskou soutěž a transparentnost pro spotřebitele i obchodníky; |
| --- | --- |

44.

domnívá se, že obchodní model pro třístranné nebo smíšené platební systémy může zvýšit obavy ohledně hospodářské soutěže podobně jako v případě čtyřstranných platebních systémů; domnívá se proto, že by všechny systémy platebních karet, ať již čtyřstranné, třístranné nebo smíšené, a jakékoli nové subjekty na trhu měly být považovány za rovné s cílem zajistit rovné podmínky a podněcovat hospodářskou soutěž a transparentnost pro spotřebitele i obchodníky;

Co-badging (společné označování)

| 45. | konstatuje, že co-badging, na němž se účastnící se platební systémy podílí dobrovolně, by mohl být pro spotřebitele přínosem, neboť by snížil množství karet v jejich peněženkách a usnadnil přístup vnitrostátních domácích systémů na širší trh SEPA podporující hospodářskou soutěž; upozorňuje však, že by co-badging neměl být používán s cílem obcházet domácí systémy pomocí předem rozhodnutého využití domácí značky; |
| --- | --- |

45.

konstatuje, že co-badging, na němž se účastnící se platební systémy podílí dobrovolně, by mohl být pro spotřebitele přínosem, neboť by snížil množství karet v jejich peněženkách a usnadnil přístup vnitrostátních domácích systémů na širší trh SEPA podporující hospodářskou soutěž; upozorňuje však, že by co-badging neměl být používán s cílem obcházet domácí systémy pomocí předem rozhodnutého využití domácí značky;

| 46. | zdůrazňuje, že zákazníci mající kartu by měli mít možnost vybrat si, jaké možné alternativy společného označení platebních karet by měly být na jejich kartách aktivní, a trvá na tom, aby obchodníci měli právo si vybrat, jakou alternativu společného označení platebních karet budou chtít přijmout, a držitelé karet měli v každé konkrétní platební situaci právo vybrat si z možností společného označení platebních karet, které obchodník přijímá, upřednostňovanou alternativu; vyzývá Komisi, aby navrhla řešení, která podpoří co-badging více než jednoho systému slučitelného se systémem SEPA; domnívá se, že by měly být důkladně zváženy otázky, jako je například slučitelnost postupů řízení, technická interoperabilita a odpovědnost za nedostatky v otázkách bezpečnosti; |
| --- | --- |

46.

zdůrazňuje, že zákazníci mající kartu by měli mít možnost vybrat si, jaké možné alternativy společného označení platebních karet by měly být na jejich kartách aktivní, a trvá na tom, aby obchodníci měli právo si vybrat, jakou alternativu společného označení platebních karet budou chtít přijmout, a držitelé karet měli v každé konkrétní platební situaci právo vybrat si z možností společného označení platebních karet, které obchodník přijímá, upřednostňovanou alternativu; vyzývá Komisi, aby navrhla řešení, která podpoří co-badging více než jednoho systému slučitelného se systémem SEPA; domnívá se, že by měly být důkladně zváženy otázky, jako je například slučitelnost postupů řízení, technická interoperabilita a odpovědnost za nedostatky v otázkách bezpečnosti;

| 47. | domnívá se, že by společné označování mělo být zavedeno spolu s příslušnými informacemi pro spotřebitele, aby byli chráněni před nebezpečím, že budou uvedeni v omyl; zdůrazňuje, že všem stranám musí být jasné, kdo je odpovědný za ochranu a důvěrnost údajů držitelů karty a obchodníků a za společně označený platební nástroj; |
| --- | --- |

47.

domnívá se, že by společné označování mělo být zavedeno spolu s příslušnými informacemi pro spotřebitele, aby byli chráněni před nebezpečím, že budou uvedeni v omyl; zdůrazňuje, že všem stranám musí být jasné, kdo je odpovědný za ochranu a důvěrnost údajů držitelů karty a obchodníků a za společně označený platební nástroj;

Přirážky

| 48. | domnívá se, že přirážky, srážky a další postupy řízení chování jsou tím, jak jsou obecně používány, často škodlivé pro koncové uživatele platebních služeb; konstatuje, že u přirážek, jež se zakládají čistě na volbě způsobu platby učiněné zákazníkem, existuje riziko, že budou náhodné a mohou být zneužity k získání dalších příjmů, spíše než k pokrytí nákladů; domnívá se, že je důležité zabránit možnosti nadměrných přirážek v souvislosti s poplatky, které musejí za jednotlivé transakce platit obchodníci, a kontrolovat srážky a podobné postupy řízení chování spotřebitelů na úrovni EU; zdůrazňuje proto, že by měli obchodníci přijmout jeden společně používaný platební nástroj bez jakékoli přirážky (debetní karty slučitelné se systémem SEPA, elektronické platby) a že jakékoliv přirážky dalších nástrojů nesmí v žádném případě překročit přímé náklady těchto nástrojů ve srovnání s nástrojem přijatým bez přirážky; |
| --- | --- |

48.

domnívá se, že přirážky, srážky a další postupy řízení chování jsou tím, jak jsou obecně používány, často škodlivé pro koncové uživatele platebních služeb; konstatuje, že u přirážek, jež se zakládají čistě na volbě způsobu platby učiněné zákazníkem, existuje riziko, že budou náhodné a mohou být zneužity k získání dalších příjmů, spíše než k pokrytí nákladů; domnívá se, že je důležité zabránit možnosti nadměrných přirážek v souvislosti s poplatky, které musejí za jednotlivé transakce platit obchodníci, a kontrolovat srážky a podobné postupy řízení chování spotřebitelů na úrovni EU; zdůrazňuje proto, že by měli obchodníci přijmout jeden společně používaný platební nástroj bez jakékoli přirážky (debetní karty slučitelné se systémem SEPA, elektronické platby) a že jakékoliv přirážky dalších nástrojů nesmí v žádném případě překročit přímé náklady těchto nástrojů ve srovnání s nástrojem přijatým bez přirážky;

| 49. | zdůrazňuje, že je nutné požadovat větší transparentnost a lepší informování spotřebitelů, pokud jde o přirážky a další poplatky u různých způsobů plateb, a to vzhledem ke skutečnosti, že obchodníci obecně zahrnují náklady na transakce do cen svých produktů a služeb, což má za následek to, že spotřebitelé nejsou předem náležitě informováni o celkových nákladech, a platí tak za své nákupy více, čímž je oslabována jejich důvěra; |
| --- | --- |

49.

zdůrazňuje, že je nutné požadovat větší transparentnost a lepší informování spotřebitelů, pokud jde o přirážky a další poplatky u různých způsobů plateb, a to vzhledem ke skutečnosti, že obchodníci obecně zahrnují náklady na transakce do cen svých produktů a služeb, což má za následek to, že spotřebitelé nejsou předem náležitě informováni o celkových nákladech, a platí tak za své nákupy více, čímž je oslabována jejich důvěra;

| 50. | konstatuje, že u přirážek, jež se zakládají čistě na volbě způsobu platby učiněné zákazníkem, existuje riziko, že budou náhodné a mohou být zneužity k získání dalších příjmů, spíše než k pokrytí nákladů, a že uvalování přirážek celkově neprospívá rozvoji jednotného trhu, protože brání hospodářské soutěži, zvyšuje fragmentaci trhu a mate spotřebitele; |
| --- | --- |

50.

konstatuje, že u přirážek, jež se zakládají čistě na volbě způsobu platby učiněné zákazníkem, existuje riziko, že budou náhodné a mohou být zneužity k získání dalších příjmů, spíše než k pokrytí nákladů, a že uvalování přirážek celkově neprospívá rozvoji jednotného trhu, protože brání hospodářské soutěži, zvyšuje fragmentaci trhu a mate spotřebitele;

| 51. | konstatuje, že jednou z možností je omezení přirážek na přímé náklady spojené s využitím platebního nástroje, stejně jako zákaz přirážek v celé EU; naléhavě proto vyzývá Komisi, aby provedla posouzení dopadů případného zákazu možnosti nadměrných přirážek v souvislosti s transakčními poplatky účtovanými obchodníkům i celoevropského zákazu přirážek, a to s ohledem na článek 19 směrnice o právech spotřebitelů 2011/83/EU; |
| --- | --- |

51.

konstatuje, že jednou z možností je omezení přirážek na přímé náklady spojené s využitím platebního nástroje, stejně jako zákaz přirážek v celé EU; naléhavě proto vyzývá Komisi, aby provedla posouzení dopadů případného zákazu možnosti nadměrných přirážek v souvislosti s transakčními poplatky účtovanými obchodníkům i celoevropského zákazu přirážek, a to s ohledem na článek 19 směrnice o právech spotřebitelů 2011/83/EU;

Zabezpečení plateb

| 52. | zdůrazňuje, že má-li být plně rozvinut potenciál elektronických plateb, je nezbytné zajistit důvěru spotřebitelů, která zase vyžaduje vysokou míru bezpečnosti, aby se zabránilo riziku podvodu a zajistila ochrana citlivých a osobních údajů spotřebitelů; |
| --- | --- |

52.

zdůrazňuje, že má-li být plně rozvinut potenciál elektronických plateb, je nezbytné zajistit důvěru spotřebitelů, která zase vyžaduje vysokou míru bezpečnosti, aby se zabránilo riziku podvodu a zajistila ochrana citlivých a osobních údajů spotřebitelů;

| 53. | zdůrazňuje, že soukromí spotřebitele by mělo být chráněno podle vnitrostátních právních předpisů a právních předpisů EU a že každá strana platebního řetězce by měla mít přístup pouze k těm údajům, které jsou důležité pro zpracování platby, a ostatní údaje by měly zůstat zakódovány; |
| --- | --- |

53.

zdůrazňuje, že soukromí spotřebitele by mělo být chráněno podle vnitrostátních právních předpisů a právních předpisů EU a že každá strana platebního řetězce by měla mít přístup pouze k těm údajům, které jsou důležité pro zpracování platby, a ostatní údaje by měly zůstat zakódovány;

| 54. | domnívá se, že minimální bezpečnostní požadavky na platby prostřednictvím internetu, platební karty a mobilního telefonu by měly být ve všech členských státech stejné a že by měl existovat společný řídící orgán, jenž by tyto požadavky stanovil; podotýká, že normalizovaná bezpečnostní řešení by zjednodušila informace pro zákazníky, a tedy i způsob, jakým se zákazníci přizpůsobují bezpečnostním opatřením, a snížila by také náklady poskytovatelů platebních služeb; navrhuje proto, aby byli všichni poskytovatelé platebních služeb povinni zachovávat minimální bezpečnostní normy, které, ačkoli by mohly být těmito poskytovateli dále zlepšovány, by se neměly stát překážkami pro hospodářskou soutěž; |
| --- | --- |

54.

domnívá se, že minimální bezpečnostní požadavky na platby prostřednictvím internetu, platební karty a mobilního telefonu by měly být ve všech členských státech stejné a že by měl existovat společný řídící orgán, jenž by tyto požadavky stanovil; podotýká, že normalizovaná bezpečnostní řešení by zjednodušila informace pro zákazníky, a tedy i způsob, jakým se zákazníci přizpůsobují bezpečnostním opatřením, a snížila by také náklady poskytovatelů platebních služeb; navrhuje proto, aby byli všichni poskytovatelé platebních služeb povinni zachovávat minimální bezpečnostní normy, které, ačkoli by mohly být těmito poskytovateli dále zlepšovány, by se neměly stát překážkami pro hospodářskou soutěž;

| 55. | připomíná, že zatímco zákazník nemůže nést konečnou odpovědnost za bezpečnostní opatření týkající se různých platebních metod, měl by být informován o preventivních bezpečnostních opatřeních a finanční instituce by měly být odpovědné za výdaje za podvod, nejsou-li zapříčiněny zákazníkem, „který jedná podvodně či nesplní jednu či více svých povinností podle čl. 56 směrnice o platebních službách z úmyslné nebo hrubé nedbalosti“; domnívá se tedy, že je třeba podporovat kampaně pro informování veřejnosti s cílem zvýšit její obecné povědomí a zejména znalost otázek digitální bezpečnosti; vyzývá Komisi, aby při rozvoji strategie a nástrojů pro integraci trhů plateb prováděných kartou, přes internet a pomocí mobilního telefonu zohlednila normy a doporučení evropského inspektora ochrany údajů ohledně transparentnosti, určení kontrolora/zpracovatele, proporcionality a práv subjektu údajů; považuje za důležité, aby všechny podvody při platbách v systému SEPA byly oznámeny centrále pro sledování, statistiku a hodnocení s cílem umožnit rychlou reakci na nové bezpečnostní hrozby, a aby se hlavní změny ve vývoji zveřejnily; žádá Komisi, aby s cílem zajistit minimalizaci údajů neomezovala pojetí soukromí již od samotného vzniku návrhu („privacy by design“) jen na mechanismy ověřování a bezpečnostní záruky, dále aby uplatňovala ochranu soukromí prostřednictvím výchozího nastavení, omezila přístup k osobním informacím pouze na informace, které jsou nutně třeba k zajištění služeb, a zavedla nástroje, které uživatelům umožní lepší ochranu svých osobních údajů; |
| --- | --- |

55.

připomíná, že zatímco zákazník nemůže nést konečnou odpovědnost za bezpečnostní opatření týkající se různých platebních metod, měl by být informován o preventivních bezpečnostních opatřeních a finanční instituce by měly být odpovědné za výdaje za podvod, nejsou-li zapříčiněny zákazníkem, „který jedná podvodně či nesplní jednu či více svých povinností podle čl. 56 směrnice o platebních službách z úmyslné nebo hrubé nedbalosti“; domnívá se tedy, že je třeba podporovat kampaně pro informování veřejnosti s cílem zvýšit její obecné povědomí a zejména znalost otázek digitální bezpečnosti; vyzývá Komisi, aby při rozvoji strategie a nástrojů pro integraci trhů plateb prováděných kartou, přes internet a pomocí mobilního telefonu zohlednila normy a doporučení evropského inspektora ochrany údajů ohledně transparentnosti, určení kontrolora/zpracovatele, proporcionality a práv subjektu údajů; považuje za důležité, aby všechny podvody při platbách v systému SEPA byly oznámeny centrále pro sledování, statistiku a hodnocení s cílem umožnit rychlou reakci na nové bezpečnostní hrozby, a aby se hlavní změny ve vývoji zveřejnily; žádá Komisi, aby s cílem zajistit minimalizaci údajů neomezovala pojetí soukromí již od samotného vzniku návrhu („privacy by design“) jen na mechanismy ověřování a bezpečnostní záruky, dále aby uplatňovala ochranu soukromí prostřednictvím výchozího nastavení, omezila přístup k osobním informacím pouze na informace, které jsou nutně třeba k zajištění služeb, a zavedla nástroje, které uživatelům umožní lepší ochranu svých osobních údajů;

| 56. | domnívá se, že platby prováděné kartou tváří v tvář jsou obecně dobře zabezpečeny a že postupný přechod od karet s magnetickým proužkem k čipovým kartám, jenž by měl být urychleně dokončen, míru zabezpečení ještě zvýší; vyjadřuje své znepokojení nad bezpečnostními otázkami spojenými s jinými formami plateb prováděných kartou a nad skutečností, že některá stávající evropská provádění EMV nemusí být plně důsledná, požaduje, aby byla tato nechtěná situace napravena, a připomíná, že je třeba také zlepšit řešení pro platby na dálku pomocí síťových karet; vyzývá Komisi, aby shromáždila nezávislé údaje o podvodech při platbách on-line a začlenila do svého legislativního návrhu příslušná opatření proti podvodu; |
| --- | --- |

56.

domnívá se, že platby prováděné kartou tváří v tvář jsou obecně dobře zabezpečeny a že postupný přechod od karet s magnetickým proužkem k čipovým kartám, jenž by měl být urychleně dokončen, míru zabezpečení ještě zvýší; vyjadřuje své znepokojení nad bezpečnostními otázkami spojenými s jinými formami plateb prováděných kartou a nad skutečností, že některá stávající evropská provádění EMV nemusí být plně důsledná, požaduje, aby byla tato nechtěná situace napravena, a připomíná, že je třeba také zlepšit řešení pro platby na dálku pomocí síťových karet; vyzývá Komisi, aby shromáždila nezávislé údaje o podvodech při platbách on-line a začlenila do svého legislativního návrhu příslušná opatření proti podvodu;

| 57. | je přesvědčen, že poskytovat třetím stranám údaje o dostupnosti finančních prostředků na bankovních účtech s sebou nese rizika; konstatuje, že jedním z těchto rizik je, že spotřebitelé nemusí mít úplný přehled o tom, kdo má přístup k informacím o jejich účtu, jaký se v této souvislosti používá právní rámec a který provozovatel odpovídá za platební služby, jež spotřebitel využívá; zdůrazňuje, že v žádné fázi nesmí být ohrožena ochrana údajů; |
| --- | --- |

57.

je přesvědčen, že poskytovat třetím stranám údaje o dostupnosti finančních prostředků na bankovních účtech s sebou nese rizika; konstatuje, že jedním z těchto rizik je, že spotřebitelé nemusí mít úplný přehled o tom, kdo má přístup k informacím o jejich účtu, jaký se v této souvislosti používá právní rámec a který provozovatel odpovídá za platební služby, jež spotřebitel využívá; zdůrazňuje, že v žádné fázi nesmí být ohrožena ochrana údajů;

| 58. | zdůrazňuje, že tato bezpečnostní rizika by mohla být zmírněna regulačními a technickými změnami, díky nimž by se platby prostřednictvím nebankovních poskytovatelů platebních služeb mohly stát stejně bezpečnými jako přímé platby z dobře chráněných bankovních účtů, pokud budou v praxi k dispozici bezpečné systémy a pokud bude jasně vymezena oprávněnost takového přístupu, stejně jako organizace, které takový přístup vyžadují; |
| --- | --- |

58.

zdůrazňuje, že tato bezpečnostní rizika by mohla být zmírněna regulačními a technickými změnami, díky nimž by se platby prostřednictvím nebankovních poskytovatelů platebních služeb mohly stát stejně bezpečnými jako přímé platby z dobře chráněných bankovních účtů, pokud budou v praxi k dispozici bezpečné systémy a pokud bude jasně vymezena oprávněnost takového přístupu, stejně jako organizace, které takový přístup vyžadují;

| 59. | nepodporuje tudíž, aby třetí strany měly přístup k informacím o bankovním účtu zákazníka, pokud systém není prokazatelně bezpečný a nebyl řádně otestován; konstatuje, že v rámci jakýchkoli předpisů by přístup třetí strany měl být omezen na binární informaci („ano–ne“) o dostupnosti finančních prostředků a zvláštní pozornost by měla být věnována bezpečnosti, ochraně údajů a právům spotřebitele; domnívá se, že by mělo být jasně a nediskriminačně stanoveno, které strany mohou mít k těmto informacím přístup a za jakých podmínek mohou být údaje uloženy, a že musí tato opatření podléhat smluvnímu vztahu mezi subjekty, kterých se týkají; zdůrazňuje, že by měl být při vytváření regulačního rámce pro přístup třetích stran jasně rozlišen přístup k informacím o dostupnosti finančních prostředků pro danou transakci a přístup k informacím o účtu zákazníka obecně; vyzývá Komisi, aby zajistila ochranu osobních údajů tím, že po konzultaci s evropským inspektorem ochrany údajů navrhne jasné předpisy, jež stanoví, jakou úlohu bude každý subjekt hrát při sběru údajů a za jakým účelem, a jasně vymezí subjekty odpovědné za sběr, zpracování a uchování údajů; připojuje, že uživatelé karet by měli mít možnost přístupu a úpravy svých osobních údajů, a to i v komplexním přeshraničním kontextu; shledává, že požadavky ochrany údajů by měly být prováděny podle zásady „soukromí již od samotného vzniku návrhu/prostřednictvím výchozího nastavení“ a že podniky nebo spotřebitelé by neměli nést odpovědnost za ochranu svých údajů; |
| --- | --- |

59.

nepodporuje tudíž, aby třetí strany měly přístup k informacím o bankovním účtu zákazníka, pokud systém není prokazatelně bezpečný a nebyl řádně otestován; konstatuje, že v rámci jakýchkoli předpisů by přístup třetí strany měl být omezen na binární informaci („ano–ne“) o dostupnosti finančních prostředků a zvláštní pozornost by měla být věnována bezpečnosti, ochraně údajů a právům spotřebitele; domnívá se, že by mělo být jasně a nediskriminačně stanoveno, které strany mohou mít k těmto informacím přístup a za jakých podmínek mohou být údaje uloženy, a že musí tato opatření podléhat smluvnímu vztahu mezi subjekty, kterých se týkají; zdůrazňuje, že by měl být při vytváření regulačního rámce pro přístup třetích stran jasně rozlišen přístup k informacím o dostupnosti finančních prostředků pro danou transakci a přístup k informacím o účtu zákazníka obecně; vyzývá Komisi, aby zajistila ochranu osobních údajů tím, že po konzultaci s evropským inspektorem ochrany údajů navrhne jasné předpisy, jež stanoví, jakou úlohu bude každý subjekt hrát při sběru údajů a za jakým účelem, a jasně vymezí subjekty odpovědné za sběr, zpracování a uchování údajů; připojuje, že uživatelé karet by měli mít možnost přístupu a úpravy svých osobních údajů, a to i v komplexním přeshraničním kontextu; shledává, že požadavky ochrany údajů by měly být prováděny podle zásady „soukromí již od samotného vzniku návrhu/prostřednictvím výchozího nastavení“ a že podniky nebo spotřebitelé by neměli nést odpovědnost za ochranu svých údajů;

| 60. | je přesvědčen, že práva spotřebitelů na vrácení peněz by měla být posílena, a to jak v případě neautorizovaných plateb, tak i v případě nedoručeného zboží či neposkytnutých služeb (nebo zboží nedoručeného či služeb neposkytnutých podle dohody), a že účinné systémy kolektivního odškodnění a alternativního řešení sporů jsou nepostradatelnými nástroji ochrany spotřebitelů, a to i v oblasti elektronických plateb; |
| --- | --- |

60.

je přesvědčen, že práva spotřebitelů na vrácení peněz by měla být posílena, a to jak v případě neautorizovaných plateb, tak i v případě nedoručeného zboží či neposkytnutých služeb (nebo zboží nedoručeného či služeb neposkytnutých podle dohody), a že účinné systémy kolektivního odškodnění a alternativního řešení sporů jsou nepostradatelnými nástroji ochrany spotřebitelů, a to i v oblasti elektronických plateb;

| 61. | konstatuje, že vzhledem k tomu, že bezpečnostní hrozby jsou stále větší, měly by se do rozvoje bezpečnostních norem aktivně zapojit také Evropský výbor pro normalizaci a Evropský ústav pro telekomunikační normy; |
| --- | --- |

61.

konstatuje, že vzhledem k tomu, že bezpečnostní hrozby jsou stále větší, měly by se do rozvoje bezpečnostních norem aktivně zapojit také Evropský výbor pro normalizaci a Evropský ústav pro telekomunikační normy;

| 62. | konstatuje, že u platebních systémů, kde je jeden nebo více účastníků v různých členských státech, se očekává, že Komise předloží návrh, v němž vysvětlí, jaký systém soudního nebo mimosoudního urovnávání sporů by měl být pro které spory použit, a že by spotřebitelé měli mít snadný přístup k těmto orgánům alternativního řešení sporů a jejich využití; |
| --- | --- |

62.

konstatuje, že u platebních systémů, kde je jeden nebo více účastníků v různých členských státech, se očekává, že Komise předloží návrh, v němž vysvětlí, jaký systém soudního nebo mimosoudního urovnávání sporů by měl být pro které spory použit, a že by spotřebitelé měli mít snadný přístup k těmto orgánům alternativního řešení sporů a jejich využití;

o

o o

| 63. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

63.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a vnitrostátním parlamentům.

---

(1)  Úř. věst. L 94, 30.3.2012, s. 22.

(2)  http://ec.europa.eu/competition/sectors/financial_services/information_paper_payments_en.pdf

(3)  http://www.ecb.europa.eu/pub/pdf/other/recommendationsforthesecurityofinternetpaymentsen.pdf

(4)  http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Comments/2012/12-04-11_Mobile_Payments_EN.pdf

(5)  Úř. věst. L 318, 22.11.2002, s. 17.

(6)  http://ec.europa.eu/competition/antitrust/cases/dec_docs/34579/34579_1889_2.pdf; shrnutí rozhodnutí bylo zveřejněno v Úř. věst. C 264, 6.11.2009, s. 8.

(7)  Věc T-111/08, MasterCard a další proti Komisi, dosud nezveřejněno.

---

| 16.12.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 419/28 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 419/28

---

P7_TA(2012)0427

Stínové bankovnictví

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2012 o stínovém bankovnictví (2012/2115(INI))

(2015/C 419/06)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrhy Komise a její sdělení ze dne 12. září 2012 o bankovní unii, |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrhy Komise a její sdělení ze dne 12. září 2012 o bankovní unii,

| — | s ohledem na závěry skupiny G20 ze dne 18. června 2012, v nichž se vyzývá k dokončení práce v oblasti stínového bankovnictví s cílem dosáhnout úplného provedení reforem, |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry skupiny G20 ze dne 18. června 2012, v nichž se vyzývá k dokončení práce v oblasti stínového bankovnictví s cílem dosáhnout úplného provedení reforem,

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 6. července 2011 o finanční, hospodářské a sociální krizi: doporučení k opatřením a vhodným iniciativám (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 6. července 2011 o finanční, hospodářské a sociální krizi: doporučení k opatřením a vhodným iniciativám (1),

| — | s ohledem na prozatímní zprávu pracovní skupiny pro repo obchody a půjčování cenných papírů zřízené Radou pro finanční stabilitu (FSB) zveřejněnou dne 27. dubna 2012 a na konzultační zprávu o fondech peněžního trhu zveřejněnou Mezinárodní organizací komisí pro cenné papíry (IOSCO) téhož dne, |
| --- | --- |

—

s ohledem na prozatímní zprávu pracovní skupiny pro repo obchody a půjčování cenných papírů zřízené Radou pro finanční stabilitu (FSB) zveřejněnou dne 27. dubna 2012 a na konzultační zprávu o fondech peněžního trhu zveřejněnou Mezinárodní organizací komisí pro cenné papíry (IOSCO) téhož dne,

| — | s ohledem na příležitostný dokument Evropské centrální banky č. 133 o stínovém bankovnictví v eurozóně vydaný dne 30. dubna 2012, |
| --- | --- |

—

s ohledem na příležitostný dokument Evropské centrální banky č. 133 o stínovém bankovnictví v eurozóně vydaný dne 30. dubna 2012,

| — | s ohledem na zelenou knihu Komise o stínovém bankovnictví (COM(2012)0102), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zelenou knihu Komise o stínovém bankovnictví (COM(2012)0102),

| — | s ohledem na pracovní dokument útvarů Komise ze dne 26. července 2012 s názvem „Pravidla pro produkty, řízení likvidity, depozitář, fondy peněžního trhu a dlouhodobé investice pro SKIPCP“, |
| --- | --- |

—

s ohledem na pracovní dokument útvarů Komise ze dne 26. července 2012 s názvem „Pravidla pro produkty, řízení likvidity, depozitář, fondy peněžního trhu a dlouhodobé investice pro SKIPCP“,

| — | s ohledem na zprávu FSB o posílení regulace stínového bankovnictví a dohledu nad ním zveřejněnou dne 27. října 2011 v reakci na výzvy skupiny G20 ze summitu v Soulu v roce 2010 a ze summitu v Cannes v roce 2011, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu FSB o posílení regulace stínového bankovnictví a dohledu nad ním zveřejněnou dne 27. října 2011 v reakci na výzvy skupiny G20 ze summitu v Soulu v roce 2010 a ze summitu v Cannes v roce 2011,

| — | s ohledem na článek 48 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 48 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Hospodářského a měnového výboru (A7-0354/2012), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Hospodářského a měnového výboru (A7-0354/2012),

| A. | vzhledem k tomu, že FSB definuje systém stínového bankovnictví jako systém zprostředkování úvěrů, který zahrnuje subjekty a činnosti mimo standardní bankovní systém; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že FSB definuje systém stínového bankovnictví jako systém zprostředkování úvěrů, který zahrnuje subjekty a činnosti mimo standardní bankovní systém;

| B. | vzhledem k tomu, že regulované subjekty standardního bankovního systému se ve velké míře podílejí na činnostech definovaných jako součást stínového bankovního systému a jsou se subjekty stínového bankovnictví mnoha způsoby propojeny; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že regulované subjekty standardního bankovního systému se ve velké míře podílejí na činnostech definovaných jako součást stínového bankovního systému a jsou se subjekty stínového bankovnictví mnoha způsoby propojeny;

| C. | vzhledem k tomu, že podstatná část činností stínového bankovnictví zasahuje do regulovaného bankovního sektoru, což by mělo být plně zohledněno ve stávajícím regulačním rámci; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že podstatná část činností stínového bankovnictví zasahuje do regulovaného bankovního sektoru, což by mělo být plně zohledněno ve stávajícím regulačním rámci;

| D. | vzhledem k tomu, že některé prvky, které patří do sféry definované jako stínové bankovnictví, jsou zásadní pro financování reálné ekonomiky, a proto by měl být s náležitou rozvahou definován rozsah jakéhokoli nového regulačního opatření nebo rozšíření opatření stávajícího; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že některé prvky, které patří do sféry definované jako stínové bankovnictví, jsou zásadní pro financování reálné ekonomiky, a proto by měl být s náležitou rozvahou definován rozsah jakéhokoli nového regulačního opatření nebo rozšíření opatření stávajícího;

| E. | vzhledem k tomu, že v některých případech je stínové bankovnictví prospěšné v tom, že odděluje rizika od bankovního sektoru, a tím i od dopadů na daňové poplatníky nebo na celý systém; vzhledem k tomu, že i přesto je úplnější porozumění operacím stínového bankovnictví a jejich vazbám na finanční instituce a regulace zaměřená na zajištění transparentnosti, snížení systémového rizika a odbourání veškerých nevhodných postupů nezbytnou součástí finanční stability; |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že v některých případech je stínové bankovnictví prospěšné v tom, že odděluje rizika od bankovního sektoru, a tím i od dopadů na daňové poplatníky nebo na celý systém; vzhledem k tomu, že i přesto je úplnější porozumění operacím stínového bankovnictví a jejich vazbám na finanční instituce a regulace zaměřená na zajištění transparentnosti, snížení systémového rizika a odbourání veškerých nevhodných postupů nezbytnou součástí finanční stability;

| F. | vzhledem k tomu, že za účelem ozřejmení stínového bankovnictví je třeba, aby se veškerá regulace v plném rozsahu věnovala otázkám rozložitelnosti, komplexity a neprůhlednosti finančních aktivit s ním spojených, zejména v krizových situacích; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že za účelem ozřejmení stínového bankovnictví je třeba, aby se veškerá regulace v plném rozsahu věnovala otázkám rozložitelnosti, komplexity a neprůhlednosti finančních aktivit s ním spojených, zejména v krizových situacích;

| G. | vzhledem k tomu, že podle odhadů FSB dosáhl objem celosvětového systému stínového bankovnictví v roce 2011 přibližně 51 bilionů EUR oproti 21 bilionům EUR v roce 2002; vzhledem k tomu, že tento podíl představuje 25–30 % objemu celého finančního systému a polovinu celkových aktiv bank; |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že podle odhadů FSB dosáhl objem celosvětového systému stínového bankovnictví v roce 2011 přibližně 51 bilionů EUR oproti 21 bilionům EUR v roce 2002; vzhledem k tomu, že tento podíl představuje 25–30 % objemu celého finančního systému a polovinu celkových aktiv bank;

| H. | vzhledem k tomu, že přes určité možné kladné účinky, jako je nárůst efektivity finančního systému, rozmanitější produkty a zvýšená konkurence, bylo stínové bankovnictví identifikováno jako jedna z hlavních možných příčin finanční krize či jeden z faktorů přispívající k jejímu prohloubení a může ohrozit stabilitu systému; vzhledem k tomu, že FSB žádá posílený dohled nad rozsahem činnosti stínového bankovnictví, což vyvolává obavy i) ohledně systémového rizika, zejména v důsledku transformace splatnosti, případně likvidity, míry pákového efektu a nedostatečného převádění úvěrového rizika a ii) ohledně regulatorní arbitráže; |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že přes určité možné kladné účinky, jako je nárůst efektivity finančního systému, rozmanitější produkty a zvýšená konkurence, bylo stínové bankovnictví identifikováno jako jedna z hlavních možných příčin finanční krize či jeden z faktorů přispívající k jejímu prohloubení a může ohrozit stabilitu systému; vzhledem k tomu, že FSB žádá posílený dohled nad rozsahem činnosti stínového bankovnictví, což vyvolává obavy i) ohledně systémového rizika, zejména v důsledku transformace splatnosti, případně likvidity, míry pákového efektu a nedostatečného převádění úvěrového rizika a ii) ohledně regulatorní arbitráže;

| I. | vzhledem k tomu, že návrhy týkající se stínového bankovnictví a struktury retailových a investičních odnoží věřitelů jsou významnými prvky účinného provádění rozhodnutí skupiny G20 z roku 2008 regulovat každý produkt a každého aktéra; vzhledem k tomu, že Komise musí tuto oblast prověřit rychleji a kritičtěji; |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že návrhy týkající se stínového bankovnictví a struktury retailových a investičních odnoží věřitelů jsou významnými prvky účinného provádění rozhodnutí skupiny G20 z roku 2008 regulovat každý produkt a každého aktéra; vzhledem k tomu, že Komise musí tuto oblast prověřit rychleji a kritičtěji;

| J. | vzhledem k tomu, že stínové bankovnictví jakožto celosvětový jev vyžaduje ucelený celosvětový regulační přístup vycházející z doporučení FSB (jež budou zveřejněna v nadcházejících týdnech), která je třeba doplnit i doporučeními jiných příslušných vnitrostátních či mezinárodních regulačních orgánů; |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že stínové bankovnictví jakožto celosvětový jev vyžaduje ucelený celosvětový regulační přístup vycházející z doporučení FSB (jež budou zveřejněna v nadcházejících týdnech), která je třeba doplnit i doporučeními jiných příslušných vnitrostátních či mezinárodních regulačních orgánů;

A.   
  Definice stínového bankovnictví

| 1. | vítá zelenou knihu Komise, která představuje první krok k přísnějšímu monitorování stínového bankovnictví a dohledu nad ním; schvaluje přístup Komise založený na nepřímé regulaci a vhodném rozšíření nebo revizi stávajících pravidel stínového bankovnictví; zároveň klade důraz na potřebu přímé regulace některých jeho funkčních aspektů v případech, kdy bude zjištěno, že stávající regulace není dostačující, a to způsobem, který bude předcházet zdvojování a zajistí soulad se stávajícími nařízeními; žádá celostní přístup ke stínovému bankovnictví, v jehož rámci bude kladen důraz na obezřetnostní hledisko a hledisko chování na trhu; konstatuje narůstající přechod na financování založené na trhu a maloobchodním prodeji vysoce komplexních finančních produktů; zdůrazňuje proto, že by mělo být bráno v úvahu chování na trhu a ochrana spotřebitelů; |
| --- | --- |

1.

vítá zelenou knihu Komise, která představuje první krok k přísnějšímu monitorování stínového bankovnictví a dohledu nad ním; schvaluje přístup Komise založený na nepřímé regulaci a vhodném rozšíření nebo revizi stávajících pravidel stínového bankovnictví; zároveň klade důraz na potřebu přímé regulace některých jeho funkčních aspektů v případech, kdy bude zjištěno, že stávající regulace není dostačující, a to způsobem, který bude předcházet zdvojování a zajistí soulad se stávajícími nařízeními; žádá celostní přístup ke stínovému bankovnictví, v jehož rámci bude kladen důraz na obezřetnostní hledisko a hledisko chování na trhu; konstatuje narůstající přechod na financování založené na trhu a maloobchodním prodeji vysoce komplexních finančních produktů; zdůrazňuje proto, že by mělo být bráno v úvahu chování na trhu a ochrana spotřebitelů;

| 2. | zdůrazňuje skutečnost, že jakékoli posílení regulace úvěrových institucí, investičních firem a pojišťoven či zajišťoven nutně poskytne pobídky pro přesun činností mimo rozsah působnosti stávajících odvětvových právních předpisů; zdůrazňuje proto potřebu posílit postupy pro systematický a preventivní přezkum možného dopadu změn právních předpisů upravujících finanční odvětví na tok rizik i kapitálu prostřednictvím méně regulovaných či neregulovaných finančních subjektů a potřebu náležitě rozšířit regulační režim s cílem vyhnout se arbitráži; |
| --- | --- |

2.

zdůrazňuje skutečnost, že jakékoli posílení regulace úvěrových institucí, investičních firem a pojišťoven či zajišťoven nutně poskytne pobídky pro přesun činností mimo rozsah působnosti stávajících odvětvových právních předpisů; zdůrazňuje proto potřebu posílit postupy pro systematický a preventivní přezkum možného dopadu změn právních předpisů upravujících finanční odvětví na tok rizik i kapitálu prostřednictvím méně regulovaných či neregulovaných finančních subjektů a potřebu náležitě rozšířit regulační režim s cílem vyhnout se arbitráži;

| 3. | souhlasí s FSB, jež systém stínového bankovnictví definuje jako „systém zprostředkovatelů, nástrojů, subjektů či finančních smluv, které vytvářejí kombinaci funkcí podobných funkcím bank, avšak mimo rámec regulovaných činností nebo v rámci regulačního režimu, jenž je buď mírný, nebo řeší jiné otázky než systémová rizika, a které nemají zaručený přístup k likviditním facilitám centrální banky či úvěrovým zárukám veřejného sektoru“; poukazuje na skutečnost, že i přes možné konotace tohoto výrazu, stínové bankovnictví netvoří nutně neregulovanou či nelegální součást finančního odvětví; zdůrazňuje, že uplatnění této definice v oblasti monitorování, regulace a dohledu bude znamenat náročný úkol, rovněž ve vztahu k přetrvávající neprůhlednosti tohoto systému, nedostatku údajů o něm i nedostatečnému porozumění jeho fungování; |
| --- | --- |

3.

souhlasí s FSB, jež systém stínového bankovnictví definuje jako „systém zprostředkovatelů, nástrojů, subjektů či finančních smluv, které vytvářejí kombinaci funkcí podobných funkcím bank, avšak mimo rámec regulovaných činností nebo v rámci regulačního režimu, jenž je buď mírný, nebo řeší jiné otázky než systémová rizika, a které nemají zaručený přístup k likviditním facilitám centrální banky či úvěrovým zárukám veřejného sektoru“; poukazuje na skutečnost, že i přes možné konotace tohoto výrazu, stínové bankovnictví netvoří nutně neregulovanou či nelegální součást finančního odvětví; zdůrazňuje, že uplatnění této definice v oblasti monitorování, regulace a dohledu bude znamenat náročný úkol, rovněž ve vztahu k přetrvávající neprůhlednosti tohoto systému, nedostatku údajů o něm i nedostatečnému porozumění jeho fungování;

B.   
  Mapování údajů a analýza

| 4. | poukazuje na to, že od počátku krize vymizelo pouze několik praktik stínového bankovnictví; konstatuje nicméně, že inovativní povaha stínového bankovního systému může vést k novým vývojovým trendům, jež se mohou stát zdrojem systémového rizika, což je třeba řešit; zdůrazňuje proto, že je nutné shromáždit na evropské i celosvětové úrovni větší množství kvalitnějších údajů o transakcích stínového bankovnictví, účastnících trhu, finančních tocích a vzájemných vazbách, aby bylo možné získat úplný přehled o tomto odvětví; |
| --- | --- |

4.

poukazuje na to, že od počátku krize vymizelo pouze několik praktik stínového bankovnictví; konstatuje nicméně, že inovativní povaha stínového bankovního systému může vést k novým vývojovým trendům, jež se mohou stát zdrojem systémového rizika, což je třeba řešit; zdůrazňuje proto, že je nutné shromáždit na evropské i celosvětové úrovni větší množství kvalitnějších údajů o transakcích stínového bankovnictví, účastnících trhu, finančních tocích a vzájemných vazbách, aby bylo možné získat úplný přehled o tomto odvětví;

| 5. | domnívá se, že úzká mezinárodní spolupráce a spojení úsilí na globální úrovni je zcela zásadní pro to, aby bylo dosaženo celostního vnímání systému stínového bankovnictví; |
| --- | --- |

5.

domnívá se, že úzká mezinárodní spolupráce a spojení úsilí na globální úrovni je zcela zásadní pro to, aby bylo dosaženo celostního vnímání systému stínového bankovnictví;

| 6. | je přesvědčen, že ucelenější přehled a lepší monitorování a analýza umožní odhalit jak ty aspekty stínového bankovního systému, které jsou pro reálnou ekonomiku přínosné, tak ty, jež jsou zdrojem obav souvisejících se systémovým rizikem či regulatorní arbitráží; zdůrazňuje, že jsou zapotřebí razantnější postupy pro posuzování rizik, zveřejňování údajů a dohled u všech systémově relevantních institucí s rizikovým profilem; připomíná závazky přijaté skupinou G20 na summitu v Los Cabos s cílem zřídit systém identifikátorů právního subjektu a zdůrazňuje potřebu zajistit adekvátní zastoupení evropských zájmů v jeho správě; |
| --- | --- |

6.

je přesvědčen, že ucelenější přehled a lepší monitorování a analýza umožní odhalit jak ty aspekty stínového bankovního systému, které jsou pro reálnou ekonomiku přínosné, tak ty, jež jsou zdrojem obav souvisejících se systémovým rizikem či regulatorní arbitráží; zdůrazňuje, že jsou zapotřebí razantnější postupy pro posuzování rizik, zveřejňování údajů a dohled u všech systémově relevantních institucí s rizikovým profilem; připomíná závazky přijaté skupinou G20 na summitu v Los Cabos s cílem zřídit systém identifikátorů právního subjektu a zdůrazňuje potřebu zajistit adekvátní zastoupení evropských zájmů v jeho správě;

| 7. | konstatuje, že je nezbytné, aby orgány dohledu měly znalosti, alespoň v souhrnném smyslu, o úrovni dohod institucí o zpětném odkupu, výpůjček cenných papírů a všech formách břemen nebo ujednání o zpětném získání; dále konstatuje, že s cílem řešit tento problém požaduje zpráva Hospodářského a měnového výboru o směrnici CRD IV, která je v současné době projednávána s Radou, aby tyto informace byly předány do registru obchodních údajů nebo do centrálního depozitáře cenných papírů, s cílem umožnit mj. přístup orgánů EBA, ESMA, relevantních příslušných orgánů, ESRB a příslušných centrálních bank a Evropského systému centrálních bank; rovněž poukazuje na to, že zpráva požaduje, aby neregistrovaná ujednání o zpětném získání neměla právní dopad na postupy likvidace; |
| --- | --- |

7.

konstatuje, že je nezbytné, aby orgány dohledu měly znalosti, alespoň v souhrnném smyslu, o úrovni dohod institucí o zpětném odkupu, výpůjček cenných papírů a všech formách břemen nebo ujednání o zpětném získání; dále konstatuje, že s cílem řešit tento problém požaduje zpráva Hospodářského a měnového výboru o směrnici CRD IV, která je v současné době projednávána s Radou, aby tyto informace byly předány do registru obchodních údajů nebo do centrálního depozitáře cenných papírů, s cílem umožnit mj. přístup orgánů EBA, ESMA, relevantních příslušných orgánů, ESRB a příslušných centrálních bank a Evropského systému centrálních bank; rovněž poukazuje na to, že zpráva požaduje, aby neregistrovaná ujednání o zpětném získání neměla právní dopad na postupy likvidace;

| 8. | podporuje proto myšlenku, aby pravděpodobně ECB vytvořila a spravovala ústřední databázi zahrnující repo obchody prováděné v eurech, která bude čerpat informace z infrastruktur a depozitářů, a to v míře, v níž internalizují vypořádání repo transakcí ve svých vlastních účtech; domnívá se však, že taková databáze by měla pokrývat transakce ve všech měnových denominacích, aby orgány dohledu měly úplnou představu a pochopení globálního repo trhu; vyzývá Komisi, aby rychle přijala (počátkem roku 2013) soudržný přístup k ústřednímu shromažďování údajů, určila chybějící údaje a propojila úsilí prostřednictvím stávajících iniciativ jiných orgánů a vnitrostátních úřadů, zejména registry obchodních údajů zavedené EMIR; vyzývá Komisi, aby do poloviny roku 2013 předložila zprávu, která se bude zabývat mimo jiné požadovaným institucionálním složením (např. ECB, ESRB, nezávislý ústřední registr), obsahem a frekvencí shromažďování údajů, zejména o repo obchodech prováděných v eurech, přenosech finančních rizik a výši požadovaných zdrojů; |
| --- | --- |

8.

podporuje proto myšlenku, aby pravděpodobně ECB vytvořila a spravovala ústřední databázi zahrnující repo obchody prováděné v eurech, která bude čerpat informace z infrastruktur a depozitářů, a to v míře, v níž internalizují vypořádání repo transakcí ve svých vlastních účtech; domnívá se však, že taková databáze by měla pokrývat transakce ve všech měnových denominacích, aby orgány dohledu měly úplnou představu a pochopení globálního repo trhu; vyzývá Komisi, aby rychle přijala (počátkem roku 2013) soudržný přístup k ústřednímu shromažďování údajů, určila chybějící údaje a propojila úsilí prostřednictvím stávajících iniciativ jiných orgánů a vnitrostátních úřadů, zejména registry obchodních údajů zavedené EMIR; vyzývá Komisi, aby do poloviny roku 2013 předložila zprávu, která se bude zabývat mimo jiné požadovaným institucionálním složením (např. ECB, ESRB, nezávislý ústřední registr), obsahem a frekvencí shromažďování údajů, zejména o repo obchodech prováděných v eurech, přenosech finančních rizik a výši požadovaných zdrojů;

| 9. | domnívá se, že i přes podstatné množství údajů a informací požadovaných CRD v rámci povinnosti podávat zprávy o repo obchodech by Komise měla prověřit dostupnost, včasnost a úplnost údajů pro mapovací a monitorovací účely; |
| --- | --- |

9.

domnívá se, že i přes podstatné množství údajů a informací požadovaných CRD v rámci povinnosti podávat zprávy o repo obchodech by Komise měla prověřit dostupnost, včasnost a úplnost údajů pro mapovací a monitorovací účely;

| 10. | vítá vytvoření identifikátoru právního subjektu (LEI) a domnívá se, že v závislosti na jeho užitečnosti by měly být vyvinuty podobné společné normy ve vztahu k podávání zpráv o repo a cenných papírech, aby bylo pokryto hledisko jistiny, úvěrových sazeb, kolaterálů, „haircuts“ (poměrů finančního zajištění), „tenoru“(doby splatnosti), protistran a jiných hledisek, která napomáhají formování agregátů; |
| --- | --- |

10.

vítá vytvoření identifikátoru právního subjektu (LEI) a domnívá se, že v závislosti na jeho užitečnosti by měly být vyvinuty podobné společné normy ve vztahu k podávání zpráv o repo a cenných papírech, aby bylo pokryto hledisko jistiny, úvěrových sazeb, kolaterálů, „haircuts“ (poměrů finančního zajištění), „tenoru“(doby splatnosti), protistran a jiných hledisek, která napomáhají formování agregátů;

| 11. | zdůrazňuje, že je zásadní mít společné formáty pro podávání zpráv založené na otevřených odvětvových normách, aby se zajistil společný globální přístup pro regulační orgány, aby mohly analyzovat údaje a sdílet je, přijímat nezbytná opatření s cílem předcházet vytváření systémového rizika a chránit finanční stabilitu; |
| --- | --- |

11.

zdůrazňuje, že je zásadní mít společné formáty pro podávání zpráv založené na otevřených odvětvových normách, aby se zajistil společný globální přístup pro regulační orgány, aby mohly analyzovat údaje a sdílet je, přijímat nezbytná opatření s cílem předcházet vytváření systémového rizika a chránit finanční stabilitu;

| 12. | dále zdůrazňuje, že je třeba získat ucelenější přehled o převodech rizik prováděných finančními institucemi, včetně mj. přehledu o převodech ovlivněných derivátovými transakcemi, o nichž se budou údaje poskytovat podle nařízení o infrastruktuře evropských trhů a podle směrnice MiFID/MiFIR, aby bylo možné určit, kdo zakoupil co od koho a jakou mají přenesená rizika oporu; zdůrazňuje, že cílem by mělo být dosáhnout mapování transakcí v reálném čase u všech finančních služeb a že by tomu mohlo napomoci standardizované rozpoznávání zpráv a údajů, které by mohlo celý tento proces zautomatizovat; vyzývá proto Komisi, aby po konzultaci s Evropským výborem pro systémová rizika a s mezinárodními orgány, jako je Rada pro finanční stabilitu, do své zprávy o ústředním shromažďování údajů zahrnula současné výsledky práce o standardizovaném rozpoznávání zpráv a údajů a o proveditelnosti zřízení ústředního registru přenesených rizik, jenž by měl být schopen zachycovat a monitorovat údaje o převodech rizik v reálném čase, přičemž by plně využíval údaje poskytované na základě požadavků na poskytování údajů podle stávajících i budoucích právních předpisů a zahrnoval by mezinárodně dostupné údaje; |
| --- | --- |

12.

dále zdůrazňuje, že je třeba získat ucelenější přehled o převodech rizik prováděných finančními institucemi, včetně mj. přehledu o převodech ovlivněných derivátovými transakcemi, o nichž se budou údaje poskytovat podle nařízení o infrastruktuře evropských trhů a podle směrnice MiFID/MiFIR, aby bylo možné určit, kdo zakoupil co od koho a jakou mají přenesená rizika oporu; zdůrazňuje, že cílem by mělo být dosáhnout mapování transakcí v reálném čase u všech finančních služeb a že by tomu mohlo napomoci standardizované rozpoznávání zpráv a údajů, které by mohlo celý tento proces zautomatizovat; vyzývá proto Komisi, aby po konzultaci s Evropským výborem pro systémová rizika a s mezinárodními orgány, jako je Rada pro finanční stabilitu, do své zprávy o ústředním shromažďování údajů zahrnula současné výsledky práce o standardizovaném rozpoznávání zpráv a údajů a o proveditelnosti zřízení ústředního registru přenesených rizik, jenž by měl být schopen zachycovat a monitorovat údaje o převodech rizik v reálném čase, přičemž by plně využíval údaje poskytované na základě požadavků na poskytování údajů podle stávajících i budoucích právních předpisů a zahrnoval by mezinárodně dostupné údaje;

| 13. | domnívá se, že požadavky na podávání informací ze strany bank jsou důležitým a cenným nástrojem, jak zachytit činnosti stínového bankovnictví; znovu upozorňuje na to, že účetní pravidla by měla odrážet skutečnost a že by se měly v rozvaze v maximální možné míře objevit agregované údaje; |
| --- | --- |

13.

domnívá se, že požadavky na podávání informací ze strany bank jsou důležitým a cenným nástrojem, jak zachytit činnosti stínového bankovnictví; znovu upozorňuje na to, že účetní pravidla by měla odrážet skutečnost a že by se měly v rozvaze v maximální možné míře objevit agregované údaje;

| 14. | zdůrazňuje, že tyto nové úkoly budou vyžadovat dostatečnou výši nových zdrojů; |
| --- | --- |

14.

zdůrazňuje, že tyto nové úkoly budou vyžadovat dostatečnou výši nových zdrojů;

C.   
  Řešení systémových rizik stínového bankovnictví

| 15. | zdůrazňuje, že některé činnosti a subjekty stínového bankovnictví mohou být v závislosti na konkrétní zemi regulované i neregulované; zdůrazňuje význam zajištění rovných podmínek pro všechny země i pro celé odvětví bankovnictví a subjekty stínového bankovnictví s cílem vyhnout se regulatorní arbitráži, která by vedla k narušení regulačních pobídek; dále konstatuje, že vzájemná finanční závislost bankovního sektoru a subjektů stínového bankovnictví je v současnosti příliš velká; |
| --- | --- |

15.

zdůrazňuje, že některé činnosti a subjekty stínového bankovnictví mohou být v závislosti na konkrétní zemi regulované i neregulované; zdůrazňuje význam zajištění rovných podmínek pro všechny země i pro celé odvětví bankovnictví a subjekty stínového bankovnictví s cílem vyhnout se regulatorní arbitráži, která by vedla k narušení regulačních pobídek; dále konstatuje, že vzájemná finanční závislost bankovního sektoru a subjektů stínového bankovnictví je v současnosti příliš velká;

| 16. | podotýká, že v současné době, kdy dochází k narušení úvěrového rizika a toků peněz, je téměř nemožné zajistit důslednou regulaci, přesné hodnocení a přesný audit; |
| --- | --- |

16.

podotýká, že v současné době, kdy dochází k narušení úvěrového rizika a toků peněz, je téměř nemožné zajistit důslednou regulaci, přesné hodnocení a přesný audit;

| 17. | domnívá se, že fondy a jejich manažeři by měli prokázat, že jsou zajištěni proti selhání, a že příslušné funkce mohou řádně pochopit a převzít jiné osoby; |
| --- | --- |

17.

domnívá se, že fondy a jejich manažeři by měli prokázat, že jsou zajištěni proti selhání, a že příslušné funkce mohou řádně pochopit a převzít jiné osoby;

| 18. | zdůrazňuje, že je nutné zaplněním mezer v mezinárodních standardech účetního výkaznictví zlepšit zveřejňování převodů finančních aktiv z rozvahy; poukazuje na odpovědnost „strážců“ finanční oblasti, jako jsou účetní a interní auditoři, při upozorňování na potenciálně škodlivý vývoj a hromadění rizik; |
| --- | --- |

18.

zdůrazňuje, že je nutné zaplněním mezer v mezinárodních standardech účetního výkaznictví zlepšit zveřejňování převodů finančních aktiv z rozvahy; poukazuje na odpovědnost „strážců“ finanční oblasti, jako jsou účetní a interní auditoři, při upozorňování na potenciálně škodlivý vývoj a hromadění rizik;

| 19. | domnívá se, že účetní předpisy by měly odrážet skutečnost a že to, že je aktiva možné ohodnotit na základě kupní ceny, i pokud je tato cena mnohem vyšší než tržní cena, přispívá k nestabilitě bankovních a jiných subjektů, a proto by takový postup neměl být povolen; vyzývá Komisi, aby vybídla ke změně mezinárodního standardu účetního výkaznictví, kromě toho by měla být větší pozornost věnována agregovaným částkám bez vzájemného započítávání a měření rizika; |
| --- | --- |

19.

domnívá se, že účetní předpisy by měly odrážet skutečnost a že to, že je aktiva možné ohodnotit na základě kupní ceny, i pokud je tato cena mnohem vyšší než tržní cena, přispívá k nestabilitě bankovních a jiných subjektů, a proto by takový postup neměl být povolen; vyzývá Komisi, aby vybídla ke změně mezinárodního standardu účetního výkaznictví, kromě toho by měla být větší pozornost věnována agregovaným částkám bez vzájemného započítávání a měření rizika;

| 20. | domnívá se, že cílem finančního nařízení by mělo být řešení komplikovanosti a nesrozumitelnosti finančních služeb a produktů, přičemž určitou úlohu při odrazování od zajišťování pomocí složitých derivátových nástrojů by měly hrát regulační opatření, jako jsou vyšší kapitálové požadavky a odstranění snížených měr rizika; domnívá se, pokud nebudou v případě nových finančních nástrojů předloženy regulačním orgánům jasné důkazy o tom, že je lze bez problémů používat, neměly by být uváděny na trh či schvalovány; |
| --- | --- |

20.

domnívá se, že cílem finančního nařízení by mělo být řešení komplikovanosti a nesrozumitelnosti finančních služeb a produktů, přičemž určitou úlohu při odrazování od zajišťování pomocí složitých derivátových nástrojů by měly hrát regulační opatření, jako jsou vyšší kapitálové požadavky a odstranění snížených měr rizika; domnívá se, pokud nebudou v případě nových finančních nástrojů předloženy regulačním orgánům jasné důkazy o tom, že je lze bez problémů používat, neměly by být uváděny na trh či schvalovány;

| 21. | navrhuje penalizovat informační nerovnováhu, zejména pokud jde o dokumentaci a prohlášení o vyloučení odpovědnosti v případě finančních služeb a produktů; domnívá se, že v případě nutnosti by se na tato prohlášení o zřeknutí se odpovědnosti měl vztahovat poplatek za „petit“ účtovaný za stránku takového prohlášení; |
| --- | --- |

21.

navrhuje penalizovat informační nerovnováhu, zejména pokud jde o dokumentaci a prohlášení o vyloučení odpovědnosti v případě finančních služeb a produktů; domnívá se, že v případě nutnosti by se na tato prohlášení o zřeknutí se odpovědnosti měl vztahovat poplatek za „petit“ účtovaný za stránku takového prohlášení;

| 22. | zdůrazňuje, že zprávy Hospodářského a měnového výboru o směrnici CRD IV (2), které v současnosti projednává Rada, představují významný krok při řešení otázky stínového bankovnictví pozitivním způsobem, neboť zavádějí kapitálové požadavky týkající se likvidních linek pro strukturované investiční nástroje a tzv. conduits, stanovují vysoký limit expozice odpovídající 25 % vlastních finančních prostředků pro veškeré neregulované subjekty, což pomůže banky nasměrovat k používání ukazatele čistého stabilního financování, a uznávají v ustanoveních o obezřetnosti ve vztahu k rizikům spojeným s likviditou vyšší riziko, kterému čelí regulované a nefinanční subjekty; |
| --- | --- |

22.

zdůrazňuje, že zprávy Hospodářského a měnového výboru o směrnici CRD IV (2), které v současnosti projednává Rada, představují významný krok při řešení otázky stínového bankovnictví pozitivním způsobem, neboť zavádějí kapitálové požadavky týkající se likvidních linek pro strukturované investiční nástroje a tzv. conduits, stanovují vysoký limit expozice odpovídající 25 % vlastních finančních prostředků pro veškeré neregulované subjekty, což pomůže banky nasměrovat k používání ukazatele čistého stabilního financování, a uznávají v ustanoveních o obezřetnosti ve vztahu k rizikům spojeným s likviditou vyšší riziko, kterému čelí regulované a nefinanční subjekty;

| 23. | podotýká, že jedním z poučení z finanční krize je, že zatímco se od sebe pojistná rizika a úvěrová rizika obvykle jasně liší, tento rozdíl může být méně zřetelný např. u produktů úvěrového pojištění; vyzývá Komisi, aby přehodnotila právní předpisy vztahující se na bankovní, pojistné a zejména finanční konglomeráty s cílem zajistit stejné podmínky pro banky a pojistné společnosti a zabránit regulatorním, příp. dohledovým arbitrážím; |
| --- | --- |

23.

podotýká, že jedním z poučení z finanční krize je, že zatímco se od sebe pojistná rizika a úvěrová rizika obvykle jasně liší, tento rozdíl může být méně zřetelný např. u produktů úvěrového pojištění; vyzývá Komisi, aby přehodnotila právní předpisy vztahující se na bankovní, pojistné a zejména finanční konglomeráty s cílem zajistit stejné podmínky pro banky a pojistné společnosti a zabránit regulatorním, příp. dohledovým arbitrážím;

| 24. | dále se domnívá, že navrhované rozšíření působnosti některých aspektů CRD IV na finanční společnosti, které nepřijímají vklady a na něž se nevztahuje definice v nařízení o kapitálových požadavcích, je nezbytné, přičemž je třeba zohlednit potřebu přizpůsobit některá ustanovení zvláštní povaze těchto subjektů, aby se zabránilo nepřiměřenému dopadu na tyto instituce; |
| --- | --- |

24.

dále se domnívá, že navrhované rozšíření působnosti některých aspektů CRD IV na finanční společnosti, které nepřijímají vklady a na něž se nevztahuje definice v nařízení o kapitálových požadavcích, je nezbytné, přičemž je třeba zohlednit potřebu přizpůsobit některá ustanovení zvláštní povaze těchto subjektů, aby se zabránilo nepřiměřenému dopadu na tyto instituce;

| 25. | domnívá se, že nelze dopustit, aby Evropský orgán pro bankovnictví vyloučil/opomíjel odvětví stínového bankovnictví; |
| --- | --- |

25.

domnívá se, že nelze dopustit, aby Evropský orgán pro bankovnictví vyloučil/opomíjel odvětví stínového bankovnictví;

| 26. | zdůrazňuje, že je třeba zajistit, aby všechny subjekty stínového bankovnictví sponzorované bankami nebo napojené na banky byly z důvodu konsolidace pro účely obezřetnosti zahrnuty do rozvahy banky; vyzývá Komisi, aby do začátku roku 2013 prozkoumala způsoby, jak zajistit, aby subjekty, jež nejsou konsolidované z účetního hlediska, byly konsolidované pro účely obezřetnosti, aby došlo k upevnění celosvětové finanční stability; vybízí Komisi, aby přihlédla k veškerým pokynům Basilejského výboru pro bankovní dohled či dalších mezinárodních orgánů, pokud jde o větší sjednocení účetního a rizikového rámce konsolidace; |
| --- | --- |

26.

zdůrazňuje, že je třeba zajistit, aby všechny subjekty stínového bankovnictví sponzorované bankami nebo napojené na banky byly z důvodu konsolidace pro účely obezřetnosti zahrnuty do rozvahy banky; vyzývá Komisi, aby do začátku roku 2013 prozkoumala způsoby, jak zajistit, aby subjekty, jež nejsou konsolidované z účetního hlediska, byly konsolidované pro účely obezřetnosti, aby došlo k upevnění celosvětové finanční stability; vybízí Komisi, aby přihlédla k veškerým pokynům Basilejského výboru pro bankovní dohled či dalších mezinárodních orgánů, pokud jde o větší sjednocení účetního a rizikového rámce konsolidace;

| 27. | zdůrazňuje, že je zapotřebí zajistit větší transparentnost struktury a činností finančních institucí; vyzývá Komisi, aby zohlednila závěry Liikanenovy zprávy a navrhla opatření týkající se strukturálního vybudování evropského bankovnictví s přihlédnutím jak k výhodám, tak i potenciálním rizikům spojení činností obchodního a investičního bankovnictví; |
| --- | --- |

27.

zdůrazňuje, že je zapotřebí zajistit větší transparentnost struktury a činností finančních institucí; vyzývá Komisi, aby zohlednila závěry Liikanenovy zprávy a navrhla opatření týkající se strukturálního vybudování evropského bankovnictví s přihlédnutím jak k výhodám, tak i potenciálním rizikům spojení činností obchodního a investičního bankovnictví;

| 28. | bere na vědomí význam trhu s repo obchody a půjčováním cenných papírů; vyzývá Komisi, aby do začátku roku 2013 přijala opatření s cílem zejména pro klienty zvýšit transparentnost, mezi něž může patřit povinnost hlásit regulačním orgánům souhrnně identifikátor kolaterálů a jejich opětovné použití, a umožnit regulačním orgánům zavést doporučené minimální snížení hodnoty nebo úrovně marží pro zajištěné finanční trhy, avšak aniž by došlo k jejich standardizaci; v této souvislosti uznává, že je nutné jasně stanovit vlastnictví cenných papírů a zajistit jeho ochranu; vyzývá nicméně Komisi, aby kromě toho, že se již účastní odvětvových postupů, zahájila rozsáhlou diskuzi o maržích a aby zvážila a prozkoumala možnost omezení dalšího používání kolaterálů; zdůrazňuje, že je nutné přehodnotit právní předpisy týkající se úpadku, jak pokud jde o repo obchody, tak i pokud jde o půjčování cenných papírů a sekuritizaci s cílem provést harmonizaci a řešit otázky přednosti vypořádání regulovaných finančních institucí spojeného s ukončením jejich činnosti; vyzývá Komisi, aby zvážila nejrůznější možnosti omezení výsad v případě úpadku, včetně návrhů na omezení těchto výsad u centrálně zúčtovávaných transakcí a u kolaterálů, které splňují harmonizovaná předem stanovená kritéria způsobilosti; |
| --- | --- |

28.

bere na vědomí význam trhu s repo obchody a půjčováním cenných papírů; vyzývá Komisi, aby do začátku roku 2013 přijala opatření s cílem zejména pro klienty zvýšit transparentnost, mezi něž může patřit povinnost hlásit regulačním orgánům souhrnně identifikátor kolaterálů a jejich opětovné použití, a umožnit regulačním orgánům zavést doporučené minimální snížení hodnoty nebo úrovně marží pro zajištěné finanční trhy, avšak aniž by došlo k jejich standardizaci; v této souvislosti uznává, že je nutné jasně stanovit vlastnictví cenných papírů a zajistit jeho ochranu; vyzývá nicméně Komisi, aby kromě toho, že se již účastní odvětvových postupů, zahájila rozsáhlou diskuzi o maržích a aby zvážila a prozkoumala možnost omezení dalšího používání kolaterálů; zdůrazňuje, že je nutné přehodnotit právní předpisy týkající se úpadku, jak pokud jde o repo obchody, tak i pokud jde o půjčování cenných papírů a sekuritizaci s cílem provést harmonizaci a řešit otázky přednosti vypořádání regulovaných finančních institucí spojeného s ukončením jejich činnosti; vyzývá Komisi, aby zvážila nejrůznější možnosti omezení výsad v případě úpadku, včetně návrhů na omezení těchto výsad u centrálně zúčtovávaných transakcí a u kolaterálů, které splňují harmonizovaná předem stanovená kritéria způsobilosti;

| 29. | je přesvědčen, že je nutné náležitě řešit pobídky související se sekuritizací; zdůrazňuje, že požadavky na solventnost a likviditu sekuritizace by měly podporovat vznik kvalitního a diverzifikovaného investičního portfolia, čímž by se mělo zabránit „stádnímu chování“; vyzývá Komisi, aby prozkoumala sekuritizační trh, včetně přehodnocení krytých dluhopisů, které se mohou na rozvaze bank projevit vyšším rizikem; vyzývá Komisi, aby navrhla kroky, které značně zvýší jeho transparentnost; vyzývá Komisi, aby nejpozději začátkem roku 2013 v případě potřeby aktualizovala platné právní předpisy, aby byly v souladu s novým sekuritizačním rámcem Basilejského výboru pro bankovní dohled, který se v současné době projednává; navrhuje, aby byl omezen počet, kolikrát může být finanční produkt sekuritizován a aby byly stanoveny konkrétní požadavky pro poskytovatele sekuritizace (např. původce nebo sponzory), pokud jde o ponechání si části účinně vyhodnocených rizik souvisejících se sekuritizací, čímž se zajistí, že si rizika skutečně ponechají poskytovatelé sekuritizace a že nebudou předávána dále správcům aktiv, přičemž budou přijata opatření za účelem dosažení transparentnosti; vyzývá zejména k zavedení důsledné metodologie oceňování podkladových aktiv a standardizace sekuritizovaných produktů v rámci různých právních předpisů a jurisdikcí; |
| --- | --- |

29.

je přesvědčen, že je nutné náležitě řešit pobídky související se sekuritizací; zdůrazňuje, že požadavky na solventnost a likviditu sekuritizace by měly podporovat vznik kvalitního a diverzifikovaného investičního portfolia, čímž by se mělo zabránit „stádnímu chování“; vyzývá Komisi, aby prozkoumala sekuritizační trh, včetně přehodnocení krytých dluhopisů, které se mohou na rozvaze bank projevit vyšším rizikem; vyzývá Komisi, aby navrhla kroky, které značně zvýší jeho transparentnost; vyzývá Komisi, aby nejpozději začátkem roku 2013 v případě potřeby aktualizovala platné právní předpisy, aby byly v souladu s novým sekuritizačním rámcem Basilejského výboru pro bankovní dohled, který se v současné době projednává; navrhuje, aby byl omezen počet, kolikrát může být finanční produkt sekuritizován a aby byly stanoveny konkrétní požadavky pro poskytovatele sekuritizace (např. původce nebo sponzory), pokud jde o ponechání si části účinně vyhodnocených rizik souvisejících se sekuritizací, čímž se zajistí, že si rizika skutečně ponechají poskytovatelé sekuritizace a že nebudou předávána dále správcům aktiv, přičemž budou přijata opatření za účelem dosažení transparentnosti; vyzývá zejména k zavedení důsledné metodologie oceňování podkladových aktiv a standardizace sekuritizovaných produktů v rámci různých právních předpisů a jurisdikcí;

| 30. | konstatuje, že se s koši aktiv zachází jako s repo obchody podle modelu „originate to repo“ a že v některých případech se jim dostává lepšího ratingu; zdůrazňuje, že tyto transakce by se neměly používat jako regulační opatření k zajištění likvidity, jak je uvedeno ve zprávě výboru ECON k nařízení CRD IV; |
| --- | --- |

30.

konstatuje, že se s koši aktiv zachází jako s repo obchody podle modelu „originate to repo“ a že v některých případech se jim dostává lepšího ratingu; zdůrazňuje, že tyto transakce by se neměly používat jako regulační opatření k zajištění likvidity, jak je uvedeno ve zprávě výboru ECON k nařízení CRD IV;

| 31. | uznává, že fondy peněžního trhu hrají významnou roli při zajišťování finančních prostředků pro finanční instituce v krátkodobém horizontu a v tom, že umožňují diverzifikaci rizika; uznává, že úloha a struktura fondů peněžního trhu je v EU a v USA odlišná; je si vědom, že pokyny orgánu ESMA na rok 2010 zavedly přísnější standardy pro fondy peněžního trhu (úvěrová kvalita, splatnost podkladových cenných papírů a lepší zpřístupnění investorům); konstatuje nicméně, že některé fondy peněžního trhu, především ty, které investorům nabízejí stabilní čistou hodnotu obchodního majetku, jsou zranitelné vůči masivním výběrům hotovosti (tzv. runům); zdůrazňuje proto, že je třeba přijmout dodatečná opatření s cílem zlepšit odolnost těchto fondů a pokrýt riziko likvidity; podporuje doporučení Mezinárodní organizace komisí pro cenné papíry týkající se regulace a správy fondů peněžního trhu v jurisdikcích různých států zveřejněná v závěrečné zprávě z října 2012; domnívá se, že na fondy peněžního trhu, které investorům nabízejí stabilní čistou hodnotu obchodního majetku, by se měla vztahovat opatření vytvořená v zájmu snížení rizika spojeného se stabilní čistou hodnotu obchodního majetku a internalizace nákladů spojených s těmito riziky; domnívá se, že regulace by v případech, kde je to možné, měla vyžadovat konverzi na variabilní čistou hodnotu obchodního majetku, nebo by jako alternativa měly být zavedeny záruky na podporu fondů peněžního trhu, které nabízejí stabilní čistou hodnotu obchodního majetku, aby byly odolné a schopné vyrovnat se s velkým objemem vyplácení; vyzývá Komisi, aby začátkem roku 2013 předložila přepracovaný rámec pro SKIPCP se zvláštním zaměřením na problematiku fondů peněžního trhu, který od nich bude vyžadovat, aby buď přijaly variabilní hodnotu majetku, jež bude každodenně hodnocena, nebo – pokud si uchovají stabilní hodnotu – aby musely požádat o omezenou bankovní licenci a aby se na ně vztahovaly kapitálové požadavky a další obezřetnostní pravidla; zdůrazňuje, že je třeba omezit regulatorní arbitráž; |
| --- | --- |

31.

uznává, že fondy peněžního trhu hrají významnou roli při zajišťování finančních prostředků pro finanční instituce v krátkodobém horizontu a v tom, že umožňují diverzifikaci rizika; uznává, že úloha a struktura fondů peněžního trhu je v EU a v USA odlišná; je si vědom, že pokyny orgánu ESMA na rok 2010 zavedly přísnější standardy pro fondy peněžního trhu (úvěrová kvalita, splatnost podkladových cenných papírů a lepší zpřístupnění investorům); konstatuje nicméně, že některé fondy peněžního trhu, především ty, které investorům nabízejí stabilní čistou hodnotu obchodního majetku, jsou zranitelné vůči masivním výběrům hotovosti (tzv. runům); zdůrazňuje proto, že je třeba přijmout dodatečná opatření s cílem zlepšit odolnost těchto fondů a pokrýt riziko likvidity; podporuje doporučení Mezinárodní organizace komisí pro cenné papíry týkající se regulace a správy fondů peněžního trhu v jurisdikcích různých států zveřejněná v závěrečné zprávě z října 2012; domnívá se, že na fondy peněžního trhu, které investorům nabízejí stabilní čistou hodnotu obchodního majetku, by se měla vztahovat opatření vytvořená v zájmu snížení rizika spojeného se stabilní čistou hodnotu obchodního majetku a internalizace nákladů spojených s těmito riziky; domnívá se, že regulace by v případech, kde je to možné, měla vyžadovat konverzi na variabilní čistou hodnotu obchodního majetku, nebo by jako alternativa měly být zavedeny záruky na podporu fondů peněžního trhu, které nabízejí stabilní čistou hodnotu obchodního majetku, aby byly odolné a schopné vyrovnat se s velkým objemem vyplácení; vyzývá Komisi, aby začátkem roku 2013 předložila přepracovaný rámec pro SKIPCP se zvláštním zaměřením na problematiku fondů peněžního trhu, který od nich bude vyžadovat, aby buď přijaly variabilní hodnotu majetku, jež bude každodenně hodnocena, nebo – pokud si uchovají stabilní hodnotu – aby musely požádat o omezenou bankovní licenci a aby se na ně vztahovaly kapitálové požadavky a další obezřetnostní pravidla; zdůrazňuje, že je třeba omezit regulatorní arbitráž;

| 32. | vyzývá Komisi, aby v souvislosti s přepracováním rámce SCIPCP dále projednala možnost zavedení konkrétních ustanovení týkajících se likvidity fondů peněžního trhu, a to na základě stanovení minimálních požadavků na likviditu přes noc a týdenní a měsíční likviditu (20 %, 40 %, 60 %), a aby na základě spouštěcího mechanismu, který také vede k povinnosti informovat přímo příslušný dozorčí orgán a orgán ESMA, vybírala poplatky za likviditu; |
| --- | --- |

32.

vyzývá Komisi, aby v souvislosti s přepracováním rámce SCIPCP dále projednala možnost zavedení konkrétních ustanovení týkajících se likvidity fondů peněžního trhu, a to na základě stanovení minimálních požadavků na likviditu přes noc a týdenní a měsíční likviditu (20 %, 40 %, 60 %), a aby na základě spouštěcího mechanismu, který také vede k povinnosti informovat přímo příslušný dozorčí orgán a orgán ESMA, vybírala poplatky za likviditu;

| 33. | je si vědom toho, jakým přínosem jsou fondy obchodované na burze pro retailové investory, neboť jim poskytují přístup k širšímu spektru aktiv (zejména např. ke komoditám), zdůrazňuje však rizika, jež s sebou fondy obchodované na burze nesou, pokud jde o komplexnost, riziko protistrany, likviditu produktů a možnou regulatorní arbitráž; varuje před riziky spojenými s uměle vzniklými fondy obchodovanými na burze, které jsou důsledkem jejich nepřehlednosti a složitosti, zejména pokud jsou tyto fondy nabízeny drobným investorům; vyzývá proto Komisi, aby posoudila a řešila tyto potenciální strukturální slabiny při probíhajícím přepracování rámce SCIPCP a přihlédla přitom k různým kategoriím zákazníků (např. drobným investorům, profesionálním investorům, investičním institucím) a k jejich rozdílnému rizikovému profilu; |
| --- | --- |

33.

je si vědom toho, jakým přínosem jsou fondy obchodované na burze pro retailové investory, neboť jim poskytují přístup k širšímu spektru aktiv (zejména např. ke komoditám), zdůrazňuje však rizika, jež s sebou fondy obchodované na burze nesou, pokud jde o komplexnost, riziko protistrany, likviditu produktů a možnou regulatorní arbitráž; varuje před riziky spojenými s uměle vzniklými fondy obchodovanými na burze, které jsou důsledkem jejich nepřehlednosti a složitosti, zejména pokud jsou tyto fondy nabízeny drobným investorům; vyzývá proto Komisi, aby posoudila a řešila tyto potenciální strukturální slabiny při probíhajícím přepracování rámce SCIPCP a přihlédla přitom k různým kategoriím zákazníků (např. drobným investorům, profesionálním investorům, investičním institucím) a k jejich rozdílnému rizikovému profilu;

| 34. | vyzývá Komisi, aby provedla rozsáhlé hodnocení dopadu všech nových legislativních návrhů na financování reálné ekonomiky; |
| --- | --- |

34.

vyzývá Komisi, aby provedla rozsáhlé hodnocení dopadu všech nových legislativních návrhů na financování reálné ekonomiky;

o

o o

| 35. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a Radě pro finanční stabilitu. |
| --- | --- |

35.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a Radě pro finanční stabilitu.

---

(1)  Přijaté texty, P7_TA(2011)0331.

(2)  A7-0170/2012, A7-0171/2012.

---

| 16.12.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 419/33 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 419/33

---

P7_TA(2012)0428

Ochrana dětí v digitálním prostředí

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2012 o ochraně dětí v digitálním prostředí (2012/2068(INI))

(2015/C 419/07)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na článek 165 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 165 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na Listinu základních práv Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Listinu základních práv Evropské unie,

| — | s ohledem na Evropskou úmluvu o ochraně lidských práv a na Úmluvu Rady Evropy o ochraně osob s ohledem na automatizované zpracování osobních údajů, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Evropskou úmluvu o ochraně lidských práv a na Úmluvu Rady Evropy o ochraně osob s ohledem na automatizované zpracování osobních údajů,

| — | s ohledem na Úmluvu OSN ze dne 20. listopadu 1989 o právech dítěte, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Úmluvu OSN ze dne 20. listopadu 1989 o právech dítěte,

| — | s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2011/92/EU ze dne 13. prosince 2011 o boji proti pohlavnímu zneužívání a pohlavnímu vykořisťování dětí a proti dětské pornografii, kterou se nahrazuje rámcové rozhodnutí Rady 2004/68/SVV (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2011/92/EU ze dne 13. prosince 2011 o boji proti pohlavnímu zneužívání a pohlavnímu vykořisťování dětí a proti dětské pornografii, kterou se nahrazuje rámcové rozhodnutí Rady 2004/68/SVV (1),

| — | s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2010/13/EU ze dne 10. března 2010 o koordinaci některých právních a správních předpisů členských států upravujících poskytování audiovizuálních mediálních služeb (směrnice o audiovizuálních mediálních službách) (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2010/13/EU ze dne 10. března 2010 o koordinaci některých právních a správních předpisů členských států upravujících poskytování audiovizuálních mediálních služeb (směrnice o audiovizuálních mediálních službách) (2),

| — | s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2000/31/ES ze dne 8. června 2000 o některých právních aspektech služeb informační společnosti, zejména elektronického obchodu, na vnitřním trhu (směrnice o elektronickém obchodu) (3), |
| --- | --- |

—

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2000/31/ES ze dne 8. června 2000 o některých právních aspektech služeb informační společnosti, zejména elektronického obchodu, na vnitřním trhu (směrnice o elektronickém obchodu) (3),

| — | s ohledem na rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1718/2006/ES ze dne 15. listopadu 2006 o provádění programu podpory evropského audiovizuálního odvětví (MEDIA 2007) (4), |
| --- | --- |

—

s ohledem na rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1718/2006/ES ze dne 15. listopadu 2006 o provádění programu podpory evropského audiovizuálního odvětví (MEDIA 2007) (4),

| — | s ohledem na doporučení Evropského parlamentu a Rady 2006/952/ES ze dne 20. prosince 2006 o ochraně nezletilých osob a lidské důstojnosti a o právu na odpověď v souvislosti s konkurenceschopností evropského průmyslu audiovizuálních a on-line informačních služeb (5), |
| --- | --- |

—

s ohledem na doporučení Evropského parlamentu a Rady 2006/952/ES ze dne 20. prosince 2006 o ochraně nezletilých osob a lidské důstojnosti a o právu na odpověď v souvislosti s konkurenceschopností evropského průmyslu audiovizuálních a on-line informačních služeb (5),

| — | s ohledem na závěry Rady o ochraně dětí v digitálním světě (6), |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry Rady o ochraně dětí v digitálním světě (6),

| — | s ohledem na sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů ze dne 15. února 2011 nazvané „Agenda EU v oblasti práv dítěte“ (COM(2011)0060), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů ze dne 15. února 2011 nazvané „Agenda EU v oblasti práv dítěte“ (COM(2011)0060),

| — | s ohledem na sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálními výboru a Výboru regionů ze dne 26. srpna 2010 nazvané „Digitální agenda pro Evropu“ (COM(2010)0245/2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálními výboru a Výboru regionů ze dne 26. srpna 2010 nazvané „Digitální agenda pro Evropu“ (COM(2010)0245/2),

| — | s ohledem na sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu ze dne 28. března 2012 nazvané „Řešení trestné činnosti v digitálním věku: zřízení Evropského centra pro boj proti kyberkriminalitě“ (COM(2012)0140), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu ze dne 28. března 2012 nazvané „Řešení trestné činnosti v digitálním věku: zřízení Evropského centra pro boj proti kyberkriminalitě“ (COM(2012)0140),

| — | s ohledem na strategii Rady Evropy pro práva dětí na období 2012–2015 zveřejněnou dne 15. února 2012, |
| --- | --- |

—

s ohledem na strategii Rady Evropy pro práva dětí na období 2012–2015 zveřejněnou dne 15. února 2012,

| — | s ohledem na sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů ze dne 2. května 2012 pod názvem „Evropská strategie pro internet lépe uzpůsobený dětem“ (COM(2012)0196), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů ze dne 2. května 2012 pod názvem „Evropská strategie pro internet lépe uzpůsobený dětem“ (COM(2012)0196),

| — | s ohledem na zprávu Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů ze dne 13. září 2011 o uplatňování doporučení Rady ze dne 24. září 1998 o ochraně nezletilých osob a lidské důstojnosti a doporučení Evropského parlamentu a Rady ze dne 20. prosince 2006 o ochraně nezletilých osob a lidské důstojnosti a o právu na odpověď v souvislosti s konkurenceschopností evropského průmyslu audiovizuálních a on-line informačních služeb – Ochrana dětí v digitálním prostředí (COM(2011)0556), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů ze dne 13. září 2011 o uplatňování doporučení Rady ze dne 24. září 1998 o ochraně nezletilých osob a lidské důstojnosti a doporučení Evropského parlamentu a Rady ze dne 20. prosince 2006 o ochraně nezletilých osob a lidské důstojnosti a o právu na odpověď v souvislosti s konkurenceschopností evropského průmyslu audiovizuálních a on-line informačních služeb – Ochrana dětí v digitálním prostředí (COM(2011)0556),

| — | s ohledem na Úmluvu Rady Evropy o ochraně dětí před pohlavním vykořisťováním a zneužíváním, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Úmluvu Rady Evropy o ochraně dětí před pohlavním vykořisťováním a zneužíváním,

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 6. července 2011 o komplexním přístupu k ochraně osobních údajů v Evropské unii (7), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 6. července 2011 o komplexním přístupu k ochraně osobních údajů v Evropské unii (7),

| — | s ohledem na článek 48 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 48 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro kulturu a vzdělávání a stanovisko Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci (A7-0353/2012), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro kulturu a vzdělávání a stanovisko Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci (A7-0353/2012),

| A. | vzhledem k tomu, že k ochraně dětí v digitálním prostředí musí docházet na úrovni právních předpisů za použití účinnějších nástrojů i za použití samoregulace, přičemž by měl určitý díl odpovědnosti nést také průmysl, a na úrovni vzdělávání a školství prostřednictvím vzdělávání dětí, rodičů a pedagogických pracovníků s cílem zamezit dětem v přístupu k nedovolenému obsahu; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že k ochraně dětí v digitálním prostředí musí docházet na úrovni právních předpisů za použití účinnějších nástrojů i za použití samoregulace, přičemž by měl určitý díl odpovědnosti nést také průmysl, a na úrovni vzdělávání a školství prostřednictvím vzdělávání dětí, rodičů a pedagogických pracovníků s cílem zamezit dětem v přístupu k nedovolenému obsahu;

| B. | vzhledem k tomu, že je nezbytné potírat všechny formy nedovoleného obsahu na internetu, a vzhledem k tomu, že musí být uznána zvláštní povaha sexuálního zneužívání dětí, a to nejen z důvodu nedovoleného obsahu, ale také proto, že se jedná o zvláště zavrženíhodný typ obsahu dostupného na internetu; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že je nezbytné potírat všechny formy nedovoleného obsahu na internetu, a vzhledem k tomu, že musí být uznána zvláštní povaha sexuálního zneužívání dětí, a to nejen z důvodu nedovoleného obsahu, ale také proto, že se jedná o zvláště zavrženíhodný typ obsahu dostupného na internetu;

| C. | vzhledem k tomu, že hlavní cíle účinné strategie pro ochranu dětí by měly zaručit, že všechny děti a mladé osoby a všichni rodiče/pečovatelé budou mít přístup k informacím a dovednostem, které jim umožní, aby se na internetu dokázali sami ochránit; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že hlavní cíle účinné strategie pro ochranu dětí by měly zaručit, že všechny děti a mladé osoby a všichni rodiče/pečovatelé budou mít přístup k informacím a dovednostem, které jim umožní, aby se na internetu dokázali sami ochránit;

| D. | vzhledem k tomu, že rychlý rozvoj technologií vyžaduje včasnou reakci, kterou by měla umožnit samoregulace a společná regulace a také stálé orgány, které budou moci zaujmout ucelený přístup v různých oblastech; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že rychlý rozvoj technologií vyžaduje včasnou reakci, kterou by měla umožnit samoregulace a společná regulace a také stálé orgány, které budou moci zaujmout ucelený přístup v různých oblastech;

| E. | vzhledem k tomu, že digitální prostředí nabízí v oblasti vzdělávání a učení různé možnosti; vzhledem k tomu, že školství se přizpůsobuje digitálnímu prostředí, ale rychlost a formy přizpůsobování nedrží v současné době krok s tempem technologických změn v životě dětí, takže rodiče a pedagogové mohou děti jen obtížně učit kritickému přístupu k médiím a zůstávají spíše na okraji virtuálního světa dětí; |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že digitální prostředí nabízí v oblasti vzdělávání a učení různé možnosti; vzhledem k tomu, že školství se přizpůsobuje digitálnímu prostředí, ale rychlost a formy přizpůsobování nedrží v současné době krok s tempem technologických změn v životě dětí, takže rodiče a pedagogové mohou děti jen obtížně učit kritickému přístupu k médiím a zůstávají spíše na okraji virtuálního světa dětí;

| F. | vzhledem k tomu, že děti jsou zpravidla při používání internetu velmi obratné, přesto však je nezbytné poskytnout jim pomoc, aby se jej naučily používat rozumně, zodpovědně a bezpečně; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že děti jsou zpravidla při používání internetu velmi obratné, přesto však je nezbytné poskytnout jim pomoc, aby se jej naučily používat rozumně, zodpovědně a bezpečně;

| G. | vzhledem k tomu, že je důležité nejen aby děti lépe chápaly nebezpečí, která jim mohou na internetu hrozit, ale také aby rodiny, školy a občanská společnost sdílely odpovědnost za výchovu dětí a společně zaručily, že bude dětem při používání internetu a dalších nových médií poskytnuta náležitá ochrana; |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že je důležité nejen aby děti lépe chápaly nebezpečí, která jim mohou na internetu hrozit, ale také aby rodiny, školy a občanská společnost sdílely odpovědnost za výchovu dětí a společně zaručily, že bude dětem při používání internetu a dalších nových médií poskytnuta náležitá ochrana;

| H. | vzhledem k významu, který má výuka v souvislosti s mediální gramotností a novými informačními a komunikačními technologiemi pro rozvoj politik v oblasti ochrany dětí v digitálním prostředí a při zajišťování bezpečného, vhodného a kritického užívání těchto technologií; |
| --- | --- |

H.

vzhledem k významu, který má výuka v souvislosti s mediální gramotností a novými informačními a komunikačními technologiemi pro rozvoj politik v oblasti ochrany dětí v digitálním prostředí a při zajišťování bezpečného, vhodného a kritického užívání těchto technologií;

| I. | vzhledem k tomu, že rozvoj digitálních technologií je vhodnou příležitostí, jak poskytnout dětem a mládeži možnost účinného využívání nových médií a internetu způsobem, který jim umožní sdílet svůj názor s ostatními, a tedy aktivně se zapojit do společnosti na internetu i mimo něj a učit se plnit aktivní úlohu; |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že rozvoj digitálních technologií je vhodnou příležitostí, jak poskytnout dětem a mládeži možnost účinného využívání nových médií a internetu způsobem, který jim umožní sdílet svůj názor s ostatními, a tedy aktivně se zapojit do společnosti na internetu i mimo něj a učit se plnit aktivní úlohu;

| J. | vzhledem k tomu, že uplatňování občanství a souvisejících práv, včetně účasti na kulturním, sociálním a demokratickém životě, vyžaduje, aby i nezletilé osoby měly přístup k využívání bezpečných a pluralitních nástrojů, služeb a digitálního obsahu; |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že uplatňování občanství a souvisejících práv, včetně účasti na kulturním, sociálním a demokratickém životě, vyžaduje, aby i nezletilé osoby měly přístup k využívání bezpečných a pluralitních nástrojů, služeb a digitálního obsahu;

| K. | vzhledem k tomu, že preventivní a intervenční opatření na ochranu dětí se musí zaměřit nejen na boj proti nedovolenému a nevhodnému obsahu, ale i na mnohé další hrozby, například na obtěžování, diskriminaci a omezování přístupu ke službám, sledování po internetu, porušování soukromí a svobody projevu a informací a nedostatečné zdůvodňování shromažďování osobních údajů; |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že preventivní a intervenční opatření na ochranu dětí se musí zaměřit nejen na boj proti nedovolenému a nevhodnému obsahu, ale i na mnohé další hrozby, například na obtěžování, diskriminaci a omezování přístupu ke službám, sledování po internetu, porušování soukromí a svobody projevu a informací a nedostatečné zdůvodňování shromažďování osobních údajů;

| L. | vzhledem k tomu, že nové informační a komunikační možnosti, které nabízí digitální prostředí, jako jsou počítače, televize na různých nosičích, mobilní telefony, videohry, tablety či aplikace, a možnosti šíření médií sbíhajících se do jediného digitálního systému poskytují dětem a mládeži nejenom nesčetné příležitosti a možnosti, současně však vyvolávají i nebezpečí snadného přístupu k obsahu, který je nedovolený, nevhodný či škodlivý pro vývoj dětí, ale i možného shromažďování údajů, na jejichž základě mohou být děti považovány za cílovou skupinu spotřebitelů, což může mít nedozírné negativní následky; |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že nové informační a komunikační možnosti, které nabízí digitální prostředí, jako jsou počítače, televize na různých nosičích, mobilní telefony, videohry, tablety či aplikace, a možnosti šíření médií sbíhajících se do jediného digitálního systému poskytují dětem a mládeži nejenom nesčetné příležitosti a možnosti, současně však vyvolávají i nebezpečí snadného přístupu k obsahu, který je nedovolený, nevhodný či škodlivý pro vývoj dětí, ale i možného shromažďování údajů, na jejichž základě mohou být děti považovány za cílovou skupinu spotřebitelů, což může mít nedozírné negativní následky;

| M. | vzhledem k tomu, že při volném pohybu audiovizuálních služeb na jednotném trhu představuje kvalita života nezletilých a lidská důstojnost zájmy, které by měly být předmětem zvláštní právní ochrany; |
| --- | --- |

M.

vzhledem k tomu, že při volném pohybu audiovizuálních služeb na jednotném trhu představuje kvalita života nezletilých a lidská důstojnost zájmy, které by měly být předmětem zvláštní právní ochrany;

| N. | vzhledem k tomu, že opatření členských států proti nepovolenému internetovému obsahu nejsou vždy účinná a nevyhnutelně zahrnují různé přístupy, co se týče preventivních opatření proti škodlivému obsahu, a vzhledem k tomu, že takový nepovolený internetový obsah by měl být bez odkladu odstraněn na základě řádného právního postupu; |
| --- | --- |

N.

vzhledem k tomu, že opatření členských států proti nepovolenému internetovému obsahu nejsou vždy účinná a nevyhnutelně zahrnují různé přístupy, co se týče preventivních opatření proti škodlivému obsahu, a vzhledem k tomu, že takový nepovolený internetový obsah by měl být bez odkladu odstraněn na základě řádného právního postupu;

| O. | vzhledem k tomu, že přítomnost osobních informací a údajů týkajících se nezletilých osob na internetu může vést k jejich nedovolenému používání, například vykořisťování dětí nebo porušování jejich důstojnosti, a značně tak poškodit jejich identitu, duševní vlastnosti a společenské zařazení, a to zejména proto, že tyto údaje se mohou dostat do rukou osob, které je budou chtít zneužít; |
| --- | --- |

O.

vzhledem k tomu, že přítomnost osobních informací a údajů týkajících se nezletilých osob na internetu může vést k jejich nedovolenému používání, například vykořisťování dětí nebo porušování jejich důstojnosti, a značně tak poškodit jejich identitu, duševní vlastnosti a společenské zařazení, a to zejména proto, že tyto údaje se mohou dostat do rukou osob, které je budou chtít zneužít;

| P. | vzhledem k tomu, že rychlý rozvoj sociálních sítí s sebou nese i určitá rizika týkající se bezpečnosti soukromého života, osobních údajů a důstojnosti dětí; |
| --- | --- |

P.

vzhledem k tomu, že rychlý rozvoj sociálních sítí s sebou nese i určitá rizika týkající se bezpečnosti soukromého života, osobních údajů a důstojnosti dětí;

| Q. | vzhledem k tomu, že téměř 15 % dětí ve věku 10 až 17 let, které jsou uživateli internetu, dostává sexuálně zaměřené návrhy, a že 34 % těchto dětí se dostává k obsahu sexuální povahy, aniž by jej samy hledaly; |
| --- | --- |

Q.

vzhledem k tomu, že téměř 15 % dětí ve věku 10 až 17 let, které jsou uživateli internetu, dostává sexuálně zaměřené návrhy, a že 34 % těchto dětí se dostává k obsahu sexuální povahy, aniž by jej samy hledaly;

| R. | vzhledem k tomu, že různé varianty kodexu chování, které používají poskytovatelé obsahu a digitálních služeb, nesplňují vždy požadavky evropských či vnitrostátních právních předpisů na transparentnost, nezávislost, důvěrnost a nakládání s osobními údaji a mohou představovat nebezpečí v souvislosti s vymezením pro obchodní účely a jinými formami zneužití, například sexuálním zneužíváním či dokonce obchodem s lidmi; |
| --- | --- |

R.

vzhledem k tomu, že různé varianty kodexu chování, které používají poskytovatelé obsahu a digitálních služeb, nesplňují vždy požadavky evropských či vnitrostátních právních předpisů na transparentnost, nezávislost, důvěrnost a nakládání s osobními údaji a mohou představovat nebezpečí v souvislosti s vymezením pro obchodní účely a jinými formami zneužití, například sexuálním zneužíváním či dokonce obchodem s lidmi;

| S. | vzhledem k tomu, že reklama, která je zaměřena na děti, musí být zodpovědná a umírněná; |
| --- | --- |

S.

vzhledem k tomu, že reklama, která je zaměřena na děti, musí být zodpovědná a umírněná;

| T. | vzhledem k tomu, že děti je třeba chránit před nebezpečím digitálního prostředí s přihlédnutím k jejich věku a stupni zralosti; vzhledem k tomu, že členské státy upozorňují na potíže s koordinací aspektů týkajících se přijímání různých druhů klasifikace obsahu pro různé věkové kategorie a stupně nebezpečnosti obsahu; |
| --- | --- |

T.

vzhledem k tomu, že děti je třeba chránit před nebezpečím digitálního prostředí s přihlédnutím k jejich věku a stupni zralosti; vzhledem k tomu, že členské státy upozorňují na potíže s koordinací aspektů týkajících se přijímání různých druhů klasifikace obsahu pro různé věkové kategorie a stupně nebezpečnosti obsahu;

| U. | vzhledem k tomu, že je sice nutné uznat mnohá nebezpečí, jimž jsou děti v digitálním prostředí vystaveny, avšak současně bychom měli v rámci rozvoje společnosti založené na znalostech nadále využívat všech příležitostí, které toto prostředí nabízí; |
| --- | --- |

U.

vzhledem k tomu, že je sice nutné uznat mnohá nebezpečí, jimž jsou děti v digitálním prostředí vystaveny, avšak současně bychom měli v rámci rozvoje společnosti založené na znalostech nadále využívat všech příležitostí, které toto prostředí nabízí;

| V. | vzhledem k tomu, že zásadní úlohu v ochraně dětí před nebezpečím spojeným s digitálním prostředím hrají rodiče; |
| --- | --- |

V.

vzhledem k tomu, že zásadní úlohu v ochraně dětí před nebezpečím spojeným s digitálním prostředím hrají rodiče;

Právní a správní rámec

| 1. | poukazuje na to, že vstup Lisabonské smlouvy v platnost spolu s nyní již právně závaznou Listinou základních práv Evropské unie, jejíž článek 24 vymezuje ochranu dětí jako základní právo, zahájil novou fázi ochrany práv dítěte v rámci EU, a uvádí, že ve všech krocích, bez ohledu na to, zda je podnikají veřejné orgány nebo soukromé instituce, musí být brán prvořadý ohled na zájmy dítěte; připomíná, že je zapotřebí, jak požadoval Soudní dvůr v rozsudku ve věci C-540/03, Evropský parlament v. Rada, aby EU plně respektovala normy stanovené těmi mezinárodními nástroji, jichž EU samotná není smluvní stranou; |
| --- | --- |

1.

poukazuje na to, že vstup Lisabonské smlouvy v platnost spolu s nyní již právně závaznou Listinou základních práv Evropské unie, jejíž článek 24 vymezuje ochranu dětí jako základní právo, zahájil novou fázi ochrany práv dítěte v rámci EU, a uvádí, že ve všech krocích, bez ohledu na to, zda je podnikají veřejné orgány nebo soukromé instituce, musí být brán prvořadý ohled na zájmy dítěte; připomíná, že je zapotřebí, jak požadoval Soudní dvůr v rozsudku ve věci C-540/03, Evropský parlament v. Rada, aby EU plně respektovala normy stanovené těmi mezinárodními nástroji, jichž EU samotná není smluvní stranou;

| 2. | naléhavě žádá členské státy, aby plynule a včas provedly a uplatňovaly směrnici 2011/92/EU o boji proti pohlavnímu zneužívání a pohlavnímu vykořisťování dětí a proti dětské pornografii; vyzývá členské státy, aby zajistily maximální harmonizaci úsilí v oblasti ochrany dětí v digitálním prostředí; |
| --- | --- |

2.

naléhavě žádá členské státy, aby plynule a včas provedly a uplatňovaly směrnici 2011/92/EU o boji proti pohlavnímu zneužívání a pohlavnímu vykořisťování dětí a proti dětské pornografii; vyzývá členské státy, aby zajistily maximální harmonizaci úsilí v oblasti ochrany dětí v digitálním prostředí;

| 3. | opakuje členským státům svoji výzvu, aby, pokud tak dosud neučinily, podepsaly a ratifikovaly mezinárodní nástroje na ochranu dětí, například Úmluvu Rady Evropy o ochraně dětí proti pohlavnímu vykořisťování a zneužívání, třetí Opční protokol k Úmluvě o právech dítěte a Evropskou úmluvu o výkonu práv dětí, a aby tyto nástroje provedly ve svých právních předpisech s nezbytnou právní jistotou a jasností, kterou vyžaduje právní řád EU; |
| --- | --- |

3.

opakuje členským státům svoji výzvu, aby, pokud tak dosud neučinily, podepsaly a ratifikovaly mezinárodní nástroje na ochranu dětí, například Úmluvu Rady Evropy o ochraně dětí proti pohlavnímu vykořisťování a zneužívání, třetí Opční protokol k Úmluvě o právech dítěte a Evropskou úmluvu o výkonu práv dětí, a aby tyto nástroje provedly ve svých právních předpisech s nezbytnou právní jistotou a jasností, kterou vyžaduje právní řád EU;

| 4. | vyzývá Komisi, aby posílila stávající vnitřní mechanismy zajišťující soudržný a koordinovaný přístup v otázce ochrany práv dětí v digitálním prostředí; vítá evropskou strategii pro internet lépe uzpůsobený dětem, kterou předložila Komise, a vybízí Komisi, aby posílila stávající vnitřní mechanismy, jež mají zajistit soudržný a koordinovaný přístup v otázce bezpečnosti dětí na internetu; |
| --- | --- |

4.

vyzývá Komisi, aby posílila stávající vnitřní mechanismy zajišťující soudržný a koordinovaný přístup v otázce ochrany práv dětí v digitálním prostředí; vítá evropskou strategii pro internet lépe uzpůsobený dětem, kterou předložila Komise, a vybízí Komisi, aby posílila stávající vnitřní mechanismy, jež mají zajistit soudržný a koordinovaný přístup v otázce bezpečnosti dětí na internetu;

| 5. | zdůrazňuje, že práva dětí je zapotřebí začlenit do všech oblastí politiky EU tím, že se provede analýza dopadu jednotlivých opatření na práva, bezpečnost a tělesnou a duševní integritu dětí, přičemž je nutno zahrnout jasně vypracované návrhy Komise týkající se digitálního prostředí; |
| --- | --- |

5.

zdůrazňuje, že práva dětí je zapotřebí začlenit do všech oblastí politiky EU tím, že se provede analýza dopadu jednotlivých opatření na práva, bezpečnost a tělesnou a duševní integritu dětí, přičemž je nutno zahrnout jasně vypracované návrhy Komise týkající se digitálního prostředí;

| 6. | zdůrazňuje, že pouze celkovou kombinací právních, technických a vzdělávacích nástrojů, včetně preventivních opatření, je možné patřičně řešit nebezpečí, která mohou dětem na internetu hrozit, a zvýšit ochranu dětí v prostředí internetu; |
| --- | --- |

6.

zdůrazňuje, že pouze celkovou kombinací právních, technických a vzdělávacích nástrojů, včetně preventivních opatření, je možné patřičně řešit nebezpečí, která mohou dětem na internetu hrozit, a zvýšit ochranu dětí v prostředí internetu;

| 7. | vítá vytvoření nové agentury v rámci Europolu, která je pověřena otázkami kybernetické bezpečnosti, a vyzývá Komisi, aby zajistila, že oddělení tohoto nového centra, které bude odpovědné za ochranu dětí, bude mít k dispozici dostatečné finanční prostředky a bude účinně spolupracovat s Interpolem; |
| --- | --- |

7.

vítá vytvoření nové agentury v rámci Europolu, která je pověřena otázkami kybernetické bezpečnosti, a vyzývá Komisi, aby zajistila, že oddělení tohoto nového centra, které bude odpovědné za ochranu dětí, bude mít k dispozici dostatečné finanční prostředky a bude účinně spolupracovat s Interpolem;

| 8. | přeje si, aby program pro bezpečnější internet disponoval odpovídajícími prostředky v zájmu plného provádění jeho aktivit a ochrany jeho specifické povahy, a vyzývá Komisi, aby Parlamentu předložila zprávu, v níž zhodnotí úspěchy i neúspěchy tohoto programu, s cílem zaručit v budoucnu maximálně účinné provádění; |
| --- | --- |

8.

přeje si, aby program pro bezpečnější internet disponoval odpovídajícími prostředky v zájmu plného provádění jeho aktivit a ochrany jeho specifické povahy, a vyzývá Komisi, aby Parlamentu předložila zprávu, v níž zhodnotí úspěchy i neúspěchy tohoto programu, s cílem zaručit v budoucnu maximálně účinné provádění;

| 9. | naléhavě žádá členské státy a Komisi, aby přijaly vhodná opatření, mimo jiné s využitím internetu, jako jsou výzkumné a vzdělávací programy, případně v úzké spolupráci s příslušnými organizacemi občanské společnosti, rodinami, školami, audiovizuálními službami, průmyslem a s dalšími zúčastněnými stranami, a to opatření zaměřená na snižování rizika, že se děti stanou oběťmi internetu; |
| --- | --- |

9.

naléhavě žádá členské státy a Komisi, aby přijaly vhodná opatření, mimo jiné s využitím internetu, jako jsou výzkumné a vzdělávací programy, případně v úzké spolupráci s příslušnými organizacemi občanské společnosti, rodinami, školami, audiovizuálními službami, průmyslem a s dalšími zúčastněnými stranami, a to opatření zaměřená na snižování rizika, že se děti stanou oběťmi internetu;

| 10. | bere na vědomí, že za podnětu Komise došlo k vytvoření koalice generálních ředitelů pro zajištění bezpečnosti dětí na internetu; v tomto ohledu vyzývá k úzké spolupráci se sdruženími a organizacemi občanské společnosti působícími mimo jiné v oblasti ochrany dětí, ochrany údajů, vzdělávání, a také se zástupci rodičů a pedagogických pracovníků, zejména na evropské úrovni, a s jednotlivými generálními ředitelstvími Komise, pověřenými ochranou spotřebitelů a spravedlností; |
| --- | --- |

10.

bere na vědomí, že za podnětu Komise došlo k vytvoření koalice generálních ředitelů pro zajištění bezpečnosti dětí na internetu; v tomto ohledu vyzývá k úzké spolupráci se sdruženími a organizacemi občanské společnosti působícími mimo jiné v oblasti ochrany dětí, ochrany údajů, vzdělávání, a také se zástupci rodičů a pedagogických pracovníků, zejména na evropské úrovni, a s jednotlivými generálními ředitelstvími Komise, pověřenými ochranou spotřebitelů a spravedlností;

Média a nová média: přístup a výchova

| 11. | poukazuje na to, že internet poskytuje dětem a mladým lidem velice cenné nástroje, jejichž pomocí mohou vyjadřovat nebo prosazovat své názory, získávat informace, učit se a domáhat se svých práv, a představuje také skvělý komunikační prostředek, který otevírá svět a přináší osobní obohacení; |
| --- | --- |

11.

poukazuje na to, že internet poskytuje dětem a mladým lidem velice cenné nástroje, jejichž pomocí mohou vyjadřovat nebo prosazovat své názory, získávat informace, učit se a domáhat se svých práv, a představuje také skvělý komunikační prostředek, který otevírá svět a přináší osobní obohacení;

| 12. | zdůrazňuje však, že prostředí internetu a sociálních médií představuje značná potenciální rizika pro soukromí a důstojnost dětí, jež patří k nejvíce zranitelným uživatelům; |
| --- | --- |

12.

zdůrazňuje však, že prostředí internetu a sociálních médií představuje značná potenciální rizika pro soukromí a důstojnost dětí, jež patří k nejvíce zranitelným uživatelům;

| 13. | připomíná, že internet rovněž děti vystavuje riziku v podobě takových jevů, jako je dětská pornografie, výměna materiálů o násilí, kyberkriminalita, zastrašování, šikana, navazování kontaktu s dětmi za účelem jejich pohlavního zneužití (tzv. grooming), potenciální přístup k zákonem omezenému nebo věku nepřiměřenému zboží a službám nebo možnost je získat, vystavení reklamě nepřiměřené věku, která je agresivní nebo klamavá, podvodné e-maily, krádež identity, podvody a podobné hrozby finanční povahy, které mohou být příčinou traumatických zkušeností; |
| --- | --- |

13.

připomíná, že internet rovněž děti vystavuje riziku v podobě takových jevů, jako je dětská pornografie, výměna materiálů o násilí, kyberkriminalita, zastrašování, šikana, navazování kontaktu s dětmi za účelem jejich pohlavního zneužití (tzv. grooming), potenciální přístup k zákonem omezenému nebo věku nepřiměřenému zboží a službám nebo možnost je získat, vystavení reklamě nepřiměřené věku, která je agresivní nebo klamavá, podvodné e-maily, krádež identity, podvody a podobné hrozby finanční povahy, které mohou být příčinou traumatických zkušeností;

| 14. | podporuje v této souvislosti snahy členských států prosazovat systematické vzdělávání a odbornou přípravu dětí, rodičů, vychovatelů, učitelů a sociálních pracovníků, aby byli schopni chápat digitální prostředí a rozpoznat nebezpečí, která by mohla poškodit tělesnou nebo duševní integritu dětí, a snižovat rizika spojená s digitálními médii, poskytovat informace týkající se kontaktních míst a jak jednat s dětmi, které se stanou jejich obětí; zdůrazňuje rovněž, že děti musí pochopit, že pokud ony samy používají digitální technologie, mohou zasahovat do práv jiných osob nebo se dokonce dopouštět trestného jednání; |
| --- | --- |

14.

podporuje v této souvislosti snahy členských států prosazovat systematické vzdělávání a odbornou přípravu dětí, rodičů, vychovatelů, učitelů a sociálních pracovníků, aby byli schopni chápat digitální prostředí a rozpoznat nebezpečí, která by mohla poškodit tělesnou nebo duševní integritu dětí, a snižovat rizika spojená s digitálními médii, poskytovat informace týkající se kontaktních míst a jak jednat s dětmi, které se stanou jejich obětí; zdůrazňuje rovněž, že děti musí pochopit, že pokud ony samy používají digitální technologie, mohou zasahovat do práv jiných osob nebo se dokonce dopouštět trestného jednání;

| 15. | klade zvláště vysoký důraz na to, aby se dovednosti v mediální oblasti vyučovaly v co nejútlejším věku, což dětem a mládeži umožní, aby se naučily vědomě a kriticky rozhodovat o tom, kterých možností na internetu využijí a kterým se raději vyhnou, a klade důraz rovněž na předávání základních hodnot soužití a ohleduplného a tolerantního přístupu k ostatním lidem; |
| --- | --- |

15.

klade zvláště vysoký důraz na to, aby se dovednosti v mediální oblasti vyučovaly v co nejútlejším věku, což dětem a mládeži umožní, aby se naučily vědomě a kriticky rozhodovat o tom, kterých možností na internetu využijí a kterým se raději vyhnou, a klade důraz rovněž na předávání základních hodnot soužití a ohleduplného a tolerantního přístupu k ostatním lidem;

| 16. | v „mediálním vzdělávání“ spatřuje základní nástroj, jímž si mohou děti osvojit kritické využívání médií a možností digitálního světa, a vyzývá členské státy, aby jej zařadily do školních osnov; připomíná Komisi, že s ohledem na neustálý rozvoj digitálních marketingových služeb nabývá na významu také „vzdělávání spotřebitelů“; |
| --- | --- |

16.

v „mediálním vzdělávání“ spatřuje základní nástroj, jímž si mohou děti osvojit kritické využívání médií a možností digitálního světa, a vyzývá členské státy, aby jej zařadily do školních osnov; připomíná Komisi, že s ohledem na neustálý rozvoj digitálních marketingových služeb nabývá na významu také „vzdělávání spotřebitelů“;

| 17. | zdůrazňuje význam digitální a mediální gramotnosti a dovedností dětí, jakož i jejich rodičů; zdůrazňuje rovněž, že digitální gramotnost, digitální dovednosti a bezpečné používání internetu dětmi je třeba považovat za prioritu politiky Unie v sociální a vzdělávací oblasti, jakož i v oblasti mládeže, a za hlavní prvek strategie Evropa 2020; |
| --- | --- |

17.

zdůrazňuje význam digitální a mediální gramotnosti a dovedností dětí, jakož i jejich rodičů; zdůrazňuje rovněž, že digitální gramotnost, digitální dovednosti a bezpečné používání internetu dětmi je třeba považovat za prioritu politiky Unie v sociální a vzdělávací oblasti, jakož i v oblasti mládeže, a za hlavní prvek strategie Evropa 2020;

| 18. | podporuje myšlenku celoživotního vzdělávání v oblasti digitální gramotnosti pro pedagogické pracovníky, kteří trvale pracují se žáky ve školách; |
| --- | --- |

18.

podporuje myšlenku celoživotního vzdělávání v oblasti digitální gramotnosti pro pedagogické pracovníky, kteří trvale pracují se žáky ve školách;

| 19. | zdůrazňuje nezbytnost vzdělávacích vazeb mezi rodinou, školou, občanskou společností, zúčastněnými subjekty, včetně nejrůznějších subjektů působících v oblasti medií a audiovizuálních služeb v procesu vzdělávání, s cílem zabezpečit vyváženou a proaktivní dynamiku mezi digitálním prostředím a dětmi; vybízí Komisi, aby podporovala iniciativy zaměřené na zvyšování informovanosti rodičů, pedagogických pracovníků a učitelů, tak aby mohli co nejlépe pomáhat dětem při používání digitálních nástrojů a služeb; |
| --- | --- |

19.

zdůrazňuje nezbytnost vzdělávacích vazeb mezi rodinou, školou, občanskou společností, zúčastněnými subjekty, včetně nejrůznějších subjektů působících v oblasti medií a audiovizuálních služeb v procesu vzdělávání, s cílem zabezpečit vyváženou a proaktivní dynamiku mezi digitálním prostředím a dětmi; vybízí Komisi, aby podporovala iniciativy zaměřené na zvyšování informovanosti rodičů, pedagogických pracovníků a učitelů, tak aby mohli co nejlépe pomáhat dětem při používání digitálních nástrojů a služeb;

| 20. | vybízí Komisi a členské státy, aby podporovaly rovný přístup dětí k bezpečnému a kvalitnímu pluralitnímu digitálnímu obsahu v rámci stávajících a nových programů a služeb, které jsou určeny pro mládež, pro vzdělávání, kulturu a umění; |
| --- | --- |

20.

vybízí Komisi a členské státy, aby podporovaly rovný přístup dětí k bezpečnému a kvalitnímu pluralitnímu digitálnímu obsahu v rámci stávajících a nových programů a služeb, které jsou určeny pro mládež, pro vzdělávání, kulturu a umění;

| 21. | vyzývá členské státy, orgány veřejné správy a poskytovatele internetových služeb, aby posílily své komunikační kampaně s cílem informovat děti, dospívající mládež, rodiče i pedagogické pracovníky o nekontrolovaných nebezpečích digitálního prostředí; |
| --- | --- |

21.

vyzývá členské státy, orgány veřejné správy a poskytovatele internetových služeb, aby posílily své komunikační kampaně s cílem informovat děti, dospívající mládež, rodiče i pedagogické pracovníky o nekontrolovaných nebezpečích digitálního prostředí;

| 22. | uznává úlohu veřejnoprávních sdělovacích prostředků při podpoře bezpečného a důvěryhodného prostředí pro děti; |
| --- | --- |

22.

uznává úlohu veřejnoprávních sdělovacích prostředků při podpoře bezpečného a důvěryhodného prostředí pro děti;

| 23. | naléhavě žádá Komisi, aby mezi své hlavní priority zařadila ochranu dětí před agresivní a klamavou reklamou v televizi a na internetu; |
| --- | --- |

23.

naléhavě žádá Komisi, aby mezi své hlavní priority zařadila ochranu dětí před agresivní a klamavou reklamou v televizi a na internetu;

| 24. | zdůrazňuje zejména úlohu soukromého sektoru, odvětví průmyslu i jiných zúčastněných subjektů, pokud jde o jejich odpovědnost v souvislosti s těmito otázkami, jakož i s označováním internetových stránek bezpečných pro děti a propagací „netiket“ pro děti; zdůrazňuje, že jakákoli taková opatření by měla být plně slučitelná se zásadami právního státu a právní jistotou a měla by brát ohled na práva koncových uživatelů, dodržovat stávající právní a soudní postupy a být v souladu s Evropskou úmluvou o ochraně lidských práv základních svobod, Listinou základních práv Evropské unie a judikaturou Evropského soudního dvora a Evropského soudu pro lidská práva; vyzývá příslušný průmysl, aby dodržoval a plně zavedl stávající kodexy chování a podobné iniciativy, jako je závazek EU a Barcelonské prohlášení z fóra o spotřebním zboží; |
| --- | --- |

24.

zdůrazňuje zejména úlohu soukromého sektoru, odvětví průmyslu i jiných zúčastněných subjektů, pokud jde o jejich odpovědnost v souvislosti s těmito otázkami, jakož i s označováním internetových stránek bezpečných pro děti a propagací „netiket“ pro děti; zdůrazňuje, že jakákoli taková opatření by měla být plně slučitelná se zásadami právního státu a právní jistotou a měla by brát ohled na práva koncových uživatelů, dodržovat stávající právní a soudní postupy a být v souladu s Evropskou úmluvou o ochraně lidských práv základních svobod, Listinou základních práv Evropské unie a judikaturou Evropského soudního dvora a Evropského soudu pro lidská práva; vyzývá příslušný průmysl, aby dodržoval a plně zavedl stávající kodexy chování a podobné iniciativy, jako je závazek EU a Barcelonské prohlášení z fóra o spotřebním zboží;

| 25. | zdůrazňuje, že je třeba věnovat zvláštní pozornost internetovému prodeji škodlivých látek, jako je alkohol, který se tak může dostat k mladým lidem; zdůrazňuje, že vzhledem k povaze a rozsahu internetových marketingových postupů, např. prostřednictvím sociálních sítí, je velmi obtížné sledovat prodej alkoholu po internetu v jednotlivých členských státech, a proto by opatření Komise přinesla v tomto ohledu přidanou hodnotu; |
| --- | --- |

25.

zdůrazňuje, že je třeba věnovat zvláštní pozornost internetovému prodeji škodlivých látek, jako je alkohol, který se tak může dostat k mladým lidem; zdůrazňuje, že vzhledem k povaze a rozsahu internetových marketingových postupů, např. prostřednictvím sociálních sítí, je velmi obtížné sledovat prodej alkoholu po internetu v jednotlivých členských státech, a proto by opatření Komise přinesla v tomto ohledu přidanou hodnotu;

| 26. | poukazuje na účelnost formálního, informálního a neformálního vzdělávání a vzájemného vzdělávání v souvislosti s šířením bezpečných postupů a případných hrozeb (s uvedením konkrétních příkladů) mezi dětmi při používání internetu, sociálních sítí, videoher a mobilní telefonie a nabádá k tomu, aby program „Evropská síť škol“ podpořil osobní vedení mezi studenty v této oblasti; zdůrazňuje, že i rodiče by měli být informováni o bezpečných postupech a o hrozbách; |
| --- | --- |

26.

poukazuje na účelnost formálního, informálního a neformálního vzdělávání a vzájemného vzdělávání v souvislosti s šířením bezpečných postupů a případných hrozeb (s uvedením konkrétních příkladů) mezi dětmi při používání internetu, sociálních sítí, videoher a mobilní telefonie a nabádá k tomu, aby program „Evropská síť škol“ podpořil osobní vedení mezi studenty v této oblasti; zdůrazňuje, že i rodiče by měli být informováni o bezpečných postupech a o hrozbách;

| 27. | vyzývá Komisi a členské státy, aby rozvíjely systémy, jejichž prostřednictvím získají děti a mladé osoby příslušné dovednosti a které zabezpečí, že budou používat internet a nová média s plným vědomím následků; v tomto ohledu zdůrazňuje, že je důležité, aby se vzdělávání v oblasti mediální gramotnosti co nejdříve stalo plnohodnotnou součástí výuky na všech úrovních formálního i neformálního vzdělávání včetně celoživotního učení; |
| --- | --- |

27.

vyzývá Komisi a členské státy, aby rozvíjely systémy, jejichž prostřednictvím získají děti a mladé osoby příslušné dovednosti a které zabezpečí, že budou používat internet a nová média s plným vědomím následků; v tomto ohledu zdůrazňuje, že je důležité, aby se vzdělávání v oblasti mediální gramotnosti co nejdříve stalo plnohodnotnou součástí výuky na všech úrovních formálního i neformálního vzdělávání včetně celoživotního učení;

Právo na ochranu

Boj proti nedovolenému obsahu

| 28. | poukazuje na problémy, se kterými se trestní právo při svém uplatňování v prostředí internetu potýká, pokud jde o zásady právní jistoty a zákonnosti, o presumpci neviny, práva obětí a práva podezřelých; upozorňuje v této souvislosti na problémy se stanovením jasné definice, které v minulosti vyvstaly například u on-line groomingu a dětské pornografie, pro něž je lepší užívat termín „materiál týkající se sexuálního zneužívání dětí“; |
| --- | --- |

28.

poukazuje na problémy, se kterými se trestní právo při svém uplatňování v prostředí internetu potýká, pokud jde o zásady právní jistoty a zákonnosti, o presumpci neviny, práva obětí a práva podezřelých; upozorňuje v této souvislosti na problémy se stanovením jasné definice, které v minulosti vyvstaly například u on-line groomingu a dětské pornografie, pro něž je lepší užívat termín „materiál týkající se sexuálního zneužívání dětí“;

| 29. | vyzývá proto Komisi, aby v rámci své povinnosti předkládat zprávy o provádění směrnice 2011/92/EU shromažďovala přesné a jasné údaje o trestném činu on-line groomingu včetně přesného uvedení vnitrostátních předpisů, podle nichž je toto chování trestné; vyzývá členské státy a Komisi, aby u tohoto trestného činu shromažďovaly údaje o počtu zahájených trestních řízení, počtu odsouzení a o důležité vnitrostátní judikatuře a aby si vyměňovaly osvědčené postupy, pokud jde o jeho stíhání a tresty; vyzývá rovněž Komisi, aby podstatně zlepšila přípravu a zveřejňování statistických informací s cílem umožnit zlepšení tvorby a přezkumu politiky; |
| --- | --- |

29.

vyzývá proto Komisi, aby v rámci své povinnosti předkládat zprávy o provádění směrnice 2011/92/EU shromažďovala přesné a jasné údaje o trestném činu on-line groomingu včetně přesného uvedení vnitrostátních předpisů, podle nichž je toto chování trestné; vyzývá členské státy a Komisi, aby u tohoto trestného činu shromažďovaly údaje o počtu zahájených trestních řízení, počtu odsouzení a o důležité vnitrostátní judikatuře a aby si vyměňovaly osvědčené postupy, pokud jde o jeho stíhání a tresty; vyzývá rovněž Komisi, aby podstatně zlepšila přípravu a zveřejňování statistických informací s cílem umožnit zlepšení tvorby a přezkumu politiky;

| 30. | uznává v tomto ohledu, že spolupráce mezi policejními a soudními orgány členských států a mezi těmito orgány a úřady Europol a Eurojust v oblasti trestných činů páchaných vůči dětem pomocí digitálních médií má vysokou úroveň, příkladem takové spolupráce je zásah proti internetovým sítím pro sdílení souborů zachycujících sexuální zneužívání dětí, jenž byl proveden pod názvem Ikarus v roce 2011; |
| --- | --- |

30.

uznává v tomto ohledu, že spolupráce mezi policejními a soudními orgány členských států a mezi těmito orgány a úřady Europol a Eurojust v oblasti trestných činů páchaných vůči dětem pomocí digitálních médií má vysokou úroveň, příkladem takové spolupráce je zásah proti internetovým sítím pro sdílení souborů zachycujících sexuální zneužívání dětí, jenž byl proveden pod názvem Ikarus v roce 2011;

| 31. | zdůrazňuje však, že vzhledem ke stávajícím překážkám bránícím plné spolupráci a vzájemné důvěře by se dalšího zlepšení mohlo dosáhnout v souvislosti s větší harmonizací trestního práva a trestních řízení členských států, včetně procesního práva a práva na ochranu údajů podezřelých osob, a dodržováním základních práv opírajících se o Listinu základních práv EU; |
| --- | --- |

31.

zdůrazňuje však, že vzhledem ke stávajícím překážkám bránícím plné spolupráci a vzájemné důvěře by se dalšího zlepšení mohlo dosáhnout v souvislosti s větší harmonizací trestního práva a trestních řízení členských států, včetně procesního práva a práva na ochranu údajů podezřelých osob, a dodržováním základních práv opírajících se o Listinu základních práv EU;

| 32. | vítá záměr Komise zvýšit možnost zavádění legislativních opatření v případě, že selže samoregulace na straně průmyslu; |
| --- | --- |

32.

vítá záměr Komise zvýšit možnost zavádění legislativních opatření v případě, že selže samoregulace na straně průmyslu;

| 33. | zdůrazňuje však, že návrhy ustanovení hmotného trestního práva EU musí plně respektovat zásady subsidiarity, proporcionality a obecné zásady, jimiž se řídí trestní právo, a musí být jasně průkazné, že jejich cílem je přinést přidanou hodnotu do společného přístupu EU k boji proti závažné přeshraniční trestné činnosti, jak je uvedeno v usnesení Evropského parlamentu ze dne 22. května 2012 o přístupu EU k trestnímu právu (8); |
| --- | --- |

33.

zdůrazňuje však, že návrhy ustanovení hmotného trestního práva EU musí plně respektovat zásady subsidiarity, proporcionality a obecné zásady, jimiž se řídí trestní právo, a musí být jasně průkazné, že jejich cílem je přinést přidanou hodnotu do společného přístupu EU k boji proti závažné přeshraniční trestné činnosti, jak je uvedeno v usnesení Evropského parlamentu ze dne 22. května 2012 o přístupu EU k trestnímu právu (8);

| 34. | vyzývá Komisi a členské státy, aby vynaložily veškeré úsilí k posílení spolupráce s třetími zeměmi, pokud jde o rychlé odstraňování internetových stránek obsahujících nebo šířících nepovolený obsah nebo chování, které jsou umístěny na jejich území, a o boj proti kyberkriminalitě; podporuje v této souvislosti mezinárodní sdílení odborných znalostí a osvědčených postupů mezi vládami, donucovacími orgány, policejními útvary zaměřenými na kyberkriminalitu, horkými linkami, organizacemi na ochranu dětí a internetovým průmyslem a shromažďování jejich podnětů; |
| --- | --- |

34.

vyzývá Komisi a členské státy, aby vynaložily veškeré úsilí k posílení spolupráce s třetími zeměmi, pokud jde o rychlé odstraňování internetových stránek obsahujících nebo šířících nepovolený obsah nebo chování, které jsou umístěny na jejich území, a o boj proti kyberkriminalitě; podporuje v této souvislosti mezinárodní sdílení odborných znalostí a osvědčených postupů mezi vládami, donucovacími orgány, policejními útvary zaměřenými na kyberkriminalitu, horkými linkami, organizacemi na ochranu dětí a internetovým průmyslem a shromažďování jejich podnětů;

| 35. | vyzývá v této souvislosti k úplnému přijetí všech opatření, které Rada uvádí ve své cestovní mapě z roku 2009 pro posílení procesních práv podezřelých nebo obviněných osob v trestním řízení, a ke společnému přístupu k přípustnosti a k hodnocení s cílem odstranit překážky bránící volnému pohybu důkazních prostředků nashromážděných v jiném členském státě; |
| --- | --- |

35.

vyzývá v této souvislosti k úplnému přijetí všech opatření, které Rada uvádí ve své cestovní mapě z roku 2009 pro posílení procesních práv podezřelých nebo obviněných osob v trestním řízení, a ke společnému přístupu k přípustnosti a k hodnocení s cílem odstranit překážky bránící volnému pohybu důkazních prostředků nashromážděných v jiném členském státě;

| 36. | podporuje zavedení a posílení systémů horkých linek pro oznamování trestných činů, nedovoleného obsahu a chování, přičemž se mimo jiné přihlíží ke zkušenosti s evropskou horkou linkou pro případy pohřešovaných dětí a také s vnitrostátními systémy včasného varování a se systémem European Child Alert Automated System; zdůrazňuje však, že jakékoli bezprostředně navazující trestní řízení založené na oznámení musí zachovat rovnováhu na jedné straně mezi právy potenciálních obětí a pozitivní povinností členských států reagovat, jež vyplývá z článků 2 a 8 EÚLP, jak to ve své judikatuře již zdůraznil Evropský soud pro lidská práva, a mezi právy podezřelého na straně druhé; vyzývá v této souvislosti členské státy a Komisi k výměně osvědčených postupů v oblasti vyšetřování a stíhání trestných činů vůči dětem spáchaných v digitálním prostředí; připomíná, že článek 8 návrhu Komise týkajícího se obecného nařízení o ochraně údajů (COM(2012)0011) obsahuje zvláštní záruky týkající se zpracování osobních údajů dětí, jako je povinný souhlas rodičů se zpracováním údajů dětí ve věku do 13 let; |
| --- | --- |

36.

podporuje zavedení a posílení systémů horkých linek pro oznamování trestných činů, nedovoleného obsahu a chování, přičemž se mimo jiné přihlíží ke zkušenosti s evropskou horkou linkou pro případy pohřešovaných dětí a také s vnitrostátními systémy včasného varování a se systémem European Child Alert Automated System; zdůrazňuje však, že jakékoli bezprostředně navazující trestní řízení založené na oznámení musí zachovat rovnováhu na jedné straně mezi právy potenciálních obětí a pozitivní povinností členských států reagovat, jež vyplývá z článků 2 a 8 EÚLP, jak to ve své judikatuře již zdůraznil Evropský soud pro lidská práva, a mezi právy podezřelého na straně druhé; vyzývá v této souvislosti členské státy a Komisi k výměně osvědčených postupů v oblasti vyšetřování a stíhání trestných činů vůči dětem spáchaných v digitálním prostředí; připomíná, že článek 8 návrhu Komise týkajícího se obecného nařízení o ochraně údajů (COM(2012)0011) obsahuje zvláštní záruky týkající se zpracování osobních údajů dětí, jako je povinný souhlas rodičů se zpracováním údajů dětí ve věku do 13 let;

| 37. | konstatuje, že v některých členských státech probíhá zjišťování a odstraňování nedovoleného obsahu („notice and take down“) příliš pomalu; vítá iniciativu Komise, která chce zveřejnit posouzení dopadu v této oblasti, a doporučuje zvýšit účinnost těchto postupů a rozvíjet je v členských státech v duchu osvědčených postupů; |
| --- | --- |

37.

konstatuje, že v některých členských státech probíhá zjišťování a odstraňování nedovoleného obsahu („notice and take down“) příliš pomalu; vítá iniciativu Komise, která chce zveřejnit posouzení dopadu v této oblasti, a doporučuje zvýšit účinnost těchto postupů a rozvíjet je v členských státech v duchu osvědčených postupů;

| 38. | vyzývá Komisi a členské státy, aby zhodnotily účinnost spolupráce s policií při akcích na ochranu nezletilých před trestnou činností na internetu a rovněž účinnost horkých linek a platných dohod uzavřených s poskytovateli internetových služeb; vyzývá k rozvoji součinnosti s jinými souvisejícími službami, včetně policie a soudnictví pro nezletilé, při akcích na ochranu nezletilých před trestnou činností na internetu, zejména při koordinaci a vzájemném propojování horkých linek a jiných asistenčních služeb; |
| --- | --- |

38.

vyzývá Komisi a členské státy, aby zhodnotily účinnost spolupráce s policií při akcích na ochranu nezletilých před trestnou činností na internetu a rovněž účinnost horkých linek a platných dohod uzavřených s poskytovateli internetových služeb; vyzývá k rozvoji součinnosti s jinými souvisejícími službami, včetně policie a soudnictví pro nezletilé, při akcích na ochranu nezletilých před trestnou činností na internetu, zejména při koordinaci a vzájemném propojování horkých linek a jiných asistenčních služeb;

| 39. | vybízí členské státy, aby nadále provozovaly vnitrostátní horké linky a jiné asistenční služby, například „bezpečnostní tlačítka“, splňující normu INHOPE, aby zlepšily jejich vzájemné propojení a aby pozorně analyzovaly dosažené výsledky; |
| --- | --- |

39.

vybízí členské státy, aby nadále provozovaly vnitrostátní horké linky a jiné asistenční služby, například „bezpečnostní tlačítka“, splňující normu INHOPE, aby zlepšily jejich vzájemné propojení a aby pozorně analyzovaly dosažené výsledky;

| 40. | zdůrazňuje význam rozšíření spolehlivých nástrojů, například varovných stránek či zvukových a optických signálů, které mohou omezit přímý přístup nezletilých k obsahu, který je pro ně škodlivý; |
| --- | --- |

40.

zdůrazňuje význam rozšíření spolehlivých nástrojů, například varovných stránek či zvukových a optických signálů, které mohou omezit přímý přístup nezletilých k obsahu, který je pro ně škodlivý;

| 41. | vyzývá Komisi a členské státy, aby zkvalitnily informovanost o horkých linkách a jiných asistenčních službách, například „bezpečnostních tlačítkách“ pro nezletilé a jejich rodiny a podpořily přitom opatření, která umožňují upozornit na jakýkoli nedovolený obsah, a vyzývá členské státy, aby zvýšily informovanost o existenci telefonických horkých linek, které slouží jako kontaktní místa, na nichž lze nahlásit zachycení materiálu zobrazujícího pohlavní zneužívání dětí; |
| --- | --- |

41.

vyzývá Komisi a členské státy, aby zkvalitnily informovanost o horkých linkách a jiných asistenčních službách, například „bezpečnostních tlačítkách“ pro nezletilé a jejich rodiny a podpořily přitom opatření, která umožňují upozornit na jakýkoli nedovolený obsah, a vyzývá členské státy, aby zvýšily informovanost o existenci telefonických horkých linek, které slouží jako kontaktní místa, na nichž lze nahlásit zachycení materiálu zobrazujícího pohlavní zneužívání dětí;

| 42. | podporuje snahu poskytovatelů digitálního obsahu a služeb uplatňovat kodexy chování v souladu s platnými právními předpisy s cílem odhalovat a odstraňovat nedovolený obsah na základě rozhodnutí soudů a výskytu takového obsahu předcházet; vybízí Komisi a členské státy, aby v této oblasti provedly vyhodnocení; |
| --- | --- |

42.

podporuje snahu poskytovatelů digitálního obsahu a služeb uplatňovat kodexy chování v souladu s platnými právními předpisy s cílem odhalovat a odstraňovat nedovolený obsah na základě rozhodnutí soudů a výskytu takového obsahu předcházet; vybízí Komisi a členské státy, aby v této oblasti provedly vyhodnocení;

| 43. | vybízí Komisi a členské státy, aby zahájily novou kampaň, která bude zaměřena na rodiče a pomůže jim chápat digitální obsah, k němuž mají jejich děti přístup, a zejména možnosti ochrany dětí před nedovoleným, nevhodným nebo nebezpečným digitálním obsahem; |
| --- | --- |

43.

vybízí Komisi a členské státy, aby zahájily novou kampaň, která bude zaměřena na rodiče a pomůže jim chápat digitální obsah, k němuž mají jejich děti přístup, a zejména možnosti ochrany dětí před nedovoleným, nevhodným nebo nebezpečným digitálním obsahem;

| 44. | lituje, že není dodržován pakt, který dne 9. února 2009 podepsala Komise a 17 internetových sociálních sítí, včetně sítí Facebook a MySpace, a jehož cílem je podpořit ochranu a bezpečnost nezletilých na internetu; |
| --- | --- |

44.

lituje, že není dodržován pakt, který dne 9. února 2009 podepsala Komise a 17 internetových sociálních sítí, včetně sítí Facebook a MySpace, a jehož cílem je podpořit ochranu a bezpečnost nezletilých na internetu;

| 45. | upozorňuje na to, že protiprávní činnost, která je páchána na internetu, má často nadnárodní povahu, tudíž je v rámci boje proti této činnosti značný význam přikládán mezinárodní soudní spolupráci stávajících orgánů pro prosazování právních předpisů; |
| --- | --- |

45.

upozorňuje na to, že protiprávní činnost, která je páchána na internetu, má často nadnárodní povahu, tudíž je v rámci boje proti této činnosti značný význam přikládán mezinárodní soudní spolupráci stávajících orgánů pro prosazování právních předpisů;

| 46. | naléhavě žádá členské státy a Komisi, aby podporovaly a organizovaly informační kampaně zaměřené na děti, rodiče a pedagogické pracovníky s cílem poskytnout jim informace nezbytné k ochraně proti kyberkriminalitě a povzbudit je k nahlašování podezřelých internetových stránek a praktik; |
| --- | --- |

46.

naléhavě žádá členské státy a Komisi, aby podporovaly a organizovaly informační kampaně zaměřené na děti, rodiče a pedagogické pracovníky s cílem poskytnout jim informace nezbytné k ochraně proti kyberkriminalitě a povzbudit je k nahlašování podezřelých internetových stránek a praktik;

| 47. | žádá členské státy, aby náležitým způsobem uplatňovaly stávající procesní předpisy pro odstraňování internetových stránek, jejichž obsah má zneužívající, ohrožující, diskriminační či jiným způsobem škodlivou povahu; |
| --- | --- |

47.

žádá členské státy, aby náležitým způsobem uplatňovaly stávající procesní předpisy pro odstraňování internetových stránek, jejichž obsah má zneužívající, ohrožující, diskriminační či jiným způsobem škodlivou povahu;

Boj proti škodlivému obsahu

| 48. | vybízí Komisi, aby analyzovala účinnost jednotlivých systémů dobrovolné klasifikace obsahů škodlivých pro nezletilé, které jsou používány v členských státech, a vyzývá Komisi, členské státy a zástupce internetového průmyslu, aby posílily spolupráci při rozvoji strategií a vypracovaly normy, které by obeznámily nezletilé se zodpovědným používáním internetu a informovaly a chránily je před obsahem nevhodným pro jejich věk, a to na internetu i mimo něj, včetně násilí, reklamy vybízející k přílišným výdajům a nákupům virtuálního zboží či kreditů prostřednictvím jejich mobilních telefonů; |
| --- | --- |

48.

vybízí Komisi, aby analyzovala účinnost jednotlivých systémů dobrovolné klasifikace obsahů škodlivých pro nezletilé, které jsou používány v členských státech, a vyzývá Komisi, členské státy a zástupce internetového průmyslu, aby posílily spolupráci při rozvoji strategií a vypracovaly normy, které by obeznámily nezletilé se zodpovědným používáním internetu a informovaly a chránily je před obsahem nevhodným pro jejich věk, a to na internetu i mimo něj, včetně násilí, reklamy vybízející k přílišným výdajům a nákupům virtuálního zboží či kreditů prostřednictvím jejich mobilních telefonů;

| 49. | vítá technické inovace, které podnikům umožňují nabízet zvláštní internetové nástroje, díky nimž mohou děti používat internet bezpečně; |
| --- | --- |

49.

vítá technické inovace, které podnikům umožňují nabízet zvláštní internetové nástroje, díky nimž mohou děti používat internet bezpečně;

| 50. | vyzývá sdružení poskytovatelů audiovizuálních a digitálních služeb, aby ve spolupráci s dalšími příslušnými sdruženími začlenila ochranu dětí do příslušných prováděcích předpisů a aby uváděla vhodné věkové skupiny; |
| --- | --- |

50.

vyzývá sdružení poskytovatelů audiovizuálních a digitálních služeb, aby ve spolupráci s dalšími příslušnými sdruženími začlenila ochranu dětí do příslušných prováděcích předpisů a aby uváděla vhodné věkové skupiny;

| 51. | podněcuje členské státy, aby pokračovaly v dialogu s cílem harmonizovat ve spolupráci s příslušnými provozovateli, sdruženími a třetími zeměmi klasifikaci digitálního obsahu pro děti; |
| --- | --- |

51.

podněcuje členské státy, aby pokračovaly v dialogu s cílem harmonizovat ve spolupráci s příslušnými provozovateli, sdruženími a třetími zeměmi klasifikaci digitálního obsahu pro děti;

| 52. | vybízí Komisi a členské státy, aby digitální hry klasifikovaly na základě jasných znaků, a to podle věkových kategorií uživatelů, jimž jsou hry určeny, a zejména podle jejich obsahu; |
| --- | --- |

52.

vybízí Komisi a členské státy, aby digitální hry klasifikovaly na základě jasných znaků, a to podle věkových kategorií uživatelů, jimž jsou hry určeny, a zejména podle jejich obsahu;

| 53. | vyzývá Komisi, aby nadále pracovala na evropském rámci pro bezpečnější používání mobilů mladistvými a dětmi a zkoumala řešení, která usnadní rodičovskou kontrolu; |
| --- | --- |

53.

vyzývá Komisi, aby nadále pracovala na evropském rámci pro bezpečnější používání mobilů mladistvými a dětmi a zkoumala řešení, která usnadní rodičovskou kontrolu;

| 54. | zdůrazňuje práci, kterou odvedly organizace občanské společnosti, a vybízí je k přeshraniční spolupráci a partnerské součinnosti s organizacemi pověřenými prosazováním právní úpravy, vládami, poskytovateli internetových služeb a veřejností; |
| --- | --- |

54.

zdůrazňuje práci, kterou odvedly organizace občanské společnosti, a vybízí je k přeshraniční spolupráci a partnerské součinnosti s organizacemi pověřenými prosazováním právní úpravy, vládami, poskytovateli internetových služeb a veřejností;

Ochrana soukromí

| 55. | připomíná, že vzhledem k rostoucímu toku a dostupnosti osobních údajů v prostředí digitálních médií je důležitá ochrana údajů dětí, a to zejména, pokud jde o rychlý nárůst prostředků v oblasti sociálních sítí a chatroomů; |
| --- | --- |

55.

připomíná, že vzhledem k rostoucímu toku a dostupnosti osobních údajů v prostředí digitálních médií je důležitá ochrana údajů dětí, a to zejména, pokud jde o rychlý nárůst prostředků v oblasti sociálních sítí a chatroomů;

| 56. | vítá nový návrh nařízení o ochraně údajů (COM(2012)0011) a jeho zvláštní ustanovení o souhlasu dětí a o právu na výmaz, které zakazuje uchovávat on-line informace o osobních údajích nezletilých, které mohou ohrožovat jejich osobní a profesní život, přičemž připomíná, že trvalý charakter informací a údajů na internetu souvisejících s dětmi může být použit na úkor jejich důstojnosti a sociálního začlenění; |
| --- | --- |

56.

vítá nový návrh nařízení o ochraně údajů (COM(2012)0011) a jeho zvláštní ustanovení o souhlasu dětí a o právu na výmaz, které zakazuje uchovávat on-line informace o osobních údajích nezletilých, které mohou ohrožovat jejich osobní a profesní život, přičemž připomíná, že trvalý charakter informací a údajů na internetu souvisejících s dětmi může být použit na úkor jejich důstojnosti a sociálního začlenění;

| 57. | zdůrazňuje, že tato ustanovení je třeba upřesnit a rozvést tak, aby bylo zajištěno, že po přijetí nových právních předpisů budou jasná a plně uplatnitelná a nebudou oslabovat svobodu na internetu; |
| --- | --- |

57.

zdůrazňuje, že tato ustanovení je třeba upřesnit a rozvést tak, aby bylo zajištěno, že po přijetí nových právních předpisů budou jasná a plně uplatnitelná a nebudou oslabovat svobodu na internetu;

| 58. | vítá rovněž záměr zavést elektronický systém ověřování věku; |
| --- | --- |

58.

vítá rovněž záměr zavést elektronický systém ověřování věku;

| 59. | věří, že vlastníci a správci internetových stránek by měli jasným a viditelným způsobem vyhlásit svou politiku v oblasti ochrany údajů a měli by zavést systémy povinného rodičovského souhlasu se zpracováním údajů dětí ve věku do 13 let; vyzývá rovněž k většímu úsilí o co největší automatické posílení soukromí, aby nedocházelo k druhotné viktimizaci dětí; |
| --- | --- |

59.

věří, že vlastníci a správci internetových stránek by měli jasným a viditelným způsobem vyhlásit svou politiku v oblasti ochrany údajů a měli by zavést systémy povinného rodičovského souhlasu se zpracováním údajů dětí ve věku do 13 let; vyzývá rovněž k většímu úsilí o co největší automatické posílení soukromí, aby nedocházelo k druhotné viktimizaci dětí;

| 60. | zdůrazňuje, že je důležité, aby byli uživatelé informováni o tom, jakým způsobem nakládají poskytovatelé internetových služeb či provozovatelé sociálních sítí s jejich osobními údaji a s údaji zúčastněných třetích osob, a také o možnostech nápravy, které mohou uplatnit v případě, že jsou jejich osobní údaje využity k jiným než legitimním účelům, pro které je poskytovatelé a jejich partneři shromáždili, a aby byli uživatelé informováni v takovém jazyce a takové formě, které odpovídají profilu daného uživatele, se zvláštním přihlédnutím k nezletilým uživatelům; domnívá se, že poskytovatelé mají v této oblasti zvláštní odpovědnost, a žádá, aby poskytovali uživatelům jasné a srozumitelné informace o své redakční politice; |
| --- | --- |

60.

zdůrazňuje, že je důležité, aby byli uživatelé informováni o tom, jakým způsobem nakládají poskytovatelé internetových služeb či provozovatelé sociálních sítí s jejich osobními údaji a s údaji zúčastněných třetích osob, a také o možnostech nápravy, které mohou uplatnit v případě, že jsou jejich osobní údaje využity k jiným než legitimním účelům, pro které je poskytovatelé a jejich partneři shromáždili, a aby byli uživatelé informováni v takovém jazyce a takové formě, které odpovídají profilu daného uživatele, se zvláštním přihlédnutím k nezletilým uživatelům; domnívá se, že poskytovatelé mají v této oblasti zvláštní odpovědnost, a žádá, aby poskytovali uživatelům jasné a srozumitelné informace o své redakční politice;

| 61. | pevně doufá v podporu takových technologických řešení ve všech oblastech digitálního prostředí, která v případě, že jsou zvolena, omezují navigaci dětí v rámci vysledovatelných hranic a umožňují podmíněný přístup, tudíž současně představují i účinný nástroj kontroly ze strany rodičů; konstatuje, že tato opatření však nemohou nahradit důkladná školení nezletilých ohledně využívání médií; |
| --- | --- |

61.

pevně doufá v podporu takových technologických řešení ve všech oblastech digitálního prostředí, která v případě, že jsou zvolena, omezují navigaci dětí v rámci vysledovatelných hranic a umožňují podmíněný přístup, tudíž současně představují i účinný nástroj kontroly ze strany rodičů; konstatuje, že tato opatření však nemohou nahradit důkladná školení nezletilých ohledně využívání médií;

| 62. | zdůrazňuje, že je zapotřebí, aby byly děti i dospívající osoby v rané fázi informovány o svých právech na soukromí na internetu a aby se naučily rozeznat často velmi nenápadné metody, které jsou používány k tomu, aby od nich byly získány informace; |
| --- | --- |

62.

zdůrazňuje, že je zapotřebí, aby byly děti i dospívající osoby v rané fázi informovány o svých právech na soukromí na internetu a aby se naučily rozeznat často velmi nenápadné metody, které jsou používány k tomu, aby od nich byly získány informace;

Právo na odpověď v digitálních médiích

| 63. | vyzývá členské státy, aby vytvořily a harmonizovaly systémy týkající se práva na odpověď v digitálních médiích a zlepšily i jejich účinnost; |
| --- | --- |

63.

vyzývá členské státy, aby vytvořily a harmonizovaly systémy týkající se práva na odpověď v digitálních médiích a zlepšily i jejich účinnost;

Právo na digitální občanství

| 64. | zdůrazňuje, že digitální technologie jsou významným výukovým nástrojem, pokud jde o otázky občanství, jelikož usnadňují zapojení ve společnosti mnohým občanům žijícím v odlehlejších oblastech, zejména mladým osobám, a umožňují jim plně těžit ze svobody projevu a komunikace na internetu; |
| --- | --- |

64.

zdůrazňuje, že digitální technologie jsou významným výukovým nástrojem, pokud jde o otázky občanství, jelikož usnadňují zapojení ve společnosti mnohým občanům žijícím v odlehlejších oblastech, zejména mladým osobám, a umožňují jim plně těžit ze svobody projevu a komunikace na internetu;

| 65. | vyzývá členské státy, aby uvažovaly o digitálních platformách jako o nástrojích pro nácvik demokratické účasti všech dětí, se zvláštním přihlédnutím k nejzranitelnějším skupinám; |
| --- | --- |

65.

vyzývá členské státy, aby uvažovaly o digitálních platformách jako o nástrojích pro nácvik demokratické účasti všech dětí, se zvláštním přihlédnutím k nejzranitelnějším skupinám;

| 66. | zdůrazňuje, že nová média představují příležitost k prosazování podpory porozumění a dialogu mezi generacemi, pohlavími, různými kulturními a etnickými skupinami v rámci digitálních služeb a obsahu; |
| --- | --- |

66.

zdůrazňuje, že nová média představují příležitost k prosazování podpory porozumění a dialogu mezi generacemi, pohlavími, různými kulturními a etnickými skupinami v rámci digitálních služeb a obsahu;

| 67. | připomíná, že informace a občanství jsou na internetu úzce provázány a občanská angažovanost mladých osob je v současnosti nejvíce ohrožena právě jejich nezájmem o informace; |
| --- | --- |

67.

připomíná, že informace a občanství jsou na internetu úzce provázány a občanská angažovanost mladých osob je v současnosti nejvíce ohrožena právě jejich nezájmem o informace;

o

o o

| 68. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a vládám a parlamentům členských států. |
| --- | --- |

68.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a vládám a parlamentům členských států.

---

(1)  Úř. věst. L 335, 17.12.2011, s. 1.

(2)  Úř. věst. L 95, 15.4.2010, s. 1.

(3)  Úř. věst. L 178, 17.7.2000, s. 1.

(4)  Úř. věst. L 327, 24.11.2006, s. 12.

(5)  Úř. věst. L 378, 27.12.2006, s. 72.

(6)  Úř. věst. C 372, 20.12.11, s. 15.

(7)  Přijaté texty, P7_TA(2011)0323.

(8)  Přijaté texty, P7_TA(2012)0208.

---

| 16.12.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 419/42 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 419/42

---

P7_TA(2012)0429

Iniciativa pro sociální podnikání

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2012 o iniciativě pro sociální podnikání – Vytvářet příznivé prostředí pro podporu sociálních podniků v rámci sociálního hospodářství a sociálních inovací (2012/2004(INI))

(2015/C 419/08)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů ze dne 18. dubna 2012 nazvané „Na cestě k hospodářské obnově vedoucí k intenzivnímu růstu pracovních míst“ (COM(2012)0173), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů ze dne 18. dubna 2012 nazvané „Na cestě k hospodářské obnově vedoucí k intenzivnímu růstu pracovních míst“ (COM(2012)0173),

| — | s ohledem na pracovní dokument specializované sekce Jednotný trh, výroba a spotřeba o sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů nazvaném „Iniciativa pro sociální podnikání – Vytvářet příznivé prostředí pro podporu sociálních podniků v rámci sociálního hospodářství a sociálních inovací“ (INT/606) ze dne 22. února 2012, |
| --- | --- |

—

s ohledem na pracovní dokument specializované sekce Jednotný trh, výroba a spotřeba o sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů nazvaném „Iniciativa pro sociální podnikání – Vytvářet příznivé prostředí pro podporu sociálních podniků v rámci sociálního hospodářství a sociálních inovací“ (INT/606) ze dne 22. února 2012,

| — | s ohledem na návrh nařízení Rady ze dne 8. února 2012 o statutu evropské nadace, který předložila Komise, (COM(2012)0035), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh nařízení Rady ze dne 8. února 2012 o statutu evropské nadace, který předložila Komise, (COM(2012)0035),

| — | s ohledem na návrh směrnice ze dne 20. prosince 2011 o zadávání veřejných zakázek, který předložila Komise, (COM(2011)0896), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh směrnice ze dne 20. prosince 2011 o zadávání veřejných zakázek, který předložila Komise, (COM(2011)0896),

| — | s ohledem na návrh nařízení ze dne 7. prosince 2011 o evropských fondech sociálního podnikání, který předložila Komise, (COM(2011)0862), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh nařízení ze dne 7. prosince 2011 o evropských fondech sociálního podnikání, který předložila Komise, (COM(2011)0862),

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 25. října 2011 nazvané „Iniciativa pro sociální podnikání – Vytvářet příznivé prostředí pro podporu sociálních podniků v rámci sociálního hospodářství a sociálních inovací“ (COM(2011)0682), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 25. října 2011 nazvané „Iniciativa pro sociální podnikání – Vytvářet příznivé prostředí pro podporu sociálních podniků v rámci sociálního hospodářství a sociálních inovací“ (COM(2011)0682),

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 25. října 2011 o obnovené strategii EU pro sociální odpovědnost podniků 2011–2014 (COM(2011)0681), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 25. října 2011 o obnovené strategii EU pro sociální odpovědnost podniků 2011–2014 (COM(2011)0681),

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 13. dubna 2011 nazvané „Akt o jednotném trhu – Dvanáct nástrojů k podnícení hospodářského růstu a posílení důvěry – Společně pro nový růst“ (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 13. dubna 2011 nazvané „Akt o jednotném trhu – Dvanáct nástrojů k podnícení hospodářského růstu a posílení důvěry – Společně pro nový růst“ (COM(2011)0206),

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 27. října 2010 nazvané „Na cestě k Aktu o jednotném trhu – Pro vysoce konkurenceschopné sociálně tržní hospodářství“ (COM(2010)0608), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 27. října 2010 nazvané „Na cestě k Aktu o jednotném trhu – Pro vysoce konkurenceschopné sociálně tržní hospodářství“ (COM(2010)0608),

| — | s ohledem na návrh Komise ze dne 6. října 2011 ohledně programu Evropské unie pro sociální změny a inovace (COM(2011)0609), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise ze dne 6. října 2011 ohledně programu Evropské unie pro sociální změny a inovace (COM(2011)0609),

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 3. března 2010 nazvané „Evropa 2020: strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ (KOM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 3. března 2010 nazvané „Evropa 2020: strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ (KOM(2010)2020),

| — | s ohledem na návrh nařízení Rady ze dne 6. října 2011 o evropském sociálním fondu a o zrušení nařízení (ES) č. 1081/2006, který předložila Komise, (COM(2011)0607), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh nařízení Rady ze dne 6. října 2011 o evropském sociálním fondu a o zrušení nařízení (ES) č. 1081/2006, který předložila Komise, (COM(2011)0607),

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 16. prosince 2010 o iniciativě Evropská platforma pro boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení: evropský rámec pro sociální a územní soudržnost“ (COM(2010)0758), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 16. prosince 2010 o iniciativě Evropská platforma pro boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení: evropský rámec pro sociální a územní soudržnost“ (COM(2010)0758),

| — | s ohledem na publikaci z roku 2008 vydanou rozvojovým programem Organizace spojených národů a evropskou výzkumnou sítí EMES nazvanou „Sociální podnik: Nový model pro snižování chudoby a tvorbu pracovních míst“ (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na publikaci z roku 2008 vydanou rozvojovým programem Organizace spojených národů a evropskou výzkumnou sítí EMES nazvanou „Sociální podnik: Nový model pro snižování chudoby a tvorbu pracovních míst“ (1),

| — | s ohledem na průzkumné stanovisko EHSV „Sociální podnikání a sociální podniky“ (IN/589) ze dne 26. října 2011, |
| --- | --- |

—

s ohledem na průzkumné stanovisko EHSV „Sociální podnikání a sociální podniky“ (IN/589) ze dne 26. října 2011,

| — | s ohledem na své usnesení o sociální ekonomice ze dne 19. února 2009 (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení o sociální ekonomice ze dne 19. února 2009 (1),

| — | s ohledem na své prohlášení ze dne 10. března 2011 (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své prohlášení ze dne 10. března 2011 (2),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 13. března 2012 o statutu evropské družstevní společnosti s ohledem na zapojení zaměstnanců (3), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 13. března 2012 o statutu evropské družstevní společnosti s ohledem na zapojení zaměstnanců (3),

| — | s ohledem na článek 48 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 48 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro zaměstnanost a sociální věci a stanoviska Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku a Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů (A7-0305/2012), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro zaměstnanost a sociální věci a stanoviska Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku a Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů (A7-0305/2012),

| A. | vzhledem k tomu, že sociální podniky, kterých jsou 2 miliony, představují 10 % veškerých evropských podniků a zaměstnávají více než 11 milionů osob v EU, což činí 6 % veškeré pracovní síly Unie, významně přispívají k evropskému sociálnímu modelu a ke strategii Evropa 2020; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že sociální podniky, kterých jsou 2 miliony, představují 10 % veškerých evropských podniků a zaměstnávají více než 11 milionů osob v EU, což činí 6 % veškeré pracovní síly Unie, významně přispívají k evropskému sociálnímu modelu a ke strategii Evropa 2020;

| B. | vzhledem k tomu, že v důsledku odlišného historického vývoje vykazují právní rámce pro podniky všeho druhu, včetně podniků z oblasti sociální ekonomiky a sociálního podnikání, mezi členskými státy značné rozdíly; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že v důsledku odlišného historického vývoje vykazují právní rámce pro podniky všeho druhu, včetně podniků z oblasti sociální ekonomiky a sociálního podnikání, mezi členskými státy značné rozdíly;

| C. | vzhledem k tomu, právní rámec na evropské úrovni neuznává podniky sociální ekonomiky, přičemž tyto podniky jsou uznávány pouze v několika členských státech; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, právní rámec na evropské úrovni neuznává podniky sociální ekonomiky, přičemž tyto podniky jsou uznávány pouze v několika členských státech;

| D. | vzhledem k tomu, že důsledky nynější sociální, ekonomické a finanční krize, stejně jako demografické změny, zejména stárnutí obyvatelstva, představují velkou zátěž pro sociální systémy, včetně povinných i dobrovolných systémů sociálního pojištění, a proto je nutné podporovat zcela nové systémy sociální pomoci, aby bylo zajištěno přiměřené a přijatelné sociální zabezpečení; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že důsledky nynější sociální, ekonomické a finanční krize, stejně jako demografické změny, zejména stárnutí obyvatelstva, představují velkou zátěž pro sociální systémy, včetně povinných i dobrovolných systémů sociálního pojištění, a proto je nutné podporovat zcela nové systémy sociální pomoci, aby bylo zajištěno přiměřené a přijatelné sociální zabezpečení;

| E. | vzhledem k úzkému propojení Aktu o jednotném trhu se strategií Evropa 2020, jejichž cílem je zajistit inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění, a tím zvýšit množství a zlepšit kvalitu pracovních míst a bojovat s chudobou, a vzhledem k tomu, že sociální podniky mohou být na základě svého inovačního potenciálu a své reakce na sociální potřeby značným přínosem; |
| --- | --- |

E.

vzhledem k úzkému propojení Aktu o jednotném trhu se strategií Evropa 2020, jejichž cílem je zajistit inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění, a tím zvýšit množství a zlepšit kvalitu pracovních míst a bojovat s chudobou, a vzhledem k tomu, že sociální podniky mohou být na základě svého inovačního potenciálu a své reakce na sociální potřeby značným přínosem;

| F. | vzhledem k tomu, že Komise považuje subjekty působící v oblasti sociálního hospodářství a sociální podniky za významnou hybnou sílu hospodářského růstu a sociálních inovací, která má potenciál vytvářet trvalá pracovní místa, a za činitele, který podporuje zapojování ohrožených skupin do pracovního trhu; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že Komise považuje subjekty působící v oblasti sociálního hospodářství a sociální podniky za významnou hybnou sílu hospodářského růstu a sociálních inovací, která má potenciál vytvářet trvalá pracovní místa, a za činitele, který podporuje zapojování ohrožených skupin do pracovního trhu;

| G. | vzhledem k tomu, že je potřeba uvítat návrhy Komise týkající se regulace evropských fondů sociálního podnikání a program pro sociální změny a inovace; |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že je potřeba uvítat návrhy Komise týkající se regulace evropských fondů sociálního podnikání a program pro sociální změny a inovace;

| H. | vzhledem k tomu, že sociální podniky mohou být nápomocny při poskytování sociálních služeb, které jsou klíčovými prvky sociálního státu, a tím přispívají k dosahování společných cílů Evropské unie; |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že sociální podniky mohou být nápomocny při poskytování sociálních služeb, které jsou klíčovými prvky sociálního státu, a tím přispívají k dosahování společných cílů Evropské unie;

| I. | vzhledem k tomu, že řada sociálních podniků, zejména mikropodniků a malých a středních podniků, se potýká s obtížemi při získávání finančních prostředků za účelem rozšíření své činnosti, a proto potřebují zvláštní individualizovanou podporu, jako je například sociální bankovnictví, nástroje na rozdělení rizik, filantropické fondy nebo (mikro)úvěry; vzhledem k významné úloze, kterou v tomto směru hrají Strukturální fondy a programy EU, jež sociálním podnikům, a to i podnikům vyžadujícím značnou míru investic, usnadňují přístup k finančním prostředkům; |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že řada sociálních podniků, zejména mikropodniků a malých a středních podniků, se potýká s obtížemi při získávání finančních prostředků za účelem rozšíření své činnosti, a proto potřebují zvláštní individualizovanou podporu, jako je například sociální bankovnictví, nástroje na rozdělení rizik, filantropické fondy nebo (mikro)úvěry; vzhledem k významné úloze, kterou v tomto směru hrají Strukturální fondy a programy EU, jež sociálním podnikům, a to i podnikům vyžadujícím značnou míru investic, usnadňují přístup k finančním prostředkům;

| J. | vzhledem k tomu, že většina sociálních podniků jsou zastánci reformy politiky na základě podpory řádného řízení, jehož lze docílit zejména zapojením pracovníků, zákazníků a zúčastněných stran, a podporují vzájemné získávání poznatků a sociální inovace, čímž reagují na stupňující se požadavky občanů, pokud jde o etické, sociální a ekologické chování podniků; |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že většina sociálních podniků jsou zastánci reformy politiky na základě podpory řádného řízení, jehož lze docílit zejména zapojením pracovníků, zákazníků a zúčastněných stran, a podporují vzájemné získávání poznatků a sociální inovace, čímž reagují na stupňující se požadavky občanů, pokud jde o etické, sociální a ekologické chování podniků;

| K. | vzhledem k tomu, že sociální podniky z podstaty své činnosti a způsobu fungování pomohou vybudovat jednotnější, demokratickou a aktivní společnost a často nabízejí – nebo by měly nabízet – příznivé pracovní podmínky a stejnou odměnu za stejnou práci, přičemž podporují rovné příležitosti pro muže a ženy, aby tak mohli sladit pracovní a osobní život; |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že sociální podniky z podstaty své činnosti a způsobu fungování pomohou vybudovat jednotnější, demokratickou a aktivní společnost a často nabízejí – nebo by měly nabízet – příznivé pracovní podmínky a stejnou odměnu za stejnou práci, přičemž podporují rovné příležitosti pro muže a ženy, aby tak mohli sladit pracovní a osobní život;

| L. | vzhledem k tomu, že byl zaznamenán návrh Komise přidat nové kategorie znevýhodněných osob do vyhrazených zakázek; |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že byl zaznamenán návrh Komise přidat nové kategorie znevýhodněných osob do vyhrazených zakázek;

Úvod

| 1. | vítá sdělení Komise nazvaná „Iniciativa pro sociální podnikání“ a „Na cestě k hospodářské obnově vedoucí k intenzivnímu růstu pracovních míst“, která obsahují doporučení pro vlády členských států týkající se zlepšení rámcových podmínek pro sociální podniky, což může vést k vytváření nových pracovních míst mj. v rychle rostoucí oblasti zdravotní a sociální péče (takzvaný bílý sektor) a v oblasti ochrany životního prostředí (takzvaný zelený sektor), což jsou dvě oblasti, které nabízejí nové možnosti pro sociální a širší podnikání; |
| --- | --- |

1.

vítá sdělení Komise nazvaná „Iniciativa pro sociální podnikání“ a „Na cestě k hospodářské obnově vedoucí k intenzivnímu růstu pracovních míst“, která obsahují doporučení pro vlády členských států týkající se zlepšení rámcových podmínek pro sociální podniky, což může vést k vytváření nových pracovních míst mj. v rychle rostoucí oblasti zdravotní a sociální péče (takzvaný bílý sektor) a v oblasti ochrany životního prostředí (takzvaný zelený sektor), což jsou dvě oblasti, které nabízejí nové možnosti pro sociální a širší podnikání;

| 2. | uvádí, že sociální podnikání je součástí ekologického sociálně tržního hospodářství a evropského jednotného trhu, a poukazuje na jejich vysokou odolnost vůči krizím a na spolehlivé podnikatelské modely; zdůrazňuje, že sociální podniky se často snaží vyjít vstříc sociálním a lidským potřebám, které komerční subjekty nebo stát neuspokojují nebo neuspokojují dostatečně; zdůrazňuje, že pracovní místa v rámci sociálního hospodářství spíše zůstanou v místě svého vzniku; |
| --- | --- |

2.

uvádí, že sociální podnikání je součástí ekologického sociálně tržního hospodářství a evropského jednotného trhu, a poukazuje na jejich vysokou odolnost vůči krizím a na spolehlivé podnikatelské modely; zdůrazňuje, že sociální podniky se často snaží vyjít vstříc sociálním a lidským potřebám, které komerční subjekty nebo stát neuspokojují nebo neuspokojují dostatečně; zdůrazňuje, že pracovní místa v rámci sociálního hospodářství spíše zůstanou v místě svého vzniku;

| 3. | podotýká, že sociální podnik je nehledě na svou právní formu podnik, který:






  a) | má jako hlavní cíl dosažení měřitelného, pozitivního sociálního dopadu v souladu se svými stanovami nebo jiným zákonným dokumentem, jímž se podnik zakládá, pokud tento podnik:






  — | poskytuje služby či zboží ohroženým osobám, osobám na okraji společnosti, znevýhodněným nebo sociálně vyloučeným osobám, příp. |
| --- | --- | --- | --- |

3.

podotýká, že sociální podnik je nehledě na svou právní formu podnik, který:

a)

má jako hlavní cíl dosažení měřitelného, pozitivního sociálního dopadu v souladu se svými stanovami nebo jiným zákonným dokumentem, jímž se podnik zakládá, pokud tento podnik:

—

poskytuje služby či zboží ohroženým osobám, osobám na okraji společnosti, znevýhodněným nebo sociálně vyloučeným osobám, příp.

| — | poskytuje zboží nebo služby na základě takového způsobu výroby zboží nebo poskytování služeb, který přispívá k naplnění jeho sociálního cíle; |
| --- | --- |

—

poskytuje zboží nebo služby na základě takového způsobu výroby zboží nebo poskytování služeb, který přispívá k naplnění jeho sociálního cíle;

| b) | místo rozdělování zisků je používá především k dosažení svého stěžejního cíle a zavedl předem stanovené postupy a pravidla pro výjimečné situace, kdy jsou zisky rozdělovány akcionářům a vlastníkům, která zajišťují, že rozdělení zisků nenaruší dosažení primárních cílů, a dále |
| --- | --- |

b)

místo rozdělování zisků je používá především k dosažení svého stěžejního cíle a zavedl předem stanovené postupy a pravidla pro výjimečné situace, kdy jsou zisky rozdělovány akcionářům a vlastníkům, která zajišťují, že rozdělení zisků nenaruší dosažení primárních cílů, a dále

| c) | je řízen odpovědným a transparentním způsobem, zejména prostřednictvím zapojení zaměstnanců, zákazníků, příp. zúčastněných subjektů, kterých se týká jeho podnikatelská činnost; |
| --- | --- |

c)

je řízen odpovědným a transparentním způsobem, zejména prostřednictvím zapojení zaměstnanců, zákazníků, příp. zúčastněných subjektů, kterých se týká jeho podnikatelská činnost;

Opatření doporučená pro různé typy podniků

| 4. | zdůrazňuje, že činnost dobrovolníků v různých odvětvích sociálního hospodářství, včetně mladých lidí na počátku kariéry, kteří přinášejí nadšení a nové dovednosti, a starších osob, které mají velké zkušenosti a rozvinuté dovednosti, jsou významným přínosem pro hospodářský růst, solidaritu a sociální soudržnost a dodávají mnoha lidem smysl života; žádá o uznání a přiměřenou finanční a strukturální podporu na místní, celostátní i evropské úrovni; |
| --- | --- |

4.

zdůrazňuje, že činnost dobrovolníků v různých odvětvích sociálního hospodářství, včetně mladých lidí na počátku kariéry, kteří přinášejí nadšení a nové dovednosti, a starších osob, které mají velké zkušenosti a rozvinuté dovednosti, jsou významným přínosem pro hospodářský růst, solidaritu a sociální soudržnost a dodávají mnoha lidem smysl života; žádá o uznání a přiměřenou finanční a strukturální podporu na místní, celostátní i evropské úrovni;

| 5. | vyzývá Komisi a členské státy, aby zajistily, aby sociální podniky nebyly znevýhodňovány jinými druhy podniků, které se s oblibou soustřeďují pouze na lukrativní oblasti sociálního hospodářství; poukazuje na to, že jde především o městské oblasti, přičemž v jiných, méně výnosných, převážně venkovských nebo periferních oblastech, kde je nákladnější logistika, je nabídka služeb menší a jejich kvalita nižší; zdůrazňuje, že uživatelé by měli mít možnost si mezi poskytovateli těchto služeb svobodně vybírat; |
| --- | --- |

5.

vyzývá Komisi a členské státy, aby zajistily, aby sociální podniky nebyly znevýhodňovány jinými druhy podniků, které se s oblibou soustřeďují pouze na lukrativní oblasti sociálního hospodářství; poukazuje na to, že jde především o městské oblasti, přičemž v jiných, méně výnosných, převážně venkovských nebo periferních oblastech, kde je nákladnější logistika, je nabídka služeb menší a jejich kvalita nižší; zdůrazňuje, že uživatelé by měli mít možnost si mezi poskytovateli těchto služeb svobodně vybírat;

| 6. | zdůrazňuje význam strategie a opatření na podporu sociálního podnikání a inovativních sociálních podniků, zejména s ohledem na mladé a znevýhodněné osoby, s cílem zajistit lepší a snadnější přístup podnikatelů a podnikatelek k programům a financování ze strany EU a členských států; požaduje přiměřenou podporu, aby se i nadále zlepšovala atraktivita a viditelnost programu Erasmus pro mladé podnikatele, a to i v oblasti sociálního hospodářství; připomíná však, že samostatně výdělečnou činnost je třeba doplnit poskytnutím odpovídajícího vedení; |
| --- | --- |

6.

zdůrazňuje význam strategie a opatření na podporu sociálního podnikání a inovativních sociálních podniků, zejména s ohledem na mladé a znevýhodněné osoby, s cílem zajistit lepší a snadnější přístup podnikatelů a podnikatelek k programům a financování ze strany EU a členských států; požaduje přiměřenou podporu, aby se i nadále zlepšovala atraktivita a viditelnost programu Erasmus pro mladé podnikatele, a to i v oblasti sociálního hospodářství; připomíná však, že samostatně výdělečnou činnost je třeba doplnit poskytnutím odpovídajícího vedení;

| 7. | všímá si rozmanitosti v rámci sociálního hospodářství; zdůrazňuje, že vytváření jakýchkoli nových rámců na úrovni EU by mělo být pro podniky dobrovolné a mělo by mu předcházet hodnocení jejich dopadu, aby se zohlednila existence různých modelů sociálního podnikání napříč členskými státy; zdůrazňuje, že u veškerých opatření se musí prokázat jejich přínos pro celou EU; |
| --- | --- |

7.

všímá si rozmanitosti v rámci sociálního hospodářství; zdůrazňuje, že vytváření jakýchkoli nových rámců na úrovni EU by mělo být pro podniky dobrovolné a mělo by mu předcházet hodnocení jejich dopadu, aby se zohlednila existence různých modelů sociálního podnikání napříč členskými státy; zdůrazňuje, že u veškerých opatření se musí prokázat jejich přínos pro celou EU;

| 8. | podporuje iniciativy na úrovni EU týkající se rozšíření a upevnění již vyspělého sektoru sdružení v různých členských státech; vyzývá k vytvoření evropského statutu pro sdružení, který by doplňoval již existující statuty v členských státech; |
| --- | --- |

8.

podporuje iniciativy na úrovni EU týkající se rozšíření a upevnění již vyspělého sektoru sdružení v různých členských státech; vyzývá k vytvoření evropského statutu pro sdružení, který by doplňoval již existující statuty v členských státech;

| 9. | vítá záměr Komise předložit návrh na zjednodušení nařízení o statutu evropské družstevní společnosti; |
| --- | --- |

9.

vítá záměr Komise předložit návrh na zjednodušení nařízení o statutu evropské družstevní společnosti;

| 10. | vítá studii, která se zabývá situací vzájemných pojišťoven v Evropě úzce spjatých se sociální oblastí, kterou nechala vypracovat Komise; zdůrazňuje, že vzájemné pojišťovny by měly být prostřednictvím evropského statutu uznány jako výrazný a významný aktér evropského hospodářství a společnosti; zdůrazňuje výhody, které by evropský statut přinesl z hlediska činnosti vzájemných pojišťoven; doporučuje členským státům, které tento statut ještě nezavedly, aby tak učinily; |
| --- | --- |

10.

vítá studii, která se zabývá situací vzájemných pojišťoven v Evropě úzce spjatých se sociální oblastí, kterou nechala vypracovat Komise; zdůrazňuje, že vzájemné pojišťovny by měly být prostřednictvím evropského statutu uznány jako výrazný a významný aktér evropského hospodářství a společnosti; zdůrazňuje výhody, které by evropský statut přinesl z hlediska činnosti vzájemných pojišťoven; doporučuje členským státům, které tento statut ještě nezavedly, aby tak učinily;

| 11. | vítá návrh nařízení o statutu evropské nadace vypracovaný Komisí; |
| --- | --- |

11.

vítá návrh nařízení o statutu evropské nadace vypracovaný Komisí;

| 12. | připomíná, že ve sdělení COM(2004)0018 se Komise zavázala ke dvanácti konkrétním opatřením na podporu rozvoje družstev, s politováním však konstatuje, že dosud bylo v této oblasti dosaženo jen malého pokroku; vyzývá Komisi, aby v souladu s iniciativou z roku 2004 navrhla další ambiciózní opatření na zlepšení provozních podmínek družstev, vzájemných pojišťoven, sdružení a nadací, a tím podpořila rozvoj sociálního hospodářství obecně; |
| --- | --- |

12.

připomíná, že ve sdělení COM(2004)0018 se Komise zavázala ke dvanácti konkrétním opatřením na podporu rozvoje družstev, s politováním však konstatuje, že dosud bylo v této oblasti dosaženo jen malého pokroku; vyzývá Komisi, aby v souladu s iniciativou z roku 2004 navrhla další ambiciózní opatření na zlepšení provozních podmínek družstev, vzájemných pojišťoven, sdružení a nadací, a tím podpořila rozvoj sociálního hospodářství obecně;

| 13. | vítá přijetí revidovaného souboru pravidel EU pro státní podporu sociálních a místních služeb a zároveň vyzývá Komisi, aby tato pravidla ještě více ujasnila, a usnadnila tak jejich pochopení a uplatňování místními a regionálními orgány, zejména s ohledem na sociální podniky; |
| --- | --- |

13.

vítá přijetí revidovaného souboru pravidel EU pro státní podporu sociálních a místních služeb a zároveň vyzývá Komisi, aby tato pravidla ještě více ujasnila, a usnadnila tak jejich pochopení a uplatňování místními a regionálními orgány, zejména s ohledem na sociální podniky;

Podniky plnící sociální cíle nebo podniky s dopadem na sociální oblast

| 14. | zdůrazňuje, že sociální podniky jsou významným poskytovatelem sociálních služeb obecného zájmu; poukazuje na to, že tyto podniky často vznikají z organizací občanské společnosti, dobrovolnických organizací, příp. sociálních sdružení, které poskytují služby zaměřené na jednotlivce a jsou určeny k uspokojení základních lidských potřeb, a to zejména potřeb ohrožených osob, či jsou s těmito subjekty úzce spjaty; poukazuje na to, že sociální podniky se často ocitají mezi tradičním veřejným a soukromým sektorem poskytujícím veřejné služby, tj. služby v rámci zadávání veřejných zakázek; |
| --- | --- |

14.

zdůrazňuje, že sociální podniky jsou významným poskytovatelem sociálních služeb obecného zájmu; poukazuje na to, že tyto podniky často vznikají z organizací občanské společnosti, dobrovolnických organizací, příp. sociálních sdružení, které poskytují služby zaměřené na jednotlivce a jsou určeny k uspokojení základních lidských potřeb, a to zejména potřeb ohrožených osob, či jsou s těmito subjekty úzce spjaty; poukazuje na to, že sociální podniky se často ocitají mezi tradičním veřejným a soukromým sektorem poskytujícím veřejné služby, tj. služby v rámci zadávání veřejných zakázek;

| 15. | domnívá se, že na pojem sociální odpovědnost podniků by se mělo pohlížet odděleně od pojmu sociální podnikání a sociální podniky, a to přesto, že některé komerční podnikání s významnou činností spjatou se sociální odpovědností podniků může být se sociálním podnikáním v silné vzájemné interakci; |
| --- | --- |

15.

domnívá se, že na pojem sociální odpovědnost podniků by se mělo pohlížet odděleně od pojmu sociální podnikání a sociální podniky, a to přesto, že některé komerční podnikání s významnou činností spjatou se sociální odpovědností podniků může být se sociálním podnikáním v silné vzájemné interakci;

Finanční hlediska – zlepšení právního a fiskálního prostředí

| 16. | domnívá se, že program pro sociální změny a inovace na období let 2014–2020 se svou částí věnovanou mikrofinancování a sociálnímu podnikání přispívá ke snahám o zajištění lepšího přístupu mikropodniků k mikrokreditům v rámci sociálního hospodářství, zároveň však přihlíží k různorodosti finančních potřeb sociálních podniků; |
| --- | --- |

16.

domnívá se, že program pro sociální změny a inovace na období let 2014–2020 se svou částí věnovanou mikrofinancování a sociálnímu podnikání přispívá ke snahám o zajištění lepšího přístupu mikropodniků k mikrokreditům v rámci sociálního hospodářství, zároveň však přihlíží k různorodosti finančních potřeb sociálních podniků;

| 17. | domnívá se, že k zajištění lepšího přístupu sociálních podniků k finančním trhům jsou zapotřebí různé finanční nástroje, jako jsou evropské fondy sociálního podnikání či evropské fondy rizikového kapitálu a Evropský fond neformálních investorů (tzv. „European Angels Funds“); |
| --- | --- |

17.

domnívá se, že k zajištění lepšího přístupu sociálních podniků k finančním trhům jsou zapotřebí různé finanční nástroje, jako jsou evropské fondy sociálního podnikání či evropské fondy rizikového kapitálu a Evropský fond neformálních investorů (tzv. „European Angels Funds“);

| 18. | zdůrazňuje, že je nutné sociální podniky podporovat na základě dostatečných finančních prostředků na místní, regionální a celostátní úrovni i na úrovni EU, a poukazuje na příslušné finanční prostředky ve víceletém finančním rámci (jako je Evropský sociální fond, Evropský fond pro regionální rozvoj, Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova, program pro sociální změnu a inovace, program pro výzkum a inovace a program Horizont 2020); výslovně žádá o podporu inovativních sociálních podniků, zejména těch, které podporují kvalitní zaměstnání, boj s chudobou a sociálním vyloučením a investují do vzdělávání, odborné přípravy a celoživotního vzdělávání; |
| --- | --- |

18.

zdůrazňuje, že je nutné sociální podniky podporovat na základě dostatečných finančních prostředků na místní, regionální a celostátní úrovni i na úrovni EU, a poukazuje na příslušné finanční prostředky ve víceletém finančním rámci (jako je Evropský sociální fond, Evropský fond pro regionální rozvoj, Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova, program pro sociální změnu a inovace, program pro výzkum a inovace a program Horizont 2020); výslovně žádá o podporu inovativních sociálních podniků, zejména těch, které podporují kvalitní zaměstnání, boj s chudobou a sociálním vyloučením a investují do vzdělávání, odborné přípravy a celoživotního vzdělávání;

| 19. | zdůrazňuje, že je nutné zjednodušit přístup k finančním prostředkům EU a zároveň zajistit přiměřenou flexibilitu na úrovni členských států, upozorňuje dále na to, že by mělo být zpřístupněno a inzerováno více možností financování a také že by měly být zjednodušeny požadavky na organizaci, administrativu a účetnictví; |
| --- | --- |

19.

zdůrazňuje, že je nutné zjednodušit přístup k finančním prostředkům EU a zároveň zajistit přiměřenou flexibilitu na úrovni členských států, upozorňuje dále na to, že by mělo být zpřístupněno a inzerováno více možností financování a také že by měly být zjednodušeny požadavky na organizaci, administrativu a účetnictví;

| 20. | poukazuje na to, že zavádění nových forem finanční podpory bude předcházet analýza stávajících nástrojů, aby se ověřila jejich účinnost, a domnívá se proto, že k tomu je nutné se vybavit nástroji, jimiž by bylo možné změřit a porovnat sociální návratnost investic, a tím podpořit rozvoj transparentnějšího investičního trhu; |
| --- | --- |

20.

poukazuje na to, že zavádění nových forem finanční podpory bude předcházet analýza stávajících nástrojů, aby se ověřila jejich účinnost, a domnívá se proto, že k tomu je nutné se vybavit nástroji, jimiž by bylo možné změřit a porovnat sociální návratnost investic, a tím podpořit rozvoj transparentnějšího investičního trhu;

| 21. | považuje za nezbytné vytvořit podmínky, za nichž mohou sociální podniky získat finanční nezávislost a zapojit se do obchodní ekonomické činnosti; |
| --- | --- |

21.

považuje za nezbytné vytvořit podmínky, za nichž mohou sociální podniky získat finanční nezávislost a zapojit se do obchodní ekonomické činnosti;

| 22. | domnívá se, že k zachování účelu sociálního podnikání a sociálních podniků je třeba uplatňovat odpovědné postupy řízení podporované transparentními finančními mechanizmy, které by byly řádně sledovány; |
| --- | --- |

22.

domnívá se, že k zachování účelu sociálního podnikání a sociálních podniků je třeba uplatňovat odpovědné postupy řízení podporované transparentními finančními mechanizmy, které by byly řádně sledovány;

Měření, podpora a propagace

| 23. | vyzývá k provedení srovnávací studie různých celostátních a regionálních rámců v EU a provozních podmínek a charakteristik sociálních podniků, včetně jejich velikosti a počtu a oblasti jejich působnosti, a také studii systémů certifikace a označování v jednotlivých členských státech, kterou by iniciovala Komise a která by byla provedena ve spolupráci se sociálními podniky; |
| --- | --- |

23.

vyzývá k provedení srovnávací studie různých celostátních a regionálních rámců v EU a provozních podmínek a charakteristik sociálních podniků, včetně jejich velikosti a počtu a oblasti jejich působnosti, a také studii systémů certifikace a označování v jednotlivých členských státech, kterou by iniciovala Komise a která by byla provedena ve spolupráci se sociálními podniky;

| 24. | zdůrazňuje, že mezi sociálními podniky panují velké rozdíly co do jejich formy, velikosti, obchodní činnosti, ekonomiky a spolupráce; podotýká, že některé sociální podniky zaujímají v oblasti své působnosti vedoucí místo v rozvoji a mají dostatečnou schopnost vlastního rozvoje, avšak jiné potřebují know-how týkající se založení, rozvoje i řízení podniku; |
| --- | --- |

24.

zdůrazňuje, že mezi sociálními podniky panují velké rozdíly co do jejich formy, velikosti, obchodní činnosti, ekonomiky a spolupráce; podotýká, že některé sociální podniky zaujímají v oblasti své působnosti vedoucí místo v rozvoji a mají dostatečnou schopnost vlastního rozvoje, avšak jiné potřebují know-how týkající se založení, rozvoje i řízení podniku;

| 25. | je toho názoru, že s cílem zvýšit konkurenceschopnost sociálních podniků po celé EU je třeba podpořit vytváření sociálních inovačních uskupení, jejichž přínos přesahuje oblast jejich vzniku; dále se domnívá, že sociální podniky, mají-li vhodné pobídky, mohou mít rozhodující význam pro zaměstnávání kvalifikovaných pracovníků ve věku nad 50 let, kteří již opustili trh práce; |
| --- | --- |

25.

je toho názoru, že s cílem zvýšit konkurenceschopnost sociálních podniků po celé EU je třeba podpořit vytváření sociálních inovačních uskupení, jejichž přínos přesahuje oblast jejich vzniku; dále se domnívá, že sociální podniky, mají-li vhodné pobídky, mohou mít rozhodující význam pro zaměstnávání kvalifikovaných pracovníků ve věku nad 50 let, kteří již opustili trh práce;

| 26. | podporuje návrh Komise na vytvoření vícejazyčné přístupné a uživatelsky vstřícné elektronické platformy pro sociální podniky, která by měla mimo jiné umožňovat vzájemné učení a výměnu osvědčených modelů, podporovat vznik partnerství, usnadnit výměnu informací o přístupu k financování a o možnostech školení a sloužit jako síť pro přeshraniční spolupráci; vyzývá Komisi a členské státy, aby se v rámci metody otevřené koordinace věnovaly otázce sociálního podnikání; |
| --- | --- |

26.

podporuje návrh Komise na vytvoření vícejazyčné přístupné a uživatelsky vstřícné elektronické platformy pro sociální podniky, která by měla mimo jiné umožňovat vzájemné učení a výměnu osvědčených modelů, podporovat vznik partnerství, usnadnit výměnu informací o přístupu k financování a o možnostech školení a sloužit jako síť pro přeshraniční spolupráci; vyzývá Komisi a členské státy, aby se v rámci metody otevřené koordinace věnovaly otázce sociálního podnikání;

| 27. | podporuje návrh Komise na vytvoření skupiny odborníků pro sociální podnikání, která by monitorovala a hodnotila pokrok při přijímání opatření navržených v tomto sdělení (COM(2011)0682); |
| --- | --- |

27.

podporuje návrh Komise na vytvoření skupiny odborníků pro sociální podnikání, která by monitorovala a hodnotila pokrok při přijímání opatření navržených v tomto sdělení (COM(2011)0682);

| 28. | vyzývá Komisi a členské státy, aby zvážily možnost a vhodnost vytvoření „Evropské sociální značky“, která by byla přidělována sociálním podnikům, aby měly větší možnost přístupu k veřejným a sociálně inovačním zakázkám, aniž by docházelo k porušování pravidel pro jejich zadávání; navrhuje, aby se u podniků s touto značkou pravidelně sledovalo, zda dodržují ustanovení týkající se této značky; |
| --- | --- |

28.

vyzývá Komisi a členské státy, aby zvážily možnost a vhodnost vytvoření „Evropské sociální značky“, která by byla přidělována sociálním podnikům, aby měly větší možnost přístupu k veřejným a sociálně inovačním zakázkám, aniž by docházelo k porušování pravidel pro jejich zadávání; navrhuje, aby se u podniků s touto značkou pravidelně sledovalo, zda dodržují ustanovení týkající se této značky;

| 29. | žádá, aby byly vytvořeny takové předpisy EU pro zadávání veřejných zakázek, které by místo zásady „nejnižší ceny“ uplatňovaly při poskytování služeb externími dodavateli zásadu „hospodářsky nejvýhodnější nabídky“; |
| --- | --- |

29.

žádá, aby byly vytvořeny takové předpisy EU pro zadávání veřejných zakázek, které by místo zásady „nejnižší ceny“ uplatňovaly při poskytování služeb externími dodavateli zásadu „hospodářsky nejvýhodnější nabídky“;

| 30. | žádá Komisi, aby se zasadila o lepší pochopení sociálních podniků a sociální ekonomiky a o rozšíření příslušných znalostí, aby došlo ke zviditelnění jejich činnosti, a to na základě podpory vědeckého výzkumu mj. v rámci 8. rámcového programu (Horizont), a aby zahájila pravidelné podávání zpráv o činnosti sociálních podniků a o jejich výsledcích; vyzývá členské státy, aby v návaznosti na výzvu Komise k předkládání návrhů na vytvoření spolehlivých statistik o sociálních podnicích ze strany statistických úřadů členských států přijaly příslušná opatření; |
| --- | --- |

30.

žádá Komisi, aby se zasadila o lepší pochopení sociálních podniků a sociální ekonomiky a o rozšíření příslušných znalostí, aby došlo ke zviditelnění jejich činnosti, a to na základě podpory vědeckého výzkumu mj. v rámci 8. rámcového programu (Horizont), a aby zahájila pravidelné podávání zpráv o činnosti sociálních podniků a o jejich výsledcích; vyzývá členské státy, aby v návaznosti na výzvu Komise k předkládání návrhů na vytvoření spolehlivých statistik o sociálních podnicích ze strany statistických úřadů členských států přijaly příslušná opatření;

| 31. | vyzývá Komisi a členské státy, aby sociální podniky zahrnuly do akčních plánů v oblasti zaměstnanosti a sociálního začlenění, a podporuje vytvoření „Evropské ceny v oblasti sociálního podnikání“, která by ocenila jejich sociální účinky; |
| --- | --- |

31.

vyzývá Komisi a členské státy, aby sociální podniky zahrnuly do akčních plánů v oblasti zaměstnanosti a sociálního začlenění, a podporuje vytvoření „Evropské ceny v oblasti sociálního podnikání“, která by ocenila jejich sociální účinky;

| 32. | poukazuje na to, že sociální podniky je nutné zvyšováním povědomí o jejich činnosti maximálně podporovat a vyjadřovat jim uznání, mj. tím, že by se upozorňovalo na výhody, které přinášejí a které jsou jiného než čistě ekonomického rázu, a vyzývá k široké informační kampani, která by byla zahájena na základě vytvoření přístupné mnohojazyčné internetové stránky s rychle a snadno přístupnými informacemi o sociálních produktech a službách pro občany a kterou by podpořila Komise, členské státy i sociální partneři; |
| --- | --- |

32.

poukazuje na to, že sociální podniky je nutné zvyšováním povědomí o jejich činnosti maximálně podporovat a vyjadřovat jim uznání, mj. tím, že by se upozorňovalo na výhody, které přinášejí a které jsou jiného než čistě ekonomického rázu, a vyzývá k široké informační kampani, která by byla zahájena na základě vytvoření přístupné mnohojazyčné internetové stránky s rychle a snadno přístupnými informacemi o sociálních produktech a službách pro občany a kterou by podpořila Komise, členské státy i sociální partneři;

| 33. | vyzývá členské státy, aby zvážily výhody zařazení zásad sociálních podniků/sociálního podnikání a sociální odpovědnosti do školních osnov, učebních plánů vysokých škol dalších vzdělávacích ústavů a do programu celoživotního vzdělávání, což by napomohlo rozvoji sociálních a občanských dovedností a umísťování pracovníků v sociálních podnicích; vyzývá Komisi a členské státy, aby podpořily konvenční i internetové vzdělávání sociálních podnikatelů a propagovaly užší spolupráci mezi sociálními podniky, komerčními podniky a akademickou obcí s cílem zvýšit povědomí a znalosti o činnosti sociálních podniků a bojovat proti veškerým stávajícím stereotypům; |
| --- | --- |

33.

vyzývá členské státy, aby zvážily výhody zařazení zásad sociálních podniků/sociálního podnikání a sociální odpovědnosti do školních osnov, učebních plánů vysokých škol dalších vzdělávacích ústavů a do programu celoživotního vzdělávání, což by napomohlo rozvoji sociálních a občanských dovedností a umísťování pracovníků v sociálních podnicích; vyzývá Komisi a členské státy, aby podpořily konvenční i internetové vzdělávání sociálních podnikatelů a propagovaly užší spolupráci mezi sociálními podniky, komerčními podniky a akademickou obcí s cílem zvýšit povědomí a znalosti o činnosti sociálních podniků a bojovat proti veškerým stávajícím stereotypům;

| 34. | domnívá se, že zavedení společného evropského rámce pro zveřejňování údajů zaručí poskytování jasnějších a použitelnějších informací o investicích do sociálních podniků; |
| --- | --- |

34.

domnívá se, že zavedení společného evropského rámce pro zveřejňování údajů zaručí poskytování jasnějších a použitelnějších informací o investicích do sociálních podniků;

| 35. | vítá závazek Komise k prozkoumání a zvážení možnosti, kdy by sociální podniky používaly „spící“ patenty k usnadnění svého rozvoje, a věří, že v blízké budoucnosti budou přijata konkrétní opatření; |
| --- | --- |

35.

vítá závazek Komise k prozkoumání a zvážení možnosti, kdy by sociální podniky používaly „spící“ patenty k usnadnění svého rozvoje, a věří, že v blízké budoucnosti budou přijata konkrétní opatření;

o

o o

| 36. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a vládám a parlamentům členských států. |
| --- | --- |

36.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a vládám a parlamentům členských států.

---

(1)  http://www.emes.net/fileadmin/emes/PDF_files/News/2008/11.08_EMES_UNDP_publication.pdf.

(1)  Úř. věst. C 76 E, 25.3.2010, s. 16.

(2)  Úř. věst. C 199 E, 7.7.2012, s. 187.

(3)  Přijaté texty P7_TA(2012)0071.

---

| 16.12.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 419/48 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 419/48

---

P7_TA(2012)0430

Směrem ke skutečné hospodářské a měnové unii

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2012 obsahující doporučení Komisi ke zprávě předsedů Evropské rady, Evropské komise, Evropské centrální banky a Euroskupiny s názvem „Směrem ke skutečné hospodářské a měnové unii“ (2012/2151(INI))

(2015/C 419/09)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na článek 225 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 225 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na závěry zasedání Evropské rady, které se uskutečnilo ve dnech 28. a 29. června 2012, |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry zasedání Evropské rady, které se uskutečnilo ve dnech 28. a 29. června 2012,

| — | s ohledem na prohlášení hlav států a předsedů vlád eurozóny ze dne 29. června 2012, |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení hlav států a předsedů vlád eurozóny ze dne 29. června 2012,

| — | s ohledem na zprávu předsedů Evropské rady, Evropské komise, Evropské centrální banky a Euroskupiny ze dne 26. června 2012 s názvem „Směrem ke skutečné hospodářské a měnové unii“, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu předsedů Evropské rady, Evropské komise, Evropské centrální banky a Euroskupiny ze dne 26. června 2012 s názvem „Směrem ke skutečné hospodářské a měnové unii“,

| — | s ohledem na články 42 a 48 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na články 42 a 48 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Hospodářského a měnového výboru a na stanoviska Výboru pro ústavní záležitosti, Rozpočtového výboru a Výboru pro zaměstnanost a sociální věci (A7-0339/2012), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Hospodářského a měnového výboru a na stanoviska Výboru pro ústavní záležitosti, Rozpočtového výboru a Výboru pro zaměstnanost a sociální věci (A7-0339/2012),

| A. | vzhledem k tomu, že od podpisu Římské smlouvy učinila Evropská unie významné kroky směrem k politické, hospodářské, fiskální a měnové integraci; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že od podpisu Římské smlouvy učinila Evropská unie významné kroky směrem k politické, hospodářské, fiskální a měnové integraci;

| B. | vzhledem k tomu, že hospodářská a měnová unie není sama o sobě konečným cílem, ale spíše nástrojem k dosažení cílů Unie a členských států, především co se týče vyváženého a udržitelného růstu a vysoké míry zaměstnanosti; vzhledem k tomu, že sociální začlenění a solidarita jsou základními prvky evropského sociálního modelu a celkové evropské integrace a musí být součástí jakékoli budoucí reformy Unie; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že hospodářská a měnová unie není sama o sobě konečným cílem, ale spíše nástrojem k dosažení cílů Unie a členských států, především co se týče vyváženého a udržitelného růstu a vysoké míry zaměstnanosti; vzhledem k tomu, že sociální začlenění a solidarita jsou základními prvky evropského sociálního modelu a celkové evropské integrace a musí být součástí jakékoli budoucí reformy Unie;

| C. | vzhledem k tomu, že nutnost užší evropské integrace na základě demokratické legitimity, odpovědnosti, transparentnosti a souhlasu občanů je v globalizované informační společnosti stále patrnější; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že nutnost užší evropské integrace na základě demokratické legitimity, odpovědnosti, transparentnosti a souhlasu občanů je v globalizované informační společnosti stále patrnější;

| D. | vzhledem k tomu, že užší evropská integrace by měla zajistit větší zapojení parlamentů na vnitrostátní i evropské úrovni; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že užší evropská integrace by měla zajistit větší zapojení parlamentů na vnitrostátní i evropské úrovni;

| E. | vzhledem k tomu, že se Unie nachází na křižovatce a že je třeba zvolit jasný směr – buď v rámci Unie spojit síly a v globalizovaném světě budovat budoucnost silné Unie založené na hodnotách a solidaritě, nebo se stáhnout a pasivně se přizpůsobit tlaku globalizace; |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že se Unie nachází na křižovatce a že je třeba zvolit jasný směr – buď v rámci Unie spojit síly a v globalizovaném světě budovat budoucnost silné Unie založené na hodnotách a solidaritě, nebo se stáhnout a pasivně se přizpůsobit tlaku globalizace;

| F. | vzhledem k tomu, že hospodářská, finanční a bankovní krize a současný hospodářský pokles vedly k vysokému veřejnému i soukromému zadlužení na vnitrostátní úrovni a k problémům v oblasti veřejných financí v některých členských státech a spolu s nadměrnou makroekonomickou nerovnováhou měly okamžitý, přímý a nepříznivý dopad na sociální a hospodářský rozvoj eurozóny a Unie jako celku; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že hospodářská, finanční a bankovní krize a současný hospodářský pokles vedly k vysokému veřejnému i soukromému zadlužení na vnitrostátní úrovni a k problémům v oblasti veřejných financí v některých členských státech a spolu s nadměrnou makroekonomickou nerovnováhou měly okamžitý, přímý a nepříznivý dopad na sociální a hospodářský rozvoj eurozóny a Unie jako celku;

| G. | vzhledem k tomu, že v období od roku 2008 do poloviny roku 2012 se míra nezaměstnanosti v zemích EU-27 zvýšila z přibližně 7 % na 10,4 %, což představuje 25 milionů nezaměstnaných, a že více než jeden z pěti mladých lidí je nezaměstnaný (22 %), přičemž v některých členských státech míra nezaměstnanosti mladých lidí překračuje 50 %; |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že v období od roku 2008 do poloviny roku 2012 se míra nezaměstnanosti v zemích EU-27 zvýšila z přibližně 7 % na 10,4 %, což představuje 25 milionů nezaměstnaných, a že více než jeden z pěti mladých lidí je nezaměstnaný (22 %), přičemž v některých členských státech míra nezaměstnanosti mladých lidí překračuje 50 %;

| H. | vzhledem k tomu, že vytváření pracovních míst, kvalitní zaměstnání a důstojná práce jsou klíčové při překonávání současné krize; |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že vytváření pracovních míst, kvalitní zaměstnání a důstojná práce jsou klíčové při překonávání současné krize;

| I. | vzhledem k tomu, že některé členské státy se v současnosti potýkají s velmi složitou hospodářskou a finanční situací, kterou zhoršuje neustálé napětí na trzích se státními dluhopisy, což se odráží v neudržitelně vysokých výpůjčních úrokových sazbách pro některé země a ve velmi nízkých nebo záporných výpůjčních úrokových sazbách pro jiné země a vytváří značnou finanční a hospodářskou nestabilitu; |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že některé členské státy se v současnosti potýkají s velmi složitou hospodářskou a finanční situací, kterou zhoršuje neustálé napětí na trzích se státními dluhopisy, což se odráží v neudržitelně vysokých výpůjčních úrokových sazbách pro některé země a ve velmi nízkých nebo záporných výpůjčních úrokových sazbách pro jiné země a vytváří značnou finanční a hospodářskou nestabilitu;

| J. | vzhledem k tomu, že kombinace rozdílných úrovní konkurenceschopnosti a nízkého růstového potenciálu, vysoké nezaměstnanosti s vysokými schodky a značným zadlužením veřejného a soukromého sektoru nejen poškozuje některé členské státy, ale zvyšuje také zranitelnost eurozóny jako celku; |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že kombinace rozdílných úrovní konkurenceschopnosti a nízkého růstového potenciálu, vysoké nezaměstnanosti s vysokými schodky a značným zadlužením veřejného a soukromého sektoru nejen poškozuje některé členské státy, ale zvyšuje také zranitelnost eurozóny jako celku;

| K. | vzhledem k tomu, že z nedávných událostí jednoznačně vyplynulo, že eurozóna není patřičně vybavena k řešení krize nebo k tomu, aby odpovídajícím způsobem reagovala na regionální a světové ekonomické otřesy; |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že z nedávných událostí jednoznačně vyplynulo, že eurozóna není patřičně vybavena k řešení krize nebo k tomu, aby odpovídajícím způsobem reagovala na regionální a světové ekonomické otřesy;

| L. | vzhledem k tomu, že významné postavení eura coby druhé nejvýznamnější mezinárodní rezervní měny v rámci eurozóny i na celosvětové úrovni vyžaduje důraznou evropskou reakci a koordinovaná evropská opatření, jež znovu zajistí hospodářský růst a stabilitu hospodářství; |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že významné postavení eura coby druhé nejvýznamnější mezinárodní rezervní měny v rámci eurozóny i na celosvětové úrovni vyžaduje důraznou evropskou reakci a koordinovaná evropská opatření, jež znovu zajistí hospodářský růst a stabilitu hospodářství;

| M. | vzhledem k tomu, že euro v uplynulém desetiletí přineslo občanům Unie řadu výhod, například stabilitu cen, odstranění nákladů spojených se směnnými operacemi v rámci eurozóny, nemožnost nominálních konkurenčních devalvací, nižší úrokové sazby, podporu integrace finančních trhů a snazší přeshraniční pohyb kapitálu; |
| --- | --- |

M.

vzhledem k tomu, že euro v uplynulém desetiletí přineslo občanům Unie řadu výhod, například stabilitu cen, odstranění nákladů spojených se směnnými operacemi v rámci eurozóny, nemožnost nominálních konkurenčních devalvací, nižší úrokové sazby, podporu integrace finančních trhů a snazší přeshraniční pohyb kapitálu;

| N. | vzhledem k tomu, že jednotná měna Unie by se neměla stát symbolem rozdělení ani ohrozit celý evropský projekt, nýbrž by měla zůstat měnou odhodlané Unie jako celku, který dokáže přijímat dalekosáhlá rozhodnutí v zájmu společné budoucnosti a prosperity; |
| --- | --- |

N.

vzhledem k tomu, že jednotná měna Unie by se neměla stát symbolem rozdělení ani ohrozit celý evropský projekt, nýbrž by měla zůstat měnou odhodlané Unie jako celku, který dokáže přijímat dalekosáhlá rozhodnutí v zájmu společné budoucnosti a prosperity;

| O. | vzhledem k tomu, že pokrok k dosažení skutečné hospodářské a měnové unie by měl zohledňovat vůli členských států, které získaly výjimku z povinnosti zavést euro a mohou si ponechat své národní měny; |
| --- | --- |

O.

vzhledem k tomu, že pokrok k dosažení skutečné hospodářské a měnové unie by měl zohledňovat vůli členských států, které získaly výjimku z povinnosti zavést euro a mohou si ponechat své národní měny;

| P. | vzhledem k tomu, že členství v eurozóně s sebou nese vysokou míru hospodářské a finanční provázanosti dotčených členských států, a proto vyžaduje mnohem užší koordinaci finančních, fiskálních, sociálních a hospodářských politik s členskými státy a převedení pravomocí na úroveň Unie, s čímž jsou spojeny přísnější nástroje dohledu a jeho účinné provádění; vzhledem k tomu, že tuto užší integraci členských států, jejichž měnou je euro a k nimž se případně dobrovolně připojí skupina dalších členských států, je však třeba provádět v rámci „jedné, dvourychlostní Evropy“, přičemž je třeba se vyvarovat takových politických kroků, jež by v konečném důsledku vedly k vytvoření dvou odlišných Evrop; |
| --- | --- |

P.

vzhledem k tomu, že členství v eurozóně s sebou nese vysokou míru hospodářské a finanční provázanosti dotčených členských států, a proto vyžaduje mnohem užší koordinaci finančních, fiskálních, sociálních a hospodářských politik s členskými státy a převedení pravomocí na úroveň Unie, s čímž jsou spojeny přísnější nástroje dohledu a jeho účinné provádění; vzhledem k tomu, že tuto užší integraci členských států, jejichž měnou je euro a k nimž se případně dobrovolně připojí skupina dalších členských států, je však třeba provádět v rámci „jedné, dvourychlostní Evropy“, přičemž je třeba se vyvarovat takových politických kroků, jež by v konečném důsledku vedly k vytvoření dvou odlišných Evrop;

| Q. | vzhledem k tomu, že podle nejnovějšího průzkumu Eurobarometru došlo kvůli přetrvávající krizi k prudkému poklesu důvěry v politické instituce na vnitrostátní i evropské úrovni a rovněž k prudkému zhoršení vnímání Unie ze strany veřejnosti jako pozitivního jevu; vzhledem k tomu, že i přesto zůstává Unie v očích občanů i nadále subjektem, který se dokáže nejúčinněji vyrovnat s hospodářskou krizí; |
| --- | --- |

Q.

vzhledem k tomu, že podle nejnovějšího průzkumu Eurobarometru došlo kvůli přetrvávající krizi k prudkému poklesu důvěry v politické instituce na vnitrostátní i evropské úrovni a rovněž k prudkému zhoršení vnímání Unie ze strany veřejnosti jako pozitivního jevu; vzhledem k tomu, že i přesto zůstává Unie v očích občanů i nadále subjektem, který se dokáže nejúčinněji vyrovnat s hospodářskou krizí;

| R. | vzhledem k tomu, že Unie a tvůrci politik na vnitrostátní úrovni by měli svým občanům neustále vysvětlovat přínosy evropské integrace a důsledky i výzvy jednotné měny a stejně tak náklady a rizika spojená s rozpadem eurozóny; |
| --- | --- |

R.

vzhledem k tomu, že Unie a tvůrci politik na vnitrostátní úrovni by měli svým občanům neustále vysvětlovat přínosy evropské integrace a důsledky i výzvy jednotné měny a stejně tak náklady a rizika spojená s rozpadem eurozóny;

| S. | vzhledem k tomu, že 17 členských států již jednotnou měnu Unie přijalo a že většina ostatních se k nim připojí, jakmile na to budou připraveny; |
| --- | --- |

S.

vzhledem k tomu, že 17 členských států již jednotnou měnu Unie přijalo a že většina ostatních se k nim připojí, jakmile na to budou připraveny;

| T. | vzhledem k tomu, že jakékoli pochybnosti o budoucnosti hospodářské a měnové unie obecně a rovněž o nezvratném členství v eurozóně, zejména o jednotné měně Unie, jsou neopodstatněné, neboť stabilita Unie je zájmem všech občanů; |
| --- | --- |

T.

vzhledem k tomu, že jakékoli pochybnosti o budoucnosti hospodářské a měnové unie obecně a rovněž o nezvratném členství v eurozóně, zejména o jednotné měně Unie, jsou neopodstatněné, neboť stabilita Unie je zájmem všech občanů;

| U. | vzhledem k tomu, že je především nutné obnovit důvěru a přesvědčit evropské občany a podniky, aby začali znovu investovat do hospodářství, a vytvořit tak finančním institucím podmínky k opětovnému zajišťování úvěrů pro reálnou ekonomiku na širokém a současně spolehlivém základě; |
| --- | --- |

U.

vzhledem k tomu, že je především nutné obnovit důvěru a přesvědčit evropské občany a podniky, aby začali znovu investovat do hospodářství, a vytvořit tak finančním institucím podmínky k opětovnému zajišťování úvěrů pro reálnou ekonomiku na širokém a současně spolehlivém základě;

| V. | vzhledem k tomu, že reakce na krizi eura je složitá a vyžaduje trvalé a mnohostranné úsilí na všech institucionálních a politických úrovních; |
| --- | --- |

V.

vzhledem k tomu, že reakce na krizi eura je složitá a vyžaduje trvalé a mnohostranné úsilí na všech institucionálních a politických úrovních;

| W. | vzhledem k tomu, že orgány Unie, hlavy států a předsedové vlád členských států obecně a především členských států eurozóny hrají významnou úlohu při vytváření fiskální unie způsobem, při němž jsou všechny mechanismy řízení krize eurozóny, např. evropský mechanismus stability, zakotveny v institucionálním uspořádání, do něhož je Parlament jako spolutvůrce právních předpisů plně zapojen; vzhledem k tomu, že stávající mezivládní struktura představuje závažný nedostatek demokratické legitimity; vzhledem k tomu, že společnou měnu lze stabilizovat pouze tehdy, budou-li členské státy ochotny svěřit své pravomoci v oblasti fiskálních politik orgánům Unie; |
| --- | --- |

W.

vzhledem k tomu, že orgány Unie, hlavy států a předsedové vlád členských států obecně a především členských států eurozóny hrají významnou úlohu při vytváření fiskální unie způsobem, při němž jsou všechny mechanismy řízení krize eurozóny, např. evropský mechanismus stability, zakotveny v institucionálním uspořádání, do něhož je Parlament jako spolutvůrce právních předpisů plně zapojen; vzhledem k tomu, že stávající mezivládní struktura představuje závažný nedostatek demokratické legitimity; vzhledem k tomu, že společnou měnu lze stabilizovat pouze tehdy, budou-li členské státy ochotny svěřit své pravomoci v oblasti fiskálních politik orgánům Unie;

| X. | vzhledem k tomu, že k obnovení důvěry je rovněž nutné, aby tyto hlavy států, předsedové vlád a jejich ministři hájili a vysvětlovali ve svých členských státech politická rozhodnutí, jež byla dohodnuta na úrovni Unie; vzhledem k tomu, že jsou-li Unii v některých případech nespravedlivě přičítána nepopulární rozhodnutí, je to velmi nebezpečné pro její pověst, neboť tím hrozí narušení zevnitř, podkopání solidarity a v důsledku toho poškození důvěryhodnosti samotných vedoucích představitelů jednotlivých států a případně i evropského projektu jako celku; |
| --- | --- |

X.

vzhledem k tomu, že k obnovení důvěry je rovněž nutné, aby tyto hlavy států, předsedové vlád a jejich ministři hájili a vysvětlovali ve svých členských státech politická rozhodnutí, jež byla dohodnuta na úrovni Unie; vzhledem k tomu, že jsou-li Unii v některých případech nespravedlivě přičítána nepopulární rozhodnutí, je to velmi nebezpečné pro její pověst, neboť tím hrozí narušení zevnitř, podkopání solidarity a v důsledku toho poškození důvěryhodnosti samotných vedoucích představitelů jednotlivých států a případně i evropského projektu jako celku;

| Y. | vzhledem k tomu, že Unie je v současnosti ze sociálního hlediska nestabilní; vzhledem k tomu, že některé členské státy vyvíjejí úsilí o mimořádně náročné strukturální reformy a provádějí programy konsolidace; vzhledem k tomu, že klíčem k překonání tohoto složitého období je ve výsledku politická unie, podpora solidarity a pokračování evropského projektu; |
| --- | --- |

Y.

vzhledem k tomu, že Unie je v současnosti ze sociálního hlediska nestabilní; vzhledem k tomu, že některé členské státy vyvíjejí úsilí o mimořádně náročné strukturální reformy a provádějí programy konsolidace; vzhledem k tomu, že klíčem k překonání tohoto složitého období je ve výsledku politická unie, podpora solidarity a pokračování evropského projektu;

| Z. | vzhledem k tomu, že zasedání Evropské rady zemí eurozóny ve dnech 28. a 29. června 2012 potvrdily odhodlání přijmout opatření nezbytná k zajištění finančně stabilní, konkurenceschopné a prosperující Evropy, díky čemuž se zlepší životní podmínky občanů; |
| --- | --- |

Z.

vzhledem k tomu, že zasedání Evropské rady zemí eurozóny ve dnech 28. a 29. června 2012 potvrdily odhodlání přijmout opatření nezbytná k zajištění finančně stabilní, konkurenceschopné a prosperující Evropy, díky čemuž se zlepší životní podmínky občanů;

| AA. | vzhledem k tomu, že prohlubující se rozdíly mezi centrálními a okrajovými zeměmi Unie by neměly přerůst v chronický problém; vzhledem k tomu, že je nutné vytvořit mechanismus, v jehož rámci se členské státy v obtížné situaci budou moci spolehnout na solidární podporu ostatních členských států; vzhledem k tomu, že členské státy, které požadují solidaritu, by měly být povinny převzít svůj díl odpovědnosti za plnění všech svých závazků v oblasti rozpočtu a uplatňování doporučení pro jednotlivé země a za plnění závazků evropského semestru, především těch, které souvisí s Paktem stability a růstu, Paktem euro plus, strategií „Evropa 2020“ a s postupem při makroekonomické nerovnováze, a to s ohledem na podmínky daného státu; vzhledem k tomu, že zajištění finanční stability každého členského státu je věcí společného zájmu členských států; vzhledem k tomu, že článek 121 Smlouvy o fungování Evropské unie (Smlouva o fungování EU) stanoví, že členské státy považují své hospodářské politiky za věc společného zájmu a koordinují je v rámci Rady; |
| --- | --- |

AA.

vzhledem k tomu, že prohlubující se rozdíly mezi centrálními a okrajovými zeměmi Unie by neměly přerůst v chronický problém; vzhledem k tomu, že je nutné vytvořit mechanismus, v jehož rámci se členské státy v obtížné situaci budou moci spolehnout na solidární podporu ostatních členských států; vzhledem k tomu, že členské státy, které požadují solidaritu, by měly být povinny převzít svůj díl odpovědnosti za plnění všech svých závazků v oblasti rozpočtu a uplatňování doporučení pro jednotlivé země a za plnění závazků evropského semestru, především těch, které souvisí s Paktem stability a růstu, Paktem euro plus, strategií „Evropa 2020“ a s postupem při makroekonomické nerovnováze, a to s ohledem na podmínky daného státu; vzhledem k tomu, že zajištění finanční stability každého členského státu je věcí společného zájmu členských států; vzhledem k tomu, že článek 121 Smlouvy o fungování Evropské unie (Smlouva o fungování EU) stanoví, že členské státy považují své hospodářské politiky za věc společného zájmu a koordinují je v rámci Rady;

| AB. | vzhledem k tomu, že pro obnovení hospodářského růstu je rozhodující dokončení vnitřního trhu; vzhledem k tomu, že Komise se musí jako strážkyně Smluv usilovněji snažit o vymáhání provádění a dodržování platných právních předpisů týkajících se vnitřního trhu; vzhledem k tomu, že v zájmu řádného fungování vnitřního trhu je nezbytné, aby byla pravidla integrace trhu založena spíše na nařízeních, a nikoli na směrnicích; |
| --- | --- |

AB.

vzhledem k tomu, že pro obnovení hospodářského růstu je rozhodující dokončení vnitřního trhu; vzhledem k tomu, že Komise se musí jako strážkyně Smluv usilovněji snažit o vymáhání provádění a dodržování platných právních předpisů týkajících se vnitřního trhu; vzhledem k tomu, že v zájmu řádného fungování vnitřního trhu je nezbytné, aby byla pravidla integrace trhu založena spíše na nařízeních, a nikoli na směrnicích;

| AC. | vzhledem k tomu, že evropská integrace je zcela nepochybně nevratným a postupným procesem; |
| --- | --- |

AC.

vzhledem k tomu, že evropská integrace je zcela nepochybně nevratným a postupným procesem;

Cesta vpřed: zpráva čtyř předsedů

| AD. | vzhledem k tomu, že z demokratického hlediska a s ohledem na všechna ustanovení Lisabonské smlouvy je nepřijatelné, že se na vypracování výše uvedené zprávy s názvem „Směrem ke skutečné hospodářské a měnové unii“ nepodílel předseda Evropského parlamentu, skládajícího se ze zvolených poslanců, kteří zastupují více než 502 milionů evropských občanů; |
| --- | --- |

AD.

vzhledem k tomu, že z demokratického hlediska a s ohledem na všechna ustanovení Lisabonské smlouvy je nepřijatelné, že se na vypracování výše uvedené zprávy s názvem „Směrem ke skutečné hospodářské a měnové unii“ nepodílel předseda Evropského parlamentu, skládajícího se ze zvolených poslanců, kteří zastupují více než 502 milionů evropských občanů;

| AE. | vzhledem k tomu, že nadešel čas, aby vedoucí političtí představitelé Unie prokázali své odhodlání, tvořivost, odvahu, odolnost a vůdčí schopnosti a odstranili zbývající nedostatky, které stále brání řádnému fungování hospodářské a měnové unie; vzhledem k tomu, že mezivládní metoda dosáhla svých hranic a že není příliš vhodná pro demokratické a účinné rozhodování ve 21. století; vzhledem k tomu, že je třeba učinit rozhodný krok ke skutečně federální Evropě; |
| --- | --- |

AE.

vzhledem k tomu, že nadešel čas, aby vedoucí političtí představitelé Unie prokázali své odhodlání, tvořivost, odvahu, odolnost a vůdčí schopnosti a odstranili zbývající nedostatky, které stále brání řádnému fungování hospodářské a měnové unie; vzhledem k tomu, že mezivládní metoda dosáhla svých hranic a že není příliš vhodná pro demokratické a účinné rozhodování ve 21. století; vzhledem k tomu, že je třeba učinit rozhodný krok ke skutečně federální Evropě;

| AF. | vzhledem k tomu, že výše uvedená zpráva nazvaná „Směrem ke skutečné hospodářské a měnové unii“ jednoznačně směřuje vpřed a prostřednictvím strukturálních opatření usiluje o prolomení bludného kruhu nedůvěry; vzhledem k tomu, že tato zpráva by měla rovněž věnovat pozornost sociální dimenzi; |
| --- | --- |

AF.

vzhledem k tomu, že výše uvedená zpráva nazvaná „Směrem ke skutečné hospodářské a měnové unii“ jednoznačně směřuje vpřed a prostřednictvím strukturálních opatření usiluje o prolomení bludného kruhu nedůvěry; vzhledem k tomu, že tato zpráva by měla rovněž věnovat pozornost sociální dimenzi;

| AG. | vzhledem k tomu, že na zasedání ve dnech 28. a 29. června 2012 Evropská rada požádala svého předsedu, aby vypracoval konkrétní a časově vymezený plán dosažení skutečné hospodářské a měnové unie; vzhledem k tomu, že existence celkové dlouhodobé vize, jejíž uskutečňování má daný plán, je důležitým signálem, jenž by mohl přispět k obnovení důvěry, která by mohla růst s každým krokem jeho provádění; |
| --- | --- |

AG.

vzhledem k tomu, že na zasedání ve dnech 28. a 29. června 2012 Evropská rada požádala svého předsedu, aby vypracoval konkrétní a časově vymezený plán dosažení skutečné hospodářské a měnové unie; vzhledem k tomu, že existence celkové dlouhodobé vize, jejíž uskutečňování má daný plán, je důležitým signálem, jenž by mohl přispět k obnovení důvěry, která by mohla růst s každým krokem jeho provádění;

| AH. | vzhledem k tomu, že ustálené tempo provádění dlouhodobého plánu neznamená žádné okamžité řešení krize a nemělo by oddalovat nezbytná krátkodobá opatření; |
| --- | --- |

AH.

vzhledem k tomu, že ustálené tempo provádění dlouhodobého plánu neznamená žádné okamžité řešení krize a nemělo by oddalovat nezbytná krátkodobá opatření;

| AI. | vzhledem k tomu, že nelze vyloučit, že k posílení demokratické legitimity plně funkční hospodářské a měnové unie bude nutné provést další změny Smlouvy; vzhledem k tomu, že Komise by měla provést výčet současných legislativních iniciativ, jež dlouhodobý institucionální vývoj nesmí oddalovat; |
| --- | --- |

AI.

vzhledem k tomu, že nelze vyloučit, že k posílení demokratické legitimity plně funkční hospodářské a měnové unie bude nutné provést další změny Smlouvy; vzhledem k tomu, že Komise by měla provést výčet současných legislativních iniciativ, jež dlouhodobý institucionální vývoj nesmí oddalovat;

| AJ. | vzhledem k tomu, že dobudování skutečné hospodářské a měnové unie v rámci Unie bude vyžadovat ve střednědobém horizontu dokončení změn Smlouvy; |
| --- | --- |

AJ.

vzhledem k tomu, že dobudování skutečné hospodářské a měnové unie v rámci Unie bude vyžadovat ve střednědobém horizontu dokončení změn Smlouvy;

| AK. | vzhledem k tomu, že plné využití postupů a flexibility stávajících Smluv k rychlému zlepšení správy hospodářské a měnové unie v kontextu vymezení skutečného evropského politického prostoru je podmínkou budování demokratického konsenzu pro budoucí komplexní a úspěšnou změnu Smlouvy; |
| --- | --- |

AK.

vzhledem k tomu, že plné využití postupů a flexibility stávajících Smluv k rychlému zlepšení správy hospodářské a měnové unie v kontextu vymezení skutečného evropského politického prostoru je podmínkou budování demokratického konsenzu pro budoucí komplexní a úspěšnou změnu Smlouvy;

| AL. | vzhledem k tomu, že Parlament má právo předkládat Radě návrhy na změnu Smluv, které musí následně prozkoumat konvent, s cílem dokončit rámec skutečné hospodářské a měnové unie zvýšením pravomocí Unie, zejména v oblasti hospodářské politiky, a posílením vlastních zdrojů a rozpočtové kapacity Unie, úlohy a demokratické odpovědnosti Komise a výsad Parlamentu; |
| --- | --- |

AL.

vzhledem k tomu, že Parlament má právo předkládat Radě návrhy na změnu Smluv, které musí následně prozkoumat konvent, s cílem dokončit rámec skutečné hospodářské a měnové unie zvýšením pravomocí Unie, zejména v oblasti hospodářské politiky, a posílením vlastních zdrojů a rozpočtové kapacity Unie, úlohy a demokratické odpovědnosti Komise a výsad Parlamentu;

| AM. | vzhledem k tomu, že je realistické a vhodné předpokládat, že tento konvent by se neměl uskutečnit před příštími volbami do Evropského parlamentu; vzhledem k tomu, že příprava tohoto konventu by měla začít před těmito volbami; |
| --- | --- |

AM.

vzhledem k tomu, že je realistické a vhodné předpokládat, že tento konvent by se neměl uskutečnit před příštími volbami do Evropského parlamentu; vzhledem k tomu, že příprava tohoto konventu by měla začít před těmito volbami;

| AN. | vzhledem k tomu, že jak opatření navrhovaná v rámci stávajících Smluv, tak budoucí změny Smlouvy by neměly vylučovat možnost účasti členských států a měly by zaručovat integritu Unie; |
| --- | --- |

AN.

vzhledem k tomu, že jak opatření navrhovaná v rámci stávajících Smluv, tak budoucí změny Smlouvy by neměly vylučovat možnost účasti členských států a měly by zaručovat integritu Unie;

| AO. | vzhledem k tomu, že budoucí změny Smlouvy by neměly být na překážku pohotovému provedení toho, čeho lze dosáhnout v rámci stávajících smluv; vzhledem k tomu, že stávající Smlouvy poskytují široký prostor pro podstatný pokrok směrem k hospodářské a měnové unii na základě posíleného, integrovanějšího rámce finanční, rozpočtové a hospodářské politiky a důslednější demokratické legitimity a odpovědnosti; |
| --- | --- |

AO.

vzhledem k tomu, že budoucí změny Smlouvy by neměly být na překážku pohotovému provedení toho, čeho lze dosáhnout v rámci stávajících smluv; vzhledem k tomu, že stávající Smlouvy poskytují široký prostor pro podstatný pokrok směrem k hospodářské a měnové unii na základě posíleného, integrovanějšího rámce finanční, rozpočtové a hospodářské politiky a důslednější demokratické legitimity a odpovědnosti;

| AP. | vzhledem k tomu, že až dosud nebyl plně využit potenciál Lisabonské smlouvy v oblasti zaměstnanosti a sociálních politik, zejména a především co se týče:






  — | článku 9 Smlouvy o fungování EU, podle něhož je třeba při vymezování a provádění politik a činností Unie přihlížet k požadavkům spojeným s podporou vysoké úrovně zaměstnanosti a zárukou přiměřené sociální ochrany, |
| --- | --- | --- |

AP.

vzhledem k tomu, že až dosud nebyl plně využit potenciál Lisabonské smlouvy v oblasti zaměstnanosti a sociálních politik, zejména a především co se týče:

—

článku 9 Smlouvy o fungování EU, podle něhož je třeba při vymezování a provádění politik a činností Unie přihlížet k požadavkům spojeným s podporou vysoké úrovně zaměstnanosti a zárukou přiměřené sociální ochrany,

| — | článku 151 Smlouvy o fungování EU, který stanoví, že „Unie a členské státy (...) mají za cíl podporu zaměstnanosti, zlepšování životních a pracovních podmínek tak, aby bylo možno tyto podmínky vyrovnat a přitom udržet jejich zvýšenou úroveň, přiměřenou sociální ochranu, sociální dialog, rozvoj lidských zdrojů za účelem trvale vysoké zaměstnanosti a boj proti vyloučením“, |
| --- | --- |

—

článku 151 Smlouvy o fungování EU, který stanoví, že „Unie a členské státy (...) mají za cíl podporu zaměstnanosti, zlepšování životních a pracovních podmínek tak, aby bylo možno tyto podmínky vyrovnat a přitom udržet jejich zvýšenou úroveň, přiměřenou sociální ochranu, sociální dialog, rozvoj lidských zdrojů za účelem trvale vysoké zaměstnanosti a boj proti vyloučením“,

| — | obecně celého čl. 153 odst. 1 Smlouvy o fungování EU, a konkrétně písmene h), které stanoví „zapojení osob vyloučených z trhu pracovních příležitostí“; |
| --- | --- |

—

obecně celého čl. 153 odst. 1 Smlouvy o fungování EU, a konkrétně písmene h), které stanoví „zapojení osob vyloučených z trhu pracovních příležitostí“;

| AQ. | vzhledem k tomu, že čl. 48 odst. 7 Smlouvy o Evropské unii (Smlouva o EU) stanoví zvláštní postup pro přijetí aktu, pro který Smlouva o fungování EU vyžaduje zvláštní legislativní postup v souladu s řádným legislativním postupem; vzhledem k tomu, že článek 333 Smlouvy o fungování EU rovněž obsahuje ustanovení, která umožňují využít řádný legislativní postup v souvislosti s posílenou spoluprací; |
| --- | --- |

AQ.

vzhledem k tomu, že čl. 48 odst. 7 Smlouvy o Evropské unii (Smlouva o EU) stanoví zvláštní postup pro přijetí aktu, pro který Smlouva o fungování EU vyžaduje zvláštní legislativní postup v souladu s řádným legislativním postupem; vzhledem k tomu, že článek 333 Smlouvy o fungování EU rovněž obsahuje ustanovení, která umožňují využít řádný legislativní postup v souvislosti s posílenou spoluprací;

| AR. | vzhledem k tomu, že by se mělo usilovat o to, aby všechny členské státy společně učinily kroky směrem k hlubší evropské integraci; vzhledem k tomu, že kvůli specifické povaze eurozóny a v odůvodněných či vyžádaných případech může být nutné učinit rozhodnutí, která se budou týkat pouze této oblasti, přičemž další členské státy budou mít přiměřenou a spravedlivou možnost účasti a bude zajištěna vyváženost jejich práv a povinností; |
| --- | --- |

AR.

vzhledem k tomu, že by se mělo usilovat o to, aby všechny členské státy společně učinily kroky směrem k hlubší evropské integraci; vzhledem k tomu, že kvůli specifické povaze eurozóny a v odůvodněných či vyžádaných případech může být nutné učinit rozhodnutí, která se budou týkat pouze této oblasti, přičemž další členské státy budou mít přiměřenou a spravedlivou možnost účasti a bude zajištěna vyváženost jejich práv a povinností;

| AS. | vzhledem k tomu, že společná evropská strategie pro mládež je nezbytná pro boj proti nezaměstnanosti mladých lidí a proti nebezpečí, že v Evropě bude ztracena celá jedna generace; |
| --- | --- |

AS.

vzhledem k tomu, že společná evropská strategie pro mládež je nezbytná pro boj proti nezaměstnanosti mladých lidí a proti nebezpečí, že v Evropě bude ztracena celá jedna generace;

Bankovní unie

| AT. | vzhledem k tomu, že dosavadní opatření, jejichž cílem je stabilizovat finanční systém, nestačila k obnovení důvěry v plném rozsahu; vzhledem k tomu, že Evropská centrální banka sehrála v těchto „záchranných operacích“ klíčovou roli a řadou mimořádných dočasných opatření pomohla členským státům i bankám, aniž by přitom ztratila ze zřetele svůj hlavní cíl, tedy zaručení stability cen; |
| --- | --- |

AT.

vzhledem k tomu, že dosavadní opatření, jejichž cílem je stabilizovat finanční systém, nestačila k obnovení důvěry v plném rozsahu; vzhledem k tomu, že Evropská centrální banka sehrála v těchto „záchranných operacích“ klíčovou roli a řadou mimořádných dočasných opatření pomohla členským státům i bankám, aniž by přitom ztratila ze zřetele svůj hlavní cíl, tedy zaručení stability cen;

| AU. | vzhledem k tomu, že funkční nezávislost Evropské centrální banky v oblasti měnové politiky zakotvená ve Smlouvě zůstává základním kamenem důvěryhodnosti hospodářské a měnové unie a jednotné měny; |
| --- | --- |

AU.

vzhledem k tomu, že funkční nezávislost Evropské centrální banky v oblasti měnové politiky zakotvená ve Smlouvě zůstává základním kamenem důvěryhodnosti hospodářské a měnové unie a jednotné měny;

| AV. | vzhledem k tomu, že nestabilita bankovního sektoru několika členských států a Unie jako celku ohrožuje reálnou ekonomiku a veřejné finance a že náklady na zvládání bankovní krize těžce dopadají na daňové poplatníky a na vývoj reálné ekonomiky, čímž brání hospodářskému růstu; vzhledem k tomu, že stávající mechanismy a struktury nestačí k předcházení nepříznivým a nežádoucím dopadům; |
| --- | --- |

AV.

vzhledem k tomu, že nestabilita bankovního sektoru několika členských států a Unie jako celku ohrožuje reálnou ekonomiku a veřejné finance a že náklady na zvládání bankovní krize těžce dopadají na daňové poplatníky a na vývoj reálné ekonomiky, čímž brání hospodářskému růstu; vzhledem k tomu, že stávající mechanismy a struktury nestačí k předcházení nepříznivým a nežádoucím dopadům;

| AW. | vzhledem k tomu, že členské státy doplácejí na zřejmý nesoulad mezi bankami provádějícími operace na evropském trhu a podmíněnými závazky, které státy přebírají; vzhledem k tomu, že průběh současné krize jasně ukázal, že vazba mezi bankami a státy je pevnější a škodlivější v měnové unii, kde je pevný interní směnný kurz a kde na evropské úrovni neexistuje žádný mechanismus ke zmenšení nákladů na restrukturalizaci bank; |
| --- | --- |

AW.

vzhledem k tomu, že členské státy doplácejí na zřejmý nesoulad mezi bankami provádějícími operace na evropském trhu a podmíněnými závazky, které státy přebírají; vzhledem k tomu, že průběh současné krize jasně ukázal, že vazba mezi bankami a státy je pevnější a škodlivější v měnové unii, kde je pevný interní směnný kurz a kde na evropské úrovni neexistuje žádný mechanismus ke zmenšení nákladů na restrukturalizaci bank;

| AX. | vzhledem k tomu, že pro hladké fungování hospodářské a měnové unie je zcela klíčové přerušit negativní cyklickou zpětnou vazbu mezi státy, bankami a reálnou ekonomikou; |
| --- | --- |

AX.

vzhledem k tomu, že pro hladké fungování hospodářské a měnové unie je zcela klíčové přerušit negativní cyklickou zpětnou vazbu mezi státy, bankami a reálnou ekonomikou;

| AY. | vzhledem k tomu, že krize způsobila, že existují nejrůznější úvěrové sazby u vkladů, a v podstatě rozdrobila jednotný trh v oblasti finančních služeb; |
| --- | --- |

AY.

vzhledem k tomu, že krize způsobila, že existují nejrůznější úvěrové sazby u vkladů, a v podstatě rozdrobila jednotný trh v oblasti finančních služeb;

| AZ. | vzhledem k tomu, že Parlament opakovaně a důsledně tvrdil, že je naléhavě nutné přijmout dodatečná dalekosáhlá opatření k řešení krize v bankovním sektoru; vzhledem k tomu, že je třeba rozlišovat mezi krátkodobými opatřeními zaměřenými na stabilizaci závažné situace bankovní krize a střednědobými a dlouhodobými opatřeními, včetně závazku skupiny G20 ke včasnému, úplnému a jednotnému provedení mezinárodně uznávaných pravidel o bankovním kapitálu, likviditě a pákovém efektu, jejichž cílem je vytvoření plně funkční evropské bankovní unie; |
| --- | --- |

AZ.

vzhledem k tomu, že Parlament opakovaně a důsledně tvrdil, že je naléhavě nutné přijmout dodatečná dalekosáhlá opatření k řešení krize v bankovním sektoru; vzhledem k tomu, že je třeba rozlišovat mezi krátkodobými opatřeními zaměřenými na stabilizaci závažné situace bankovní krize a střednědobými a dlouhodobými opatřeními, včetně závazku skupiny G20 ke včasnému, úplnému a jednotnému provedení mezinárodně uznávaných pravidel o bankovním kapitálu, likviditě a pákovém efektu, jejichž cílem je vytvoření plně funkční evropské bankovní unie;

| BA. | vzhledem k tomu, že veškerá opatření přijatá v rámci této bankovní unie by neměla bránit dalšímu řádnému fungování vnitřního trhu v oblasti finančních služeb ani volnému pohybu kapitálu; |
| --- | --- |

BA.

vzhledem k tomu, že veškerá opatření přijatá v rámci této bankovní unie by neměla bránit dalšímu řádnému fungování vnitřního trhu v oblasti finančních služeb ani volnému pohybu kapitálu;

| BB. | vzhledem k tomu, že finanční instituce a jejich zástupci by měli jednat zodpovědně a v souladu s vysokými morálními standardy a sloužit reálné ekonomice; |
| --- | --- |

BB.

vzhledem k tomu, že finanční instituce a jejich zástupci by měli jednat zodpovědně a v souladu s vysokými morálními standardy a sloužit reálné ekonomice;

| BC. | vzhledem k tomu, že Unie potřebuje vytvořit jednotný evropský mechanismus dohledu nad bankovními institucemi; vzhledem k tomu, že v zájmu zajištění potřebné důvěry ve finanční trh a stability na jednotném vnitřním trhu v oblasti finančních služeb je nezbytné vytvořit evropský rámec pro řádné a účinné pojištění vkladů a řešení situace bankovních institucí; |
| --- | --- |

BC.

vzhledem k tomu, že Unie potřebuje vytvořit jednotný evropský mechanismus dohledu nad bankovními institucemi; vzhledem k tomu, že v zájmu zajištění potřebné důvěry ve finanční trh a stability na jednotném vnitřním trhu v oblasti finančních služeb je nezbytné vytvořit evropský rámec pro řádné a účinné pojištění vkladů a řešení situace bankovních institucí;

| BD. | vzhledem k tomu, že veškerá opatření k vytvoření bankovní unie by měla doprovázet lepší transparentnost a odpovědnost institucí, jež ji uskutečňují; |
| --- | --- |

BD.

vzhledem k tomu, že veškerá opatření k vytvoření bankovní unie by měla doprovázet lepší transparentnost a odpovědnost institucí, jež ji uskutečňují;

| BE. | vzhledem k tomu, že by v souladu s Liikanenovou zprávou měla být posouzena otázka, zda je nutné požadovat ze zákona oddělení některých zvláště rizikových finančních činností u bank, které přijímají vklady v rámci bankovní skupiny; |
| --- | --- |

BE.

vzhledem k tomu, že by v souladu s Liikanenovou zprávou měla být posouzena otázka, zda je nutné požadovat ze zákona oddělení některých zvláště rizikových finančních činností u bank, které přijímají vklady v rámci bankovní skupiny;

| BF. | vzhledem k tomu, že orgány dohledu obecně by měly odhalovat a napravovat problémy již v rané fázi, a předcházet tak vzniku krizí a zachovávat finanční stabilitu a odolnost; |
| --- | --- |

BF.

vzhledem k tomu, že orgány dohledu obecně by měly odhalovat a napravovat problémy již v rané fázi, a předcházet tak vzniku krizí a zachovávat finanční stabilitu a odolnost;

| BG. | vzhledem k tomu, že v současnosti zůstává většina pravomocí v oblasti bankovního dohledu v Unii v rukou vnitrostátních orgánů dohledu, přičemž jejich koordinaci zajišťuje Evropský orgán dohledu (Evropský orgán pro bankovnictví, EBA), zřízený nařízením (EU) č. 1093/2010 (1); vzhledem k tomu, že stávající systém vnitrostátního dohledu se ukázal jako příliš roztříštěný na to, aby se dokázal vyrovnat s nynějšími problémy; |
| --- | --- |

BG.

vzhledem k tomu, že v současnosti zůstává většina pravomocí v oblasti bankovního dohledu v Unii v rukou vnitrostátních orgánů dohledu, přičemž jejich koordinaci zajišťuje Evropský orgán dohledu (Evropský orgán pro bankovnictví, EBA), zřízený nařízením (EU) č. 1093/2010 (1); vzhledem k tomu, že stávající systém vnitrostátního dohledu se ukázal jako příliš roztříštěný na to, aby se dokázal vyrovnat s nynějšími problémy;

| BH. | vzhledem k tomu, že má-li se zajistit důrazné odhalování a řešení problémů, zaručit existence rovných podmínek pro všechny bankovní instituce, obnovit přeshraniční důvěra a zabránit roztříštěnosti vnitřního trhu, je zcela nezbytné mít k dispozici vysoce kvalitní a účelný evropský mechanismus dohledu; |
| --- | --- |

BH.

vzhledem k tomu, že má-li se zajistit důrazné odhalování a řešení problémů, zaručit existence rovných podmínek pro všechny bankovní instituce, obnovit přeshraniční důvěra a zabránit roztříštěnosti vnitřního trhu, je zcela nezbytné mít k dispozici vysoce kvalitní a účelný evropský mechanismus dohledu;

| BI. | vzhledem k tomu, že je třeba jednoznačně rozdělit oblasti odpovědnosti evropského mechanismu dohledu a vnitrostátních orgánů dohledu v závislosti na velikosti a obchodních modelech bank a úkoly v oblasti dohledu, při uplatnění zásad subsidiarity a proporcionality; |
| --- | --- |

BI.

vzhledem k tomu, že je třeba jednoznačně rozdělit oblasti odpovědnosti evropského mechanismu dohledu a vnitrostátních orgánů dohledu v závislosti na velikosti a obchodních modelech bank a úkoly v oblasti dohledu, při uplatnění zásad subsidiarity a proporcionality;

| BJ. | vzhledem k tomu, že pro řešení krize představuje naprostou prioritu evropský dohled nad bankovními institucemi v rámci hospodářské a měnové unie, stejně jako posílení úlohy orgánu EBA při ochraně vnitřního trhu; vzhledem k tomu, že je však třeba zajistit, aby pro účely stability vnitřního finančního trhu byl pro členské státy, jejichž měnou není euro a které se rozhodnou přistoupit k jednotnému mechanismu dohledu prostřednictvím úzké spolupráce, sjednán plán účasti, který zaručí symetrický poměr mezi přijatými závazky a vlivem na rozhodování; |
| --- | --- |

BJ.

vzhledem k tomu, že pro řešení krize představuje naprostou prioritu evropský dohled nad bankovními institucemi v rámci hospodářské a měnové unie, stejně jako posílení úlohy orgánu EBA při ochraně vnitřního trhu; vzhledem k tomu, že je však třeba zajistit, aby pro účely stability vnitřního finančního trhu byl pro členské státy, jejichž měnou není euro a které se rozhodnou přistoupit k jednotnému mechanismu dohledu prostřednictvím úzké spolupráce, sjednán plán účasti, který zaručí symetrický poměr mezi přijatými závazky a vlivem na rozhodování;

| BK. | vzhledem k tomu, že jednotný mechanismus dohledu by měl od samého počátku zahrnovat finanční instituce, které vyžadují přímou podporu z Unie, stejně jako systémově významné finanční instituce; |
| --- | --- |

BK.

vzhledem k tomu, že jednotný mechanismus dohledu by měl od samého počátku zahrnovat finanční instituce, které vyžadují přímou podporu z Unie, stejně jako systémově významné finanční instituce;

| BL. | vzhledem k tomu, že jednotný evropský mechanismus dohledu je sice nezávislý na vlivu politiky a tohoto odvětví, avšak ve vztahu k Parlamentu jej to nezbavuje povinnosti podávat vysvětlení a odůvodnění k opatřením a rozhodnutím přijatým v oblasti evropského dohledu a zodpovídat se za ně, a to pravidelně a kdykoli je to vzhledem k situaci nezbytné, jelikož opatření v oblasti dohledu mohou mít významný dopad na veřejné finance, banky, zaměstnance a zákazníky; vzhledem k tomu, že skutečná demokratická odpovědnost mimo jiné vyžaduje, aby Parlament schvaloval předsedu nebo předsedkyni dozorčí rady jednotného mechanismu dohledu, vybrané na základě otevřeného výběrového řízení, povinnost, aby předseda/předsedkyně podával/a Parlamentu zprávy a účastnil/a se slyšení v Parlamentu, právo Parlamentu pokládat otázky v písemné nebo ústní podobě a vyšetřovací právo Parlamentu v souladu se Smlouvou o fungování EU; |
| --- | --- |

BL.

vzhledem k tomu, že jednotný evropský mechanismus dohledu je sice nezávislý na vlivu politiky a tohoto odvětví, avšak ve vztahu k Parlamentu jej to nezbavuje povinnosti podávat vysvětlení a odůvodnění k opatřením a rozhodnutím přijatým v oblasti evropského dohledu a zodpovídat se za ně, a to pravidelně a kdykoli je to vzhledem k situaci nezbytné, jelikož opatření v oblasti dohledu mohou mít významný dopad na veřejné finance, banky, zaměstnance a zákazníky; vzhledem k tomu, že skutečná demokratická odpovědnost mimo jiné vyžaduje, aby Parlament schvaloval předsedu nebo předsedkyni dozorčí rady jednotného mechanismu dohledu, vybrané na základě otevřeného výběrového řízení, povinnost, aby předseda/předsedkyně podával/a Parlamentu zprávy a účastnil/a se slyšení v Parlamentu, právo Parlamentu pokládat otázky v písemné nebo ústní podobě a vyšetřovací právo Parlamentu v souladu se Smlouvou o fungování EU;

| BM. | vzhledem k tomu, že Evropský mechanismus stability bude v budoucnu za určitých podmínek moci poskytnout přímou finanční podporu bankám, které se potýkají s problémy; vzhledem k tomu, že z toho důvodu je při utváření bankovní unie prvořadým a nejnaléhavějším úkolem realizovat jednotný mechanismus dohledu; |
| --- | --- |

BM.

vzhledem k tomu, že Evropský mechanismus stability bude v budoucnu za určitých podmínek moci poskytnout přímou finanční podporu bankám, které se potýkají s problémy; vzhledem k tomu, že z toho důvodu je při utváření bankovní unie prvořadým a nejnaléhavějším úkolem realizovat jednotný mechanismus dohledu;

| BN. | vzhledem k tomu, že jednotný soubor pravidel, jejž připravuje orgán EBA, by měl zajistit v plné míře harmonizovaná pravidla a jejich jednotné uplatňování v celé Unii; vzhledem k tomu, že pro efektivní fungování jednotného mechanismu dohledu jsou nezbytné dokončení jednotného souboru pravidel pro bankovní dohled a harmonizovanější a prohloubené obezřetnostní požadavky, neboť orgán dohledu na evropské úrovni nemůže pracovat s odlišnými vnitrostátními pravidly obezřetnosti; |
| --- | --- |

BN.

vzhledem k tomu, že jednotný soubor pravidel, jejž připravuje orgán EBA, by měl zajistit v plné míře harmonizovaná pravidla a jejich jednotné uplatňování v celé Unii; vzhledem k tomu, že pro efektivní fungování jednotného mechanismu dohledu jsou nezbytné dokončení jednotného souboru pravidel pro bankovní dohled a harmonizovanější a prohloubené obezřetnostní požadavky, neboť orgán dohledu na evropské úrovni nemůže pracovat s odlišnými vnitrostátními pravidly obezřetnosti;

| BO. | vzhledem k tomu, že po vytvoření jednotného mechanismu dohledu by mělo být hlasování v rámci orgánu EBA důkladně upraveno tak, aby umožňovalo konstruktivní spolupráci mezi členskými státy eurozóny a členskými státy, které nejsou součástí eurozóny, a aby byly plně zohledněny zájmy všech členských států; |
| --- | --- |

BO.

vzhledem k tomu, že po vytvoření jednotného mechanismu dohledu by mělo být hlasování v rámci orgánu EBA důkladně upraveno tak, aby umožňovalo konstruktivní spolupráci mezi členskými státy eurozóny a členskými státy, které nejsou součástí eurozóny, a aby byly plně zohledněny zájmy všech členských států;

| BP. | vzhledem k tomu, že dosud projednávané legislativní postupy týkající se jednotného mechanismu dohledu by měly být bez prodlení dokončeny; |
| --- | --- |

BP.

vzhledem k tomu, že dosud projednávané legislativní postupy týkající se jednotného mechanismu dohledu by měly být bez prodlení dokončeny;

| BQ. | vzhledem k tomu, že v zájmu provádění nové finanční architektury je nezbytné naléhavě odblokovat jednání o směrnicích o systémech pojištění vkladů a o systémech pro odškodnění investorů, o nichž byla jednání mezi Parlamentem a Radou pozastavena navzdory jejich zásadnímu významu pro zajištění společných mechanismů k řešení problémů bank a zaručení vkladů klientů; |
| --- | --- |

BQ.

vzhledem k tomu, že v zájmu provádění nové finanční architektury je nezbytné naléhavě odblokovat jednání o směrnicích o systémech pojištění vkladů a o systémech pro odškodnění investorů, o nichž byla jednání mezi Parlamentem a Radou pozastavena navzdory jejich zásadnímu významu pro zajištění společných mechanismů k řešení problémů bank a zaručení vkladů klientů;

| BR. | vzhledem k tomu, že jednotný evropský rámec pojištění vkladů vyžaduje stejné, společné, přísné požadavky platné pro všechny systémy pojištění vkladů v Unii v zájmu dosažení stejné ochrany a stejné stability systémů ochrany vkladů a zaručení rovných podmínek; vzhledem k tomu, že se jedná o jediný způsob, jak vybudovat předpoklady pro nezbytnou flexibilitu s cílem dostatečně zohlednit specifické vnitrostátní podmínky ve finančním sektoru; |
| --- | --- |

BR.

vzhledem k tomu, že jednotný evropský rámec pojištění vkladů vyžaduje stejné, společné, přísné požadavky platné pro všechny systémy pojištění vkladů v Unii v zájmu dosažení stejné ochrany a stejné stability systémů ochrany vkladů a zaručení rovných podmínek; vzhledem k tomu, že se jedná o jediný způsob, jak vybudovat předpoklady pro nezbytnou flexibilitu s cílem dostatečně zohlednit specifické vnitrostátní podmínky ve finančním sektoru;

| BS. | vzhledem k tomu, že jednotný evropský fond pojištění vkladů s fungujícími systémy pojištění vkladů, vybavený odpovídající výší financování, jenž posílí důvěryhodnost a důvěru investorů, by mohl představovat dlouhodobý cíl do doby, než bude fungovat účinný rámec pro řešení krizí a účinný jednotný mechanismus dohledu; |
| --- | --- |

BS.

vzhledem k tomu, že jednotný evropský fond pojištění vkladů s fungujícími systémy pojištění vkladů, vybavený odpovídající výší financování, jenž posílí důvěryhodnost a důvěru investorů, by mohl představovat dlouhodobý cíl do doby, než bude fungovat účinný rámec pro řešení krizí a účinný jednotný mechanismus dohledu;

| BT. | vzhledem k tomu, že plánování ex-ante, rychlost a včasnost zásahu, hloubkové kontroly, dostupnost kvalitních informací a důvěryhodnost jsou pro zvládání bankovních krizí otázkami zásadního významu; |
| --- | --- |

BT.

vzhledem k tomu, že plánování ex-ante, rychlost a včasnost zásahu, hloubkové kontroly, dostupnost kvalitních informací a důvěryhodnost jsou pro zvládání bankovních krizí otázkami zásadního významu;

| BU. | vzhledem k tomu, že by měl být zřízen jednotný evropský režim pro ozdravné postupy a řešení krizí, nejlépe společně se zavedením jednotného mechanismu dohledu, s cílem obnovit životaschopnost bank, které se potýkají s problémy, a vyřešit situaci neudržitelných finančních institucí; |
| --- | --- |

BU.

vzhledem k tomu, že by měl být zřízen jednotný evropský režim pro ozdravné postupy a řešení krizí, nejlépe společně se zavedením jednotného mechanismu dohledu, s cílem obnovit životaschopnost bank, které se potýkají s problémy, a vyřešit situaci neudržitelných finančních institucí;

| BV. | vzhledem k tomu, že z krátkodobého hlediska má přijetí stávajících rámcových návrhů řešení krizí, jež předložila Komise pro banky potýkající se s krizí, naprostou prioritu; |
| --- | --- |

BV.

vzhledem k tomu, že z krátkodobého hlediska má přijetí stávajících rámcových návrhů řešení krizí, jež předložila Komise pro banky potýkající se s krizí, naprostou prioritu;

| BW. | vzhledem k tomu, že obecným cílem účinného systému pro řešení krizí a rámce pro ozdravné postupy je co nejvíce omezit případné použití prostředků daňových poplatníků na ozdravné postupy a řešení pro bankovní instituce; |
| --- | --- |

BW.

vzhledem k tomu, že obecným cílem účinného systému pro řešení krizí a rámce pro ozdravné postupy je co nejvíce omezit případné použití prostředků daňových poplatníků na ozdravné postupy a řešení pro bankovní instituce;

| BX. | vzhledem k tomu, že pro ochranu soukromých úspor je nezbytné zachovat funkční oddělenost společně s účinnou artikulací evropských fondů pro pojištění vkladů a pro ozdravné postupy a řešení; |
| --- | --- |

BX.

vzhledem k tomu, že pro ochranu soukromých úspor je nezbytné zachovat funkční oddělenost společně s účinnou artikulací evropských fondů pro pojištění vkladů a pro ozdravné postupy a řešení;

| BY. | vzhledem k tomu, že mechanismy pro řešení krizí a pojištění vkladů by měly mít silnou finanční strukturu, a to především ex-ante, založenou na příspěvcích z tohoto odvětví, přičemž příspěvky jednotlivých finančních institucí by měly odrážet rizikovost dané instituce a evropské veřejné finanční prostředky by sloužily pouze jako záložní opatření omezené na minimální možnou míru; |
| --- | --- |

BY.

vzhledem k tomu, že mechanismy pro řešení krizí a pojištění vkladů by měly mít silnou finanční strukturu, a to především ex-ante, založenou na příspěvcích z tohoto odvětví, přičemž příspěvky jednotlivých finančních institucí by měly odrážet rizikovost dané instituce a evropské veřejné finanční prostředky by sloužily pouze jako záložní opatření omezené na minimální možnou míru;

Fiskální unie

| BZ. | vzhledem k tomu, že v tomto ohledu představuje výše uvedená zpráva nazvaná „Směrem ke skutečné hospodářské a měnové unii“ významný pokrok, protože uznává, že „k řádnému fungování hospodářské a měnové unie je nutné v plné míře a urychleně provést opatření, která již byla dohodnuta na základě posíleného rámce pro správu ekonomických záležitostí (jako je Pakt o stabilitě a růstu a Smlouva o stabilitě, koordinaci a správě), ale rovněž kvalitativní posun k fiskální unii“; |
| --- | --- |

BZ.

vzhledem k tomu, že v tomto ohledu představuje výše uvedená zpráva nazvaná „Směrem ke skutečné hospodářské a měnové unii“ významný pokrok, protože uznává, že „k řádnému fungování hospodářské a měnové unie je nutné v plné míře a urychleně provést opatření, která již byla dohodnuta na základě posíleného rámce pro správu ekonomických záležitostí (jako je Pakt o stabilitě a růstu a Smlouva o stabilitě, koordinaci a správě), ale rovněž kvalitativní posun k fiskální unii“;

| CA. | vzhledem k tomu, že zdravé veřejné finance a vyvážené rozpočty v průběhu celého hospodářského cyklu a perspektivy udržitelného růstu ve střednědobém časovém horizontu, stejně jako odpovídající úroveň veřejných investic jsou základním předpokladem dlouhodobé hospodářské a finanční stability, sociálního státu a schopnosti hradit náklady očekávaného demografického vývoje; |
| --- | --- |

CA.

vzhledem k tomu, že zdravé veřejné finance a vyvážené rozpočty v průběhu celého hospodářského cyklu a perspektivy udržitelného růstu ve střednědobém časovém horizontu, stejně jako odpovídající úroveň veřejných investic jsou základním předpokladem dlouhodobé hospodářské a finanční stability, sociálního státu a schopnosti hradit náklady očekávaného demografického vývoje;

| CB. | vzhledem k tomu, že k řádnému fungování hospodářské a měnové unie je nutné v plné míře a urychleně provést opatření, která již byla dohodnuta na základě posíleného rámce pro správu ekonomických záležitostí, např. Paktu o stabilitě a růstu a evropského semestru doplněného o politiky podporující růst; vzhledem k tomu, že nejpozději pět let ode dne vstupu Smlouvy o stabilitě, koordinaci a správě (TSCG) v platnost musí být na základě vyhodnocení zkušeností s jejím prováděním přijaty nezbytné kroky v souladu se Smlouvou o EU a Smlouvou o fungování EU s cílem začlenit věcný obsah TSCG do právního rámce Unie; |
| --- | --- |

CB.

vzhledem k tomu, že k řádnému fungování hospodářské a měnové unie je nutné v plné míře a urychleně provést opatření, která již byla dohodnuta na základě posíleného rámce pro správu ekonomických záležitostí, např. Paktu o stabilitě a růstu a evropského semestru doplněného o politiky podporující růst; vzhledem k tomu, že nejpozději pět let ode dne vstupu Smlouvy o stabilitě, koordinaci a správě (TSCG) v platnost musí být na základě vyhodnocení zkušeností s jejím prováděním přijaty nezbytné kroky v souladu se Smlouvou o EU a Smlouvou o fungování EU s cílem začlenit věcný obsah TSCG do právního rámce Unie;

| CC. | vzhledem k tomu, že Pakt pro růst a zaměstnanost připomíná potřebu prosazovat fiskální konsolidaci příznivou pro růst a vyzývá, aby byla věnována zvláštní pozornost investicím do oblastí zaměřených na budoucnost; vzhledem k tomu, že Komise by měla předložit návrhy na identifikaci investic, jež budou upřednostňovány uvnitř hranic Unie a vnitrostátních fiskálních rámců; |
| --- | --- |

CC.

vzhledem k tomu, že Pakt pro růst a zaměstnanost připomíná potřebu prosazovat fiskální konsolidaci příznivou pro růst a vyzývá, aby byla věnována zvláštní pozornost investicím do oblastí zaměřených na budoucnost; vzhledem k tomu, že Komise by měla předložit návrhy na identifikaci investic, jež budou upřednostňovány uvnitř hranic Unie a vnitrostátních fiskálních rámců;

| CD. | vzhledem k tomu, že z krize jasně vyplynulo, že je nutné kvalitativně pokročit k silnější a demokratické fiskální unii, která bude zahrnovat navýšení vlastních prostředků Unie s účinnějšími mechanismy pro nápravu neudržitelných fiskálních trajektorií a úrovní zadlužení a pro nastavení horní hranice rozpočtového salda členských států; |
| --- | --- |

CD.

vzhledem k tomu, že z krize jasně vyplynulo, že je nutné kvalitativně pokročit k silnější a demokratické fiskální unii, která bude zahrnovat navýšení vlastních prostředků Unie s účinnějšími mechanismy pro nápravu neudržitelných fiskálních trajektorií a úrovní zadlužení a pro nastavení horní hranice rozpočtového salda členských států;

| CE. | vzhledem k tomu, že „skutečná hospodářská a měnová unie“ vyžaduje podporu a přijetí ze strany občanů Unie; vzhledem k tomu, že proto musí být zdůrazněna nezbytnost začlenit do tohoto procesu tvůrce politiky, sociální partnery a organizace občanské společnosti na všech politických úrovních; |
| --- | --- |

CE.

vzhledem k tomu, že „skutečná hospodářská a měnová unie“ vyžaduje podporu a přijetí ze strany občanů Unie; vzhledem k tomu, že proto musí být zdůrazněna nezbytnost začlenit do tohoto procesu tvůrce politiky, sociální partnery a organizace občanské společnosti na všech politických úrovních;

| CF. | vzhledem k tomu, že doplňkové mechanismy, které zajistí, aby všechny členské státy plnily své závazky v rámci svých rozpočtových postupů, by měly posilovat současný rámec pro správu ekonomických záležitostí, a nikoli jej oslabovat; vzhledem k tomu, že je třeba posílit nezávislou úlohu evropského komisaře pro hospodářské a měnové záležitosti společně se silnými mechanismy odpovědnosti jak vůči Parlamentu, tak vůči Radě; vzhledem k tomu, že by mělo být zřízeno evropské ministerstvo financí, v jehož čele by stál jeden z evropských ministrů financí, který by byl osobně odpovědný Parlamentu; |
| --- | --- |

CF.

vzhledem k tomu, že doplňkové mechanismy, které zajistí, aby všechny členské státy plnily své závazky v rámci svých rozpočtových postupů, by měly posilovat současný rámec pro správu ekonomických záležitostí, a nikoli jej oslabovat; vzhledem k tomu, že je třeba posílit nezávislou úlohu evropského komisaře pro hospodářské a měnové záležitosti společně se silnými mechanismy odpovědnosti jak vůči Parlamentu, tak vůči Radě; vzhledem k tomu, že by mělo být zřízeno evropské ministerstvo financí, v jehož čele by stál jeden z evropských ministrů financí, který by byl osobně odpovědný Parlamentu;

| CG. | vzhledem k tomu, že podle stávajících Smluv lze za účelem zřízeno evropského ministerstva financí v čele s evropským ministrem financívyužít doložku flexibility (článek 352 Smlouvy o fungování EU); to je klíčovým prvkem skutečné HMU; |
| --- | --- |

CG.

vzhledem k tomu, že podle stávajících Smluv lze za účelem zřízeno evropského ministerstva financí v čele s evropským ministrem financívyužít doložku flexibility (článek 352 Smlouvy o fungování EU); to je klíčovým prvkem skutečné HMU;

| CH. | vzhledem k tomu, že článek 136 Smlouvy o fungování EU umožňuje přijmout příslušným legislativním postupem – na základě postupů uvedených v článcích 121 a 126 Smlouvy o fungování EU – zvláštní opatření k upevnění koordinace a dohledu nad rozpočtovou kázní členských států, jejichž měnou je euro; vzhledem k tomu, že tyto právní předpisy mohou stanovit přenesení pravomocí na Komisi, aby přijala nelegislativní akty s obecnou působností, kterými se doplňují nebo mění některé nepodstatné prvky legislativního aktu; vzhledem k tomu, že Smlouva o fungování EU stanoví možnost udělit Parlamentu nebo Radě právo zrušit přenesení pravomocí na Komisi; |
| --- | --- |

CH.

vzhledem k tomu, že článek 136 Smlouvy o fungování EU umožňuje přijmout příslušným legislativním postupem – na základě postupů uvedených v článcích 121 a 126 Smlouvy o fungování EU – zvláštní opatření k upevnění koordinace a dohledu nad rozpočtovou kázní členských států, jejichž měnou je euro; vzhledem k tomu, že tyto právní předpisy mohou stanovit přenesení pravomocí na Komisi, aby přijala nelegislativní akty s obecnou působností, kterými se doplňují nebo mění některé nepodstatné prvky legislativního aktu; vzhledem k tomu, že Smlouva o fungování EU stanoví možnost udělit Parlamentu nebo Radě právo zrušit přenesení pravomocí na Komisi;

| CI. | vzhledem k tomu, že v souladu s obecným pravidlem právního řádu Unie, které dává Soudnímu dvoru Evropské unie pravomoc zajistit při výkladu a provádění Smluv dodržování práva Unie, není-li to výslovně vyloučeno; |
| --- | --- |

CI.

vzhledem k tomu, že v souladu s obecným pravidlem právního řádu Unie, které dává Soudnímu dvoru Evropské unie pravomoc zajistit při výkladu a provádění Smluv dodržování práva Unie, není-li to výslovně vyloučeno;

| CJ. | vzhledem k tomu, že třístranná jednání o tzv. balíčku dvou právních předpisů by měla zanedlouho přinést konkrétní politické výsledky; |
| --- | --- |

CJ.

vzhledem k tomu, že třístranná jednání o tzv. balíčku dvou právních předpisů by měla zanedlouho přinést konkrétní politické výsledky;

| CK. | vzhledem k tomu, že Pakt stability a růstu je vytvořen jako cyklický nástroj pro stabilizaci, který tím, že dovoluje členským státům dosahovat schodku až 3 %, umožňuje vyrovnávat a vstřebávat hospodářské otřesy v příslušných členských státech; vzhledem k tomu, že tato anticyklická politika může fungovat pouze v případě, že členské státy dosáhnou v dobách dobrých hospodářských výsledků rozpočtového přebytku; vzhledem k tomu, že mechanismy finanční pomoci, jako je evropský mechanismus stability, jsou jen opatřením poslední instance; |
| --- | --- |

CK.

vzhledem k tomu, že Pakt stability a růstu je vytvořen jako cyklický nástroj pro stabilizaci, který tím, že dovoluje členským státům dosahovat schodku až 3 %, umožňuje vyrovnávat a vstřebávat hospodářské otřesy v příslušných členských státech; vzhledem k tomu, že tato anticyklická politika může fungovat pouze v případě, že členské státy dosáhnou v dobách dobrých hospodářských výsledků rozpočtového přebytku; vzhledem k tomu, že mechanismy finanční pomoci, jako je evropský mechanismus stability, jsou jen opatřením poslední instance;

| CL. | vzhledem k tomu, že členské státy, které přistoupily ke TSCG v hospodářské a měnové unii, musí oznámit plánované emise státních dluhopisů Komisi a Radě, což umožní včas koordinovat emise dluhopisů na úrovni Unie; |
| --- | --- |

CL.

vzhledem k tomu, že členské státy, které přistoupily ke TSCG v hospodářské a měnové unii, musí oznámit plánované emise státních dluhopisů Komisi a Radě, což umožní včas koordinovat emise dluhopisů na úrovni Unie;

| CM. | vzhledem k tomu, že podle stávajících Smluv mohou členské státy, jejichž měnou je euro, financovat navýšený rozpočet Unie v rámci postupu pro vlastní zdroje zavedením zvláštních daní nebo poplatků postupem posílené spolupráce; vzhledem ke skutečnosti, že by to mělo být provedeno se zvláštní preferencí věnovanou návaznosti na již rozpočtový rámec Unie, aniž by tím byla ohrožena tradiční podoba rozpočtu Unie financovat společné politiky; vzhledem k tomu, že takto navýšená rozpočtová kapacita by měla podpořit růst a sociální soudržnost a měla by znovu obnovit rovnováhu, řešit strukturální rozdíly i mimořádné okolnosti v oblasti financí přímo související s měnovou unií; |
| --- | --- |

CM.

vzhledem k tomu, že podle stávajících Smluv mohou členské státy, jejichž měnou je euro, financovat navýšený rozpočet Unie v rámci postupu pro vlastní zdroje zavedením zvláštních daní nebo poplatků postupem posílené spolupráce; vzhledem ke skutečnosti, že by to mělo být provedeno se zvláštní preferencí věnovanou návaznosti na již rozpočtový rámec Unie, aniž by tím byla ohrožena tradiční podoba rozpočtu Unie financovat společné politiky; vzhledem k tomu, že takto navýšená rozpočtová kapacita by měla podpořit růst a sociální soudržnost a měla by znovu obnovit rovnováhu, řešit strukturální rozdíly i mimořádné okolnosti v oblasti financí přímo související s měnovou unií;

| CN. | vzhledem k tomu, že společné emise dluhopisů by se v delším časovém horizontu a při splnění přísných podmínek mohly stát jedním ze způsobů doplnění hospodářské a měnové unie; vzhledem k tomu, že společné emise dluhopisů se společnými a různorodými pasivy v eurozóně by asi vyžadovaly změny Smluv; |
| --- | --- |

CN.

vzhledem k tomu, že společné emise dluhopisů by se v delším časovém horizontu a při splnění přísných podmínek mohly stát jedním ze způsobů doplnění hospodářské a měnové unie; vzhledem k tomu, že společné emise dluhopisů se společnými a různorodými pasivy v eurozóně by asi vyžadovaly změny Smluv;

| CO. | vzhledem k tomu, že nezbytným předpokladem společných emisí dluhopisů je zavedení udržitelného fiskálního rámce, který bude zaměřen na posílení správy ekonomických záležitostí, fiskální disciplínu, dodržování Paktu stability a růstu a na nástroje dohledu, s jejichž pomocí bude možné předcházet morálnímu hazardu; |
| --- | --- |

CO.

vzhledem k tomu, že nezbytným předpokladem společných emisí dluhopisů je zavedení udržitelného fiskálního rámce, který bude zaměřen na posílení správy ekonomických záležitostí, fiskální disciplínu, dodržování Paktu stability a růstu a na nástroje dohledu, s jejichž pomocí bude možné předcházet morálnímu hazardu;

| CP. | vzhledem k tomu, že silnější a integrovanější fiskální unie by měla zahrnovat i postupné přesunutí dluhu do fondu pro umoření dluhu; |
| --- | --- |

CP.

vzhledem k tomu, že silnější a integrovanější fiskální unie by měla zahrnovat i postupné přesunutí dluhu do fondu pro umoření dluhu;

| CQ. | vzhledem k tomu, že nedůvěryhodné zavedení nástrojů pro společné emise dluhopisů může mít nezvladatelné následky a způsobit ztrátu dlouhodobé důvěry ve schopnost eurozóny jednat rozhodně; |
| --- | --- |

CQ.

vzhledem k tomu, že nedůvěryhodné zavedení nástrojů pro společné emise dluhopisů může mít nezvladatelné následky a způsobit ztrátu dlouhodobé důvěry ve schopnost eurozóny jednat rozhodně;

| CR. | vzhledem k tomu, že dluhová krize přiměla Unii a zvláště eurozónu k tomu, aby v Evropě vytvořily nové nástroje finanční solidarity: Evropský nástroj finanční stability (EFSF), Evropský mechanismus stability a další projekty související s plánem směřování ke skutečné hospodářské a měnové unii; vzhledem k tomu, že finanční dopad těchto nástrojů je co do objemu prostředků mnohem větší než rozpočet Unie a že jako definitivní záruka této nové finanční solidarity je nyní navrhována inovativní myšlenka centrálního rozpočtu pro eurozónu financovaného členy eurozóny; |
| --- | --- |

CR.

vzhledem k tomu, že dluhová krize přiměla Unii a zvláště eurozónu k tomu, aby v Evropě vytvořily nové nástroje finanční solidarity: Evropský nástroj finanční stability (EFSF), Evropský mechanismus stability a další projekty související s plánem směřování ke skutečné hospodářské a měnové unii; vzhledem k tomu, že finanční dopad těchto nástrojů je co do objemu prostředků mnohem větší než rozpočet Unie a že jako definitivní záruka této nové finanční solidarity je nyní navrhována inovativní myšlenka centrálního rozpočtu pro eurozónu financovaného členy eurozóny;

| CS. | vzhledem k tomu, že zvýšení počtu těchto nástrojů finanční solidarity ztěžuje odhad toho, jaký bude skutečný příspěvek jednotlivých členských států na účely evropské solidarity, a že bude mnohem vyšší než jejich finanční příspěvek do rozpočtu Unie; vzhledem k tomu, že různorodost stávajících nástrojů, pokud jde o právní základ, způsob zásahu a členské státy, jichž se nástroj dotýká, pravděpodobně velmi znesnadní řízení celého mechanismu vedoucími představiteli EU, učiní jej nesrozumitelným pro evropské občany a vymaní jej z jakékoli parlamentní kontroly; |
| --- | --- |

CS.

vzhledem k tomu, že zvýšení počtu těchto nástrojů finanční solidarity ztěžuje odhad toho, jaký bude skutečný příspěvek jednotlivých členských států na účely evropské solidarity, a že bude mnohem vyšší než jejich finanční příspěvek do rozpočtu Unie; vzhledem k tomu, že různorodost stávajících nástrojů, pokud jde o právní základ, způsob zásahu a členské státy, jichž se nástroj dotýká, pravděpodobně velmi znesnadní řízení celého mechanismu vedoucími představiteli EU, učiní jej nesrozumitelným pro evropské občany a vymaní jej z jakékoli parlamentní kontroly;

| CT. | vzhledem k tomu, že je možné začlenit Evropský mechanismus stability do právního rámce Unie pomocí doložky flexibility (článek 352 Smlouvy o fungování EU) ve spojení s revidovaným článkem 136 Smlouvy o fungování EU; |
| --- | --- |

CT.

vzhledem k tomu, že je možné začlenit Evropský mechanismus stability do právního rámce Unie pomocí doložky flexibility (článek 352 Smlouvy o fungování EU) ve spojení s revidovaným článkem 136 Smlouvy o fungování EU;

| CU. | vzhledem k tomu, že podle stávajících Smluv může definice použití „doložky zakazující záchranná opatření“ upřesnit Rada na návrh Komise a po konzultaci s Parlamentem (čl. 125 odst. 2 Smlouvy o fungování EU); |
| --- | --- |

CU.

vzhledem k tomu, že podle stávajících Smluv může definice použití „doložky zakazující záchranná opatření“ upřesnit Rada na návrh Komise a po konzultaci s Parlamentem (čl. 125 odst. 2 Smlouvy o fungování EU);

| CV. | vzhledem k tomu, že na Trojku by se měly vztahovat vysoké standardy demokratické odpovědnosti na unijní úrovni; |
| --- | --- |

CV.

vzhledem k tomu, že na Trojku by se měly vztahovat vysoké standardy demokratické odpovědnosti na unijní úrovni;

| CW. | vzhledem k tomu, že činnosti Komise v souvislosti s fiskální a hospodářskou unií by se měly zakládat na řádném sociálním dialogu a měly by plně respektovat autonomii sociálních partnerů; |
| --- | --- |

CW.

vzhledem k tomu, že činnosti Komise v souvislosti s fiskální a hospodářskou unií by se měly zakládat na řádném sociálním dialogu a měly by plně respektovat autonomii sociálních partnerů;

| CX. | vzhledem k tomu, že je třeba zajistit nezávislost evropského statistického systému na vnitrostátní i evropské úrovni, aby byla zachována důvěryhodnost evropských statistik v jejich základní úloze, kdy slouží k podpoře plnohodnotné fiskální unie (prostřednictvím standardů vysoké kvality a systémového přístupu k přípravě, produkci a ověřování správnosti finančních statistik ve veřejném sektoru); |
| --- | --- |

CX.

vzhledem k tomu, že je třeba zajistit nezávislost evropského statistického systému na vnitrostátní i evropské úrovni, aby byla zachována důvěryhodnost evropských statistik v jejich základní úloze, kdy slouží k podpoře plnohodnotné fiskální unie (prostřednictvím standardů vysoké kvality a systémového přístupu k přípravě, produkci a ověřování správnosti finančních statistik ve veřejném sektoru);

| CY. | vzhledem k tomu, že veřejné účetní standardy by měly platit ve všech členských státech ve standardizované podobě a měly by se na ně vztahovat mechanismy interního i externího auditu, jako základní doplněk větších pravomocí Komise a významnější koordinační úlohy Evropského účetního dvora a vnitrostátních úřadů pro provádění auditu při ověřování kvality vnitrostátních zdrojů použitých ke stanovení výše dluhu a schodku; |
| --- | --- |

CY.

vzhledem k tomu, že veřejné účetní standardy by měly platit ve všech členských státech ve standardizované podobě a měly by se na ně vztahovat mechanismy interního i externího auditu, jako základní doplněk větších pravomocí Komise a významnější koordinační úlohy Evropského účetního dvora a vnitrostátních úřadů pro provádění auditu při ověřování kvality vnitrostátních zdrojů použitých ke stanovení výše dluhu a schodku;

Hospodářská unie

| CZ. | vzhledem k tomu, že je kladen značný důraz na měnovou stránku hospodářské a měnové unie, přičemž existuje naléhavá potřeba vytvoření skutečné hospodářské unie, jejíž závazný rámec pro přípravu a provádění hospodářských politik by měla představovat strategie Evropa 2020; |
| --- | --- |

CZ.

vzhledem k tomu, že je kladen značný důraz na měnovou stránku hospodářské a měnové unie, přičemž existuje naléhavá potřeba vytvoření skutečné hospodářské unie, jejíž závazný rámec pro přípravu a provádění hospodářských politik by měla představovat strategie Evropa 2020;

| DA. | vzhledem k tomu, že Pakt euro plus, strategie Evropa 2020 a Pakt pro růst a zaměstnanost by měly být začleněny do právních předpisů Unie a připravit podmínky pro zavedení kódu konvergence pro hospodářství členských států; |
| --- | --- |

DA.

vzhledem k tomu, že Pakt euro plus, strategie Evropa 2020 a Pakt pro růst a zaměstnanost by měly být začleněny do právních předpisů Unie a připravit podmínky pro zavedení kódu konvergence pro hospodářství členských států;

| DB. | vzhledem k tomu, že evropský semestr obsažený v preventivní složce Paktu o stabilitě a růstu je vhodným rámcem pro koordinaci rozpočtových a hospodářských politik uplatňovaných na vnitrostátní úrovni v souladu s doporučeními Rady pro jednotlivé země; |
| --- | --- |

DB.

vzhledem k tomu, že evropský semestr obsažený v preventivní složce Paktu o stabilitě a růstu je vhodným rámcem pro koordinaci rozpočtových a hospodářských politik uplatňovaných na vnitrostátní úrovni v souladu s doporučeními Rady pro jednotlivé země;

| DC. | vzhledem k tomu, že článek 9 Smlouvy o fungování EU vyzývá k podpoře vysoké úrovně zaměstnanosti, k zaručení přiměřené sociální ochrany, k boji proti sociálnímu vyloučení a zajištění vysoké úrovně všeobecného a odborného vzdělávání a ochrany lidského zdraví; |
| --- | --- |

DC.

vzhledem k tomu, že článek 9 Smlouvy o fungování EU vyzývá k podpoře vysoké úrovně zaměstnanosti, k zaručení přiměřené sociální ochrany, k boji proti sociálnímu vyloučení a zajištění vysoké úrovně všeobecného a odborného vzdělávání a ochrany lidského zdraví;

| DD. | vzhledem k tomu, že fiskální konsolidace, snížení nadměrné makroekonomické nerovnováhy, strukturální reformy a investice jsou nutné pro překonání krize a k zajištění kvalitativního a udržitelného růstu a zaměstnanosti ve znalostní společnosti, přičemž odráží realitu členství v hospodářské a měnové unii v rámci sociálně tržního hospodářství; vzhledem k tomu, že strukturální reformy přinášejí prospěch pouze v dlouhodobém časovém horizontu; |
| --- | --- |

DD.

vzhledem k tomu, že fiskální konsolidace, snížení nadměrné makroekonomické nerovnováhy, strukturální reformy a investice jsou nutné pro překonání krize a k zajištění kvalitativního a udržitelného růstu a zaměstnanosti ve znalostní společnosti, přičemž odráží realitu členství v hospodářské a měnové unii v rámci sociálně tržního hospodářství; vzhledem k tomu, že strukturální reformy přinášejí prospěch pouze v dlouhodobém časovém horizontu;

| DE. | vzhledem k tomu, že Pakt pro růst a zaměstnanost schválený na evropském summitu ve dnech 28. a 29. června 2012 může významně přispět k růstu, zaměstnanosti a ke zlepšení evropské konkurenceschopnosti; vzhledem k tomu, že Unie a členské státy se musí chopit své odpovědnosti a jednat rychle v zájmu dokončení vnitřního trhu a uvolnění jeho potenciálu; vzhledem k tomu, že změna zaměření Paktu pro růst je pozitivní, i když uvolnění prostředků na opatření podporující růst pouze ze strukturálních fondů představuje pouze přesun prostředků, a nikoli poskytnutí dodatečných finančních zdrojů; |
| --- | --- |

DE.

vzhledem k tomu, že Pakt pro růst a zaměstnanost schválený na evropském summitu ve dnech 28. a 29. června 2012 může významně přispět k růstu, zaměstnanosti a ke zlepšení evropské konkurenceschopnosti; vzhledem k tomu, že Unie a členské státy se musí chopit své odpovědnosti a jednat rychle v zájmu dokončení vnitřního trhu a uvolnění jeho potenciálu; vzhledem k tomu, že změna zaměření Paktu pro růst je pozitivní, i když uvolnění prostředků na opatření podporující růst pouze ze strukturálních fondů představuje pouze přesun prostředků, a nikoli poskytnutí dodatečných finančních zdrojů;

| DF. | vzhledem k tomu, že je na členských státech, aby bez odkladů informovaly o dohodnutých reformách v rámci svých národních reformních programů, a na vnitrostátních parlamentech, aby v tomto ohledu včas provedly informovanou kontrolu činností svých vlád; |
| --- | --- |

DF.

vzhledem k tomu, že je na členských státech, aby bez odkladů informovaly o dohodnutých reformách v rámci svých národních reformních programů, a na vnitrostátních parlamentech, aby v tomto ohledu včas provedly informovanou kontrolu činností svých vlád;

| DG. | vzhledem k tomu, že plnému fungování vnitřního trhu brání překážky, které nadále přetrvávají v některých členských státech; vzhledem k tomu, že v zájmu plného užitku z růstového potenciálu hospodářství Unie je nezbytné dokončit vnitřní trh zejména v oblastech, jako jsou služby, energie, telekomunikace, normalizace, zjednodušení pravidel pro zadávání veřejných zakázek, síťová odvětví průmyslu, elektronické obchodování a práva duševního vlastnictví; |
| --- | --- |

DG.

vzhledem k tomu, že plnému fungování vnitřního trhu brání překážky, které nadále přetrvávají v některých členských státech; vzhledem k tomu, že v zájmu plného užitku z růstového potenciálu hospodářství Unie je nezbytné dokončit vnitřní trh zejména v oblastech, jako jsou služby, energie, telekomunikace, normalizace, zjednodušení pravidel pro zadávání veřejných zakázek, síťová odvětví průmyslu, elektronické obchodování a práva duševního vlastnictví;

| DH. | vzhledem k tomu, že větší hospodářská integrace a integrace v rozpočtové oblasti bude bez užší koordinace v daňové oblasti ohrožena; vzhledem k tomu, že pravidlo jednomyslnosti v daňové oblasti brání rozvoji této oblasti, je třeba častěji využívat nástroj posílené spolupráce; vzhledem k tomu, že je možné odkázat na postoj Parlamentu ke společnému konsolidovanému základu daně z příjmů právnických osob (CCCTB) a k dani z finančních transakcí (FTT); vzhledem k tomu, že v daňové oblasti je jednoznačně zapotřebí sbližování mezi strukturami daňových systémů a daňovými sazbami členských států; vzhledem k tomu, že negativní daňová soutěž mezi členskými státy jednoznačně odporuje logice vnitřního trhu a vyžaduje řešení; |
| --- | --- |

DH.

vzhledem k tomu, že větší hospodářská integrace a integrace v rozpočtové oblasti bude bez užší koordinace v daňové oblasti ohrožena; vzhledem k tomu, že pravidlo jednomyslnosti v daňové oblasti brání rozvoji této oblasti, je třeba častěji využívat nástroj posílené spolupráce; vzhledem k tomu, že je možné odkázat na postoj Parlamentu ke společnému konsolidovanému základu daně z příjmů právnických osob (CCCTB) a k dani z finančních transakcí (FTT); vzhledem k tomu, že v daňové oblasti je jednoznačně zapotřebí sbližování mezi strukturami daňových systémů a daňovými sazbami členských států; vzhledem k tomu, že negativní daňová soutěž mezi členskými státy jednoznačně odporuje logice vnitřního trhu a vyžaduje řešení;

| DI. | vzhledem k tomu, že je důležité, aby oživení ekonomiky šlo ruku v ruce s politikou v oblasti trhu práce, která podporuje hledání pracovních míst a podnikatelského ducha a která sníží strukturální nezaměstnanost, zejména co se týče mládeže, starších osob a žen, při zachování evropského sociálního modelu, a plně respektuje úlohu sociálních partnerů a právo na vyjednávání, uzavírání nebo prosazování kolektivních smluv a na kolektivní akce v souladu s vnitrostátními právními předpisy a zvyklostmi; vzhledem k tomu, že by v tomto smyslu měla být podporována integrace trhů práce v členských státech s cílem upevnit přeshraniční pracovní mobilitu; |
| --- | --- |

DI.

vzhledem k tomu, že je důležité, aby oživení ekonomiky šlo ruku v ruce s politikou v oblasti trhu práce, která podporuje hledání pracovních míst a podnikatelského ducha a která sníží strukturální nezaměstnanost, zejména co se týče mládeže, starších osob a žen, při zachování evropského sociálního modelu, a plně respektuje úlohu sociálních partnerů a právo na vyjednávání, uzavírání nebo prosazování kolektivních smluv a na kolektivní akce v souladu s vnitrostátními právními předpisy a zvyklostmi; vzhledem k tomu, že by v tomto smyslu měla být podporována integrace trhů práce v členských státech s cílem upevnit přeshraniční pracovní mobilitu;

| DJ. | vzhledem k tomu, že u některých klíčových otázek hospodářské politiky, které mají zvláštní význam pro růst a zaměstnanost, by měla být uplatněna závazná koordinace na úrovni Unie; |
| --- | --- |

DJ.

vzhledem k tomu, že u některých klíčových otázek hospodářské politiky, které mají zvláštní význam pro růst a zaměstnanost, by měla být uplatněna závazná koordinace na úrovni Unie;

| DK. | vzhledem k tomu, že trvale udržitelné veřejné finance nejsou pouze otázkou hospodářského využití skrovných státních prostředků, ale že se jedná i o spravedlivé zdanění, daňovou progresivitu, dobře organizovaný výběr daní, lepší potírání všech forem daňových podvodů a daňových úniků, daňovou spolupráci a koordinaci zaměřenou na omezení škodlivé daňové soutěže a o dobře navržený daňový systém, který podporuje rozvoj podnikání a tvorbu pracovních míst; |
| --- | --- |

DK.

vzhledem k tomu, že trvale udržitelné veřejné finance nejsou pouze otázkou hospodářského využití skrovných státních prostředků, ale že se jedná i o spravedlivé zdanění, daňovou progresivitu, dobře organizovaný výběr daní, lepší potírání všech forem daňových podvodů a daňových úniků, daňovou spolupráci a koordinaci zaměřenou na omezení škodlivé daňové soutěže a o dobře navržený daňový systém, který podporuje rozvoj podnikání a tvorbu pracovních míst;

| DL. | vzhledem k tomu, že členské státy by se měly zodpovídat z toho, jak plní strategii Evropa 2020; |
| --- | --- |

DL.

vzhledem k tomu, že členské státy by se měly zodpovídat z toho, jak plní strategii Evropa 2020;

| DM. | vzhledem k tomu, že by měl být proveden střednědobý přezkum strategie Evropa 2020, přičemž by bylo chybou nepoukazovat v rámci tohoto přezkumu na protiprávní jednání, a přezkum by měl rovněž prověřit, zda je třeba upřesnit a upravit cíle a jakým způsobem lze zvýšit tlak na plnění cílů členskými státy; |
| --- | --- |

DM.

vzhledem k tomu, že by měl být proveden střednědobý přezkum strategie Evropa 2020, přičemž by bylo chybou nepoukazovat v rámci tohoto přezkumu na protiprávní jednání, a přezkum by měl rovněž prověřit, zda je třeba upřesnit a upravit cíle a jakým způsobem lze zvýšit tlak na plnění cílů členskými státy;

| DN. | vzhledem k tomu, že dostupnost vysoce kvalitních evropských statistik je klíčovým prvkem nové správy ekonomických záležitostí, a to zejména z toho důvodu, že uvedené statistiky jsou nezbytným předpokladem pro podporu správného fungování hlavních postupů dohledu a kontroly provádění např. evropského semestru, postupu při makroekonomické nerovnováze a strategie Evropa 2020; |
| --- | --- |

DN.

vzhledem k tomu, že dostupnost vysoce kvalitních evropských statistik je klíčovým prvkem nové správy ekonomických záležitostí, a to zejména z toho důvodu, že uvedené statistiky jsou nezbytným předpokladem pro podporu správného fungování hlavních postupů dohledu a kontroly provádění např. evropského semestru, postupu při makroekonomické nerovnováze a strategie Evropa 2020;

| DO. | vzhledem k tomu, že je nutno pokračovat v úsilí o modernizaci metod produkce evropských statistik s cílem zaručit jejich vysoké standardy kvality, efektivnost nákladů a přiměřenost zdrojů a usnadnit jejich náležité šíření a přístup k veřejným orgánům, hospodářským subjektům a občanům; |
| --- | --- |

DO.

vzhledem k tomu, že je nutno pokračovat v úsilí o modernizaci metod produkce evropských statistik s cílem zaručit jejich vysoké standardy kvality, efektivnost nákladů a přiměřenost zdrojů a usnadnit jejich náležité šíření a přístup k veřejným orgánům, hospodářským subjektům a občanům;

Od demokratické legitimity a odpovědnosti k politické unii

| DP. | vzhledem k tomu, že za svou legitimitu Unie vděčí svým demokratickým hodnotám, cílům, které sleduje, a svým pravomocem, nástrojům a institucím; |
| --- | --- |

DP.

vzhledem k tomu, že za svou legitimitu Unie vděčí svým demokratickým hodnotám, cílům, které sleduje, a svým pravomocem, nástrojům a institucím;

| DQ. | vzhledem k tomu, že tato legitimita je odvozena z dvojího občanství, občanství zastupovaného Parlamentem a občanství členských států, zastupovaného Radou; |
| --- | --- |

DQ.

vzhledem k tomu, že tato legitimita je odvozena z dvojího občanství, občanství zastupovaného Parlamentem a občanství členských států, zastupovaného Radou;

| DR. | vzhledem k přetrvávající krizi a způsobu, jakým byla přijímána některá protikrizová opatření, se rozrůstala debata o tom, že je potřeba zvýšit demokratický charakter rozhodovacího procesu v rámci hospodářské a měnové unie; |
| --- | --- |

DR.

vzhledem k přetrvávající krizi a způsobu, jakým byla přijímána některá protikrizová opatření, se rozrůstala debata o tom, že je potřeba zvýšit demokratický charakter rozhodovacího procesu v rámci hospodářské a měnové unie;

| DS. | vzhledem k tomu, že političtí vůdci a zástupci orgánů, agentur a dalších institucí Unie by měli být politicky odpovědni Parlamentu; vzhledem k tomu, že by příslušnému výboru Parlamentu měli pravidelně předkládat zprávy a každoročně ho informovat o své práci a prognózách; |
| --- | --- |

DS.

vzhledem k tomu, že političtí vůdci a zástupci orgánů, agentur a dalších institucí Unie by měli být politicky odpovědni Parlamentu; vzhledem k tomu, že by příslušnému výboru Parlamentu měli pravidelně předkládat zprávy a každoročně ho informovat o své práci a prognózách;

| DT. | vzhledem k tomu, že Evropská rada se v uplynulých letech snažila najít cestu z krize a vypracovala řadu návrhů k jejímu překonání, pro něž nejsou ve Smlouvách vždy jasně vymezeny kompetence Unie; |
| --- | --- |

DT.

vzhledem k tomu, že Evropská rada se v uplynulých letech snažila najít cestu z krize a vypracovala řadu návrhů k jejímu překonání, pro něž nejsou ve Smlouvách vždy jasně vymezeny kompetence Unie;

| DU. | vzhledem k politováníhodnému rozhodnutí Evropské rady vydat se mezivládní cestou a nezahrnout do procesu hledání cesty z krize Parlament jakožto důležitého aktéra, i když je to v některých případech nevyhnutelné; |
| --- | --- |

DU.

vzhledem k politováníhodnému rozhodnutí Evropské rady vydat se mezivládní cestou a nezahrnout do procesu hledání cesty z krize Parlament jakožto důležitého aktéra, i když je to v některých případech nevyhnutelné;

| DV. | vzhledem k tomu, že u návrhů, které spadají do působnosti Unie, by měla být rozhodnutí přijata běžným legislativním postupem, na němž se plně podílí Parlament; |
| --- | --- |

DV.

vzhledem k tomu, že u návrhů, které spadají do působnosti Unie, by měla být rozhodnutí přijata běžným legislativním postupem, na němž se plně podílí Parlament;

| DW. | vzhledem k tomu, že výkonné pravomoci Komise v rámci přístupu založeného na pravidlech ke správě ekonomických záležitostí, jak je stanoveno zejména v posíleném Paktu o stabilitě a růstu a mechanismu makroekonomického dohledu, by měly podléhat následné demokratické kontrole ze strany Parlamentu a Komise by se z jejich výkonu měla zodpovídat Parlamentu; |
| --- | --- |

DW.

vzhledem k tomu, že výkonné pravomoci Komise v rámci přístupu založeného na pravidlech ke správě ekonomických záležitostí, jak je stanoveno zejména v posíleném Paktu o stabilitě a růstu a mechanismu makroekonomického dohledu, by měly podléhat následné demokratické kontrole ze strany Parlamentu a Komise by se z jejich výkonu měla zodpovídat Parlamentu;

| DX. | vzhledem k tomu, že mezivládní nástroje, které byly vytvořeny od začátku krize v prosinci 2009, by měly být převedeny do práva Společenství; |
| --- | --- |

DX.

vzhledem k tomu, že mezivládní nástroje, které byly vytvořeny od začátku krize v prosinci 2009, by měly být převedeny do práva Společenství;

| DY. | vzhledem k tomu, že je zapotřebí větší demokratická kontrola, účast a spolurozhodování ve vztahu k hospodářské, měnové a sociální politice, zdanění, víceletému finančnímu rámci a vlastním zdrojům; vzhledem k tomu, že by za tímto účelem měla být aktivována stávající klauzule o přemostění (passerelle); |
| --- | --- |

DY.

vzhledem k tomu, že je zapotřebí větší demokratická kontrola, účast a spolurozhodování ve vztahu k hospodářské, měnové a sociální politice, zdanění, víceletému finančnímu rámci a vlastním zdrojům; vzhledem k tomu, že by za tímto účelem měla být aktivována stávající klauzule o přemostění (passerelle);

| DZ. | vzhledem k tomu, že nelze připustit, aby předseda Evropského parlamentu nesměl být přítomen po celou dobu trvání zasedání Evropské rady a summitu eurozóny; vzhledem k tomu, že je třeba tento nedostatek demokratické legitimity urychleně vyřešit a k tomu účelu využít politickou dohodu mezi těmito orgány; |
| --- | --- |

DZ.

vzhledem k tomu, že nelze připustit, aby předseda Evropského parlamentu nesměl být přítomen po celou dobu trvání zasedání Evropské rady a summitu eurozóny; vzhledem k tomu, že je třeba tento nedostatek demokratické legitimity urychleně vyřešit a k tomu účelu využít politickou dohodu mezi těmito orgány;

| EA. | vzhledem k tomu, že je naléhavě nutné řešit současný demokratický deficit hospodářské a měnové unie a přísně spojit jakýkoli další krok směrem k bankovní unii, fiskální unii a hospodářské unii se zvýšenou demokratickou legitimitou a odpovědností na úrovni Unie; |
| --- | --- |

EA.

vzhledem k tomu, že je naléhavě nutné řešit současný demokratický deficit hospodářské a měnové unie a přísně spojit jakýkoli další krok směrem k bankovní unii, fiskální unii a hospodářské unii se zvýšenou demokratickou legitimitou a odpovědností na úrovni Unie;

| EB. | vzhledem k tomu, že dojde-li na úrovni Unie k předání či vytvoření pravomocí nebo ke vzniku nového orgánu Unie, je nutné zajistit odpovídající legitimitu, demokratickou kontrolu ze strany Parlamentu a odpovědnost vůči němu; |
| --- | --- |

EB.

vzhledem k tomu, že dojde-li na úrovni Unie k předání či vytvoření pravomocí nebo ke vzniku nového orgánu Unie, je nutné zajistit odpovídající legitimitu, demokratickou kontrolu ze strany Parlamentu a odpovědnost vůči němu;

| EC. | vzhledem k tomu, že žádné mezivládní dohody mezi členskými státy by neměly vytvářet paralelní struktury ke strukturám Unie; vzhledem k tomu, že veškeré dohody, kterými se vytváří mezinárodní nebo nadnárodní systémy, by měly podléhat demokratické kontrole Parlamentu; |
| --- | --- |

EC.

vzhledem k tomu, že žádné mezivládní dohody mezi členskými státy by neměly vytvářet paralelní struktury ke strukturám Unie; vzhledem k tomu, že veškeré dohody, kterými se vytváří mezinárodní nebo nadnárodní systémy, by měly podléhat demokratické kontrole Parlamentu;

| ED. | vzhledem k tomu, že zajištění produkce, ověřování a šíření vysoce kvalitních evropských statistik autentickým evropským statistickým systémem přispívá zásadním způsobem k posílení plné transparentnosti a k efektivnímu veřejnému skládání účtů při navrhování, řízení, provádění a prosazování politik Unie na úrovni Unie i na úrovni jednotlivých států; |
| --- | --- |

ED.

vzhledem k tomu, že zajištění produkce, ověřování a šíření vysoce kvalitních evropských statistik autentickým evropským statistickým systémem přispívá zásadním způsobem k posílení plné transparentnosti a k efektivnímu veřejnému skládání účtů při navrhování, řízení, provádění a prosazování politik Unie na úrovni Unie i na úrovni jednotlivých států;

| EE. | vzhledem k tomu, že spolupráce mezi Parlamentem a vnitrostátními parlamenty na základě protokolu č. 1 Smlouvy o EU a Smlouvy o fungování EU o úloze vnitrostátních parlamentů v Evropské unii by měla být posílena s cílem zlepšit výměnu názorů a kvalitu parlamentní činnosti v oblasti správy a řízení hospodářské a měnové unie na unijní i vnitrostátní úrovni; vzhledem k tomu, že taková spolupráce by neměla být považována za vytvoření nového smíšeného parlamentního orgánu, který by byl neefektivní a z demokratického a ústavního hlediska i neúčinný; |
| --- | --- |

EE.

vzhledem k tomu, že spolupráce mezi Parlamentem a vnitrostátními parlamenty na základě protokolu č. 1 Smlouvy o EU a Smlouvy o fungování EU o úloze vnitrostátních parlamentů v Evropské unii by měla být posílena s cílem zlepšit výměnu názorů a kvalitu parlamentní činnosti v oblasti správy a řízení hospodářské a měnové unie na unijní i vnitrostátní úrovni; vzhledem k tomu, že taková spolupráce by neměla být považována za vytvoření nového smíšeného parlamentního orgánu, který by byl neefektivní a z demokratického a ústavního hlediska i neúčinný;

| 1. | považuje za nezbytné zasadit řízení hospodářské a měnové unie do institucionálního rámce Unie, což je nezbytným předpokladem její účinnosti a zaplnění stávající politické mezery mezi vnitrostátními a evropskými politikami; |
| --- | --- |

1.

považuje za nezbytné zasadit řízení hospodářské a měnové unie do institucionálního rámce Unie, což je nezbytným předpokladem její účinnosti a zaplnění stávající politické mezery mezi vnitrostátními a evropskými politikami;

| 2. | vyzývá všechny orgány, aby postupovaly rychle a využily co nejvíce možností, které skýtají stávající Smlouvy a jejich prvky flexibility, a aby se zároveň připravily na nezbytné změny Smlouvy, aby mohla být zaručena právní jistota a demokratická legitimita; znovu opakuje, že možnost nové mezivládní smlouvy by měla být vyloučena; |
| --- | --- |

2.

vyzývá všechny orgány, aby postupovaly rychle a využily co nejvíce možností, které skýtají stávající Smlouvy a jejich prvky flexibility, a aby se zároveň připravily na nezbytné změny Smlouvy, aby mohla být zaručena právní jistota a demokratická legitimita; znovu opakuje, že možnost nové mezivládní smlouvy by měla být vyloučena;

| 3. | zdůrazňuje, že jak opatření navrhovaná v rámci stávajících Smluv, tak budoucí změny Smluv by neměly vylučovat možnosti účasti členských států a měly by zaručovat integritu Unie; |
| --- | --- |

3.

zdůrazňuje, že jak opatření navrhovaná v rámci stávajících Smluv, tak budoucí změny Smluv by neměly vylučovat možnosti účasti členských států a měly by zaručovat integritu Unie;

| 4. | vyzývá proto Radu, která dala autorům výše uvedené zprávy nazvané „Směrem ke skutečné hospodářské a měnové unii“ mandát, aby neprodleně zařadila předsedu Evropského parlamentu mezi spolupředkladatele tohoto návrhu se všemi příslušnými právy, a to v zájmu posílení demokratické legitimity návrhu; |
| --- | --- |

4.

vyzývá proto Radu, která dala autorům výše uvedené zprávy nazvané „Směrem ke skutečné hospodářské a měnové unii“ mandát, aby neprodleně zařadila předsedu Evropského parlamentu mezi spolupředkladatele tohoto návrhu se všemi příslušnými právy, a to v zájmu posílení demokratické legitimity návrhu;

| 5. | vítá skutečnost, že navzdory doposud jen formálnímu zapojení požádala Konference předsedů Parlamentu příslušný výbor Parlamentu, aby přezkoumal zásadní návrhy společně se třemi zástupci (šerpy), kteří vedou jménem Parlamentu jednání se stálým předsedou Evropské rady; |
| --- | --- |

5.

vítá skutečnost, že navzdory doposud jen formálnímu zapojení požádala Konference předsedů Parlamentu příslušný výbor Parlamentu, aby přezkoumal zásadní návrhy společně se třemi zástupci (šerpy), kteří vedou jménem Parlamentu jednání se stálým předsedou Evropské rady;

| 6. | potvrzuje, že plně využije své výsady předkládat Radě návrhy na změnu Smluv, které musí následně prozkoumat konvent, s cílem dokončit rámec skutečné hospodářské a měnové unie zvýšením pravomocí Unie, zejména v oblasti hospodářské politiky, a posílením vlastních zdrojů a rozpočtové kapacity Unie, úlohy a demokratické odpovědnosti Komise a výsad Parlamentu; |
| --- | --- |

6.

potvrzuje, že plně využije své výsady předkládat Radě návrhy na změnu Smluv, které musí následně prozkoumat konvent, s cílem dokončit rámec skutečné hospodářské a měnové unie zvýšením pravomocí Unie, zejména v oblasti hospodářské politiky, a posílením vlastních zdrojů a rozpočtové kapacity Unie, úlohy a demokratické odpovědnosti Komise a výsad Parlamentu;

| 7. | vyzývá vnitrostátní parlamenty, aby se zapojily do procesu přípravy fiskálních a reformních plánů svých vlád před jejich předložením Unii; hodlá navrhnout na konventu, aby byla tato výslovná odpovědnost připojena k funkcím, které mají vnitrostátní parlamenty podle ustanovení článku 12 Smlouvy o EU; |
| --- | --- |

7.

vyzývá vnitrostátní parlamenty, aby se zapojily do procesu přípravy fiskálních a reformních plánů svých vlád před jejich předložením Unii; hodlá navrhnout na konventu, aby byla tato výslovná odpovědnost připojena k funkcím, které mají vnitrostátní parlamenty podle ustanovení článku 12 Smlouvy o EU;

| 8. | vyzývá předsedu Rady, aby ve shodě s Parlamentem bezodkladně uzavřel legislativní postupy v rámci běžného legislativního postupu podle Lisabonské smlouvy, které Rada blokuje, a aby je přijal, zejména pokud jde o směrnici o kapitálových požadavcích IV a vnitrostátní systémy pojištění vkladů; |
| --- | --- |

8.

vyzývá předsedu Rady, aby ve shodě s Parlamentem bezodkladně uzavřel legislativní postupy v rámci běžného legislativního postupu podle Lisabonské smlouvy, které Rada blokuje, a aby je přijal, zejména pokud jde o směrnici o kapitálových požadavcích IV a vnitrostátní systémy pojištění vkladů;

| 9. | považuje podstatné zlepšení demokratické legitimity a odpovědnosti za správu a řízení HMU na úrovni Unie posílením úlohy Parlamentu za absolutní nutnost a základní předpoklad jakéhokoli dalšího kroku směrem k bankovní unii, fiskální unii a hospodářské unii; |
| --- | --- |

9.

považuje podstatné zlepšení demokratické legitimity a odpovědnosti za správu a řízení HMU na úrovni Unie posílením úlohy Parlamentu za absolutní nutnost a základní předpoklad jakéhokoli dalšího kroku směrem k bankovní unii, fiskální unii a hospodářské unii;

| 10. | je toho názoru, že podle stávajících Smluv by bylo možné učinit koordinaci a dohled v oblasti rozpočtové kázně členských států, jejichž měnou je euro, závaznými a podléhajícími kontrole Soudního dvora Evropské unie na základě článku 136 Smlouvy o fungování EU ve spojení s čl. 121 odst. 6, ale že z ústavního hlediska by tento krok měl být zvážen jen v případě, že by podstatně posílil úlohu Parlamentu, pokud jde o podrobné provádění čl. 121 odst. 3 a čl. 121 odst. 4 Smlouvy o fungování EU, a s cílem dokončit a provést postup mnohostranného dohledu s akty v přenesené pravomoci podle článku 290 Smlouvy o fungování EU; připomíná, že podle Smluv je třeba při definování a provádění politik a činností Unie přihlédnout k podpoře vysoké úrovně zaměstnanosti a záruce přiměřené sociální ochrany, zejména zavedením nového souboru pokynů, na základě již existujících strategií, pro členské státy; do tohoto souboru budou zahrnuta sociální a ekonomická kritéria s minimálními normami, jež se použijí pro hlavní pilíře jejich ekonomik; |
| --- | --- |

10.

je toho názoru, že podle stávajících Smluv by bylo možné učinit koordinaci a dohled v oblasti rozpočtové kázně členských států, jejichž měnou je euro, závaznými a podléhajícími kontrole Soudního dvora Evropské unie na základě článku 136 Smlouvy o fungování EU ve spojení s čl. 121 odst. 6, ale že z ústavního hlediska by tento krok měl být zvážen jen v případě, že by podstatně posílil úlohu Parlamentu, pokud jde o podrobné provádění čl. 121 odst. 3 a čl. 121 odst. 4 Smlouvy o fungování EU, a s cílem dokončit a provést postup mnohostranného dohledu s akty v přenesené pravomoci podle článku 290 Smlouvy o fungování EU; připomíná, že podle Smluv je třeba při definování a provádění politik a činností Unie přihlédnout k podpoře vysoké úrovně zaměstnanosti a záruce přiměřené sociální ochrany, zejména zavedením nového souboru pokynů, na základě již existujících strategií, pro členské státy; do tohoto souboru budou zahrnuta sociální a ekonomická kritéria s minimálními normami, jež se použijí pro hlavní pilíře jejich ekonomik;

| 11. | je toho názoru, že „skutečná hospodářská a měnová unie“ nemůže být pouze souborem pravidel, nýbrž vyžaduje zvýšenou rozpočtovou kapacitu vycházející ze specifických vlastních zdrojů (včetně daně z finančních transakcí), které by měly – v rámci rozpočtu Unie – podporovat růst a sociální soudržnost, řešit nerovnováhu, strukturální rozdíly a finanční krizové situace, které přímo souvisejí s měnovou unií, aniž by se tím podrývaly jeho tradiční funkce zaměřené na financování společných politik; |
| --- | --- |

11.

je toho názoru, že „skutečná hospodářská a měnová unie“ nemůže být pouze souborem pravidel, nýbrž vyžaduje zvýšenou rozpočtovou kapacitu vycházející ze specifických vlastních zdrojů (včetně daně z finančních transakcí), které by měly – v rámci rozpočtu Unie – podporovat růst a sociální soudržnost, řešit nerovnováhu, strukturální rozdíly a finanční krizové situace, které přímo souvisejí s měnovou unií, aniž by se tím podrývaly jeho tradiční funkce zaměřené na financování společných politik;

| 12. | zastává názor, že podle stávajících Smluv článek 136 Smlouvy o fungování EU umožňuje Radě na doporučení Komise a s hlasem pouze těch členských států, jejichž měnou je euro, přijmout závazné směry hospodářské politiky pro země eurozóny v rámci evropského semestru; upozorňuje na to, že mechanismus pobídek by posílil závaznost koordinace hospodářské politiky; vyzývá k vypracování interinstitucionální dohody, která by umožnila zapojení Parlamentu do přípravy a schvalování roční analýzy růstu a hlavních směrů hospodářské politiky a zaměstnanosti; |
| --- | --- |

12.

zastává názor, že podle stávajících Smluv článek 136 Smlouvy o fungování EU umožňuje Radě na doporučení Komise a s hlasem pouze těch členských států, jejichž měnou je euro, přijmout závazné směry hospodářské politiky pro země eurozóny v rámci evropského semestru; upozorňuje na to, že mechanismus pobídek by posílil závaznost koordinace hospodářské politiky; vyzývá k vypracování interinstitucionální dohody, která by umožnila zapojení Parlamentu do přípravy a schvalování roční analýzy růstu a hlavních směrů hospodářské politiky a zaměstnanosti;

| 13. | znovu potvrzuje svůj úmysl zintenzívnit spolupráci s vnitrostátními parlamenty podle protokolu č. 1 a zdůrazňuje, že taková spolupráce by neměla být považována za vytvoření nového smíšeného parlamentního orgánu, který by byl neefektivní a z demokratického a ústavního hlediska i neúčinný; zdůrazňuje plnou legitimitu Parlamentu jako parlamentního orgánu na úrovni Unie pro posílenou a demokratickou správu a řízení hospodářské a měnové unie; |
| --- | --- |

13.

znovu potvrzuje svůj úmysl zintenzívnit spolupráci s vnitrostátními parlamenty podle protokolu č. 1 a zdůrazňuje, že taková spolupráce by neměla být považována za vytvoření nového smíšeného parlamentního orgánu, který by byl neefektivní a z demokratického a ústavního hlediska i neúčinný; zdůrazňuje plnou legitimitu Parlamentu jako parlamentního orgánu na úrovni Unie pro posílenou a demokratickou správu a řízení hospodářské a měnové unie;

| 14. | žádá Komisi, aby předložila Parlamentu co nejdříve po konzultaci se všemi zúčastněnými stranami, přičemž Parlament zde figuruje jako spolutvůrce právních předpisů, návrhy aktů podle podrobných doporučení uvedených v příloze k této zprávě; |
| --- | --- |

14.

žádá Komisi, aby předložila Parlamentu co nejdříve po konzultaci se všemi zúčastněnými stranami, přičemž Parlament zde figuruje jako spolutvůrce právních předpisů, návrhy aktů podle podrobných doporučení uvedených v příloze k této zprávě;

| 15. | potvrzuje, že doporučení respektují zásadu subsidiarity a základní práva občanů Unie; |
| --- | --- |

15.

potvrzuje, že doporučení respektují zásadu subsidiarity a základní práva občanů Unie;

| 16. | vyzývá Komisi, aby kromě opatření, která mohou a musí být přijata urychleně na základě stávajících smluv, popsala institucionální vývoj, jenž může být nezbytný k vytvoření pevnější struktury hospodářské a měnové unie, a to na základě potřeby vytvořit integrovaný finanční rámec, integrovaný rozpočtový rámec a integrovaný rámec hospodářské politiky založený na posilování úlohy Parlamentu; |
| --- | --- |

16.

vyzývá Komisi, aby kromě opatření, která mohou a musí být přijata urychleně na základě stávajících smluv, popsala institucionální vývoj, jenž může být nezbytný k vytvoření pevnější struktury hospodářské a měnové unie, a to na základě potřeby vytvořit integrovaný finanční rámec, integrovaný rozpočtový rámec a integrovaný rámec hospodářské politiky založený na posilování úlohy Parlamentu;

| 17. | domnívá se, že finanční dopady požadovaného návrhu by měly být hrazeny z příslušných rozpočtových prostředků; |
| --- | --- |

17.

domnívá se, že finanční dopady požadovaného návrhu by měly být hrazeny z příslušných rozpočtových prostředků;

| 18. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení a jeho přílohu obsahující podrobná doporučení Komisi, Evropské radě, Radě, Evropské centrální bance, předsedovi Euroskupiny a parlamentům a vládám členských států. |
| --- | --- |

18.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení a jeho přílohu obsahující podrobná doporučení Komisi, Evropské radě, Radě, Evropské centrální bance, předsedovi Euroskupiny a parlamentům a vládám členských států.

---

(1)  Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 12.

---

PŘÍLOHA

PODROBNÁ DOPORUČENÍ TÝKAJÍCÍ SE OBSAHU POŽADOVANÉHO NÁVRHU

1.   Integrovaný finanční rámec

Doporučení 1.1 k jednotnému mechanismu dohledu

Evropský parlament se domnívá, že přijímaný legislativní akt by měl být zaměřen na regulaci následujících oblastí:

Současné návrhy Komise týkající se jednotného evropského mechanismu dohledu by měly být přijaty co nejdříve, aby bylo zajištěno účinné uplatňování pravidel obezřetnosti, řízení rizik a předcházení krizovým situacím u úvěrových institucí v celé Unii.

Právní základ, forma a obsah návrhu by měl všem členským státům poskytnout možnost podílet se v plné míře na jednotném evropském mechanismu dohledu, a to v podobě, která zúčastněným členským státům, jejichž měnou není euro, zajistí plné zapojení do procesu rozhodování a zaručí symetrický poměr mezi přijatými závazky a vlivem na rozhodování.

Účast členských států eurozóny na evropském dohledu by měla být povinná.

Návrh by měl podléhat rozsáhlé demokratické kontrole ze strany Evropského parlamentu v rozsahu působnosti Smluv.

Právní základ návrhu by měl stanovit Evropský parlament jako jeden ze zákonodárných orgánů, nelze-li jeho spolurozhodovací úlohu zajistit pomocí koncepce „balíčku opatření týkajících se dohledu“. Podle článku 263 Smlouvy o fungování EU musí Soudní dvůr Evropské unie provést přezkum legality aktů ECB, s výjimkou doporučení a stanovisek, které mají mít právní účinky vůči třetím osobám.

Návrh by měl zajistit, aby veškeré úkoly orgánu EBA stanovené v nařízení (EU) č. 1093/2010 byly i nadále prováděny na úrovni Unie a aby návrhy byly v souladu s řádným fungováním evropských orgánů dohledu, jak stanoví nařízení (EU) č. 1093/2010.

Jednotný mechanismus dohledu se musí Evropskému parlamentu a Radě zodpovídat z opatření a rozhodnutí přijatých v oblasti evropského dohledu a měl by podávat zprávy příslušnému výboru Evropského parlamentu. Demokratická odpovědnost vyžaduje mj., aby Evropský parlament schvaloval předsedu nebo předsedkyni dozorčí rady jednotného mechanismu dohledu, vybrané na základě otevřeného výběrového řízení, povinnost, aby předseda/předsedkyně podával/a Evropskému parlamentu zprávy a účastnil/a se slyšení v Evropském parlamentu, právo Evropského parlamentu pokládat otázky v písemné nebo ústní podobě a vyšetřovací právo Evropského parlamentu v souladu se Smlouvy o fungování EU;

Jednotný evropský mechanismus dohledu by neměl podléhat vnitrostátním politickým zájmům a měl by zajistit převahu zájmů Unie nad zájmy jednotlivých členských států, a to na základě mandátu Unie a prostřednictvím odpovídající správy a řízení.

Rozhodovací procesy jednotného mechanismu dohledu by měly být blíže určeny příslušným legislativním návrhem v rámci řádného legislativního postupu.

Evropský orgán dohledu by měl mít pravomoci a odpovědnost k tomu, aby:

| — | dohlížel na úvěrové instituce v zemích, které jsou součástí systému, s tím, že oblasti odpovědnosti orgánů dohledu na evropské a vnitrostátní úrovni budou jednoznačně rozděleny podle velikosti a obchodních modelů bank a povahy úkolů v oblasti dohledu; |
| --- | --- |

—

dohlížel na úvěrové instituce v zemích, které jsou součástí systému, s tím, že oblasti odpovědnosti orgánů dohledu na evropské a vnitrostátní úrovni budou jednoznačně rozděleny podle velikosti a obchodních modelů bank a povahy úkolů v oblasti dohledu;

| — | jednal způsobem, který odpovídá potřebě zachovat jednotu, celistvost a mezinárodní konkurenceschopnost vnitřního trhu, k čemuž například patří odstranění překážek hospodářské soutěže mezi členskými státy; |
| --- | --- |

—

jednal způsobem, který odpovídá potřebě zachovat jednotu, celistvost a mezinárodní konkurenceschopnost vnitřního trhu, k čemuž například patří odstranění překážek hospodářské soutěže mezi členskými státy;

| — | náležitě zohlednil dopad svých činností na hospodářskou soutěž a inovace na vnitřním trhu, na integritu Unie jako celku, globální konkurenceschopnost Unie, finanční začlenění, ochranu spotřebitelů a na strategii Unie pro zaměstnanost a růst; |
| --- | --- |

—

náležitě zohlednil dopad svých činností na hospodářskou soutěž a inovace na vnitřním trhu, na integritu Unie jako celku, globální konkurenceschopnost Unie, finanční začlenění, ochranu spotřebitelů a na strategii Unie pro zaměstnanost a růst;

| — | chránil stabilitu a odolnost všech částí finančního systému zúčastněných členských států, transparentnost trhů a finančních produktů a zajišťoval ochranu vkladatelů a investorů a daňových poplatníků s ohledem na různorodost trhů a forem institucí; |
| --- | --- |

—

chránil stabilitu a odolnost všech částí finančního systému zúčastněných členských států, transparentnost trhů a finančních produktů a zajišťoval ochranu vkladatelů a investorů a daňových poplatníků s ohledem na různorodost trhů a forem institucí;

| — | předcházel regulatorní arbitráži a všem zaručil rovné podmínky; |
| --- | --- |

—

předcházel regulatorní arbitráži a všem zaručil rovné podmínky;

| — | posílil koordinaci dohledu na mezinárodní úrovni a případně zastupoval Unii v mezinárodních finančních institucích; |
| --- | --- |

—

posílil koordinaci dohledu na mezinárodní úrovni a případně zastupoval Unii v mezinárodních finančních institucích;

| — | v případě nečinnosti příslušných vnitrostátních orgánů přijal nezbytná opatření, která povedou k restrukturalizaci, záchraně nebo uzavření finančních institucí, které jsou v úpadku nebo jejichž úpadek by vzbudil obavy, pokud jde o obecný veřejný zájem. |
| --- | --- |

—

v případě nečinnosti příslušných vnitrostátních orgánů přijal nezbytná opatření, která povedou k restrukturalizaci, záchraně nebo uzavření finančních institucí, které jsou v úpadku nebo jejichž úpadek by vzbudil obavy, pokud jde o obecný veřejný zájem.

Orgány odpovídající za dohled na nadnárodní úrovni by měly mít k dispozici dostatečné zdroje, včetně zaměstnanců, jimiž zajistí nezbytnou provozní kapacitu k plnění svého poslání.

Doporučení 1.2 k pojištění vkladů

Evropský parlament se domnívá, že legislativní akt, který je třeba přijmout, by měl být zaměřen na regulaci následujících oblastí:

Evropský parlament vyzývá Komisi, aby vyvinula veškeré úsilí potřebné k co nejrychlejšímu dokončení legislativního postupu při přepracovávání směrnice o systémech pojištění vkladů, a to na základě postoje Evropského parlamentu ze dne 16. února 2012.

Vzhledem k dlouhodobému cíli jednotného evropského rámce vkladů, jímž je to, aby jednotné a přísné požadavky platily pro všechny systémy pojištění vkladů v Unii v zájmu dosažení stejné komplexní ochrany a stejné stability systémů ochrany vkladů a zaručení rovných podmínek. Pouze takto lze vytvořit předpoklady pro nezbytnou flexibilitu s cílem dostatečně zohlednit specifické vnitrostátní podmínky ve finančním sektoru.

Měly by se prozkoumat možnosti zřízení jednotného evropského fondu pojištění vkladů na základě fungujících systémů pojištění vkladů, který by měl k dispozici odpovídající výši prostředků a který by proto zvýšil důvěryhodnost a jistotu investorů, a to jakmile bude fungovat účinný systém pro řešení krizí a účinný jednotný mechanismus dohledu.

Pro ochranu soukromých úspor je nezbytné zachovat funkční oddělenost a zároveň zajistit účinné skloubení prostředků pro pojištění vkladů a pro ozdravné postupy a řešení krizí.

Mechanismy pojištění vkladů a systémy pro ozdravné postupy a řešení krizí by měly mít robustní finanční strukturu, a to především ex-ante, založenou na příspěvcích z tohoto odvětví, přičemž příspěvky jednotlivých finančních institucí by měly odrážet rizikovost dané instituce a veřejné finanční prostředky by sloužily pouze jako záložní opatření omezené na minimální možnou míru.

Doporučení 1.3 k ozdravným postupům a řešením

Evropský parlament se domnívá, že legislativní akt, který je třeba přijmout, by měl být zaměřen na regulaci následujících oblastí:

Stávající návrh směrnice, kterou se stanoví rámec pro ozdravné postupy a řešení problémů úvěrových institucí a investičních podniků, je třeba co nejdříve schválit a vytvořit tak evropský systém pro uplatňování opatření k řešení krizí a připravit ve střednědobém horizontu cestu pro vytvoření jednotného evropského systému pro ozdravné postupy a řešení problémů. Je ovšem třeba zohlednit skutečnost, že některé bankovní sektory již mají své mechanismy úplné ochrany a nástroje pro ozdravné postupy a řešení problémů, které je třeba uznat, podporovat a skloubit s legislativním aktem.

Všeobecným cílem účelného systému řešení problémů a systému pro ozdravné postupy je omezit na minimum potenciální využití zdrojů z peněz daňových poplatníků na ozdravné postupy a řešení problémů bankovních institucí.

Pro ochranu soukromých úspor je nezbytné zachovat funkční oddělenost a zároveň zajistit účinné skloubení prostředků pro pojištění vkladů a pro ozdravné postupy a řešení krizí.

Systémy pro ozdravné postupy a řešení problémů a mechanismy pojištění vkladů by měly mít robustní finanční strukturu, a to především ex-ante, založenou na příspěvcích z daného odvětví, přičemž příspěvky jednotlivých finančních institucí by měly odrážet rizikovost dané instituce a veřejné finanční prostředky by sloužily pouze jako záložní opatření omezené na minimální možnou míru.

Tento návrh by měl být rovněž v souladu s dalšími aspekty usnesení Evropského parlamentu ze dne 7. července 2010 obsahujícího doporučení Komisi o řízení přeshraničních krizí v bankovním sektoru, jako je harmonizace úpadkového práva, společné posuzování rizik, jednotný systém nástrojů a „odstupňovaná škála zásahů“.

Doporučení 1.4 k dalším prvkům bankovní unie

Evropský parlament se domnívá, že legislativní akt, který je třeba přijmout, by měl být zaměřen na regulaci následujících oblastí:

| — | případný požadavek na právní oddělení některých zvláště rizikových finančních činností u bank, které přijímají vklady v rámci bankovní skupiny, což je v souladu s Liikanenovou zprávou; |
| --- | --- |

—

případný požadavek na právní oddělení některých zvláště rizikových finančních činností u bank, které přijímají vklady v rámci bankovní skupiny, což je v souladu s Liikanenovou zprávou;

| — | regulační rámec založený na zásadě „stejná rizika, stejná pravidla“, který by zajistil, že nebankovní instituce, které fungují jako banky a spolupracují s bankami, nebudou mimo dosah regulátorů; |
| --- | --- |

—

regulační rámec založený na zásadě „stejná rizika, stejná pravidla“, který by zajistil, že nebankovní instituce, které fungují jako banky a spolupracují s bankami, nebudou mimo dosah regulátorů;

| — | důvěryhodné a pravidelné zátěžové testy finanční situace bank, jejichž pomocí by bylo možné odhalit problémy v rané fázi a účinně stanovit rozsah opatření; |
| --- | --- |

—

důvěryhodné a pravidelné zátěžové testy finanční situace bank, jejichž pomocí by bylo možné odhalit problémy v rané fázi a účinně stanovit rozsah opatření;

| — | jednotný soubor pravidel pro obezřetnostní dohled nad všemi bankami a jednotný makroobezřetnostní rámec, který by zabránil dalšímu finančnímu tříštění. |
| --- | --- |

—

jednotný soubor pravidel pro obezřetnostní dohled nad všemi bankami a jednotný makroobezřetnostní rámec, který by zabránil dalšímu finančnímu tříštění.

2.   Integrovaný fiskální rámec

Doporučení 2.1 k tzv. balíčku dvou právních předpisů

Evropský parlament se domnívá, že legislativní akt, který je třeba přijmout, by měl být zaměřen na regulaci následujících oblastí:

V následujících oblastech by Komise měla být povinna účinně uplatňovat kompromisy, jichž bude dosaženo mezi Evropským parlamentem a Radou při třístranných jednáních o tzv. balíčku dvou právních předpisů:

| — | tvorba společného rozpočtového harmonogramu; |
| --- | --- |

—

tvorba společného rozpočtového harmonogramu;

| — | reforma vnitrostátních rozpočtových rámců; |
| --- | --- |

—

reforma vnitrostátních rozpočtových rámců;

| — | hodnocení rozpočtových plánů, včetně kvalitativního hodnocení veřejných investic a výdajů v souvislosti s cíli strategie „Evropa 2020“; |
| --- | --- |

—

hodnocení rozpočtových plánů, včetně kvalitativního hodnocení veřejných investic a výdajů v souvislosti s cíli strategie „Evropa 2020“;

| — | zavedení programů hospodářského partnerství; |
| --- | --- |

—

zavedení programů hospodářského partnerství;

| — | důkladnější sledování členských států, jejichž měnou je euro a které prochází postupem při nadměrném schodku; |
| --- | --- |

—

důkladnější sledování členských států, jejichž měnou je euro a které prochází postupem při nadměrném schodku;

| — | důkladnější sledování členských států, jejichž měnou je euro a kterým hrozí neplnění povinností uložených v rámci postupu při nadměrném schodku; |
| --- | --- |

—

důkladnější sledování členských států, jejichž měnou je euro a kterým hrozí neplnění povinností uložených v rámci postupu při nadměrném schodku;

| — | podávání zpráv o emisích státních dluhopisů; |
| --- | --- |

—

podávání zpráv o emisích státních dluhopisů;

| — | iniciativa, která určí soubor programů nezbytných k aktivaci dodatečných dlouhodobých investic ve výši přibližně 1 % HDP, jež poslouží k posílení udržitelného růstu a doplnění požadovaných strukturálních reforem; |
| --- | --- |

—

iniciativa, která určí soubor programů nezbytných k aktivaci dodatečných dlouhodobých investic ve výši přibližně 1 % HDP, jež poslouží k posílení udržitelného růstu a doplnění požadovaných strukturálních reforem;

Doporučení 2.2 k převedení fiskálního paktu na úroveň Společenství

Evropský parlament se domnívá, že legislativní akt, který je třeba přijmout, by měl být zaměřen na regulaci následujících oblastí:

Na základě posouzení zkušeností s jeho prováděním a v souladu se Smlouvou o EU a Smlouvou o fungování EU by měl být fiskální pakt co nejdříve proveden v sekundárních právních předpisech Unie.

Doporučení 2.3: Daňová oblast

Evropský parlament se domnívá, že legislativní akt, který je třeba přijmout, by měl být zaměřen na regulaci následujících oblastí:

V rámci stále užší hospodářské, fiskální a rozpočtové Unie je třeba se více zasadit o koordinaci systémů zdanění a o řešení škodlivé daňové soutěže mezi členskými státy, která jednoznačně odporuje logice vnitřního trhu. V první řadě by měla být – v případě, že selžou všechny možnosti diskusí a kompromisů – častěji využívána posílená spolupráce v daňové oblasti (např. pokud jde o zavedení společného konsolidovaného základu daně z příjmů právnických osob a daně z finančních transakcí), jelikož harmonizované rámce zdanění podpoří integraci rozpočtové politiky.

Doporučení 2.4: Centrální evropský rozpočet financovaný z vlastních zdrojů

Evropský parlament se domnívá, že legislativní akt, který je třeba přijmout, by měl být zaměřen na regulaci následujících oblastí:

Při formulování možností politiky by Komise a Rada měly být povinny zvážit postoje Evropského parlamentu k víceletému finančnímu rámci a k vlastním zdrojům. Evropský parlament se opakovaně vyjádřil, že je naléhavě nutné reformovat systém vlastních zdrojů a vrátit se k duchu a liteře SFEU a že rozpočet Unie musí být financován výhradně z vlastních zdrojů.

Situace, kdy jsou finanční potřeby rozpočtu Unie v rozporu s nezbytnou konsolidací rozpočtu členských států, by měla být bezodkladně řešena. Nadešel tedy čas, abychom se postupně vrátili k financování rozpočtu Unie ze skutečných vlastních zdrojů, čímž se uleví rozpočtům členských států. Připomínáme rovněž, že Evropský parlament ve svých usneseních ze dne 29. března 2007, 8. června 2011, 13. června 2012 a 23. října 2012 vysvětlil svůj náhled na to, co znamená systém skutečných vlastních zdrojů, a jak zajistit, aby byl tento systém v souladu s potřebou fiskální konsolidace v členských státech v krátkodobém horizontu.

Další koordinace rozpočtů v rámci Unie vyžaduje konsolidované údaje o veřejných účtech Unie, členských států a místních a regionálních orgánů odrážející cíle Unie. Komise by proto měla zahrnout sběr konsolidovaných údajů do budoucích návrhů právních předpisů.

Doporučení 2.5: postupné přesunutí dluhu do fondu pro umoření dluhu

Evropský parlament se domnívá, že legislativní akt, který je třeba přijmout, by měl být zaměřen na regulaci následujících oblastí:

Měl by být zřízen systém postupného přesouvání nadměrného zadlužení do fondu pro umořování dluhu na základě návrhu německé ekonomické rady odborníků, jenž předpokládá dočasné vytvoření fondu, do kterého by byly převáděny veškeré dluhy členských států přesahující hranici 60 % a splňující určitá kritéria; dluhy by se takto umořovaly po dobu asi 25 let; tím by se vytvořil fond, který by – spolu s využíváním všech stávajících mechanismů – pomáhal udržovat v budoucnosti celkové zadlužení členských států na úrovni nižší než 60 %.

Doporučení 2.6 k boji proti daňovým únikům

Evropský parlament se domnívá, že legislativní akt, který je třeba přijmout, by měl být zaměřen na regulaci následujících oblastí:

Volný pohyb kapitálu nelze využívat jako jednu z možností, jak se vyhýbat daňovým povinnostem, a to zejména ve členských státech v eurozóně, jejichž finanční stabilita je postižena či ohrožena závažnými obtížemi. Komise by proto, v souladu se svou významnou iniciativou ze dne 27. června 2012 směřující k posílení boje proti daňovým podvodům a únikům a agresivnímu daňovému plánování, měla dokončit mezinárodní jednání a předložit návrhy na zlepšení spolupráce a koordinace daňových orgánů.

Měla by být zavedena daň z finančních transakcí v rámci posílené spolupráce v souladu s ustanoveními článků 326 až 333 Smlouvy o fungování EU.

Doporučení 2.7 k zajištění demokratického dohledu nad Evropským mechanismem stability (ESM)

Evropský parlament se domnívá, že legislativní akt, který je třeba přijmout, by měl být zaměřen na regulaci následujících oblastí:

Evropský mechanismus stability by měl směřovat k řízení v rámci metody Společenství a měl by být odpovědný Evropskému parlamentu. Klíčová rozhodnutí, jako je zajištění finanční pomoci členskému státu a uzavírání memorand, by měla podléhat řádné kontrole ze strany Evropského parlamentu.

Trojka jmenovaná k zajištění provádění memorand by měla před tím, než převezme své povinnosti, mít slyšení v Evropském parlamentu a podléhat povinnosti pravidelně podávat zprávy Evropskému parlamentu.

Doporučení 2.8. k zajištění demokratické odpovědnosti a legitimity v oblasti fiskální koordinace

Evropský parlament se domnívá, že legislativní akt, který je třeba přijmout, by měl být zaměřen na regulaci následujících oblastí:

Veškeré nově vytvořené mechanismy pro koordinaci fiskální politiky by měly být spojeny s ustanoveními, která dostatečně zajistí demokratickou odpovědnost a legitimitu.

3.   Integrovaný rámec hospodářských politik

Doporučení 3.1 ke zlepšení předběžné koordinace hospodářské politiky a zlepšení evropského semestru

Evropský parlament se domnívá, že legislativní akt, který je třeba přijmout, by měl být zaměřen na regulaci následujících oblastí:

Komise měla zajistit komplexní uplatňování kompromisů, jichž bude dosaženo mezi Evropským parlamentem a Radou při třístranných jednáních o tzv. balíčku dvou právních předpisů.

Je třeba pečlivě prozkoumat nástroje na úrovni Unie v oblasti evropské sociální ochrany a minimálních sociálních standardů, včetně řešení otázky nezaměstnanosti mladých lidí, např. formou evropské záruky pro mladé lidi.

Komise by měla neprodleně a řádným legislativním postupem předložit návrhy, jimiž převede závazky hlav států a předsedů vlád ze dne 28. června 2012 k „Paktu pro růst a zaměstnanost“ do sekundárních právních předpisů; rámec pro hospodářskou koordinaci by měl především patřičně zohlednit závazky členských států, že budou usilovat o „dosažení diferencované fiskální konsolidace podporující růst, která bude respektovat Pakt o stabilitě a růstu a zohledňovat specifickou situaci jednotlivých zemí“ a věnovat pozornost „investicím do perspektivních oblastí přímo souvisejících s růstovým potenciálem ekonomik“.

Komise by měla předložit vysvětlení ohledně statusu roční analýzy růstu. Do evropského semestru by měl být zapojen Evropský parlament i vnitrostátní parlamenty.

Další koordinace rozpočtů v rámci Unie vyžaduje konsolidované údaje o veřejných účtech Unie, členských států a místních a regionálních orgánů odrážející cíle Unie. Komise by proto měla zahrnout sběr konsolidovaných údajů do budoucích návrhů právních předpisů.

Je třeba posoudit nutnost zavést další právní předpisy, a to zvážením jednotlivých kroků evropského semestru, jak je určuje zesílený Pakt o stabilitě a růstu a mechanismus makroekonomického dohledu, s ohledem na následující:

| — | rozvoj a upevnění vnitřního trhu a posílení mezinárodních obchodních vztahů má klíčový význam pro podporu udržitelného hospodářského růstu, zvyšování konkurenceschopnosti a řešení makroekonomické nerovnováhy; proto by Komise měla být povinna ve své každoroční analýze růstu zohlednit kroky, které členské státy ještě mají přijmout k dokončení vnitřního trhu; |
| --- | --- |

—

rozvoj a upevnění vnitřního trhu a posílení mezinárodních obchodních vztahů má klíčový význam pro podporu udržitelného hospodářského růstu, zvyšování konkurenceschopnosti a řešení makroekonomické nerovnováhy; proto by Komise měla být povinna ve své každoroční analýze růstu zohlednit kroky, které členské státy ještě mají přijmout k dokončení vnitřního trhu;

| — | národní programy reforem a programy stability členských států by měly být úzce propojeny; vhodné monitorování by mělo zajistit soudržnost národních programů reforem s programy stability členských států; |
| --- | --- |

—

národní programy reforem a programy stability členských států by měly být úzce propojeny; vhodné monitorování by mělo zajistit soudržnost národních programů reforem s programy stability členských států;

| — | evropský semestr by měl umožnit rozvoj větší součinnosti rozpočtů Unie a členských států s cílem dosáhnout cílů strategie „Evropa 2020“; evropský semestr by měl současně směřovat k tomu, že zahrne ukazatele účinnosti využívání zdrojů; |
| --- | --- |

—

evropský semestr by měl umožnit rozvoj větší součinnosti rozpočtů Unie a členských států s cílem dosáhnout cílů strategie „Evropa 2020“; evropský semestr by měl současně směřovat k tomu, že zahrne ukazatele účinnosti využívání zdrojů;

| — | je třeba rozšířit zapojení regionálních a místních orgánů a rovněž partnerů do plánování a provádění příslušných programů, a posílit tak pocit odpovědnosti za plnění cílů strategie na všech úrovních a zajistit širší povědomí o jejích cílech a výsledcích; |
| --- | --- |

—

je třeba rozšířit zapojení regionálních a místních orgánů a rovněž partnerů do plánování a provádění příslušných programů, a posílit tak pocit odpovědnosti za plnění cílů strategie na všech úrovních a zajistit širší povědomí o jejích cílech a výsledcích;

| — | Komise by měla každý rok do 1. prosince přijmout roční analýzu růstu a výstražný mechanismus se zvláštní kapitolou týkající se eurozóny; Komise by měla v plné míře zveřejnit své základní makroekonomické metodiky a předpoklady; |
| --- | --- |

—

Komise by měla každý rok do 1. prosince přijmout roční analýzu růstu a výstražný mechanismus se zvláštní kapitolou týkající se eurozóny; Komise by měla v plné míře zveřejnit své základní makroekonomické metodiky a předpoklady;

| — | Komise by měla v roční analýze růstu jasně posoudit hlavní hospodářské a fiskální problémy Unie a jednotlivých členských států, navrhnout prioritní opatření pro vyřešení těchto problémů a zjistit, jaké iniciativy přijaly Unie a členské státy s cílem posílit konkurenceschopnost, podpořit dlouhodobé investice, odstranit překážky udržitelného růstu, dosáhnout cílů stanovených ve Smlouvách a ve stávající strategii „Evropa 2020“, provést sedm stěžejních iniciativ a zmírnit makroekonomickou nerovnováhu; |
| --- | --- |

—

Komise by měla v roční analýze růstu jasně posoudit hlavní hospodářské a fiskální problémy Unie a jednotlivých členských států, navrhnout prioritní opatření pro vyřešení těchto problémů a zjistit, jaké iniciativy přijaly Unie a členské státy s cílem posílit konkurenceschopnost, podpořit dlouhodobé investice, odstranit překážky udržitelného růstu, dosáhnout cílů stanovených ve Smlouvách a ve stávající strategii „Evropa 2020“, provést sedm stěžejních iniciativ a zmírnit makroekonomickou nerovnováhu;

| — | členské státy a jejich regiony by měly do příprav národních programů reforem, rozvoje a soudržnosti intenzivněji zapojit především vnitrostátní a regionální parlamenty, sociální partnery, orgány státní správy a občanskou společnost a pravidelně je s nimi konzultovat; |
| --- | --- |

—

členské státy a jejich regiony by měly do příprav národních programů reforem, rozvoje a soudržnosti intenzivněji zapojit především vnitrostátní a regionální parlamenty, sociální partnery, orgány státní správy a občanskou společnost a pravidelně je s nimi konzultovat;

| — | Komise by měla v roční analýze růstu jasně určit potenciální přeshraniční vedlejší účinky spojené s hlavními opatřeními hospodářské politiky uplatňovanými na úrovni EU a na úrovni členských států; |
| --- | --- |

—

Komise by měla v roční analýze růstu jasně určit potenciální přeshraniční vedlejší účinky spojené s hlavními opatřeními hospodářské politiky uplatňovanými na úrovni EU a na úrovni členských států;

| — | komisaři, kteří jsou odpovědní za evropský semestr, by o roční analýze růstu měli diskutovat s příslušnými výbory Evropského parlamentu ihned po jejím schválení Komisí; |
| --- | --- |

—

komisaři, kteří jsou odpovědní za evropský semestr, by o roční analýze růstu měli diskutovat s příslušnými výbory Evropského parlamentu ihned po jejím schválení Komisí;

| — | v červenci by Rada měla příslušnému výboru Evropského parlamentu předložit vysvětlení veškerých podstatných změn, které provedla v návrzích doporučení Komise pro jednotlivé země; těchto slyšení by se měla účastnit Komise a poskytnout přitom svůj názor na situaci; |
| --- | --- |

—

v červenci by Rada měla příslušnému výboru Evropského parlamentu předložit vysvětlení veškerých podstatných změn, které provedla v návrzích doporučení Komise pro jednotlivé země; těchto slyšení by se měla účastnit Komise a poskytnout přitom svůj názor na situaci;

| — | členské státy by měly poskytnout co nejpodrobnější informace o opatřeních a nástrojích určených ke splnění souboru vnitrostátních cílů v rámci národních reformních programů, včetně lhůty pro provedení, očekávaných dopadů, potenciálních nežádoucích dopadů, rizika neúspěšného provedení, nákladů a případně využití strukturálních fondů Unie; |
| --- | --- |

—

členské státy by měly poskytnout co nejpodrobnější informace o opatřeních a nástrojích určených ke splnění souboru vnitrostátních cílů v rámci národních reformních programů, včetně lhůty pro provedení, očekávaných dopadů, potenciálních nežádoucích dopadů, rizika neúspěšného provedení, nákladů a případně využití strukturálních fondů Unie;

| — | mechanismy pobídek by posílily závaznost koordinace hospodářské politiky. |
| --- | --- |

—

mechanismy pobídek by posílily závaznost koordinace hospodářské politiky.

Doporučení 3.2 k sociální smlouvě pro Evropu

Evropský parlament se domnívá, že legislativní akt, který je třeba přijmout, by měl být zaměřen na regulaci následujících oblastí:

Podle Smluv je třeba při definování a provádění politik a činností Unie přihlédnout k podpoře vysoké úrovně zaměstnanosti a záruce přiměřené sociální ochrany.

Zvláštní pravidla pro závazný dohled nad rozpočtovou kázní v eurozóně by mohla a měla fiskální a makroekonomické cíle doplnit o cíle v oblasti zaměstnanosti a sociálních věcí, aby bylo vhodnými finančními ustanoveními na úrovni Unie zajištěno odpovídající provádění výše uvedeného ustanovení.

Je třeba zavést sociální smlouvu pro Evropu, která bude podporovat:

| — | zaměstnávání mladých lidí, včetně iniciativ, jako je například evropská záruka pro mladé lidi; |
| --- | --- |

—

zaměstnávání mladých lidí, včetně iniciativ, jako je například evropská záruka pro mladé lidi;

| — | vysoce kvalitní a přiměřené financování veřejných služeb; |
| --- | --- |

—

vysoce kvalitní a přiměřené financování veřejných služeb;

| — | mzdy umožňující důstojné životní podmínky; |
| --- | --- |

—

mzdy umožňující důstojné životní podmínky;

| — | přístup k cenově dostupnému a sociálnímu bydlení; |
| --- | --- |

—

přístup k cenově dostupnému a sociálnímu bydlení;

| — | minimální sociální ochranu, která zaručí všeobecný přístup k základním zdravotním službám bez ohledu na výši příjmu; |
| --- | --- |

—

minimální sociální ochranu, která zaručí všeobecný přístup k základním zdravotním službám bez ohledu na výši příjmu;

| — | provádění sociálního protokolu s cílem chránit základní sociální a pracovní práva; |
| --- | --- |

—

provádění sociálního protokolu s cílem chránit základní sociální a pracovní práva;

| — | evropské normy pro zvládání restrukturalizace sociálním a odpovědným způsobem; |
| --- | --- |

—

evropské normy pro zvládání restrukturalizace sociálním a odpovědným způsobem;

| — | strategii bezpečnosti a ochrany zdraví, která zahrne nemoci související se stresem; |
| --- | --- |

—

strategii bezpečnosti a ochrany zdraví, která zahrne nemoci související se stresem;

| — | zaručení stejné mzdy a stejných práv za stejnou práci všem. |
| --- | --- |

—

zaručení stejné mzdy a stejných práv za stejnou práci všem.

4.   Posílení demokratické legitimity a odpovědnosti

Doporučení 4.1 k hospodářskému dialogu

Evropský parlament se domnívá, že legislativní akt, který je třeba přijmout, by měl být zaměřen na regulaci následujících oblastí:

Komise by měla být povinna komplexně uplatňovat kompromisy, jichž bude dosaženo mezi Evropským parlamentem a Radou při třístranných jednáních o tzv. balíčku dvou právních předpisů.

Doporučení 4.2: evropská finanční pojistka

Evropský parlament se domnívá, že legislativní akt, který je třeba přijmout, by měl být zaměřen na regulaci následujících oblastí:

Činnost evropského nástroje finanční stability/evropského mechanismu stability a jakékoli obdobné budoucí struktury by měla podléhat pravidelné demokratické kontrole a dohledu Evropského parlamentu a Účetního dvora a do této kontroly a dohledu by měl být zapojen i úřad OLAF. Evropský mechanismus stability by měl být převeden na úroveň Společenství.

Doporučení 4.3 k posílení úlohy Evropského parlamentu a meziparlamentní spolupráce v rámci evropského semestru

Evropský parlament se domnívá, že legislativní akt, který je třeba přijmout, by měl být zaměřen na regulaci následujících oblastí:

| — | předseda Evropského parlamentu předloží na jarním zasedání Evropské rady názory Parlamentu na roční analýzu růstu; měla by být projednána interinstitucionální dohoda, která by umožnila zapojení Evropského parlamentu do přípravy a schvalování roční analýzy růstu a hlavních směrů hospodářské politiky a zaměstnanosti; |
| --- | --- |

—

předseda Evropského parlamentu předloží na jarním zasedání Evropské rady názory Parlamentu na roční analýzu růstu; měla by být projednána interinstitucionální dohoda, která by umožnila zapojení Evropského parlamentu do přípravy a schvalování roční analýzy růstu a hlavních směrů hospodářské politiky a zaměstnanosti;

| — | Komise a Rada by měly být přítomny na meziparlamentních setkáních zástupců vnitrostátních parlamentů a zástupců Evropského parlamentu pořádaných v klíčových okamžicích semestru (tj. po vydání roční analýzy růstu a po vydání doporučení pro jednotlivé země), což vnitrostátním parlamentům především umožní mít při projednávání vnitrostátních rozpočtů na zřeteli evropský rozměr. |
| --- | --- |

—

Komise a Rada by měly být přítomny na meziparlamentních setkáních zástupců vnitrostátních parlamentů a zástupců Evropského parlamentu pořádaných v klíčových okamžicích semestru (tj. po vydání roční analýzy růstu a po vydání doporučení pro jednotlivé země), což vnitrostátním parlamentům především umožní mít při projednávání vnitrostátních rozpočtů na zřeteli evropský rozměr.

Doporučení 4.4 ke zvýšení transparentnosti, legitimity a odpovědnosti

Evropský parlament se domnívá, že legislativní akt, který je třeba přijmout, by měl být zaměřen na regulaci následujících oblastí:

| — | v zájmu posílení transparentnosti by Rada ECOFIN a Euroskupina měly být povinny Evropskému parlamentu před setkáním předat klíčové interní dokumenty, programy jednání a podkladové materiály; dále by měl předseda Euroskupiny pravidelně vystupovat v Evropském parlamentu, například při slyšeních uspořádaných pod záštitou Hospodářského a měnového výboru Evropského parlamentu; |
| --- | --- |

—

v zájmu posílení transparentnosti by Rada ECOFIN a Euroskupina měly být povinny Evropskému parlamentu před setkáním předat klíčové interní dokumenty, programy jednání a podkladové materiály; dále by měl předseda Euroskupiny pravidelně vystupovat v Evropském parlamentu, například při slyšeních uspořádaných pod záštitou Hospodářského a měnového výboru Evropského parlamentu;

| — | Evropský parlament se musí v souladu s metodou Společenství plnou měrou podílet na vypracování budoucích zpráv čtyř předsedů; toho lze dosáhnout na úrovni pracovních skupin (přípravné práce) i na úrovni předsedů (přijímání rozhodnutí); |
| --- | --- |

—

Evropský parlament se musí v souladu s metodou Společenství plnou měrou podílet na vypracování budoucích zpráv čtyř předsedů; toho lze dosáhnout na úrovni pracovních skupin (přípravné práce) i na úrovni předsedů (přijímání rozhodnutí);

| — | předseda Evropského parlamentu by měl být pozván k účasti na zasedáních Evropské rady a summitech eurozóny; |
| --- | --- |

—

předseda Evropského parlamentu by měl být pozván k účasti na zasedáních Evropské rady a summitech eurozóny;

| — | dojde-li na úrovni Unie k předání či vytvoření pravomocí nebo ke vzniku nového orgánu Unie, je nutné zajistit odpovídající demokratickou kontrolu ze strany Evropského parlamentu a odpovědnost vůči němu; |
| --- | --- |

—

dojde-li na úrovni Unie k předání či vytvoření pravomocí nebo ke vzniku nového orgánu Unie, je nutné zajistit odpovídající demokratickou kontrolu ze strany Evropského parlamentu a odpovědnost vůči němu;

| — | pokud jde o jmenování předsedy Evropského mechanismu stability, měl by Evropský parlament předem uspořádat slyšení a vyslovit souhlas s jeho jmenováním; předseda by měl mít povinnost Evropskému parlamentu pravidelně podávat zprávy; |
| --- | --- |

—

pokud jde o jmenování předsedy Evropského mechanismu stability, měl by Evropský parlament předem uspořádat slyšení a vyslovit souhlas s jeho jmenováním; předseda by měl mít povinnost Evropskému parlamentu pravidelně podávat zprávy;

| — | zástupce/i Komise v Trojce by měl/i předtím, než převezme/ou své funkce, mít slyšení v Evropském parlamentu a podléhat povinnosti pravidelně podávat zprávy Evropskému parlamentu; |
| --- | --- |

—

zástupce/i Komise v Trojce by měl/i předtím, než převezme/ou své funkce, mít slyšení v Evropském parlamentu a podléhat povinnosti pravidelně podávat zprávy Evropskému parlamentu;

| — | posílení úlohy komisaře pro hospodářské a měnové záležitosti nebo zřízení evropského ministerstva financí je třeba propojit s vhodnými nástroji v oblasti demokratické odpovědnosti a legitimity, včetně schvalovacích a kontrolních postupů zahrnujících Evropský parlament; |
| --- | --- |

—

posílení úlohy komisaře pro hospodářské a měnové záležitosti nebo zřízení evropského ministerstva financí je třeba propojit s vhodnými nástroji v oblasti demokratické odpovědnosti a legitimity, včetně schvalovacích a kontrolních postupů zahrnujících Evropský parlament;

| — | dodržování demokratické odpovědnosti a legitimity v Unii lze zajistit pouze dodržováním metody Společenství, plněním právních předpisů Unie a respektováním jejích orgánů; podle Smluv může hospodářskou a měnovou unii vytvořit pouze Unie; |
| --- | --- |

—

dodržování demokratické odpovědnosti a legitimity v Unii lze zajistit pouze dodržováním metody Společenství, plněním právních předpisů Unie a respektováním jejích orgánů; podle Smluv může hospodářskou a měnovou unii vytvořit pouze Unie;

| — | měnou Unie je euro a jejím parlamentem je Evropský parlament; budoucí struktura hospodářské a měnové unie musí zohlednit skutečnost, že Evropský parlament je místem, kde se skládají účty na úrovni Unie; |
| --- | --- |

—

měnou Unie je euro a jejím parlamentem je Evropský parlament; budoucí struktura hospodářské a měnové unie musí zohlednit skutečnost, že Evropský parlament je místem, kde se skládají účty na úrovni Unie;

| — | v souladu s metodou Společenství se na procesu vypracovávání plánu budoucí hospodářské a měnové unie musí v plné míře podílet Parlament. |
| --- | --- |

—

v souladu s metodou Společenství se na procesu vypracovávání plánu budoucí hospodářské a měnové unie musí v plné míře podílet Parlament.

Veškerá rozhodnutí týkající se posílení hospodářské a měnové unie musí být přijata na základě Smlouvy o Evropské unii; jakákoli odchylka od metody Společenství a větší míra využívání mezivládních dohod by Unii a také eurozónu rozdělila a oslabila.

---

| 16.12.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 419/69 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 419/69

---

P7_TA(2012)0431

Činnost Smíšeného parlamentního shromáždění AKT-EU v roce 2011

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2012 o činnosti Smíšeného parlamentního shromáždění AKT-EU v roce 2011 (2012/2048(INI))

(2015/C 419/10)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na Dohodu o partnerství mezi členy skupiny afrických, karibských a tichomořských států (AKT) na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé, podepsanou v Cotonou dne 23. června 2000 (dohoda o partnerství z Cotonou) (1) a revidovanou v Lucemburku dne 25. června 2005 a v Ouagadougou dne 22. června 2010 (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na Dohodu o partnerství mezi členy skupiny afrických, karibských a tichomořských států (AKT) na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé, podepsanou v Cotonou dne 23. června 2000 (dohoda o partnerství z Cotonou) (1) a revidovanou v Lucemburku dne 25. června 2005 a v Ouagadougou dne 22. června 2010 (2),

| — | s ohledem na jednací řád Smíšeného parlamentního shromáždění AKT-EU ve znění přijatém dne 3. dubna 2003 (3), které bylo naposledy pozměněno v Budapešti (Maďarsko) dne 18. května 2011 (4), |
| --- | --- |

—

s ohledem na jednací řád Smíšeného parlamentního shromáždění AKT-EU ve znění přijatém dne 3. dubna 2003 (3), které bylo naposledy pozměněno v Budapešti (Maďarsko) dne 18. května 2011 (4),

| — | s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1905/2006 ze dne 18. prosince 2006, kterým se zřizuje finanční nástroj pro rozvojovou spolupráci (5), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1905/2006 ze dne 18. prosince 2006, kterým se zřizuje finanční nástroj pro rozvojovou spolupráci (5),

| — | s ohledem na prohlášení o dohodách o hospodářském partnerství na podporu rozvoje, které Smíšené parlamentní shromáždění přijalo v Kigali (Rwanda) dne 22. listopadu 2007 (6), |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení o dohodách o hospodářském partnerství na podporu rozvoje, které Smíšené parlamentní shromáždění přijalo v Kigali (Rwanda) dne 22. listopadu 2007 (6),

| — | s ohledem na prohlášení o druhé revizi dohody o partnerství AKT-EU (dohoda o partnerství z Cotonou), které přijalo Smíšené parlamentní shromáždění v Luandě (Angola) dne 3. prosince 2009 (7), |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení o druhé revizi dohody o partnerství AKT-EU (dohoda o partnerství z Cotonou), které přijalo Smíšené parlamentní shromáždění v Luandě (Angola) dne 3. prosince 2009 (7),

| — | s ohledem na komuniké, které bylo přijato na regionální schůzi středoafrických členů Smíšeného parlamentního shromáždění v Yaoundé (Kamerun) dne 29. dubna 2011 (8), |
| --- | --- |

—

s ohledem na komuniké, které bylo přijato na regionální schůzi středoafrických členů Smíšeného parlamentního shromáždění v Yaoundé (Kamerun) dne 29. dubna 2011 (8),

| — | s ohledem na usnesení, která přijalo Smíšené parlamentní shromáždění v Budapešti (květen 2011), o demokratických zvratech v severní Africe a na Blízkém východě, jejich důsledcích pro země AKT, Evropu a svět; o situaci v Pobřeží slonoviny; výzvách pro budoucnost demokracie a dodržování ústavního pořádku v zemích AKT a v zemích EU; rozpočtové podpoře jako prostředku poskytování oficiální rozvojové pomoci v zemích AKT a o znečištění vody, |
| --- | --- |

—

s ohledem na usnesení, která přijalo Smíšené parlamentní shromáždění v Budapešti (květen 2011), o demokratických zvratech v severní Africe a na Blízkém východě, jejich důsledcích pro země AKT, Evropu a svět; o situaci v Pobřeží slonoviny; výzvách pro budoucnost demokracie a dodržování ústavního pořádku v zemích AKT a v zemích EU; rozpočtové podpoře jako prostředku poskytování oficiální rozvojové pomoci v zemích AKT a o znečištění vody,

| — | s ohledem na prohlášení, která přijalo Smíšené parlamentní shromáždění v Budapešti (květen 2011), týkající se čtvrtého fóra na vysoké úrovni o účinnosti pomoci konaného v Pusanu (Jižní Korea) v roce 2011; sjednocení pro všeobecný přístup s ohledem na zasedání na vysoké úrovni o AIDS v červnu 2011 (9), |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení, která přijalo Smíšené parlamentní shromáždění v Budapešti (květen 2011), týkající se čtvrtého fóra na vysoké úrovni o účinnosti pomoci konaného v Pusanu (Jižní Korea) v roce 2011; sjednocení pro všeobecný přístup s ohledem na zasedání na vysoké úrovni o AIDS v červnu 2011 (9),

| — | s ohledem na usnesení, která přijalo Smíšené parlamentní shromáždění v Lomé (listopad 2011), o dopadu Lisabonské smlouvy na partnerství AKT-EU; dopadu dluhu na financování rozvoje v zemích AKT; začlenění osob se zdravotním postižením v rozvojových zemích; potravinové krizi v oblasti Afrického rohu, zejména v Somálsku; a dopadu arabského jara na sousední subsaharské státy (10), |
| --- | --- |

—

s ohledem na usnesení, která přijalo Smíšené parlamentní shromáždění v Lomé (listopad 2011), o dopadu Lisabonské smlouvy na partnerství AKT-EU; dopadu dluhu na financování rozvoje v zemích AKT; začlenění osob se zdravotním postižením v rozvojových zemích; potravinové krizi v oblasti Afrického rohu, zejména v Somálsku; a dopadu arabského jara na sousední subsaharské státy (10),

| — | s ohledem na článek 48 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 48 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro rozvoj (A7-0328/2012), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro rozvoj (A7-0328/2012),

| A. | vzhledem k tomu, že vysoká představitelka, místopředsedkyně ujistila, že by Rada EU měla být na zasedáních shromáždění zastoupena na úrovni ministrů, a objasnila, že skutečnost, že nebyla zastoupena na 20. zasedání v Kinshase v roce 2010, byla jednorázovou záležitostí; vzhledem k tomu, že Rada EU byla na úrovni ministrů zastoupena na obou zasedáních uspořádaných v roce 2011; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že vysoká představitelka, místopředsedkyně ujistila, že by Rada EU měla být na zasedáních shromáždění zastoupena na úrovni ministrů, a objasnila, že skutečnost, že nebyla zastoupena na 20. zasedání v Kinshase v roce 2010, byla jednorázovou záležitostí; vzhledem k tomu, že Rada EU byla na úrovni ministrů zastoupena na obou zasedáních uspořádaných v roce 2011;

| B. | vzhledem k tomu, že Smíšené parlamentní shromáždění AKT-EU je největším parlamentním orgánem spojujícím země Severu a Jihu; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že Smíšené parlamentní shromáždění AKT-EU je největším parlamentním orgánem spojujícím země Severu a Jihu;

| C. | vzhledem k tomu, že maďarské předsednictví společně s různými místními orgány významně přispělo k organizaci a náplni 21. zasedání v Budapešti; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že maďarské předsednictví společně s různými místními orgány významně přispělo k organizaci a náplni 21. zasedání v Budapešti;

| D. | vzhledem k tomu, že v roce 2011 byly uspořádány dvě informační a studijní mise, jedna do Východního Timoru a druhá na čtvrté fórum na vysoké úrovni o účinnosti pomoci konané v Pusanu (Jižní Korea); |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že v roce 2011 byly uspořádány dvě informační a studijní mise, jedna do Východního Timoru a druhá na čtvrté fórum na vysoké úrovni o účinnosti pomoci konané v Pusanu (Jižní Korea);

| E. | vzhledem k tomu, že revize dohody o partnerství z Cotonou z roku 2010 byla cennou příležitostí k posílení úlohy Smíšeného parlamentního shromáždění a jeho regionálního rozměru i parlamentní kontroly v regionech a zemích AKT; vzhledem k tomu, že na konci roku 2011 nebyla ratifikace revidované dohody ještě dokončena; |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že revize dohody o partnerství z Cotonou z roku 2010 byla cennou příležitostí k posílení úlohy Smíšeného parlamentního shromáždění a jeho regionálního rozměru i parlamentní kontroly v regionech a zemích AKT; vzhledem k tomu, že na konci roku 2011 nebyla ratifikace revidované dohody ještě dokončena;

| F. | vzhledem k tomu, že v souladu s dohodou z Cotonou je politický dialog podle ustanovení článku 8 veden za účasti Smíšeného parlamentního shromáždění AKT-EU; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že v souladu s dohodou z Cotonou je politický dialog podle ustanovení článku 8 veden za účasti Smíšeného parlamentního shromáždění AKT-EU;

| G. | vzhledem k tomu, že regionální schůze Smíšeného parlamentního shromáždění, která se uskutečnila v roce 2011 v Kamerunu, byla velmi úspěšná a vyústila v přijetí výše uvedeného komuniké z Yaoundé, jež zdůrazňuje především rozhořčení poslanců nad vzrůstajícím sexuálním násilím, rizikem bagatelizace a všeobecnou beztrestností; |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že regionální schůze Smíšeného parlamentního shromáždění, která se uskutečnila v roce 2011 v Kamerunu, byla velmi úspěšná a vyústila v přijetí výše uvedeného komuniké z Yaoundé, jež zdůrazňuje především rozhořčení poslanců nad vzrůstajícím sexuálním násilím, rizikem bagatelizace a všeobecnou beztrestností;

| H. | vzhledem k tomu, že nová pravidla, jež upravují služební cesty parlamentních asistentů a jež byla přijata Evropským parlamentem, znemožnila asistentům doprovázet poslance na jejich cestu; |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že nová pravidla, jež upravují služební cesty parlamentních asistentů a jež byla přijata Evropským parlamentem, znemožnila asistentům doprovázet poslance na jejich cestu;

| 1. | oceňuje, že i v roce 2011 vytvářelo Smíšené parlamentní shromáždění rámec pro otevřený, demokratický a obsáhlý dialog mezi Evropskou unií a zeměmi AKT o dohodě o partnerství z Cotonou a jejím provádění, včetně dohod o hospodářském partnerství; |
| --- | --- |

1.

oceňuje, že i v roce 2011 vytvářelo Smíšené parlamentní shromáždění rámec pro otevřený, demokratický a obsáhlý dialog mezi Evropskou unií a zeměmi AKT o dohodě o partnerství z Cotonou a jejím provádění, včetně dohod o hospodářském partnerství;

| 2. | zdůrazňuje přidanou hodnotu skutečnosti, že se zasedání Smíšeného parlamentního shromáždění pořádají střídavě ve všech členských státech EU, a je toho názoru, že by měl být tento postup do budoucna zachován v podobě, v níž funguje od roku 2003; |
| --- | --- |

2.

zdůrazňuje přidanou hodnotu skutečnosti, že se zasedání Smíšeného parlamentního shromáždění pořádají střídavě ve všech členských státech EU, a je toho názoru, že by měl být tento postup do budoucna zachován v podobě, v níž funguje od roku 2003;

| 3. | blahopřeje maďarskému předsednictví k aktivnímu přínosu k 21. zasedání, zejména v pracovních seminářích; |
| --- | --- |

3.

blahopřeje maďarskému předsednictví k aktivnímu přínosu k 21. zasedání, zejména v pracovních seminářích;

| 4. | zdůrazňuje, že je zapotřebí věnovat zvýšenou pozornost výsledkům činnosti Smíšeného parlamentního shromáždění AKT-EU a zajistit soulad mezi usneseními tohoto shromáždění a usneseními Evropského parlamentu; je znepokojen nižší účastí poslanců EP, zejména na schůzích výborů shromáždění, a požaduje, aby se na schůzích a v rámci činností více zapojovali; požaduje, aby byl přístup parlamentních asistentů, kteří se účastní schůzí Smíšeného parlamentního shromáždění, pružnější, neboť se tak zlepší kvalita práce jeho poslanců; |
| --- | --- |

4.

zdůrazňuje, že je zapotřebí věnovat zvýšenou pozornost výsledkům činnosti Smíšeného parlamentního shromáždění AKT-EU a zajistit soulad mezi usneseními tohoto shromáždění a usneseními Evropského parlamentu; je znepokojen nižší účastí poslanců EP, zejména na schůzích výborů shromáždění, a požaduje, aby se na schůzích a v rámci činností více zapojovali; požaduje, aby byl přístup parlamentních asistentů, kteří se účastní schůzí Smíšeného parlamentního shromáždění, pružnější, neboť se tak zlepší kvalita práce jeho poslanců;

| 5. | připomíná závazek, který vyjádřila vysoká představitelka, místopředsedkyně, že Rada EU by měla být na zasedáních shromáždění zastoupena na úrovni ministrů; oceňuje, že se Rada EU v roce 2011 opět účastnila zasedání parlamentního shromáždění, a vítá, že vysoká představitelka zajistila objasnění úlohy Rady EU; požaduje, aby byla přesněji vymezena odpovědnost ESVČ a Komise za provádění dohody o partnerství z Cotonou; |
| --- | --- |

5.

připomíná závazek, který vyjádřila vysoká představitelka, místopředsedkyně, že Rada EU by měla být na zasedáních shromáždění zastoupena na úrovni ministrů; oceňuje, že se Rada EU v roce 2011 opět účastnila zasedání parlamentního shromáždění, a vítá, že vysoká představitelka zajistila objasnění úlohy Rady EU; požaduje, aby byla přesněji vymezena odpovědnost ESVČ a Komise za provádění dohody o partnerství z Cotonou;

| 6. | zdůrazňuje klíčovou úlohu národních parlamentů AKT, orgánů místní samosprávy a nestátních subjektů při přípravě a sledování národních a regionálních strategických dokumentů a při využívání prostředků Evropského rozvojového fondu (ERF) a vyzývá Komisi a vlády států AKT, aby zajistily jejich účast; zdůrazňuje dále, že při vyjednávání a uzavírání dohod o hospodářském partnerství je nutná důsledná parlamentní kontrola; |
| --- | --- |

6.

zdůrazňuje klíčovou úlohu národních parlamentů AKT, orgánů místní samosprávy a nestátních subjektů při přípravě a sledování národních a regionálních strategických dokumentů a při využívání prostředků Evropského rozvojového fondu (ERF) a vyzývá Komisi a vlády států AKT, aby zajistily jejich účast; zdůrazňuje dále, že při vyjednávání a uzavírání dohod o hospodářském partnerství je nutná důsledná parlamentní kontrola;

| 7. | vyjadřuje politování nad rozpočtovými škrty v členských státech EU, jež mají negativní dopad na výdaje na rozvojovou politiku; vyzývá Smíšené parlamentní shromáždění, aby nadále vyvíjelo tlak na členské státy EU, aby do roku 2015 splnily svůj cíl 0,7 % HND; vyzývá poslance Smíšeného parlamentního shromáždění, aby se více zaměřili na směřování zdrojů do míst, kde jsou nejpotřebnější za účelem snížení chudoby, a diferencovanému přístupu k poskytování pomoci; |
| --- | --- |

7.

vyjadřuje politování nad rozpočtovými škrty v členských státech EU, jež mají negativní dopad na výdaje na rozvojovou politiku; vyzývá Smíšené parlamentní shromáždění, aby nadále vyvíjelo tlak na členské státy EU, aby do roku 2015 splnily svůj cíl 0,7 % HND; vyzývá poslance Smíšeného parlamentního shromáždění, aby se více zaměřili na směřování zdrojů do míst, kde jsou nejpotřebnější za účelem snížení chudoby, a diferencovanému přístupu k poskytování pomoci;

| 8. | připomíná, že je třeba zapojit parlamenty do demokratického procesu a do vnitrostátních rozvojových strategií; zdůrazňuje jejich zásadní úlohu při zavádění, uplatňování a kontrole rozvojových politik; vyzývá Komisi, aby parlamentům zemí AKT poskytovala veškeré dostupné informace a aby jim pomáhala při provádění demokratické kontroly, zejména prostřednictvím budování kapacit; |
| --- | --- |

8.

připomíná, že je třeba zapojit parlamenty do demokratického procesu a do vnitrostátních rozvojových strategií; zdůrazňuje jejich zásadní úlohu při zavádění, uplatňování a kontrole rozvojových politik; vyzývá Komisi, aby parlamentům zemí AKT poskytovala veškeré dostupné informace a aby jim pomáhala při provádění demokratické kontroly, zejména prostřednictvím budování kapacit;

| 9. | zdůrazňuje, že je třeba bránit svobodu a nezávislost sdělovacích prostředků, které mají zásadní význam pro zajištění plurality a pro to, aby se opoziční demokratické síly a menšiny zapojovaly do politického života; |
| --- | --- |

9.

zdůrazňuje, že je třeba bránit svobodu a nezávislost sdělovacích prostředků, které mají zásadní význam pro zajištění plurality a pro to, aby se opoziční demokratické síly a menšiny zapojovaly do politického života;

| 10. | vyzývá EU a země AKT, aby motivovaly občany a zejména ženy k účasti na řešení otázek rozvoje, neboť zapojení společnosti má zásadní význam pro zajištění pokroku; uznává schopnosti žen, pokud jde o řešení problémů a urovnávání konfliktů, naléhavě žádá Komisi a Smíšené parlamentní shromáždění, aby posílily účast žen v pracovních skupinách, a zdůrazňuje cenný přínos Fóra žen v této oblasti; |
| --- | --- |

10.

vyzývá EU a země AKT, aby motivovaly občany a zejména ženy k účasti na řešení otázek rozvoje, neboť zapojení společnosti má zásadní význam pro zajištění pokroku; uznává schopnosti žen, pokud jde o řešení problémů a urovnávání konfliktů, naléhavě žádá Komisi a Smíšené parlamentní shromáždění, aby posílily účast žen v pracovních skupinách, a zdůrazňuje cenný přínos Fóra žen v této oblasti;

| 11. | vyzývá parlamenty, aby prováděly důslednou parlamentní kontrolu Evropského rozvojového fondu; zdůrazňuje klíčovou roli Smíšeného parlamentního shromáždění v této debatě a vyzývá je i parlamenty států AKT, aby se jí aktivně účastnily, zejména v souvislosti s ratifikací revidované dohody o partnerství z Cotonou; |
| --- | --- |

11.

vyzývá parlamenty, aby prováděly důslednou parlamentní kontrolu Evropského rozvojového fondu; zdůrazňuje klíčovou roli Smíšeného parlamentního shromáždění v této debatě a vyzývá je i parlamenty států AKT, aby se jí aktivně účastnily, zejména v souvislosti s ratifikací revidované dohody o partnerství z Cotonou;

| 12. | vyzývá Evropskou komisi, aby Smíšenému parlamentnímu shromáždění poskytovala aktuální informace o tom, jak pokračuje ratifikace dohody o partnerství z Cotonou v revidovaném znění z Ouagadougou ze dne 22. června 2010; |
| --- | --- |

12.

vyzývá Evropskou komisi, aby Smíšenému parlamentnímu shromáždění poskytovala aktuální informace o tom, jak pokračuje ratifikace dohody o partnerství z Cotonou v revidovaném znění z Ouagadougou ze dne 22. června 2010;

| 13. | připomíná, že v souladu s dohodou o partnerství z Cotonou je politický dialog podle ustanovení článku 8 veden za účasti Smíšeného parlamentního shromáždění AKT-EU a že by Smíšené parlamentní shromáždění tudíž mělo být řádně informováno a zapojeno; |
| --- | --- |

13.

připomíná, že v souladu s dohodou o partnerství z Cotonou je politický dialog podle ustanovení článku 8 veden za účasti Smíšeného parlamentního shromáždění AKT-EU a že by Smíšené parlamentní shromáždění tudíž mělo být řádně informováno a zapojeno;

| 14. | znovu připomíná význam posíleného, skutečného a komplexnějšího politického dialogu o lidských právech, včetně zákazu diskriminace na základě pohlaví, rasového nebo etnického původu, náboženství nebo víry, zdravotního postižení, věku nebo sexuální orientace; |
| --- | --- |

14.

znovu připomíná význam posíleného, skutečného a komplexnějšího politického dialogu o lidských právech, včetně zákazu diskriminace na základě pohlaví, rasového nebo etnického původu, náboženství nebo víry, zdravotního postižení, věku nebo sexuální orientace;

| 15. | s potěšením bere na vědomí, že Smíšené parlamentní shromáždění má stále parlamentnější, a tudíž političtější charakter a že jeho členové jsou stále aktivnější a jejich rozpravy kvalitnější, což zásadní měrou přispívá k budování partnerství AKT-EU; |
| --- | --- |

15.

s potěšením bere na vědomí, že Smíšené parlamentní shromáždění má stále parlamentnější, a tudíž političtější charakter a že jeho členové jsou stále aktivnější a jejich rozpravy kvalitnější, což zásadní měrou přispívá k budování partnerství AKT-EU;

| 16. | vyjadřuje své znepokojení nad vzrůstajícím násilím vůči homosexuálům a jejich diskriminací v některých zemích a žádá Smíšené parlamentní shromáždění, aby tento bod zařadilo na pořad svých jednání; |
| --- | --- |

16.

vyjadřuje své znepokojení nad vzrůstajícím násilím vůči homosexuálům a jejich diskriminací v některých zemích a žádá Smíšené parlamentní shromáždění, aby tento bod zařadilo na pořad svých jednání;

| 17. | upozorňuje na to, že již byla zahájena diskuse o budoucnosti skupiny zemí AKT po roce 2020, a zdůrazňuje, že Smíšené parlamentní shromáždění v ní bude muset hrát důležitou úlohu; zdůrazňuje v této souvislosti, že je nutné vyjasnit budoucí úlohy různých skupin (AKT, Africká unie, nejméně rozvinuté země, G-77, regionální uskupení) a vztahy mezi nimi; zdůrazňuje, že je zapotřebí provádět ucelený společný parlamentní dohled, bez ohledu na konečný výsledek; |
| --- | --- |

17.

upozorňuje na to, že již byla zahájena diskuse o budoucnosti skupiny zemí AKT po roce 2020, a zdůrazňuje, že Smíšené parlamentní shromáždění v ní bude muset hrát důležitou úlohu; zdůrazňuje v této souvislosti, že je nutné vyjasnit budoucí úlohy různých skupin (AKT, Africká unie, nejméně rozvinuté země, G-77, regionální uskupení) a vztahy mezi nimi; zdůrazňuje, že je zapotřebí provádět ucelený společný parlamentní dohled, bez ohledu na konečný výsledek;

| 18. | zdůrazňuje, že Smíšené parlamentní shromáždění přikládá význam transparentnímu využívání přírodních zdrojů a obchodu s nimi, a upozorňuje, že shromáždění bude dále usilovat o přijetí příslušných právních předpisů v této oblasti; |
| --- | --- |

18.

zdůrazňuje, že Smíšené parlamentní shromáždění přikládá význam transparentnímu využívání přírodních zdrojů a obchodu s nimi, a upozorňuje, že shromáždění bude dále usilovat o přijetí příslušných právních předpisů v této oblasti;

| 19. | vyzývá Smíšené parlamentní shromáždění, aby nadále sledovalo situaci v severní Africe a v zemích AKT zasažených krizí a aby věnovalo zvýšenou pozornost oslabeným státům; |
| --- | --- |

19.

vyzývá Smíšené parlamentní shromáždění, aby nadále sledovalo situaci v severní Africe a v zemích AKT zasažených krizí a aby věnovalo zvýšenou pozornost oslabeným státům;

| 20. | vyzývá Smíšené parlamentní shromáždění, aby i v budoucnu organizovalo vlastní volební pozorovatelské mise na stejném základě, jako byla úspěšná mise v Burundi v roce 2010, neboť prokazují dvojí legitimitu Smíšeného parlamentního shromáždění, a aby současně zajistilo nezávislost svých volebních pozorovatelských misí a úzkou koordinaci s jinými regionálními pozorovatelskými subjekty; |
| --- | --- |

20.

vyzývá Smíšené parlamentní shromáždění, aby i v budoucnu organizovalo vlastní volební pozorovatelské mise na stejném základě, jako byla úspěšná mise v Burundi v roce 2010, neboť prokazují dvojí legitimitu Smíšeného parlamentního shromáždění, a aby současně zajistilo nezávislost svých volebních pozorovatelských misí a úzkou koordinaci s jinými regionálními pozorovatelskými subjekty;

| 21. | vítá skutečnost, že se v roce 2011 konalo další regionální zasedání v souladu s dohodou o partnerství z Cotonou a jednacím řádem Smíšeného parlamentního shromáždění; domnívá se, že tato setkání umožňují skutečnou výměnu názorů o otázkách týkajících se regionů, včetně předcházení konfliktům a jejich řešení, regionální soudržnosti a vyjednávání dohod o hospodářském partnerství; vyjadřuje uznání organizátorům za úspěšné zasedání v Kamerunu; |
| --- | --- |

21.

vítá skutečnost, že se v roce 2011 konalo další regionální zasedání v souladu s dohodou o partnerství z Cotonou a jednacím řádem Smíšeného parlamentního shromáždění; domnívá se, že tato setkání umožňují skutečnou výměnu názorů o otázkách týkajících se regionů, včetně předcházení konfliktům a jejich řešení, regionální soudržnosti a vyjednávání dohod o hospodářském partnerství; vyjadřuje uznání organizátorům za úspěšné zasedání v Kamerunu;

| 22. | vítá skutečnost, že pracovní skupina zaměřená na pracovní metody dokončila svou práci a že byl v Budapešti přijat první soubor pozměňovacích návrhů jednacího řádu, a vyzývá předsednictvo Smíšeného parlamentního shromáždění, aby uplatnilo zbývající doporučení v zájmu lepší výkonnosti a většího politického vlivu jak při provádění dohody o partnerství z Cotonou, tak na mezinárodní úrovni; |
| --- | --- |

22.

vítá skutečnost, že pracovní skupina zaměřená na pracovní metody dokončila svou práci a že byl v Budapešti přijat první soubor pozměňovacích návrhů jednacího řádu, a vyzývá předsednictvo Smíšeného parlamentního shromáždění, aby uplatnilo zbývající doporučení v zájmu lepší výkonnosti a většího politického vlivu jak při provádění dohody o partnerství z Cotonou, tak na mezinárodní úrovni;

| 23. | zdůrazňuje význam návštěv v terénu pořádaných v průběhu zasedání Smíšeného parlamentního shromáždění, které doplňují rozpravy během dílčích zasedání; |
| --- | --- |

23.

zdůrazňuje význam návštěv v terénu pořádaných v průběhu zasedání Smíšeného parlamentního shromáždění, které doplňují rozpravy během dílčích zasedání;

| 24. | vyzývá Smíšené parlamentní shromáždění, aby nadále diskutovalo o výši nákladů na pořádání svých zasedání; |
| --- | --- |

24.

vyzývá Smíšené parlamentní shromáždění, aby nadále diskutovalo o výši nákladů na pořádání svých zasedání;

| 25. | vítá účast zástupců Evropského parlamentu a Smíšeného parlamentního shromáždění na neformálním setkání rady ministrů pro rozvojovou spolupráci, jež polské předsednictví Rady Evropské unie uspořádalo ve dnech 14.–15. července 2011 v Sopotech, a žádá, aby budoucí předsednictví Rady Evropské unie činila totéž; |
| --- | --- |

25.

vítá účast zástupců Evropského parlamentu a Smíšeného parlamentního shromáždění na neformálním setkání rady ministrů pro rozvojovou spolupráci, jež polské předsednictví Rady Evropské unie uspořádalo ve dnech 14.–15. července 2011 v Sopotech, a žádá, aby budoucí předsednictví Rady Evropské unie činila totéž;

| 26. | pověřuje svého předsedu, aby toto usnesení předal Radě, Komisi, Radě AKT, místopředsedkyni Komise, vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, předsednictvu Smíšeného parlamentního shromáždění a vládám a parlamentům Maďarska a Toga. |
| --- | --- |

26.

pověřuje svého předsedu, aby toto usnesení předal Radě, Komisi, Radě AKT, místopředsedkyni Komise, vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, předsednictvu Smíšeného parlamentního shromáždění a vládám a parlamentům Maďarska a Toga.

---

(1)  Úř. věst. L 317, 15.12.2000, s. 3.

(2)  Úř. věst. L 287, 4.11.2010, s. 3.

(3)  Úř. věst. C 231, 26.9.2003, s. 68.

(4)  DV\875101.

(5)  Úř. věst. L 378, 27.12.2006, s. 41.

(6)  Úř. věst. C 58, 1.3.2008, s. 44.

(7)  Úř. věst. C 68, 18.3.2010, s. 43.

(8)  APP 100.945.

(9)  Úř. věst. C 327, 10.11.2011, s. 42.

(10)  Úř. věst. C 145, 23.5.12, s. 21.

---

Středa, 21. listopadu 2012

| 16.12.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 419/73 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 419/73

---

P7_TA(2012)0442

Kontrola uplatňování práva EU (2010)

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. listopadu 2012 o dvacáté osmé výroční zprávě o kontrole uplatňování práva EU (2010) (2011/2275(INI))

(2015/C 419/11)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na Dvacátou osmou výroční zprávu o kontrole uplatňování práva Evropské unie (2010) (KOM(2011)0588), |
| --- | --- |

—

s ohledem na Dvacátou osmou výroční zprávu o kontrole uplatňování práva Evropské unie (2010) (KOM(2011)0588),

| — | s ohledem na zprávu Komise nazvanou „Zpráva o hodnocení projektu ‚EU Pilot‘“ (KOM(2010)0070), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Komise nazvanou „Zpráva o hodnocení projektu ‚EU Pilot‘“ (KOM(2010)0070),

| — | s ohledem na zprávu Komise nazvanou „Druhá zpráva o hodnocení projektu ‚EU Pilot‘“ (KOM(2011)0930), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Komise nazvanou „Druhá zpráva o hodnocení projektu ‚EU Pilot‘“ (KOM(2011)0930),

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 5. září 2007 nazvané „Evropa přinášející výsledky – uplatňování práva Společenství“ (KOM(2007)0502), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 5. září 2007 nazvané „Evropa přinášející výsledky – uplatňování práva Společenství“ (KOM(2007)0502),

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 20. března 2002 týkající se vztahů se stěžovateli ve věcech porušení práva Společenství (KOM(2002)0141), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 20. března 2002 týkající se vztahů se stěžovateli ve věcech porušení práva Společenství (KOM(2002)0141),

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 2. dubna 2012 nazvané „Aktualizace sdělení o vztazích se stěžovatelem v případech uplatňování práva Unie“ (COM(2012)0154), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 2. dubna 2012 nazvané „Aktualizace sdělení o vztazích se stěžovatelem v případech uplatňování práva Unie“ (COM(2012)0154),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 14. září 2011 o dvacáté sedmé výroční zprávě Komise o kontrole uplatňování práva Evropské unie (2009) (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 14. září 2011 o dvacáté sedmé výroční zprávě Komise o kontrole uplatňování práva Evropské unie (2009) (1),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 25. listopadu 2010 o 26. výroční zprávě Komise o kontrole uplatňování práva Evropské unie (2008) (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 25. listopadu 2010 o 26. výroční zprávě Komise o kontrole uplatňování práva Evropské unie (2008) (2),

| — | s ohledem na pracovní dokumenty útvarů Komise SEK(2011)0193, SEK(2011)0194 a SEK(2011)1626), |
| --- | --- |

—

s ohledem na pracovní dokumenty útvarů Komise SEK(2011)0193, SEK(2011)0194 a SEK(2011)1626),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 14. září 2011 o činnosti Petičního výboru v průběhu roku 2010 (3), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 14. září 2011 o činnosti Petičního výboru v průběhu roku 2010 (3),

| — | s ohledem na článek 48 a čl. 119 odst. 2 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 48 a čl. 119 odst. 2 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro právní záležitosti a stanoviska Výboru pro ústavní záležitosti a Petičního výboru (A7-0330/2012), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro právní záležitosti a stanoviska Výboru pro ústavní záležitosti a Petičního výboru (A7-0330/2012),

| A. | vzhledem k tomu, že Lisabonská smlouva zavedla řadu nových právních základů, které mají usnadnit provádění, uplatňování a prosazování práva EU; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že Lisabonská smlouva zavedla řadu nových právních základů, které mají usnadnit provádění, uplatňování a prosazování práva EU;

| B. | vzhledem k tomu, že podle článku 298 SFEU se při plnění svých úkolů orgány, instituce a jiné subjekty Unie opírají o otevřenou, efektivní a nezávislou evropskou správu; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že podle článku 298 SFEU se při plnění svých úkolů orgány, instituce a jiné subjekty Unie opírají o otevřenou, efektivní a nezávislou evropskou správu;

| C. | vzhledem k tomu, že oblastmi, v nichž dochází nejsnáze k nesplnění povinnosti, jsou životní prostředí, vnitřní trh a zdanění, které představují 52 % všech případů nesplnění povinnosti; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že oblastmi, v nichž dochází nejsnáze k nesplnění povinnosti, jsou životní prostředí, vnitřní trh a zdanění, které představují 52 % všech případů nesplnění povinnosti;

| 1. | připomíná, že článek 17 SEU stanoví základní úlohu Komise jako „strážkyně Smluv“; v této souvislosti konstatuje, že pravomoc a povinnost Komise zahájit řízení o nesplnění povinnosti proti členskému státu, který nesplnil povinnost podle Smluv (4), je základním kamenem právního řádu Unie a je v souladu s koncepcí Unie založené na principech právního státu; |
| --- | --- |

1.

připomíná, že článek 17 SEU stanoví základní úlohu Komise jako „strážkyně Smluv“; v této souvislosti konstatuje, že pravomoc a povinnost Komise zahájit řízení o nesplnění povinnosti proti členskému státu, který nesplnil povinnost podle Smluv (4), je základním kamenem právního řádu Unie a je v souladu s koncepcí Unie založené na principech právního státu;

| 2. | zdůrazňuje zásadní význam právního státu jakožto podmínky pro legitimitu jakékoli formy demokratické správy věcí veřejných a dále pro to, aby bylo občanům v plném rozsahu zaručeno, že mohou požívat svých práv podle zákona; |
| --- | --- |

2.

zdůrazňuje zásadní význam právního státu jakožto podmínky pro legitimitu jakékoli formy demokratické správy věcí veřejných a dále pro to, aby bylo občanům v plném rozsahu zaručeno, že mohou požívat svých práv podle zákona;

| 3. | podporuje přístup Komise usilující o „inteligentní regulaci“, který se zaměřuje na začlenění kontroly uplatňování práva EU do širšího cyklu tvorby politiky, což výbor považuje za klíčové preventivní opatření; |
| --- | --- |

3.

podporuje přístup Komise usilující o „inteligentní regulaci“, který se zaměřuje na začlenění kontroly uplatňování práva EU do širšího cyklu tvorby politiky, což výbor považuje za klíčové preventivní opatření;

| 4. | konstatuje, že řízení o nesplnění povinnosti má dvě fáze: fázi administrativní (šetření) a fázi soudní před Soudním dvorem; domnívá se, že pokud jde o zajištění souladu s právem Unie na místě, připadá v administrativní fázi mimořádně důležitá úloha občanům jako stěžovatelům; |
| --- | --- |

4.

konstatuje, že řízení o nesplnění povinnosti má dvě fáze: fázi administrativní (šetření) a fázi soudní před Soudním dvorem; domnívá se, že pokud jde o zajištění souladu s právem Unie na místě, připadá v administrativní fázi mimořádně důležitá úloha občanům jako stěžovatelům;

| 5. | vítá, že Komise využívá pro usnadnění procesu provádění předpisů do vnitrostátního práva velký počet nástrojů (kontrolní seznamy pro provádění, příručky nebo vysvětlivky), a vybízí Komisi, aby ještě důkladněji sledovala provádění směrnic do vnitrostátního práva před koncem lhůty pro provedení, zejména v případě členských států se „špatnými výsledky“ v této oblasti, aby mohla pohotově zasáhnout; |
| --- | --- |

5.

vítá, že Komise využívá pro usnadnění procesu provádění předpisů do vnitrostátního práva velký počet nástrojů (kontrolní seznamy pro provádění, příručky nebo vysvětlivky), a vybízí Komisi, aby ještě důkladněji sledovala provádění směrnic do vnitrostátního práva před koncem lhůty pro provedení, zejména v případě členských států se „špatnými výsledky“ v této oblasti, aby mohla pohotově zasáhnout;

| 6. | upozorňuje na to, že jsou-li ustanovení směrnic dostatečně přesná a nepodmíněná, jsou podle konsolidované judikatury Soudního dvora přímo použitelná (tzv. přímý účinek); |
| --- | --- |

6.

upozorňuje na to, že jsou-li ustanovení směrnic dostatečně přesná a nepodmíněná, jsou podle konsolidované judikatury Soudního dvora přímo použitelná (tzv. přímý účinek);

| 7. | vyzývá Komisi a členské státy, aby jednaly společně a jednotně s cílem řešit problém překračování norem vyžadovaných směrnicí (tzv. „gold-plating“). |
| --- | --- |

7.

vyzývá Komisi a členské státy, aby jednaly společně a jednotně s cílem řešit problém překračování norem vyžadovaných směrnicí (tzv. „gold-plating“).

| 8. | konstatuje, že Komise nedávno zveřejnila nové sdělení o vztazích se stěžovatelem v případech uplatňování práva Unie (COM(2012)0154), v němž přepracovala podmínky, za nichž se registrují stížnosti, a tím ovlivnila podobu řízení o nesplnění povinnosti; naléhavě vyzývá Komisi, aby pro řízení o nesplnění povinnosti nepoužívala právně nevynutitelné předpisy (soft law), ale navrhla nařízení (5), které by umožnilo, aby byl v tomto důležitém bodě právního řádu EU v plné míře zahrnut Parlament jako spolutvůrce právních předpisů; |
| --- | --- |

8.

konstatuje, že Komise nedávno zveřejnila nové sdělení o vztazích se stěžovatelem v případech uplatňování práva Unie (COM(2012)0154), v němž přepracovala podmínky, za nichž se registrují stížnosti, a tím ovlivnila podobu řízení o nesplnění povinnosti; naléhavě vyzývá Komisi, aby pro řízení o nesplnění povinnosti nepoužívala právně nevynutitelné předpisy (soft law), ale navrhla nařízení (5), které by umožnilo, aby byl v tomto důležitém bodě právního řádu EU v plné míře zahrnut Parlament jako spolutvůrce právních předpisů;

| 9. | vyjadřuje však politování nad obrovským počtem případů týkajících se nesdělení přijatých opatření (470 nevyřešených případů v roce 2010); |
| --- | --- |

9.

vyjadřuje však politování nad obrovským počtem případů týkajících se nesdělení přijatých opatření (470 nevyřešených případů v roce 2010);

| 10. | lituje, že ve výše uvedeném novém sdělení chybí jakýkoli odkaz na projekt „EU Pilot“, který je podle Komise samotné „zavedenou pracovní metodou“ (6), již používá při řešení stížností jako první krok v řízení o nesplnění povinnosti ve všech případech, kdy by mohlo být toto řízení zahájeno (7); konstatuje, že ve sdělení není dokonce zmíněn ani název projektu „EU Pilot“ a že zde není zmínka o žádném z práv ani o ochraně, které jsou stěžovateli podle tohoto projektu přiznány; dochází tudíž k závěru, že všechna rozhodnutí Komise, která předchází řízení o nesplnění povinnosti nebo jej vylučují, se neřídí pravidly transparentnosti a odpovědnosti a Komise je provádí sama podle svého zcela volného uvážení; |
| --- | --- |

10.

lituje, že ve výše uvedeném novém sdělení chybí jakýkoli odkaz na projekt „EU Pilot“, který je podle Komise samotné „zavedenou pracovní metodou“ (6), již používá při řešení stížností jako první krok v řízení o nesplnění povinnosti ve všech případech, kdy by mohlo být toto řízení zahájeno (7); konstatuje, že ve sdělení není dokonce zmíněn ani název projektu „EU Pilot“ a že zde není zmínka o žádném z práv ani o ochraně, které jsou stěžovateli podle tohoto projektu přiznány; dochází tudíž k závěru, že všechna rozhodnutí Komise, která předchází řízení o nesplnění povinnosti nebo jej vylučují, se neřídí pravidly transparentnosti a odpovědnosti a Komise je provádí sama podle svého zcela volného uvážení;

| 11. | vyzývá Komisi, aby vyjasnila status systému EU Pilot a jasně vymezila rámec a pravidla jeho používání takovým způsobem, aby jim občané porozuměli; |
| --- | --- |

11.

vyzývá Komisi, aby vyjasnila status systému EU Pilot a jasně vymezila rámec a pravidla jeho používání takovým způsobem, aby jim občané porozuměli;

| 12. | poukazuje na počet členských států, jež se účastní projektu EU Pilot (18 na konci roku 2010), a na velký počet případů uzavřených poté, co byla odpověď členského státu ohodnocena jako přijatelná (81 % případů); zdůrazňuje význam kvality těchto hodnocení, jak pokud jde o platné a ověřené informace, tak pokud jde o dodržování obecných zásad správního práva, jež uznal Soudní dvůr; |
| --- | --- |

12.

poukazuje na počet členských států, jež se účastní projektu EU Pilot (18 na konci roku 2010), a na velký počet případů uzavřených poté, co byla odpověď členského státu ohodnocena jako přijatelná (81 % případů); zdůrazňuje význam kvality těchto hodnocení, jak pokud jde o platné a ověřené informace, tak pokud jde o dodržování obecných zásad správního práva, jež uznal Soudní dvůr;

| 13. | opakuje svůj názor, že diskreční pravomoc ve věci řízení o nesplnění povinnosti, kterou Komisi svěřují Smlouvy, musí být vykonávána v souladu s principy právního státu a právní jasnosti, požadavky transparentnosti a otevřenosti a zásadou proporcionality a nic nesmí za žádných okolností ohrozit základní účel této pravomoci, kterým je včasné a správné uplatnění práva Unie (8); |
| --- | --- |

13.

opakuje svůj názor, že diskreční pravomoc ve věci řízení o nesplnění povinnosti, kterou Komisi svěřují Smlouvy, musí být vykonávána v souladu s principy právního státu a právní jasnosti, požadavky transparentnosti a otevřenosti a zásadou proporcionality a nic nesmí za žádných okolností ohrozit základní účel této pravomoci, kterým je včasné a správné uplatnění práva Unie (8);

| 14. | všímá si povzbudivých údajů, podle nichž 88 % případů nesplnění povinnosti uzavřených v roce 2010 se nedostalo před Soudní dvůr, jelikož členské státy napravily právní problém, na který upozornila Komise, ještě před tím, než bylo nutné pokročit do další fáze řízení o nesplnění povinnosti; zastává však názor, že je zásadní pokračovat v pečlivém monitorování opatření členských států, neboť některé petice se týkají problémů, které přetrvávají i poté, co byla věc uzavřena (viz např. petice 0808/2006, 1322/2007, 0492/2010, 1060/2010 a 0947/2011); |
| --- | --- |

14.

všímá si povzbudivých údajů, podle nichž 88 % případů nesplnění povinnosti uzavřených v roce 2010 se nedostalo před Soudní dvůr, jelikož členské státy napravily právní problém, na který upozornila Komise, ještě před tím, než bylo nutné pokročit do další fáze řízení o nesplnění povinnosti; zastává však názor, že je zásadní pokračovat v pečlivém monitorování opatření členských států, neboť některé petice se týkají problémů, které přetrvávají i poté, co byla věc uzavřena (viz např. petice 0808/2006, 1322/2007, 0492/2010, 1060/2010 a 0947/2011);

| 15. | celkově zdůrazňuje, že je třeba vynaložit další úsilí na zvýšení transparentnosti a posílení vzájemných vztahů, pokud jde o komunikaci mezi Parlamentem a Komisí; podotýká například, že by bylo možno poskytnout lepší přístup k informacím o stížnostech, spisech týkajících se řízení o nesplnění povinnosti a o dalších mechanismech prosazování práva, aniž by byl ohrožen účel vyšetřování, a že převažující veřejný zájem by mohl ospravedlnit přístup k těmto informacím, zejména pak v případech, kdy se jedná o ohrožení lidského zdraví a nevratné poškození životního prostředí; |
| --- | --- |

15.

celkově zdůrazňuje, že je třeba vynaložit další úsilí na zvýšení transparentnosti a posílení vzájemných vztahů, pokud jde o komunikaci mezi Parlamentem a Komisí; podotýká například, že by bylo možno poskytnout lepší přístup k informacím o stížnostech, spisech týkajících se řízení o nesplnění povinnosti a o dalších mechanismech prosazování práva, aniž by byl ohrožen účel vyšetřování, a že převažující veřejný zájem by mohl ospravedlnit přístup k těmto informacím, zejména pak v případech, kdy se jedná o ohrožení lidského zdraví a nevratné poškození životního prostředí;

| 16. | konstatuje, že v rámci realizace projektu EU Pilot Komise vytvořila „důvěrnou on-line databázi“ určenou ke komunikaci mezi jejími útvary a orgány členských států; opět upozorňuje na nedostatek transparentnosti vůči stěžovatelům v rámci projektu „EU Pilot“ a opakuje svou žádost o přístup k této databázi, ve které jsou registrovány všechny stížnosti, aby tak mohl plnit svou úlohu, která spočívá v dohledu nad tím, jak Komise vykonává úkol strážkyně Smluv; |
| --- | --- |

16.

konstatuje, že v rámci realizace projektu EU Pilot Komise vytvořila „důvěrnou on-line databázi“ určenou ke komunikaci mezi jejími útvary a orgány členských států; opět upozorňuje na nedostatek transparentnosti vůči stěžovatelům v rámci projektu „EU Pilot“ a opakuje svou žádost o přístup k této databázi, ve které jsou registrovány všechny stížnosti, aby tak mohl plnit svou úlohu, která spočívá v dohledu nad tím, jak Komise vykonává úkol strážkyně Smluv;

| 17. | lituje, že nebyly podniknuty žádné kroky v návaznosti na výše zmíněné usnesení Parlamentu o dvacáté sedmé výroční zprávě, a zejména na jeho výzvu k přijetí procesního právního předpisu ve formě nařízení podle článku 298 SFEU, který by upravil různé aspekty řízení o nesplnění povinnosti a řízení ve fázi jemu předcházející, včetně oznámení, závazných časových lhůt, práva na slyšení, povinnosti odůvodnit rozhodnutí a práva každé osoby na přístup ke své složce, a to za účelem posílení práv občanů a zaručení transparentnosti; |
| --- | --- |

17.

lituje, že nebyly podniknuty žádné kroky v návaznosti na výše zmíněné usnesení Parlamentu o dvacáté sedmé výroční zprávě, a zejména na jeho výzvu k přijetí procesního právního předpisu ve formě nařízení podle článku 298 SFEU, který by upravil různé aspekty řízení o nesplnění povinnosti a řízení ve fázi jemu předcházející, včetně oznámení, závazných časových lhůt, práva na slyšení, povinnosti odůvodnit rozhodnutí a práva každé osoby na přístup ke své složce, a to za účelem posílení práv občanů a zaručení transparentnosti;

| 18. | vyzývá proto opět Komisi, aby navrhla „procesní právní předpis“ ve formě nařízení založeného na novém právním základu článku 298 SFEU; |
| --- | --- |

18.

vyzývá proto opět Komisi, aby navrhla „procesní právní předpis“ ve formě nařízení založeného na novém právním základu článku 298 SFEU;

| 19. | bere v této souvislosti na vědomí odpověď Komise na žádost Parlamentu týkající se procesního právního předpisu, ve které Komise vyjadřuje pochybnosti nad možností přijmout jakékoli další nařízení založené na článku 298 SFEU s ohledem na diskreční pravomoc při úpravě způsobu vedení řízení o nesplnění povinnosti a související práce za účelem řádného uplatňování práva EU, které jí přiznávají Smlouvy; je přesvědčen, že procesní právní předpis by v žádném případě neomezil diskreční pravomoc Komise, pouze by zaručil, že by Komise při jejím výkonu dbala na zásadu „otevřené, efektivní a nezávislé evropské správy“, na kterou odkazuje článek 298 SFEU, a na právo na řádnou správu, které je zakotveno v článku 41 Listiny základních práv Evropské unie; |
| --- | --- |

19.

bere v této souvislosti na vědomí odpověď Komise na žádost Parlamentu týkající se procesního právního předpisu, ve které Komise vyjadřuje pochybnosti nad možností přijmout jakékoli další nařízení založené na článku 298 SFEU s ohledem na diskreční pravomoc při úpravě způsobu vedení řízení o nesplnění povinnosti a související práce za účelem řádného uplatňování práva EU, které jí přiznávají Smlouvy; je přesvědčen, že procesní právní předpis by v žádném případě neomezil diskreční pravomoc Komise, pouze by zaručil, že by Komise při jejím výkonu dbala na zásadu „otevřené, efektivní a nezávislé evropské správy“, na kterou odkazuje článek 298 SFEU, a na právo na řádnou správu, které je zakotveno v článku 41 Listiny základních práv Evropské unie;

| 20. | zdůrazňuje, že při řízení o nesplnění povinnosti je velmi důležitá transparentnost, v neposlední řadě s ohledem na to, aby mohl Parlament kontrolovat uplatňování práva Unie; v této souvislosti připomíná, že v revidované rámcové dohodě o vztazích s Parlamentem se Komise zavazuje, že „poskytne Parlamentu souhrnné informace o veškerých řízeních pro porušení povinnosti ze strany členských států zasláním formálního dopisu o otázkách, jichž se takové řízení týká“, a očekává, že toto ustanovení bude v dobré víře uplatňováno v praxi; |
| --- | --- |

20.

zdůrazňuje, že při řízení o nesplnění povinnosti je velmi důležitá transparentnost, v neposlední řadě s ohledem na to, aby mohl Parlament kontrolovat uplatňování práva Unie; v této souvislosti připomíná, že v revidované rámcové dohodě o vztazích s Parlamentem se Komise zavazuje, že „poskytne Parlamentu souhrnné informace o veškerých řízeních pro porušení povinnosti ze strany členských států zasláním formálního dopisu o otázkách, jichž se takové řízení týká“, a očekává, že toto ustanovení bude v dobré víře uplatňováno v praxi;

| 21. | zdůrazňuje, že petice je vhodným nástrojem k tomu, aby občané, organizace občanské společnosti a podniky ohlašovali nedodržování práva EU ze strany orgánů členských států na různých úrovních; v tomto ohledu vyzývá Komisi, aby zachovala transparentnost stávajících řízení o porušení povinnosti tím, že bude včas a řádně informovat občany o opatřeních přijatých na základě jejich žádosti; |
| --- | --- |

21.

zdůrazňuje, že petice je vhodným nástrojem k tomu, aby občané, organizace občanské společnosti a podniky ohlašovali nedodržování práva EU ze strany orgánů členských států na různých úrovních; v tomto ohledu vyzývá Komisi, aby zachovala transparentnost stávajících řízení o porušení povinnosti tím, že bude včas a řádně informovat občany o opatřeních přijatých na základě jejich žádosti;

| 22. | poukazuje na to, že občané a organizace občanské společnosti nadále využívají petiční mechanismus především k tomu, aby upozornili na nedodržování právních předpisů EU ze strany orgánů členských států na různých úrovních a aby na ně podali stížnost; s ohledem na to zdůrazňuje zásadní roli Petičního výboru jakožto účinného spojení mezi občany, Parlamentem a Komisí; |
| --- | --- |

22.

poukazuje na to, že občané a organizace občanské společnosti nadále využívají petiční mechanismus především k tomu, aby upozornili na nedodržování právních předpisů EU ze strany orgánů členských států na různých úrovních a aby na ně podali stížnost; s ohledem na to zdůrazňuje zásadní roli Petičního výboru jakožto účinného spojení mezi občany, Parlamentem a Komisí;

| 23. | vítá skutečnost, že v dvacáté osmé výroční zprávě je na základě požadavku Parlamentu obsažen zvláštní oddíl o peticích, ve kterém Komise předkládá přehled nových petic, jež obdržela; vítá, že ve zprávě Komise se uvádí, že v několika oblastech „petice předložené Evropskému parlamentu vedly k zahájení řízení o nesplnění povinnosti“; zdůrazňuje, že i když se petice netýkají nesplnění povinnosti, poskytují Parlamentu a Komisi významné informace o problémech občanů; |
| --- | --- |

23.

vítá skutečnost, že v dvacáté osmé výroční zprávě je na základě požadavku Parlamentu obsažen zvláštní oddíl o peticích, ve kterém Komise předkládá přehled nových petic, jež obdržela; vítá, že ve zprávě Komise se uvádí, že v několika oblastech „petice předložené Evropskému parlamentu vedly k zahájení řízení o nesplnění povinnosti“; zdůrazňuje, že i když se petice netýkají nesplnění povinnosti, poskytují Parlamentu a Komisi významné informace o problémech občanů;

| 24. | poukazuje na značný počet petic obdržených k otázkám týkajícím se právních předpisů v oblasti životního prostředí, a zejména pak s ohledem na ustanovení o nakládání s odpady; připomíná body, které v průběhu konference Komise o uplatňování právních předpisů EU v oblasti životního prostředí konané dne 15. června 2011 zdůraznil předseda a které se týkají časté absence řádného posouzení vlivů na životní prostředí, lhostejnosti vůči veřejným konzultacím a různých dalších nedostatků při provozování systémů nakládání s odpady; |
| --- | --- |

24.

poukazuje na značný počet petic obdržených k otázkám týkajícím se právních předpisů v oblasti životního prostředí, a zejména pak s ohledem na ustanovení o nakládání s odpady; připomíná body, které v průběhu konference Komise o uplatňování právních předpisů EU v oblasti životního prostředí konané dne 15. června 2011 zdůraznil předseda a které se týkají časté absence řádného posouzení vlivů na životní prostředí, lhostejnosti vůči veřejným konzultacím a různých dalších nedostatků při provozování systémů nakládání s odpady;

| 25. | připomíná, že původně byla Listina určena ke kodifikaci základních práv občanů EU a že hlavy států a předsedové vlád opakovaně slavnostně deklarovali, že Listina stanoví práva občanů EU; vyzývá všechny členské státy, aby znovu zvážily nezbytnost článku 51 Listiny, a vybízí je, aby jednostranně deklarovaly, že nebudou v rámci své jurisdikce omezovat práva jednotlivců na základě ustanovení tohoto článku; |
| --- | --- |

25.

připomíná, že původně byla Listina určena ke kodifikaci základních práv občanů EU a že hlavy států a předsedové vlád opakovaně slavnostně deklarovali, že Listina stanoví práva občanů EU; vyzývá všechny členské státy, aby znovu zvážily nezbytnost článku 51 Listiny, a vybízí je, aby jednostranně deklarovaly, že nebudou v rámci své jurisdikce omezovat práva jednotlivců na základě ustanovení tohoto článku;

| 26. | zdůrazňuje, že když občané předkládají petici Evropskému parlamentu, očekávají, že se na ně bude vztahovat ochrana plynoucí z ustanovení Listiny, a to bez ohledu na to, v jakém členském státě pobývají a zda se uplatňují právní předpisy EU či nikoli; v tomto ohledu je i nadále znepokojen tím, že občané se cítí být špatně informováni o skutečné oblasti působnosti Listiny; považuje proto za nezbytné řádně vysvětlit zásadu subsidiarity a objasnit oblast působnosti Listiny z hlediska Parlamentu na základě článku 51 Listiny; |
| --- | --- |

26.

zdůrazňuje, že když občané předkládají petici Evropskému parlamentu, očekávají, že se na ně bude vztahovat ochrana plynoucí z ustanovení Listiny, a to bez ohledu na to, v jakém členském státě pobývají a zda se uplatňují právní předpisy EU či nikoli; v tomto ohledu je i nadále znepokojen tím, že občané se cítí být špatně informováni o skutečné oblasti působnosti Listiny; považuje proto za nezbytné řádně vysvětlit zásadu subsidiarity a objasnit oblast působnosti Listiny z hlediska Parlamentu na základě článku 51 Listiny;

| 27. | zdůrazňuje, že značná část petic souvisejících se základními právy se týká volného pohybu osob a že – jak je jasně patrné ze zprávy o občanství EU za rok 2010 – práva plynoucí z občanství EU jsou důležitým předpokladem pro plné využívání vnitřního trhu občany; zdůrazňuje, že toto posílené využívání ze strany občanů může uvolnit značný růstový potenciál vnitřního trhu, a vzhledem ke stávajícím hospodářským výzvám v Evropě tudíž opakuje svůj požadavek vůči Komisi a členským státům, aby zvýšily úsilí o úplné a včasné provádění práva EU v této oblasti; |
| --- | --- |

27.

zdůrazňuje, že značná část petic souvisejících se základními právy se týká volného pohybu osob a že – jak je jasně patrné ze zprávy o občanství EU za rok 2010 – práva plynoucí z občanství EU jsou důležitým předpokladem pro plné využívání vnitřního trhu občany; zdůrazňuje, že toto posílené využívání ze strany občanů může uvolnit značný růstový potenciál vnitřního trhu, a vzhledem ke stávajícím hospodářským výzvám v Evropě tudíž opakuje svůj požadavek vůči Komisi a členským státům, aby zvýšily úsilí o úplné a včasné provádění práva EU v této oblasti;

| 28. | dále zdůrazňuje, že občané se stejně tak cítí být špatně informováni o použitelnosti práva Společenství v případech opožděného provedení právních předpisů do vnitrostátního práva; poukazuje na smutnou skutečnost, že občané, kteří nemohou využít platný právní předpis Společenství, jelikož dotčený členský stát ho ještě neprovedl do svého práva, se ocitají v situaci, kdy nemají k dispozici žádný mechanismus nápravy; |
| --- | --- |

28.

dále zdůrazňuje, že občané se stejně tak cítí být špatně informováni o použitelnosti práva Společenství v případech opožděného provedení právních předpisů do vnitrostátního práva; poukazuje na smutnou skutečnost, že občané, kteří nemohou využít platný právní předpis Společenství, jelikož dotčený členský stát ho ještě neprovedl do svého práva, se ocitají v situaci, kdy nemají k dispozici žádný mechanismus nápravy;

| 29. | podporuje názor právní služby Evropského parlamentu, že s ohledem na přípustnost petic je oblast činností Evropské unie širší než její pravomoci; zdůrazňuje, že tento názor by měl sloužit jako základ pro to, jakým způsobem se Parlament a Komise peticemi zabývají; |
| --- | --- |

29.

podporuje názor právní služby Evropského parlamentu, že s ohledem na přípustnost petic je oblast činností Evropské unie širší než její pravomoci; zdůrazňuje, že tento názor by měl sloužit jako základ pro to, jakým způsobem se Parlament a Komise peticemi zabývají;

| 30. | opakuje, že individuální stížnosti občanů a podniků jsou nadále uznávány za nejdůležitější zdroj informací o porušování práva EU a následně pro zahájení řízení pro porušení povinnosti; požaduje tudíž zavedení účinnějších, právně závazných správních předpisů, které by měly jistě a spolehlivě vymezit procesní vztahy mezi Komisí a stěžovateli před řízením o nesplnění povinnosti, během něj i po něm, a posílit tak především postavení jednotlivých stěžovatelů; |
| --- | --- |

30.

opakuje, že individuální stížnosti občanů a podniků jsou nadále uznávány za nejdůležitější zdroj informací o porušování práva EU a následně pro zahájení řízení pro porušení povinnosti; požaduje tudíž zavedení účinnějších, právně závazných správních předpisů, které by měly jistě a spolehlivě vymezit procesní vztahy mezi Komisí a stěžovateli před řízením o nesplnění povinnosti, během něj i po něm, a posílit tak především postavení jednotlivých stěžovatelů;

| 31. | vítá nový prvek obsažený v článku 260 SFEU, který Komisi v okamžiku předložení věci Soudnímu dvoru podle článku 258 SFEU umožňuje požádat Soudní dvůr o uložení finančních sankcí členskému státu z důvodu zpoždění v provedení směrnice; |
| --- | --- |

31.

vítá nový prvek obsažený v článku 260 SFEU, který Komisi v okamžiku předložení věci Soudnímu dvoru podle článku 258 SFEU umožňuje požádat Soudní dvůr o uložení finančních sankcí členskému státu z důvodu zpoždění v provedení směrnice;

| 32. | vítá závazek Komise k soustavnému využívání čl. 260 odst. 3 SFEU v případech nesplnění povinnosti, kterou ukládá toto ustanovení a jež se týká provádění směrnic přijatých legislativním postupem; |
| --- | --- |

32.

vítá závazek Komise k soustavnému využívání čl. 260 odst. 3 SFEU v případech nesplnění povinnosti, kterou ukládá toto ustanovení a jež se týká provádění směrnic přijatých legislativním postupem;

| 33. | má za to, že je nanejvýš důležité, aby Komise této možnosti využívala, a to společně s dalšími prostředky k zajištění toho, aby členské státy prováděly právní předpisy Unie včas a správně; členské státy, které mají zpoždění a neprovedly směrnice do svého vnitrostátního práva včas, by měly být jmenovitě uvedeny; |
| --- | --- |

33.

má za to, že je nanejvýš důležité, aby Komise této možnosti využívala, a to společně s dalšími prostředky k zajištění toho, aby členské státy prováděly právní předpisy Unie včas a správně; členské státy, které mají zpoždění a neprovedly směrnice do svého vnitrostátního práva včas, by měly být jmenovitě uvedeny;

| 34. | upozorňuje na to, že od doby, kdy byla tato zpráva vydána, dosáhly Parlament, Rada, Komise a členské státy v otázce informativních dokumentů dohody, která stanoví vztah mezi jednotlivými složkami směrnice a příslušnými částmi vnitrostátních nástrojů přijatých za účelem provedení směrnice do vnitrostátního práva (srovnávací tabulky); podotýká, že tyto tři orgány a členské státy se dohodly, že do směrnic budou začleňovat bod odůvodnění, v němž se prohlašuje, že dotčený členský stát musí předložit srovnávací tabulku v určitém případě, kdy je to nezbytné a přiměřené; |
| --- | --- |

34.

upozorňuje na to, že od doby, kdy byla tato zpráva vydána, dosáhly Parlament, Rada, Komise a členské státy v otázce informativních dokumentů dohody, která stanoví vztah mezi jednotlivými složkami směrnice a příslušnými částmi vnitrostátních nástrojů přijatých za účelem provedení směrnice do vnitrostátního práva (srovnávací tabulky); podotýká, že tyto tři orgány a členské státy se dohodly, že do směrnic budou začleňovat bod odůvodnění, v němž se prohlašuje, že dotčený členský stát musí předložit srovnávací tabulku v určitém případě, kdy je to nezbytné a přiměřené;

| 35. | zdůrazňuje, že srovnávací tabulky jsou neocenitelným nástrojem, který Komisi a Parlamentu umožňuje dohlížet na to, zda členské státy správně provádějí a uplatňují právo Unie, jelikož vztah mezi směrnicí a příslušnými vnitrostátními ustanoveními je často velmi složitý a někdy je téměř nemožné ho zpětně vysledovat; |
| --- | --- |

35.

zdůrazňuje, že srovnávací tabulky jsou neocenitelným nástrojem, který Komisi a Parlamentu umožňuje dohlížet na to, zda členské státy správně provádějí a uplatňují právo Unie, jelikož vztah mezi směrnicí a příslušnými vnitrostátními ustanoveními je často velmi složitý a někdy je téměř nemožné ho zpětně vysledovat;

| 36. | vyzývá Komisi, aby Evropskému parlamentu předložila jasná pravidla o vytváření, začleňování a uplatňování srovnávacích tabulek do práva Společenství, a rovněž provedla transparentní hodnocení, které významnou měrou přispěje k posouzení provádění těchto právních předpisů na úrovni členských států; |
| --- | --- |

36.

vyzývá Komisi, aby Evropskému parlamentu předložila jasná pravidla o vytváření, začleňování a uplatňování srovnávacích tabulek do práva Společenství, a rovněž provedla transparentní hodnocení, které významnou měrou přispěje k posouzení provádění těchto právních předpisů na úrovni členských států;

| 37. | konstatuje, že klíčovou úlohu při uplatňování práva EU hrají vnitrostátní soudy, a plně podporuje úsilí EU posílit a koordinovat odborná školení pro právní, soudní a správní orgány a právní odborníky, úředníky a státní zaměstnance vnitrostátních správních orgánů a také regionálních a místních orgánů na evropské úrovni; |
| --- | --- |

37.

konstatuje, že klíčovou úlohu při uplatňování práva EU hrají vnitrostátní soudy, a plně podporuje úsilí EU posílit a koordinovat odborná školení pro právní, soudní a správní orgány a právní odborníky, úředníky a státní zaměstnance vnitrostátních správních orgánů a také regionálních a místních orgánů na evropské úrovni;

| 38. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, Soudnímu dvoru, evropskému veřejnému ochránci práv a parlamentům členských států. |
| --- | --- |

38.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, Soudnímu dvoru, evropskému veřejnému ochránci práv a parlamentům členských států.

---

(1)  Přijaté texty, P7_TA(2011)0377.

(2)  Úř. věst. C 99 E, 3.4.2012, s. 46.

(3)  Přijaté texty, P7_TA(2011)0382.

(4)  Články 258 a 260 SFEU stanoví pravomoc Komise zahájit řízení o nesplnění povinnosti proti členskému státu. Zejména článek 258 stanoví, že Komise vydá odůvodněné stanovisko, pokud se domnívá, že členský stát nesplnil povinnost, která pro něj vyplývá ze Smluv.

(5)  Viz bod 7, v němž je výzva k přijetí „procesního právního předpisu“.

(6)  Druhá zpráva Komise o hodnocení projektu „EU Pilot“ (SEC(2011)1626), s. 7.

(7)  Viz výše zmíněnou zprávu, s. 3. Viz výše zmíněné usnesení ze dne 25. listopadu 2010.

(8)  Parlament ve svém výše uvedeném usnesení ze dne 25. listopadu 2010 uvedl, že „absolutní pravomoc ve spojení s naprostým nedostatkem transparentnosti je v zásadním rozporu s právním řádem“.

---

| 16.12.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 419/77 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 419/77

---

P7_TA(2012)0443

Dopady těžby břidlicového plynu a břidličné ropy na životní prostředí

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. listopadu 2012 o dopadech těžby břidlicového plynu a břidličné ropy na životní prostředí (2011/2308(INI))

(2015/C 419/12)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 94/22/ES ze dne 30. května 1994 o podmínkách udělování a užívání povolení k vyhledávání, průzkumu a těžbě uhlovodíků (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 94/22/ES ze dne 30. května 1994 o podmínkách udělování a užívání povolení k vyhledávání, průzkumu a těžbě uhlovodíků (1),

| — | s ohledem na směrnici Rady 92/91/EHS ze dne 3. listopadu 1992 o minimálních požadavcích na zlepšení bezpečnosti a ochrany zdraví zaměstnanců v těžebním vrtném průmyslu (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na směrnici Rady 92/91/EHS ze dne 3. listopadu 1992 o minimálních požadavcích na zlepšení bezpečnosti a ochrany zdraví zaměstnanců v těžebním vrtném průmyslu (2),

| — | s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2006/21/ES ze dne 15. března 2006 o nakládání s odpady z těžebního průmyslu (směrnice o důlních odpadech) a o změně směrnice 2004/35/ES (3), |
| --- | --- |

—

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2006/21/ES ze dne 15. března 2006 o nakládání s odpady z těžebního průmyslu (směrnice o důlních odpadech) a o změně směrnice 2004/35/ES (3),

| — | s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2008/98/ES ze dne 19. listopadu 2008 o odpadech a o zrušení některých směrnic (4), |
| --- | --- |

—

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2008/98/ES ze dne 19. listopadu 2008 o odpadech a o zrušení některých směrnic (4),

| — | s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2011/92/EU ze dne 13. prosince 2011 o posuzování vlivů některých veřejných a soukromých záměrů na životní prostředí (5), |
| --- | --- |

—

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2011/92/EU ze dne 13. prosince 2011 o posuzování vlivů některých veřejných a soukromých záměrů na životní prostředí (5),

| — | s ohledem na směrnici Rady 92/43/EHS ze dne 21. května 1992 o ochraně přírodních stanovišť, volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin (směrnice o stanovištích) (6), |
| --- | --- |

—

s ohledem na směrnici Rady 92/43/EHS ze dne 21. května 1992 o ochraně přírodních stanovišť, volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin (směrnice o stanovištích) (6),

| — | s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2010/75/EU ze dne 24. listopadu 2010 o průmyslových emisích (integrované prevenci a omezování znečištění) (7), |
| --- | --- |

—

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2010/75/EU ze dne 24. listopadu 2010 o průmyslových emisích (integrované prevenci a omezování znečištění) (7),

| — | s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2004/35/ES ze dne 21. dubna 2004 o odpovědnosti za životní prostředí v souvislosti s prevencí a nápravou škod na životním prostředí (směrnice o odpovědnosti za životní prostředí) (8), |
| --- | --- |

—

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2004/35/ES ze dne 21. dubna 2004 o odpovědnosti za životní prostředí v souvislosti s prevencí a nápravou škod na životním prostředí (směrnice o odpovědnosti za životní prostředí) (8),

| — | s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES ze dne 23. října 2000, kterou se stanovuje rámec pro činnost Společenství v oblasti vodní politiky (rámcová směrnice o vodě) (9), |
| --- | --- |

—

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES ze dne 23. října 2000, kterou se stanovuje rámec pro činnost Společenství v oblasti vodní politiky (rámcová směrnice o vodě) (9),

| — | s ohledem na směrnici Rady 98/83/ES ze dne 3. listopadu 1998 o jakosti vody určené k lidské spotřebě (směrnice o pitné vodě) (10), |
| --- | --- |

—

s ohledem na směrnici Rady 98/83/ES ze dne 3. listopadu 1998 o jakosti vody určené k lidské spotřebě (směrnice o pitné vodě) (10),

| — | s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2006/118/ES ze dne 12. prosince 2006 o ochraně podzemních vod před znečištěním a zhoršováním stavu (směrnice o podzemních vodách) (11), |
| --- | --- |

—

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2006/118/ES ze dne 12. prosince 2006 o ochraně podzemních vod před znečištěním a zhoršováním stavu (směrnice o podzemních vodách) (11),

| — | s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES ze dne 13. října 2003 o vytvoření systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů (v pozměněném znění) (12) a rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 406/2009/ES ze dne 23. dubna 2009 o úsilí členských států snížit emise skleníkových plynů, aby byly splněny závazky Společenství v oblasti snížení emisí skleníkových plynů do roku 2020 (13), |
| --- | --- |

—

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES ze dne 13. října 2003 o vytvoření systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů (v pozměněném znění) (12) a rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 406/2009/ES ze dne 23. dubna 2009 o úsilí členských států snížit emise skleníkových plynů, aby byly splněny závazky Společenství v oblasti snížení emisí skleníkových plynů do roku 2020 (13),

| — | s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 ze dne 18. prosince 2006 o registraci, hodnocení, povolování a omezování chemických látek (REACH), o zřízení Evropské agentury pro chemické látky, o změně směrnice 1999/45/ES a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 793/93, nařízení Komise (ES) č. 1488/94, směrnice Rady 76/769/EHS a směrnic Komise 91/155/EHS, 93/67/EHS, 93/105/ES a 2000/21/ES (nařízení REACH) (14), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 ze dne 18. prosince 2006 o registraci, hodnocení, povolování a omezování chemických látek (REACH), o zřízení Evropské agentury pro chemické látky, o změně směrnice 1999/45/ES a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 793/93, nařízení Komise (ES) č. 1488/94, směrnice Rady 76/769/EHS a směrnic Komise 91/155/EHS, 93/67/EHS, 93/105/ES a 2000/21/ES (nařízení REACH) (14),

| — | s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1272/2008 ze dne 16. prosince 2008 o klasifikaci, označování a balení látek a směsí (která harmonizuje stávající právní předpisy EU s globálně harmonizovaným systémem OSN (GHS)) (15), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1272/2008 ze dne 16. prosince 2008 o klasifikaci, označování a balení látek a směsí (která harmonizuje stávající právní předpisy EU s globálně harmonizovaným systémem OSN (GHS)) (15),

| — | s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 98/8/ES ze dne 16. února 1998 o uvádění biocidních přípravků na trh (směrnice o biocidních přípravcích) (16) |
| --- | --- |

—

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 98/8/ES ze dne 16. února 1998 o uvádění biocidních přípravků na trh (směrnice o biocidních přípravcích) (16)

| — | s ohledem na směrnici 96/82/ES Rady ze dne 9. prosince 1996 o kontrole nebezpečí závažných havárií s přítomností nebezpečných látek (směrnice Seveso II) (17), |
| --- | --- |

—

s ohledem na směrnici 96/82/ES Rady ze dne 9. prosince 1996 o kontrole nebezpečí závažných havárií s přítomností nebezpečných látek (směrnice Seveso II) (17),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 13. září 2011 o řešení otázky bezpečnosti těžby ropy a plynu v pobřežních vodách (18), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 13. září 2011 o řešení otázky bezpečnosti těžby ropy a plynu v pobřežních vodách (18),

| — | s ohledem na zprávu na téma nekonvenčního plynu v Evropě ze dne 8. listopadu 2011, kterou zadalo generální ředitelství pro energii Komise (19), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu na téma nekonvenčního plynu v Evropě ze dne 8. listopadu 2011, kterou zadalo generální ředitelství pro energii Komise (19),

| — | s ohledem na sdělení, které dne 26. ledna 2012 předalo generální ředitelství pro životní prostředí Komise poslancům Evropského parlamentu ohledně právního rámce EU v environmentální oblasti uplatnitelného na projekty břidlicového plynu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení, které dne 26. ledna 2012 předalo generální ředitelství pro životní prostředí Komise poslancům Evropského parlamentu ohledně právního rámce EU v environmentální oblasti uplatnitelného na projekty břidlicového plynu,

| — | s ohledem na sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů nazvané „Energetický plán do roku 2050“(COM(2011)0885), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů nazvané „Energetický plán do roku 2050“(COM(2011)0885),

| — | s ohledem na petici 886/2011 (ve věci rizik spojených s průzkumem a těžbou břidlicového plynu v Bulharsku) a petici 1378/2011 (ve věci těžby břidlicového plynu v Polsku), |
| --- | --- |

—

s ohledem na petici 886/2011 (ve věci rizik spojených s průzkumem a těžbou břidlicového plynu v Bulharsku) a petici 1378/2011 (ve věci těžby břidlicového plynu v Polsku),

| — | s ohledem na studii Dopady těžby břidlicového plynu a břidličné ropy na životní prostředí a lidské zdraví, kterou v červnu 2011 vypracovalo Generální ředitelství Evropského parlamentu pro vnitřní politiky, Tematický odbor A: Hospodářská a vědecká politika, |
| --- | --- |

—

s ohledem na studii Dopady těžby břidlicového plynu a břidličné ropy na životní prostředí a lidské zdraví, kterou v červnu 2011 vypracovalo Generální ředitelství Evropského parlamentu pro vnitřní politiky, Tematický odbor A: Hospodářská a vědecká politika,

| — | s ohledem na články 4, 11, 191, 192, 193 a 194 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na články 4, 11, 191, 192, 193 a 194 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na článek 48 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 48 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin a stanoviska Výboru pro rozvoj a Výboru pro právní záležitosti (A7-0283/2012), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin a stanoviska Výboru pro rozvoj a Výboru pro právní záležitosti (A7-0283/2012),

| A. | vzhledem k tomu, že technologický pokrok posledních let již v některých částech světa nastartoval rychlou těžbu nekonvenčních fosilních paliv v obchodním měřítku; vzhledem k tomu, že se v EU doposud neprovádí těžba v obchodním měřítku a dostupnost zdrojů a možné dopady na životní prostředí a veřejné zdraví je nutné ještě prozkoumat; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že technologický pokrok posledních let již v některých částech světa nastartoval rychlou těžbu nekonvenčních fosilních paliv v obchodním měřítku; vzhledem k tomu, že se v EU doposud neprovádí těžba v obchodním měřítku a dostupnost zdrojů a možné dopady na životní prostředí a veřejné zdraví je nutné ještě prozkoumat;

| B. | vzhledem k tomu, že rozvoj těžby břidlicového plynu je v EU a ve světě kontroverzní otázkou, a proto je nutné důkladně prozkoumat veškeré dopady (na životní prostředí, veřejné zdraví a změnu klimatu) dříve, než bude tato technologie dále rozvíjena; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že rozvoj těžby břidlicového plynu je v EU a ve světě kontroverzní otázkou, a proto je nutné důkladně prozkoumat veškeré dopady (na životní prostředí, veřejné zdraví a změnu klimatu) dříve, než bude tato technologie dále rozvíjena;

| C. | vzhledem k tomu, že energetický plán do roku 2050 naznačuje, že břidlicový plyn a jiné nekonvenční zdroje by se mohly stát potenciálním novým důležitým zdrojem dodávek v Evropě a jejím sousedství; vzhledem k tomu, že nahrazení uhlí a ropy plynem by ve krátkodobém až střednědobém horizontu mohlo v závislosti na jejich životním cyklu přispět ke snížení emisí skleníkových plynů . |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že energetický plán do roku 2050 naznačuje, že břidlicový plyn a jiné nekonvenční zdroje by se mohly stát potenciálním novým důležitým zdrojem dodávek v Evropě a jejím sousedství; vzhledem k tomu, že nahrazení uhlí a ropy plynem by ve krátkodobém až střednědobém horizontu mohlo v závislosti na jejich životním cyklu přispět ke snížení emisí skleníkových plynů .

| D. | vzhledem k tomu, že plyn lze používat jako základní surovinu při výrobě energie a rovněž jej lze používat jako spolehlivý záložní zdroj pro různé zdroje energie, např. větrnou a solární, což snižuje technické obtíže s vyvážením sítě; vzhledem k tomu, že plyn je také účinným palivem pro vytápění/chlazení a poskytuje celou řadu dalších možností průmyslového využití, což zvyšuje konkurenceschopnost EU; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že plyn lze používat jako základní surovinu při výrobě energie a rovněž jej lze používat jako spolehlivý záložní zdroj pro různé zdroje energie, např. větrnou a solární, což snižuje technické obtíže s vyvážením sítě; vzhledem k tomu, že plyn je také účinným palivem pro vytápění/chlazení a poskytuje celou řadu dalších možností průmyslového využití, což zvyšuje konkurenceschopnost EU;

| E. | vzhledem k tomu, že dvě hlavní techniky rozšířené při odhalování potenciálu nekonvenčních fosilních paliv – břidlicového plynu a metanu v uhelném podloží – , tj. horizontální vrty a hydraulické štěpení (frakturace), jsou v této kombinaci využívány pouze deset let a neměly by být kvůli svému kombinovanému využívání a rozsahu zásahů zaměňovány s technikami stimulace vrtu používanými při těžbě konvenčních fosilních paliv; |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že dvě hlavní techniky rozšířené při odhalování potenciálu nekonvenčních fosilních paliv – břidlicového plynu a metanu v uhelném podloží – , tj. horizontální vrty a hydraulické štěpení (frakturace), jsou v této kombinaci využívány pouze deset let a neměly by být kvůli svému kombinovanému využívání a rozsahu zásahů zaměňovány s technikami stimulace vrtu používanými při těžbě konvenčních fosilních paliv;

| F. | vzhledem k tomu, že se EU zavázala k dosažení právně závazného cíle snížit emise skleníkových plynů a zvýšit podíl energie z obnovitelných zdrojů; vzhledem k tomu, že veškerá rozhodnutí o využívání nekonvenčních fosilních paliv by měla být přijímána v souvislosti s nutností snížit emise; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že se EU zavázala k dosažení právně závazného cíle snížit emise skleníkových plynů a zvýšit podíl energie z obnovitelných zdrojů; vzhledem k tomu, že veškerá rozhodnutí o využívání nekonvenčních fosilních paliv by měla být přijímána v souvislosti s nutností snížit emise;

| G. | vzhledem k tomu, že stále není k dispozici žádná (rámcová) směrnice EU, která by upravovala těžební činnosti, |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že stále není k dispozici žádná (rámcová) směrnice EU, která by upravovala těžební činnosti,

| H. | vzhledem k tomu, že nejsou k dispozici dostatečné údaje o chemických látkách používaných při štěpení a o environmentálních a zdravotních rizicích spojených s hydraulickým štěpením; vzhledem k tomu, že stále ještě probíhá důležitá analýza různých možností a že je stále více třeba dále pokračovat ve výzkumu; vzhledem k tomu, že existence a transparentnost údajů, odebírání vzorků a provádění zkoušek má pro vysoce kvalitní výzkum, od nějž by se odvíjela regulace ochraňující veřejné zdraví a životní prostředí, mimořádný význam; |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že nejsou k dispozici dostatečné údaje o chemických látkách používaných při štěpení a o environmentálních a zdravotních rizicích spojených s hydraulickým štěpením; vzhledem k tomu, že stále ještě probíhá důležitá analýza různých možností a že je stále více třeba dále pokračovat ve výzkumu; vzhledem k tomu, že existence a transparentnost údajů, odebírání vzorků a provádění zkoušek má pro vysoce kvalitní výzkum, od nějž by se odvíjela regulace ochraňující veřejné zdraví a životní prostředí, mimořádný význam;

| I. | vzhledem k tomu, že těžba všech druhů fosilních paliv a nerostů s sebou přináší možné ohrožení lidského zdraví a životního prostředí; vzhledem k tomu, že je nezbytné, aby se na jakákoli rozhodnutí o rozvoji zdrojů fosilních paliv v budoucnu v Evropě uplatňovala zásada předběžné opatrnosti a zásada „znečišťovatel platí“ a aby se přihlédlo k případným dopadům všech fází procesu průzkumu a těžby; |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že těžba všech druhů fosilních paliv a nerostů s sebou přináší možné ohrožení lidského zdraví a životního prostředí; vzhledem k tomu, že je nezbytné, aby se na jakákoli rozhodnutí o rozvoji zdrojů fosilních paliv v budoucnu v Evropě uplatňovala zásada předběžné opatrnosti a zásada „znečišťovatel platí“ a aby se přihlédlo k případným dopadům všech fází procesu průzkumu a těžby;

| J. | vzhledem k tomu, že některé členské státy EU, např. Francie a Bulharsko, již kvůli obavám týkající se životního prostředí a veřejného zdraví uvalily moratorium na těžbu břidlicového plynu; |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že některé členské státy EU, např. Francie a Bulharsko, již kvůli obavám týkající se životního prostředí a veřejného zdraví uvalily moratorium na těžbu břidlicového plynu;

| K. | vzhledem k tomu, že projekty těžby břidlicového plynu obvykle nejsou předmětem posuzování vlivu na životní prostředí, přestože pro životní prostředí představují hrozbu; |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že projekty těžby břidlicového plynu obvykle nejsou předmětem posuzování vlivu na životní prostředí, přestože pro životní prostředí představují hrozbu;

| L. | vzhledem k tomu, že úlohou EU je zajistit ve všech svých politikách a činnostech vysokou úroveň ochrany lidského zdraví; |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že úlohou EU je zajistit ve všech svých politikách a činnostech vysokou úroveň ochrany lidského zdraví;

| M. | vzhledem k tomu, že celá řada evropských vlád, např. ve Francii, Bulharsku, německém Severním Porýní-Vestfálsku, švýcarských kantonech Fribourg a Vaud, a také řada států USA (Severní Karolína, New York, New Jersey a Vermont a více než 100 místních správ) a další země po celém světě (Jihoafrická republika, kanadský Quebec, australský Nový Jižní Wales) již zavedly zákaz nebo moratorium na používání hydraulického štěpení při těžbě ropy nebo břidlicového plynu nebo jiných nepropustných horninových formací; |
| --- | --- |

M.

vzhledem k tomu, že celá řada evropských vlád, např. ve Francii, Bulharsku, německém Severním Porýní-Vestfálsku, švýcarských kantonech Fribourg a Vaud, a také řada států USA (Severní Karolína, New York, New Jersey a Vermont a více než 100 místních správ) a další země po celém světě (Jihoafrická republika, kanadský Quebec, australský Nový Jižní Wales) již zavedly zákaz nebo moratorium na používání hydraulického štěpení při těžbě ropy nebo břidlicového plynu nebo jiných nepropustných horninových formací;

| N. | vzhledem k tomu, že řada členských států, např. Česká republika, Rumunsko a Německo, v současnosti uvažují o uvalení moratoria na průzkum a těžbu ropy a břidlicového plynu nebo jiných nepropustných horninových formací; |
| --- | --- |

N.

vzhledem k tomu, že řada členských států, např. Česká republika, Rumunsko a Německo, v současnosti uvažují o uvalení moratoria na průzkum a těžbu ropy a břidlicového plynu nebo jiných nepropustných horninových formací;

| O. | vzhledem k tomu, že směrnice o odpovědnosti za životní prostředí nezavazuje provozovatele k uzavření vhodného pojistného krytí z důvodu vysokých nákladů, které jsou spojeny s nehodami v odvětvích těžebního průmyslu; |
| --- | --- |

O.

vzhledem k tomu, že směrnice o odpovědnosti za životní prostředí nezavazuje provozovatele k uzavření vhodného pojistného krytí z důvodu vysokých nákladů, které jsou spojeny s nehodami v odvětvích těžebního průmyslu;

Obecný rámec – právní předpisy, provádění, sledování a spolupráce

| 1. | rozumí průzkumem a těžbou břidlicového plynu nekonvenční uhlovodíkový průzkum a těžbu využívající metody horizontálních vrtů a vysokoobjemového hydraulického štěpení, které se uplatňují v odvětvích fosilních paliv na celém světě; |
| --- | --- |

1.

rozumí průzkumem a těžbou břidlicového plynu nekonvenční uhlovodíkový průzkum a těžbu využívající metody horizontálních vrtů a vysokoobjemového hydraulického štěpení, které se uplatňují v odvětvích fosilních paliv na celém světě;

| 2. | zdůrazňuje, že bez ohledu na výlučné přednostní právo členských států těžit své energetické zdroje by jakýkoli rozvoj nekonvenčních fosilních paliv měl zajistit spravedlivé a rovné podmínky pro všechny v celé Unii, a to při bezvýhradném dodržení příslušných právních předpisů EU v oblasti bezpečnosti a ochrany životního prostředí; |
| --- | --- |

2.

zdůrazňuje, že bez ohledu na výlučné přednostní právo členských států těžit své energetické zdroje by jakýkoli rozvoj nekonvenčních fosilních paliv měl zajistit spravedlivé a rovné podmínky pro všechny v celé Unii, a to při bezvýhradném dodržení příslušných právních předpisů EU v oblasti bezpečnosti a ochrany životního prostředí;

| 3. | domnívá se, že je zapotřebí provést důkladnou analýzu právního rámce, zejména pokud jde o průzkum a těžbu nekonvenčních fosilních paliv; vítá v této souvislosti připravované dokončení řady studií Komise o určení rizik, životního cyklu emisí skleníkových plynů, chemických látkách, vodě, využívání půdy a dopadech břidlicového plynu na trhy s energií v EU; naléhavě žádá členské státy, aby v otázce dalších kroků v oblasti nekonvenčních fosilních paliv až do ukončení probíhající analýzy regulačního rámce postupovaly obezřetně a účinně prováděly veškeré platné právní předpisy, neboť je to velmi důležité pro snížení rizika činností souvisejících s těžbou plynu; |
| --- | --- |

3.

domnívá se, že je zapotřebí provést důkladnou analýzu právního rámce, zejména pokud jde o průzkum a těžbu nekonvenčních fosilních paliv; vítá v této souvislosti připravované dokončení řady studií Komise o určení rizik, životního cyklu emisí skleníkových plynů, chemických látkách, vodě, využívání půdy a dopadech břidlicového plynu na trhy s energií v EU; naléhavě žádá členské státy, aby v otázce dalších kroků v oblasti nekonvenčních fosilních paliv až do ukončení probíhající analýzy regulačního rámce postupovaly obezřetně a účinně prováděly veškeré platné právní předpisy, neboť je to velmi důležité pro snížení rizika činností souvisejících s těžbou plynu;

| 4. | vyzývá Komisi, aby v návaznosti na dokončení svých studií, provedla na základě evropského regulačního rámce pro ochranu zdraví a životního prostředí řádné hodnocení a navrhla co nejdříve a v souladu s zásadami Smlouvy vhodná opatření a pokud to bude nutné také legislativní opatření; |
| --- | --- |

4.

vyzývá Komisi, aby v návaznosti na dokončení svých studií, provedla na základě evropského regulačního rámce pro ochranu zdraví a životního prostředí řádné hodnocení a navrhla co nejdříve a v souladu s zásadami Smlouvy vhodná opatření a pokud to bude nutné také legislativní opatření;

| 5. | zdůrazňuje, že s těžbou nekonvenčních fosilních paliv jsou stejně jako s těžbou konvenčních fosilních paliv spojena rizika; je přesvědčen, že by tato rizika neměla být podceňována a že je třeba je v rámci účinného regulačního rámce zmírnit prostřednictvím preventivních opatření, včetně náležitého plánování, zkoušek, nových a nejlepších dostupných technologií, osvědčených postupů v tomto průmyslovém odvětví a nepřetržitého shromažďování údajů, sledování a podávání zpráv; považuje za nutné před zahájením činností spojených s nekonvečními fosilními palivy vyžadovat alespoň měření výchozí úrovně přirozeně se vyskytujícího metanu a chemických látek v podzemních vodách ve vodonosné vrstvě a stávající úrovně kvality ovzduší na místech potenciálních vrtů; dále se domnívá, že pravidelné zapojování výrobců původního zařízení nebo rovnocenného zařízení by mohlo zajistit, aby hlavní bezpečnostní zařízení a zařízení na ochranu životního prostředí stále fungovaly účinným způsobem a aby byly dodržovány bezpečnostní normy; |
| --- | --- |

5.

zdůrazňuje, že s těžbou nekonvenčních fosilních paliv jsou stejně jako s těžbou konvenčních fosilních paliv spojena rizika; je přesvědčen, že by tato rizika neměla být podceňována a že je třeba je v rámci účinného regulačního rámce zmírnit prostřednictvím preventivních opatření, včetně náležitého plánování, zkoušek, nových a nejlepších dostupných technologií, osvědčených postupů v tomto průmyslovém odvětví a nepřetržitého shromažďování údajů, sledování a podávání zpráv; považuje za nutné před zahájením činností spojených s nekonvečními fosilními palivy vyžadovat alespoň měření výchozí úrovně přirozeně se vyskytujícího metanu a chemických látek v podzemních vodách ve vodonosné vrstvě a stávající úrovně kvality ovzduší na místech potenciálních vrtů; dále se domnívá, že pravidelné zapojování výrobců původního zařízení nebo rovnocenného zařízení by mohlo zajistit, aby hlavní bezpečnostní zařízení a zařízení na ochranu životního prostředí stále fungovaly účinným způsobem a aby byly dodržovány bezpečnostní normy;

| 6. | bere na vědomí předběžné posouzení právního rámce EU v environmentální oblasti uplatnitelného na hydraulické štěpení, které provedla Komise; naléhavě vyzývá Komisi, aby využila své pravomoci ohledně řádného provádění a uplatňování klíčových právních předpisů EU v oblasti životního prostředí ve všech členských státech a aby neprodleně vydala pokyny ohledně stanovení výchozích údajů týkajících se vody nutných pro posouzení vlivu průzkumu a těžby břidlicového plynu na životní prostředí a určila kritéria, která mají být použita pro posouzení dopadů hydraulického štěpení na zásoby podzemních vod v různých geologických formacích, včetně případného úniku, a kumulativních dopadů; |
| --- | --- |

6.

bere na vědomí předběžné posouzení právního rámce EU v environmentální oblasti uplatnitelného na hydraulické štěpení, které provedla Komise; naléhavě vyzývá Komisi, aby využila své pravomoci ohledně řádného provádění a uplatňování klíčových právních předpisů EU v oblasti životního prostředí ve všech členských státech a aby neprodleně vydala pokyny ohledně stanovení výchozích údajů týkajících se vody nutných pro posouzení vlivu průzkumu a těžby břidlicového plynu na životní prostředí a určila kritéria, která mají být použita pro posouzení dopadů hydraulického štěpení na zásoby podzemních vod v různých geologických formacích, včetně případného úniku, a kumulativních dopadů;

| 7. | vyzývá Komisi, aby zavedla celoevropský rámec pro řízení rizik spojených s průzkumem a těžbou nekonvenčních fosilních paliv s cílem zajistit, aby harmonizovaná ustanovení o ochraně lidského zdraví a životního prostředí byla uplatňována ve všech členských státech; |
| --- | --- |

7.

vyzývá Komisi, aby zavedla celoevropský rámec pro řízení rizik spojených s průzkumem a těžbou nekonvenčních fosilních paliv s cílem zajistit, aby harmonizovaná ustanovení o ochraně lidského zdraví a životního prostředí byla uplatňována ve všech členských státech;

| 8. | vyzývá Komisi, aby ve spolupráci s členskými státy a příslušnými regulačními orgány zavedla průběžné sledování vývoje v této oblasti a přijala potřebná opatření pro doplnění a rozšíření stávajících právních předpisů EU týkajících se životního prostředí; |
| --- | --- |

8.

vyzývá Komisi, aby ve spolupráci s členskými státy a příslušnými regulačními orgány zavedla průběžné sledování vývoje v této oblasti a přijala potřebná opatření pro doplnění a rozšíření stávajících právních předpisů EU týkajících se životního prostředí;

| 9. | konstatuje, že metan je silným skleníkovým plynem, jehož emise musejí být v plném rozsahu podchyceny buď podle směrnice 2003/87/ES (ETS) nebo podle rozhodnutí č. 406/2009/ES („rozhodnutí o sdíleném úsilí“); |
| --- | --- |

9.

konstatuje, že metan je silným skleníkovým plynem, jehož emise musejí být v plném rozsahu podchyceny buď podle směrnice 2003/87/ES (ETS) nebo podle rozhodnutí č. 406/2009/ES („rozhodnutí o sdíleném úsilí“);

| 10. | zdůrazňuje, že účinnost úpravy průzkumu a těžby nekonvenčních fosilních paliv, která je zcela v souladu se stávajícími právními předpisy EU, jednoznačně závisí na snaze a zdrojích příslušných vnitrostátních orgánů; vyzývá proto členské státy, aby zajistily dostatečné lidské a technické kapacity v oblasti sledování, inspekcí a vymáhání povolených činností, včetně patřičné odborné přípravy pro pracovníky příslušných vnitrostátních orgánů; |
| --- | --- |

10.

zdůrazňuje, že účinnost úpravy průzkumu a těžby nekonvenčních fosilních paliv, která je zcela v souladu se stávajícími právními předpisy EU, jednoznačně závisí na snaze a zdrojích příslušných vnitrostátních orgánů; vyzývá proto členské státy, aby zajistily dostatečné lidské a technické kapacity v oblasti sledování, inspekcí a vymáhání povolených činností, včetně patřičné odborné přípravy pro pracovníky příslušných vnitrostátních orgánů;

| 11. | poukazuje na záslužnou práci, již odvedly renomované instituce, především Mezinárodní energetická agentura, aby připravily pokyny uvádějící osvědčené postupy v oblasti předpisů upravujících nekonvenční plyn a hydraulické štěpení; |
| --- | --- |

11.

poukazuje na záslužnou práci, již odvedly renomované instituce, především Mezinárodní energetická agentura, aby připravily pokyny uvádějící osvědčené postupy v oblasti předpisů upravujících nekonvenční plyn a hydraulické štěpení;

| 12. | vyzývá k tomu, aby byl vypracován komplexní soubor evropských referenčních dokumentů uvádějících nejlepší dostupné techniky štěpení na základě solidních vědeckých technických postupů; |
| --- | --- |

12.

vyzývá k tomu, aby byl vypracován komplexní soubor evropských referenčních dokumentů uvádějících nejlepší dostupné techniky štěpení na základě solidních vědeckých technických postupů;

| 13. | vyzývá vnitrostátní orgány, které povolily těžbu nekonvenčních fosilních paliv, aby přezkoumaly platnou vnitrostátní právní úpravu pro budování vrtů pro konvenční fosilní paliva a tato ustanovení novelizovaly tak, aby pokrývala zvláštnosti těžby nekonvenčních fosilních paliv; |
| --- | --- |

13.

vyzývá vnitrostátní orgány, které povolily těžbu nekonvenčních fosilních paliv, aby přezkoumaly platnou vnitrostátní právní úpravu pro budování vrtů pro konvenční fosilní paliva a tato ustanovení novelizovaly tak, aby pokrývala zvláštnosti těžby nekonvenčních fosilních paliv;

| 14. | uznává, že odvětví nese primární odpovědnost za předcházení nehodám a za účinnou reakci na nehody; vyzývá Komisi, aby zvážila začlenění činností spojených s hydraulickým štěpením do přílohy III směrnice o odpovědnosti za životní prostředí a povinnost příslušných orgánů vyžadovat od provozovatelů finanční záruky odpovědnosti za životní prostředí a občanskoprávní odpovědnosti v dostatečné výši, které pokryjí náklady v případě nehody nebo nečekaných negativních dopadů způsobených jejich vlastními činnostmi nebo činnostmi, jimiž byly pověřeny třetí strany; zastává názor, že dojde-li ke znečištění životního prostředí, měla by se uplatňovat zásada „znečišťovatel platí“; vítá pokrok, k němuž v odvětví došlo s ohledem na vysoké normy ochrany životního prostředí a bezpečnosti; zdůrazňuje, že je důležité, aby se jejich dodržování sledovalo prostřednictvím pravidelných inspekcí uskutečňovaných vyškolenými a nezávislými odborníky; |
| --- | --- |

14.

uznává, že odvětví nese primární odpovědnost za předcházení nehodám a za účinnou reakci na nehody; vyzývá Komisi, aby zvážila začlenění činností spojených s hydraulickým štěpením do přílohy III směrnice o odpovědnosti za životní prostředí a povinnost příslušných orgánů vyžadovat od provozovatelů finanční záruky odpovědnosti za životní prostředí a občanskoprávní odpovědnosti v dostatečné výši, které pokryjí náklady v případě nehody nebo nečekaných negativních dopadů způsobených jejich vlastními činnostmi nebo činnostmi, jimiž byly pověřeny třetí strany; zastává názor, že dojde-li ke znečištění životního prostředí, měla by se uplatňovat zásada „znečišťovatel platí“; vítá pokrok, k němuž v odvětví došlo s ohledem na vysoké normy ochrany životního prostředí a bezpečnosti; zdůrazňuje, že je důležité, aby se jejich dodržování sledovalo prostřednictvím pravidelných inspekcí uskutečňovaných vyškolenými a nezávislými odborníky;

| 15. | vyzývá energetické společnosti působící v oblasti těžby nekonvenčních fosilních paliv, aby investovaly do výzkumu s cílem zlepšovat technologie nekonvenčních fosilních paliv z hlediska jejich vlivu na životní prostředí; naléhavě vyzývá podniky a akademické instituce se sídlem v EU, aby rozvinuly odpovídající programy spolupráce v oblasti výzkumu a vývoje, které by zajistily lepší porozumění otázkám bezpečnosti a rizik při průzkumu a těžbě nekonvenčních fosilních paliv; |
| --- | --- |

15.

vyzývá energetické společnosti působící v oblasti těžby nekonvenčních fosilních paliv, aby investovaly do výzkumu s cílem zlepšovat technologie nekonvenčních fosilních paliv z hlediska jejich vlivu na životní prostředí; naléhavě vyzývá podniky a akademické instituce se sídlem v EU, aby rozvinuly odpovídající programy spolupráce v oblasti výzkumu a vývoje, které by zajistily lepší porozumění otázkám bezpečnosti a rizik při průzkumu a těžbě nekonvenčních fosilních paliv;

| 16. | opakuje svou výzvu určenou Komisi a členským státům, kterou vyjádřil ve svém usnesení ze dne 15. března 2012 k plánu přechodu na konkurenceschopné nízkouhlíkové hospodářství do roku 2050, aby se zasazovaly o rychlejší plnění dohody G-20 o odstraňování dotací na fosilní paliva; domnívá se, že na průzkum a těžbu zdrojů fosilních paliv, včetně nekonvenčních zdrojů, nesmí být poskytovány dotace z veřejných prostředků; |
| --- | --- |

16.

opakuje svou výzvu určenou Komisi a členským státům, kterou vyjádřil ve svém usnesení ze dne 15. března 2012 k plánu přechodu na konkurenceschopné nízkouhlíkové hospodářství do roku 2050, aby se zasazovaly o rychlejší plnění dohody G-20 o odstraňování dotací na fosilní paliva; domnívá se, že na průzkum a těžbu zdrojů fosilních paliv, včetně nekonvenčních zdrojů, nesmí být poskytovány dotace z veřejných prostředků;

| 17. | zastává názor, že vzájemné dohody o zachování důvěrnosti ve věci škod na životním prostředí a na zdraví lidí a zvířat, které platily mezi vlastníky půdy v bezprostřední blízkosti vrtů břidlicového plynu a provozovateli v oboru břidlicového plynu ve Spojených státech amerických, by nebyly v souladu s povinnostmi EU a členských států vyplývajícími z Aarhuské úmluvy, směrnice o přístupu k informacím (2003/4/ES) a směrnice o odpovědnosti za životní prostředí; |
| --- | --- |

17.

zastává názor, že vzájemné dohody o zachování důvěrnosti ve věci škod na životním prostředí a na zdraví lidí a zvířat, které platily mezi vlastníky půdy v bezprostřední blízkosti vrtů břidlicového plynu a provozovateli v oboru břidlicového plynu ve Spojených státech amerických, by nebyly v souladu s povinnostmi EU a členských států vyplývajícími z Aarhuské úmluvy, směrnice o přístupu k informacím (2003/4/ES) a směrnice o odpovědnosti za životní prostředí;

Environmentální aspekty hydraulického štěpení

| 18. | uznává, že průzkum a těžba břidlicového plynu mohou vést ke složitým a vzájemně provázaným interakcím s okolním životním prostředím, zejména v důsledku používaných technologií hydraulického štěpení, složení těžební tekutiny, hloubky a provedení vrtů, jakož i rozlohy zasaženého povrchu; |
| --- | --- |

18.

uznává, že průzkum a těžba břidlicového plynu mohou vést ke složitým a vzájemně provázaným interakcím s okolním životním prostředím, zejména v důsledku používaných technologií hydraulického štěpení, složení těžební tekutiny, hloubky a provedení vrtů, jakož i rozlohy zasaženého povrchu;

| 19. | uznává, že pro plánování a metodu těžby jsou určující typy hornin přítomné v daném regionu; požaduje, aby dříve, než bude uděleno povolení, bylo povinné provést výchozí analýzu podzemních vod a geologickou analýzu hlubinné i mělké geologie potenciální břidlicové oblasti, které by zahrnovaly zprávy o veškeré minulé či současné těžební činnosti v daném regionu; |
| --- | --- |

19.

uznává, že pro plánování a metodu těžby jsou určující typy hornin přítomné v daném regionu; požaduje, aby dříve, než bude uděleno povolení, bylo povinné provést výchozí analýzu podzemních vod a geologickou analýzu hlubinné i mělké geologie potenciální břidlicové oblasti, které by zahrnovaly zprávy o veškeré minulé či současné těžební činnosti v daném regionu;

| 20. | zdůrazňuje, že je nutné vypracovat vědecké studie týkající se dlouhodobých dopadů znečištění ovzduší a kontaminace vody, které jsou spojeny se štěpením, na lidské zdraví; |
| --- | --- |

20.

zdůrazňuje, že je nutné vypracovat vědecké studie týkající se dlouhodobých dopadů znečištění ovzduší a kontaminace vody, které jsou spojeny se štěpením, na lidské zdraví;

| 21. | vyzývá Komisi, aby zajistila účinné provádění ustanovení o posouzení dopadů těžby na životní prostředí ve vnitrostátních právních předpisech; zároveň zdůrazňuje, že každé posouzení dopadů je třeba provést v rámci otevřeného a transparentního procesu; |
| --- | --- |

21.

vyzývá Komisi, aby zajistila účinné provádění ustanovení o posouzení dopadů těžby na životní prostředí ve vnitrostátních právních předpisech; zároveň zdůrazňuje, že každé posouzení dopadů je třeba provést v rámci otevřeného a transparentního procesu;

| 22. | připomíná, že „pokyny Komise k uplatňování směrnice 85/337/EHS na projekty spojené s výzkumem a těžbou nekonvenčních uhlovodíků“ (Ares (2011) 1339393), které dne 12. prosince 2011 vydalo GŘ pro životní prostředí Evropské komise, potvrzují, že směrnice Rady 85/337/EHS ve znění pozměněném a kodifikovaném směrnicí 2011/92/EU o posuzování vlivů některých veřejných a soukromých projektů na životní prostředí (známá jako směrnice o posuzování vlivů na životní prostředí či směrnice EIA) upravuje průzkum a těžbu nekonvenčních uhlovodíků; dále připomíná, že jakákoli uplatňovaná metoda hydraulického štěpení je součástí všech činností týkajících se průzkumu a těžby konvenčních a nekonvenčních uhlovodíků, které upravují výše uvedené právní předpisy EU v oblasti životního prostředí a směrnice 94/22/ES Evropského paramentu a Rady ze dne 30. května 1994 o podmínkách udělování a užívání povolení k vyhledávání, průzkumu a těžbě uhlovodíků; |
| --- | --- |

22.

připomíná, že „pokyny Komise k uplatňování směrnice 85/337/EHS na projekty spojené s výzkumem a těžbou nekonvenčních uhlovodíků“ (Ares (2011) 1339393), které dne 12. prosince 2011 vydalo GŘ pro životní prostředí Evropské komise, potvrzují, že směrnice Rady 85/337/EHS ve znění pozměněném a kodifikovaném směrnicí 2011/92/EU o posuzování vlivů některých veřejných a soukromých projektů na životní prostředí (známá jako směrnice o posuzování vlivů na životní prostředí či směrnice EIA) upravuje průzkum a těžbu nekonvenčních uhlovodíků; dále připomíná, že jakákoli uplatňovaná metoda hydraulického štěpení je součástí všech činností týkajících se průzkumu a těžby konvenčních a nekonvenčních uhlovodíků, které upravují výše uvedené právní předpisy EU v oblasti životního prostředí a směrnice 94/22/ES Evropského paramentu a Rady ze dne 30. května 1994 o podmínkách udělování a užívání povolení k vyhledávání, průzkumu a těžbě uhlovodíků;

| 23. | vyzývá Komisi, aby předložila návrhy, jejichž cílem bude zajistit, aby ustanovení směrnice o posuzování vlivů na životní prostředí odpovídajícím způsobem zahrnovala i specifické rysy průzkumu a těžby břidlicového plynu, břidličné ropy a metanu v uhelném podloží; trvá na tom, aby předchozí posouzení vlivů na životní prostředí zahrnovalo i dopady na kvalitu ovzduší, půdy a vody, na geologickou stabilitu, využívání půdy a hlukové znečištění během celého životního cyklu; |
| --- | --- |

23.

vyzývá Komisi, aby předložila návrhy, jejichž cílem bude zajistit, aby ustanovení směrnice o posuzování vlivů na životní prostředí odpovídajícím způsobem zahrnovala i specifické rysy průzkumu a těžby břidlicového plynu, břidličné ropy a metanu v uhelném podloží; trvá na tom, aby předchozí posouzení vlivů na životní prostředí zahrnovalo i dopady na kvalitu ovzduší, půdy a vody, na geologickou stabilitu, využívání půdy a hlukové znečištění během celého životního cyklu;

| 24. | vyzývá, aby do přílohy I směrnice o posuzování vlivů na životní prostředí byly začleněny projekty, které zahrnují hydraulické štěpení; |
| --- | --- |

24.

vyzývá, aby do přílohy I směrnice o posuzování vlivů na životní prostředí byly začleněny projekty, které zahrnují hydraulické štěpení;

| 25. | konstatuje, že existuje riziko seismických otřesů, jak dokazuje průzkum ložisek břidlicového plynu v severovýchodní Anglii; souhlasí s doporučeními obsaženými ve zprávě, jejíž vypracování zadala britská vláda, podle které by provozovatelé měli splňovat určité normy pro stanovení seismických a mikroseismických účinků; |
| --- | --- |

25.

konstatuje, že existuje riziko seismických otřesů, jak dokazuje průzkum ložisek břidlicového plynu v severovýchodní Anglii; souhlasí s doporučeními obsaženými ve zprávě, jejíž vypracování zadala britská vláda, podle které by provozovatelé měli splňovat určité normy pro stanovení seismických a mikroseismických účinků;

| 26. | připomíná, že udržitelnost břidlicového plynu nebyla dosud prokázána; vyzývá Komisi a členské státy, aby důkladně posoudily emise skleníkových plynů vznikající během celého procesu těžby a produkce s cílem prokázat jejich ekologickou nezávadnost; |
| --- | --- |

26.

připomíná, že udržitelnost břidlicového plynu nebyla dosud prokázána; vyzývá Komisi a členské státy, aby důkladně posoudily emise skleníkových plynů vznikající během celého procesu těžby a produkce s cílem prokázat jejich ekologickou nezávadnost;

| 27. | domnívá se, že je v souvislosti s odpovědností vhodné přesunout důkazní břemeno na provozovatele v oblasti břidlicového plynu v případech, kdy s ohledem na povahu narušení a jeho negativní účinky, jiné možné příčiny a jakékoli jiné okolnosti posouzení pravděpodobnosti naznačují, že činnost související s břidlicovým plynem byla příčinou škod na životním prostředí; |
| --- | --- |

27.

domnívá se, že je v souvislosti s odpovědností vhodné přesunout důkazní břemeno na provozovatele v oblasti břidlicového plynu v případech, kdy s ohledem na povahu narušení a jeho negativní účinky, jiné možné příčiny a jakékoli jiné okolnosti posouzení pravděpodobnosti naznačují, že činnost související s břidlicovým plynem byla příčinou škod na životním prostředí;

| 28. | vyzývá Komisi, aby předložila návrhy na výslovné začlenění štěpných kapalin jakožto „nebezpečného odpadu“ do přílohy III evropské směrnice o odpadech (2008/98/ES); |
| --- | --- |

28.

vyzývá Komisi, aby předložila návrhy na výslovné začlenění štěpných kapalin jakožto „nebezpečného odpadu“ do přílohy III evropské směrnice o odpadech (2008/98/ES);

| 29. | připouští, že hydraulické štěpení vyžaduje použití poměrně značných objemů vody, přičemž je voda v EU obzvláště citlivým zdrojem; zdůrazňuje, že je zapotřebí předem vytvořit plány na získávání vody vycházející z hydrologické situace daného místa a zohlednit místní zdroje vody, potřeby místních uživatelů vody a kapacity čištění odpadních vod; |
| --- | --- |

29.

připouští, že hydraulické štěpení vyžaduje použití poměrně značných objemů vody, přičemž je voda v EU obzvláště citlivým zdrojem; zdůrazňuje, že je zapotřebí předem vytvořit plány na získávání vody vycházející z hydrologické situace daného místa a zohlednit místní zdroje vody, potřeby místních uživatelů vody a kapacity čištění odpadních vod;

| 30. | vyzývá Komisi, aby zajistila dodržování platných evropských norem v oblasti ochrany životního prostředí v jejich plném rozsahu, zejména pokud jde o vodu používanou při hydraulickém štěpení, a odpovídající postih v případě jejich nedodržení; |
| --- | --- |

30.

vyzývá Komisi, aby zajistila dodržování platných evropských norem v oblasti ochrany životního prostředí v jejich plném rozsahu, zejména pokud jde o vodu používanou při hydraulickém štěpení, a odpovídající postih v případě jejich nedodržení;

| 31. | připomíná, že rámcová směrnice o vodě požaduje, aby členské státy provedly opatření nutná k prevenci zhoršování stavu všech podzemních vod, včetně znečištění z bodových zdrojů, jako je průzkum a těžba uhlovodíků; |
| --- | --- |

31.

připomíná, že rámcová směrnice o vodě požaduje, aby členské státy provedly opatření nutná k prevenci zhoršování stavu všech podzemních vod, včetně znečištění z bodových zdrojů, jako je průzkum a těžba uhlovodíků;

| 32. | vyzývá průmyslové podniky, aby v rámci transparentní spolupráce s vnitrostátními regulačními úřady, environmentálními skupinami a komunitami přijaly nezbytná opatření pro prevenci zhoršení stavu všech příslušných podzemních vod a tím zachovaly dobrý stav podzemních vod, jak je vymezen v rámcové směrnici o vodě a směrnici o podzemních vodách; |
| --- | --- |

32.

vyzývá průmyslové podniky, aby v rámci transparentní spolupráce s vnitrostátními regulačními úřady, environmentálními skupinami a komunitami přijaly nezbytná opatření pro prevenci zhoršení stavu všech příslušných podzemních vod a tím zachovaly dobrý stav podzemních vod, jak je vymezen v rámcové směrnici o vodě a směrnici o podzemních vodách;

| 33. | připouští, že hydraulické štěpení probíhá hluboko pod úrovní zásobáren podzemních vod; je proto přesvědčen, že jelikož ropné vrty protínají zdroje pitné vody, hlavním problémem v oblasti znečištění podzemních vod integrita je vrtu, kvalita pláště a cementace a jejich schopnost odolávat vysokému tlaku vstřikované kapaliny a otřesům půdy slabší intenzity; |
| --- | --- |

33.

připouští, že hydraulické štěpení probíhá hluboko pod úrovní zásobáren podzemních vod; je proto přesvědčen, že jelikož ropné vrty protínají zdroje pitné vody, hlavním problémem v oblasti znečištění podzemních vod integrita je vrtu, kvalita pláště a cementace a jejich schopnost odolávat vysokému tlaku vstřikované kapaliny a otřesům půdy slabší intenzity;

| 34. | požaduje, aby bylo hydraulické štěpení ze zásady zakázáno v některých citlivých a zvláště ohrožených oblastech, např. ve vymezených ochranných pásmech vodních zdrojů a v jejich okolí a v oblastech těžby uhlí; |
| --- | --- |

34.

požaduje, aby bylo hydraulické štěpení ze zásady zakázáno v některých citlivých a zvláště ohrožených oblastech, např. ve vymezených ochranných pásmech vodních zdrojů a v jejich okolí a v oblastech těžby uhlí;

| 35. | zdůrazňuje, že účinná prevence vyžaduje soustavné sledování přísného dodržování nejvyšších norem a postupů při budování vrtné sondy a její údržbě; domnívá se, že by provozovatelé měli odpovědným orgánům předkládat zprávy o řádném dokončení vrtů; zdůrazňuje, že jak v rámci odvětví, tak ze strany odpovědných orgánů by měla být ve všech fázích zajištěna pravidelná kontrola kvality integrity pláště a cementace a rovněž kvality podzemních vod prostřednictvím odběru vzorků pro kontrolu kvality pitné vody, a to v úzké spolupráci s vodohospodářskými společnostmi; poukazuje na to, že kontrola vyžaduje značné lidské zdroje a odborné znalosti na všech úrovních; |
| --- | --- |

35.

zdůrazňuje, že účinná prevence vyžaduje soustavné sledování přísného dodržování nejvyšších norem a postupů při budování vrtné sondy a její údržbě; domnívá se, že by provozovatelé měli odpovědným orgánům předkládat zprávy o řádném dokončení vrtů; zdůrazňuje, že jak v rámci odvětví, tak ze strany odpovědných orgánů by měla být ve všech fázích zajištěna pravidelná kontrola kvality integrity pláště a cementace a rovněž kvality podzemních vod prostřednictvím odběru vzorků pro kontrolu kvality pitné vody, a to v úzké spolupráci s vodohospodářskými společnostmi; poukazuje na to, že kontrola vyžaduje značné lidské zdroje a odborné znalosti na všech úrovních;

| 36. | vyzývá Komisi, aby neprodleně vydala pokyn týkající se stanovení základních údajů o sledování vody nutných pro posouzení dopadů průzkumu a těžby břidlicového plynu na životní prostředí a stanovila kritéria, která mají být použita pro posouzení dopadů hydraulického štěpení na zásobárny podzemních vod v různých geologických formacích, včetně případného úniku a kumulativních dopadů; |
| --- | --- |

36.

vyzývá Komisi, aby neprodleně vydala pokyn týkající se stanovení základních údajů o sledování vody nutných pro posouzení dopadů průzkumu a těžby břidlicového plynu na životní prostředí a stanovila kritéria, která mají být použita pro posouzení dopadů hydraulického štěpení na zásobárny podzemních vod v různých geologických formacích, včetně případného úniku a kumulativních dopadů;

| 37. | doporučuje, aby provozovatelé, regulační orgány a záchranné složky společně vypracovali standardizované plány pro reakci na krizové situace a vytvořili specializované týmy pro reakci na tyto situace; |
| --- | --- |

37.

doporučuje, aby provozovatelé, regulační orgány a záchranné složky společně vypracovali standardizované plány pro reakci na krizové situace a vytvořili specializované týmy pro reakci na tyto situace;

| 38. | domnívá se, že recyklace vody v uzavřeném oběhu v místě při využití ocelových skladovacích nádrží představuje z hlediska životního prostředí nejšetrnější způsob, jak nakládat se zpětně vytékající vodou a snížit její objem, omezit nebezpečí povrchových úniků, náklady, přepravu a poškození silnic při převozu vody za účelem jejího vyčištění; je přesvědčen, že tento druh recyklace by se měl uplatňovat v co největší míře; v souladu s ustanoveními rámcové směrnice o vodě odmítá vpouštění zpětně vytékající odpadní vody v rámci její likvidace do geologických formací; |
| --- | --- |

38.

domnívá se, že recyklace vody v uzavřeném oběhu v místě při využití ocelových skladovacích nádrží představuje z hlediska životního prostředí nejšetrnější způsob, jak nakládat se zpětně vytékající vodou a snížit její objem, omezit nebezpečí povrchových úniků, náklady, přepravu a poškození silnic při převozu vody za účelem jejího vyčištění; je přesvědčen, že tento druh recyklace by se měl uplatňovat v co největší míře; v souladu s ustanoveními rámcové směrnice o vodě odmítá vpouštění zpětně vytékající odpadní vody v rámci její likvidace do geologických formací;

| 39. | požaduje, aby byly provozovatelé ve spolupráci s vodohospodářskými společnostmi a příslušnými orgány přísně dodržovali platné normy pro čištění odpadních vod a povinné vodohospodářské plány; zdůrazňuje však, že stávající čističky odpadních vod jsou pro čištění odpadních vod vznikajících při hydraulickém štěpení nedostatečně vybaveny a mohou z nich do řek a vodních toků unikat znečišťující látky; domnívá se proto, že odpovědné orgány by měly v dotčených členských státech provést úplné posouzení všech příslušných čističek odpadních vod; |
| --- | --- |

39.

požaduje, aby byly provozovatelé ve spolupráci s vodohospodářskými společnostmi a příslušnými orgány přísně dodržovali platné normy pro čištění odpadních vod a povinné vodohospodářské plány; zdůrazňuje však, že stávající čističky odpadních vod jsou pro čištění odpadních vod vznikajících při hydraulickém štěpení nedostatečně vybaveny a mohou z nich do řek a vodních toků unikat znečišťující látky; domnívá se proto, že odpovědné orgány by měly v dotčených členských státech provést úplné posouzení všech příslušných čističek odpadních vod;

| 40. | zdůrazňuje, že mezi vrtnými plochami a studnami by měla být zachována minimální bezpečná vzdálenost; |
| --- | --- |

40.

zdůrazňuje, že mezi vrtnými plochami a studnami by měla být zachována minimální bezpečná vzdálenost;

| 41. | domnívá se, že celá řada současných sporů o nekonvenčních fosilních palivech je zčásti důsledkem toho, že průmyslové subjekty zprvu odmítaly zveřejnit chemické složení těžebních kapalin; zastává názor, že je nutné, aby byla zajištěna plná transparentnost a bezpodmínečná povinnost všech provozovatelů zveřejňovat veškeré informace týkající se chemického složení a koncentrace těžebních kapalin a dodržování platných předpisů EU v rámci nařízení REACH; |
| --- | --- |

41.

domnívá se, že celá řada současných sporů o nekonvenčních fosilních palivech je zčásti důsledkem toho, že průmyslové subjekty zprvu odmítaly zveřejnit chemické složení těžebních kapalin; zastává názor, že je nutné, aby byla zajištěna plná transparentnost a bezpodmínečná povinnost všech provozovatelů zveřejňovat veškeré informace týkající se chemického složení a koncentrace těžebních kapalin a dodržování platných předpisů EU v rámci nařízení REACH;

| 42. | zastává názor, že vzájemné dohody o zachování důvěrnosti ve věci škod na životním prostředí a na zdraví lidí a zvířat, například dohody, které platily mezi vlastníky půdy v bezprostřední blízkosti vrtů břidlicového plynu a podnikateli v oblasti břidlicového plynu ve Spojených státech amerických, by nebyly v souladu se závazky EU a členských států vyplývajícími z Aarhuské úmluvy, ze směrnice o přístupu k informacím (2003/4/ES) a směrnice o odpovědnosti za životní prostředí; |
| --- | --- |

42.

zastává názor, že vzájemné dohody o zachování důvěrnosti ve věci škod na životním prostředí a na zdraví lidí a zvířat, například dohody, které platily mezi vlastníky půdy v bezprostřední blízkosti vrtů břidlicového plynu a podnikateli v oblasti břidlicového plynu ve Spojených státech amerických, by nebyly v souladu se závazky EU a členských států vyplývajícími z Aarhuské úmluvy, ze směrnice o přístupu k informacím (2003/4/ES) a směrnice o odpovědnosti za životní prostředí;

| 43. | konstatuje, že vrtné plochy s více horizontálními vrty z jednoho vrtného řetězce snižují využívání půdy a narušení krajiny; |
| --- | --- |

43.

konstatuje, že vrtné plochy s více horizontálními vrty z jednoho vrtného řetězce snižují využívání půdy a narušení krajiny;

| 44. | konstatuje, že pro vrty břidlicového plynu ve Spojených státech je charakteristické, že jejich objem produkce po prvních dvou letech prudce klesá, což vede k vyšší intenzitě těžby u nových vrtů; konstatuje, že skladovací nádrže, kompresorové stanice a potrubní infrastruktura dále zvyšují negativní dopady činností související s těžbou břidlicového plynu na využívání půdy; |
| --- | --- |

44.

konstatuje, že pro vrty břidlicového plynu ve Spojených státech je charakteristické, že jejich objem produkce po prvních dvou letech prudce klesá, což vede k vyšší intenzitě těžby u nových vrtů; konstatuje, že skladovací nádrže, kompresorové stanice a potrubní infrastruktura dále zvyšují negativní dopady činností související s těžbou břidlicového plynu na využívání půdy;

| 45. | vyzývá členské státy, které se rozhodnou rozvíjet těžbu břidlicového plynu nebo zdrojů jiných nekonvečních fosilních paliv, aby Komisi zaslaly své vnitrostátní plány, ve kterých podrobně uvedou, jakým způsobem je těžba těchto zdrojů harmonizována s jejich vnitrostátními cíli v oblasti snižování emisí v souladu s rozhodnutím EU o sdíleném úsilí; |
| --- | --- |

45.

vyzývá členské státy, které se rozhodnou rozvíjet těžbu břidlicového plynu nebo zdrojů jiných nekonvečních fosilních paliv, aby Komisi zaslaly své vnitrostátní plány, ve kterých podrobně uvedou, jakým způsobem je těžba těchto zdrojů harmonizována s jejich vnitrostátními cíli v oblasti snižování emisí v souladu s rozhodnutím EU o sdíleném úsilí;

| 46. | uznává, že soustavný technologický pokrok v oblasti hydraulického štěpení a horizontálních vrtů přispívá ke zvyšování bezpečnosti těžby nekonvenčních fosilních paliv a snížení případných vlivů na životní prostředí; vyzývá průmyslové subjekty, aby i nadále usilovaly o pokrok v oblasti rozvoje technologií a zdrojů nekonvenčních fosilních paliv využívaly ta nejlepší technologická řešení; |
| --- | --- |

46.

uznává, že soustavný technologický pokrok v oblasti hydraulického štěpení a horizontálních vrtů přispívá ke zvyšování bezpečnosti těžby nekonvenčních fosilních paliv a snížení případných vlivů na životní prostředí; vyzývá průmyslové subjekty, aby i nadále usilovaly o pokrok v oblasti rozvoje technologií a zdrojů nekonvenčních fosilních paliv využívaly ta nejlepší technologická řešení;

| 47. | vyzývá příslušné vnitrostátní geologické úřady, aby provedly základní sledování seismické aktivity v seismicky citlivých oblastech, v nichž byla vydána povolení k těžbě břidlicového plynu, s cílem stanovit přirozenou seismickou aktivitu, což by umožnilo posoudit, zda může dojít k vyvolání otřesů, a jaký by byl jejich případný dopad; |
| --- | --- |

47.

vyzývá příslušné vnitrostátní geologické úřady, aby provedly základní sledování seismické aktivity v seismicky citlivých oblastech, v nichž byla vydána povolení k těžbě břidlicového plynu, s cílem stanovit přirozenou seismickou aktivitu, což by umožnilo posoudit, zda může dojít k vyvolání otřesů, a jaký by byl jejich případný dopad;

| 48. | upozorňuje, že jakýkoli příznivý výsledek srovnání bilance životního cyklu emisí skleníkových plynů pocházejících z břidlicového plynu a uhlí vychází z jejich životnosti v atmosféře po dobu 100 let; domnívá se, že jelikož je nutné zajistit, aby celosvětové emise dosáhly nejvyšších hodnot nejpozději v roce 2020, je opodstatněné provést posouzení v kratší lhůtě, např. 20 let; vyzývá k dalšímu vědeckému výzkumu fugitivních emisí metanu s cílem zlepšit jejich zúčtování v kontextu vykazování ročních inventur členských států a cílů podle rozhodnutí EU o sdíleném úsilí; |
| --- | --- |

48.

upozorňuje, že jakýkoli příznivý výsledek srovnání bilance životního cyklu emisí skleníkových plynů pocházejících z břidlicového plynu a uhlí vychází z jejich životnosti v atmosféře po dobu 100 let; domnívá se, že jelikož je nutné zajistit, aby celosvětové emise dosáhly nejvyšších hodnot nejpozději v roce 2020, je opodstatněné provést posouzení v kratší lhůtě, např. 20 let; vyzývá k dalšímu vědeckému výzkumu fugitivních emisí metanu s cílem zlepšit jejich zúčtování v kontextu vykazování ročních inventur členských států a cílů podle rozhodnutí EU o sdíleném úsilí;

| 49. | vyzývá Komisi, aby předložila legislativní návrhy, v nichž by stanovila povinnost používat u všech vrtů břidlicového plynu v EU zařízení pro spalování unikajícího plynu s cílem omezit spalování na případy, kdy existují obavy o bezpečnost, a zcela zakázat větrání všech vrtů břidlicového plynu ve snaze omezit fugitivní emise metanu a těkavých organických sloučenin spojených s břidlicovým plynem; |
| --- | --- |

49.

vyzývá Komisi, aby předložila legislativní návrhy, v nichž by stanovila povinnost používat u všech vrtů břidlicového plynu v EU zařízení pro spalování unikajícího plynu s cílem omezit spalování na případy, kdy existují obavy o bezpečnost, a zcela zakázat větrání všech vrtů břidlicového plynu ve snaze omezit fugitivní emise metanu a těkavých organických sloučenin spojených s břidlicovým plynem;

Účast veřejnosti a místní podmínky

| 50. | uznává, že těžební činnost může zhoršit životní podmínky; proto vyzývá k tomu, aby tato skutečnost byla zohledněna v okamžiku přidělování nezbytných povolení k průzkumu a těžbě zdrojů uhlovodíků a aby byla přijata veškerá potřebná opatření, zejména ze strany průmyslových subjektů prostřednictvím využívání nejlepších dostupných technik a ze strany orgánů veřejné správy prostřednictvím uplatňování přísných předpisů k co možná největšímu snížení nepříznivých důsledků této činnosti; |
| --- | --- |

50.

uznává, že těžební činnost může zhoršit životní podmínky; proto vyzývá k tomu, aby tato skutečnost byla zohledněna v okamžiku přidělování nezbytných povolení k průzkumu a těžbě zdrojů uhlovodíků a aby byla přijata veškerá potřebná opatření, zejména ze strany průmyslových subjektů prostřednictvím využívání nejlepších dostupných technik a ze strany orgánů veřejné správy prostřednictvím uplatňování přísných předpisů k co možná největšímu snížení nepříznivých důsledků této činnosti;

| 51. | vyzývá průmyslové subjekty, aby zapojily místní komunity a projednávaly společná řešení s cílem minimalizovat dopady rozvoje těžby břidlicového plynu na dopravu, kvalitu silnic a hladinu hluku v místech, kde je tato těžební činnost prováděna; |
| --- | --- |

51.

vyzývá průmyslové subjekty, aby zapojily místní komunity a projednávaly společná řešení s cílem minimalizovat dopady rozvoje těžby břidlicového plynu na dopravu, kvalitu silnic a hladinu hluku v místech, kde je tato těžební činnost prováděna;

| 52. | žádá členské státy, aby orgány místní správy byly plně informovány a začleněny, zejména pokud jde o fázi posuzování žádostí o povolení k průzkumu a těžbě; požaduje zejména plný přístup ke studiím dopadu na životní prostředí, zdraví obyvatel a místní hospodářství; |
| --- | --- |

52.

žádá členské státy, aby orgány místní správy byly plně informovány a začleněny, zejména pokud jde o fázi posuzování žádostí o povolení k průzkumu a těžbě; požaduje zejména plný přístup ke studiím dopadu na životní prostředí, zdraví obyvatel a místní hospodářství;

| 53. | domnívá se, že by účast veřejnosti měla být zajištěna prostřednictvím vhodného informování veřejnosti a veřejných konzultací před zahájením každé fáze těžby a průzkumu; požaduje větší transparentnost, pokud jde o dopady a používané chemické látky a technologie, a rovněž větší transparentnost veškerých inspekcí a kontrolních opatření s cílem zajistit pochopení řízení těchto činností a důvěru veřejnosti; |
| --- | --- |

53.

domnívá se, že by účast veřejnosti měla být zajištěna prostřednictvím vhodného informování veřejnosti a veřejných konzultací před zahájením každé fáze těžby a průzkumu; požaduje větší transparentnost, pokud jde o dopady a používané chemické látky a technologie, a rovněž větší transparentnost veškerých inspekcí a kontrolních opatření s cílem zajistit pochopení řízení těchto činností a důvěru veřejnosti;

| 54. | uznává, že řešení všech otázek spojených s nekonvenčními fosilními palivy vyžaduje lepší výměny informací mezi průmyslovými subjekty, regulačními orgány a veřejností; |
| --- | --- |

54.

uznává, že řešení všech otázek spojených s nekonvenčními fosilními palivy vyžaduje lepší výměny informací mezi průmyslovými subjekty, regulačními orgány a veřejností;

| 55. | v této souvislosti vítá prostředky, které byly na tento dialog s veřejností přiděleny v rámci rozpočtu EU na rok 2012, a vybízí členské státy, aby tyto finanční prostředky využily pro zajištění lepší informovanosti občanů, kteří žijí v oblastech s potenciálem pro těžbu nekonvenčních fosilních paliv, a jejich skutečné účasti na přijímání rozhodnutí v rámci struktur veřejné správy na místní a vnitrostátní úrovni; |
| --- | --- |

55.

v této souvislosti vítá prostředky, které byly na tento dialog s veřejností přiděleny v rámci rozpočtu EU na rok 2012, a vybízí členské státy, aby tyto finanční prostředky využily pro zajištění lepší informovanosti občanů, kteří žijí v oblastech s potenciálem pro těžbu nekonvenčních fosilních paliv, a jejich skutečné účasti na přijímání rozhodnutí v rámci struktur veřejné správy na místní a vnitrostátní úrovni;

Mezinárodní aspekty

| 56. | domnívá se, že používání břidlicového plynu a dalších fosilních paliv musí být v souladu s článkem 2 Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu (UNFCCC), který vyzývá ke „stabilizaci koncentrací skleníkových plynů v atmosféře na úrovni, která by umožnila předejít nebezpečným důsledkům vzájemného působení lidstva a klimatického systému“, a zdůrazňuje, že velká závislost na infrastrukturách využívajících fosilní palivo, jako je břidlicový plyn, by dosažení tohoto mezinárodního cíle mohla znemožnit; |
| --- | --- |

56.

domnívá se, že používání břidlicového plynu a dalších fosilních paliv musí být v souladu s článkem 2 Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu (UNFCCC), který vyzývá ke „stabilizaci koncentrací skleníkových plynů v atmosféře na úrovni, která by umožnila předejít nebezpečným důsledkům vzájemného působení lidstva a klimatického systému“, a zdůrazňuje, že velká závislost na infrastrukturách využívajících fosilní palivo, jako je břidlicový plyn, by dosažení tohoto mezinárodního cíle mohla znemožnit;

| 57. | domnívá se, že celosvětové zvýšení průzkumu a produkce břidlicového plynu povede ke značnému nárůstu fugitivních emisí metanu a že dosud nebyl posouzen celkový potenciál břidlicového plynu z hlediska globálního oteplování; zdůrazňuje proto, že těžba ropy a plynu z nekonvenčních zdrojů by mohla zbrzdit dosažení sedmého rozvojového cíle tisíciletí, který se týká zajištění ekologické udržitelnosti, a ohrozit nejnovější mezinárodní závazky v oblasti změny klimatu zakotvené v Kodaňské dohodě; konstatuje, že změna klimatu již nyní nejvíce postihuje chudé země; dále zdůrazňuje, že kromě přímých dopadů na zdraví a životní prostředí představuje těžba nekonvenčního plynu a ropy i značnou hrozbu pro obživu jednotlivců, a to zejména v afrických zemích, kde jsou místní společenství z velké části závislá na přírodních zdrojích v zemědělství a rybolovu; |
| --- | --- |

57.

domnívá se, že celosvětové zvýšení průzkumu a produkce břidlicového plynu povede ke značnému nárůstu fugitivních emisí metanu a že dosud nebyl posouzen celkový potenciál břidlicového plynu z hlediska globálního oteplování; zdůrazňuje proto, že těžba ropy a plynu z nekonvenčních zdrojů by mohla zbrzdit dosažení sedmého rozvojového cíle tisíciletí, který se týká zajištění ekologické udržitelnosti, a ohrozit nejnovější mezinárodní závazky v oblasti změny klimatu zakotvené v Kodaňské dohodě; konstatuje, že změna klimatu již nyní nejvíce postihuje chudé země; dále zdůrazňuje, že kromě přímých dopadů na zdraví a životní prostředí představuje těžba nekonvenčního plynu a ropy i značnou hrozbu pro obživu jednotlivců, a to zejména v afrických zemích, kde jsou místní společenství z velké části závislá na přírodních zdrojích v zemědělství a rybolovu;

| 58. | trvá na tom, že v oblasti těžby břidlicového plynu je třeba poučit se ze zkušeností USA; se zvláštním znepokojením konstatuje, že těžba břidlicového plynu vyžaduje velmi velké množství vody, což může ztížit dosažení sedmého rozvojového cíle tisíciletí, pokud jde o přístup k čisté vodě a zajištění dodávek potravin, a to zejména v chudých zemích, které již nyní čelí velkému nedostatku vody; |
| --- | --- |

58.

trvá na tom, že v oblasti těžby břidlicového plynu je třeba poučit se ze zkušeností USA; se zvláštním znepokojením konstatuje, že těžba břidlicového plynu vyžaduje velmi velké množství vody, což může ztížit dosažení sedmého rozvojového cíle tisíciletí, pokud jde o přístup k čisté vodě a zajištění dodávek potravin, a to zejména v chudých zemích, které již nyní čelí velkému nedostatku vody;

| 59. | připomíná, že získávání půdy za účelem těžby ropy a plynu má největší podíl na záborech půdy v rozvojových zemích, což může představovat významnou hrozbu pro domorodé komunity, zemědělce a chudé lidi po celém světě, pokud jde o přístup k vodě, úrodné půdě a potravinám; konstatuje, že po zhroucení finančních trhů v roce 2008 došlo k výraznému zrychlení globálních investic do těžebního průmyslu ze strany zajišťovacích a penzijních fondů, což povzbudilo další těžbu; zdůrazňuje tudíž, že veškeré evropské hospodářské subjekty by měly o otázkách pronájmu či koupě půdy jednat vždy transparentně a konzultovat je v úzké spolupráci se všemi relevantními správními orgány a místními komunitami; |
| --- | --- |

59.

připomíná, že získávání půdy za účelem těžby ropy a plynu má největší podíl na záborech půdy v rozvojových zemích, což může představovat významnou hrozbu pro domorodé komunity, zemědělce a chudé lidi po celém světě, pokud jde o přístup k vodě, úrodné půdě a potravinám; konstatuje, že po zhroucení finančních trhů v roce 2008 došlo k výraznému zrychlení globálních investic do těžebního průmyslu ze strany zajišťovacích a penzijních fondů, což povzbudilo další těžbu; zdůrazňuje tudíž, že veškeré evropské hospodářské subjekty by měly o otázkách pronájmu či koupě půdy jednat vždy transparentně a konzultovat je v úzké spolupráci se všemi relevantními správními orgány a místními komunitami;

| 60. | konstatuje, že jelikož není jasné, zda současný regulační rámec právních předpisů EU poskytuje odpovídající záruky ve vztahu k rizikům pro životní prostředí a lidské zdraví, které vyplývají z činností souvisejících s těžbou břidlicového plynu, provádí Komise v současnosti řadu studií, jehož předložení se očekává později v letošním roce; domnívá se, že výsledky těchto studií o těžbě břidlicového plynu a s nimi související doporučení musí být plně zohledněny evropskými společnostmi v rozvojových zemích; je znepokojen dopady činnosti ropných společností na životní prostředí, zdraví a rozvoj, zejména v subsaharské Africe, a to vzhledem k tomu, že kapacita v některých zemích tohoto regionu, pokud jde o provádění a vymáhání dodržování právních předpisů v oblasti ochrany životního prostředí a zdraví, je omezená; dále uvádí, že by evropské společnosti měly uplatňovat odpovědné průmyslové normy bez ohledu na místo, kde působí; |
| --- | --- |

60.

konstatuje, že jelikož není jasné, zda současný regulační rámec právních předpisů EU poskytuje odpovídající záruky ve vztahu k rizikům pro životní prostředí a lidské zdraví, které vyplývají z činností souvisejících s těžbou břidlicového plynu, provádí Komise v současnosti řadu studií, jehož předložení se očekává později v letošním roce; domnívá se, že výsledky těchto studií o těžbě břidlicového plynu a s nimi související doporučení musí být plně zohledněny evropskými společnostmi v rozvojových zemích; je znepokojen dopady činnosti ropných společností na životní prostředí, zdraví a rozvoj, zejména v subsaharské Africe, a to vzhledem k tomu, že kapacita v některých zemích tohoto regionu, pokud jde o provádění a vymáhání dodržování právních předpisů v oblasti ochrany životního prostředí a zdraví, je omezená; dále uvádí, že by evropské společnosti měly uplatňovat odpovědné průmyslové normy bez ohledu na místo, kde působí;

| 61. | vyjadřuje znepokojení nad potenciálními investicemi evropských společností do nekonvenčních zdrojů ropy či plynu v rozvojových zemích; |
| --- | --- |

61.

vyjadřuje znepokojení nad potenciálními investicemi evropských společností do nekonvenčních zdrojů ropy či plynu v rozvojových zemích;

| 62. | zdůrazňuje, že je nutné dodržovat závazek EU, pokud jde o zajištění soudržnosti politik ve prospěch rozvoje, jak je zakotvena v článku 208 SFEU; je toho názoru, že pokud jde o domácí společnosti, které investují do těžebních činností, měla by EU ovlivňovat jejich chování a vybízet je k používání udržitelnějších postupů, např. zpřísněním norem pro řízení společností a nařízení platných pro banky a fondy, které tyto společnosti financují, a to včetně uplatňování zásad pro financování rozvojových projektů (tzv. equator principles), zásad pro odpovědné investování a pravidel Evropské investiční banky a Bazilejského výboru pro bankovní dohled; |
| --- | --- |

62.

zdůrazňuje, že je nutné dodržovat závazek EU, pokud jde o zajištění soudržnosti politik ve prospěch rozvoje, jak je zakotvena v článku 208 SFEU; je toho názoru, že pokud jde o domácí společnosti, které investují do těžebních činností, měla by EU ovlivňovat jejich chování a vybízet je k používání udržitelnějších postupů, např. zpřísněním norem pro řízení společností a nařízení platných pro banky a fondy, které tyto společnosti financují, a to včetně uplatňování zásad pro financování rozvojových projektů (tzv. equator principles), zásad pro odpovědné investování a pravidel Evropské investiční banky a Bazilejského výboru pro bankovní dohled;

| 63. | připomíná, že mezinárodní ropné společnosti podléhají kromě právních předpisů zemí, kde působí, rovněž jurisdikci soudů v těch zemích, kde jsou kótovány na burze cenných papírů; domnívá se, že právní úprava domovské země by měla poskytovat účinné prostředky na ochranu lidských práv v situacích, kdy existují nedostatky v odpovědnosti, a to po vzoru ustanovení „Alien Tort Claims Acts“ platných v USA; |
| --- | --- |

63.

připomíná, že mezinárodní ropné společnosti podléhají kromě právních předpisů zemí, kde působí, rovněž jurisdikci soudů v těch zemích, kde jsou kótovány na burze cenných papírů; domnívá se, že právní úprava domovské země by měla poskytovat účinné prostředky na ochranu lidských práv v situacích, kdy existují nedostatky v odpovědnosti, a to po vzoru ustanovení „Alien Tort Claims Acts“ platných v USA;

| 64. | konstatuje, že existují mnohé nástroje, které by mohly negativní sociální a ekologické dopady těžebního průmyslu řešit, např. globální iniciativa pro podávání zpráv (GRI), iniciativa OSN Global Compact a pokyny OECD pro nadnárodní podniky; poukazuje však na to, že pokyny, jejichž dodržování je dobrovolné, nejsou pro zmírnění negativních důsledků těžby dostatečné; |
| --- | --- |

64.

konstatuje, že existují mnohé nástroje, které by mohly negativní sociální a ekologické dopady těžebního průmyslu řešit, např. globální iniciativa pro podávání zpráv (GRI), iniciativa OSN Global Compact a pokyny OECD pro nadnárodní podniky; poukazuje však na to, že pokyny, jejichž dodržování je dobrovolné, nejsou pro zmírnění negativních důsledků těžby dostatečné;

| 65. | připomíná, že směrnice EU o účetnictví a transparentnosti jsou v současné době předmětem přezkumu, což je příležitostí k předejití daňovým únikům a korupci ze strany těžebního průmyslu; |
| --- | --- |

65.

připomíná, že směrnice EU o účetnictví a transparentnosti jsou v současné době předmětem přezkumu, což je příležitostí k předejití daňovým únikům a korupci ze strany těžebního průmyslu;

| 66. | naléhavě vyzývá Komisi, aby nalezla nové možnosti, jak zpřísnit normy odpovědnosti nadnárodních společností ve vztahu k sociálním právům a právům v oblasti životního prostředí a možné prostředky jejich provádění; |
| --- | --- |

66.

naléhavě vyzývá Komisi, aby nalezla nové možnosti, jak zpřísnit normy odpovědnosti nadnárodních společností ve vztahu k sociálním právům a právům v oblasti životního prostředí a možné prostředky jejich provádění;

| 67. | vyjadřuje znepokojení nad skutečností, že ve světě působí společnosti těžící nekonvenční ropu a plyn, které se řídí různými standardy bezpečnosti; vyzývá členské státy, aby požadovaly po společnostech, jejichž ústředí se nachází v EU, aby normy EU uplatňovaly celosvětově v rámci veškeré své činnosti; |
| --- | --- |

67.

vyjadřuje znepokojení nad skutečností, že ve světě působí společnosti těžící nekonvenční ropu a plyn, které se řídí různými standardy bezpečnosti; vyzývá členské státy, aby požadovaly po společnostech, jejichž ústředí se nachází v EU, aby normy EU uplatňovaly celosvětově v rámci veškeré své činnosti;

o

o o

| 68. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi a parlamentům členských států. |
| --- | --- |

68.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi a parlamentům členských států.

---

(1)  Úř. věst. L 164, 30.6.1994, s. 3.

(2)  Úř. věst. L 348, 28.11.1992, s. 9.

(3)  Úř. věst. L 102, 11.4.2006, s. 15.

(4)  Úř. věst. L 312, 22.11.2008, s. 3.

(5)  Úř. věst. L 26, 28.1.2012, s. 1.

(6)  Úř. věst. L 206, 22.7.1992, s. 7.

(7)  Úř. věst. L 334, 17.12.2010, s. 17.

(8)  Úř. věst. L 143, 30.4.2004, s. 56.

(9)  Úř. věst. L 327, 22.12.2000, s. 1.

(10)  Úř. věst. L 330, 5.12.1998, s. 32.

(11)  Úř. věst. L 372, 27.12.2006, s. 12.

(12)  Úř. věst. L 275, 25.10.2003, s. 32.

(13)  Úř. věst. L 140, 5.6.2009, s. 136.

(14)  Úř. věst. L 396, 30.12.2006, s. 1.

(15)  Úř. věst. L 353, 31.12.2008, s. 1.

(16)  Úř. věst. L 123, 24.4.1998, s. 1.

(17)  Úř. věst. L 10, 14.1.1997, s. 13.

(18)  Přijaté texty, P7_TA(2011)0366.

(19)  TREN/R1/350-2008 lot 1, http://ec.europa.eu/energy/studies/doc/2012_unconventional_gas_in_europe.pdf.

---

| 16.12.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 419/87 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 419/87

---

P7_TA(2012)0444

Průmyslová, energetická a ostatní hlediska břidlicového plynu a ropy

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. listopadu 2012 o průmyslových, energetických a ostatních hlediscích břidlicového plynu a ropy (2011/2309(INI))

(2015/C 419/13)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie (SFEU) a zejména na článek 194 této smlouvy, který stanoví, že uplatňováním jeho ustanovení, na jejichž základě se přijímají opatření Unie v oblasti energetiky, není mimo jiné dotčeno použití jiných ustanovení Smluv, zejména čl. 192 odst. 2; |
| --- | --- |

—

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie (SFEU) a zejména na článek 194 této smlouvy, který stanoví, že uplatňováním jeho ustanovení, na jejichž základě se přijímají opatření Unie v oblasti energetiky, není mimo jiné dotčeno použití jiných ustanovení Smluv, zejména čl. 192 odst. 2;

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 25. listopadu 2010 nazvané „Směrem k nové energetické strategii pro Evropu 2011–2020“ (1); |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 25. listopadu 2010 nazvané „Směrem k nové energetické strategii pro Evropu 2011–2020“ (1);

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 29. září 2011 o vypracování společného postoje EU před zahájením konference Organizace Spojených národů o trvale udržitelném rozvoji (Rio+20) (2); |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 29. září 2011 o vypracování společného postoje EU před zahájením konference Organizace Spojených národů o trvale udržitelném rozvoji (Rio+20) (2);

| — | s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 94/22/ES ze dne 30. května 1994 o podmínkách udělování a užívání povolení k vyhledávání, průzkumu a těžbě uhlovodíků (3); |
| --- | --- |

—

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 94/22/ES ze dne 30. května 1994 o podmínkách udělování a užívání povolení k vyhledávání, průzkumu a těžbě uhlovodíků (3);

| — | s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 994/2010 ze dne 20. října 2010 o opatřeních na zabezpečení dodávek zemního plynu a o zrušení směrnice 2004/67/ES (4); |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 994/2010 ze dne 20. října 2010 o opatřeních na zabezpečení dodávek zemního plynu a o zrušení směrnice 2004/67/ES (4);

| — | s ohledem na právní předpisy EU v oblasti životního prostředí, které se týkají rozvoje těžby břidlicového plynu, včetně: směrnice Rady 85/337/EHS ze dne 27. června 1985 o posuzování vlivů některých veřejných a soukromých záměrů na životní prostředí (5); směrnice 2001/42/ES o posuzování vlivů některých plánů a programů na životní prostředí (6); směrnice 2006/21/ES o nakládání s odpady z těžebního průmyslu (7); směrnice 2000/60/ES, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti vodní politiky (8); nařízení (ES) č. 1907/2006 o registraci, hodnocení, povolování a omezování chemických látek (9); směrnice 98/8/ES o uvádění biocidních přípravků na trh (10); směrnice 96/82/ES o kontrole nebezpečí závažných havárií s přítomností nebezpečných látek (11); směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/35/ES ze dne 21. dubna 2004 o odpovědnosti za životní prostředí v souvislosti s prevencí a nápravou škod na životním prostředí (12); směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/75/EU ze dne 24. listopadu 2010 o průmyslových emisích (integrované prevenci a omezování znečištění) (13); směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES ze dne 13. října 2003 o vytvoření systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů ve Společenství (14) a rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 406/2009/ES ze dne 23. dubna 2009 o úsilí členských států snížit emise skleníkových plynů, aby byly splněny závazky Společenství v oblasti snížení emisí skleníkových plynů do roku 2020 (15); |
| --- | --- |

—

s ohledem na právní předpisy EU v oblasti životního prostředí, které se týkají rozvoje těžby břidlicového plynu, včetně: směrnice Rady 85/337/EHS ze dne 27. června 1985 o posuzování vlivů některých veřejných a soukromých záměrů na životní prostředí (5); směrnice 2001/42/ES o posuzování vlivů některých plánů a programů na životní prostředí (6); směrnice 2006/21/ES o nakládání s odpady z těžebního průmyslu (7); směrnice 2000/60/ES, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti vodní politiky (8); nařízení (ES) č. 1907/2006 o registraci, hodnocení, povolování a omezování chemických látek (9); směrnice 98/8/ES o uvádění biocidních přípravků na trh (10); směrnice 96/82/ES o kontrole nebezpečí závažných havárií s přítomností nebezpečných látek (11); směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/35/ES ze dne 21. dubna 2004 o odpovědnosti za životní prostředí v souvislosti s prevencí a nápravou škod na životním prostředí (12); směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/75/EU ze dne 24. listopadu 2010 o průmyslových emisích (integrované prevenci a omezování znečištění) (13); směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES ze dne 13. října 2003 o vytvoření systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů ve Společenství (14) a rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 406/2009/ES ze dne 23. dubna 2009 o úsilí členských států snížit emise skleníkových plynů, aby byly splněny závazky Společenství v oblasti snížení emisí skleníkových plynů do roku 2020 (15);

| — | s ohledem na závěry Evropské rady ze dne 4. února 2011; |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry Evropské rady ze dne 4. února 2011;

| — | s ohledem na závěry Rady ze dne 24. listopadu 2011 o posílení vnějšího rozměru energetické politiky EU; |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry Rady ze dne 24. listopadu 2011 o posílení vnějšího rozměru energetické politiky EU;

| — | s ohledem na sdělení Komise o energetickém plánu do roku 2050 (16); |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise o energetickém plánu do roku 2050 (16);

| — | s ohledem na návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o hlavních směrech transevropské energetické infrastruktury a o zrušení rozhodnutí č. 1364/2006/ES (17), vypracovaný Komisí; |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o hlavních směrech transevropské energetické infrastruktury a o zrušení rozhodnutí č. 1364/2006/ES (17), vypracovaný Komisí;

| — | s ohledem na článek 48 jednacího řádu,; |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 48 jednacího řádu,;

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku (A7-0284/2012); |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku (A7-0284/2012);

| A. | vzhledem k tomu, že Mezinárodní energetická agentura očekává, že celková kapacita zkapalňování vzroste z 380 miliard m3 v roce 2011 na 540 miliard m3 v roce 2020; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že Mezinárodní energetická agentura očekává, že celková kapacita zkapalňování vzroste z 380 miliard m3 v roce 2011 na 540 miliard m3 v roce 2020;

| B. | vzhledem k tomu, že členské státy mají podle Smluv EU právo určovat svou vlastní skladbu zdrojů energie; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že členské státy mají podle Smluv EU právo určovat svou vlastní skladbu zdrojů energie;

| C. | vzhledem k tomu, že rozvoj těžby břidlicového plynu může mít značný dopad na dynamiku trhu se zemním plynem a na jeho ceny a na výrobu energie; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že rozvoj těžby břidlicového plynu může mít značný dopad na dynamiku trhu se zemním plynem a na jeho ceny a na výrobu energie;

| D. | vzhledem k tomu, že chemické látky používané při hydraulickém štěpení musí být registrované u Evropské agentury pro chemické látky a nemohou být schváleny, pokud není zaručeno, že nepoškozují životní prostředí nebo že je toto poškození omezeno (v souladu s nařízením REACH); |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že chemické látky používané při hydraulickém štěpení musí být registrované u Evropské agentury pro chemické látky a nemohou být schváleny, pokud není zaručeno, že nepoškozují životní prostředí nebo že je toto poškození omezeno (v souladu s nařízením REACH);

| E. | vzhledem k tomu, že nekonvenční plyn ve formě plynu ze skalních ložisek, břidlicového plynu a metanu v uhelném podloží přispívá více než z poloviny k výrobě plynu v USA, přičemž největší nárůst zaznamenal břidlicový plyn; |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že nekonvenční plyn ve formě plynu ze skalních ložisek, břidlicového plynu a metanu v uhelném podloží přispívá více než z poloviny k výrobě plynu v USA, přičemž největší nárůst zaznamenal břidlicový plyn;

| F. | vzhledem k tomu, že v Estonsku se již ropa vyrábí z ropné břidlice a že v Pařížské pánvi byl proveden průzkum ložisek břidlicových formací za účelem těžby ropy; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že v Estonsku se již ropa vyrábí z ropné břidlice a že v Pařížské pánvi byl proveden průzkum ložisek břidlicových formací za účelem těžby ropy;

Energetická hlediska

Potenciální zdroje

| 1. | konstatuje, že byly vypracovány různé odhady zdrojů břidlicového plynu v Evropě, včetně odhadů Úřadu USA pro energetické informace a Mezinárodní energetické agentury, a že se v několika členských státech nacházejí zásoby břidlicového plynu; uznává, že ačkoli jsou tyto odhady ze své podstaty nepřesné, poukazují na případnou existenci významných domácích zdrojů energie, i když ne ve všech případech by se těžba vyplatila; dále shledává, že některé členské státy mají zásoby břidlicové ropy a že další zdroje pro nekonvenční získávání ropy je nutné ještě důkladněji prozkoumat; |
| --- | --- |

1.

konstatuje, že byly vypracovány různé odhady zdrojů břidlicového plynu v Evropě, včetně odhadů Úřadu USA pro energetické informace a Mezinárodní energetické agentury, a že se v několika členských státech nacházejí zásoby břidlicového plynu; uznává, že ačkoli jsou tyto odhady ze své podstaty nepřesné, poukazují na případnou existenci významných domácích zdrojů energie, i když ne ve všech případech by se těžba vyplatila; dále shledává, že některé členské státy mají zásoby břidlicové ropy a že další zdroje pro nekonvenční získávání ropy je nutné ještě důkladněji prozkoumat;

| 2. | domnívá se, že mají-li tvůrci politik přijímat informovaná rozhodnutí, měli by mít k dispozici přesnější, aktuálnější a obsáhlejší vědecké údaje; souhlasí proto s Evropskou radou, že by měl být posouzen a zmapován potenciál Evropy pro udržitelnou těžbu břidlicového plynu a břidlicové ropy a jejich využívání, aniž by přitom byla ohrožena dostupnost a kvalita vodních zdrojů, a že by případně měla být posílena bezpečnost dodávek; vítá hodnocení provedená členskými státy a vybízí je, aby v této práci pokračovaly; žádá Komisi, aby přispěla k hodnocení potenciálních zásob břidlicového plynu a břidlicové ropy v EU tím, že shromáždí výsledky hodnocení členských států a dostupné výsledky z průzkumných projektů a provede analýzu a hodnocení hospodářských, průmyslových, energetických, environmentálních a zdravotních aspektů domácí produkce břidlicového plynu; |
| --- | --- |

2.

domnívá se, že mají-li tvůrci politik přijímat informovaná rozhodnutí, měli by mít k dispozici přesnější, aktuálnější a obsáhlejší vědecké údaje; souhlasí proto s Evropskou radou, že by měl být posouzen a zmapován potenciál Evropy pro udržitelnou těžbu břidlicového plynu a břidlicové ropy a jejich využívání, aniž by přitom byla ohrožena dostupnost a kvalita vodních zdrojů, a že by případně měla být posílena bezpečnost dodávek; vítá hodnocení provedená členskými státy a vybízí je, aby v této práci pokračovaly; žádá Komisi, aby přispěla k hodnocení potenciálních zásob břidlicového plynu a břidlicové ropy v EU tím, že shromáždí výsledky hodnocení členských států a dostupné výsledky z průzkumných projektů a provede analýzu a hodnocení hospodářských, průmyslových, energetických, environmentálních a zdravotních aspektů domácí produkce břidlicového plynu;

Energetické trhy

| 3. | upozorňuje na to, že rozmach používání břidlicového plynu v USA již měl značně pozitivní dopad na trh se zemním plynem a na ceny plynu a elektřiny, který se projevil zejména tím, že v jeho důsledku byly přesměrovány dodávky zkapalněného zemního plynu, které byly původně určeny pro trh v USA; konstatuje, že okamžité ceny v USA klesly na historicky nejnižší úroveň, což zvyšuje cenové rozdíly mezi USA a Evropou, která je vázána dlouhodobými smlouvami, a ovlivňuje konkurenceschopnost evropských ekonomik a průmyslu; |
| --- | --- |

3.

upozorňuje na to, že rozmach používání břidlicového plynu v USA již měl značně pozitivní dopad na trh se zemním plynem a na ceny plynu a elektřiny, který se projevil zejména tím, že v jeho důsledku byly přesměrovány dodávky zkapalněného zemního plynu, které byly původně určeny pro trh v USA; konstatuje, že okamžité ceny v USA klesly na historicky nejnižší úroveň, což zvyšuje cenové rozdíly mezi USA a Evropou, která je vázána dlouhodobými smlouvami, a ovlivňuje konkurenceschopnost evropských ekonomik a průmyslu;

| 4. | konstatuje, že Úřad USA pro energetické informace předpokládá, že domácí produkce bude do roku 2035 zajišťovat 46 % dodávek plynu v USA; |
| --- | --- |

4.

konstatuje, že Úřad USA pro energetické informace předpokládá, že domácí produkce bude do roku 2035 zajišťovat 46 % dodávek plynu v USA;

| 5. | konstatuje, že ceny plynu v USA stále klesají, což pro EU znamená další výzvy z hlediska konkurenceschopnosti; |
| --- | --- |

5.

konstatuje, že ceny plynu v USA stále klesají, což pro EU znamená další výzvy z hlediska konkurenceschopnosti;

| 6. | konstatuje, že trh s plynem se stále více globalizuje a propojuje, takže rozvoj těžby břidlicového plynu zvýší celosvětovou soutěž mezi různými druhy plynu, a bude tedy i nadále značně ovlivňovat ceny; upozorňuje na to, že břidlicový plyn pomůže posílit postavení spotřebitelů vůči dodavatelům, a měl by tedy vést ke snížení cen; |
| --- | --- |

6.

konstatuje, že trh s plynem se stále více globalizuje a propojuje, takže rozvoj těžby břidlicového plynu zvýší celosvětovou soutěž mezi různými druhy plynu, a bude tedy i nadále značně ovlivňovat ceny; upozorňuje na to, že břidlicový plyn pomůže posílit postavení spotřebitelů vůči dodavatelům, a měl by tedy vést ke snížení cen;

| 7. | na druhé straně konstatuje, že k vybudování veškeré nezbytné infrastruktury pro vrtné plošiny, skladování, přepravu a opětovné zpracování plynu a štěpící kapaliny jsou zapotřebí další značné investice, přičemž veškeré náklady musí nést průmysl; |
| --- | --- |

7.

na druhé straně konstatuje, že k vybudování veškeré nezbytné infrastruktury pro vrtné plošiny, skladování, přepravu a opětovné zpracování plynu a štěpící kapaliny jsou zapotřebí další značné investice, přičemž veškeré náklady musí nést průmysl;

| 8. | vyzývá Komisi, aby se v souvislosti s vývojem trhu s plynem a posílením centrálního stanovování cen v Evropě na příštím zasedání Rady EU-USA pro energetiku zabývala případným dopadem celosvětového rozvoje těžby břidlicového plynu na trh se zkapalněným zemním plynem (LNG) a zrušení případných omezení celosvětového obchodu s LNG; |
| --- | --- |

8.

vyzývá Komisi, aby se v souvislosti s vývojem trhu s plynem a posílením centrálního stanovování cen v Evropě na příštím zasedání Rady EU-USA pro energetiku zabývala případným dopadem celosvětového rozvoje těžby břidlicového plynu na trh se zkapalněným zemním plynem (LNG) a zrušení případných omezení celosvětového obchodu s LNG;

| 9. | zdůrazňuje, že zásada subsidiarity, která se na úrovni EU uplatňuje na určování skladby zdrojů energie, se vztahuje i na průzkum ložisek břidlicového plynu a/nebo jeho těžbu; konstatuje však, že průzkum ložisek břidlicového plynu může mít přeshraniční rozměr, zejména tehdy, když jsou vrty prováděny v blízkosti pozemních hranic s jiným členským státem nebo když ovlivňují kvalitu podzemní vody, ovzduší nebo půdy více než jednoho státu; požaduje, aby byly před získáním koncesí a v jejich průběhu plně zpřístupňovány informace o všech technických a environmentálních otázkách týkajících se průzkumu ložisek břidlicového plynu a aby byla zajištěna náležitá spolupráce se všemi zúčastněnými stranami; |
| --- | --- |

9.

zdůrazňuje, že zásada subsidiarity, která se na úrovni EU uplatňuje na určování skladby zdrojů energie, se vztahuje i na průzkum ložisek břidlicového plynu a/nebo jeho těžbu; konstatuje však, že průzkum ložisek břidlicového plynu může mít přeshraniční rozměr, zejména tehdy, když jsou vrty prováděny v blízkosti pozemních hranic s jiným členským státem nebo když ovlivňují kvalitu podzemní vody, ovzduší nebo půdy více než jednoho státu; požaduje, aby byly před získáním koncesí a v jejich průběhu plně zpřístupňovány informace o všech technických a environmentálních otázkách týkajících se průzkumu ložisek břidlicového plynu a aby byla zajištěna náležitá spolupráce se všemi zúčastněnými stranami;

| 10. | konstatuje, že světová spotřeba zemního plynu v současné době roste a že Evropa i nadále patří mezi regiony s největším objemem dovozu; konstatuje, že Mezinárodní energetická agentura předpokládá, že domácí produkce plynu bude v Evropě klesat a že naopak poroste poptávka, což do roku 2035 zvýší dovoz plynu na asi 450 miliard m3; uznává proto, že významnou úlohou celosvětové produkce břidlicového plynu je ve střednědobém až dlouhodobém výhledu zajistit energetickou bezpečnost a rozmanitost zdrojů energie a dodavatelů; vzhledem k tomu, že členské státy jsou závislé na dovozu zemního plynu ze třetích zemí, si uvědomuje, že domácí produkce břidlicového plynu by mohla některým členským státům poskytnout příležitost k další diverzifikaci jejich zdrojů zemního plynu; uznává, že v důsledku rostoucí produkce zemního plynu z břidlice v USA jsou nyní pro potřeby Evropy k dispozici větší dodávky LNG a že kombinace vyšších domácích dodávek zemního plynu a dostupnosti většího objemu LNG představuje lákavou možnost, jak diverzifikovat dodávky plynu; |
| --- | --- |

10.

konstatuje, že světová spotřeba zemního plynu v současné době roste a že Evropa i nadále patří mezi regiony s největším objemem dovozu; konstatuje, že Mezinárodní energetická agentura předpokládá, že domácí produkce plynu bude v Evropě klesat a že naopak poroste poptávka, což do roku 2035 zvýší dovoz plynu na asi 450 miliard m3; uznává proto, že významnou úlohou celosvětové produkce břidlicového plynu je ve střednědobém až dlouhodobém výhledu zajistit energetickou bezpečnost a rozmanitost zdrojů energie a dodavatelů; vzhledem k tomu, že členské státy jsou závislé na dovozu zemního plynu ze třetích zemí, si uvědomuje, že domácí produkce břidlicového plynu by mohla některým členským státům poskytnout příležitost k další diverzifikaci jejich zdrojů zemního plynu; uznává, že v důsledku rostoucí produkce zemního plynu z břidlice v USA jsou nyní pro potřeby Evropy k dispozici větší dodávky LNG a že kombinace vyšších domácích dodávek zemního plynu a dostupnosti většího objemu LNG představuje lákavou možnost, jak diverzifikovat dodávky plynu;

| 11. | zdůrazňuje však, že v dlouhodobém horizontu je stěžejní přijmout další opatření a politiky pro zabezpečení dodávek, jako je významné zvýšení podílu obnovitelných zdrojů energie, zvýšení energetické účinnosti, dosažení úspor energie, a současně zajistit dostatečnou infrastrukturu a vyhovující skladovací zařízení, diverzifikaci dodávek plynu a přepravních tras a vybudování spolehlivých partnerství s dodavatelskými a tranzitními zeměmi a zeměmi spotřeby na základě transparentnosti, vzájemné důvěry a nediskriminace v souladu se zásadami energetické charty a s třetím energetickým balíčkem EU; |
| --- | --- |

11.

zdůrazňuje však, že v dlouhodobém horizontu je stěžejní přijmout další opatření a politiky pro zabezpečení dodávek, jako je významné zvýšení podílu obnovitelných zdrojů energie, zvýšení energetické účinnosti, dosažení úspor energie, a současně zajistit dostatečnou infrastrukturu a vyhovující skladovací zařízení, diverzifikaci dodávek plynu a přepravních tras a vybudování spolehlivých partnerství s dodavatelskými a tranzitními zeměmi a zeměmi spotřeby na základě transparentnosti, vzájemné důvěry a nediskriminace v souladu se zásadami energetické charty a s třetím energetickým balíčkem EU;

| 12. | žádá opět Komisi, aby do konce roku 2013 vypracovala analýzu budoucího vývoje trhu se zemním plynem na celosvětové úrovni a na úrovni EU, včetně hodnocení dopadu již naplánovaných projektů týkajících se plynárenské infrastruktury (jako jsou např. projekty vypracované v souvislosti s jižním koridorem), nových terminálů LNG, dopadu břidlicového plynu na trh se zemním plynem v USA (zejména na potřeby dovozu LNG) a dopadu možného rozvoje těžby břidlicového plynu v EU na budoucí zabezpečení dodávek plynu a na ceny; věří, že analýza by měla zohlednit a považovat za výchozí bod současný stav rozvoje infrastruktury a cíle, které si EU do roku 2020 stanovila pro emise CO2; zdůrazňuje, že by měly být vedeny konzultace se všemi příslušnými zainteresovanými stranami; |
| --- | --- |

12.

žádá opět Komisi, aby do konce roku 2013 vypracovala analýzu budoucího vývoje trhu se zemním plynem na celosvětové úrovni a na úrovni EU, včetně hodnocení dopadu již naplánovaných projektů týkajících se plynárenské infrastruktury (jako jsou např. projekty vypracované v souvislosti s jižním koridorem), nových terminálů LNG, dopadu břidlicového plynu na trh se zemním plynem v USA (zejména na potřeby dovozu LNG) a dopadu možného rozvoje těžby břidlicového plynu v EU na budoucí zabezpečení dodávek plynu a na ceny; věří, že analýza by měla zohlednit a považovat za výchozí bod současný stav rozvoje infrastruktury a cíle, které si EU do roku 2020 stanovila pro emise CO2; zdůrazňuje, že by měly být vedeny konzultace se všemi příslušnými zainteresovanými stranami;

| 13. | zdůrazňuje, že zásadní význam má rovněž plně fungující, propojený a integrovaný vnitřní trh EU s energií, a to i v zájmu plného využívání výhod případné produkce břidlicového plynu v EU, která by neměla mít negativní dopad na životní prostředí a na místní komunity v blízkosti ložisek a výrobních zařízení; vyzývá Komisi a členské státy, aby tento cíl důsledně sledovaly, a to zejména tak, že v zájmu sjednocení a plné liberalizace evropských trhů s energií do roku 2014 zajistí bezproblémový přechod k požadavkům třetího balíčku opatření EU týkajících se vnitřního trhu s energií a balíčku opatření pro energetickou infrastrukturu a jejich uplatňování; |
| --- | --- |

13.

zdůrazňuje, že zásadní význam má rovněž plně fungující, propojený a integrovaný vnitřní trh EU s energií, a to i v zájmu plného využívání výhod případné produkce břidlicového plynu v EU, která by neměla mít negativní dopad na životní prostředí a na místní komunity v blízkosti ložisek a výrobních zařízení; vyzývá Komisi a členské státy, aby tento cíl důsledně sledovaly, a to zejména tak, že v zájmu sjednocení a plné liberalizace evropských trhů s energií do roku 2014 zajistí bezproblémový přechod k požadavkům třetího balíčku opatření EU týkajících se vnitřního trhu s energií a balíčku opatření pro energetickou infrastrukturu a jejich uplatňování;

Přechod k bezuhlíkovému hospodářství

| 14. | souhlasí s Komisí v tom, že plyn bude mít značný význam pro transformaci energetického systému, jak je uvedeno ve výše zmíněném plánu, protože představuje rychlý, dočasný a nákladově efektivní způsob snížení závislosti na jiných, méně čistých fosilních palivech, do doby, než přejdeme na plně udržitelnou výrobu energie s nízkými emisemi uhlíku, a tedy i emisemi skleníkových plynů zejména v těch členských státech, které používají k výrobě energie velké množství uhlí, pokud posouzení dopadů ukážou, že toto využívání nemá negativní dopad na životní prostředí, především na podzemní vody a místní komunity žijící v blízkosti ložisek; |
| --- | --- |

14.

souhlasí s Komisí v tom, že plyn bude mít značný význam pro transformaci energetického systému, jak je uvedeno ve výše zmíněném plánu, protože představuje rychlý, dočasný a nákladově efektivní způsob snížení závislosti na jiných, méně čistých fosilních palivech, do doby, než přejdeme na plně udržitelnou výrobu energie s nízkými emisemi uhlíku, a tedy i emisemi skleníkových plynů zejména v těch členských státech, které používají k výrobě energie velké množství uhlí, pokud posouzení dopadů ukážou, že toto využívání nemá negativní dopad na životní prostředí, především na podzemní vody a místní komunity žijící v blízkosti ložisek;

| 15. | s ohledem na nedostatek komplexních celoevropských údajů o uhlíkové stopě břidlicového plynu vyzývá Společné výzkumné středisko Komise, aby rychle dokončilo analýzu emisí skleníkových plynů z těžby a produkce břidlicového plynu během jeho celého životního cyklu s cílem zajistit, aby byly v budoucnu správně zohledněny; |
| --- | --- |

15.

s ohledem na nedostatek komplexních celoevropských údajů o uhlíkové stopě břidlicového plynu vyzývá Společné výzkumné středisko Komise, aby rychle dokončilo analýzu emisí skleníkových plynů z těžby a produkce břidlicového plynu během jeho celého životního cyklu s cílem zajistit, aby byly v budoucnu správně zohledněny;

| 16. | dále poznamenává, že některé druhy obnovitelné energie – například větrná energie – jsou nestálé a vyžadují vytváření rezerv nebo vyvažování spolehlivými a flexibilními technologiemi pro výrobu energie; vyjadřuje názor, že k tomuto účelu by mohl jako jedna z dostupných možností posloužit zemní plyn – včetně břidlicového plynu – a že další řešení představuje např. lepší propojení, lepší řízení a kontrola systému prostřednictvím inteligentních sítí na všech úrovních sítě, lepší skladování energie a řízení poptávky; uznává význam technologie pro zachycování a skladování uhlíku pro zajištění dlouhodobé udržitelnosti zemního plynu jako zdroje energie; |
| --- | --- |

16.

dále poznamenává, že některé druhy obnovitelné energie – například větrná energie – jsou nestálé a vyžadují vytváření rezerv nebo vyvažování spolehlivými a flexibilními technologiemi pro výrobu energie; vyjadřuje názor, že k tomuto účelu by mohl jako jedna z dostupných možností posloužit zemní plyn – včetně břidlicového plynu – a že další řešení představuje např. lepší propojení, lepší řízení a kontrola systému prostřednictvím inteligentních sítí na všech úrovních sítě, lepší skladování energie a řízení poptávky; uznává význam technologie pro zachycování a skladování uhlíku pro zajištění dlouhodobé udržitelnosti zemního plynu jako zdroje energie;

| 17. | vyzývá Komisi, aby v případě plynu vypracovala analýzu hospodářského zhodnocení technologie pro zachycování a skladování uhlíku s cílem urychlit její rozvoj a využívání; dále Komisi vyzývá, aby prozkoumala, jaké dopady bude tato technologie mít na flexibilitu výroby energie z plynu, a tím i na jeho úlohu podpůrného zdroje ve vztahu k obnovitelným zdrojům energie; |
| --- | --- |

17.

vyzývá Komisi, aby v případě plynu vypracovala analýzu hospodářského zhodnocení technologie pro zachycování a skladování uhlíku s cílem urychlit její rozvoj a využívání; dále Komisi vyzývá, aby prozkoumala, jaké dopady bude tato technologie mít na flexibilitu výroby energie z plynu, a tím i na jeho úlohu podpůrného zdroje ve vztahu k obnovitelným zdrojům energie;

| 18. | vyzývá Komisi, aby v souladu s energetickým plánem EU do roku 2050 posoudila hospodářské a ekologické důsledky a vyhlídky zavedení nekonvenčního plynu v EU a přihlédla k tomu, co lze převzít ze zkušeností a právní úpravy této oblasti v USA, přičemž by měla uznávat zásadu, že o míře využívání nekonvenčního plynu v EU nakonec rozhodne trh a členské státy, které jednají v rámci dlouhodobých cílů EU v oblasti klimatu a energetiky; |
| --- | --- |

18.

vyzývá Komisi, aby v souladu s energetickým plánem EU do roku 2050 posoudila hospodářské a ekologické důsledky a vyhlídky zavedení nekonvenčního plynu v EU a přihlédla k tomu, co lze převzít ze zkušeností a právní úpravy této oblasti v USA, přičemž by měla uznávat zásadu, že o míře využívání nekonvenčního plynu v EU nakonec rozhodne trh a členské státy, které jednají v rámci dlouhodobých cílů EU v oblasti klimatu a energetiky;

| 19. | vyzývá veřejné orgány, aby posoudily dopady na podzemní zdroje v jednotlivých regionech s cílem dosáhnout optimálního přidělování prostředků na geotermální energii, břidlicový plyn a další podzemní zdroje, a zajistit tak maximální přínosy pro společnost; |
| --- | --- |

19.

vyzývá veřejné orgány, aby posoudily dopady na podzemní zdroje v jednotlivých regionech s cílem dosáhnout optimálního přidělování prostředků na geotermální energii, břidlicový plyn a další podzemní zdroje, a zajistit tak maximální přínosy pro společnost;

| 20. | vyzývá Komisi, aby Evropskou agenturu pro životní prostředí (EEA) pověřila vypracováním kompletní vědecké environmentální analýzy zaměřené na využívání břidlicového plynu a břidlicové ropy a případné dopady dostupných technik; |
| --- | --- |

20.

vyzývá Komisi, aby Evropskou agenturu pro životní prostředí (EEA) pověřila vypracováním kompletní vědecké environmentální analýzy zaměřené na využívání břidlicového plynu a břidlicové ropy a případné dopady dostupných technik;

Průmyslová a hospodářská hlediska nekonvenční ropy a nekonvenčního plynu

Prostředí průmyslu

| 21. | připomíná, že rozsáhlý nárůst produkce břidlicového plynu v USA je podporován zavedeným průmyslovým prostředím, jehož součástí je dostatečný počet vrtných plošin, potřebná pracovní síla a zkušené a dobře vybavené služby; je si vědom toho, že v EU nějakou dobu potrvá, než si odvětví potřebných služeb vybuduje dostatečné kapacity a než podniky získají vybavení a zkušenosti, což také pravděpodobně v krátkodobém horizontu povede k nárůstu nákladů; podporuje spolupráci mezi příslušnými společnostmi v EU a USA v zájmu používání zařízení pro spalování plynu, který uniká při těžbě, nejlepších dostupných technologií a ekologických průmyslových postupů při současném snížení nákladů; domnívá se, že bychom měli mít realistická očekávání, pokud jde o tempo rozvoje těžby břidlicového plynu v EU, a že případná komerční těžba by měla být postupně zaváděna v jednotlivých fázích a krocích, aby se předešlo hospodářským cyklům rozmachu a útlumu se značnými negativními dopady na místní úrovni; |
| --- | --- |

21.

připomíná, že rozsáhlý nárůst produkce břidlicového plynu v USA je podporován zavedeným průmyslovým prostředím, jehož součástí je dostatečný počet vrtných plošin, potřebná pracovní síla a zkušené a dobře vybavené služby; je si vědom toho, že v EU nějakou dobu potrvá, než si odvětví potřebných služeb vybuduje dostatečné kapacity a než podniky získají vybavení a zkušenosti, což také pravděpodobně v krátkodobém horizontu povede k nárůstu nákladů; podporuje spolupráci mezi příslušnými společnostmi v EU a USA v zájmu používání zařízení pro spalování plynu, který uniká při těžbě, nejlepších dostupných technologií a ekologických průmyslových postupů při současném snížení nákladů; domnívá se, že bychom měli mít realistická očekávání, pokud jde o tempo rozvoje těžby břidlicového plynu v EU, a že případná komerční těžba by měla být postupně zaváděna v jednotlivých fázích a krocích, aby se předešlo hospodářským cyklům rozmachu a útlumu se značnými negativními dopady na místní úrovni;

| 22. | upozorňuje na to, že stabilní regulační rámec má zásadní význam jednak pro vytvoření vhodného prostředí pro investice plynárenských společností do tolik potřebné infrastruktury a výzkumu a vývoje, jednak pro prevenci narušení trhu; |
| --- | --- |

22.

upozorňuje na to, že stabilní regulační rámec má zásadní význam jednak pro vytvoření vhodného prostředí pro investice plynárenských společností do tolik potřebné infrastruktury a výzkumu a vývoje, jednak pro prevenci narušení trhu;

| 23. | naléhavě vyzývá členské státy, které mají zájem o rozvoj těžby břidlicového plynu, aby do svých systémů vzdělávání a odborné přípravy zařazovaly potřebné dovednosti a aby tak připravily potřebnou kvalifikovanou pracovní sílu; |
| --- | --- |

23.

naléhavě vyzývá členské státy, které mají zájem o rozvoj těžby břidlicového plynu, aby do svých systémů vzdělávání a odborné přípravy zařazovaly potřebné dovednosti a aby tak připravily potřebnou kvalifikovanou pracovní sílu;

| 24. | upozorňuje na to, že průzkum potenciálu břidlicového plynu a břidlicové ropy se neomezuje pouze na Evropu, ale že i různé země a regiony v Asii, Severní Americe, Latinské Americe, Africe a Austrálii mají obrovský zájem o rozvoj nových zdrojů plynu a ropy jakožto způsobu, jak zlepšit svou energetickou a hospodářskou konkurenceschopnost; zdůrazňuje, že je nutné zahrnout otázku břidlicového plynu a břidlicové ropy do dvoustranných dialogů a partnerství EU se zeměmi, které nekonvenční zdroje již rozvíjejí nebo se o jejich rozvoj a/nebo využívání zajímají, aby docházelo k výměně znalostí a osvědčených postupů; |
| --- | --- |

24.

upozorňuje na to, že průzkum potenciálu břidlicového plynu a břidlicové ropy se neomezuje pouze na Evropu, ale že i různé země a regiony v Asii, Severní Americe, Latinské Americe, Africe a Austrálii mají obrovský zájem o rozvoj nových zdrojů plynu a ropy jakožto způsobu, jak zlepšit svou energetickou a hospodářskou konkurenceschopnost; zdůrazňuje, že je nutné zahrnout otázku břidlicového plynu a břidlicové ropy do dvoustranných dialogů a partnerství EU se zeměmi, které nekonvenční zdroje již rozvíjejí nebo se o jejich rozvoj a/nebo využívání zajímají, aby docházelo k výměně znalostí a osvědčených postupů;

| 25. | zdůrazňuje, že je nutné, abychom v energetickém výzkumu zůstali otevření vůči všem novým budoucím technologiím; vyzývá k dalšímu výzkumu a vývoji nástrojů a technologií, včetně technologií pro zachycování a skladování uhlíku, s cílem prozkoumat možnost udržitelnějšího a bezpečnějšího rozvoje těžby nekonvenčního plynu; uznává proto, že technologie a inovace v plynárenském odvětví mohou v EU více přispívat k budování odborné základny a zajištění konkurenceschopnosti; |
| --- | --- |

25.

zdůrazňuje, že je nutné, abychom v energetickém výzkumu zůstali otevření vůči všem novým budoucím technologiím; vyzývá k dalšímu výzkumu a vývoji nástrojů a technologií, včetně technologií pro zachycování a skladování uhlíku, s cílem prozkoumat možnost udržitelnějšího a bezpečnějšího rozvoje těžby nekonvenčního plynu; uznává proto, že technologie a inovace v plynárenském odvětví mohou v EU více přispívat k budování odborné základny a zajištění konkurenceschopnosti;

| 26. | všímá si technologického rozvoje v Rakousku, kde se v tomto odvětví navrhuje používat štěpící kapaliny, které obsahují pouze vodu, písek a kukuřičný škrob; doporučuje ostatním členským státům a Komisi, aby prozkoumaly možnost těžby břidlicového plynu bez použití chemických látek, a vyzývá k dalšímu výzkumu a vývoji těchto technik a/nebo postupů, které by omezily případné negativní dopady na životní prostředí; |
| --- | --- |

26.

všímá si technologického rozvoje v Rakousku, kde se v tomto odvětví navrhuje používat štěpící kapaliny, které obsahují pouze vodu, písek a kukuřičný škrob; doporučuje ostatním členským státům a Komisi, aby prozkoumaly možnost těžby břidlicového plynu bez použití chemických látek, a vyzývá k dalšímu výzkumu a vývoji těchto technik a/nebo postupů, které by omezily případné negativní dopady na životní prostředí;

| 27. | naléhavě vyzývá Komisi, aby připravila doporučení pro všechny vrty břidlicového plynu v EU s cílem omezit fugitivní emise metanu; |
| --- | --- |

27.

naléhavě vyzývá Komisi, aby připravila doporučení pro všechny vrty břidlicového plynu v EU s cílem omezit fugitivní emise metanu;

Rámec pro udělování licencí

| 28. | vyzývá členské státy, aby zavedly pevný regulační rámec a zajistily zdroje potřebné pro správu a monitorování udržitelného rozvoje všech činností souvisejících s břidlicovým plynem, včetně činností, které jsou požadovány v právních předpisech EU týkajících se ochrany životního prostředí a klimatu; připomíná, že v souladu se zásadou subsidiarity má každý stát právo přijímat vlastní rozhodnutí ohledně využívání břidlicového plynu a břidlicové ropy; |
| --- | --- |

28.

vyzývá členské státy, aby zavedly pevný regulační rámec a zajistily zdroje potřebné pro správu a monitorování udržitelného rozvoje všech činností souvisejících s břidlicovým plynem, včetně činností, které jsou požadovány v právních předpisech EU týkajících se ochrany životního prostředí a klimatu; připomíná, že v souladu se zásadou subsidiarity má každý stát právo přijímat vlastní rozhodnutí ohledně využívání břidlicového plynu a břidlicové ropy;

| 29. | konstatuje, že stávající postup udělování licencí na průzkum ložisek břidlicového plynu je upraven všeobecnými právními předpisy pro těžbu nebo uhlovodíky; shledává, že podle závěrečné zprávy o nekonvenčním plynu v Evropě ze dne 8. listopadu 2011, která byla vyhotovena pro Komisi, a podle sdělení o environmentálním právním rámci EU použitelném na projekty zabývající se břidlicovým plynem, které Komise předložila dne 26. ledna 2012, se právní rámec EU všechny vztahuje na všechny aspekty udělování licencí, prvotního průzkumu a výroby břidlicového plynu; konstatuje však, že rozsáhlá těžba břidlicového plynu může vyžadovat zevrubné přepracování všech současných příslušných právních předpisů EU, včetně nařízení REACH, tak aby pokryly i specifické rysy těžby nekonvenčních fosilních paliv; vyzývá Komisi a veřejné orgány členských států, aby neprodleně prověřily a případně zdokonalily regulační rámce, aby byly vhodné pro projekty týkající se břidlicového plynu a břidlicové ropy, zejména máme-li být v Evropě připraveni na možné zahájení produkce v komerčním rozsahu a na řešení environmentálních rizik; |
| --- | --- |

29.

konstatuje, že stávající postup udělování licencí na průzkum ložisek břidlicového plynu je upraven všeobecnými právními předpisy pro těžbu nebo uhlovodíky; shledává, že podle závěrečné zprávy o nekonvenčním plynu v Evropě ze dne 8. listopadu 2011, která byla vyhotovena pro Komisi, a podle sdělení o environmentálním právním rámci EU použitelném na projekty zabývající se břidlicovým plynem, které Komise předložila dne 26. ledna 2012, se právní rámec EU všechny vztahuje na všechny aspekty udělování licencí, prvotního průzkumu a výroby břidlicového plynu; konstatuje však, že rozsáhlá těžba břidlicového plynu může vyžadovat zevrubné přepracování všech současných příslušných právních předpisů EU, včetně nařízení REACH, tak aby pokryly i specifické rysy těžby nekonvenčních fosilních paliv; vyzývá Komisi a veřejné orgány členských států, aby neprodleně prověřily a případně zdokonalily regulační rámce, aby byly vhodné pro projekty týkající se břidlicového plynu a břidlicové ropy, zejména máme-li být v Evropě připraveni na možné zahájení produkce v komerčním rozsahu a na řešení environmentálních rizik;

| 30. | zdůrazňuje význam transparentnosti a rozsáhlých konzultací s veřejností, zejména v souvislosti se zavedením nového přístupu k průzkumu ložisek plynu; upozorňuje na skutečnost, že v některých členských státech není veřejnost dostatečně konzultována ve fázi schvalování; vyzývá členské státy, aby posoudily, zda jejich právní předpisy toto hledisko náležitě zohledňují a zda jsou plně uplatňována ustanovení Aarhuské úmluvy a odpovídající ustanovení právních předpisů EU; |
| --- | --- |

30.

zdůrazňuje význam transparentnosti a rozsáhlých konzultací s veřejností, zejména v souvislosti se zavedením nového přístupu k průzkumu ložisek plynu; upozorňuje na skutečnost, že v některých členských státech není veřejnost dostatečně konzultována ve fázi schvalování; vyzývá členské státy, aby posoudily, zda jejich právní předpisy toto hledisko náležitě zohledňují a zda jsou plně uplatňována ustanovení Aarhuské úmluvy a odpovídající ustanovení právních předpisů EU;

| 31. | vyjadřuje názor, že členské státy, které realizují projekty týkající se břidlicového plynu, by měly vytvořit jednotné kontaktní místo pro schvalování, udělování licencí a prověřování souladu s předpisy v oblasti životního prostředí (včetně povinného posouzení vlivu na životní prostředí), což je v některých členských státech obvyklý postup pro všechny energetické projekty; |
| --- | --- |

31.

vyjadřuje názor, že členské státy, které realizují projekty týkající se břidlicového plynu, by měly vytvořit jednotné kontaktní místo pro schvalování, udělování licencí a prověřování souladu s předpisy v oblasti životního prostředí (včetně povinného posouzení vlivu na životní prostředí), což je v některých členských státech obvyklý postup pro všechny energetické projekty;

| 32. | žádá Komisi a členské státy, aby zaručily, aby k provedení změn právního rámce nezbytného k udělení licencí na průzkum ložisek břidlicového plynu bylo nutné získat schválení dotčených místních orgánů; |
| --- | --- |

32.

žádá Komisi a členské státy, aby zaručily, aby k provedení změn právního rámce nezbytného k udělení licencí na průzkum ložisek břidlicového plynu bylo nutné získat schválení dotčených místních orgánů;

Veřejné mínění a osvědčené postupy

Postoj veřejnosti

| 33. | je si dobře vědom toho, že postoj veřejnosti k rozvoji těžby břidlicového plynu se v jednotlivých členských státech liší a že negativní postoje mohou být způsobeny nedostatečnými nebo nesprávnými informacemi; žádá, aby byla veřejnost o činnostech souvisejících s břidlicovým plynem lépe informována transparentním a objektivním způsobem, a podporuje vytvoření portálů poskytujících přístup k široké škále veřejných informací o těchto činnostech; naléhavě vyzývá společnosti, které zvažují těžbu břidlicového plynu v EU, aby před zahájením vrtů poskytly úplné informace o svých činnostech a vedly konzultace s místními komunitami a orgány a aby po prozkoumání ložisek břidlicových formací zveřejnily, jaké chemické látky používají při hydraulickém štěpení a v jakých koncentracích; |
| --- | --- |

33.

je si dobře vědom toho, že postoj veřejnosti k rozvoji těžby břidlicového plynu se v jednotlivých členských státech liší a že negativní postoje mohou být způsobeny nedostatečnými nebo nesprávnými informacemi; žádá, aby byla veřejnost o činnostech souvisejících s břidlicovým plynem lépe informována transparentním a objektivním způsobem, a podporuje vytvoření portálů poskytujících přístup k široké škále veřejných informací o těchto činnostech; naléhavě vyzývá společnosti, které zvažují těžbu břidlicového plynu v EU, aby před zahájením vrtů poskytly úplné informace o svých činnostech a vedly konzultace s místními komunitami a orgány a aby po prozkoumání ložisek břidlicových formací zveřejnily, jaké chemické látky používají při hydraulickém štěpení a v jakých koncentracích;

| 34. | domnívá se, že nejlepší způsob, jak smysluplně a včas zapojit místní komunity, je povinně provádět posouzení vlivu na životní prostředí, zajistit vysokou úroveň transparentnosti a vést veřejné konzultace o návrzích projektů týkajících se břidlicového plynu bez ohledu na dobu jejich trvání či jejich rozsah; |
| --- | --- |

34.

domnívá se, že nejlepší způsob, jak smysluplně a včas zapojit místní komunity, je povinně provádět posouzení vlivu na životní prostředí, zajistit vysokou úroveň transparentnosti a vést veřejné konzultace o návrzích projektů týkajících se břidlicového plynu bez ohledu na dobu jejich trvání či jejich rozsah;

| 35. | považuje za obzvláště důležité, aby provozovatelé v EU, kteří se specializují na břidlicový plyn, v každé fázi svých činností jednali s místními komunitami a vytvářeli s nimi pevná partnerství, protože v EU je větší hustota obyvatelstva než v USA a majitelé pozemků v Evropě nevlastní podzemní zdroje, takže nemají přímý prospěch z těžby jako v USA; vyzývá v této souvislosti k zavedení rámců, které v tomto odvětví zajistí hospodářskou soutěž a současně umožní, aby občané dotčeného státu a místní komunity měli prospěch ze zdrojů břidlicového plynu; dále vyzývá společnosti zabývající se břidlicovým plynem, aby si počínaly společensky odpovědně, aby místním komunitám zajistily prospěch z rozvoje těžby břidlicového plynu, aby dodržovaly zásadu „znečišťovatel platí“ a aby hradily výlohy za veškeré přímé či nepřímé škody, které případně způsobí; |
| --- | --- |

35.

považuje za obzvláště důležité, aby provozovatelé v EU, kteří se specializují na břidlicový plyn, v každé fázi svých činností jednali s místními komunitami a vytvářeli s nimi pevná partnerství, protože v EU je větší hustota obyvatelstva než v USA a majitelé pozemků v Evropě nevlastní podzemní zdroje, takže nemají přímý prospěch z těžby jako v USA; vyzývá v této souvislosti k zavedení rámců, které v tomto odvětví zajistí hospodářskou soutěž a současně umožní, aby občané dotčeného státu a místní komunity měli prospěch ze zdrojů břidlicového plynu; dále vyzývá společnosti zabývající se břidlicovým plynem, aby si počínaly společensky odpovědně, aby místním komunitám zajistily prospěch z rozvoje těžby břidlicového plynu, aby dodržovaly zásadu „znečišťovatel platí“ a aby hradily výlohy za veškeré přímé či nepřímé škody, které případně způsobí;

| 36. | uznává, že v přípravné i monitorovací fázi by měl být kladen důraz na transparentní a otevřený dialog s občanskou společností, který by měl být založen na dostupných vědeckých důkazech a měl by se jasně zabývat otázkami úniku plynu a dopadu těžby břidlicového plynu na podzemní vody, krajinu, zemědělství a cestovní ruch; připomíná, že rozpočet EU na rok 2012 obsahuje položku určenou na financování pilotních projektů a dalších podpůrných činností s cílem povzbudit takový dialog; domnívá se, že by tento dialog měl být veden neutrální formou a v úzké spolupráci s členskými státy, včetně vnitrostátních orgánů, místních komunit, široké veřejnosti, podniků a nevládních organizací; |
| --- | --- |

36.

uznává, že v přípravné i monitorovací fázi by měl být kladen důraz na transparentní a otevřený dialog s občanskou společností, který by měl být založen na dostupných vědeckých důkazech a měl by se jasně zabývat otázkami úniku plynu a dopadu těžby břidlicového plynu na podzemní vody, krajinu, zemědělství a cestovní ruch; připomíná, že rozpočet EU na rok 2012 obsahuje položku určenou na financování pilotních projektů a dalších podpůrných činností s cílem povzbudit takový dialog; domnívá se, že by tento dialog měl být veden neutrální formou a v úzké spolupráci s členskými státy, včetně vnitrostátních orgánů, místních komunit, široké veřejnosti, podniků a nevládních organizací;

| 37. | zdůrazňuje význam transparentní správy a řízení plynárenských a ropných společností, které provozují činnosti související s břidlicovým plynem a břidlicovou ropou; |
| --- | --- |

37.

zdůrazňuje význam transparentní správy a řízení plynárenských a ropných společností, které provozují činnosti související s břidlicovým plynem a břidlicovou ropou;

Osvědčené postupy

| 38. | zdůrazňuje, že při průzkumu a výrobě břidlicového plynu je důležité uplatňovat nejpřísnější bezpečnostní normy, používat nejlepší dostupné technologie a nejlepší provozní postupy a průběžně tyto technologie a postupy zdokonalovat a minimalizovat nepříznivé dopady; zdůrazňuje v tomto ohledu, že je důležité, aby průmyslové subjekty vkládaly do výzkumu a vývoje značné investice; vítá iniciativy Mezinárodní energetické agentury a sdružení producentů ropy a plynu k vymezení osvědčených postupů pro průzkum ložisek břidlicového plynu a břidlicové ropy a jejich produkci; |
| --- | --- |

38.

zdůrazňuje, že při průzkumu a výrobě břidlicového plynu je důležité uplatňovat nejpřísnější bezpečnostní normy, používat nejlepší dostupné technologie a nejlepší provozní postupy a průběžně tyto technologie a postupy zdokonalovat a minimalizovat nepříznivé dopady; zdůrazňuje v tomto ohledu, že je důležité, aby průmyslové subjekty vkládaly do výzkumu a vývoje značné investice; vítá iniciativy Mezinárodní energetické agentury a sdružení producentů ropy a plynu k vymezení osvědčených postupů pro průzkum ložisek břidlicového plynu a břidlicové ropy a jejich produkci;

| 39. | domnívá se, že obavy z toho, že rozvoj těžby břidlicového plynu může kvůli úniku plynů z vrtů poškodit zdroje vody, lze vyřešit přijetím osvědčených postupů pro projektování a výstavbu vrtných plošin, zejména pokud jde o pažnice, cementaci a řízení tlaku, současně s tlakovými zkouškami zacementovaných pažnic a nejmodernější cementlog k posílení izolace; vyzývá členské státy, aby při rozvoji těžby břidlicového plynu zajistily dodržování těchto postupů, mimo jiné i kontrolami na místě; |
| --- | --- |

39.

domnívá se, že obavy z toho, že rozvoj těžby břidlicového plynu může kvůli úniku plynů z vrtů poškodit zdroje vody, lze vyřešit přijetím osvědčených postupů pro projektování a výstavbu vrtných plošin, zejména pokud jde o pažnice, cementaci a řízení tlaku, současně s tlakovými zkouškami zacementovaných pažnic a nejmodernější cementlog k posílení izolace; vyzývá členské státy, aby při rozvoji těžby břidlicového plynu zajistily dodržování těchto postupů, mimo jiné i kontrolami na místě;

| 40. | zdůrazňuje, že provozovatelé a služby díky rozvoji lepších technologií a postupů založených na důkladných právních předpisech nejen zlepší přijímání projektů v oblasti břidlicového plynu ze strany veřejnosti, ale rovněž získají obchodní příležitosti a lepší možnosti vývozu vzhledem k celosvětovým environmentálním problémům souvisejícím s průzkumem ložisek nekonvenčního plynu; doporučuje proto členským státům, aby po zveřejnění rozsáhlého referenčního dokumentu Mezinárodní energetické agentury o nejlepších dostupných technologiích co nejdříve zohlednily doporučení týkající se hydraulického štěpení; |
| --- | --- |

40.

zdůrazňuje, že provozovatelé a služby díky rozvoji lepších technologií a postupů založených na důkladných právních předpisech nejen zlepší přijímání projektů v oblasti břidlicového plynu ze strany veřejnosti, ale rovněž získají obchodní příležitosti a lepší možnosti vývozu vzhledem k celosvětovým environmentálním problémům souvisejícím s průzkumem ložisek nekonvenčního plynu; doporučuje proto členským státům, aby po zveřejnění rozsáhlého referenčního dokumentu Mezinárodní energetické agentury o nejlepších dostupných technologiích co nejdříve zohlednily doporučení týkající se hydraulického štěpení;

| 41. | zdůrazňuje, že jsou nutné co nejpřísnější bezpečnostní a environmentální normy a pravidelné inspekce v těch fázích výstavby vrtů a hydraulického štěpení, které jsou kritické z hlediska bezpečnosti; zdůrazňuje, že provozovatelé by měli především omezit spalování a odvětrávání, přičemž tento plyn by měl být využíván k dalšímu zpracování, dále by měli zachycovat fugitivní emise a znovu používat nebo čistit odpadní vody; vyzývá EU, aby v otázce environmentálních norem pro těžbu břidlicového plynu metodou hydraulického štěpení následovala příkladu USA, které společnostem ukládají, aby zachycovaly metan a další znečišťující emise plynu v souladu s požadavky Agentury USA pro ochranu životního prostředí; |
| --- | --- |

41.

zdůrazňuje, že jsou nutné co nejpřísnější bezpečnostní a environmentální normy a pravidelné inspekce v těch fázích výstavby vrtů a hydraulického štěpení, které jsou kritické z hlediska bezpečnosti; zdůrazňuje, že provozovatelé by měli především omezit spalování a odvětrávání, přičemž tento plyn by měl být využíván k dalšímu zpracování, dále by měli zachycovat fugitivní emise a znovu používat nebo čistit odpadní vody; vyzývá EU, aby v otázce environmentálních norem pro těžbu břidlicového plynu metodou hydraulického štěpení následovala příkladu USA, které společnostem ukládají, aby zachycovaly metan a další znečišťující emise plynu v souladu s požadavky Agentury USA pro ochranu životního prostředí;

| 42. | dále vyzývá provozovatele zařízení pro těžbu a zpracování břidlicového plynu, aby před zahájením provozu i v jeho průběhu prováděli zkoušky místních studní, které se nacházejí v blízkosti jejich vrtů, a aby výsledné údaje zveřejnili přístupným, srozumitelným a transparentním způsobem; |
| --- | --- |

42.

dále vyzývá provozovatele zařízení pro těžbu a zpracování břidlicového plynu, aby před zahájením provozu i v jeho průběhu prováděli zkoušky místních studní, které se nacházejí v blízkosti jejich vrtů, a aby výsledné údaje zveřejnili přístupným, srozumitelným a transparentním způsobem;

| 43. | zdůrazňuje, že je důležité, aby provozovatelé prováděli rekultivaci a sanaci použité půdy a po ukončení činnosti monitorovali poprovozní stav; |
| --- | --- |

43.

zdůrazňuje, že je důležité, aby provozovatelé prováděli rekultivaci a sanaci použité půdy a po ukončení činnosti monitorovali poprovozní stav;

| 44. | naléhavě vyzývá k výměně osvědčených postupů a informací mezi členskými státy EU i mezi EU, USA a Kanadou; zejména vybízí k párování evropských a severoamerických měst a obcí, které objevily břidlicový plyn; zdůrazňuje, že je důležité, aby průmyslový sektor předával místním komunitám poznatky o břidlicovém plynu; |
| --- | --- |

44.

naléhavě vyzývá k výměně osvědčených postupů a informací mezi členskými státy EU i mezi EU, USA a Kanadou; zejména vybízí k párování evropských a severoamerických měst a obcí, které objevily břidlicový plyn; zdůrazňuje, že je důležité, aby průmyslový sektor předával místním komunitám poznatky o břidlicovém plynu;

| 45. | naléhavě vyzývá odvětví zabývající se těžbou a zpracováním břidlicového plynu a břidlicové ropy, aby všichni provozovatelé jednotně uplatňovali co nejpřísnější ekologické a bezpečnostní normy bez ohledu na to, v které části světa provozují svou činnost; vyzývá Komisi, aby přezkoumala, jaké mechanismy by byly případně vhodné k zajištění toho, aby společnosti se sídlem v EU dodržovaly v celém světě nejpřísnější normy; zastává názor, že v tomto ohledu by měla jednu z klíčových úloh hrát i odpovědnost podniků a že členské státy by měly při udělování licencí brát v potaz rozsáhlé havárie způsobené podniky, které se ucházejí o licenci, pokud byly tyto havárie důkladně vyšetřeny; |
| --- | --- |

45.

naléhavě vyzývá odvětví zabývající se těžbou a zpracováním břidlicového plynu a břidlicové ropy, aby všichni provozovatelé jednotně uplatňovali co nejpřísnější ekologické a bezpečnostní normy bez ohledu na to, v které části světa provozují svou činnost; vyzývá Komisi, aby přezkoumala, jaké mechanismy by byly případně vhodné k zajištění toho, aby společnosti se sídlem v EU dodržovaly v celém světě nejpřísnější normy; zastává názor, že v tomto ohledu by měla jednu z klíčových úloh hrát i odpovědnost podniků a že členské státy by měly při udělování licencí brát v potaz rozsáhlé havárie způsobené podniky, které se ucházejí o licenci, pokud byly tyto havárie důkladně vyšetřeny;

| 46. | zdůrazňuje, že je důležité podpořit a spolufinancovat činnosti usilující o vytvoření nezávislých platforem složených ze zástupců dotčeného odvětví a vědecké obce, které by měly by za úkol vydávat stanoviska a určovat osvědčené čisté technologie těžby břidlicového plynu; |
| --- | --- |

46.

zdůrazňuje, že je důležité podpořit a spolufinancovat činnosti usilující o vytvoření nezávislých platforem složených ze zástupců dotčeného odvětví a vědecké obce, které by měly by za úkol vydávat stanoviska a určovat osvědčené čisté technologie těžby břidlicového plynu;

| 47. | připomíná, že na činnosti související s těžbou a zpracováním břidlicového plynu a břidlicové ropy je nutné důsledně uplatňovat zásadu „znečišťovatel platí“ a že společnosti musí být plně odpovědné za veškeré škody, které přímo či nepřímo způsobí; naléhavě vyzývá Komisi, aby posoudila, zda je nutné předložit návrhy na začlenění hydraulického štěpení a dalších činností spojených s těžbou břidlicového plynu do směrnice o odpovědnosti za životní prostředí, aby provozovatelé zařízení pro břidlicový plyn byli povinni poskytnout povinné finanční záruky pro případ, že v důsledku jejich činnosti dojde k poškození životního prostředí – nebo aby pro tento případ stanovila požadavky na pojištění – s cílem poskytnout dotčeným obyvatelům právní jistotu; |
| --- | --- |

47.

připomíná, že na činnosti související s těžbou a zpracováním břidlicového plynu a břidlicové ropy je nutné důsledně uplatňovat zásadu „znečišťovatel platí“ a že společnosti musí být plně odpovědné za veškeré škody, které přímo či nepřímo způsobí; naléhavě vyzývá Komisi, aby posoudila, zda je nutné předložit návrhy na začlenění hydraulického štěpení a dalších činností spojených s těžbou břidlicového plynu do směrnice o odpovědnosti za životní prostředí, aby provozovatelé zařízení pro břidlicový plyn byli povinni poskytnout povinné finanční záruky pro případ, že v důsledku jejich činnosti dojde k poškození životního prostředí – nebo aby pro tento případ stanovila požadavky na pojištění – s cílem poskytnout dotčeným obyvatelům právní jistotu;

o

o o

| 48. | vyzývá předsedu, aby toto usnesení předal Radě, Komisi a vládám členských států. |
| --- | --- |

48.

vyzývá předsedu, aby toto usnesení předal Radě, Komisi a vládám členských států.

---

(1)  Úř. věst. C 99 E, 3.4.2012, s. 64.

(2)  Přijaté texty, P7_TA(2011)0430.

(3)  Úř. věst. L 164, 30.6.1994, s. 3.

(4)  Úř. věst. L 295, 12.11.2010, s. 1.

(5)  Úř. věst. L 175, 5.7.1985, s. 40.

(6)  Úř. věst. L 197, 21.07.2001, s. 30.

(7)  Úř. věst. L 102, 11.04.2006, s. 15.

(8)  Úř. věst. L 327, 22.12.2000, s. 1.

(9)  Úř. věst. L 396, 30.12.2006, s. 1.

(10)  Úř. věst. L 123, 24.04.1998, s. 1.

(11)  Úř. věst. L 10, 14.01.1997, s. 13.

(12)  Úř. věst. L 143, 30.04.2004, s. 56.

(13)  Úř. věst. L 334, 17.12.2010, s. 17.

(14)  Úř. věst. L 275, 25.10.2003, s. 32.

(15)  Úř. věst. L 140, 5.6.2009, s. 136.

(16)  COM(2011)0885.

(17)  COM(2011)0658.

---

| 16.12.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 419/94 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 419/94

---

P7_TA(2012)0445

Činnost Petičního výboru za rok 2011

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. listopadu 2012 o činnosti Petičního výboru za rok 2011 (2011/2317(INI))

(2015/C 419/14)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na předchozí usnesení o jednáních Petičního výboru, |
| --- | --- |

—

s ohledem na předchozí usnesení o jednáních Petičního výboru,

| — | s ohledem na články 10 a 11 Smlouvy o Evropské unii, |
| --- | --- |

—

s ohledem na články 10 a 11 Smlouvy o Evropské unii,

| — | s ohledem na články 24, 227, 228, 258 a 260 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na články 24, 227, 228, 258 a 260 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na článek 48 a čl. 202 odst. 8 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 48 a čl. 202 odst. 8 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Petičního výboru (A7-0240/2012), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Petičního výboru (A7-0240/2012),

| A. | vzhledem k tomu, že protokol č. 30 připojený k Listině základních práv Evropské unie se stal právně závazným se vstupem Lisabonské smlouvy v platnost; vzhledem k tomu, že Lisabonská smlouva také zavádí právní základ pro přistoupení EU k Evropské úmluvě o lidských právech a pro evropskou občanskou iniciativu; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že protokol č. 30 připojený k Listině základních práv Evropské unie se stal právně závazným se vstupem Lisabonské smlouvy v platnost; vzhledem k tomu, že Lisabonská smlouva také zavádí právní základ pro přistoupení EU k Evropské úmluvě o lidských právech a pro evropskou občanskou iniciativu;

| B. | vzhledem k tomu, že dne 1. dubna 2012 vstoupilo v platnost nařízení o evropské občanské iniciativě (1) a vzhledem k tomu, že Parlament zodpovídá za organizaci veřejných slyšení úspěšných iniciativ, které si zajistily více než milion podpisů občanů alespoň ze sedmi členských států; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že dne 1. dubna 2012 vstoupilo v platnost nařízení o evropské občanské iniciativě (1) a vzhledem k tomu, že Parlament zodpovídá za organizaci veřejných slyšení úspěšných iniciativ, které si zajistily více než milion podpisů občanů alespoň ze sedmi členských států;

| C. | vzhledem k tomu, že povinností Petičního výboru je neustále přezkoumávat svoji úlohu a tam, kde je to možné, ji posilovat se zřetelem k rozvoji demokratických zásad, jako je např. posilování účasti občanů na rozhodovacím procesu EU a rozvoj transparentnosti a odpovědnosti; vzhledem k tomu, že Výbor při své běžné činnosti úzce spolupracuje s členskými státy, Komisí, evropským veřejným ochráncem práv a dalšími orgány s cílem zajistit, aby byla plně dodržována litera i duch práva EU; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že povinností Petičního výboru je neustále přezkoumávat svoji úlohu a tam, kde je to možné, ji posilovat se zřetelem k rozvoji demokratických zásad, jako je např. posilování účasti občanů na rozhodovacím procesu EU a rozvoj transparentnosti a odpovědnosti; vzhledem k tomu, že Výbor při své běžné činnosti úzce spolupracuje s členskými státy, Komisí, evropským veřejným ochráncem práv a dalšími orgány s cílem zajistit, aby byla plně dodržována litera i duch práva EU;

| D. | vyjadřuje spokojenost s vytvořením centrálního kontaktního místa na internetové stránce „Uplatňování Vašich práv v Evropské unii“ určeného všem občanům, kteří si přejí získat informace nebo podat stížnost či žalobu; |
| --- | --- |

D.

vyjadřuje spokojenost s vytvořením centrálního kontaktního místa na internetové stránce „Uplatňování Vašich práv v Evropské unii“ určeného všem občanům, kteří si přejí získat informace nebo podat stížnost či žalobu;

| E. | vítá judikaturu Soudního dvora Evropské unie týkající se výkladu článku 51 Listiny základních práv, jež v rozhodnutí o otázce ERT zdůraznil, že orgány členských států jsou přednostně vázány základními právy Unie i v případě, že zamýšlejí omezit základní svobody, které zaručuje SFEU, ustanoveními vnitrostátního práva; |
| --- | --- |

E.

vítá judikaturu Soudního dvora Evropské unie týkající se výkladu článku 51 Listiny základních práv, jež v rozhodnutí o otázce ERT zdůraznil, že orgány členských států jsou přednostně vázány základními právy Unie i v případě, že zamýšlejí omezit základní svobody, které zaručuje SFEU, ustanoveními vnitrostátního práva;

| F. | vzhledem k tomu, že evropští občané a obyvatelé oprávněně očekávají, že problémy, které předloží Petičnímu výboru, lze bez zbytečných prodlev vyřešit v právním rámci Evropské unie, o němž předpokládají, že umožní uplatnění práv, která mají jakožto občané Unie, a zejména bude chránit jejich životní prostředí, zdraví, svobodu pohybu, důstojnost a základní práva a svobody; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že evropští občané a obyvatelé oprávněně očekávají, že problémy, které předloží Petičnímu výboru, lze bez zbytečných prodlev vyřešit v právním rámci Evropské unie, o němž předpokládají, že umožní uplatnění práv, která mají jakožto občané Unie, a zejména bude chránit jejich životní prostředí, zdraví, svobodu pohybu, důstojnost a základní práva a svobody;

| G. | vzhledem k tomu, že evropské orgány by měly občanům EU poskytovat více informací a být ve vztahu k nim transparentnější; |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že evropské orgány by měly občanům EU poskytovat více informací a být ve vztahu k nim transparentnější;

| H. | vzhledem k tomu, že za přípustné bylo prohlášeno 998 petic, z nichž 649 bylo v souladu s články 258 a 260 Smlouvy předáno Komisi k dalšímu šetření, a 416 petic bylo prohlášeno za nepřípustné; |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že za přípustné bylo prohlášeno 998 petic, z nichž 649 bylo v souladu s články 258 a 260 Smlouvy předáno Komisi k dalšímu šetření, a 416 petic bylo prohlášeno za nepřípustné;

| I. | vzhledem k tomu, že petiční postup může doplnit ostatní evropské nástroje, které mají občané k dispozici, například možnost podat stížnost evropskému veřejnému ochránci práv nebo Evropské komisi; |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že petiční postup může doplnit ostatní evropské nástroje, které mají občané k dispozici, například možnost podat stížnost evropskému veřejnému ochránci práv nebo Evropské komisi;

| J. | vzhledem k tomu, že počet nepřípustných petic byl i v roce 2011 značný, což opět svědčí o tom, že Evropský parlament by měl vynaložit ještě větší úsilí, aby informoval občany o mezích své působnosti v oblasti petičního práva; vzhledem k tomu, že jednotlivci, místní komunity a dobrovolná, charitativní a profesní sdružení mají dobré předpoklady posoudit, jak jsou evropské právní předpisy ve vztahu k nim účinné, a upozornit občany na možné mezery, které je třeba analyzovat, aby se zajistilo lepší a srovnatelnější provádění právních předpisů EU ve všech členských státech; |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že počet nepřípustných petic byl i v roce 2011 značný, což opět svědčí o tom, že Evropský parlament by měl vynaložit ještě větší úsilí, aby informoval občany o mezích své působnosti v oblasti petičního práva; vzhledem k tomu, že jednotlivci, místní komunity a dobrovolná, charitativní a profesní sdružení mají dobré předpoklady posoudit, jak jsou evropské právní předpisy ve vztahu k nim účinné, a upozornit občany na možné mezery, které je třeba analyzovat, aby se zajistilo lepší a srovnatelnější provádění právních předpisů EU ve všech členských státech;

| K. | vzhledem k tomu, že podle statistické analýzy, která je součástí této zprávy, nejvíce petic i nadále předkládají němečtí občané, i když jejich podíl se snižuje, a za nimi následují předkladatelé petic ze Španělska a Itálie; |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že podle statistické analýzy, která je součástí této zprávy, nejvíce petic i nadále předkládají němečtí občané, i když jejich podíl se snižuje, a za nimi následují předkladatelé petic ze Španělska a Itálie;

| L. | vzhledem k tomu, že působnost a způsob uplatnění petičního práva, které všem občanům a obyvatelům Evropské unie přiznávají ustanovení Smlouvy, se liší od ostatních možností nápravy, jichž mohou občané využít, například od podání stížnosti Komisi nebo veřejnému ochránci práv; vzhledem k tomu, že členské státy využívají krizi jako záminku pro to, aby toto právo čím dál tím více zanedbávaly, což je pro evropské občany významným zdrojem obav; |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že působnost a způsob uplatnění petičního práva, které všem občanům a obyvatelům Evropské unie přiznávají ustanovení Smlouvy, se liší od ostatních možností nápravy, jichž mohou občané využít, například od podání stížnosti Komisi nebo veřejnému ochránci práv; vzhledem k tomu, že členské státy využívají krizi jako záminku pro to, aby toto právo čím dál tím více zanedbávaly, což je pro evropské občany významným zdrojem obav;

| M. | vzhledem k tomu, že v obecném tematickém okruhu životního prostředí se občané obávali zejména toho, že směrnice o posuzování vlivů na životní prostředí (EIA) (2) a rámcová směrnice o odpadech (3) jsou na úrovni členských států a na nižší než celostátní úrovni uplatňovány nedostatečně a mnohdy chybným způsobem; vzhledem k tomu, že v peticích oznamujících porušení směrnice o volně žijících ptácích a směrnice o stanovištích jsou často vyjadřovány obavy ze závažné ztráty biologické rozmanitosti v důsledku rozsáhlých projektů plánovaných v oblastech, které jsou součástí sítě Natura 2000, a vzhledem k tomu, že díky peticím týkajícím se řízení vodních zdrojů byly odhaleny závažné případy znečištění a bylo poukázáno na možné dopady určitých projektů na udržitelnost a kvalitu vodních zdrojů; |
| --- | --- |

M.

vzhledem k tomu, že v obecném tematickém okruhu životního prostředí se občané obávali zejména toho, že směrnice o posuzování vlivů na životní prostředí (EIA) (2) a rámcová směrnice o odpadech (3) jsou na úrovni členských států a na nižší než celostátní úrovni uplatňovány nedostatečně a mnohdy chybným způsobem; vzhledem k tomu, že v peticích oznamujících porušení směrnice o volně žijících ptácích a směrnice o stanovištích jsou často vyjadřovány obavy ze závažné ztráty biologické rozmanitosti v důsledku rozsáhlých projektů plánovaných v oblastech, které jsou součástí sítě Natura 2000, a vzhledem k tomu, že díky peticím týkajícím se řízení vodních zdrojů byly odhaleny závažné případy znečištění a bylo poukázáno na možné dopady určitých projektů na udržitelnost a kvalitu vodních zdrojů;

| N. | vzhledem k právě probíhajícímu přezkumu směrnice EIA a vzhledem k tomu, že zpráva Petičního výboru o otázkách týkajících se nakládání s odpady poukazuje na závažné nedostatky v některých členských státech; vzhledem k tomu, že uvedená směrnice je prováděna nedostatečně a tento problém nelze vyřešit pouhým přezkumem, nýbrž účinnější kontrolou ze strany Evropské komise; |
| --- | --- |

N.

vzhledem k právě probíhajícímu přezkumu směrnice EIA a vzhledem k tomu, že zpráva Petičního výboru o otázkách týkajících se nakládání s odpady poukazuje na závažné nedostatky v některých členských státech; vzhledem k tomu, že uvedená směrnice je prováděna nedostatečně a tento problém nelze vyřešit pouhým přezkumem, nýbrž účinnější kontrolou ze strany Evropské komise;

| O. | vzhledem k tomu, že pro mnoho tisíc evropských občanů a obyvatel i nadále představuje právo na zákonně nabytý majetek palčivou otázku, jak dokládají petice, které v této záležitosti Petiční výbor stále dostává, a vzhledem k tomu, že nebude-li tento problém příslušnými orgány vyřešen, není pravděpodobné, že by byla obnovena právní jistota a důvěra v přeshraniční trh s bydlením, což by mělo závažné dopady na naděje v hospodářskou obnovu; vzhledem k tomu, že v roce 2011 čekalo na vyřízení 70 petic vztahujících se ke španělskému zákonu o ochraně pobřeží (Ley de Costas), přičemž 51 z nich pocházelo podle uvedených údajů od španělských občanů nebo jejich skupin a 19 od osob jiné státní příslušnosti: |
| --- | --- |

O.

vzhledem k tomu, že pro mnoho tisíc evropských občanů a obyvatel i nadále představuje právo na zákonně nabytý majetek palčivou otázku, jak dokládají petice, které v této záležitosti Petiční výbor stále dostává, a vzhledem k tomu, že nebude-li tento problém příslušnými orgány vyřešen, není pravděpodobné, že by byla obnovena právní jistota a důvěra v přeshraniční trh s bydlením, což by mělo závažné dopady na naděje v hospodářskou obnovu; vzhledem k tomu, že v roce 2011 čekalo na vyřízení 70 petic vztahujících se ke španělskému zákonu o ochraně pobřeží (Ley de Costas), přičemž 51 z nich pocházelo podle uvedených údajů od španělských občanů nebo jejich skupin a 19 od osob jiné státní příslušnosti:

| P. | vzhledem k tomu, že Petiční výbor ve své předcházející výroční zprávě vysoce ocenil úzkou spolupráci s Komisí a s evropským veřejným ochráncem práv v oblasti vyřizování petic a stížností a že opakovaně žádal, aby jej Komise průběžně informovala o stavu probíhajících řízení o nesplnění povinnosti, jejichž předmět je shodný s předmětem petic; |
| --- | --- |

P.

vzhledem k tomu, že Petiční výbor ve své předcházející výroční zprávě vysoce ocenil úzkou spolupráci s Komisí a s evropským veřejným ochráncem práv v oblasti vyřizování petic a stížností a že opakovaně žádal, aby jej Komise průběžně informovala o stavu probíhajících řízení o nesplnění povinnosti, jejichž předmět je shodný s předmětem petic;

| Q. | vzhledem k tomu, že mnoho petic uvádí, že došlo k nesprávnému využití nebo zneužití fondů EU, a jiné poukazují na údajné nedostatky ve fungování unijní veřejné správy, včetně střetů zájmů v rámci vlivných agentur, nebo se zasazují o změny politik EU; |
| --- | --- |

Q.

vzhledem k tomu, že mnoho petic uvádí, že došlo k nesprávnému využití nebo zneužití fondů EU, a jiné poukazují na údajné nedostatky ve fungování unijní veřejné správy, včetně střetů zájmů v rámci vlivných agentur, nebo se zasazují o změny politik EU;

| R. | vzhledem k tomu, že zpráva Komise o občanství EU za rok 2010 (4) potvrzuje nedostatky a problémy, kterým lidé čelí v důsledku špatného fungování vnitřního trhu, jak dokládají petice, a to zejména pokud jde o volný pohyb občanů Unie a jejich rodinných příslušníků, pod podmínkou, že v Unii pobývají zcela oprávněně, o přístup k nárokům na sociální zabezpečení, vzájemné uznávání kvalifikací, překážky, s nimiž se potýkají osoby se zdravotním postižením, otázky rodinného práva, případy hromadného vyhoštění na základě etnického či národního původu postihující například Romy a také o otázky dvojího zdanění; |
| --- | --- |

R.

vzhledem k tomu, že zpráva Komise o občanství EU za rok 2010 (4) potvrzuje nedostatky a problémy, kterým lidé čelí v důsledku špatného fungování vnitřního trhu, jak dokládají petice, a to zejména pokud jde o volný pohyb občanů Unie a jejich rodinných příslušníků, pod podmínkou, že v Unii pobývají zcela oprávněně, o přístup k nárokům na sociální zabezpečení, vzájemné uznávání kvalifikací, překážky, s nimiž se potýkají osoby se zdravotním postižením, otázky rodinného práva, případy hromadného vyhoštění na základě etnického či národního původu postihující například Romy a také o otázky dvojího zdanění;

| S. | vzhledem k tomu, že i v roce 2011 předložili občané značné množství petic, v nichž poukazují na to, že je třeba zamezit nevratným ztrátám biologické rozmanitosti, pokud jde o místa zahrnutá do sítě Natura 2000, a zajistit ochranu oblastí vymezených směrnicí o stanovištích; |
| --- | --- |

S.

vzhledem k tomu, že i v roce 2011 předložili občané značné množství petic, v nichž poukazují na to, že je třeba zamezit nevratným ztrátám biologické rozmanitosti, pokud jde o místa zahrnutá do sítě Natura 2000, a zajistit ochranu oblastí vymezených směrnicí o stanovištích;

| T. | vzhledem k tomu, že se Tribunál EU ve svém rozhodnutí ze dne 14. září 2011 ve věci T-308/07 zastal stížnosti, kterou předkladatel petice podal proti rozhodnutí Výboru prohlásit jeho petici za nepřípustnou, a tím stanovil jasný rámec pro nakládání s peticemi, které jsou prohlášeny za nepřípustné a u nichž musí Parlament své rozhodnutí řádně zdůvodnit; |
| --- | --- |

T.

vzhledem k tomu, že se Tribunál EU ve svém rozhodnutí ze dne 14. září 2011 ve věci T-308/07 zastal stížnosti, kterou předkladatel petice podal proti rozhodnutí Výboru prohlásit jeho petici za nepřípustnou, a tím stanovil jasný rámec pro nakládání s peticemi, které jsou prohlášeny za nepřípustné a u nichž musí Parlament své rozhodnutí řádně zdůvodnit;

| U. | vzhledem k tomu, že účinnost práce Petičního výboru je z velké části dána rychlostí a důkladností, avšak lze ji ještě zlepšit, a to zejména optimalizací lhůt stanovených pro vyřízení petic a systematizací postupů jejich vyhodnocování; |
| --- | --- |

U.

vzhledem k tomu, že účinnost práce Petičního výboru je z velké části dána rychlostí a důkladností, avšak lze ji ještě zlepšit, a to zejména optimalizací lhůt stanovených pro vyřízení petic a systematizací postupů jejich vyhodnocování;

| 1. | konstatuje, že i petice předložené v roce 2011 jsou stále zaměřeny na údajná porušení právních předpisů Evropské unie v oblastech životního prostředí, spravedlnosti a vnitřního trhu, což odráží názor občanů na to, do jaké míry evropské právní předpisy, tak jak jsou prováděny a uplatňovány členskými státy, skutečně přinášejí očekávané výsledky a jsou v souladu s právem EU; |
| --- | --- |

1.

konstatuje, že i petice předložené v roce 2011 jsou stále zaměřeny na údajná porušení právních předpisů Evropské unie v oblastech životního prostředí, spravedlnosti a vnitřního trhu, což odráží názor občanů na to, do jaké míry evropské právní předpisy, tak jak jsou prováděny a uplatňovány členskými státy, skutečně přinášejí očekávané výsledky a jsou v souladu s právem EU;

| 2. | bere na vědomí rostoucí počet petic a jiných podání, v nichž občané požadují právní a finanční nápravu u otázek, které podle článku 227 Smlouvy a článku 51 Listiny základních práv nespadají do působnosti Evropské unie, jako je například kontrola způsobu, jakým byla vypočtena výše vnitrostátního starobního důchodu, zrušení rozhodnutí přijatých vnitrostátními soudy, podpora návrhům na stanovení nových evropských hranic, přinucení banky k udělení osobní půjčky atd.; plně podporuje opatření, která přijímají příslušná generální ředitelství Parlamentu, aby zajistila vyřízení těchto petic s ohledem na povinnosti, které Parlamentu přísluší v oblasti komunikace s občany; |
| --- | --- |

2.

bere na vědomí rostoucí počet petic a jiných podání, v nichž občané požadují právní a finanční nápravu u otázek, které podle článku 227 Smlouvy a článku 51 Listiny základních práv nespadají do působnosti Evropské unie, jako je například kontrola způsobu, jakým byla vypočtena výše vnitrostátního starobního důchodu, zrušení rozhodnutí přijatých vnitrostátními soudy, podpora návrhům na stanovení nových evropských hranic, přinucení banky k udělení osobní půjčky atd.; plně podporuje opatření, která přijímají příslušná generální ředitelství Parlamentu, aby zajistila vyřízení těchto petic s ohledem na povinnosti, které Parlamentu přísluší v oblasti komunikace s občany;

| 3. | je přesvědčen, že úloha a úkoly Petičního výboru by byly prováděny nejlepším možným způsobem a jeho viditelnost, účinnost, odpovědnost a transparentnost nejvíce posíleny, pokud by byly posíleny prostředky, které mu umožňují předkládat otázky, které jsou pro evropské občany podstatné, plenárnímu zasedání a byly rozšířeny jeho možnosti pořádat slyšení s dotčenými osobami, provádět šetření a organizovat slyšení na místě; |
| --- | --- |

3.

je přesvědčen, že úloha a úkoly Petičního výboru by byly prováděny nejlepším možným způsobem a jeho viditelnost, účinnost, odpovědnost a transparentnost nejvíce posíleny, pokud by byly posíleny prostředky, které mu umožňují předkládat otázky, které jsou pro evropské občany podstatné, plenárnímu zasedání a byly rozšířeny jeho možnosti pořádat slyšení s dotčenými osobami, provádět šetření a organizovat slyšení na místě;

| 4. | připomíná, že pokud jde o postupy organizování veřejných slyšení týkajících se úspěšných evropských občanských iniciativ, jak stanoví článek 11 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 211/2011, Parlament rozhodl, že Petiční výbor bude automaticky přidružen ke každému slyšení společně s příslušným výborem, který má v dané oblasti legislativní pravomoc; považuje to za potvrzení své úlohy jakožto orgánu s největší zkušeností s přímým stykem s občany a za prvek zajišťující u všech úspěšných občanských iniciativ jednotný postup; vyzývá Konferenci předsedů, aby v tomto ohledu schválila vyjasnění oblasti působnosti Výboru vymezené v příloze VII bodu XX jednacího řádu; zdůrazňuje také, že rozdíl mezi peticí podle článku 227 SFEU a občanskou iniciativou musí být jasně vysvětlen veřejnosti; |
| --- | --- |

4.

připomíná, že pokud jde o postupy organizování veřejných slyšení týkajících se úspěšných evropských občanských iniciativ, jak stanoví článek 11 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 211/2011, Parlament rozhodl, že Petiční výbor bude automaticky přidružen ke každému slyšení společně s příslušným výborem, který má v dané oblasti legislativní pravomoc; považuje to za potvrzení své úlohy jakožto orgánu s největší zkušeností s přímým stykem s občany a za prvek zajišťující u všech úspěšných občanských iniciativ jednotný postup; vyzývá Konferenci předsedů, aby v tomto ohledu schválila vyjasnění oblasti působnosti Výboru vymezené v příloze VII bodu XX jednacího řádu; zdůrazňuje také, že rozdíl mezi peticí podle článku 227 SFEU a občanskou iniciativou musí být jasně vysvětlen veřejnosti;

| 5. | vítá rozhodnutí Parlamentu vybudovat na svých webových stránkách praktičtější a viditelnější petiční portál, který v mezích stanovených článkem 227 Smlouvy, článkem 202 jednacího řádu Evropského parlamentu a článkem 51 Listiny základních práv občanům usnadní přístup k petičnímu procesu, bude je informovat, umožní jim předkládat petice v uživatelsky přívětivějším prostředí a používat při jejich podepisování elektronický podpis; domnívá se, že tento portál by měl nabízet také užitečné odkazy na další možnosti nápravy, které jsou k dispozici na evropské, celostátní nebo regionální úrovni, a rovněž by měl uvádět přehled pravomocí Petičního výboru a definovat určitý procesní rámec pro orgány veřejné správy, a to podle vzoru stránky CURIA – oficiálního portálu, na němž jsou zveřejňovány rozsudky Soudního dvora Evropské unie; |
| --- | --- |

5.

vítá rozhodnutí Parlamentu vybudovat na svých webových stránkách praktičtější a viditelnější petiční portál, který v mezích stanovených článkem 227 Smlouvy, článkem 202 jednacího řádu Evropského parlamentu a článkem 51 Listiny základních práv občanům usnadní přístup k petičnímu procesu, bude je informovat, umožní jim předkládat petice v uživatelsky přívětivějším prostředí a používat při jejich podepisování elektronický podpis; domnívá se, že tento portál by měl nabízet také užitečné odkazy na další možnosti nápravy, které jsou k dispozici na evropské, celostátní nebo regionální úrovni, a rovněž by měl uvádět přehled pravomocí Petičního výboru a definovat určitý procesní rámec pro orgány veřejné správy, a to podle vzoru stránky CURIA – oficiálního portálu, na němž jsou zveřejňovány rozsudky Soudního dvora Evropské unie;

| 6. | potvrzuje své odhodlání i nadále v úzké spolupráci s Komisí a příslušnými orgány členských států Unie podporovat a chránit základní práva a svobody občanů, a za tímto účelem u přípustných případů, které mohou být Výboru předloženy, využívat svého politického vlivu; |
| --- | --- |

6.

potvrzuje své odhodlání i nadále v úzké spolupráci s Komisí a příslušnými orgány členských států Unie podporovat a chránit základní práva a svobody občanů, a za tímto účelem u přípustných případů, které mohou být Výboru předloženy, využívat svého politického vlivu;

| 7. | vyzývá Petiční výbor, aby posoudil dopady judikatury Soudního dvora Evropské unie o otázce ERT na spolehlivost petic a aby přezkoumal konkrétní překážky, kterým čelí občané Evropské unie, kteří se chtějí prostřednictvím žádostí o rozhodnutí o předběžné otázce podaných Soudnímu dvoru domoci spolehlivého výkladu klíčových otázek evropského práva ve věcech probíhajících u vnitrostátních soudů; |
| --- | --- |

7.

vyzývá Petiční výbor, aby posoudil dopady judikatury Soudního dvora Evropské unie o otázce ERT na spolehlivost petic a aby přezkoumal konkrétní překážky, kterým čelí občané Evropské unie, kteří se chtějí prostřednictvím žádostí o rozhodnutí o předběžné otázce podaných Soudnímu dvoru domoci spolehlivého výkladu klíčových otázek evropského práva ve věcech probíhajících u vnitrostátních soudů;

| 8. | považuje za důležité posílit vzájemnou spolupráci s parlamenty a vládami členských států, a bude-li třeba, vybízet orgány členských států, aby právní předpisy EU provedly ve svém právu a uplatňovaly je zcela transparentně; |
| --- | --- |

8.

považuje za důležité posílit vzájemnou spolupráci s parlamenty a vládami členských států, a bude-li třeba, vybízet orgány členských států, aby právní předpisy EU provedly ve svém právu a uplatňovaly je zcela transparentně;

| 9. | poukazuje na význam spolupráce mezi Komisí a členskými státy a lituje určité nedbalosti ze strany některých členských států, pokud jde o provádění a uplatňování evropských právních předpisů v oblasti životního prostředí; |
| --- | --- |

9.

poukazuje na význam spolupráce mezi Komisí a členskými státy a lituje určité nedbalosti ze strany některých členských států, pokud jde o provádění a uplatňování evropských právních předpisů v oblasti životního prostředí;

| 10. | domnívá se, že petiční postup by neměl být členskými státy instrumentalizován ani využíván k politickým účelům, ale že by měl být naopak objektivní a měl by odrážet postoj Evropského parlamentu; |
| --- | --- |

10.

domnívá se, že petiční postup by neměl být členskými státy instrumentalizován ani využíván k politickým účelům, ale že by měl být naopak objektivní a měl by odrážet postoj Evropského parlamentu;

| 11. | vítá konstruktivní spolupráci mezi Petičním výborem a útvary evropského veřejného ochránce práv a znovu opakuje, že je připraven podpořit veřejného ochránce práv při odhalování případů nesprávných úředních postupů jak ze strany orgánů EU, tak při jednání namířeném proti orgánům EU; |
| --- | --- |

11.

vítá konstruktivní spolupráci mezi Petičním výborem a útvary evropského veřejného ochránce práv a znovu opakuje, že je připraven podpořit veřejného ochránce práv při odhalování případů nesprávných úředních postupů jak ze strany orgánů EU, tak při jednání namířeném proti orgánům EU;

| 12. | žádá Komisi, aby Petičnímu výboru poskytla bližší údaje o stížnostech evropských občanů, které prošetřuje, a jejich statistické analýzy, a to včetně výsledků, jichž bylo dosaženo, a země původu předkladatele stížnosti; |
| --- | --- |

12.

žádá Komisi, aby Petičnímu výboru poskytla bližší údaje o stížnostech evropských občanů, které prošetřuje, a jejich statistické analýzy, a to včetně výsledků, jichž bylo dosaženo, a země původu předkladatele stížnosti;

| 13. | je přesvědčen, že Komise by měla zajistit, aby se při řízení o nesplnění povinnosti podle článků 258 a 260 SFEU přistupovalo k peticím předloženým Parlamentu a stížnostem předloženým Komisi se stejnou vážností; |
| --- | --- |

13.

je přesvědčen, že Komise by měla zajistit, aby se při řízení o nesplnění povinnosti podle článků 258 a 260 SFEU přistupovalo k peticím předloženým Parlamentu a stížnostem předloženým Komisi se stejnou vážností;

| 14. | je toho názoru, že zavedením podrobnějších písemných procesních pravidel stanovujících vnitřní postupy ve Výboru upravující přípravu, uskutečňování a vyhodnocování návštěv delegací lze dosáhnout zvýšení účinnosti a soudržnosti práce Petičního výboru; |
| --- | --- |

14.

je toho názoru, že zavedením podrobnějších písemných procesních pravidel stanovujících vnitřní postupy ve Výboru upravující přípravu, uskutečňování a vyhodnocování návštěv delegací lze dosáhnout zvýšení účinnosti a soudržnosti práce Petičního výboru;

| 15. | soudí, že je velmi důležité, aby všechny členské státy správně provedly rámcovou směrnici o odpadech; vybízí proto zejména členské státy, které se potýkají s problémy při nakládání s odpady, aby jednaly rázně a rychle; |
| --- | --- |

15.

soudí, že je velmi důležité, aby všechny členské státy správně provedly rámcovou směrnici o odpadech; vybízí proto zejména členské státy, které se potýkají s problémy při nakládání s odpady, aby jednaly rázně a rychle;

| 16. | jako už mnohokrát v minulosti, opět vyzývá členské státy, aby dodržovaly své povinnosti vyplývající ze směrnice 2004/38/ES (volný pohyb osob) o právu občanů Unie a jejich rodinných příslušníků svobodně se pohybovat a pobývat na území Evropské unie; připomíná členským státům jejich povinnost usnadnit bez jakékoli diskriminace vstup a pobyt i párům téhož pohlaví a jejich dětem, Romům a dalším menšinovým skupinám; |
| --- | --- |

16.

jako už mnohokrát v minulosti, opět vyzývá členské státy, aby dodržovaly své povinnosti vyplývající ze směrnice 2004/38/ES (volný pohyb osob) o právu občanů Unie a jejich rodinných příslušníků svobodně se pohybovat a pobývat na území Evropské unie; připomíná členským státům jejich povinnost usnadnit bez jakékoli diskriminace vstup a pobyt i párům téhož pohlaví a jejich dětem, Romům a dalším menšinovým skupinám;

| 17. | plně podporuje základní cíl zákona o ochraně pobřeží, totiž chránit přírodní prostředí španělského pobřeží před nekontrolovatelnou urbanizací, a uchovat tak toto pobřeží pro volně žijící živočichy, planě rostoucí rostliny a budoucí generace; je však znepokojen tím, že tento zákon i nadále způsobuje obtíže některým předkladatelům petic, zejména pak španělským občanům; podporuje úsilí předkladatelů petic o vyřešení problémů spojených s tímto zákonem a jeho uplatňováním, a v této souvislosti zvláště upozorňuje na rozhodnutí Petičního výboru ustavit pracovní skupinu, jejímž úkolem je podrobněji tuto otázku přezkoumat; |
| --- | --- |

17.

plně podporuje základní cíl zákona o ochraně pobřeží, totiž chránit přírodní prostředí španělského pobřeží před nekontrolovatelnou urbanizací, a uchovat tak toto pobřeží pro volně žijící živočichy, planě rostoucí rostliny a budoucí generace; je však znepokojen tím, že tento zákon i nadále způsobuje obtíže některým předkladatelům petic, zejména pak španělským občanům; podporuje úsilí předkladatelů petic o vyřešení problémů spojených s tímto zákonem a jeho uplatňováním, a v této souvislosti zvláště upozorňuje na rozhodnutí Petičního výboru ustavit pracovní skupinu, jejímž úkolem je podrobněji tuto otázku přezkoumat;

| 18. | je přesvědčen, že za současné situace je v hospodářském zájmu všech zajistit, aby byla rozptýlena právní nejistota obklopující nemovitosti, na něž se může vztahovat zákon o ochraně pobřeží; vítá prohlášení španělské vlády, že hodlá revidovat zákon o ochraně pobřeží s cílem zajistit soulad mezi ochranou španělského pobřeží do budoucna a hospodářským růstem, a zaručit tak držitelům práv větší právní jistotu; naléhavě vybízí španělskou vládu, aby osoby, které v těchto oblastech v dobré víře získaly majetek, a společenství, jež v minulosti vždy žila v udržitelné rovnováze s mořem, ujistila o tom, že jejich zájmy budou ochráněny; obzvláště ji vybízí, aby vyřešila konkrétní otázku uplatňování tohoto zákona způsobem, který nebude podporovat přijímání svévolných, retroaktivních či asymetrických rozhodnutí, ale naopak zajistí řádný proces, právo na odvolání, odpovídající náhradu a přístup k informacím; |
| --- | --- |

18.

je přesvědčen, že za současné situace je v hospodářském zájmu všech zajistit, aby byla rozptýlena právní nejistota obklopující nemovitosti, na něž se může vztahovat zákon o ochraně pobřeží; vítá prohlášení španělské vlády, že hodlá revidovat zákon o ochraně pobřeží s cílem zajistit soulad mezi ochranou španělského pobřeží do budoucna a hospodářským růstem, a zaručit tak držitelům práv větší právní jistotu; naléhavě vybízí španělskou vládu, aby osoby, které v těchto oblastech v dobré víře získaly majetek, a společenství, jež v minulosti vždy žila v udržitelné rovnováze s mořem, ujistila o tom, že jejich zájmy budou ochráněny; obzvláště ji vybízí, aby vyřešila konkrétní otázku uplatňování tohoto zákona způsobem, který nebude podporovat přijímání svévolných, retroaktivních či asymetrických rozhodnutí, ale naopak zajistí řádný proces, právo na odvolání, odpovídající náhradu a přístup k informacím;

| 19. | připomíná, že podle názoru Parlamentu (5) má zákon o ochraně pobřeží nepřiměřený dopad na jednotlivce vlastnící nemovitosti a zároveň má nedostatečný dopad na skutečné viníky, kteří ničí pobřeží, neboť jsou v mnoha případech zodpovědní za neúměrně rozsáhlý územní rozvoj podél pobřeží; naléhavě vyzývá španělskou vládu, aby zajistila, že osoby, jejichž podvodná činnost způsobila, že řada občanů EU je ve složité situaci v důsledku ztráty nebo možné ztráty bydlení, budou řádně stíhány a nuceny zaplatit za škody, které způsobily; |
| --- | --- |

19.

připomíná, že podle názoru Parlamentu (5) má zákon o ochraně pobřeží nepřiměřený dopad na jednotlivce vlastnící nemovitosti a zároveň má nedostatečný dopad na skutečné viníky, kteří ničí pobřeží, neboť jsou v mnoha případech zodpovědní za neúměrně rozsáhlý územní rozvoj podél pobřeží; naléhavě vyzývá španělskou vládu, aby zajistila, že osoby, jejichž podvodná činnost způsobila, že řada občanů EU je ve složité situaci v důsledku ztráty nebo možné ztráty bydlení, budou řádně stíhány a nuceny zaplatit za škody, které způsobily;

| 20. | vyzývá Komisi, aby zajistila posílení směrnice o posuzování vlivů na životní prostředí a stanovila za tím účelem jednoznačné parametry pro nezávislost odborných posudků, společné mezní hodnoty EU, maximální dobu trvání řízení včetně efektivní konzultace s veřejností, požadavek, aby rozhodnutí byla zdůvodněna, povinné posouzení reálných alternativ a mechanismus kontroly kvality; |
| --- | --- |

20.

vyzývá Komisi, aby zajistila posílení směrnice o posuzování vlivů na životní prostředí a stanovila za tím účelem jednoznačné parametry pro nezávislost odborných posudků, společné mezní hodnoty EU, maximální dobu trvání řízení včetně efektivní konzultace s veřejností, požadavek, aby rozhodnutí byla zdůvodněna, povinné posouzení reálných alternativ a mechanismus kontroly kvality;

| 21. | žádá rovněž Komisi, aby zaručila, že budou členské státy uplatňovat a dodržovat směrnici o stanovištích a směrnici o volně žijících ptácích a že budou lépe provádět a uplatňovat směrnici 2004/38/ES o právu občanů Unie a jejich rodinných příslušníků svobodně se pohybovat a pobývat na území členských států; |
| --- | --- |

21.

žádá rovněž Komisi, aby zaručila, že budou členské státy uplatňovat a dodržovat směrnici o stanovištích a směrnici o volně žijících ptácích a že budou lépe provádět a uplatňovat směrnici 2004/38/ES o právu občanů Unie a jejich rodinných příslušníků svobodně se pohybovat a pobývat na území členských států;

| 22. | připomíná, že značné množství předkladatelů podalo Petičnímu výboru jednotlivé petice týkající se německé politiky sociálního zabezpečení v oblasti mládeže a rodiny, zejména v souvislosti s německým úřadem péče o mládež, a zdůrazňuje, že Petiční výbor si přeje v rámci svých pravomocí a pravomocí Evropské unie konstruktivně přispět k vyšetření sporů mezi předkladateli petic a příslušnými orgány; zdůrazňuje, že přitom nesmí dojít ke vměšování do nezávislých vnitřních postupů správních orgánů členských států; |
| --- | --- |

22.

připomíná, že značné množství předkladatelů podalo Petičnímu výboru jednotlivé petice týkající se německé politiky sociálního zabezpečení v oblasti mládeže a rodiny, zejména v souvislosti s německým úřadem péče o mládež, a zdůrazňuje, že Petiční výbor si přeje v rámci svých pravomocí a pravomocí Evropské unie konstruktivně přispět k vyšetření sporů mezi předkladateli petic a příslušnými orgány; zdůrazňuje, že přitom nesmí dojít ke vměšování do nezávislých vnitřních postupů správních orgánů členských států;

| 23. | je odhodlán zajistit, aby byl petiční postup účinnější, transparentnější a nestranný a aby zohledňoval práva členů Petičního výboru na účast, tak aby i celý postup vyřizování petic mohl ve všech svých stádiích vyhovět požadavkům soudního přezkumu; |
| --- | --- |

23.

je odhodlán zajistit, aby byl petiční postup účinnější, transparentnější a nestranný a aby zohledňoval práva členů Petičního výboru na účast, tak aby i celý postup vyřizování petic mohl ve všech svých stádiích vyhovět požadavkům soudního přezkumu;

| 24. | zdůrazňuje, že je třeba zajistit, aby vyřizování petic pokračovalo i po ukončení volebních období a personálních změnách, které jsou s ním spojeny; |
| --- | --- |

24.

zdůrazňuje, že je třeba zajistit, aby vyřizování petic pokračovalo i po ukončení volebních období a personálních změnách, které jsou s ním spojeny;

| 25. | domnívá se, že účast poslanců Parlamentu na vyšetřovacích misích nelze považovat jen za právo parlamentní účasti, ale i za povinnost vůči předkladatelům petic; |
| --- | --- |

25.

domnívá se, že účast poslanců Parlamentu na vyšetřovacích misích nelze považovat jen za právo parlamentní účasti, ale i za povinnost vůči předkladatelům petic;

| 26. | požaduje, aby byl v rámci snah o zdokonalení práce Výboru zaveden postup sledování vyšetřovacích misí, kterým se zaručí jak uplatnění práva každého z členů mise na předložení vlastního postoje ke skutečnostem, tak i zapojení všech členů Výboru do rozhodování o závěrech, které má Petiční výbor učinit; |
| --- | --- |

26.

požaduje, aby byl v rámci snah o zdokonalení práce Výboru zaveden postup sledování vyšetřovacích misí, kterým se zaručí jak uplatnění práva každého z členů mise na předložení vlastního postoje ke skutečnostem, tak i zapojení všech členů Výboru do rozhodování o závěrech, které má Petiční výbor učinit;

| 27. | zdůrazňuje, že jako i některé další instituce a orgány, k nimž patří vyšetřovací výbory, evropská občanská iniciativa a evropský veřejný ochránce práv, má Petiční výbor nezávislou a jasně vymezenou úlohu kontaktního místa, na které se může obrátit kterýkoli občan; |
| --- | --- |

27.

zdůrazňuje, že jako i některé další instituce a orgány, k nimž patří vyšetřovací výbory, evropská občanská iniciativa a evropský veřejný ochránce práv, má Petiční výbor nezávislou a jasně vymezenou úlohu kontaktního místa, na které se může obrátit kterýkoli občan;

| 28. | žádá Konferenci předsedů, aby zvážila, v jakém rozsahu by bylo vhodné provést revizi jednacího řádu za účelem uplatnění zmíněných formálních požadavků týkajících se petičního postupu; |
| --- | --- |

28.

žádá Konferenci předsedů, aby zvážila, v jakém rozsahu by bylo vhodné provést revizi jednacího řádu za účelem uplatnění zmíněných formálních požadavků týkajících se petičního postupu;

| 29. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení a zprávu Petičního výboru Radě, Komisi, evropskému veřejnému ochránci práv, vládám a parlamentům členských států, jejich petičním výborům a jejich veřejným ochráncům práv nebo obdobným příslušným orgánům. |
| --- | --- |

29.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení a zprávu Petičního výboru Radě, Komisi, evropskému veřejnému ochránci práv, vládám a parlamentům členských států, jejich petičním výborům a jejich veřejným ochráncům práv nebo obdobným příslušným orgánům.

---

(1)  Nařízení (EU) č. 211/2011 (Úř. věst. L 65, 11.3.2011, s. 1).

(2)  Směrnice 2011/92/EU o posuzování vlivů některých veřejných a soukromých záměrů na životní prostředí, Úř. věst. L 26, 28.1.2012, s. 1.

(3)  Směrnice 2008/98/ES o odpadech, Úř. věst. L 312, 22.11.2008, s. 3.

(4)  Zpráva o občanství EU za rok 2010: Odstranit překážky pro výkon práv občanů EU (COM(2010)0603).

(5)  Viz usnesení ze dne 26. března 2009, bod odůvodnění Q a odstavec 17 (Úř. věst. C 117 E, 6.5.2010, s. 189).

---

Čtvrtek, 22. listopadu 2012

| 16.12.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 419/100 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 419/100

---

P7_TA(2012)0450

Úmluva o občanskoprávních aspektech mezinárodních únosů dětí

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 22. listopadu 2012 o prohlášení členských států, že v zájmu Evropské unie souhlasí s přistoupením osmi třetích zemí k Úmluvě o občanskoprávních aspektech mezinárodních únosů dětí z roku 1980 (2012/2791(RSP))

(2015/C 419/15)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na čl. 2 odst. 2, čl. 3 odst. 2, čl. 4 odst. 2 písm. j), čl. 81 odst. 3, čl. 216 odst. 1 a čl. 218 odst. 6 písm. b) Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 2 odst. 2, čl. 3 odst. 2, čl. 4 odst. 2 písm. j), čl. 81 odst. 3, čl. 216 odst. 1 a čl. 218 odst. 6 písm. b) Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na judikaturu Soudního dvora Evropské unie, zejména na případy 22/70 (1) a C-467/98 (2) a na stanovisko 1/03 (3), |
| --- | --- |

—

s ohledem na judikaturu Soudního dvora Evropské unie, zejména na případy 22/70 (1) a C-467/98 (2) a na stanovisko 1/03 (3),

| — | s ohledem na návrhy Komise týkající se rozhodnutí Rady o prohlášení členských států, že v zájmu Evropské unie souhlasí s přistoupením Gabunu (4), Andorry (5), Seychel (6), Ruské federace (7), Albánie (8), Singapuru (9), Maroka (10) a Arménie (11) k Haagské úmluvě o občanskoprávních aspektech mezinárodních únosů dětí z roku 1980, |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrhy Komise týkající se rozhodnutí Rady o prohlášení členských států, že v zájmu Evropské unie souhlasí s přistoupením Gabunu (4), Andorry (5), Seychel (6), Ruské federace (7), Albánie (8), Singapuru (9), Maroka (10) a Arménie (11) k Haagské úmluvě o občanskoprávních aspektech mezinárodních únosů dětí z roku 1980,

| — | s ohledem na to, že Rada dosud nepožádala Parlament o souhlas s těmito rozhodnutími, |
| --- | --- |

—

s ohledem na to, že Rada dosud nepožádala Parlament o souhlas s těmito rozhodnutími,

| — | s ohledem na otázku Komise o prohlášení členských států, že v zájmu Evropské unie souhlasí s přistoupením osmi třetích zemí k Úmluvě o občanskoprávních aspektech mezinárodních únosů dětí z roku 1980 (O-000159/2012 – B7-0367/2012), |
| --- | --- |

—

s ohledem na otázku Komise o prohlášení členských států, že v zájmu Evropské unie souhlasí s přistoupením osmi třetích zemí k Úmluvě o občanskoprávních aspektech mezinárodních únosů dětí z roku 1980 (O-000159/2012 – B7-0367/2012),

| — | s ohledem na čl. 115 odst. 5 a čl. 110 odst. 2 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 115 odst. 5 a čl. 110 odst. 2 jednacího řádu,

| A. | vzhledem k tomu, že Haagská úmluva ze dne 25. října 1980 o občanskoprávních aspektech mezinárodních únosů dětí je nesmírně důležitá, protože vytváří systém, který zúčastněným státům umožňuje spolupracovat na hledání řešení případů mezinárodních únosů dětí, neboť stanoví, které soudy jsou příslušné a jaké právo se použije pro určení státu, v němž má dítě pobývat; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že Haagská úmluva ze dne 25. října 1980 o občanskoprávních aspektech mezinárodních únosů dětí je nesmírně důležitá, protože vytváří systém, který zúčastněným státům umožňuje spolupracovat na hledání řešení případů mezinárodních únosů dětí, neboť stanoví, které soudy jsou příslušné a jaké právo se použije pro určení státu, v němž má dítě pobývat;

| B. | vzhledem tedy k tomu, že tato úmluva umožňuje rychlý návrat unesených dětí do země, kde se nachází jejich řádné bydliště; |
| --- | --- |

B.

vzhledem tedy k tomu, že tato úmluva umožňuje rychlý návrat unesených dětí do země, kde se nachází jejich řádné bydliště;

| C. | vzhledem k tomu, že Úmluva se vztahuje pouze na případy týkající se zemí, které ji ratifikovaly nebo k ní přistoupily; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že Úmluva se vztahuje pouze na případy týkající se zemí, které ji ratifikovaly nebo k ní přistoupily;

| D. | vzhledem k tomu, že s přistoupením nových států musí souhlasit státy, které již jsou stranami úmluvy, aby se úmluva mohla uplatnit na případy týkající se těchto států; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že s přistoupením nových států musí souhlasit státy, které již jsou stranami úmluvy, aby se úmluva mohla uplatnit na případy týkající se těchto států;

| E. | vzhledem k tomu, že z tohoto důvodu je velmi důležité, aby signatářské státy vyjádřily souhlas s přistoupením nových států; |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že z tohoto důvodu je velmi důležité, aby signatářské státy vyjádřily souhlas s přistoupením nových států;

| F. | vzhledem k tomu, že Evropská unie již na svém území vykonává pravomoc v oblasti mezinárodních únosů dětí, a to zejména na základě nařízení Rady (ES) č. 2201/2003 o příslušnosti a uznávání a výkonu rozhodnutí ve věcech manželských a ve věcech rodičovské zodpovědnosti (12); |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že Evropská unie již na svém území vykonává pravomoc v oblasti mezinárodních únosů dětí, a to zejména na základě nařízení Rady (ES) č. 2201/2003 o příslušnosti a uznávání a výkonu rozhodnutí ve věcech manželských a ve věcech rodičovské zodpovědnosti (12);

| G. | vzhledem k tomu, že z výše uvedeného plyne, že Evropská unie získala výlučnou vnější pravomoc v oblasti mezinárodních únosů dětí; |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že z výše uvedeného plyne, že Evropská unie získala výlučnou vnější pravomoc v oblasti mezinárodních únosů dětí;

| H. | vzhledem k tomu, že protože úmluva neumožňuje členství mezinárodních organizací, měla by Evropská unie zmocnit členské státy k tomu, aby při vyjadřování souhlasu s přistoupením uvedených států jednaly v jejím zájmu; |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že protože úmluva neumožňuje členství mezinárodních organizací, měla by Evropská unie zmocnit členské státy k tomu, aby při vyjadřování souhlasu s přistoupením uvedených států jednaly v jejím zájmu;

| I. | vzhledem k tomu, že Rada by proto měla přijmout co nejrychleji kroky k přijetí rozhodnutí, jejichž návrhy předložila Komise, přičemž by měla neprodleně konzultovat s Parlamentem; |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že Rada by proto měla přijmout co nejrychleji kroky k přijetí rozhodnutí, jejichž návrhy předložila Komise, přičemž by měla neprodleně konzultovat s Parlamentem;

| J. | vzhledem k tomu, že ačkoli je tato záležitost zjevně naléhavá a z právního hlediska jednoznačná, Rada se rozhodla konzultaci s Parlamentem a přijetí uvedených rozhodnutí odložit a napadnout podstatu těchto rozhodnutí z právních důvodů; |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že ačkoli je tato záležitost zjevně naléhavá a z právního hlediska jednoznačná, Rada se rozhodla konzultaci s Parlamentem a přijetí uvedených rozhodnutí odložit a napadnout podstatu těchto rozhodnutí z právních důvodů;

| 1. | předkládá Radě tato doporučení:






  a) | Rada by měla okamžitě zahájit postup přijímání výše uvedených návrhů rozhodnutí; |
| --- | --- | --- |

1.

předkládá Radě tato doporučení:

a)

Rada by měla okamžitě zahájit postup přijímání výše uvedených návrhů rozhodnutí;

| b) | za tím účelem by měla Rada konzultovat těchto osm návrhů rozhodnutí s Parlamentem; |
| --- | --- |

b)

za tím účelem by měla Rada konzultovat těchto osm návrhů rozhodnutí s Parlamentem;

| c) | v zájmu evropských občanů, kteří by měli prospěch z přijetí těchto rozhodnutí, by měla Rada přestat narušovat chod Evropské unie z nepodložených právních důvodů; |
| --- | --- |

c)

v zájmu evropských občanů, kteří by měli prospěch z přijetí těchto rozhodnutí, by měla Rada přestat narušovat chod Evropské unie z nepodložených právních důvodů;

| 2. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Rada a pro informaci Komisi a stálému úřadu Haagské konference mezinárodního práva soukromého. |
| --- | --- |

2.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Rada a pro informaci Komisi a stálému úřadu Haagské konference mezinárodního práva soukromého.

---

(1)  Věc 22/70 Komise v. Rada (ERTA), Recueil 1971, s. 263, odstavec 16.

(2)  Věc C-467/98, Komise v. Dánsko, Recueil 2002, s. I-9519, bod 77.

(3)  Stanovisko 1/03 o pravomoci Společenství uzavřít novou Luganskou úmluvu o příslušnosti a uznávání a výkonu soudních rozhodnutí v občanských a obchodních věcech) [2006] Sb. rozh. I-1145.

(4)  COM(2011)0904.

(5)  COM(2011)0908.

(6)  COM(2011)0909.

(7)  COM(2011)0911.

(8)  COM(2011)0912.

(9)  COM(2011)0915.

(10)  COM(2011)0916.

(11)  COM(2011)0917.

(12)  Úř. věst. L 338, 23.12.2003, s. 1.

---

| 16.12.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 419/101 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 419/101

---

P7_TA(2012)0451

Nadcházející světová konference o mezinárodních telekomunikacích (WCIT-2012) Mezinárodní telekomunikační unie a možné rozšíření působnosti mezinárodních předpisů v oblasti telekomunikací

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 22. listopadu 2012 o nadcházející Světové konferenci o mezinárodních telekomunikacích (WCIT–2012) v rámci Mezinárodní telekomunikační unie a o případném rozšíření oblasti působnosti mezinárodních telekomunikačních předpisů (2012/2881(RSP))

(2015/C 419/16)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/140/ES ze dne 25. listopadu 2009 (1), kterou se mění směrnice 2002/21/ES o společném předpisovém rámci pro sítě a služby elektronických komunikací, směrnice 2002/19/ES o přístupu k sítím elektronických komunikací a přiřazeným zařízením a o jejich vzájemném propojení a směrnice 2002/20/ES o oprávnění pro sítě a služby elektronických komunikací, |
| --- | --- |

—

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/140/ES ze dne 25. listopadu 2009 (1), kterou se mění směrnice 2002/21/ES o společném předpisovém rámci pro sítě a služby elektronických komunikací, směrnice 2002/19/ES o přístupu k sítím elektronických komunikací a přiřazeným zařízením a o jejich vzájemném propojení a směrnice 2002/20/ES o oprávnění pro sítě a služby elektronických komunikací,

| — | s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/136/ES ze dne 25. listopadu 2009 (2), kterou se mění směrnice 2002/22/ES o univerzální službě a právech uživatelů týkajících se sítí a služeb elektronických komunikací, směrnice 2002/58/ES o zpracování osobních údajů a ochraně soukromí v odvětví elektronických komunikací a nařízení (ES) č. 2006/2004 o spolupráci mezi vnitrostátními orgány příslušnými pro vymáhání dodržování zákonů na ochranu zájmů spotřebitele, |
| --- | --- |

—

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/136/ES ze dne 25. listopadu 2009 (2), kterou se mění směrnice 2002/22/ES o univerzální službě a právech uživatelů týkajících se sítí a služeb elektronických komunikací, směrnice 2002/58/ES o zpracování osobních údajů a ochraně soukromí v odvětví elektronických komunikací a nařízení (ES) č. 2006/2004 o spolupráci mezi vnitrostátními orgány příslušnými pro vymáhání dodržování zákonů na ochranu zájmů spotřebitele,

| — | s ohledem na směrnici Komise 2002/77/ES ze dne 16. září 2002 (3) o hospodářské soutěži na trzích sítí a služeb elektronických komunikací, |
| --- | --- |

—

s ohledem na směrnici Komise 2002/77/ES ze dne 16. září 2002 (3) o hospodářské soutěži na trzích sítí a služeb elektronických komunikací,

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 17. listopadu 2011 o otevřeném internetu a neutralitě sítí v Evropě (4), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 17. listopadu 2011 o otevřeném internetu a neutralitě sítí v Evropě (4),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 15. června 2010 o řízení internetu: další kroky (5), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 15. června 2010 o řízení internetu: další kroky (5),

| — | s ohledem na rezoluci Rady OSN pro lidská práva A/HRC/20/L13, |
| --- | --- |

—

s ohledem na rezoluci Rady OSN pro lidská práva A/HRC/20/L13,

| — | s ohledem na Komisí předložený návrh rozhodnutí Rady o stanovení postoje k přezkumu mezinárodních telekomunikačních předpisů, který má EU zaujmout na Světové konferenci o mezinárodních telekomunikacích nebo v jejích přípravných orgánech (COM(2012)0430), |
| --- | --- |

—

s ohledem na Komisí předložený návrh rozhodnutí Rady o stanovení postoje k přezkumu mezinárodních telekomunikačních předpisů, který má EU zaujmout na Světové konferenci o mezinárodních telekomunikacích nebo v jejích přípravných orgánech (COM(2012)0430),

| — | s ohledem na čl. 110 odst. 2 a 4 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 110 odst. 2 a 4 jednacího řádu,

| A. | vzhledem k tomu, že mezinárodní telekomunikační předpisy byly přijaty na Světové konferenci o administrativní telegrafii a telefonii v Melbourne v roce 1988 a od té doby nedošlo k jejich revizi; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že mezinárodní telekomunikační předpisy byly přijaty na Světové konferenci o administrativní telegrafii a telefonii v Melbourne v roce 1988 a od té doby nedošlo k jejich revizi;

| B. | vzhledem k tomu, že 27 členských států Evropské unie patří k signatářům těchto předpisů; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že 27 členských států Evropské unie patří k signatářům těchto předpisů;

| C. | vzhledem k tomu, že Mezinárodní telekomunikační unie (ITU) vyzvala k uspořádání konference, která se má konat od 3. do 14. prosince 2012 v Dubaji pod názvem Světová konference o mezinárodních telekomunikacích (WCIT) a jejímž cílem je dosáhnout dohody na novém znění těchto mezinárodních telekomunikačních předpisů; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že Mezinárodní telekomunikační unie (ITU) vyzvala k uspořádání konference, která se má konat od 3. do 14. prosince 2012 v Dubaji pod názvem Světová konference o mezinárodních telekomunikacích (WCIT) a jejímž cílem je dosáhnout dohody na novém znění těchto mezinárodních telekomunikačních předpisů;

| 1. | vyzývá Radu a Komisi, aby zajistily, aby veškeré změny mezinárodních telekomunikačních předpisů byly slučitelné s acquis EU a prosazovaly cíl a zájem Unie spočívající v propagaci internetu jakožto skutečně veřejného místa, kde jsou respektována lidská práva a základní svobody, zejména svoboda projevu a shromažďování, a které zaručuje dodržování zásad volného trhu, neutralitu sítí a možnosti k podnikání; |
| --- | --- |

1.

vyzývá Radu a Komisi, aby zajistily, aby veškeré změny mezinárodních telekomunikačních předpisů byly slučitelné s acquis EU a prosazovaly cíl a zájem Unie spočívající v propagaci internetu jakožto skutečně veřejného místa, kde jsou respektována lidská práva a základní svobody, zejména svoboda projevu a shromažďování, a které zaručuje dodržování zásad volného trhu, neutralitu sítí a možnosti k podnikání;

| 2. | vyjadřuje politování nad tím, že jednání v rámci WCIT–12 nebyla dostatečně transparentní a inkluzivní, přestože by výsledky této konference mohly mít značný dopad na veřejné zájmy; |
| --- | --- |

2.

vyjadřuje politování nad tím, že jednání v rámci WCIT–12 nebyla dostatečně transparentní a inkluzivní, přestože by výsledky této konference mohly mít značný dopad na veřejné zájmy;

| 3. | domnívá se, že ITU či jakákoli jednotlivá a centralizovaná mezinárodní instituce není vhodným subjektem k uplatňování regulačních pravomocí v oblasti správy internetu nebo informačních toků; |
| --- | --- |

3.

domnívá se, že ITU či jakákoli jednotlivá a centralizovaná mezinárodní instituce není vhodným subjektem k uplatňování regulačních pravomocí v oblasti správy internetu nebo informačních toků;

| 4. | zdůrazňuje, že některé návrhy na reformu mezinárodních telekomunikačních předpisů, by měly nepříznivý dopad na internet, jeho strukturu, operace na něm probíhající, jeho obsah a bezpečnost, obchodní vztahy, jeho správu a na volný tok informací online; |
| --- | --- |

4.

zdůrazňuje, že některé návrhy na reformu mezinárodních telekomunikačních předpisů, by měly nepříznivý dopad na internet, jeho strukturu, operace na něm probíhající, jeho obsah a bezpečnost, obchodní vztahy, jeho správu a na volný tok informací online;

| 5. | věří, že v důsledku některých předložených návrhů by se sama ITU mohla stát dominantní silou v různých oblastech internetu, což by mohlo zapříčinit ukončení současného modelu organizace fungující zdola nahoru, do níž je zapojena řada zainteresovaných stran; vyjadřuje své znepokojení nad tím, že pokud budou tyto návrhy přijaty, mohou vážně zasáhnout rozvoj online služeb pro koncové uživatele a jejich přístup k těmto službám, jakož i digitální ekonomiku jako celek; domnívá se, že správa internetu a související regulační otázky by měly být i nadále definovány na komplexní úrovni za účasti řady zainteresovaných stran; |
| --- | --- |

5.

věří, že v důsledku některých předložených návrhů by se sama ITU mohla stát dominantní silou v různých oblastech internetu, což by mohlo zapříčinit ukončení současného modelu organizace fungující zdola nahoru, do níž je zapojena řada zainteresovaných stran; vyjadřuje své znepokojení nad tím, že pokud budou tyto návrhy přijaty, mohou vážně zasáhnout rozvoj online služeb pro koncové uživatele a jejich přístup k těmto službám, jakož i digitální ekonomiku jako celek; domnívá se, že správa internetu a související regulační otázky by měly být i nadále definovány na komplexní úrovni za účasti řady zainteresovaných stran;

| 6. | obává se toho, že návrhy na reformu ITU zahrnují i vytvoření nových ziskových mechanismů, které by mohly vzhledem ke zvyšování cen, obtížnému zavádění inovací a omezenému přístupu vážně ohrozit otevřený a konkurenční charakter internetu; připomíná, že internet by měl zůstat nezávislý a otevřený; |
| --- | --- |

6.

obává se toho, že návrhy na reformu ITU zahrnují i vytvoření nových ziskových mechanismů, které by mohly vzhledem ke zvyšování cen, obtížnému zavádění inovací a omezenému přístupu vážně ohrozit otevřený a konkurenční charakter internetu; připomíná, že internet by měl zůstat nezávislý a otevřený;

| 7. | podporuje jakékoli návrhy na zachování stávající oblasti působnosti mezinárodních telekomunikačních předpisů a současného mandátu ITU; staví se proti všem návrhům, které by rozšířily oblast působnosti na místa, jako je internet, včetně doménového jména, přidělení IP adresy, směrování internetového provozu a záležitostí souvisejících s obsahem; |
| --- | --- |

7.

podporuje jakékoli návrhy na zachování stávající oblasti působnosti mezinárodních telekomunikačních předpisů a současného mandátu ITU; staví se proti všem návrhům, které by rozšířily oblast působnosti na místa, jako je internet, včetně doménového jména, přidělení IP adresy, směrování internetového provozu a záležitostí souvisejících s obsahem;

| 8. | vyzývá členské státy, aby zabránily jakýmkoli změnám mezinárodních telekomunikačních předpisů, které by měly negativní vliv na otevřenost internetu, neutralitu sítí, zásadu komunikace typu konec-konec, povinnost poskytovat univerzální službu a participativní správu svěřenou mnoha aktérům, jako např. vládám, nadnárodním institucím, nevládním organizacím, velkým i malým podnikům, technologickému společenství a všeobecně internetovým uživatelům a spotřebitelům; |
| --- | --- |

8.

vyzývá členské státy, aby zabránily jakýmkoli změnám mezinárodních telekomunikačních předpisů, které by měly negativní vliv na otevřenost internetu, neutralitu sítí, zásadu komunikace typu konec-konec, povinnost poskytovat univerzální službu a participativní správu svěřenou mnoha aktérům, jako např. vládám, nadnárodním institucím, nevládním organizacím, velkým i malým podnikům, technologickému společenství a všeobecně internetovým uživatelům a spotřebitelům;

| 9. | vyzývá Komisi, aby jménem Evropské unie na základě souhrnných podnětů od celé škály zainteresovaných stran koordinovala jednání o revizi mezinárodních telekomunikačních předpisů, a to prostřednictvím strategie, jejímž prvořadým cílem bude zajistit a zachovat otevřený charakter internetu a chránit práva a svobody uživatelů internetu uplatňované online; |
| --- | --- |

9.

vyzývá Komisi, aby jménem Evropské unie na základě souhrnných podnětů od celé škály zainteresovaných stran koordinovala jednání o revizi mezinárodních telekomunikačních předpisů, a to prostřednictvím strategie, jejímž prvořadým cílem bude zajistit a zachovat otevřený charakter internetu a chránit práva a svobody uživatelů internetu uplatňované online;

| 10. | připomíná, že je důležité zajistit rozsáhlé služby typu „best-effort“, podporovat inovace a svobodu projevu, zaručit hospodářskou soutěž a vyhnout se vzniku nové digitální propasti; |
| --- | --- |

10.

připomíná, že je důležité zajistit rozsáhlé služby typu „best-effort“, podporovat inovace a svobodu projevu, zaručit hospodářskou soutěž a vyhnout se vzniku nové digitální propasti;

| 11. | zdůrazňuje, že v mezinárodních telekomunikačních předpisech (ITR) by mělo být uvedeno, že doporučení ITU jsou nezávazné dokumenty, které podporují osvědčené postupy; |
| --- | --- |

11.

zdůrazňuje, že v mezinárodních telekomunikačních předpisech (ITR) by mělo být uvedeno, že doporučení ITU jsou nezávazné dokumenty, které podporují osvědčené postupy;

| 12. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a vládám a parlamentům členských států. |
| --- | --- |

12.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a vládám a parlamentům členských států.

---

(1)  Úř. věst. L 337, 18.12.2009, s. 37.

(2)  Úř. věst. L 337, 18.12.2009, s. 11.

(3)  Úř. věst. L 249, 17.9.2002, s. 21.

(4)  Přijaté texty, P7_TA(2011)0511.

(5)  Úř. věst. C 236 E, 12.8.2011, s. 33.

---

| 16.12.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 419/103 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 419/103

---

P7_TA(2012)0452

Konference o změně klimatu v Dohá (COP 18)

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 22. listopadu 2012 o konferenci o změně klimatu v katarském Dohá (COP 18) (2012/2722(RSP))

(2015/C 419/17)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na Rámcovou úmluvu Organizace spojených národů o změně klimatu (UNFCCC) a na Kjótský protokol k této úmluvě, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Rámcovou úmluvu Organizace spojených národů o změně klimatu (UNFCCC) a na Kjótský protokol k této úmluvě,

| — | s ohledem na výsledky konference OSN o změně klimatu, která se konala na Bali v roce 2007, a na akční plán z Bali (rozhodnutí 1/COP 13), |
| --- | --- |

—

s ohledem na výsledky konference OSN o změně klimatu, která se konala na Bali v roce 2007, a na akční plán z Bali (rozhodnutí 1/COP 13),

| — | s ohledem na 15. konferenci smluvních stran (COP 15) úmluvy UNFCCC a pátou konferenci smluvních stran, na které se setkaly smluvní strany Kjótského protokolu (COP/MOP 5), konané v dánské Kodani ve dnech 7. až 18. prosince 2009, a s ohledem na Kodaňskou dohodu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na 15. konferenci smluvních stran (COP 15) úmluvy UNFCCC a pátou konferenci smluvních stran, na které se setkaly smluvní strany Kjótského protokolu (COP/MOP 5), konané v dánské Kodani ve dnech 7. až 18. prosince 2009, a s ohledem na Kodaňskou dohodu,

| — | s ohledem na 16. konferenci smluvních stran (COP 16) úmluvy UNFCCC a šestou konferenci smluvních stran, na níž se setkávají smluvní strany Kjótského protokolu (COP/MOP 6), konanou ve dnech 29. listopadu až 10. prosince 2010 v mexickém Cancúnu, a s ohledem na cancúnské dohody, |
| --- | --- |

—

s ohledem na 16. konferenci smluvních stran (COP 16) úmluvy UNFCCC a šestou konferenci smluvních stran, na níž se setkávají smluvní strany Kjótského protokolu (COP/MOP 6), konanou ve dnech 29. listopadu až 10. prosince 2010 v mexickém Cancúnu, a s ohledem na cancúnské dohody,

| — | s ohledem na 17. konferenci smluvních stran (COP 17) úmluvy UNFCCC a na sedmou konferenci smluvních stran, na níž se setkávají smluvní strany Kjótského protokolu (COP/MOP 7), konanou ve dnech 28. listopadu až 9. prosince 2011 v jihoafrickém Durbanu, a zejména s ohledem na přijatá rozhodnutí, včetně Durbanské platformy pro posílenou činnost, |
| --- | --- |

—

s ohledem na 17. konferenci smluvních stran (COP 17) úmluvy UNFCCC a na sedmou konferenci smluvních stran, na níž se setkávají smluvní strany Kjótského protokolu (COP/MOP 7), konanou ve dnech 28. listopadu až 9. prosince 2011 v jihoafrickém Durbanu, a zejména s ohledem na přijatá rozhodnutí, včetně Durbanské platformy pro posílenou činnost,

| — | s ohledem na nadcházející 18. konferenci smluvních stran (COP 18) úmluvy UNFCCC a na 8. konferenci smluvních stran, na níž se setkávají smluvní strany Kjótského protokolu (COP/MOP 8), která se bude konat ve dnech 26. listopadu až 8. prosince 2012 v katarském Dohá, |
| --- | --- |

—

s ohledem na nadcházející 18. konferenci smluvních stran (COP 18) úmluvy UNFCCC a na 8. konferenci smluvních stran, na níž se setkávají smluvní strany Kjótského protokolu (COP/MOP 8), která se bude konat ve dnech 26. listopadu až 8. prosince 2012 v katarském Dohá,

| — | s ohledem na balíček opatření EU v oblasti klimatu a energetiky z prosince 2008, |
| --- | --- |

—

s ohledem na balíček opatření EU v oblasti klimatu a energetiky z prosince 2008,

| — | s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2008/101/ES ze dne 19. listopadu 2008, kterou se mění směrnice 2003/87/ES za účelem začlenění činností v oblasti letectví do systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů ve Společenství (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2008/101/ES ze dne 19. listopadu 2008, kterou se mění směrnice 2003/87/ES za účelem začlenění činností v oblasti letectví do systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů ve Společenství (1),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 4. února 2009 nazvané „2050: Budoucnost začíná dnes – doporučení pro budoucí integrovanou politiku EU v oblasti změny klimatu“ (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 4. února 2009 nazvané „2050: Budoucnost začíná dnes – doporučení pro budoucí integrovanou politiku EU v oblasti změny klimatu“ (2),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 25. listopadu 2009 o strategii EU pro konferenci o změně klimatu v Kodani (COP 15) (3), na usnesení ze dne 10. února 2010 o výsledku kodaňské konference o změně klimatu (COP 15) (4), na usnesení ze dne 25. listopadu 2010 o konferenci o změně klimatu v Cancúnu (COP 16) (5), a na usnesení ze dne 16. listopadu 2011 o konferenci o změně klimatu v Durbanu (COP 17) (6) |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 25. listopadu 2009 o strategii EU pro konferenci o změně klimatu v Kodani (COP 15) (3), na usnesení ze dne 10. února 2010 o výsledku kodaňské konference o změně klimatu (COP 15) (4), na usnesení ze dne 25. listopadu 2010 o konferenci o změně klimatu v Cancúnu (COP 16) (5), a na usnesení ze dne 16. listopadu 2011 o konferenci o změně klimatu v Durbanu (COP 17) (6)

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 15. března 2012 k plánu přechodu na konkurenceschopné nízkouhlíkové hospodářství do roku 2050 (7), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 15. března 2012 k plánu přechodu na konkurenceschopné nízkouhlíkové hospodářství do roku 2050 (7),

| — | s ohledem na závěry ze zasedání Rady ze dne 9. března 2012 o činnosti navazující na 17. konferenci smluvních stran (COP 17) Rámcové úmluvy OSN o změně klimatu (UNFCCC) a s ohledem na 7. zasedání smluvních stran Kjótského protokolu (CMP 7) konané ve dnech 28. listopadu až 9. prosince 2011 v jihoafrickém Durbanu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry ze zasedání Rady ze dne 9. března 2012 o činnosti navazující na 17. konferenci smluvních stran (COP 17) Rámcové úmluvy OSN o změně klimatu (UNFCCC) a s ohledem na 7. zasedání smluvních stran Kjótského protokolu (CMP 7) konané ve dnech 28. listopadu až 9. prosince 2011 v jihoafrickém Durbanu,

| — | s ohledem na závěry zasedání Rady ze dne 15. května 2012 o změnách klimatu – financování rychlého startu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry zasedání Rady ze dne 15. května 2012 o změnách klimatu – financování rychlého startu,

| — | s ohledem na závěry zasedání Rady ze dne 18. července 2011 o klimatické diplomacii EU, |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry zasedání Rady ze dne 18. července 2011 o klimatické diplomacii EU,

| — | s ohledem na souhrnnou zprávu Programu OSN pro životní prostředí (UNEP) nazvanou „Bridging the Emissions Gap“, |
| --- | --- |

—

s ohledem na souhrnnou zprávu Programu OSN pro životní prostředí (UNEP) nazvanou „Bridging the Emissions Gap“,

| — | s ohledem na společné prohlášení Rady, zástupců vlád členských států zasedajících v Radě, Evropského parlamentu a Komise ze dne 20. prosince 2005 o rozvojové politice Evropské unie nazvané „Evropský konsensus“, zejména s ohledem na jeho body 22, 38, 75, 76 a 105 (8), |
| --- | --- |

—

s ohledem na společné prohlášení Rady, zástupců vlád členských států zasedajících v Radě, Evropského parlamentu a Komise ze dne 20. prosince 2005 o rozvojové politice Evropské unie nazvané „Evropský konsensus“, zejména s ohledem na jeho body 22, 38, 75, 76 a 105 (8),

| — | s ohledem na Deklaraci tisíciletí Organizace spojených národů ze dne 8. září 2000, v níž jsou stanoveny rozvojové cíle tisíciletí jako cíle vypracované společně mezinárodním společenstvím ve snaze odstranit chudobu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Deklaraci tisíciletí Organizace spojených národů ze dne 8. září 2000, v níž jsou stanoveny rozvojové cíle tisíciletí jako cíle vypracované společně mezinárodním společenstvím ve snaze odstranit chudobu,

| — | s ohledem na závazky přijaté na summitu G20 v Pittsburghu ve dnech 24.–25. září 2009 na snížení dotací na fosilní paliva ve střednědobém horizontu a poskytnutí cílené podpory, aby se umožnilo nejchudším zemím přizpůsobit se změně klimatu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na závazky přijaté na summitu G20 v Pittsburghu ve dnech 24.–25. září 2009 na snížení dotací na fosilní paliva ve střednědobém horizontu a poskytnutí cílené podpory, aby se umožnilo nejchudším zemím přizpůsobit se změně klimatu,

| — | s ohledem na jedenácté zasedání Konference smluvních stran (COP 11) o biologické rozmanitosti, které proběhlo v indickém Hajdarabádu ve dnech 8. až 19. října 2012, |
| --- | --- |

—

s ohledem na jedenácté zasedání Konference smluvních stran (COP 11) o biologické rozmanitosti, které proběhlo v indickém Hajdarabádu ve dnech 8. až 19. října 2012,

| — | s ohledem na otázky k ústnímu zodpovězení (O-000160/2012 – B7-0364/2012 a O-000161/2012 – B7-0365/2012), které podle článku 115 jednacího řádu položil Výbor pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin, a s ohledem na prohlášení Rady a Komise, |
| --- | --- |

—

s ohledem na otázky k ústnímu zodpovězení (O-000160/2012 – B7-0364/2012 a O-000161/2012 – B7-0365/2012), které podle článku 115 jednacího řádu položil Výbor pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin, a s ohledem na prohlášení Rady a Komise,

| — | s ohledem na čl. 115 odst. 5 a čl. 110 odst. 2 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 115 odst. 5 a čl. 110 odst. 2 jednacího řádu,

| A. | vzhledem k tomu, že rozhodnutí učiněná v rámci Durbanské platformy pro posílenou činnost (Durbanský soubor opatření) uznávají, že změny klimatu jsou pro lidskou společnost a naši planetu naléhavou hrozbou, která může být nevratná, a že je tedy zapotřebí, aby se jimi zabývaly všechny smluvní strany na mezinárodní úrovni; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že rozhodnutí učiněná v rámci Durbanské platformy pro posílenou činnost (Durbanský soubor opatření) uznávají, že změny klimatu jsou pro lidskou společnost a naši planetu naléhavou hrozbou, která může být nevratná, a že je tedy zapotřebí, aby se jimi zabývaly všechny smluvní strany na mezinárodní úrovni;

| B. | vzhledem k tomu, že Durbanský soubor opatření v zásadě položil základy k tomu, aby bylo do roku 2015 dosaženo ucelené, ambiciózní, mezinárodní právně závazné dohody všech smluvních stran, která má být uplatněna do roku 2020; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že Durbanský soubor opatření v zásadě položil základy k tomu, aby bylo do roku 2015 dosaženo ucelené, ambiciózní, mezinárodní právně závazné dohody všech smluvních stran, která má být uplatněna do roku 2020;

| C. | vzhledem k tomu, že konference v Dohá (COP 18) musí navázat na dynamiku, které bylo dosaženo v Durbanu, a zajistit tak, aby se i nadále usilovalo o celosvětovou právně závaznou dohodu a aby jí do roku 2015 bylo dosaženo; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že konference v Dohá (COP 18) musí navázat na dynamiku, které bylo dosaženo v Durbanu, a zajistit tak, aby se i nadále usilovalo o celosvětovou právně závaznou dohodu a aby jí do roku 2015 bylo dosaženo;

| D. | vzhledem k tomu, že taková celosvětová, právně závazná dohoda musí být v souladu se zásadou „společné, ale rozlišené odpovědnosti a příslušných schopností“, ale zároveň musí uznat, že je zapotřebí, aby všichni hlavní producenti emisí přijali ambiciózní a dostatečné cíle a odpovídající politická opatření v oblasti snižování emisí skleníkových plynů odrážející vývoj schopností; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že taková celosvětová, právně závazná dohoda musí být v souladu se zásadou „společné, ale rozlišené odpovědnosti a příslušných schopností“, ale zároveň musí uznat, že je zapotřebí, aby všichni hlavní producenti emisí přijali ambiciózní a dostatečné cíle a odpovídající politická opatření v oblasti snižování emisí skleníkových plynů odrážející vývoj schopností;

| E. | vzhledem k tomu, že Durbanský soubor opatření neodráží dostatečně potřebné kroky pro zmírňování změny klimatu do roku 2020 a že stávající závazky a přísliby nejsou dostatečné, má-li být dosaženo „cíle 2 oC“ ve srovnání s předindustriální úrovní, tj. omezení celkového nárůstu průměrné roční teploty zemského povrchu na 2 oC, a proto se konference v Dohá musí těmito otázkami zabývat zcela prioritně, |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že Durbanský soubor opatření neodráží dostatečně potřebné kroky pro zmírňování změny klimatu do roku 2020 a že stávající závazky a přísliby nejsou dostatečné, má-li být dosaženo „cíle 2 oC“ ve srovnání s předindustriální úrovní, tj. omezení celkového nárůstu průměrné roční teploty zemského povrchu na 2 oC, a proto se konference v Dohá musí těmito otázkami zabývat zcela prioritně,

| F. | vzhledem k tomu, že podle vědeckých důkazů, které předložil Mezivládní panel pro změnu klimatu (IPCC), cíl 2 oC vyžaduje, aby celosvětové emise skleníkových plynů dosáhly vrcholu nejpozději v roce 2015 a byly do roku 2050 sníženy alespoň o 50 % ve srovnání s hodnotami z roku 1990 a poté nadále klesaly; vzhledem k tomu, že EU by tedy měla prosazovat konkrétní opatření pro všechny hlavní producenty emisí a jejich skutečné zavádění nejpozději do roku 2020; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že podle vědeckých důkazů, které předložil Mezivládní panel pro změnu klimatu (IPCC), cíl 2 oC vyžaduje, aby celosvětové emise skleníkových plynů dosáhly vrcholu nejpozději v roce 2015 a byly do roku 2050 sníženy alespoň o 50 % ve srovnání s hodnotami z roku 1990 a poté nadále klesaly; vzhledem k tomu, že EU by tedy měla prosazovat konkrétní opatření pro všechny hlavní producenty emisí a jejich skutečné zavádění nejpozději do roku 2020;

| G. | vzhledem k tomu, že z nedávných vědeckých poznatků vyplývá, že účinky změny klimatu jsou rychlejší a výraznější, než se dříve předpokládalo, například v oblasti Arktidy; |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že z nedávných vědeckých poznatků vyplývá, že účinky změny klimatu jsou rychlejší a výraznější, než se dříve předpokládalo, například v oblasti Arktidy;

| H. | vzhledem k tomu, že podle Mezinárodní energetické agentury se počítá se zvýšením celosvětové poptávky po energii mezi roky 2010 a 2035 o jednu třetinu; vzhledem k tomu, že převážná část rostoucí poptávky a emisí bude pocházet z rozvíjejících se ekonomik; vzhledem k tomu, že na nehospodárnou spotřebu fosilních paliv jsou vypláceny dotace ve výši 400 miliard USD; |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že podle Mezinárodní energetické agentury se počítá se zvýšením celosvětové poptávky po energii mezi roky 2010 a 2035 o jednu třetinu; vzhledem k tomu, že převážná část rostoucí poptávky a emisí bude pocházet z rozvíjejících se ekonomik; vzhledem k tomu, že na nehospodárnou spotřebu fosilních paliv jsou vypláceny dotace ve výši 400 miliard USD;

| I. | vzhledem k tomu, že dekarbonizace odvětví energetiky a průmyslu prostřednictvím uplatňování inovací by představovala výhodu pro EU, která je průkopníkem na rostoucím celosvětovém trhu se zbožím a službami souvisejícími s energií; |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že dekarbonizace odvětví energetiky a průmyslu prostřednictvím uplatňování inovací by představovala výhodu pro EU, která je průkopníkem na rostoucím celosvětovém trhu se zbožím a službami souvisejícími s energií;

| J. | vzhledem k tomu, že celosvětové inovace v odvětví udržitelné energie (jak na úrovni produkce, tak na úrovni uživatelů) vytvářejí pracovní místa, podporují hospodářský růst, zvyšují energetickou nezávislost a napomáhají péči o čistší svět, v němž bude zmírňována změna klimatu a budou zajištěny dostatečné dodávky energie; |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že celosvětové inovace v odvětví udržitelné energie (jak na úrovni produkce, tak na úrovni uživatelů) vytvářejí pracovní místa, podporují hospodářský růst, zvyšují energetickou nezávislost a napomáhají péči o čistší svět, v němž bude zmírňována změna klimatu a budou zajištěny dostatečné dodávky energie;

| K. | vzhledem k tomu, že investice do energetiky mají často životnost 30 let i více a že plánování nových projektů a politik je dlouhodobé, což podtrhuje celosvětovou naléhavost nových opatření v odvětví energetiky; |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že investice do energetiky mají často životnost 30 let i více a že plánování nových projektů a politik je dlouhodobé, což podtrhuje celosvětovou naléhavost nových opatření v odvětví energetiky;

| L. | vzhledem k tomu, že prospěšné inovace v oblasti energetických a dopravních systémů vyžadují rozsáhlejší výzkum; |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že prospěšné inovace v oblasti energetických a dopravních systémů vyžadují rozsáhlejší výzkum;

| M. | vzhledem k tomu, že by EU s ohledem na své technologické a hospodářské možnosti měla zaujmout vůdčí úlohu v ochraně klimatu, aby tak dokázala vážnost, s níž přistupuje ke svému úsilí; |
| --- | --- |

M.

vzhledem k tomu, že by EU s ohledem na své technologické a hospodářské možnosti měla zaujmout vůdčí úlohu v ochraně klimatu, aby tak dokázala vážnost, s níž přistupuje ke svému úsilí;

| N. | vzhledem k tomu, že bez dosažení shody ohledně spravedlivého rozdělení dlouhodobého úsilí o zmirňování změny klimatu nelze v roce 2015 dosáhnout právně závazné dohody; |
| --- | --- |

N.

vzhledem k tomu, že bez dosažení shody ohledně spravedlivého rozdělení dlouhodobého úsilí o zmirňování změny klimatu nelze v roce 2015 dosáhnout právně závazné dohody;

| O. | vzhledem k tomu, že se vyspělé země na konferenci COP 16 v Cancúnu (2010)zavázaly, že do roku 2020 poskytnou 100 miliard USD „nových a dodatečných“ finančních prostředků ročně na potřeby boje proti změně klimatu v rozvojových zemích; vzhledem k tomu, že se však dosud nedospělo k mezinárodně schválené definici toho, co skutečně znamenají „nové a dodatečné“; |
| --- | --- |

O.

vzhledem k tomu, že se vyspělé země na konferenci COP 16 v Cancúnu (2010)zavázaly, že do roku 2020 poskytnou 100 miliard USD „nových a dodatečných“ finančních prostředků ročně na potřeby boje proti změně klimatu v rozvojových zemích; vzhledem k tomu, že se však dosud nedospělo k mezinárodně schválené definici toho, co skutečně znamenají „nové a dodatečné“;

| P. | vzhledem k tomu, že pro roce 2012 jakožto posledního roku financování rychlého startu (30 miliard USD po dobu tří let podle závazku z Kodaně), není jisté, do jaké míry budou poskytovány finance na boj proti změně klimatu; |
| --- | --- |

P.

vzhledem k tomu, že pro roce 2012 jakožto posledního roku financování rychlého startu (30 miliard USD po dobu tří let podle závazku z Kodaně), není jisté, do jaké míry budou poskytovány finance na boj proti změně klimatu;

| Q. | vzhledem k tomu, že celosvětově pochází přibližně 20 % emisí skleníkových plynů z odlesňování a jiných forem využívání půdy a změn ve využívání půdy; a vzhledem k tomu, že agrolesnictví omezuje emise CO2 vyšším ukládáním uhlíku a diverzifikací příjmů místních komunit snižuje chudobu; |
| --- | --- |

Q.

vzhledem k tomu, že celosvětově pochází přibližně 20 % emisí skleníkových plynů z odlesňování a jiných forem využívání půdy a změn ve využívání půdy; a vzhledem k tomu, že agrolesnictví omezuje emise CO2 vyšším ukládáním uhlíku a diverzifikací příjmů místních komunit snižuje chudobu;

| R. | vzhledem k tomu, že zlepšení lesní správy je nezbytným předpokladem k tomu, aby se trvale zamezovalo odlesňování; |
| --- | --- |

R.

vzhledem k tomu, že zlepšení lesní správy je nezbytným předpokladem k tomu, aby se trvale zamezovalo odlesňování;

Durbanská platforma pro posílenou činnost

| 1. | vítá zřízení pracovní skupiny ad hoc pro Durbanskou platformu pro posílenou činnost a poukazuje na to, že dle rozhodnuti 1/CP 17 je zapotřebí, aby tato skupina začala co nejdříve pracovat na vzniku protokolu, právního nástroje nebo dohody s právním účinkem v rámci Úmluvy vztahující se na všechny smluvní strany, a aby svou práci dokončila co nejdříve, nejpozději však do roku 2015; dále poukazuje na to, že práce této skupiny se musí opírat o informace uvedené v páté hodnotící zprávě Mezinárodního panelu pro změnu klimatu (IPCC), která má být vypracována do roku 2014; rovněž vítá proces vedoucí ke zvýšení cílových úrovní smluvních stran před rokem 2020; |
| --- | --- |

1.

vítá zřízení pracovní skupiny ad hoc pro Durbanskou platformu pro posílenou činnost a poukazuje na to, že dle rozhodnuti 1/CP 17 je zapotřebí, aby tato skupina začala co nejdříve pracovat na vzniku protokolu, právního nástroje nebo dohody s právním účinkem v rámci Úmluvy vztahující se na všechny smluvní strany, a aby svou práci dokončila co nejdříve, nejpozději však do roku 2015; dále poukazuje na to, že práce této skupiny se musí opírat o informace uvedené v páté hodnotící zprávě Mezinárodního panelu pro změnu klimatu (IPCC), která má být vypracována do roku 2014; rovněž vítá proces vedoucí ke zvýšení cílových úrovní smluvních stran před rokem 2020;

| 2. | zdůrazňuje, že pokud má Durbanská platforma pro posílenou činnost splnit své poslání v oblasti klimatu, musí její jádro tvořit spravedlivě rozdělené a společné, byť rozlišné odpovědnosti a příslušné schponosti; |
| --- | --- |

2.

zdůrazňuje, že pokud má Durbanská platforma pro posílenou činnost splnit své poslání v oblasti klimatu, musí její jádro tvořit spravedlivě rozdělené a společné, byť rozlišné odpovědnosti a příslušné schponosti;

| 3. | poukazuje na to, že dle Durbanského souboru opatření je také zapotřebí, aby bylo dohod pracovní skupiny ad hoc pro dlouhodobou spolupráci (AWG–LCA) dosaženo před konferencí v Dohá; |
| --- | --- |

3.

poukazuje na to, že dle Durbanského souboru opatření je také zapotřebí, aby bylo dohod pracovní skupiny ad hoc pro dlouhodobou spolupráci (AWG–LCA) dosaženo před konferencí v Dohá;

| 4. | zdůrazňuje, že je třeba, aby nový právní nástroj zajišťoval opatření na zmírnění změny klimatu, která budou v souladu s celosvětovým uhlíkovým rozpočtem a budou splňovat požadavek udržení změny klimatu pod hranicí 2 oC v porovnání s hodnotami před industrializací, spolu s prostředky pro nezbytná opatření v oblasti klimatu v rozvojových zemích stejně jako důsledné účetnictví, monitorování a podávání zpráv a důsledné režimy vymáhání a dodržování; |
| --- | --- |

4.

zdůrazňuje, že je třeba, aby nový právní nástroj zajišťoval opatření na zmírnění změny klimatu, která budou v souladu s celosvětovým uhlíkovým rozpočtem a budou splňovat požadavek udržení změny klimatu pod hranicí 2 oC v porovnání s hodnotami před industrializací, spolu s prostředky pro nezbytná opatření v oblasti klimatu v rozvojových zemích stejně jako důsledné účetnictví, monitorování a podávání zpráv a důsledné režimy vymáhání a dodržování;

| 5. | se značným znepokojením poukazuje na to, že určité smluvní strany svým postojem během rozhovorů v Bonnu, konaných v květnu 2012, pokroku brání, nicméně vítá malý, ale znatelný pokrok při sbližování názorů, kterého bylo dosaženo během neformálního dodatečného zasedání v thajském Bangkoku ve dnech 30. srpna až 5. září 2012; |
| --- | --- |

5.

se značným znepokojením poukazuje na to, že určité smluvní strany svým postojem během rozhovorů v Bonnu, konaných v květnu 2012, pokroku brání, nicméně vítá malý, ale znatelný pokrok při sbližování názorů, kterého bylo dosaženo během neformálního dodatečného zasedání v thajském Bangkoku ve dnech 30. srpna až 5. září 2012;

| 6. | vyzývá, aby před vytvořením pracovní skupiny ad hoc pro dlouhodobou spolupráci došlo k dalšímu vyjasnění a dohodě o srovnatelnosti úsilí a společném účetnictví rozvinutých smluvních stran, které nepřistoupily ke Kjótskému protokolu; |
| --- | --- |

6.

vyzývá, aby před vytvořením pracovní skupiny ad hoc pro dlouhodobou spolupráci došlo k dalšímu vyjasnění a dohodě o srovnatelnosti úsilí a společném účetnictví rozvinutých smluvních stran, které nepřistoupily ke Kjótskému protokolu;

| 7. | zdůrazňuje, že EU musí jít příkladem prováděním svých závazků a demonstrací cílů v oblasti zmírňování změny klimatu i v oblasti financování; je proto přesvědčen, že je odpovědností všech orgánů EU, aby se před uskutečněním konference v Dohá zapojily do intenzivní diplomatické činnosti v oblasti klimatu a budování mezinárodních aliancí, aby zajistily dodržení závazků vyplývajících z Durbanského souboru opatření, zefektivnění procesu UNFCCC a dosažení dohody o novém mnohostranném režimu do roku 2015; zdůrazňuje, že je důležité vyjasnit, jakým způsobem budou zásady úmluvy uplatňovány po roce 2020, aby všechny smluvní strany mohly přijmout závazky; zastává názor, že nový na trhu založený mechanismus stanovený v rámci COP 17 je v této souvislosti zvláště důležitý, a doufá, že pracovní skupina ad hoc pro dlouhodobou spolupráci při vypracovávání postupů a procesů pro tento mechanismus uspěje; |
| --- | --- |

7.

zdůrazňuje, že EU musí jít příkladem prováděním svých závazků a demonstrací cílů v oblasti zmírňování změny klimatu i v oblasti financování; je proto přesvědčen, že je odpovědností všech orgánů EU, aby se před uskutečněním konference v Dohá zapojily do intenzivní diplomatické činnosti v oblasti klimatu a budování mezinárodních aliancí, aby zajistily dodržení závazků vyplývajících z Durbanského souboru opatření, zefektivnění procesu UNFCCC a dosažení dohody o novém mnohostranném režimu do roku 2015; zdůrazňuje, že je důležité vyjasnit, jakým způsobem budou zásady úmluvy uplatňovány po roce 2020, aby všechny smluvní strany mohly přijmout závazky; zastává názor, že nový na trhu založený mechanismus stanovený v rámci COP 17 je v této souvislosti zvláště důležitý, a doufá, že pracovní skupina ad hoc pro dlouhodobou spolupráci při vypracovávání postupů a procesů pro tento mechanismus uspěje;

Kjótský protokol – druhé kontrolní období

| 8. | bere na vědomí rozhodnutí smluvních stran tak, jak se odráží v durbanském souboru opatření, společně zahrnující přibližně 15 % celosvětových emisí, jež je důvodem, proč musí EU zintenzívnit své úsilí o nalezení řešení pro společná opatření zahrnující všechny hlavní aktéry na místě, aby se dohodly, jako na dalším kroku, na druhém kontrolním období Kjótského protokolu, které začne dne 1. ledna 2013 jako přechod k novému, účinnějšímu a souhrnnějšímu právně závaznému mezinárodnímu režimu zavazujícímu všechny smluvní strany, jenž by vstoupl v platnost do roku 2020; |
| --- | --- |

8.

bere na vědomí rozhodnutí smluvních stran tak, jak se odráží v durbanském souboru opatření, společně zahrnující přibližně 15 % celosvětových emisí, jež je důvodem, proč musí EU zintenzívnit své úsilí o nalezení řešení pro společná opatření zahrnující všechny hlavní aktéry na místě, aby se dohodly, jako na dalším kroku, na druhém kontrolním období Kjótského protokolu, které začne dne 1. ledna 2013 jako přechod k novému, účinnějšímu a souhrnnějšímu právně závaznému mezinárodnímu režimu zavazujícímu všechny smluvní strany, jenž by vstoupl v platnost do roku 2020;

| 9. | bere na vědomí neúčast USA, Ruska, Japonska a Kanady na případném druhém kontrolním období Kjótského protokolu a nejistou účast Austrálie a Nového Zélandu; konstatuje přetrvávající absenci cílů na snížení emisí v rozvojových zemích, jako např. v Číně, Indii, Brazílii a Indonésii; |
| --- | --- |

9.

bere na vědomí neúčast USA, Ruska, Japonska a Kanady na případném druhém kontrolním období Kjótského protokolu a nejistou účast Austrálie a Nového Zélandu; konstatuje přetrvávající absenci cílů na snížení emisí v rozvojových zemích, jako např. v Číně, Indii, Brazílii a Indonésii;

| 10. | vyzývá k přijetí nezbytných změn během konference v Dohá, aby ihned mohlo být přechodně zahájeno druhé kontrolní období Kjótského protokolu; |
| --- | --- |

10.

vyzývá k přijetí nezbytných změn během konference v Dohá, aby ihned mohlo být přechodně zahájeno druhé kontrolní období Kjótského protokolu;

| 11. | poukazuje na závazek, který je součástí rozhodnutí 1/CMP 7 Durbanského souboru opatření a podle kterého má být na konferenci v Dohá stanoven termín ukončení druhého kontrolního období, podporuje osmileté kontrolní období, které skončí dne 31. prosince 2020, |
| --- | --- |

11.

poukazuje na závazek, který je součástí rozhodnutí 1/CMP 7 Durbanského souboru opatření a podle kterého má být na konferenci v Dohá stanoven termín ukončení druhého kontrolního období, podporuje osmileté kontrolní období, které skončí dne 31. prosince 2020,

| 12. | zdůrazňuje, že je třeba, aby kvantifikované cíle na omezení nebo snížení emisí (QELRO v rámci aktuálně funkční struktury Kjótského protokolu), které měly být předloženy smluvními stranami do května 2012, byly v souladu s rozhodnutím 1/CMP 7 na konferenci v Dohá přijaty jako změny Kjótského protokolu; vyzývá ty smluvní strany přílohy B, jež tak dosud neučinily, aby předložily své kvantifikované cíle na omezení nebo snížení emisí, a vítá v tomto směru úvodní předložení ze strany EU; zdůrazňuje, že převod jednotek přiděleného množství (AAU) do druhého kontrolního období by narušil celistvost Kjótského protokolu; zdůrazňuje, že budou-li členské státy moci převádět jednotky přiděleného množství, nebude mít Kjótský protokol reálný dopad na zmírnění změny klimatu; |
| --- | --- |

12.

zdůrazňuje, že je třeba, aby kvantifikované cíle na omezení nebo snížení emisí (QELRO v rámci aktuálně funkční struktury Kjótského protokolu), které měly být předloženy smluvními stranami do května 2012, byly v souladu s rozhodnutím 1/CMP 7 na konferenci v Dohá přijaty jako změny Kjótského protokolu; vyzývá ty smluvní strany přílohy B, jež tak dosud neučinily, aby předložily své kvantifikované cíle na omezení nebo snížení emisí, a vítá v tomto směru úvodní předložení ze strany EU; zdůrazňuje, že převod jednotek přiděleného množství (AAU) do druhého kontrolního období by narušil celistvost Kjótského protokolu; zdůrazňuje, že budou-li členské státy moci převádět jednotky přiděleného množství, nebude mít Kjótský protokol reálný dopad na zmírnění změny klimatu;

| 13. | vítá návrh Skupiny 77 a Číny účinně omezit a minimalizovat využívání přebytku; konstatuje, že EU dosud nepředložila návrh na řešení přebytků jednotek přiděleného množství; připomíná, že Lisabonská smlouva stanoví, že Rada Evropské unie se usnáší kvalifikovanou většinou při schvalování obecných opatření (článek 16 Smlouvy o EU) a během postupu projednávání mezinárodních smluv a přistupování k nim (článek 218 Smlouvy o fungování EU); |
| --- | --- |

13.

vítá návrh Skupiny 77 a Číny účinně omezit a minimalizovat využívání přebytku; konstatuje, že EU dosud nepředložila návrh na řešení přebytků jednotek přiděleného množství; připomíná, že Lisabonská smlouva stanoví, že Rada Evropské unie se usnáší kvalifikovanou většinou při schvalování obecných opatření (článek 16 Smlouvy o EU) a během postupu projednávání mezinárodních smluv a přistupování k nim (článek 218 Smlouvy o fungování EU);

| 14. | znovu opakuje svoji výzvu, aby byl reformován mechanismus čistého rozvoje (CDM) tím, že budou stanovena přísná pravidla kvality zajišťující, aby s ním spojené projekty měly dostatečně vysokou úroveň a pomohly spolehlivě, ověřitelně, skutečně a dodatečně snižovat emise, přispívaly k udržitelnému rozvoji rozvojových zemí a předcházely nenáležitému využívání tohoto mechanismu projekty infrastruktury s vysokými emisemi uhlíku; domnívá se, že se CDM musí do budoucna omezit na nejméně rozvinuté země; |
| --- | --- |

14.

znovu opakuje svoji výzvu, aby byl reformován mechanismus čistého rozvoje (CDM) tím, že budou stanovena přísná pravidla kvality zajišťující, aby s ním spojené projekty měly dostatečně vysokou úroveň a pomohly spolehlivě, ověřitelně, skutečně a dodatečně snižovat emise, přispívaly k udržitelnému rozvoji rozvojových zemí a předcházely nenáležitému využívání tohoto mechanismu projekty infrastruktury s vysokými emisemi uhlíku; domnívá se, že se CDM musí do budoucna omezit na nejméně rozvinuté země;

Nedostatečná úroveň zmírňování

| 15. | zdůrazňuje naléhavou potřebu, aby všechny smluvní strany především splnily své závazky, ale rovněž zvýšily své cílové úrovně od současnosti do roku 2020 s cílem zaručit, aby nedošlo k překročení cíle 2 oC; zejména opakuje, že je naléhavě potřeba dosáhnout pokroku při překonání „gigatunového rozdílu“ mezi vědeckými zjištěními a současnými závazky smluvních stran a přijmout závazné závazky a kroky zaměřené na ambicióznější snížení emisí, než je snížení obsažené v kodaňské dohodě a založené na zásadě „společné ale rozlišené odpovědnosti a příslušných schopností“, znamenající, že nejchudší země by měly, prostřednictvím finanční a technologické pomoci, ale rovněž pomocí opatření na budování kapacit být schopny přímého přechodu k vyspělým nízkouhlíkových energetickým a hospodářským systémům; zejména vyzývá smluvní strany. aby přijaly naléhavá opatření nejpozději s účinkem v roce 2015 na snížení emisí z mezinárodní letecké a námořní dopravy a z dalších příslušných odvětví a na snížení částečně fluorovaných uhlovodíků (HFCs), elementárního uhlíku, methanu a dalších látek s krátkodobým dopadem na klima, s cílem snížit nesoulad s cílem 2 oC; |
| --- | --- |

15.

zdůrazňuje naléhavou potřebu, aby všechny smluvní strany především splnily své závazky, ale rovněž zvýšily své cílové úrovně od současnosti do roku 2020 s cílem zaručit, aby nedošlo k překročení cíle 2 oC; zejména opakuje, že je naléhavě potřeba dosáhnout pokroku při překonání „gigatunového rozdílu“ mezi vědeckými zjištěními a současnými závazky smluvních stran a přijmout závazné závazky a kroky zaměřené na ambicióznější snížení emisí, než je snížení obsažené v kodaňské dohodě a založené na zásadě „společné ale rozlišené odpovědnosti a příslušných schopností“, znamenající, že nejchudší země by měly, prostřednictvím finanční a technologické pomoci, ale rovněž pomocí opatření na budování kapacit být schopny přímého přechodu k vyspělým nízkouhlíkových energetickým a hospodářským systémům; zejména vyzývá smluvní strany. aby přijaly naléhavá opatření nejpozději s účinkem v roce 2015 na snížení emisí z mezinárodní letecké a námořní dopravy a z dalších příslušných odvětví a na snížení částečně fluorovaných uhlovodíků (HFCs), elementárního uhlíku, methanu a dalších látek s krátkodobým dopadem na klima, s cílem snížit nesoulad s cílem 2 oC;

| 16. | vyzývá, aby bylo v Dohá přijato rozhodnutí, kterým se stanoví rozsah globálního deficitu a trvalé sledování umožňující přijmout potřebná opatření k překonání tohoto deficitu; |
| --- | --- |

16.

vyzývá, aby bylo v Dohá přijato rozhodnutí, kterým se stanoví rozsah globálního deficitu a trvalé sledování umožňující přijmout potřebná opatření k překonání tohoto deficitu;

| 17. | naléhavě vyzývá Komisi a kyperské předsednictví, aby nalezly spojence pro překonání „gigatunového rozdílu“, tj. rozdílu mezi stávajícími úrovněmi cílových hodnot a úrovněmi potřebnými k udržení globálního oteplování pod hranicí 2 oC; |
| --- | --- |

17.

naléhavě vyzývá Komisi a kyperské předsednictví, aby nalezly spojence pro překonání „gigatunového rozdílu“, tj. rozdílu mezi stávajícími úrovněmi cílových hodnot a úrovněmi potřebnými k udržení globálního oteplování pod hranicí 2 oC;

| 18. | uznává, že účinné snižování dotací na fosilní paliva by významným způsobem přispělo k překonání deficitu v oblasti zmírňování; |
| --- | --- |

18.

uznává, že účinné snižování dotací na fosilní paliva by významným způsobem přispělo k překonání deficitu v oblasti zmírňování;

| 19. | připomíná, že podle poznatků uvedených ve čtvrté hodnotící zprávě Mezivládního panelu pro změnu klimatu (IPCC) musí průmyslové země do roku 2020 snížit objem svých vnitrostátních emisí o 25–40 % oproti hodnotám z roku 1990 a rozvojové země by jako celek měly dosáhnout podstatně nižší míry růstu emisí oproti současným předpovědím, řádově o 15–30 % do roku 2020; připomíná dále, že celkové globální emise musí dosáhnout svého vrcholu před rokem 2020 a vyzývá k zahájení otevřené diskuse o účinnějších politických strategií k překonání deficitu v oblasti zmírňování; |
| --- | --- |

19.

připomíná, že podle poznatků uvedených ve čtvrté hodnotící zprávě Mezivládního panelu pro změnu klimatu (IPCC) musí průmyslové země do roku 2020 snížit objem svých vnitrostátních emisí o 25–40 % oproti hodnotám z roku 1990 a rozvojové země by jako celek měly dosáhnout podstatně nižší míry růstu emisí oproti současným předpovědím, řádově o 15–30 % do roku 2020; připomíná dále, že celkové globální emise musí dosáhnout svého vrcholu před rokem 2020 a vyzývá k zahájení otevřené diskuse o účinnějších politických strategií k překonání deficitu v oblasti zmírňování;

| 20. | zdůrazňuje, že je třeba se opírat o spolehlivou vědeckou základnu, již poskytuje IPCC, jehož struktura i postupy prošly zásadní reformou, a v této souvislosti zdůrazňuje význam závěrů páté hodnotící zprávy (IPCC AR5), která má být vypracována do roku 2014; |
| --- | --- |

20.

zdůrazňuje, že je třeba se opírat o spolehlivou vědeckou základnu, již poskytuje IPCC, jehož struktura i postupy prošly zásadní reformou, a v této souvislosti zdůrazňuje význam závěrů páté hodnotící zprávy (IPCC AR5), která má být vypracována do roku 2014;

| 21. | připomíná, že je v zájmu EU usilovat o cíl v oblasti ochrany klimatu ve výši 30 % do roku 2020, a vytvořit tak udržitelný růst, nová pracovní místa a snížit závislost na dovozech energie; |
| --- | --- |

21.

připomíná, že je v zájmu EU usilovat o cíl v oblasti ochrany klimatu ve výši 30 % do roku 2020, a vytvořit tak udržitelný růst, nová pracovní místa a snížit závislost na dovozech energie;

| 22. | vítá navrhované začlenění cancúnských dohod do právních předpisů EU, kterým se pro smluvní strany, které jsou rozvinutými zeměmi, vytváří strategie rozvoje nízkouhlíkového hospodářství a zdůrazňuje význam poskytování finanční a technické podpory smluvním stranám, které jsou rozvojovými státy, na podporu přijetí a provádění plánů rozvoje nízkouhlíkového hospodářství; konstatuje, že tyto plány a strategie by měly určovat směr vývoje politik a činností zahrnujících včasná opatření na vnitrostátní úrovni s cílem předejít patové situaci, kdy budou jednotlivé země blokovány investicemi a infrastrukturami s vysokými emisemi uhlíku, i krátkodobé a střednědobé cíle v oblasti energetické účinnosti a energie z obnovitelných zdrojů; |
| --- | --- |

22.

vítá navrhované začlenění cancúnských dohod do právních předpisů EU, kterým se pro smluvní strany, které jsou rozvinutými zeměmi, vytváří strategie rozvoje nízkouhlíkového hospodářství a zdůrazňuje význam poskytování finanční a technické podpory smluvním stranám, které jsou rozvojovými státy, na podporu přijetí a provádění plánů rozvoje nízkouhlíkového hospodářství; konstatuje, že tyto plány a strategie by měly určovat směr vývoje politik a činností zahrnujících včasná opatření na vnitrostátní úrovni s cílem předejít patové situaci, kdy budou jednotlivé země blokovány investicemi a infrastrukturami s vysokými emisemi uhlíku, i krátkodobé a střednědobé cíle v oblasti energetické účinnosti a energie z obnovitelných zdrojů;

Financování opatření v oblasti klimatu

| 23. | zdůrazňuje, že je naléhavě nutné zabránit poklesu financování po roce 2012 (kdy končí období financování rychlého startu) a snažit se najít způsob, jak zajistit financování opatření týkajících se klimatu v období mezi roky 2013–2020 z různých zdrojů; vyjadřuje přesvědčení, že zásadní pro urychlení procesu transformace jsou konkrétní závazky financování na období 2013–2020, jež umožní mnoha rozvojovým zemím vyhnout se závislosti na fosilních palivech a podpoří úsilí těchto zemí o zmírnění změny klimatu a o přizpůsobení se této změně; připomíná, že většina členských států stále nepřijala žádné závazky týkající se financování opatření v oblasti klimatu po roce 2013; |
| --- | --- |

23.

zdůrazňuje, že je naléhavě nutné zabránit poklesu financování po roce 2012 (kdy končí období financování rychlého startu) a snažit se najít způsob, jak zajistit financování opatření týkajících se klimatu v období mezi roky 2013–2020 z různých zdrojů; vyjadřuje přesvědčení, že zásadní pro urychlení procesu transformace jsou konkrétní závazky financování na období 2013–2020, jež umožní mnoha rozvojovým zemím vyhnout se závislosti na fosilních palivech a podpoří úsilí těchto zemí o zmírnění změny klimatu a o přizpůsobení se této změně; připomíná, že většina členských států stále nepřijala žádné závazky týkající se financování opatření v oblasti klimatu po roce 2013;

| 24. | se znepokojením konstatuje, že i když se rozvinuté země zavázaly poskytnout 100 miliard USD ročně na financování boje proti změně klimatu do roku 2020, zdaleka neexistuje mezinárodně schválená definice, co tyto „nové a dodatečné“ prostředky skutečně znamenají; |
| --- | --- |

24.

se znepokojením konstatuje, že i když se rozvinuté země zavázaly poskytnout 100 miliard USD ročně na financování boje proti změně klimatu do roku 2020, zdaleka neexistuje mezinárodně schválená definice, co tyto „nové a dodatečné“ prostředky skutečně znamenají;

| 25. | zdůrazňuje, že měření, ověřování a sledování prostředků na boj proti změně klimatu, spolu s tím, že budou skutečně dodatečnými, je zásadní a vyžaduje mezinárodně schválenou definici; vyzývá EU, aby vyvinula společný přístup k zajištění toho, aby oficiální rozvojová pomoc (OSA) nebyla odkloněna od stávajících rozvojových cílů, ale byla skutečně dodatečná; |
| --- | --- |

25.

zdůrazňuje, že měření, ověřování a sledování prostředků na boj proti změně klimatu, spolu s tím, že budou skutečně dodatečnými, je zásadní a vyžaduje mezinárodně schválenou definici; vyzývá EU, aby vyvinula společný přístup k zajištění toho, aby oficiální rozvojová pomoc (OSA) nebyla odkloněna od stávajících rozvojových cílů, ale byla skutečně dodatečná;

| 26. | vítá úsilí, které věnuje pracovní program dlouhodobého financování oblasti zdrojů dlouhodobého financování a potřebě financování v rozvojových zemí, a s potěšením očekává projednávání zprávy spolupředsedů v Dohá; |
| --- | --- |

26.

vítá úsilí, které věnuje pracovní program dlouhodobého financování oblasti zdrojů dlouhodobého financování a potřebě financování v rozvojových zemí, a s potěšením očekává projednávání zprávy spolupředsedů v Dohá;

| 27. | domnívá se, že financování opatření v oblasti klimatu v rozvojových zemích musí řešit negativní dopad změny klimatu, které tyto země již v současnosti pociťují, napomáhat větší odolnosti, zejména v nejchudších a nejzranitelnějších zemích a přispívat k nápravě nedostatečného plnění cílů v oblasti zmírňování do roku 2020 a k udržitelnému rozvoji; |
| --- | --- |

27.

domnívá se, že financování opatření v oblasti klimatu v rozvojových zemích musí řešit negativní dopad změny klimatu, které tyto země již v současnosti pociťují, napomáhat větší odolnosti, zejména v nejchudších a nejzranitelnějších zemích a přispívat k nápravě nedostatečného plnění cílů v oblasti zmírňování do roku 2020 a k udržitelnému rozvoji;

| 28. | v této souvislosti zdůrazňuje, že je třeba nalézt inovativní dodatečné zdroje financování (mezinárodní daně z finančních transakcí a mezinárodní daně z letecké a lodní dopravy); |
| --- | --- |

28.

v této souvislosti zdůrazňuje, že je třeba nalézt inovativní dodatečné zdroje financování (mezinárodní daně z finančních transakcí a mezinárodní daně z letecké a lodní dopravy);

| 29. | vyzývá Komisi, aby zajistila, aby bylo takové financování nové a dodatečné a aby dále podpořila inovativní zdroje financování; |
| --- | --- |

29.

vyzývá Komisi, aby zajistila, aby bylo takové financování nové a dodatečné a aby dále podpořila inovativní zdroje financování;

| 30. | zdůrazňuje potenciál, který v sobě nese zrušení dotací na fosilní paliva, významně snížit jak náklady, tak i emise skleníkových plynů; vyzývá k tomu, aby byly v Dohá přijaty plány na postupné snižování dotací na fosilní paliva v rozvinutých i rozvojových zemích, především v zemích uvedených v příloze I; |
| --- | --- |

30.

zdůrazňuje potenciál, který v sobě nese zrušení dotací na fosilní paliva, významně snížit jak náklady, tak i emise skleníkových plynů; vyzývá k tomu, aby byly v Dohá přijaty plány na postupné snižování dotací na fosilní paliva v rozvinutých i rozvojových zemích, především v zemích uvedených v příloze I;

| 31. | vítá vytvoření výboru Zeleného klimatického fondu (GCF) a očekává rozhodnutí o sídle sekretariátu Zeleného klimatického fondu v Dohá; konstatuje, že na konferenci v Dohá je třeba přijmout další rozhodnutí, aby mohl GCF fungovat, jak bylo odsouhlaseno v cancúnských dohodách, zejména pokud jde o jeho vybavení počátečním kapitálem, a zdůrazňuje, že je třeba, aby smluvní strany poskytly finanční podporu pro zprovoznění GCF; uznává, že pro schopnost nejméně rozvinutých zemí zmirňovat změnu klimatu a přizpůsobovat se jí, je zásadně Zelený klimatický fond zcela zásadní a že je nesmírně důležité přijmout v této oblasti konkrétní finanční závazky; |
| --- | --- |

31.

vítá vytvoření výboru Zeleného klimatického fondu (GCF) a očekává rozhodnutí o sídle sekretariátu Zeleného klimatického fondu v Dohá; konstatuje, že na konferenci v Dohá je třeba přijmout další rozhodnutí, aby mohl GCF fungovat, jak bylo odsouhlaseno v cancúnských dohodách, zejména pokud jde o jeho vybavení počátečním kapitálem, a zdůrazňuje, že je třeba, aby smluvní strany poskytly finanční podporu pro zprovoznění GCF; uznává, že pro schopnost nejméně rozvinutých zemí zmirňovat změnu klimatu a přizpůsobovat se jí, je zásadně Zelený klimatický fond zcela zásadní a že je nesmírně důležité přijmout v této oblasti konkrétní finanční závazky;

| 32. | zdůrazňuje, že v cancúnských dohodách je jasně stanoveno, že prostředky poskytované rozvojovým zemím prostřednictvím GCF mají být „nové“ a „dodatečné“ ke stávající rozvojové pomoci; |
| --- | --- |

32.

zdůrazňuje, že v cancúnských dohodách je jasně stanoveno, že prostředky poskytované rozvojovým zemím prostřednictvím GCF mají být „nové“ a „dodatečné“ ke stávající rozvojové pomoci;

| 33. | připomíná, že i když chudé země přispěly ke zvýšení koncentrací skleníkových plynů v atmosféře nejméně, jsou změnou klimatu nejvíce ohroženy a mají nejméně možností se této změně přizpůsobit; |
| --- | --- |

33.

připomíná, že i když chudé země přispěly ke zvýšení koncentrací skleníkových plynů v atmosféře nejméně, jsou změnou klimatu nejvíce ohroženy a mají nejméně možností se této změně přizpůsobit;

| 34. | zdůrazňuje, že zajištění soudržnosti politik a zohledňování životního prostředí v rozvojových projektech je klíčem k účinné strategii EU pro zmírňování dopadů změny klimatu a přizpůsobení se této změně; |
| --- | --- |

34.

zdůrazňuje, že zajištění soudržnosti politik a zohledňování životního prostředí v rozvojových projektech je klíčem k účinné strategii EU pro zmírňování dopadů změny klimatu a přizpůsobení se této změně;

| 35. | vyzývá EU a její členské státy, aby podporovaly zásahy ve prospěch chudých v rozvojových zemích, které by zvýšily životní úroveň nejchudších obyvatel; naléhavě žádá zejména, aby EU zajistila dostupnost finančních prostředků pouze pro podporu těch cest rozvoje, jež jsou šetrné k životnímu prostředí, což znamená, že bude postupně docházet k účinnému omezování přímé nebo nepřímé pomoci EU odvětví fosilních paliv (tj. prostřednictvím úvěrových záruk od EIB, vývozních úvěrových agentur atd.) v souladu se závazkem, který EU přijala v roce 2009 na vrcholné schůzce skupiny G20 v Pittsburghu; |
| --- | --- |

35.

vyzývá EU a její členské státy, aby podporovaly zásahy ve prospěch chudých v rozvojových zemích, které by zvýšily životní úroveň nejchudších obyvatel; naléhavě žádá zejména, aby EU zajistila dostupnost finančních prostředků pouze pro podporu těch cest rozvoje, jež jsou šetrné k životnímu prostředí, což znamená, že bude postupně docházet k účinnému omezování přímé nebo nepřímé pomoci EU odvětví fosilních paliv (tj. prostřednictvím úvěrových záruk od EIB, vývozních úvěrových agentur atd.) v souladu se závazkem, který EU přijala v roce 2009 na vrcholné schůzce skupiny G20 v Pittsburghu;

| 36. | zdůrazňuje, že současná hospodářská krize se nesmí stát záminkou pro nečinnost nebo odmítnutí finančních prostředků na opatření zaměřená na přizpůsobení se změně klimatu v rozvojových zemích; poukazuje na to, že vytvoření nízkouhlíkového hospodářství je ve skutečnosti jedním z důležitých kroků k řešení krize; |
| --- | --- |

36.

zdůrazňuje, že současná hospodářská krize se nesmí stát záminkou pro nečinnost nebo odmítnutí finančních prostředků na opatření zaměřená na přizpůsobení se změně klimatu v rozvojových zemích; poukazuje na to, že vytvoření nízkouhlíkového hospodářství je ve skutečnosti jedním z důležitých kroků k řešení krize;

| 37. | vyzývá průmyslově vyspělé země, aby rozvojovým zemím poskytly odpovídající finanční a technologickou podporu pro zavádění udržitelných, účinných technologií; |
| --- | --- |

37.

vyzývá průmyslově vyspělé země, aby rozvojovým zemím poskytly odpovídající finanční a technologickou podporu pro zavádění udržitelných, účinných technologií;

| 38. | vyjadřuje přesvědčení, že tato opatření musí respektovat zájmy a priority rozvojových zemí, zahrnovat místní znalosti, podporovat spolupráci mezi jižními zeměmi a úlohu drobného a středního zemědělství, respektovat přírodu a životní prostředí; |
| --- | --- |

38.

vyjadřuje přesvědčení, že tato opatření musí respektovat zájmy a priority rozvojových zemí, zahrnovat místní znalosti, podporovat spolupráci mezi jižními zeměmi a úlohu drobného a středního zemědělství, respektovat přírodu a životní prostředí;

| 39. | zdůrazňuje, že financování opatření na ochranu klimatu by mělo být realizováno ve formě nového doplňkového financování, které rozšiřuje stávající rozvojovou pomoc; |
| --- | --- |

39.

zdůrazňuje, že financování opatření na ochranu klimatu by mělo být realizováno ve formě nového doplňkového financování, které rozšiřuje stávající rozvojovou pomoc;

| 40. | připomíná EU a jejím členským státům, že oficiální rozvojová pomoc je pro hlavní potřeby rozvoje, jakými jsou zdraví či vzdělání, klíčovým způsobem financování, a tudíž by neměla být přesměrována na financování opatření v oblasti změn klimatu; vyzývá EU a její členské státy, aby zajistily dostatečné finanční prostředky pro dosažení rozvojových cílů tisíciletí a zároveň pro zmírnění změny klimatu a přizpůsobení se této změně; |
| --- | --- |

40.

připomíná EU a jejím členským státům, že oficiální rozvojová pomoc je pro hlavní potřeby rozvoje, jakými jsou zdraví či vzdělání, klíčovým způsobem financování, a tudíž by neměla být přesměrována na financování opatření v oblasti změn klimatu; vyzývá EU a její členské státy, aby zajistily dostatečné finanční prostředky pro dosažení rozvojových cílů tisíciletí a zároveň pro zmírnění změny klimatu a přizpůsobení se této změně;

Využívání půdy, změny ve využívání půdy a lesnictví (LULUCF)

| 41. | vítá přijetí rozhodnutí 2/CMP.7 na konferenci v Durbanu a považuje ho za důležitý krok vpřed při zavádění přísných účetních předpisů v oblasti využívání půdy, změny ve využívání půdy a lesnictví (LULUCF); poukazuje na to, že tímto rozhodnutím je ustanoven dvouletý pracovní program, který má prověřit potřebu ucelenějšího účetnictví s cílem zajistit ekologicky vyvážený příspěvek tohoto odvětví ke snižování emisí; |
| --- | --- |

41.

vítá přijetí rozhodnutí 2/CMP.7 na konferenci v Durbanu a považuje ho za důležitý krok vpřed při zavádění přísných účetních předpisů v oblasti využívání půdy, změny ve využívání půdy a lesnictví (LULUCF); poukazuje na to, že tímto rozhodnutím je ustanoven dvouletý pracovní program, který má prověřit potřebu ucelenějšího účetnictví s cílem zajistit ekologicky vyvážený příspěvek tohoto odvětví ke snižování emisí;

| 42. | připomíná, že značné množství emisí skleníkových plynů v rozvojových zemích vzniká kvůli změnám ve využívání půdy a v důsledku zemědělské činnosti; vyzývá EU k podpoře agrolesnictví nebo ekologického zemědělství, především v nejméně rozvinutých zemích, jelikož obě tato odvětví přispívají k diverzifikaci zdrojů příjmů místních společenství, a tím pomáhají zmírňovat dopady změny klimatu a chudobu; |
| --- | --- |

42.

připomíná, že značné množství emisí skleníkových plynů v rozvojových zemích vzniká kvůli změnám ve využívání půdy a v důsledku zemědělské činnosti; vyzývá EU k podpoře agrolesnictví nebo ekologického zemědělství, především v nejméně rozvinutých zemích, jelikož obě tato odvětví přispívají k diverzifikaci zdrojů příjmů místních společenství, a tím pomáhají zmírňovat dopady změny klimatu a chudobu;

| 43. | připomíná, že výroba agropaliv z potravinářských plodin (jakými jsou např. olejnatá semena, palmový olej, cukrová řepa a pšenice) by případně mohla vést k obrovské poptávce po půdě a ohrozit obyvatele chudých zemí, jejichž živobytí závisí na přístupu k půdě a přírodním zdrojům; |
| --- | --- |

43.

připomíná, že výroba agropaliv z potravinářských plodin (jakými jsou např. olejnatá semena, palmový olej, cukrová řepa a pšenice) by případně mohla vést k obrovské poptávce po půdě a ohrozit obyvatele chudých zemí, jejichž živobytí závisí na přístupu k půdě a přírodním zdrojům;

| 44. | považuje za politováníhodné, že „kritéria udržitelnosti“ uvedená ve směrnici o energiích z obnovitelných zdrojů a směrnici o jakosti paliv s ohledem na biopaliva jsou ve svém rozsahu omezená a nedostatečná, a tudíž se nemohou vyrovnat s negativními důsledky rozšiřování agropaliv, zejména prostřednictvím nepřímé změny využívání půdy (ILUC); vyzývá EU, aby zdokonalila svá kritéria udržitelnosti a certifikace s ohledem na biopaliva s cílem zajistit konzistentnost s jejím závazkem bojovat proti změně klimatu a s její právní povinností, pokud jde o soudržnost politik ve prospěch rozvoje, jak je upravena v článku 208 Lisabonské smlouvy; |
| --- | --- |

44.

považuje za politováníhodné, že „kritéria udržitelnosti“ uvedená ve směrnici o energiích z obnovitelných zdrojů a směrnici o jakosti paliv s ohledem na biopaliva jsou ve svém rozsahu omezená a nedostatečná, a tudíž se nemohou vyrovnat s negativními důsledky rozšiřování agropaliv, zejména prostřednictvím nepřímé změny využívání půdy (ILUC); vyzývá EU, aby zdokonalila svá kritéria udržitelnosti a certifikace s ohledem na biopaliva s cílem zajistit konzistentnost s jejím závazkem bojovat proti změně klimatu a s její právní povinností, pokud jde o soudržnost politik ve prospěch rozvoje, jak je upravena v článku 208 Lisabonské smlouvy;

| 45. | opakuje, že rostoucí využívání biomasy by mohlo vést k intenzivnější těžbě dřeva a ke snížení zásob uhlíku v lesích, což by mohlo ohrozit cíl EU omezit růst teploty na 2 oC; žádá EU a její členské státy, aby uznaly pouze ta agropaliva, která výrazně snižují emise skleníkových plynů, nezpůsobují žádné významné problémy, co se týče využívání půdy, neohrožují potravinovou bezpečnost obyvatel a nepředstavují nebezpečí ve formě zakonzervování konfliktů; v této souvislosti naléhavě vyzývá Komisi, aby pro biomasu vytvořila právně závazná kritéria udržitelnosti s cílem začlenit výpočty ILUC do stávajících kritérií udržitelnosti pro agropaliva a zahrnout výpočty ILUC a uhlíkového dluhu do kritérií udržitelnosti pro bioenergii; |
| --- | --- |

45.

opakuje, že rostoucí využívání biomasy by mohlo vést k intenzivnější těžbě dřeva a ke snížení zásob uhlíku v lesích, což by mohlo ohrozit cíl EU omezit růst teploty na 2 oC; žádá EU a její členské státy, aby uznaly pouze ta agropaliva, která výrazně snižují emise skleníkových plynů, nezpůsobují žádné významné problémy, co se týče využívání půdy, neohrožují potravinovou bezpečnost obyvatel a nepředstavují nebezpečí ve formě zakonzervování konfliktů; v této souvislosti naléhavě vyzývá Komisi, aby pro biomasu vytvořila právně závazná kritéria udržitelnosti s cílem začlenit výpočty ILUC do stávajících kritérií udržitelnosti pro agropaliva a zahrnout výpočty ILUC a uhlíkového dluhu do kritérií udržitelnosti pro bioenergii;

Snižování emisí z odlesňování a znehodnocování lesů v rozvojových zemích (REDD+)

| 46. | vítá rozhodnutí ohledně financování, ochranných opatření a referenčních úrovní, která byla přijata v Durbanu; je přesvědčen, že se v Dohá musí pokročit především v otázkách technického posouzení referenčních hodnot pro lesy; dále konstatuje, že REDD+ zastává důležitou úlohu při řešení problému nedostatečné úrovně zmírňování do roku 2020; |
| --- | --- |

46.

vítá rozhodnutí ohledně financování, ochranných opatření a referenčních úrovní, která byla přijata v Durbanu; je přesvědčen, že se v Dohá musí pokročit především v otázkách technického posouzení referenčních hodnot pro lesy; dále konstatuje, že REDD+ zastává důležitou úlohu při řešení problému nedostatečné úrovně zmírňování do roku 2020;

| 47. | zdůrazňuje, že v souladu s Rámcovou úmluvou OSN o změně klimatu se bude REDD+ financovat z veřejných zdrojů a vyzývá smluvní strany, aby daly jasně najevo svůj silný politický závazek najít pro financování inovativní řešení; |
| --- | --- |

47.

zdůrazňuje, že v souladu s Rámcovou úmluvou OSN o změně klimatu se bude REDD+ financovat z veřejných zdrojů a vyzývá smluvní strany, aby daly jasně najevo svůj silný politický závazek najít pro financování inovativní řešení;

| 48. | nesouhlasí s obchodováním s emisemi souvisejícími s lesním hospodářstvím a začleněním REDD+ na trh s uhlíkem, což by vedlo k přidělení nadměrného počtu povolenek a k dalšímu snížení ceny uhlíku; |
| --- | --- |

48.

nesouhlasí s obchodováním s emisemi souvisejícími s lesním hospodářstvím a začleněním REDD+ na trh s uhlíkem, což by vedlo k přidělení nadměrného počtu povolenek a k dalšímu snížení ceny uhlíku;

| 49. | zdůrazňuje, že úspěšné provádění REDD+ závisí na transparentnosti a rozvoji přísných systémů monitorování; |
| --- | --- |

49.

zdůrazňuje, že úspěšné provádění REDD+ závisí na transparentnosti a rozvoji přísných systémů monitorování;

| 50. | uznává, že ve vypořádání se s emisemi z lesního hospodářství hraje REDD+ důležitou roli; trvá na tom, že REDD+ by nemělo mařit jakýkoli pokrok dosud učiněný prostřednictvím koncepce FLEGT (prosazování práva, správa a obchod v oblasti lesnictví), obzvlášť pokrok týkající se správy v oblasti lesnictví a vyjasnění a uznání zvykové držby; vyzývá EU, aby usilovala o silnější a podrobnější sociální záruky a záruky týkající se správy a životního prostředí pro projekty REDD+, včetně ochranných mechanismů, které by zajistily, že nebude docházet k porušování práv obyvatel žijících v lesích; |
| --- | --- |

50.

uznává, že ve vypořádání se s emisemi z lesního hospodářství hraje REDD+ důležitou roli; trvá na tom, že REDD+ by nemělo mařit jakýkoli pokrok dosud učiněný prostřednictvím koncepce FLEGT (prosazování práva, správa a obchod v oblasti lesnictví), obzvlášť pokrok týkající se správy v oblasti lesnictví a vyjasnění a uznání zvykové držby; vyzývá EU, aby usilovala o silnější a podrobnější sociální záruky a záruky týkající se správy a životního prostředí pro projekty REDD+, včetně ochranných mechanismů, které by zajistily, že nebude docházet k porušování práv obyvatel žijících v lesích;

| 51. | zastává názor, že systém financování ochrany lesů musí být zvlášť stabilní a dlouhodobý; zdůrazňuje, že ke zhoršování kvality lesů může docházet opětovně, pokud míra financování klesne pod určitou úroveň; |
| --- | --- |

51.

zastává názor, že systém financování ochrany lesů musí být zvlášť stabilní a dlouhodobý; zdůrazňuje, že ke zhoršování kvality lesů může docházet opětovně, pokud míra financování klesne pod určitou úroveň;

Mezinárodní letecká a námořní doprava

| 52. | opakuje své výzvy k vytvoření mezinárodních nástrojů, včetně celosvětových cílů v oblasti snižování emisí, s cílem omezit klimatický dopad mezinárodní letecké a námořní dopravy; nadále podporuje začlenění letectví do evropského systému pro obchodování s emisemi; |
| --- | --- |

52.

opakuje své výzvy k vytvoření mezinárodních nástrojů, včetně celosvětových cílů v oblasti snižování emisí, s cílem omezit klimatický dopad mezinárodní letecké a námořní dopravy; nadále podporuje začlenění letectví do evropského systému pro obchodování s emisemi;

| 53. | vyzývá členské státy, aby všechny příjmy z dražby povolenek pro letectví využily od roku 2013 v rozvojových zemích jako příspěvky k navýšení finančních prostředků na opatření v oblasti klimatu; |
| --- | --- |

53.

vyzývá členské státy, aby všechny příjmy z dražby povolenek pro letectví využily od roku 2013 v rozvojových zemích jako příspěvky k navýšení finančních prostředků na opatření v oblasti klimatu;

Ochrana klimatu, zejména v době hospodářské krize

| 54. | zdůrazňuje, že současná hospodářská krize jednoznačně prokázala, že blahobyt může z dlouhodobého hlediska zajistit pouze udržitelné hospodářství a že jedním z hlavních pilířů tohoto udržitelného hospodářství je ochrana klimatu; zdůrazňuje, že dosud nikdy nebylo tak důležité vyjasnit důvody přijetí politických opatření v oblasti ochrany klimatu, tzn. umožnit většímu počtu lidí vysokou životní úroveň a zároveň zajistit zdroje a prostor pro rozvoj i pro budoucí generace; |
| --- | --- |

54.

zdůrazňuje, že současná hospodářská krize jednoznačně prokázala, že blahobyt může z dlouhodobého hlediska zajistit pouze udržitelné hospodářství a že jedním z hlavních pilířů tohoto udržitelného hospodářství je ochrana klimatu; zdůrazňuje, že dosud nikdy nebylo tak důležité vyjasnit důvody přijetí politických opatření v oblasti ochrany klimatu, tzn. umožnit většímu počtu lidí vysokou životní úroveň a zároveň zajistit zdroje a prostor pro rozvoj i pro budoucí generace;

| 55. | znovu opakuje, že úkoly v oblasti změny klimatu nelze řešit izolovaně, nýbrž výhradně v kontextu udržitelného rozvoje, průmyslové politiky a politiky v oblasti zdrojů; |
| --- | --- |

55.

znovu opakuje, že úkoly v oblasti změny klimatu nelze řešit izolovaně, nýbrž výhradně v kontextu udržitelného rozvoje, průmyslové politiky a politiky v oblasti zdrojů;

Strukturální reforma

| 56. | je toho názoru, že jedním z důvodů úspěchu Durbanské konference bylo, že položila základ k překonání dřívějšího důsledného rozlišování mezi „smluvními stranami“ a „pozorovateli“, mezi „rozvinutými zeměmi“ a „rozvojovými zeměmi“, jakož i mezi „zeměmi, které jsou zahrnuty do přílohy I“ a „zeměmi, které do přílohy I zahrnuty nejsou“, a žádá proto všechny účastníky, aby usilovali o vytvoření nové celostní a komplexnější struktury budoucích jednání; |
| --- | --- |

56.

je toho názoru, že jedním z důvodů úspěchu Durbanské konference bylo, že položila základ k překonání dřívějšího důsledného rozlišování mezi „smluvními stranami“ a „pozorovateli“, mezi „rozvinutými zeměmi“ a „rozvojovými zeměmi“, jakož i mezi „zeměmi, které jsou zahrnuty do přílohy I“ a „zeměmi, které do přílohy I zahrnuty nejsou“, a žádá proto všechny účastníky, aby usilovali o vytvoření nové celostní a komplexnější struktury budoucích jednání;

| 57. | je toho názoru, že stávající systém „závazků a přezkumu“ nepřinese zásadní změny, které jsou pro boj proti změně klimatu z dlouhodobého hlediska zásadní, a naléhavě proto vyzývá všechny smluvní strany, aby zvážily i jiné přístupy; |
| --- | --- |

57.

je toho názoru, že stávající systém „závazků a přezkumu“ nepřinese zásadní změny, které jsou pro boj proti změně klimatu z dlouhodobého hlediska zásadní, a naléhavě proto vyzývá všechny smluvní strany, aby zvážily i jiné přístupy;

| 58. | zdůrazňuje, že problém změny klimatu nemá žádné zázračné řešení, a proto připomíná řadu možností jak dosáhnout potřebného snížení emisí, a co je důležitější, potřebné změny smýšlení; vítá v této souvislosti skutečnost, že řada zemí již přijala ambiciózní opatření na zmírnění změny klimatu a vyzývá, aby Rámcová úmluva OSN o změně klimatu představovala platformu k posílení transparentnosti vývoje na místě; |
| --- | --- |

58.

zdůrazňuje, že problém změny klimatu nemá žádné zázračné řešení, a proto připomíná řadu možností jak dosáhnout potřebného snížení emisí, a co je důležitější, potřebné změny smýšlení; vítá v této souvislosti skutečnost, že řada zemí již přijala ambiciózní opatření na zmírnění změny klimatu a vyzývá, aby Rámcová úmluva OSN o změně klimatu představovala platformu k posílení transparentnosti vývoje na místě;

Transformace směrem k udržitelnému hospodářství a průmyslu

| 59. | je znepokojen skutečností, že podle údajů IAE dosáhly v roce 2011 emise CO2 vzniklé spalováním fosilních paliv rekordní výše; připomíná, že plánované globální zvýšení spotřeby energie bude založeno na rozvoji všech energetických zdrojů; domnívá se proto, že má-li EU stavět na své konkurenční výhodě v udržitelných technologiích a odborných znalostech, nesmí polevit v úsilí o přeměnu svého hospodářství v udržitelné hospodářství; věří, že by EU měla podpořit mezinárodní šíření technologií šetrných k životnímu prostředí, včetně technologií v odvětví energie z obnovitelných zdrojů, inovativních a účinných technologií v oblasti fosilních paliv a zejména energeticky účinných technologií; |
| --- | --- |

59.

je znepokojen skutečností, že podle údajů IAE dosáhly v roce 2011 emise CO2 vzniklé spalováním fosilních paliv rekordní výše; připomíná, že plánované globální zvýšení spotřeby energie bude založeno na rozvoji všech energetických zdrojů; domnívá se proto, že má-li EU stavět na své konkurenční výhodě v udržitelných technologiích a odborných znalostech, nesmí polevit v úsilí o přeměnu svého hospodářství v udržitelné hospodářství; věří, že by EU měla podpořit mezinárodní šíření technologií šetrných k životnímu prostředí, včetně technologií v odvětví energie z obnovitelných zdrojů, inovativních a účinných technologií v oblasti fosilních paliv a zejména energeticky účinných technologií;

| 60. | vyzývá k užší koordinaci mezi Radou, Komisí a Evropskou službou pro vnější činnost (ESVČ), což umožní EU vystupovat jednotně v rámci mezinárodních organizací jako např. IEA (Mezinárodní energetická agentura), IRENA (Mezinárodní agentura pro obnovitelné zdroje energie), IPEEC (Mezinárodní partnerství pro spolupráci v oblasti energetické účinnosti) a MAAE (Mezinárodní agentura pro atomovou energii), a sehrávat tak aktivnější a významnější úlohu zejména při prosazování politik v oblasti udržitelné energie a energetické bezpečnosti; |
| --- | --- |

60.

vyzývá k užší koordinaci mezi Radou, Komisí a Evropskou službou pro vnější činnost (ESVČ), což umožní EU vystupovat jednotně v rámci mezinárodních organizací jako např. IEA (Mezinárodní energetická agentura), IRENA (Mezinárodní agentura pro obnovitelné zdroje energie), IPEEC (Mezinárodní partnerství pro spolupráci v oblasti energetické účinnosti) a MAAE (Mezinárodní agentura pro atomovou energii), a sehrávat tak aktivnější a významnější úlohu zejména při prosazování politik v oblasti udržitelné energie a energetické bezpečnosti;

| 61. | zdůrazňuje, že řada zemí přijímá opatření směřující k ekologizaci hospodářství z různých důvodů, např. ochrany klimatu, nedostatku zdrojů a jejich účinného využívání, energetické bezpečnosti, inovací a konkurenceschopnosti; poukazuje například na investiční programy určené na transformaci energetiky v zemích, jako jsou Čína a Jižní Korea, a vyzývá Komisi, aby přezkoumala tyto programy i jejich dopady na konkurenceschopnost příslušných odvětví v EU; |
| --- | --- |

61.

zdůrazňuje, že řada zemí přijímá opatření směřující k ekologizaci hospodářství z různých důvodů, např. ochrany klimatu, nedostatku zdrojů a jejich účinného využívání, energetické bezpečnosti, inovací a konkurenceschopnosti; poukazuje například na investiční programy určené na transformaci energetiky v zemích, jako jsou Čína a Jižní Korea, a vyzývá Komisi, aby přezkoumala tyto programy i jejich dopady na konkurenceschopnost příslušných odvětví v EU;

| 62. | vítá tento vývoj a znovu opakuje, že mezinárodně koordinovaná činnost by přispěla k řešení úniku uhlíku a obav dotčených odvětví ohledně konkurenceschopnosti, zvláště pak energeticky náročných odvětví; vyzývá k uzavření dohody, která by na mezinárodní úrovni zajistila rovné podmínky pro průmyslová odvětví s vysokými emisemi uhlíku; |
| --- | --- |

62.

vítá tento vývoj a znovu opakuje, že mezinárodně koordinovaná činnost by přispěla k řešení úniku uhlíku a obav dotčených odvětví ohledně konkurenceschopnosti, zvláště pak energeticky náročných odvětví; vyzývá k uzavření dohody, která by na mezinárodní úrovni zajistila rovné podmínky pro průmyslová odvětví s vysokými emisemi uhlíku;

| 63. | je znepokojen rostoucí úrovní tzv. dovezených emisí, kdy je nárůst emisí z dováženého zboží rychlejší než „domácí“ snižování emisí založených na produkci; je přesvědčen, že pokud by EU byla schopna lépe sledovat vývoj v oblasti dovezených emisí a zvyšovat povědomí o tomto vývoji, mohla by tím povzbudit průmyslové konkurenty, aby přistoupili k přísnějšímu režimu snižování emisí v zájmu zajištění lepšího přijetí jejich výrobků na trhu EU; |
| --- | --- |

63.

je znepokojen rostoucí úrovní tzv. dovezených emisí, kdy je nárůst emisí z dováženého zboží rychlejší než „domácí“ snižování emisí založených na produkci; je přesvědčen, že pokud by EU byla schopna lépe sledovat vývoj v oblasti dovezených emisí a zvyšovat povědomí o tomto vývoji, mohla by tím povzbudit průmyslové konkurenty, aby přistoupili k přísnějšímu režimu snižování emisí v zájmu zajištění lepšího přijetí jejich výrobků na trhu EU;

| 64. | zdůrazňuje, že finanční a rozpočtová krize, která EU postihla, by neměla snižovat úroveň cílů EU a jejích průmyslových odvětví, spotřebitelů a členských států, co se týče mezinárodních jednání o změně klimatu v Dohá; domnívá se, že EU ve svém úsilí o hospodářskou transformaci nesmí polevit, aby zabránila úbytku pracovních míst, a zvláště zelených pracovních míst, a že EU musí své partnery na celém světě, včetně Číny a Spojených států, přesvědčit o výhodách přistoupení k mezinárodní dohodě a o tom, že snižování emisí je proveditelné i bez ztráty konkurenceschopnosti a pracovních míst, zejména je-li prováděno kolektivně; |
| --- | --- |

64.

zdůrazňuje, že finanční a rozpočtová krize, která EU postihla, by neměla snižovat úroveň cílů EU a jejích průmyslových odvětví, spotřebitelů a členských států, co se týče mezinárodních jednání o změně klimatu v Dohá; domnívá se, že EU ve svém úsilí o hospodářskou transformaci nesmí polevit, aby zabránila úbytku pracovních míst, a zvláště zelených pracovních míst, a že EU musí své partnery na celém světě, včetně Číny a Spojených států, přesvědčit o výhodách přistoupení k mezinárodní dohodě a o tom, že snižování emisí je proveditelné i bez ztráty konkurenceschopnosti a pracovních míst, zejména je-li prováděno kolektivně;

| 65. | zdůrazňuje, že je třeba rozvíjet a co nejdříve také realizovat ucelenou strategii v oblasti surovin a zdrojů, která by se týkala i účinného využívání zdrojů ve všech hospodářských odvětvích, a to jak ve vyspělých, tak i v rozvojových zemích, s cílem dosáhnout dlouhodobě udržitelného hospodářství, a vyzývá EU a její členské státy, aby šly v tomto ohledu příkladem; vyzývá EU a její členské státy, aby podpořily rozvojové země na vnitrostátní i místní úrovni tím, že jim zpřístupní odborné znalosti v oblasti udržitelné těžby, vyšší účinnosti využívání zdrojů a opětovného používání a recyklace; |
| --- | --- |

65.

zdůrazňuje, že je třeba rozvíjet a co nejdříve také realizovat ucelenou strategii v oblasti surovin a zdrojů, která by se týkala i účinného využívání zdrojů ve všech hospodářských odvětvích, a to jak ve vyspělých, tak i v rozvojových zemích, s cílem dosáhnout dlouhodobě udržitelného hospodářství, a vyzývá EU a její členské státy, aby šly v tomto ohledu příkladem; vyzývá EU a její členské státy, aby podpořily rozvojové země na vnitrostátní i místní úrovni tím, že jim zpřístupní odborné znalosti v oblasti udržitelné těžby, vyšší účinnosti využívání zdrojů a opětovného používání a recyklace;

| 66. | domnívá se, že odvětvové přístupy kombinované s limity platnými pro celé hospodářství v průmyslových zemích mohou přispět k opatřením v oblasti změny klimatu, konkurenceschopnosti a hospodářskému růstu; v souvislosti s mezinárodními jednáními zdůrazňuje význam přijetí odvětvového přístupu k průmyslovým emisím zejména v rozvíjejících se zemích; vyjadřuje naději, že by tento přístup mohl být také součástí mezinárodního rámce pro opatření v oblasti změny klimatu po roce 2012; |
| --- | --- |

66.

domnívá se, že odvětvové přístupy kombinované s limity platnými pro celé hospodářství v průmyslových zemích mohou přispět k opatřením v oblasti změny klimatu, konkurenceschopnosti a hospodářskému růstu; v souvislosti s mezinárodními jednáními zdůrazňuje význam přijetí odvětvového přístupu k průmyslovým emisím zejména v rozvíjejících se zemích; vyjadřuje naději, že by tento přístup mohl být také součástí mezinárodního rámce pro opatření v oblasti změny klimatu po roce 2012;

| 67. | konstatuje, že ceny různých zdrojů energie hrají zásadní úlohu při určování chování tržních subjektů, včetně průmyslových odvětví a spotřebitelů, a konstatuje, že neschopnost stávajícího mezinárodního politického rámce plně internalizovat externí náklady zachovává neudržitelné modely spotřeby; dále opakuje, že světový trh s emisemi uhlíku by byl solidním základem pro dosažení výrazného snížení objemu emisí a vytvoření rovných podmínek v oblasti průmyslu; vyzývá EU a její partnery, aby v nejbližší době nalezli co nejúčinnější způsob, jak podpořit vazby mezi systémem EU ETS a dalšími obchodními režimy s cílem vytvořit celosvětový trh s emisemi uhlíku, zajistit rozmanitější možnosti snižování objemu emisí, rozšířit tento trh a zvyšovat likviditu, transparentnost a konečně také účinnějším způsobem přidělovat zdroje odvětvím energetiky a průmyslu; |
| --- | --- |

67.

konstatuje, že ceny různých zdrojů energie hrají zásadní úlohu při určování chování tržních subjektů, včetně průmyslových odvětví a spotřebitelů, a konstatuje, že neschopnost stávajícího mezinárodního politického rámce plně internalizovat externí náklady zachovává neudržitelné modely spotřeby; dále opakuje, že světový trh s emisemi uhlíku by byl solidním základem pro dosažení výrazného snížení objemu emisí a vytvoření rovných podmínek v oblasti průmyslu; vyzývá EU a její partnery, aby v nejbližší době nalezli co nejúčinnější způsob, jak podpořit vazby mezi systémem EU ETS a dalšími obchodními režimy s cílem vytvořit celosvětový trh s emisemi uhlíku, zajistit rozmanitější možnosti snižování objemu emisí, rozšířit tento trh a zvyšovat likviditu, transparentnost a konečně také účinnějším způsobem přidělovat zdroje odvětvím energetiky a průmyslu;

Výzkum a technologie

| 68. | považuje za politováníhodné, že na summitu Rio+20 v Riu de Janeiru nebylo dosaženo zásadního pokroku, pokud jde o klíčové otázky související s udržitelností; odsuzuje nedostatek konkrétních cílů, měřitelných činností a závazků ze strany předních světových představitelů; bere na vědomí výsledek Durbanského setkání, včetně pokroku Durbanské platformy, pokračování Kjótského protokolu, vytvoření Zeleného klimatického fondu ve výši 100 miliard USD i další rozvoj výkonného výboru pro technologie pro šíření nízkouhlíkových technologií; |
| --- | --- |

68.

považuje za politováníhodné, že na summitu Rio+20 v Riu de Janeiru nebylo dosaženo zásadního pokroku, pokud jde o klíčové otázky související s udržitelností; odsuzuje nedostatek konkrétních cílů, měřitelných činností a závazků ze strany předních světových představitelů; bere na vědomí výsledek Durbanského setkání, včetně pokroku Durbanské platformy, pokračování Kjótského protokolu, vytvoření Zeleného klimatického fondu ve výši 100 miliard USD i další rozvoj výkonného výboru pro technologie pro šíření nízkouhlíkových technologií;

| 69. | zdůrazňuje, že vývoj a zavádění průlomových technologií je klíčem k boji proti změně klimatu i k přesvědčení partnerů EU na celém světě o tom, že emise lze snižovat, aniž by docházelo k poklesu konkurenceschopnosti a úbytku pracovních míst; vyzývá k přijetí mezinárodních závazků ke zvýšení investic do výzkumu a vývoje průlomových technologií v příslušných odvětvích; považuje za velmi důležité, aby EU šla příkladem a sama podstatnou měrou zvýšila výdaje určené na výzkum průmyslových a energetických technologií, které by byly šetrné ke klimatu a energeticky účinné, a aby EU na tomto poli rozvíjela úzkou vědeckou spolupráci s mezinárodními partnery, jako jsou země BRIC a USA; |
| --- | --- |

69.

zdůrazňuje, že vývoj a zavádění průlomových technologií je klíčem k boji proti změně klimatu i k přesvědčení partnerů EU na celém světě o tom, že emise lze snižovat, aniž by docházelo k poklesu konkurenceschopnosti a úbytku pracovních míst; vyzývá k přijetí mezinárodních závazků ke zvýšení investic do výzkumu a vývoje průlomových technologií v příslušných odvětvích; považuje za velmi důležité, aby EU šla příkladem a sama podstatnou měrou zvýšila výdaje určené na výzkum průmyslových a energetických technologií, které by byly šetrné ke klimatu a energeticky účinné, a aby EU na tomto poli rozvíjela úzkou vědeckou spolupráci s mezinárodními partnery, jako jsou země BRIC a USA;

| 70. | domnívá se, že inovace jsou klíčem k tomu, aby se globální oteplování podařilo udržet pod úrovní 2 oC, a konstatuje, že inovace lze v tržním hospodářství podporovat různými způsoby; vyzývá Komisi, aby posoudila různé mechanismy odměňování novátorských podniků, které se odlišují schopnostmi zavádět inovace a přispívat k přenosu a zavádění technologií v celosvětovém měřítku; vyzývá k tomu, aby bylo uznáno právo rozvojových zemí plně těžit z flexibility, kterou poskytuje Dohoda o obchodních aspektech práv k duševnímu vlastnictví (TRIPS); |
| --- | --- |

70.

domnívá se, že inovace jsou klíčem k tomu, aby se globální oteplování podařilo udržet pod úrovní 2 oC, a konstatuje, že inovace lze v tržním hospodářství podporovat různými způsoby; vyzývá Komisi, aby posoudila různé mechanismy odměňování novátorských podniků, které se odlišují schopnostmi zavádět inovace a přispívat k přenosu a zavádění technologií v celosvětovém měřítku; vyzývá k tomu, aby bylo uznáno právo rozvojových zemí plně těžit z flexibility, kterou poskytuje Dohoda o obchodních aspektech práv k duševnímu vlastnictví (TRIPS);

| 71. | zdůrazňuje význam navázání těsnější spolupráce mezi EU a nejméně rozvinutými zeměmi; domnívá se, že EU by měla podpořit úsilí, které umožní nejméně rozvinutým zemím nalézt partnery a finanční prostředky pro investice do energie z obnovitelných zdrojů a zelených technologií, a vyzývá Komisi, aby předložila plány na společné výzkumné programy v oblasti alternativních zdrojů energie a způsobů, jak může EU povzbudit spolupráci v rámci různých průmyslových odvětví mezi rozvinutými a rozvojovými zeměmi; |
| --- | --- |

71.

zdůrazňuje význam navázání těsnější spolupráce mezi EU a nejméně rozvinutými zeměmi; domnívá se, že EU by měla podpořit úsilí, které umožní nejméně rozvinutým zemím nalézt partnery a finanční prostředky pro investice do energie z obnovitelných zdrojů a zelených technologií, a vyzývá Komisi, aby předložila plány na společné výzkumné programy v oblasti alternativních zdrojů energie a způsobů, jak může EU povzbudit spolupráci v rámci různých průmyslových odvětví mezi rozvinutými a rozvojovými zeměmi;

Energetika, energetická účinnost a účinné využívání zdrojů

| 72. | konstatuje, že z nedávné analýzy IEA vyplývá, že zvýšení účinnosti představuje nejschůdnější cestu k dosažení lepšího hospodaření s energií v nadcházejících desetiletích, která nabízí trojnásobnou návratnost investičních prostředků při uplatňování postupů šetrných ke klimatu do roku 2050, podmínkou jsou však rozhodná politická opatření a pobídky na úrovni vlád; |
| --- | --- |

72.

konstatuje, že z nedávné analýzy IEA vyplývá, že zvýšení účinnosti představuje nejschůdnější cestu k dosažení lepšího hospodaření s energií v nadcházejících desetiletích, která nabízí trojnásobnou návratnost investičních prostředků při uplatňování postupů šetrných ke klimatu do roku 2050, podmínkou jsou však rozhodná politická opatření a pobídky na úrovni vlád;

| 73. | považuje za politováníhodné, že otázka potenciálu v oblasti úspor energie není dostatečným způsobem řešena ani na mezinárodní úrovni, ani na úrovni EU; zdůrazňuje, že úspory energie napomáhají tvorbě pracovních míst, hospodářským úsporám, dále energetické bezpečnosti, konkurenceschopnosti a snižování objemu emisí; vyzývá EU, aby otázce úspor energie věnovala na mezinárodních jednáních větší pozornost, ať už v souvislosti s diskuzemi o přenosu technologií, plánech rozvoje pro rozvojové země či o finanční pomoci; zdůrazňuje, že v zájmu důvěryhodnosti musí EU a její členské státy plnit své vlastní cíle; |
| --- | --- |

73.

považuje za politováníhodné, že otázka potenciálu v oblasti úspor energie není dostatečným způsobem řešena ani na mezinárodní úrovni, ani na úrovni EU; zdůrazňuje, že úspory energie napomáhají tvorbě pracovních míst, hospodářským úsporám, dále energetické bezpečnosti, konkurenceschopnosti a snižování objemu emisí; vyzývá EU, aby otázce úspor energie věnovala na mezinárodních jednáních větší pozornost, ať už v souvislosti s diskuzemi o přenosu technologií, plánech rozvoje pro rozvojové země či o finanční pomoci; zdůrazňuje, že v zájmu důvěryhodnosti musí EU a její členské státy plnit své vlastní cíle;

| 74. | poukazuje na skutečnost, že přibližně 2 miliardy lidí na celém světě stále nemají přístup k udržitelné a cenově dostupné energii; zdůrazňuje, že problém energetické chudoby je třeba řešit v souladu s cíli politiky v oblasti změny klimatu; poukazuje na to, že existují energetické technologie, které řeší jak s celosvětovou ochranu životního prostředí, tak potřeby místního rozvoje; |
| --- | --- |

74.

poukazuje na skutečnost, že přibližně 2 miliardy lidí na celém světě stále nemají přístup k udržitelné a cenově dostupné energii; zdůrazňuje, že problém energetické chudoby je třeba řešit v souladu s cíli politiky v oblasti změny klimatu; poukazuje na to, že existují energetické technologie, které řeší jak s celosvětovou ochranu životního prostředí, tak potřeby místního rozvoje;

| 75. | považuje za politováníhodné, že neexistuje dostatečná koordinace mezi Rámcovou úmluvou OSN o změně klimatu a Úmluvou o biologické rozmanitosti, v důsledku čehož dochází k plýtvání se zdroji a chybí alternativní politické možnosti; zdůrazňuje, že různé studie, např. studie s názvem Ekonomie ekosystémů a biologické rozmanitosti (TEEB), jasně uvádějí, že činnosti spočívající v ochraně ekosystémů za využití udržitelných postupů jsou často levnější než nutnost nahrazovat ztracené funkce prostřednictvím investic do alternativní hmotné infrastruktury a technologických řešení; naléhavě vyzývá EU a její členské státy, aby na nadcházejícím 11. zasedání smluvních stran (COP 11) v Hajdarábádu úzce propojily své cíle v oblasti změny klimatu s cíli v oblasti ochrany biologické rozmanitosti; |
| --- | --- |

75.

považuje za politováníhodné, že neexistuje dostatečná koordinace mezi Rámcovou úmluvou OSN o změně klimatu a Úmluvou o biologické rozmanitosti, v důsledku čehož dochází k plýtvání se zdroji a chybí alternativní politické možnosti; zdůrazňuje, že různé studie, např. studie s názvem Ekonomie ekosystémů a biologické rozmanitosti (TEEB), jasně uvádějí, že činnosti spočívající v ochraně ekosystémů za využití udržitelných postupů jsou často levnější než nutnost nahrazovat ztracené funkce prostřednictvím investic do alternativní hmotné infrastruktury a technologických řešení; naléhavě vyzývá EU a její členské státy, aby na nadcházejícím 11. zasedání smluvních stran (COP 11) v Hajdarábádu úzce propojily své cíle v oblasti změny klimatu s cíli v oblasti ochrany biologické rozmanitosti;

| 76. | zdůrazňuje, že podpora lepšího přístupu k technologiím šetrným k životnímu prostředí a šíření těchto technologií, je nezbytná všude, zejména však v rozvojových zemích, a to za účelem zlepšení přístupu k technologickým informacím, předkládání a zpřístupňování spolehlivých údajů o stávajících patentech a technologiích, usnadnění a rozvoje sdílení, výměny a shromažďování práv duševního vlastnictví prostřednictvím transparentních a bezpečných mechanismů a za účelem vývoje nových mechanismů určených k prosazování výzkumu, který nebrání přístupu k inovacím; vyzývá proto EU a její členské státy, aby se zabývaly otázkou práv duševního vlastnictví s cílem účinně a rychle vytvářet a rozšiřovat inovace, které jsou pro postavení se změnám klimatu a pro boj s těmito změnami klíčové; |
| --- | --- |

76.

zdůrazňuje, že podpora lepšího přístupu k technologiím šetrným k životnímu prostředí a šíření těchto technologií, je nezbytná všude, zejména však v rozvojových zemích, a to za účelem zlepšení přístupu k technologickým informacím, předkládání a zpřístupňování spolehlivých údajů o stávajících patentech a technologiích, usnadnění a rozvoje sdílení, výměny a shromažďování práv duševního vlastnictví prostřednictvím transparentních a bezpečných mechanismů a za účelem vývoje nových mechanismů určených k prosazování výzkumu, který nebrání přístupu k inovacím; vyzývá proto EU a její členské státy, aby se zabývaly otázkou práv duševního vlastnictví s cílem účinně a rychle vytvářet a rozšiřovat inovace, které jsou pro postavení se změnám klimatu a pro boj s těmito změnami klíčové;

Diplomacie v oblasti klimatu

| 77. | zdůrazňuje, že EU musí během mezinárodních jednání o problematice klimatu i nadále jednat konstruktivně a že je třeba, aby všechny orgány EU před konferencí v Dohá, pod záštitou ESVČ, dále rozvíjely diplomatickou činnost EU v oblasti klimatu tak, aby politika EU pro klima dostala jasnější obrysy, vnesla do mezinárodních jednání o problematice klimatu nový impuls a povzbudila partnery z celého světa, zejména největší producenty emisí, aby zavedli závazná, srovnatelná a účinná opatření na snižování emisí a přijali vhodná opatření pro zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně; |
| --- | --- |

77.

zdůrazňuje, že EU musí během mezinárodních jednání o problematice klimatu i nadále jednat konstruktivně a že je třeba, aby všechny orgány EU před konferencí v Dohá, pod záštitou ESVČ, dále rozvíjely diplomatickou činnost EU v oblasti klimatu tak, aby politika EU pro klima dostala jasnější obrysy, vnesla do mezinárodních jednání o problematice klimatu nový impuls a povzbudila partnery z celého světa, zejména největší producenty emisí, aby zavedli závazná, srovnatelná a účinná opatření na snižování emisí a přijali vhodná opatření pro zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně;

| 78. | považuje za politováníhodné, že plán EU v oblasti zmírňování neodpovídá přijatému cíli 2 oC a nákladově efektivnímu způsobu řešení, pokud jde o záměr snížit do roku 2050 emise skleníkových plynů; |
| --- | --- |

78.

považuje za politováníhodné, že plán EU v oblasti zmírňování neodpovídá přijatému cíli 2 oC a nákladově efektivnímu způsobu řešení, pokud jde o záměr snížit do roku 2050 emise skleníkových plynů;

| 79. | zdůrazňuje význam (subglobálních) aliancí nejprogresivnějších států jakožto prostředku k vytvoření další pobídky k jednání a zajištění, aby byly přijaty ambiciózní a dostatečné plány na snížení emisí skleníkových plynů ze strany největších producentů emisí; |
| --- | --- |

79.

zdůrazňuje význam (subglobálních) aliancí nejprogresivnějších států jakožto prostředku k vytvoření další pobídky k jednání a zajištění, aby byly přijaty ambiciózní a dostatečné plány na snížení emisí skleníkových plynů ze strany největších producentů emisí;

| 80. | v této souvislosti zdůrazňuje, že je důležité, aby vzhledem ke svému významnému postavení EU na konferenci v Dohá vystupovala při pokusu dosáhnout pokroku týkajícího se mezinárodní dohody jednotně a aby jednotný postoj v tomto ohledu zachovávala i nadále; |
| --- | --- |

80.

v této souvislosti zdůrazňuje, že je důležité, aby vzhledem ke svému významnému postavení EU na konferenci v Dohá vystupovala při pokusu dosáhnout pokroku týkajícího se mezinárodní dohody jednotně a aby jednotný postoj v tomto ohledu zachovávala i nadále;

| 81. | vyzývá smluvní strany, aby uznali zásadní důležitost zapojení tvůrců právních předpisů pro dosažení úspěchu mezivládního procesu směřujícího k dosažení celosvětové dohody do roku 2015, vzhledem k tomu, že pokrok při tvorbě vnitrostátních právních předpisů smluvních stran v oblasti klimatu vytváří politické podmínky pro vícestranná jednání a může napomoci přijetí celkově ambicioznějších cílů; |
| --- | --- |

81.

vyzývá smluvní strany, aby uznali zásadní důležitost zapojení tvůrců právních předpisů pro dosažení úspěchu mezivládního procesu směřujícího k dosažení celosvětové dohody do roku 2015, vzhledem k tomu, že pokrok při tvorbě vnitrostátních právních předpisů smluvních stran v oblasti klimatu vytváří politické podmínky pro vícestranná jednání a může napomoci přijetí celkově ambicioznějších cílů;

| 82. | zdůrazňuje zcela zásadní postavení obou hostitelských států – Kataru jako jednoho z nejvýznamnějších producentů ropy a zemního plynu na světě, jenž se v současnosti snaží těžbu omezit, avšak má i nadále jedny z nejvyšších emisí uhlíku na osobu na světě, stejně jako Jižní Koreje, která zastává vůdčí postavení v oblasti zelených technologií a jako první asijská země přijala právní předpisy v oblasti změny klimatu a zavedla politiky uplatňující stropy obchodování s emisemi, a vybízí obě země, které v současnosti nejsou zahrnuty v příloze I, aby šly příkladem a pomáhaly vytvářet nové aliance; |
| --- | --- |

82.

zdůrazňuje zcela zásadní postavení obou hostitelských států – Kataru jako jednoho z nejvýznamnějších producentů ropy a zemního plynu na světě, jenž se v současnosti snaží těžbu omezit, avšak má i nadále jedny z nejvyšších emisí uhlíku na osobu na světě, stejně jako Jižní Koreje, která zastává vůdčí postavení v oblasti zelených technologií a jako první asijská země přijala právní předpisy v oblasti změny klimatu a zavedla politiky uplatňující stropy obchodování s emisemi, a vybízí obě země, které v současnosti nejsou zahrnuty v příloze I, aby šly příkladem a pomáhaly vytvářet nové aliance;

| 83. | vyjadřuje obavy, že neformální praxe čekání na souhlas všech delegací Rady oddaluje přijetí neodkladných opatření v oblasti klimatu, a proto naléhavě vyzývá Radu, aby se vždy usnášela kvalifikovanou většinou v souladu se Smlouvami, zejména v případě obecných opatření podle čl. 16 odst. 3 SEU a zvláště podle čl. 218 odst. 8 SFEU „v průběhu celého postupu“ projednávání mezinárodních smluv; |
| --- | --- |

83.

vyjadřuje obavy, že neformální praxe čekání na souhlas všech delegací Rady oddaluje přijetí neodkladných opatření v oblasti klimatu, a proto naléhavě vyzývá Radu, aby se vždy usnášela kvalifikovanou většinou v souladu se Smlouvami, zejména v případě obecných opatření podle čl. 16 odst. 3 SEU a zvláště podle čl. 218 odst. 8 SFEU „v průběhu celého postupu“ projednávání mezinárodních smluv;

| 84. | konstatuje, že Komise navrhla plán přechodu na bezuhlíkové hospodářství v Evropě do roku 2050, což je velmi ambiciózní, ale dosažitelný cíl; v této souvislosti znovu potvrzuje svůj závazek snížit emise skleníkových plynů i nad rámec mezinárodní dohody; |
| --- | --- |

84.

konstatuje, že Komise navrhla plán přechodu na bezuhlíkové hospodářství v Evropě do roku 2050, což je velmi ambiciózní, ale dosažitelný cíl; v této souvislosti znovu potvrzuje svůj závazek snížit emise skleníkových plynů i nad rámec mezinárodní dohody;

| 85. | konstatuje, že globální oteplování zvýrazňuje vzájemnou závislost všech zemí; domnívá se proto, že je nezbytné dosáhnout globální dohody a zabránit tak katastrofální změně, která by zásadním způsobem postihla celé lidstvo; |
| --- | --- |

85.

konstatuje, že globální oteplování zvýrazňuje vzájemnou závislost všech zemí; domnívá se proto, že je nezbytné dosáhnout globální dohody a zabránit tak katastrofální změně, která by zásadním způsobem postihla celé lidstvo;

Delegace Evropského parlamentu

| 86. | je přesvědčen, že delegace EU hraje v jednáních o změně klimatu zcela zásadní úlohu, a pokládá proto za nepřijatelné, že se poslanci Evropského parlamentu nemohli zúčastnit koordinačních schůzí EU na předchozích konferencích smluvních stran; očekává, že se koordinačních schůzí EU v Dohá bude smět zúčastnit přinejmenším předseda delegace Parlamentu; |
| --- | --- |

86.

je přesvědčen, že delegace EU hraje v jednáních o změně klimatu zcela zásadní úlohu, a pokládá proto za nepřijatelné, že se poslanci Evropského parlamentu nemohli zúčastnit koordinačních schůzí EU na předchozích konferencích smluvních stran; očekává, že se koordinačních schůzí EU v Dohá bude smět zúčastnit přinejmenším předseda delegace Parlamentu;

| 87. | poznamenává, že podle rámcové dohody z listopadu 2010 uzavřené mezi Komisí a Parlamentem musí Komise usnadnit začlenění poslanců Parlamentu jakožto pozorovatelů do delegací Unie vyjednávajících mnohostranné dohody; připomíná, že podle Lisabonské smlouvy (článek 218 SFEU) musí Parlament vyslovit souhlas s uzavřením dohod mezi Unií a třetími zeměmi nebo mezinárodními organizacemi; |
| --- | --- |

87.

poznamenává, že podle rámcové dohody z listopadu 2010 uzavřené mezi Komisí a Parlamentem musí Komise usnadnit začlenění poslanců Parlamentu jakožto pozorovatelů do delegací Unie vyjednávajících mnohostranné dohody; připomíná, že podle Lisabonské smlouvy (článek 218 SFEU) musí Parlament vyslovit souhlas s uzavřením dohod mezi Unií a třetími zeměmi nebo mezinárodními organizacemi;

o

o
  o

| 88. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, vládám a parlamentům členských států a sekretariátu UNFCCC s žádostí, aby byla rozeslána všem smluvním stranám, které nejsou členy EU. |
| --- | --- |

88.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, vládám a parlamentům členských států a sekretariátu UNFCCC s žádostí, aby byla rozeslána všem smluvním stranám, které nejsou členy EU.

---

(1)  Úř. věst. L 8, 13.1.2009, s. 3.

(2)  Úř. věst. C 67 E, 18.3.2010, s. 44.

(3)  Úř. věst. C 285 E, 21.10.2010, s. 1.

(4)  Úř. věst. C 341 E, 16.12.2010, s. 25

(5)  Úř. věst. C 99 E, 3.4.2012, s. 77.

(6)  Přijaté texty, P7_TA(2011)0504

(7)  Přijaté texty, P7_TA(2012)0086.

(8)  Úř. věst. C 46, 24.2.2006, s. 1.

---

| 16.12.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 419/114 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 419/114

---

P7_TA(2012)0453

Rozšiřování EU: politiky, kritéria a strategické zájmy

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 22. listopadu 2012 o rozšiřování EU: politiky, kritéria a strategické zájmy (2012/2025(INI))

(2015/C 419/18)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na Smlouvu o Evropské unii (SEU), zejména na články 2, 21 a 49, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii (SEU), zejména na články 2, 21 a 49,

| — | s ohledem na návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o nástroji předvstupní pomoci (NPP II) (COM(2011)0838/4), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o nástroji předvstupní pomoci (NPP II) (COM(2011)0838/4),

| — | s ohledem na závěry předsednictví ze zasedání Evropské rady ve dnech 21. a 22. června 1993 v Kodani, ze zasedání Evropské rady ve dnech 15. a 16. prosince 1995 v Madridu, ze zasedání Evropské rady ve dnech 19. a 20. června 2003 v Soluni a ze zasedání Evropské rady ve dnech 14. a 15. prosince 2006 v Bruselu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry předsednictví ze zasedání Evropské rady ve dnech 21. a 22. června 1993 v Kodani, ze zasedání Evropské rady ve dnech 15. a 16. prosince 1995 v Madridu, ze zasedání Evropské rady ve dnech 19. a 20. června 2003 v Soluni a ze zasedání Evropské rady ve dnech 14. a 15. prosince 2006 v Bruselu,

| — | s ohledem na závěry Rady ze dne 5. prosince 2011 o rozšíření a procesu stabilizace a přidružení; |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry Rady ze dne 5. prosince 2011 o rozšíření a procesu stabilizace a přidružení;

| — | s ohledem na obnovený konsensus ohledně rozšiřování, který přijala Rada v roce 2006, a na konsolidovanou strategii rozšíření, již následně přijala Komise, |
| --- | --- |

—

s ohledem na obnovený konsensus ohledně rozšiřování, který přijala Rada v roce 2006, a na konsolidovanou strategii rozšíření, již následně přijala Komise,

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 20. února 2009 s názvem „Pět let rozšířené EU – Hospodářské úspěchy a výzvy“ (COM(2009)0079/3), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 20. února 2009 s názvem „Pět let rozšířené EU – Hospodářské úspěchy a výzvy“ (COM(2009)0079/3),

| — | s ohledem na svá usnesení ze dne 13. prosince 2006 o sdělení Komise o strategii rozšiřování a hlavních úkolech na období 2006–2007 (1), ze dne 10. července 2008 o dokumentu Komise o strategii rozšíření v roce 2007 (2) a ze dne 26. listopadu 2009 o dokumentu Komise o strategii rozšíření v roce 2009, který se týká zemí západního Balkánu, Islandu a Turecka (3), jakož i na sdělení Komise o strategii rozšiřování na období 2009–2010, 2010–2011 a 2011–2012, |
| --- | --- |

—

s ohledem na svá usnesení ze dne 13. prosince 2006 o sdělení Komise o strategii rozšiřování a hlavních úkolech na období 2006–2007 (1), ze dne 10. července 2008 o dokumentu Komise o strategii rozšíření v roce 2007 (2) a ze dne 26. listopadu 2009 o dokumentu Komise o strategii rozšíření v roce 2009, který se týká zemí západního Balkánu, Islandu a Turecka (3), jakož i na sdělení Komise o strategii rozšiřování na období 2009–2010, 2010–2011 a 2011–2012,

| — | s ohledem na svá dřívější usnesení o zemích západního Balkánu, Islandu a Turecku, |
| --- | --- |

—

s ohledem na svá dřívější usnesení o zemích západního Balkánu, Islandu a Turecku,

| — | s ohledem na článek 48 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 48 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro zahraniční věci a stanovisko Rozpočtového výboru (A7–0274/2012), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro zahraniční věci a stanovisko Rozpočtového výboru (A7–0274/2012),

| A. | vzhledem k tomu, že v souladu s článkem 49 Smlouvy o EU každý evropský stát, který uznává hodnoty úcty k lidské důstojnosti, svobody, demokracie, rovnosti, právního státu a dodržování lidských práv, včetně práv příslušníků menšin, a zavazuje se k jejich podpoře, může požádat o členství v Unii; vzhledem k tomu, že tyto hodnoty jsou základem Evropské unie a vedou kroky Unie na mezinárodní scéně a všechny členské státy je musí respektovat a dodržovat; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že v souladu s článkem 49 Smlouvy o EU každý evropský stát, který uznává hodnoty úcty k lidské důstojnosti, svobody, demokracie, rovnosti, právního státu a dodržování lidských práv, včetně práv příslušníků menšin, a zavazuje se k jejich podpoře, může požádat o členství v Unii; vzhledem k tomu, že tyto hodnoty jsou základem Evropské unie a vedou kroky Unie na mezinárodní scéně a všechny členské státy je musí respektovat a dodržovat;

| B. | vzhledem k tomu, že rozšíření patří na program Evropské unie již od roku 1960; vzhledem k tomu, že od prvního rozšíření v roce 1973 se EU postupně rozrůstá a počet jejích členů se z původních šesti zakládajících členů zvýšil na současných 27 (brzy to bude 28); vzhledem k tomu, že řada dalších zemí usiluje o členství v EU, neboť je zárukou bezpečné a demokratické budoucnosti a prosperity; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že rozšíření patří na program Evropské unie již od roku 1960; vzhledem k tomu, že od prvního rozšíření v roce 1973 se EU postupně rozrůstá a počet jejích členů se z původních šesti zakládajících členů zvýšil na současných 27 (brzy to bude 28); vzhledem k tomu, že řada dalších zemí usiluje o členství v EU, neboť je zárukou bezpečné a demokratické budoucnosti a prosperity;

| C. | vzhledem k tomu, že integrační politika posledního desetiletí ukázala, že rozšíření je přínosem pro EU jako celek a umožňuje jí dosáhnout lepšího postavení, pokud jde o řešení globálních výzev; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že integrační politika posledního desetiletí ukázala, že rozšíření je přínosem pro EU jako celek a umožňuje jí dosáhnout lepšího postavení, pokud jde o řešení globálních výzev;

| D. | vzhledem k tomu, že rozšíření bylo pro EU a pro Evropu jako celek přínosem, pomohlo překonat rozdělení způsobené studenou válkou, přispělo k míru, stabilitě a prosperitě v celé Evropě, posílilo předcházení konfliktům a bylo podnětem k reformám a k upevnění svobody, demokracie, dodržování lidských práv a základních svobod a právního státu, jakož i rozvoje tržního hospodářství i sociálně a ekologicky udržitelného rozvoje; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že rozšíření bylo pro EU a pro Evropu jako celek přínosem, pomohlo překonat rozdělení způsobené studenou válkou, přispělo k míru, stabilitě a prosperitě v celé Evropě, posílilo předcházení konfliktům a bylo podnětem k reformám a k upevnění svobody, demokracie, dodržování lidských práv a základních svobod a právního státu, jakož i rozvoje tržního hospodářství i sociálně a ekologicky udržitelného rozvoje;

| E. | vzhledem k tomu, že téměř 20 let po summitu Evropské rady v Kodani, který se konal v roce 1993 a na němž byly zemím střední a východní Evropy potvrzeny vyhlídky na členství a byla stanovena kritéria pro přistoupení, nastal čas všeobecně přehodnotit příslušné stanovené postupy a politiku rozšíření jako celek, aniž by tím byla dotčena probíhající jednání; |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že téměř 20 let po summitu Evropské rady v Kodani, který se konal v roce 1993 a na němž byly zemím střední a východní Evropy potvrzeny vyhlídky na členství a byla stanovena kritéria pro přistoupení, nastal čas všeobecně přehodnotit příslušné stanovené postupy a politiku rozšíření jako celek, aniž by tím byla dotčena probíhající jednání;

| F. | vzhledem k tomu, že kodaňská kritéria obstála ve zkoušce času a zůstávají těžištěm politiky rozšiřování EU; vzhledem k tomu, že podle očekávání budou konsolidovaná strategie rozšíření a nové zaměření na spravedlnost a vnitřní věci, právní stát a dodržování základních práv účinné a účelné; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že kodaňská kritéria obstála ve zkoušce času a zůstávají těžištěm politiky rozšiřování EU; vzhledem k tomu, že podle očekávání budou konsolidovaná strategie rozšíření a nové zaměření na spravedlnost a vnitřní věci, právní stát a dodržování základních práv účinné a účelné;

| G. | vzhledem k tomu, že Evropský parlament prostřednictvím svých výročních usnesení o kandidátských a případných kandidátských zemích přispívá k transparentnosti a odpovědnosti procesu rozšiřování tím, že odráží názory evropských občanů; vzhledem k tomu, že po vstupu Lisabonské smlouvy v platnost došlo k posílení úlohy Parlamentu, a to mimo jiné prostřednictvím zavedení spolurozhodovacích pravomocí, pokud jde o nástroj předvstupní pomoci (NPP); |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že Evropský parlament prostřednictvím svých výročních usnesení o kandidátských a případných kandidátských zemích přispívá k transparentnosti a odpovědnosti procesu rozšiřování tím, že odráží názory evropských občanů; vzhledem k tomu, že po vstupu Lisabonské smlouvy v platnost došlo k posílení úlohy Parlamentu, a to mimo jiné prostřednictvím zavedení spolurozhodovacích pravomocí, pokud jde o nástroj předvstupní pomoci (NPP);

| H. | vzhledem k tomu, že vyhlídka na přistoupení k EU má významný dopad na proměnu politického, společensko-hospodářského a kulturního rázu země, která usiluje o členství, a je silnou motivací k prosazování nezbytných politických, hospodářských a legislativních reforem a k posílení míru, stability, usmíření a dobrých sousedských vztahů; vzhledem k tomu, že díky této schopnosti přinést změnu představuje rozšíření podstatu EU jako „mírné velmoci“ a je důležitým prvkem její vnější činnosti; |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že vyhlídka na přistoupení k EU má významný dopad na proměnu politického, společensko-hospodářského a kulturního rázu země, která usiluje o členství, a je silnou motivací k prosazování nezbytných politických, hospodářských a legislativních reforem a k posílení míru, stability, usmíření a dobrých sousedských vztahů; vzhledem k tomu, že díky této schopnosti přinést změnu představuje rozšíření podstatu EU jako „mírné velmoci“ a je důležitým prvkem její vnější činnosti;

| I. | vzhledem k tomu, že odhodlání, podmíněnost a důvěryhodnost tvoří jádro procesu přistoupení; |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že odhodlání, podmíněnost a důvěryhodnost tvoří jádro procesu přistoupení;

| J. | vzhledem k tomu, že je nanejvýš důležité, aby členské státy nadále plně respektovaly a dodržovaly přístupová kritéria a základní práva, a posílily tak svou důvěryhodnost a soudržnost procesu rozšíření s cílem zabránit jakékoli diskriminaci případných nových členů; |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že je nanejvýš důležité, aby členské státy nadále plně respektovaly a dodržovaly přístupová kritéria a základní práva, a posílily tak svou důvěryhodnost a soudržnost procesu rozšíření s cílem zabránit jakékoli diskriminaci případných nových členů;

| K. | vzhledem k tomu, že závazek k politickým, hospodářským a legislativním reformám je v první řadě v nejlepším zájmu kandidátských a případných kandidátských zemí a jejich občanů; |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že závazek k politickým, hospodářským a legislativním reformám je v první řadě v nejlepším zájmu kandidátských a případných kandidátských zemí a jejich občanů;

| L. | vzhledem k tomu, že každá země usilující o členství v EU musí být při plnění, provádění a dodržování stejného souboru kritérií posuzována podle vlastních zásluh; vzhledem k tomu, že rychlost pokroku v rámci procesu přistoupení by se měla řídit rozsahem skutečného uplatňování a dodržování přístupových kritérií EU a plněním priorit evropského a přístupového partnerství a rámce pro jednání; vzhledem k tomu, že míru plnění požadavků na členství je nutné posuzovat co nejspravedlivějším a nejtransparentnějším způsobem; |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že každá země usilující o členství v EU musí být při plnění, provádění a dodržování stejného souboru kritérií posuzována podle vlastních zásluh; vzhledem k tomu, že rychlost pokroku v rámci procesu přistoupení by se měla řídit rozsahem skutečného uplatňování a dodržování přístupových kritérií EU a plněním priorit evropského a přístupového partnerství a rámce pro jednání; vzhledem k tomu, že míru plnění požadavků na členství je nutné posuzovat co nejspravedlivějším a nejtransparentnějším způsobem;

| M. | vzhledem k tomu, že proces rozšíření může mít významný dopad také na samotnou EU, neboť poslouží jako příležitost k lepšímu vymezení její identity, cílů, hodnot a politik, a stane se rovněž vhodným okamžikem pro jejich lepší sdělování občanům; |
| --- | --- |

M.

vzhledem k tomu, že proces rozšíření může mít významný dopad také na samotnou EU, neboť poslouží jako příležitost k lepšímu vymezení její identity, cílů, hodnot a politik, a stane se rovněž vhodným okamžikem pro jejich lepší sdělování občanům;

| N. | vzhledem k tomu, že v souladu s obnovenou shodou v otázce rozšíření z roku 2006 by tento proces měl být založen na konsolidaci, podmíněnosti a komunikaci ve spojení se schopností Unie integrovat nové členy; vzhledem k tomu, že schopnost EU integrovat nové členy je zásadním faktorem a předpokladem udržitelnosti politiky rozšíření a celého integračního procesu; vzhledem k tomu, že tento předpoklad je pozitivní pobídkou k prohlubování institucionálního přístupu, což dokládá skutečnost, že různé vlny rozšíření byly doprovázeny revizemi Smluv a z toho plynoucím rozšířením funkcí a činností Unie; |
| --- | --- |

N.

vzhledem k tomu, že v souladu s obnovenou shodou v otázce rozšíření z roku 2006 by tento proces měl být založen na konsolidaci, podmíněnosti a komunikaci ve spojení se schopností Unie integrovat nové členy; vzhledem k tomu, že schopnost EU integrovat nové členy je zásadním faktorem a předpokladem udržitelnosti politiky rozšíření a celého integračního procesu; vzhledem k tomu, že tento předpoklad je pozitivní pobídkou k prohlubování institucionálního přístupu, což dokládá skutečnost, že různé vlny rozšíření byly doprovázeny revizemi Smluv a z toho plynoucím rozšířením funkcí a činností Unie;

| O. | vzhledem k tomu, že dosažení opravdového usmíření mezi různými národy a obyvatelstvem, mírové řešení konfliktů a navázání dobrých sousedských vztahů mezi evropskými státy je zásadní pro udržitelný mír a stabilitu a významně přispívá ke skutečnému procesu evropské integrace, a má tak klíčový význam pro proces rozšíření; vzhledem k tomu, že řada kandidátských zemí a případných kandidátských zemí má dosud nedořešené spory se svými sousedy, a všechny dotčené strany by tudíž měly neskrývaně usilovat o vyřešení dvoustranných zdrojů napětí; vzhledem k tomu, že by tyto otázky měly být vyřešeny ještě před přistoupením; |
| --- | --- |

O.

vzhledem k tomu, že dosažení opravdového usmíření mezi různými národy a obyvatelstvem, mírové řešení konfliktů a navázání dobrých sousedských vztahů mezi evropskými státy je zásadní pro udržitelný mír a stabilitu a významně přispívá ke skutečnému procesu evropské integrace, a má tak klíčový význam pro proces rozšíření; vzhledem k tomu, že řada kandidátských zemí a případných kandidátských zemí má dosud nedořešené spory se svými sousedy, a všechny dotčené strany by tudíž měly neskrývaně usilovat o vyřešení dvoustranných zdrojů napětí; vzhledem k tomu, že by tyto otázky měly být vyřešeny ještě před přistoupením;

Obecně

| 1. | důrazně podporuje proces rozšíření a je pevně přesvědčen, že rozšíření musí být i nadále věrohodnou politikou, kterou podporuje veřejnost v EU i v kandidátských a případných kandidátských zemích; proto pokládá za důležité, aby EU a kandidátské i případné kandidátské země plnily veškeré povinnosti, respektovaly všechny závazky a vytvořily podmínky, jimiž zajistí úspěšnost dalšího rozšíření v budoucnu, mj. poskytnutím pomoci kandidátským zemím v jejich úsilí o splnění kritérií pro přistoupení k EU; |
| --- | --- |

1.

důrazně podporuje proces rozšíření a je pevně přesvědčen, že rozšíření musí být i nadále věrohodnou politikou, kterou podporuje veřejnost v EU i v kandidátských a případných kandidátských zemích; proto pokládá za důležité, aby EU a kandidátské i případné kandidátské země plnily veškeré povinnosti, respektovaly všechny závazky a vytvořily podmínky, jimiž zajistí úspěšnost dalšího rozšíření v budoucnu, mj. poskytnutím pomoci kandidátským zemím v jejich úsilí o splnění kritérií pro přistoupení k EU;

| 2. | uznává přínos rozšíření a procesu přistoupení jak pro občany v kandidátských a případných kandidátských zemích, tak pro občany EU; |
| --- | --- |

2.

uznává přínos rozšíření a procesu přistoupení jak pro občany v kandidátských a případných kandidátských zemích, tak pro občany EU;

| 3. | domnívá se, že kodaňská kritéria tvoří i nadále nezbytný základ a že musí zůstat ústředním bodem politiky rozšíření; zdůrazňuje, že úplné a důsledné dodržování těchto kritérií je nezbytné, že je třeba vzít náležitě v potaz sociální dopad na kandidátské země a případné kandidátské země a že musí být v plné míře zohledněna integrační kapacita Evropské unie; |
| --- | --- |

3.

domnívá se, že kodaňská kritéria tvoří i nadále nezbytný základ a že musí zůstat ústředním bodem politiky rozšíření; zdůrazňuje, že úplné a důsledné dodržování těchto kritérií je nezbytné, že je třeba vzít náležitě v potaz sociální dopad na kandidátské země a případné kandidátské země a že musí být v plné míře zohledněna integrační kapacita Evropské unie;

| 4. | Domnívá se, že koncept integrační kapacity se skládá ze čtyř částí:






  i) | přistupující státy by měly přispět ke schopnosti Unie zachovat impuls ke splnění jejích politických cílů a nikoli tuto schopnost oslabovat; |
| --- | --- | --- |

4.

Domnívá se, že koncept integrační kapacity se skládá ze čtyř částí:

i)

přistupující státy by měly přispět ke schopnosti Unie zachovat impuls ke splnění jejích politických cílů a nikoli tuto schopnost oslabovat;

| ii) | institucionální rámec Unie by měl být schopen zajišťovat účinné a efektivní řízení; |
| --- | --- |

ii)

institucionální rámec Unie by měl být schopen zajišťovat účinné a efektivní řízení;

| iii) | finanční zdroje Unie by měly být přiměřené k řešení problémů hospodářské a sociální soudržnosti a společných politik Unie; |
| --- | --- |

iii)

finanční zdroje Unie by měly být přiměřené k řešení problémů hospodářské a sociální soudržnosti a společných politik Unie;

| iv) | měla by být zavedena komplexní komunikační strategie s cílem poskytovat podněty k utváření veřejného mínění o důsledcích rozšíření; |
| --- | --- |

iv)

měla by být zavedena komplexní komunikační strategie s cílem poskytovat podněty k utváření veřejného mínění o důsledcích rozšíření;

| 5. | zdůrazňuje však, že Unie odpovídá za zlepšení své integrační kapacity v procesu posuzování legitimních evropských aspirací kandidátských, případných kandidátských zemí či zemí případně usilujících o přistoupení; |
| --- | --- |

5.

zdůrazňuje však, že Unie odpovídá za zlepšení své integrační kapacity v procesu posuzování legitimních evropských aspirací kandidátských, případných kandidátských zemí či zemí případně usilujících o přistoupení;

| 6. | zdůrazňuje, že EU je i nadále přitažlivá, mimo jiné díky jedinečné kombinaci hospodářské dynamiky a sociálního modelu, a s politováním pohlíží na skutečnost, že tento sociální rozměr je v procesu rozšíření značně opomíjen; vyzývá Komisi, aby se touto otázkou zabývala, zejména v rámci kapitoly 19 (Sociální politika a zaměstnanost), čímž podpoří pozitivní sociální přerod v budoucích členských státech EU, a aby věnovala náležitou pozornost sociální spravedlnosti; |
| --- | --- |

6.

zdůrazňuje, že EU je i nadále přitažlivá, mimo jiné díky jedinečné kombinaci hospodářské dynamiky a sociálního modelu, a s politováním pohlíží na skutečnost, že tento sociální rozměr je v procesu rozšíření značně opomíjen; vyzývá Komisi, aby se touto otázkou zabývala, zejména v rámci kapitoly 19 (Sociální politika a zaměstnanost), čímž podpoří pozitivní sociální přerod v budoucích členských státech EU, a aby věnovala náležitou pozornost sociální spravedlnosti;

| 7. | připomíná, že acquis v sociální oblasti zahrnuje minimální normy v oblastech, jako je pracovní právo, rovné zacházení se ženami a muži, zdraví a bezpečnost při práci a zákaz diskriminace, a že Smlouvy EU potvrzují závazek vůči Evropské sociální chartě z roku 1961 a Chartě Společenství základních sociálních práv pracovníků z roku 1989, přičemž i Listina základních práv EU obsahuje řadu základních sociálních práv; zdůrazňuje, že nedodržování základních sociálních norem EU je jednou z podob sociálního dumpingu, který poškozuje evropské podniky i pracovníky, což by kandidátské zemi fakticky zabránilo v účasti na jednotném trhu; zdůrazňuje, že sociální partneři, a zejména odbory, potřebují cílenou podporu EU, aby mohli posílit své kapacity; |
| --- | --- |

7.

připomíná, že acquis v sociální oblasti zahrnuje minimální normy v oblastech, jako je pracovní právo, rovné zacházení se ženami a muži, zdraví a bezpečnost při práci a zákaz diskriminace, a že Smlouvy EU potvrzují závazek vůči Evropské sociální chartě z roku 1961 a Chartě Společenství základních sociálních práv pracovníků z roku 1989, přičemž i Listina základních práv EU obsahuje řadu základních sociálních práv; zdůrazňuje, že nedodržování základních sociálních norem EU je jednou z podob sociálního dumpingu, který poškozuje evropské podniky i pracovníky, což by kandidátské zemi fakticky zabránilo v účasti na jednotném trhu; zdůrazňuje, že sociální partneři, a zejména odbory, potřebují cílenou podporu EU, aby mohli posílit své kapacity;

| 8. | domnívá se, že soubor přístupových kritérií by měl být vhodným způsobem promítnut do jasných, konkrétních a měřitelných cílů v rámci NPP, aby jednoznačně vynikly vazby mezi politikami zemí usilujících o přistoupení financovanými Unií a pokrokem při plnění obecných přístupových kritérií; |
| --- | --- |

8.

domnívá se, že soubor přístupových kritérií by měl být vhodným způsobem promítnut do jasných, konkrétních a měřitelných cílů v rámci NPP, aby jednoznačně vynikly vazby mezi politikami zemí usilujících o přistoupení financovanými Unií a pokrokem při plnění obecných přístupových kritérií;

| 9. | uznává, že je zapotřebí, aby se hospodářství přistupujících zemí rozvíjelo stejným směrem jako hospodářství členských států EU, a to za účelem vzájemného přizpůsobení; vybízí tudíž přistupující země, aby formulovaly dosažitelné cíle každé z nich, pokud jde o hlavní cíle strategie EU 2020 pro dosažení inteligentního a udržitelného hospodářství podporujícího začlenění; |
| --- | --- |

9.

uznává, že je zapotřebí, aby se hospodářství přistupujících zemí rozvíjelo stejným směrem jako hospodářství členských států EU, a to za účelem vzájemného přizpůsobení; vybízí tudíž přistupující země, aby formulovaly dosažitelné cíle každé z nich, pokud jde o hlavní cíle strategie EU 2020 pro dosažení inteligentního a udržitelného hospodářství podporujícího začlenění;

| 10. | upozorňuje na význam madridských kritérií (vymezených na zasedání Evropské rady v Madridu v prosinci 1995), která zdůraznila schopnost kandidátských zemí zavést pravidla a postupy EU do praxe; zastává rovněž názor, že zásada striktní podmíněnosti vyžaduje, aby byl pokrok jakékoli kandidátské či potenciální kandidátské země při přijímání a uplatňování reforem v každé fázi procesu efektivně vyhodnocen na základě souboru jasně vymezených kritérií a aby země, které chtějí přistoupit k EU, mohly postoupit do další fáze, jakmile splní podmínky fáze předchozí; zdůrazňuje, že za účelem posílení důvěryhodnosti a účinnosti strategie rozšiřování musí být plně respektována a také ze strany členských států dodržována kodaňská kritéria s cílem zamezit tomu, aby se po kandidátských zemích požadovaly vyšší standardy, než jaké se používají v některých částech EU; zdůrazňuje, že je důležité jasněji vymezit jednotlivé fáze a pro celý proces stanovit transparentní a spravedlivá měřítka, která by měla proměnit obecná kritéria členství v konkrétní kroky směřující k přistoupení, a vyhodnotit, zda byly potřebné požadavky splněny, jakož i se vyhnout stanovení či příslibu data přistoupení ještě před dokončením jednání; zdůrazňuje, že by mělo být rovněž zřejmé, že jakmile bude těchto měřítek dosaženo, měla by být udržena, a že by ústup z nich měl vyvolat odpovídající reakci ze strany těch, kdo tato měřítka stanovili; |
| --- | --- |

10.

upozorňuje na význam madridských kritérií (vymezených na zasedání Evropské rady v Madridu v prosinci 1995), která zdůraznila schopnost kandidátských zemí zavést pravidla a postupy EU do praxe; zastává rovněž názor, že zásada striktní podmíněnosti vyžaduje, aby byl pokrok jakékoli kandidátské či potenciální kandidátské země při přijímání a uplatňování reforem v každé fázi procesu efektivně vyhodnocen na základě souboru jasně vymezených kritérií a aby země, které chtějí přistoupit k EU, mohly postoupit do další fáze, jakmile splní podmínky fáze předchozí; zdůrazňuje, že za účelem posílení důvěryhodnosti a účinnosti strategie rozšiřování musí být plně respektována a také ze strany členských států dodržována kodaňská kritéria s cílem zamezit tomu, aby se po kandidátských zemích požadovaly vyšší standardy, než jaké se používají v některých částech EU; zdůrazňuje, že je důležité jasněji vymezit jednotlivé fáze a pro celý proces stanovit transparentní a spravedlivá měřítka, která by měla proměnit obecná kritéria členství v konkrétní kroky směřující k přistoupení, a vyhodnotit, zda byly potřebné požadavky splněny, jakož i se vyhnout stanovení či příslibu data přistoupení ještě před dokončením jednání; zdůrazňuje, že by mělo být rovněž zřejmé, že jakmile bude těchto měřítek dosaženo, měla by být udržena, a že by ústup z nich měl vyvolat odpovídající reakci ze strany těch, kdo tato měřítka stanovili;

| 11. | zdůrazňuje, že cílem procesu přistoupení je plné členství v EU; |
| --- | --- |

11.

zdůrazňuje, že cílem procesu přistoupení je plné členství v EU;

| 12. | vyzývá Komisi, aby udržela a ve větší míře sledovala pokrok v procesu přistoupení, posílila podporu kandidátským zemím a případným kandidátským zemím a zajistila tak, aby tyto země dosáhly vysokého stupně připravenosti, což bude v jejich zájmu i ku prospěchu EU; |
| --- | --- |

12.

vyzývá Komisi, aby udržela a ve větší míře sledovala pokrok v procesu přistoupení, posílila podporu kandidátským zemím a případným kandidátským zemím a zajistila tak, aby tyto země dosáhly vysokého stupně připravenosti, což bude v jejich zájmu i ku prospěchu EU;

| 13. | domnívá se, že má-li být zachována věrohodnost procesu rozšíření, je nutné v rané fázi vyhodnotit schopnost EU integrovat nové členy, řádně ji zohlednit ve stanovisku Komise ke každé případné kandidátské zemi a nastínit hlavní problémy v této oblasti a možné způsoby, jak je překonat; zastává názor, že by mělo následovat komplexní posouzení dopadů; v této souvislosti zdůrazňuje, že úspěch procesu rozšíření vyžaduje, aby si EU zachovala schopnost konat, dále se rozvíjet, demokraticky a účinně přijímat rozhodnutí, disponovat finančními zdroji na podporu hospodářské a sociální soudržnosti, jakož i plnit své politické cíle; |
| --- | --- |

13.

domnívá se, že má-li být zachována věrohodnost procesu rozšíření, je nutné v rané fázi vyhodnotit schopnost EU integrovat nové členy, řádně ji zohlednit ve stanovisku Komise ke každé případné kandidátské zemi a nastínit hlavní problémy v této oblasti a možné způsoby, jak je překonat; zastává názor, že by mělo následovat komplexní posouzení dopadů; v této souvislosti zdůrazňuje, že úspěch procesu rozšíření vyžaduje, aby si EU zachovala schopnost konat, dále se rozvíjet, demokraticky a účinně přijímat rozhodnutí, disponovat finančními zdroji na podporu hospodářské a sociální soudržnosti, jakož i plnit své politické cíle;

Politiky rozšíření

| 14. | vítá nový přístup k budoucím rámcům pro vyjednávání, který přiřazuje prioritu otázkám soudnictví, základních práv, spravedlnosti a vnitřních věcí; souhlasí s tím, že je nutné se těmito tématy zabývat v rané fázi procesu přistoupení a odpovídajícím způsobem otevírat kapitoly 23 a 24 zásadně na základě akčních plánů, neboť ty vyžadují vykázání přesvědčivých výsledků; vyzývá Komisi, aby Parlamentu pravidelně předávala zprávy o pokroku v těchto oblastech a aby členům Výboru pro zahraniční věci na vyžádání zpřístupňovala každý měsíc předvstupní zprávy delegací EU; konstatuje však, že toto zaměření se na dotčené oblasti by nemělo být na úkor úsilí a pokroku v jiných oblastech vytyčených v jednotlivých agendách rozšíření pro kandidátské a případné kandidátské země; |
| --- | --- |

14.

vítá nový přístup k budoucím rámcům pro vyjednávání, který přiřazuje prioritu otázkám soudnictví, základních práv, spravedlnosti a vnitřních věcí; souhlasí s tím, že je nutné se těmito tématy zabývat v rané fázi procesu přistoupení a odpovídajícím způsobem otevírat kapitoly 23 a 24 zásadně na základě akčních plánů, neboť ty vyžadují vykázání přesvědčivých výsledků; vyzývá Komisi, aby Parlamentu pravidelně předávala zprávy o pokroku v těchto oblastech a aby členům Výboru pro zahraniční věci na vyžádání zpřístupňovala každý měsíc předvstupní zprávy delegací EU; konstatuje však, že toto zaměření se na dotčené oblasti by nemělo být na úkor úsilí a pokroku v jiných oblastech vytyčených v jednotlivých agendách rozšíření pro kandidátské a případné kandidátské země;

| 15. | domnívá se, že je důležité v rámci politiky rozšíření odpovídajícím způsobem přiřadit příslušnou prioritu budování výkonného, nezávislého a nestranného systému soudnictví a transparentního demokratického politického systému, který posílí právní stát; současně zdůrazňuje, jak je důležitá svoboda projevu ve všech formách, a že je třeba zajistit svobodu sdělovacích prostředků v právních předpisech i v praxi, a stejně tak efektivně bojovat proti korupci a organizované trestné činnosti; |
| --- | --- |

15.

domnívá se, že je důležité v rámci politiky rozšíření odpovídajícím způsobem přiřadit příslušnou prioritu budování výkonného, nezávislého a nestranného systému soudnictví a transparentního demokratického politického systému, který posílí právní stát; současně zdůrazňuje, jak je důležitá svoboda projevu ve všech formách, a že je třeba zajistit svobodu sdělovacích prostředků v právních předpisech i v praxi, a stejně tak efektivně bojovat proti korupci a organizované trestné činnosti;

| 16. | zdůrazňuje, že uvolnění vízového režimu je dobrým příkladem podmíněnosti EU spojující politická a technická kritéria s žádoucím cílem a hmatatelnými přínosy; proto vítá a podporuje úsilí Komise a zainteresovaných zemí v této oblasti; |
| --- | --- |

16.

zdůrazňuje, že uvolnění vízového režimu je dobrým příkladem podmíněnosti EU spojující politická a technická kritéria s žádoucím cílem a hmatatelnými přínosy; proto vítá a podporuje úsilí Komise a zainteresovaných zemí v této oblasti;

| 17. | vyzývá Komisi, aby zjednodušila administrativní postup a snížila administrativní zátěž pro financování z nástroje předvstupní pomoci, s cílem učinit jej dostupnějším a posílit zapojení menších a necentralizovaných občanských organizací, odborů a dalších příjemců; |
| --- | --- |

17.

vyzývá Komisi, aby zjednodušila administrativní postup a snížila administrativní zátěž pro financování z nástroje předvstupní pomoci, s cílem učinit jej dostupnějším a posílit zapojení menších a necentralizovaných občanských organizací, odborů a dalších příjemců;

| 18. | povzbuzuje k širšímu zapojení občanské společnosti, nestátních subjektů a sociálních partnerů, jak z kandidátských, tak z členských zemí, do procesu přistoupení; naléhavě vyzývá Komisi, aby s nimi udržovala průběžný dialog; vyzývá kandidátské či potenciální kandidátské země, aby zajistily své zapojení ve všech fázích; zdůrazňuje, že občanská společnost může být hnací silou sbližování s EU, vyvíjet tlak zdola nahoru ve prospěch provádění evropské agendy, zlepšovat transparentnost tohoto procesu a posilovat veřejnou podporu přistoupení; zdůrazňuje význam přiměřené finanční podpory, mimo jiné prostřednictvím nástroje na podporu občanské společnosti, a to zejména v zájmu posílení jejích kapacit k monitorování provádění acquis; zdůrazňuje význam spolupráce mezi evropskými organizacemi občanské společnosti a jejich protějšky v kandidátských a případných kandidátských zemích; |
| --- | --- |

18.

povzbuzuje k širšímu zapojení občanské společnosti, nestátních subjektů a sociálních partnerů, jak z kandidátských, tak z členských zemí, do procesu přistoupení; naléhavě vyzývá Komisi, aby s nimi udržovala průběžný dialog; vyzývá kandidátské či potenciální kandidátské země, aby zajistily své zapojení ve všech fázích; zdůrazňuje, že občanská společnost může být hnací silou sbližování s EU, vyvíjet tlak zdola nahoru ve prospěch provádění evropské agendy, zlepšovat transparentnost tohoto procesu a posilovat veřejnou podporu přistoupení; zdůrazňuje význam přiměřené finanční podpory, mimo jiné prostřednictvím nástroje na podporu občanské společnosti, a to zejména v zájmu posílení jejích kapacit k monitorování provádění acquis; zdůrazňuje význam spolupráce mezi evropskými organizacemi občanské společnosti a jejich protějšky v kandidátských a případných kandidátských zemích;

| 19. | silně zdůrazňuje potřebu posílit správní kapacity a lidské zdroje tak, aby byly schopné provádět, uplatňovat a vymáhat acquis; domnívá se, že procesy v rámci rozšiřování by neměly být pouze „technické“, a zdůrazňuje potřebu většího propojení procesu prověřování s realitou v praxi; vyzývá tudíž Komisi, aby do tohoto procesu případně zapojila nevládní organizace, odbory a hlavní zúčastněné strany; |
| --- | --- |

19.

silně zdůrazňuje potřebu posílit správní kapacity a lidské zdroje tak, aby byly schopné provádět, uplatňovat a vymáhat acquis; domnívá se, že procesy v rámci rozšiřování by neměly být pouze „technické“, a zdůrazňuje potřebu většího propojení procesu prověřování s realitou v praxi; vyzývá tudíž Komisi, aby do tohoto procesu případně zapojila nevládní organizace, odbory a hlavní zúčastněné strany;

| 20. | uznává významnou úlohu sociálního dialogu v rámci rozhodování v EU a vyzývá k většímu důrazu na posílení kapacit sociálních partnerů a úlohy společenského dialogu v rámci procesu rozšíření; dále žádá, aby byla větší pozornost věnována rozvoji mechanismů vymáhání, jako jsou inspekce práce na ochranu pracovníků, s cílem zajistit jejich sociální práva a zdravotní a bezpečnostní normy a bojovat proti vykořisťování, zejména v případě nehlášených pracovníků; |
| --- | --- |

20.

uznává významnou úlohu sociálního dialogu v rámci rozhodování v EU a vyzývá k většímu důrazu na posílení kapacit sociálních partnerů a úlohy společenského dialogu v rámci procesu rozšíření; dále žádá, aby byla větší pozornost věnována rozvoji mechanismů vymáhání, jako jsou inspekce práce na ochranu pracovníků, s cílem zajistit jejich sociální práva a zdravotní a bezpečnostní normy a bojovat proti vykořisťování, zejména v případě nehlášených pracovníků;

| 21. | vyzývá k většímu zapojení Evropského hospodářského a sociálního výboru (EHSV) do procesu rozšíření; zdůrazňuje jeho úlohu při předávání osvědčených postupů kandidátským a případným kandidátským zemím a při získávání občanské společnosti EU pro myšlenku evropské integrace; podporuje další posilování dialogu mezi organizacemi občanské společnosti v EU a zeměmi usilujícími o přistoupení a vybízí k větší spolupráci mezi EHSV, Komisí a Evropským parlamentem; |
| --- | --- |

21.

vyzývá k většímu zapojení Evropského hospodářského a sociálního výboru (EHSV) do procesu rozšíření; zdůrazňuje jeho úlohu při předávání osvědčených postupů kandidátským a případným kandidátským zemím a při získávání občanské společnosti EU pro myšlenku evropské integrace; podporuje další posilování dialogu mezi organizacemi občanské společnosti v EU a zeměmi usilujícími o přistoupení a vybízí k větší spolupráci mezi EHSV, Komisí a Evropským parlamentem;

| 22. | připomíná, že dosažení udržitelného hospodářského oživení je pro většinu zemí usilujících o přistoupení hlavní výzvou, a zdůrazňuje potřebu podporovat inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění v souladu se strategií Evropa 2020; vyzývá k posílení podpory malých a středních podniků (MSP), které jsou pro společenský a hospodářský pokrok ve všech zemích usilujících o přistoupení klíčové, a naléhavě žádá Komisi, aby trvala na tom, aby reformy v první řadě vytvořily příznivé právní prostředí pro inovativní MSP s velkým potenciálem; zároveň zdůrazňuje potřebu věnovat neustálou pozornost otázkám rostoucího neformálního sektoru, vysoké nezaměstnanosti a začlenění nejzranitelnějších osob do společnosti; |
| --- | --- |

22.

připomíná, že dosažení udržitelného hospodářského oživení je pro většinu zemí usilujících o přistoupení hlavní výzvou, a zdůrazňuje potřebu podporovat inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění v souladu se strategií Evropa 2020; vyzývá k posílení podpory malých a středních podniků (MSP), které jsou pro společenský a hospodářský pokrok ve všech zemích usilujících o přistoupení klíčové, a naléhavě žádá Komisi, aby trvala na tom, aby reformy v první řadě vytvořily příznivé právní prostředí pro inovativní MSP s velkým potenciálem; zároveň zdůrazňuje potřebu věnovat neustálou pozornost otázkám rostoucího neformálního sektoru, vysoké nezaměstnanosti a začlenění nejzranitelnějších osob do společnosti;

| 23. | je hluboce přesvědčen o tom, že je nutné podporovat prostředí tolerance a vzájemného respektu, dobré sousedské vztahy a regionální i přeshraniční spolupráci, neboť jsou předpokladem pro stabilitu a prostředkem ke snadnějšímu a trvalému usmíření; domnívá se, že trestní stíhání osob zodpovědných za válečné zločiny, mírové soužití různých etnických, kulturních a náboženských skupin, ochrana menšin a respektování lidských práv, jakož i opětovné začlenění i návrat uprchlíků a vysídlených osob musí i nadále představovat základní prvky procesu přistoupení k EU v regionech, jejichž nedávná historie je poznamenána konflikty; vybízí kandidátské a případné kandidátské země, které dosud neratifikovaly Rámcovou úmluvu o ochraně národnostních menšin, aby tak učinily; domnívá se tudíž, že v takových případech by podpora výuky a učení historie, jazyka a kulturního dědictví druhých během procesu přistoupení i po jeho ukončení usnadnila vzájemné porozumění a přispěla k historickému usmíření; |
| --- | --- |

23.

je hluboce přesvědčen o tom, že je nutné podporovat prostředí tolerance a vzájemného respektu, dobré sousedské vztahy a regionální i přeshraniční spolupráci, neboť jsou předpokladem pro stabilitu a prostředkem ke snadnějšímu a trvalému usmíření; domnívá se, že trestní stíhání osob zodpovědných za válečné zločiny, mírové soužití různých etnických, kulturních a náboženských skupin, ochrana menšin a respektování lidských práv, jakož i opětovné začlenění i návrat uprchlíků a vysídlených osob musí i nadále představovat základní prvky procesu přistoupení k EU v regionech, jejichž nedávná historie je poznamenána konflikty; vybízí kandidátské a případné kandidátské země, které dosud neratifikovaly Rámcovou úmluvu o ochraně národnostních menšin, aby tak učinily; domnívá se tudíž, že v takových případech by podpora výuky a učení historie, jazyka a kulturního dědictví druhých během procesu přistoupení i po jeho ukončení usnadnila vzájemné porozumění a přispěla k historickému usmíření;

| 24. | domnívá se, že rovnosti žen a mužů a zákazu diskriminace by měla být v rámci politiky rozšiřování přiznána vyšší priorita; zdůrazňuje, že rovnost mezi muži a ženami jakožto základní právo je základní hodnotou EU a klíčovou zásadou její vnější činnosti a že má rovněž velký potenciál pro dosažení cílů strategie Evropa 2020, neboť přispívá k růstu a plné zaměstnanosti; vybízí tudíž k účasti žen na procesu přistoupení a zdůrazňuje význam zohledňování politiky rovnosti žen a mužů; zdůrazňuje, že diskriminace z jakýchkoli důvodů je zakázána a že posouzení EU by mělo zahrnovat práva komunity LGBT a začlenění menšin do politického, sociálního a hospodářského života; |
| --- | --- |

24.

domnívá se, že rovnosti žen a mužů a zákazu diskriminace by měla být v rámci politiky rozšiřování přiznána vyšší priorita; zdůrazňuje, že rovnost mezi muži a ženami jakožto základní právo je základní hodnotou EU a klíčovou zásadou její vnější činnosti a že má rovněž velký potenciál pro dosažení cílů strategie Evropa 2020, neboť přispívá k růstu a plné zaměstnanosti; vybízí tudíž k účasti žen na procesu přistoupení a zdůrazňuje význam zohledňování politiky rovnosti žen a mužů; zdůrazňuje, že diskriminace z jakýchkoli důvodů je zakázána a že posouzení EU by mělo zahrnovat práva komunity LGBT a začlenění menšin do politického, sociálního a hospodářského života;

| 25. | dále vyzývá Komisi, aby země usilující o přistoupení zapojila do svých iniciativ pro sociální začlenění, jako je např. Rámec EU pro vnitrostátní strategie integrace Romů, aby za tímto účelem lépe využívala nástroj předvstupní pomoci a aby prostřednictvím mechanismu procesu stabilizace a přidružení naléhala na přistupující země, aby tyto cíle splnily; vyzývá tyto země, aby se aktivně zapojily do Desetiletí romské integrace a aby zaručily základní práva Romů i zlepšily jejich sociální a hospodářské postavení s cílem zajistit jejich přístup k bydlení; |
| --- | --- |

25.

dále vyzývá Komisi, aby země usilující o přistoupení zapojila do svých iniciativ pro sociální začlenění, jako je např. Rámec EU pro vnitrostátní strategie integrace Romů, aby za tímto účelem lépe využívala nástroj předvstupní pomoci a aby prostřednictvím mechanismu procesu stabilizace a přidružení naléhala na přistupující země, aby tyto cíle splnily; vyzývá tyto země, aby se aktivně zapojily do Desetiletí romské integrace a aby zaručily základní práva Romů i zlepšily jejich sociální a hospodářské postavení s cílem zajistit jejich přístup k bydlení;

| 26. | domnívá se, že jakýkoli přistupující stát by měl před vstupem do Unie vyřešit své hlavní dvoustranné problémy a závažné neshody se sousedními státy, zejména pokud jde o územní otázky; důrazně doporučuje, aby tyto otázky byly v procesu přistoupení konstruktivně a v duchu dobrého sousedství řešeny co nejdříve, nejlépe ještě před zahájením jednání o přistoupení, aby těmito problémy nebyla negativně ohrožena; v tomto ohledu považuje za zásadní zohlednit všeobecné zájmy a hodnoty EU i povinnost plně se přizpůsobit acquis a dodržovat zásady, na nichž je EU založena; |
| --- | --- |

26.

domnívá se, že jakýkoli přistupující stát by měl před vstupem do Unie vyřešit své hlavní dvoustranné problémy a závažné neshody se sousedními státy, zejména pokud jde o územní otázky; důrazně doporučuje, aby tyto otázky byly v procesu přistoupení konstruktivně a v duchu dobrého sousedství řešeny co nejdříve, nejlépe ještě před zahájením jednání o přistoupení, aby těmito problémy nebyla negativně ohrožena; v tomto ohledu považuje za zásadní zohlednit všeobecné zájmy a hodnoty EU i povinnost plně se přizpůsobit acquis a dodržovat zásady, na nichž je EU založena;

| 27. | vyzývá EU, aby podpořila úsilí o vyřešení přetrvávajících sporů, včetně přeshraničních sporů, ještě před přistoupením; v souladu s ustanoveními mezinárodního práva, Chartou OSN a relevantními rezolucemi OSN i Helsinským závěrečným aktem vyzývá všechny strany, aby uzavřely spory, které by v případě nedořešení mohly narušit uplatňování acquis nebo ohrozit zachování mezinárodního míru a bezpečnosti, aby se konstruktivně zapojily do nalezení mírového řešení, a aby, nelze-li případně dosáhnout dvoustranné dohody, věc předaly Mezinárodnímu soudnímu dvoru nebo využily závazný rozhodčí mechanismus podle svého výběru, či konstruktivně spolupracovaly v rámci intenzivní mediační mise; opětovně vyzývá Komisi a Radu, aby v souladu se smlouvami EU zahájily vývoj mechanismu řešení sporů, který by se zaměřoval na řešení dvoustranných a mnohostranných sporů; |
| --- | --- |

27.

vyzývá EU, aby podpořila úsilí o vyřešení přetrvávajících sporů, včetně přeshraničních sporů, ještě před přistoupením; v souladu s ustanoveními mezinárodního práva, Chartou OSN a relevantními rezolucemi OSN i Helsinským závěrečným aktem vyzývá všechny strany, aby uzavřely spory, které by v případě nedořešení mohly narušit uplatňování acquis nebo ohrozit zachování mezinárodního míru a bezpečnosti, aby se konstruktivně zapojily do nalezení mírového řešení, a aby, nelze-li případně dosáhnout dvoustranné dohody, věc předaly Mezinárodnímu soudnímu dvoru nebo využily závazný rozhodčí mechanismus podle svého výběru, či konstruktivně spolupracovaly v rámci intenzivní mediační mise; opětovně vyzývá Komisi a Radu, aby v souladu se smlouvami EU zahájily vývoj mechanismu řešení sporů, který by se zaměřoval na řešení dvoustranných a mnohostranných sporů;

| 28. | vítá iniciativy, jako je pozitivní agenda v souvislosti s Tureckem, dialog na vysoké úrovni ohledně přistoupení Bývalé jugoslávské republiky Makedonie a strukturovaný dialog s Kosovem o právním státu (4); vítá cíl vnést do procesu reforem novou dynamiku, přičemž zdůrazňuje, že tyto iniciativy v žádném případě nesmí nahradit formální proces vyjednávání, ale musí být plně v souladu s rámcem pro jednání; |
| --- | --- |

28.

vítá iniciativy, jako je pozitivní agenda v souvislosti s Tureckem, dialog na vysoké úrovni ohledně přistoupení Bývalé jugoslávské republiky Makedonie a strukturovaný dialog s Kosovem o právním státu (4); vítá cíl vnést do procesu reforem novou dynamiku, přičemž zdůrazňuje, že tyto iniciativy v žádném případě nesmí nahradit formální proces vyjednávání, ale musí být plně v souladu s rámcem pro jednání;

| 29. | zdůrazňuje, že je třeba, aby kandidátské a potenciální kandidátské země dosáhly zlepšení v oblasti demokracie, lidských práv a procesů usmíření, tj. v oblastech, které by měly být v rámci procesu rozšiřování vždy prioritní a měly by se odrážet ve finančních nástrojích; v této souvislosti připomíná význam finanční pomoci při zohlednění potřeby obnovení kulturních památek v oblastech konfliktů a má přitom na paměti úlohu, která mu přísluší při rozvíjení důvěry a začlenění mezi rozdílnými etnickými a náboženskými společenstvími; |
| --- | --- |

29.

zdůrazňuje, že je třeba, aby kandidátské a potenciální kandidátské země dosáhly zlepšení v oblasti demokracie, lidských práv a procesů usmíření, tj. v oblastech, které by měly být v rámci procesu rozšiřování vždy prioritní a měly by se odrážet ve finančních nástrojích; v této souvislosti připomíná význam finanční pomoci při zohlednění potřeby obnovení kulturních památek v oblastech konfliktů a má přitom na paměti úlohu, která mu přísluší při rozvíjení důvěry a začlenění mezi rozdílnými etnickými a náboženskými společenstvími;

| 30. | zdůrazňuje, že politika rozšíření EU je nástrojem modernizace, demokratizace a stabilizace a že jejím cílem je rovněž posílit EU, a to jak zevnitř, tak jakožto globálního hráče; vyzývá Komisi, aby vypracovala komplexní posouzení dopadů, jakmile bude zkoumat nové žádosti o členství v EU či doporučovat otevření přístupových jednání nebo jejich uzavření v případě zásadní změny okolností; |
| --- | --- |

30.

zdůrazňuje, že politika rozšíření EU je nástrojem modernizace, demokratizace a stabilizace a že jejím cílem je rovněž posílit EU, a to jak zevnitř, tak jakožto globálního hráče; vyzývá Komisi, aby vypracovala komplexní posouzení dopadů, jakmile bude zkoumat nové žádosti o členství v EU či doporučovat otevření přístupových jednání nebo jejich uzavření v případě zásadní změny okolností;

| 31. | podporuje odhodlání Komise zlepšit kvalitu procesu přistoupení tím, že bude položen větší důraz na zásluhy, na hodnocení podle daných ukazatelů a na jeho transparentnost; domnívá se, že díky tomu bude proces spravedlivější a objektivně měřitelný, což posílí jeho důvěryhodnost; v souvislosti s tím doporučuje, aby zprávy o pokroku byly jednoznačnější co do hodnocení; zdůrazňuje, že kritéria by neměla kandidátským a případným kandidátským zemím předkládat další podmínky, ale měla by převést obecná kritéria členství a cíle předvstupní pomoci EU do konkrétních kroků a výsledků na cestě k přistoupení, a to za plného dodržování rámce pro jednání; |
| --- | --- |

31.

podporuje odhodlání Komise zlepšit kvalitu procesu přistoupení tím, že bude položen větší důraz na zásluhy, na hodnocení podle daných ukazatelů a na jeho transparentnost; domnívá se, že díky tomu bude proces spravedlivější a objektivně měřitelný, což posílí jeho důvěryhodnost; v souvislosti s tím doporučuje, aby zprávy o pokroku byly jednoznačnější co do hodnocení; zdůrazňuje, že kritéria by neměla kandidátským a případným kandidátským zemím předkládat další podmínky, ale měla by převést obecná kritéria členství a cíle předvstupní pomoci EU do konkrétních kroků a výsledků na cestě k přistoupení, a to za plného dodržování rámce pro jednání;

| 32. | zdůrazňuje nesmírný význam boje proti korupci a organizovanému zločinu pro úspěšnost procesu přistoupení; vyzývá Komisi, aby zaujala nový přístup k této otázce a nasměrovala pozornost orgánů kandidátských zemí na konkrétní případy systémové korupce; vyzývá Komisi, aby úzce spolupracovala se Skupinou států proti korupci (GRECO) a s protikorupčními orgány těchto zemí; zdůrazňuje, že nový přístup by byl velmi přínosný pro vnímání Unie ze strany občanů kandidátských zemí a mohl by eventuelně boj proti korupci usnadnit; |
| --- | --- |

32.

zdůrazňuje nesmírný význam boje proti korupci a organizovanému zločinu pro úspěšnost procesu přistoupení; vyzývá Komisi, aby zaujala nový přístup k této otázce a nasměrovala pozornost orgánů kandidátských zemí na konkrétní případy systémové korupce; vyzývá Komisi, aby úzce spolupracovala se Skupinou států proti korupci (GRECO) a s protikorupčními orgány těchto zemí; zdůrazňuje, že nový přístup by byl velmi přínosný pro vnímání Unie ze strany občanů kandidátských zemí a mohl by eventuelně boj proti korupci usnadnit;

| 33. | naléhavě vyzývá Komisi, aby naplánovala nulové reálné snížení celkového financování u každého příjemce; konstatuje, že tento výpočet by měl být proveden při zohlednění toho, že: poměr celkové plánované pomoci z nástroje NPP k HDP každého státu by se neměl poměrně snížit, i když reálný jmenovatel (HDP) u každé přijímající země vykáže v období 2007–2013 kumulativní nárůst; počet zemí, které mají přístup k financování z budoucího nástroje, se pravděpodobně sníží s přístupem Chorvatska, což by potenciálně mohlo změnit poměrné přerozdělení v rámci společného financování; se změnami navrhovanými pro nový nástroj, jejichž účelem je odstranit rozdíly mezi zeměmi na základě jejich statusu kandidátské země, bude mít více zemí přístup k financování (dosud pro země bez statusu kandidátské země nedostupné) určenému pro politické oblasti zaměřené na socio-ekonomický rozvoj; v této souvislosti doporučuje, aby žádnému příjemci nebyl předčasně odepřen dostatečný a spravedlivý přístup k financování v důsledku omezených zdrojů EU, zejména v oblasti politiky budování institucí; |
| --- | --- |

33.

naléhavě vyzývá Komisi, aby naplánovala nulové reálné snížení celkového financování u každého příjemce; konstatuje, že tento výpočet by měl být proveden při zohlednění toho, že: poměr celkové plánované pomoci z nástroje NPP k HDP každého státu by se neměl poměrně snížit, i když reálný jmenovatel (HDP) u každé přijímající země vykáže v období 2007–2013 kumulativní nárůst; počet zemí, které mají přístup k financování z budoucího nástroje, se pravděpodobně sníží s přístupem Chorvatska, což by potenciálně mohlo změnit poměrné přerozdělení v rámci společného financování; se změnami navrhovanými pro nový nástroj, jejichž účelem je odstranit rozdíly mezi zeměmi na základě jejich statusu kandidátské země, bude mít více zemí přístup k financování (dosud pro země bez statusu kandidátské země nedostupné) určenému pro politické oblasti zaměřené na socio-ekonomický rozvoj; v této souvislosti doporučuje, aby žádnému příjemci nebyl předčasně odepřen dostatečný a spravedlivý přístup k financování v důsledku omezených zdrojů EU, zejména v oblasti politiky budování institucí;

| 34. | připomíná, že je nutné, aby rozšíření EU šlo ruku v ruce s jednotnou, efektivnější a transparentnější komunikační politikou, do níž se zapojí všechny orgány EU, vlády a parlamenty členských států a zástupci občanské společnosti, s cílem podnítit v členských státech EU i kandidátských zemích otevřenou a upřímnou diskusi o dopadech rozšíření, formující a zahrnující veřejné mínění; zdůrazňuje, že taková komunikační politika by měla být uplatňována také v kandidátských zemích, a to ve spolupráci se všemi subjekty; |
| --- | --- |

34.

připomíná, že je nutné, aby rozšíření EU šlo ruku v ruce s jednotnou, efektivnější a transparentnější komunikační politikou, do níž se zapojí všechny orgány EU, vlády a parlamenty členských států a zástupci občanské společnosti, s cílem podnítit v členských státech EU i kandidátských zemích otevřenou a upřímnou diskusi o dopadech rozšíření, formující a zahrnující veřejné mínění; zdůrazňuje, že taková komunikační politika by měla být uplatňována také v kandidátských zemích, a to ve spolupráci se všemi subjekty;

| 35. | zastává názor, že v zájmu větší podpory rozšiřování ze strany občanů EU a k tomu, aby občané kandidátských a případných kandidátských zemí pokračovali v reformách, je rozhodující, aby jim byly předloženy jasné a ucelené informace o politických, společensko-hospodářských a kulturních přínosech rozšíření; za zásadní především pokládá nutnost veřejnosti vysvětlit, jakým způsobem rozšíření přineslo nové příležitosti pro investice a vývoz a že může pomoci k dosažení cílů EU v oblasti podpory předcházení konfliktům, posilování mírového řešení sporů, řešení hospodářské krize, vytváření pracovních míst, zjednodušení volného pohybu pracovníků, ochrany životního prostředí a zvýšení bezpečnosti a ochrany a současně urychlit provádění reforem, usnadnit přístup k finančním zdrojům a následně zlepšit životní podmínky v přistupujících zemích, což je v zájmu všech evropských občanů, a omezit sociální a hospodářskou nerovnováhu; zdůrazňuje, že v tomto ohledu je nutné se zaměřit na všechny společenské skupiny, a to mimo jiné prostřednictvím podpory začlenění – na středoškolské či srovnatelné úrovni –samostatného předmětu o základech, cílech a fungování Evropské unie a o procesu jejího rozšiřování; zdůrazňuje, že v tomto ohledu je třeba se v první řadě zaměřit na osoby, které mají rozhodující vliv na veřejné mínění, jako jsou novináři, zástupci občanské společnosti, socioekonomičtí činitelé a odbory; má za to, že by mělo být podněcováno a podporováno obdobné úsilí kandidátských a případných kandidátských zemí; |
| --- | --- |

35.

zastává názor, že v zájmu větší podpory rozšiřování ze strany občanů EU a k tomu, aby občané kandidátských a případných kandidátských zemí pokračovali v reformách, je rozhodující, aby jim byly předloženy jasné a ucelené informace o politických, společensko-hospodářských a kulturních přínosech rozšíření; za zásadní především pokládá nutnost veřejnosti vysvětlit, jakým způsobem rozšíření přineslo nové příležitosti pro investice a vývoz a že může pomoci k dosažení cílů EU v oblasti podpory předcházení konfliktům, posilování mírového řešení sporů, řešení hospodářské krize, vytváření pracovních míst, zjednodušení volného pohybu pracovníků, ochrany životního prostředí a zvýšení bezpečnosti a ochrany a současně urychlit provádění reforem, usnadnit přístup k finančním zdrojům a následně zlepšit životní podmínky v přistupujících zemích, což je v zájmu všech evropských občanů, a omezit sociální a hospodářskou nerovnováhu; zdůrazňuje, že v tomto ohledu je nutné se zaměřit na všechny společenské skupiny, a to mimo jiné prostřednictvím podpory začlenění – na středoškolské či srovnatelné úrovni –samostatného předmětu o základech, cílech a fungování Evropské unie a o procesu jejího rozšiřování; zdůrazňuje, že v tomto ohledu je třeba se v první řadě zaměřit na osoby, které mají rozhodující vliv na veřejné mínění, jako jsou novináři, zástupci občanské společnosti, socioekonomičtí činitelé a odbory; má za to, že by mělo být podněcováno a podporováno obdobné úsilí kandidátských a případných kandidátských zemí;

Výhledy do budoucna a strategické zájmy EU

| 36. | je pevně přesvědčen, že EU může prostřednictvím politiky rozšíření dosáhnout velkých strategických výhod; zdůrazňuje, že členství v EU zajišťuje stabilitu v rychle se měnícím mezinárodním prostředí a že tento pocit sounáležitosti s Evropskou unií i nadále nabízí perspektivu sociálního rozvoje a prosperity; je toho názoru, že rozšíření je dlouhodobý strategický zájem EU, který nelze bezpodmínečně měřit pomocí krátkodobých bilancí; považuje za důležité náležitě si uvědomovat jeho zásadní a trvalou hodnotu spočívající v tom, že představuje mírnou, avšak zásadní sílu EU; |
| --- | --- |

36.

je pevně přesvědčen, že EU může prostřednictvím politiky rozšíření dosáhnout velkých strategických výhod; zdůrazňuje, že členství v EU zajišťuje stabilitu v rychle se měnícím mezinárodním prostředí a že tento pocit sounáležitosti s Evropskou unií i nadále nabízí perspektivu sociálního rozvoje a prosperity; je toho názoru, že rozšíření je dlouhodobý strategický zájem EU, který nelze bezpodmínečně měřit pomocí krátkodobých bilancí; považuje za důležité náležitě si uvědomovat jeho zásadní a trvalou hodnotu spočívající v tom, že představuje mírnou, avšak zásadní sílu EU;

| 37. | je i nadále zcela odhodlán k dalšímu rozšiřování a vyzývá členské státy, aby zachovaly dynamiku procesu rozšíření; zdůrazňuje své přesvědčení, že s pomocí Lisabonské smlouvy může EU sledovat program rozšíření a současně dále směřovat k hlubší integraci; |
| --- | --- |

37.

je i nadále zcela odhodlán k dalšímu rozšiřování a vyzývá členské státy, aby zachovaly dynamiku procesu rozšíření; zdůrazňuje své přesvědčení, že s pomocí Lisabonské smlouvy může EU sledovat program rozšíření a současně dále směřovat k hlubší integraci;

| 38. | připomíná, že tento proces nekončí prostým provedením acquis, a zdůrazňuje význam efektivního provádění a dodržování acquis i kodaňských kritérií v dlouhodobém časovém horizontu; domnívá se, že mají-li být podmínky přistoupení i nadále důvěryhodné, je třeba průběžné dodržování základních hodnot EU a plnění závazků v oblasti fungování demokratických institucí a právního státu posuzovat i u členských států EU; vyzývá Komisi, aby vypracovala podrobný návrh mechanismu sledování, v němž naváže na ustanovení článku 7 Smlouvy o EU a článku 258 Smlouvy o fungování EU; |
| --- | --- |

38.

připomíná, že tento proces nekončí prostým provedením acquis, a zdůrazňuje význam efektivního provádění a dodržování acquis i kodaňských kritérií v dlouhodobém časovém horizontu; domnívá se, že mají-li být podmínky přistoupení i nadále důvěryhodné, je třeba průběžné dodržování základních hodnot EU a plnění závazků v oblasti fungování demokratických institucí a právního státu posuzovat i u členských států EU; vyzývá Komisi, aby vypracovala podrobný návrh mechanismu sledování, v němž naváže na ustanovení článku 7 Smlouvy o EU a článku 258 Smlouvy o fungování EU;

| 39. | připomíná, že racionalizovaná a prozíravá politika rozšiřování by mohla být cenným strategickým nástrojem pro hospodářský rozvoj na úrovni EU i jednotlivých regionů a měla by být zaměřena na vytvoření rozpočtové součinnosti a posílené spolupráce mezi různými opatřeními a způsoby pomoci, které poskytuje EU, členské státy a mezinárodní finanční instituce, jakož i se stávajícími nástroji – konkrétně nástrojem předvstupní pomoci (NPP) – tím, že zamezí jejich potenciálnímu překrývání, zdvojení činnosti či mezerám ve financování, především v limitovaném rozpočtovém prostředí; |
| --- | --- |

39.

připomíná, že racionalizovaná a prozíravá politika rozšiřování by mohla být cenným strategickým nástrojem pro hospodářský rozvoj na úrovni EU i jednotlivých regionů a měla by být zaměřena na vytvoření rozpočtové součinnosti a posílené spolupráce mezi různými opatřeními a způsoby pomoci, které poskytuje EU, členské státy a mezinárodní finanční instituce, jakož i se stávajícími nástroji – konkrétně nástrojem předvstupní pomoci (NPP) – tím, že zamezí jejich potenciálnímu překrývání, zdvojení činnosti či mezerám ve financování, především v limitovaném rozpočtovém prostředí;

| 40. | konstatuje, že světová finanční krize a problémy v eurozóně poukázaly na vzájemnou provázanost národních hospodářství, a to v rámci EU i mimo ni; zdůrazňuje tedy význam dalšího upevňování hospodářské a finanční stability a posílení růstu v kandidátských zemích a v případných kandidátských zemích; v této obtížné situaci zdůrazňuje nutnost zajistit kandidátským zemím a případným kandidátským zemím předvstupní finanční pomoc v odpovídající výši, jež bude lépe zacílena; bere na vědomí návrh Komise na nový nástroj předvstupní pomoci, jehož součástí bude větší finanční podpora pro finanční výhled na období 2014–2020; v tomto ohledu zdůrazňuje, že je třeba zjednodušit a urychlit postupy a posílit administrativní kapacitu přijímajících zemí, a tím zajistit vysokou míru účasti na programech EU a posílit schopnost využívat prostředky; zdůrazňuje, že komplexní postoj Evropského parlamentu k NPP bude představen v průběhu řádného legislativního postupu; zdůrazňuje význam vnitrostátní fiskální stability a zvýšené zaměření EU na správu ekonomických záležitostí; doporučuje, aby se předvstupní dialog důkladně zaměřil na úlohu zdravých veřejných financí; |
| --- | --- |

40.

konstatuje, že světová finanční krize a problémy v eurozóně poukázaly na vzájemnou provázanost národních hospodářství, a to v rámci EU i mimo ni; zdůrazňuje tedy význam dalšího upevňování hospodářské a finanční stability a posílení růstu v kandidátských zemích a v případných kandidátských zemích; v této obtížné situaci zdůrazňuje nutnost zajistit kandidátským zemím a případným kandidátským zemím předvstupní finanční pomoc v odpovídající výši, jež bude lépe zacílena; bere na vědomí návrh Komise na nový nástroj předvstupní pomoci, jehož součástí bude větší finanční podpora pro finanční výhled na období 2014–2020; v tomto ohledu zdůrazňuje, že je třeba zjednodušit a urychlit postupy a posílit administrativní kapacitu přijímajících zemí, a tím zajistit vysokou míru účasti na programech EU a posílit schopnost využívat prostředky; zdůrazňuje, že komplexní postoj Evropského parlamentu k NPP bude představen v průběhu řádného legislativního postupu; zdůrazňuje význam vnitrostátní fiskální stability a zvýšené zaměření EU na správu ekonomických záležitostí; doporučuje, aby se předvstupní dialog důkladně zaměřil na úlohu zdravých veřejných financí;

| 41. | zdůrazňuje, že cíle strategie Evropa 2020 jsou založeny na univerzálních zásadách, které jsou silným motorem hospodářského blahobytu; proto doporučuje, aby byl pokrok stěžejních iniciativ začleněn do předvstupního dialogu a motivován dodatečným přidělením finančních prostředků; domnívá se, že model nízkouhlíkového růstu si zaslouží zvláštní pozornost a měl by být během procesu rozšiřování aktivně uplatňován; |
| --- | --- |

41.

zdůrazňuje, že cíle strategie Evropa 2020 jsou založeny na univerzálních zásadách, které jsou silným motorem hospodářského blahobytu; proto doporučuje, aby byl pokrok stěžejních iniciativ začleněn do předvstupního dialogu a motivován dodatečným přidělením finančních prostředků; domnívá se, že model nízkouhlíkového růstu si zaslouží zvláštní pozornost a měl by být během procesu rozšiřování aktivně uplatňován;

| 42. | vyzývá k průběžnému dialogu mezi dárci a případně k využívání vhodných struktur koordinace a řízení pomoci; v této souvislosti vyzývá k důkladnému prověření toho, jak jsou využívány inovativní finanční nástroje, které vyžadují koordinaci, jako např. investiční rámec pro západní Balkán, jež jsou doplňkem k administrativním strukturám nástroje NPP a jejichž účelem je získávat, shromažďovat a poskytovat podporu prioritním oblastem; zdůrazňuje potenciál pákového efektu z finančního a politického hlediska prostřednictvím financování projektů za využití kombinace fondů – na úrovni EU, členských států nebo mezinárodních finančních institucí – způsobem, který zajistí jak přísné sledování osvědčených postupů finanční správy, tak i koordinaci klíčových činitelů; |
| --- | --- |

42.

vyzývá k průběžnému dialogu mezi dárci a případně k využívání vhodných struktur koordinace a řízení pomoci; v této souvislosti vyzývá k důkladnému prověření toho, jak jsou využívány inovativní finanční nástroje, které vyžadují koordinaci, jako např. investiční rámec pro západní Balkán, jež jsou doplňkem k administrativním strukturám nástroje NPP a jejichž účelem je získávat, shromažďovat a poskytovat podporu prioritním oblastem; zdůrazňuje potenciál pákového efektu z finančního a politického hlediska prostřednictvím financování projektů za využití kombinace fondů – na úrovni EU, členských států nebo mezinárodních finančních institucí – způsobem, který zajistí jak přísné sledování osvědčených postupů finanční správy, tak i koordinaci klíčových činitelů;

o

o o

| 43. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a vládám a parlamentům členských států a Albánie, Bosny a Hercegoviny, Chorvatska, Bývalé jugoslávské republiky Makedonie, Islandu, Kosova, Černé Hory, Srbska a Turecka. |
| --- | --- |

43.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a vládám a parlamentům členských států a Albánie, Bosny a Hercegoviny, Chorvatska, Bývalé jugoslávské republiky Makedonie, Islandu, Kosova, Černé Hory, Srbska a Turecka.

---

(1)  Úř. věst. C 317 E, 23.12.2006, s. 480.

(2)  Úř. věst. C 294 E, 3.12.2009, s. 60.

(3)  Úř. věst. C 285 E, 21.10.2010, s. 47.

(4)  Tímto označením nejsou dotčeny postoje k otázce statusu a označení je v souladu s rezolucí Rady bezpečnosti OSN 1244/1999 a se stanoviskem Mezinárodního soudního dvora k vyhlášení nezávislosti Kosova.

---

| 16.12.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 419/122 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 419/122

---

P7_TA(2012)0454

Situace v Gaze

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 22. listopadu 2012 o situaci v Gaze (2012/2883(RSP))

(2015/C 419/19)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na závěry zasedání Rady pro zahraniční věci konaného dne 19. listopadu 2012, |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry zasedání Rady pro zahraniční věci konaného dne 19. listopadu 2012,

| — | s ohledem na tisková prohlášení generálního tajemníka OSN Pan Ki-muna ze dne 18. a 19. listopadu 2012, |
| --- | --- |

—

s ohledem na tisková prohlášení generálního tajemníka OSN Pan Ki-muna ze dne 18. a 19. listopadu 2012,

| — | s ohledem na závěry zasedání Rady ze dne 14. května 2012, 18. července a 23. května 2011 a 8. prosince 2009 o mírovém procesu na Blízkém východě, |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry zasedání Rady ze dne 14. května 2012, 18. července a 23. května 2011 a 8. prosince 2009 o mírovém procesu na Blízkém východě,

| — | s ohledem na prohlášení vysoké představitelky Catherine Ashtonové ze dne 12. listopadu 2012 o nejnovější eskalaci násilí mezi Gazou a Izraelem a ze dne 16. listopadu 2012 o další eskalaci násilí v Izraeli a Gaze, |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení vysoké představitelky Catherine Ashtonové ze dne 12. listopadu 2012 o nejnovější eskalaci násilí mezi Gazou a Izraelem a ze dne 16. listopadu 2012 o další eskalaci násilí v Izraeli a Gaze,

| — | s ohledem na dohodu o příměří ze dne 21. listopadu 2012, |
| --- | --- |

—

s ohledem na dohodu o příměří ze dne 21. listopadu 2012,

| — | s ohledem na čtvrtou Ženevskou úmluvu o ochraně civilních osob za války z roku 1949, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čtvrtou Ženevskou úmluvu o ochraně civilních osob za války z roku 1949,

| — | s ohledem na Chartu OSN, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Chartu OSN,

| — | s ohledem na prozatímní dohodu o Západním břehu Jordánu a pásmu Gazy ze dne 18. září 1995, |
| --- | --- |

—

s ohledem na prozatímní dohodu o Západním břehu Jordánu a pásmu Gazy ze dne 18. září 1995,

| — | s ohledem na dohody z Osla (Vyhlášení zásad o přechodném uspořádání samosprávy) ze dne 13. září 1993, |
| --- | --- |

—

s ohledem na dohody z Osla (Vyhlášení zásad o přechodném uspořádání samosprávy) ze dne 13. září 1993,

| — | s ohledem na čl. 110 odst. 2 a odst. 4 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 110 odst. 2 a odst. 4 jednacího řádu,

| A. | vzhledem k tomu, že nedávné zvýšení násilí zapříčinilo ztráty lidských životů a nepřijatelné utrpení civilního obyvatelstva na obou stranách konfliktu; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že nedávné zvýšení násilí zapříčinilo ztráty lidských životů a nepřijatelné utrpení civilního obyvatelstva na obou stranách konfliktu;

| B. | vzhledem, k tomu, že ministr zahraničních věci Egypta Mohamed Kamel Amr a ministryně zahraničních věcí Spojených států amerických Hillary Clinton ohlásili na tiskové konferenci v Káhiře dne 21. listopadu 2012 příměří; vzhledem k tomu, že podle tohoto příměří Izrael zastaví v pásmu Gazy, na zemi, moři i ve vzduchu veškeré nepřátelské akty, včetně invaze a cílených útoků na jednotlivce, zatímco všechny palestinské frakce zastaví veškeré nepřátelské akty vedené z pásma Gazy vůči Izraeli, včetně raketových útoků a útoků podél hranice; |
| --- | --- |

B.

vzhledem, k tomu, že ministr zahraničních věci Egypta Mohamed Kamel Amr a ministryně zahraničních věcí Spojených států amerických Hillary Clinton ohlásili na tiskové konferenci v Káhiře dne 21. listopadu 2012 příměří; vzhledem k tomu, že podle tohoto příměří Izrael zastaví v pásmu Gazy, na zemi, moři i ve vzduchu veškeré nepřátelské akty, včetně invaze a cílených útoků na jednotlivce, zatímco všechny palestinské frakce zastaví veškeré nepřátelské akty vedené z pásma Gazy vůči Izraeli, včetně raketových útoků a útoků podél hranice;

| C. | vzhledem k tomu, že Parlament opakovaně vyjádřil svou podporu řešení založenému na existenci dvou států, tedy izraelského státu a nezávislého demokratického a životaschopného palestinského státu, jejichž občané by vedle sebe žili v míru a bezpečí, a vyzval k vytvoření podmínek pro obnovení přímých mírových rozhovorů mezi oběma stranami; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že Parlament opakovaně vyjádřil svou podporu řešení založenému na existenci dvou států, tedy izraelského státu a nezávislého demokratického a životaschopného palestinského státu, jejichž občané by vedle sebe žili v míru a bezpečí, a vyzval k vytvoření podmínek pro obnovení přímých mírových rozhovorů mezi oběma stranami;

| D. | vzhledem k tomu, že blokáda pásma Gazy a humanitární krize v tomto pásmu pokračuje navzdory mnohým výzvám mezinárodního společenství k otevření přechodů pro tok humanitární pomoci, obchodního zboží a pohyb osob z pásma Gazy i do něj, jak je opakovaně uvedeno v závěrech zasedání Rady ze dne 14. května 2012; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že blokáda pásma Gazy a humanitární krize v tomto pásmu pokračuje navzdory mnohým výzvám mezinárodního společenství k otevření přechodů pro tok humanitární pomoci, obchodního zboží a pohyb osob z pásma Gazy i do něj, jak je opakovaně uvedeno v závěrech zasedání Rady ze dne 14. května 2012;

| E. | vzhledem k tomu, že Parlament opakovaně vyjádřil svůj pevný závazek týkající se bezpečnosti Státu Izrael; vzhledem k tomu, že Rada ve svých závěrech ze zasedání ze dne 14. května 2012 znovu připomněla základní závazek EU a jejích členských států týkající se bezpečnosti Izraele, co nejdůrazněji odsoudila násilí úmyslně páchané na civilním obyvatelstvu, včetně raketových útoků z pásma Gazy, a vyzvala k účinnému zabránění pašování zbraní do pásma Gazy; |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že Parlament opakovaně vyjádřil svůj pevný závazek týkající se bezpečnosti Státu Izrael; vzhledem k tomu, že Rada ve svých závěrech ze zasedání ze dne 14. května 2012 znovu připomněla základní závazek EU a jejích členských států týkající se bezpečnosti Izraele, co nejdůrazněji odsoudila násilí úmyslně páchané na civilním obyvatelstvu, včetně raketových útoků z pásma Gazy, a vyzvala k účinnému zabránění pašování zbraní do pásma Gazy;

| 1. | vyjadřuje vážné znepokojení nad situací v Gaze a Izraeli a považuje za hluboce politováníhodné, že si tato situace vyžádala oběti na životech civilistů, mezi nimiž byly i ženy a děti; vítá dohodu o příměří ohlášenou v Káhiře a vyzývá k jejímu dodržování; zdůrazňuje, že veškeré útoky musí být okamžitě ukončeny, jelikož vedou k neomluvitelnému utrpení nevinného civilního obyvatelstva, a naléhavě vyzývá k uklidnění situace a k ukončení nepřátelských akcí; schvaluje úsilí Egypta a dalších stran o zprostředkování rychlého a udržitelného příměří a vítá cestu generálního tajemníka OSN do regionu; |
| --- | --- |

1.

vyjadřuje vážné znepokojení nad situací v Gaze a Izraeli a považuje za hluboce politováníhodné, že si tato situace vyžádala oběti na životech civilistů, mezi nimiž byly i ženy a děti; vítá dohodu o příměří ohlášenou v Káhiře a vyzývá k jejímu dodržování; zdůrazňuje, že veškeré útoky musí být okamžitě ukončeny, jelikož vedou k neomluvitelnému utrpení nevinného civilního obyvatelstva, a naléhavě vyzývá k uklidnění situace a k ukončení nepřátelských akcí; schvaluje úsilí Egypta a dalších stran o zprostředkování rychlého a udržitelného příměří a vítá cestu generálního tajemníka OSN do regionu;

| 2. | důrazně odsuzuje raketové útoky na Izrael z pásma Gazy, které musí Hamás a jiné ozbrojené skupiny v Gaze okamžitě zastavit; zdůrazňuje, že Izrael má právo chránit své občany před tímto druhem útoků, ale současně upozorňuje, že v rámci této ochrany musí jednat přiměřeně a za každé situace zajistit ochranu civilního obyvatelstva; zdůrazňuje, že je nutné, aby všechny strany zcela respektovaly mezinárodní humanitární právo, a že záměrné útoky na nevinné civilisty nelze žádným způsobem ospravedlnit; |
| --- | --- |

2.

důrazně odsuzuje raketové útoky na Izrael z pásma Gazy, které musí Hamás a jiné ozbrojené skupiny v Gaze okamžitě zastavit; zdůrazňuje, že Izrael má právo chránit své občany před tímto druhem útoků, ale současně upozorňuje, že v rámci této ochrany musí jednat přiměřeně a za každé situace zajistit ochranu civilního obyvatelstva; zdůrazňuje, že je nutné, aby všechny strany zcela respektovaly mezinárodní humanitární právo, a že záměrné útoky na nevinné civilisty nelze žádným způsobem ospravedlnit;

| 3. | odsuzuje teroristický útok na autobus s civilisty, k němuž došlo dne 21. listopadu 2012 v Tel Avivu; |
| --- | --- |

3.

odsuzuje teroristický útok na autobus s civilisty, k němuž došlo dne 21. listopadu 2012 v Tel Avivu;

| 4. | opakuje svou pevnou podporu řešení ve formě dvou států na základě hranic z roku 1967 a Jeruzalémem jako hlavním městem obou států, tedy izraelského státu a nezávislého, demokratického a životaschopného palestinského státu, jejichž občané by vedle sebe žili v míru a bezpečí; |
| --- | --- |

4.

opakuje svou pevnou podporu řešení ve formě dvou států na základě hranic z roku 1967 a Jeruzalémem jako hlavním městem obou států, tedy izraelského státu a nezávislého, demokratického a životaschopného palestinského státu, jejichž občané by vedle sebe žili v míru a bezpečí;

| 5. | znovu zdůrazňuje, že mírové a nenásilné prostředky jsou jediným způsobem, jak dosáhnout spravedlivého a trvalého míru mezi Izraelci a Palestinci; znovu vyzývá k vytvoření podmínek pro obnovení přímých mírových rozhovorů mezi oběma stranami; |
| --- | --- |

5.

znovu zdůrazňuje, že mírové a nenásilné prostředky jsou jediným způsobem, jak dosáhnout spravedlivého a trvalého míru mezi Izraelci a Palestinci; znovu vyzývá k vytvoření podmínek pro obnovení přímých mírových rozhovorů mezi oběma stranami;

| 6. | podporuje v této souvislosti snahu Palestiny stát se pozorovatelem OSN bez členství a domnívá se, že je to důležitý krok pro větší zviditelnění, posílení a zefektivnění palestinských požadavků; vyzývá v této souvislosti členské státy EU a mezinárodní společenství, aby v tomto směru dospěly k dohodě; |
| --- | --- |

6.

podporuje v této souvislosti snahu Palestiny stát se pozorovatelem OSN bez členství a domnívá se, že je to důležitý krok pro větší zviditelnění, posílení a zefektivnění palestinských požadavků; vyzývá v této souvislosti členské státy EU a mezinárodní společenství, aby v tomto směru dospěly k dohodě;

| 7. | opět naléhavě žádá EU a členské státy, aby hrály aktivnější politickou úlohu ve snaze o dosažení spravedlivého a trvalého míru mezi Izraelci a Palestinci; podporuje vysokou představitelku v jejím úsilí o vytvoření důvěryhodné perspektivy pro obnovu mírového procesu; |
| --- | --- |

7.

opět naléhavě žádá EU a členské státy, aby hrály aktivnější politickou úlohu ve snaze o dosažení spravedlivého a trvalého míru mezi Izraelci a Palestinci; podporuje vysokou představitelku v jejím úsilí o vytvoření důvěryhodné perspektivy pro obnovu mírového procesu;

| 8. | znovu opakuje svoji výzvu ke zrušení blokády pásma Gazy pod podmínkou zavedení účinného kontrolního mechanismu na předcházení pašování zbraní do Gazy a uznání legitimních bezpečnostních potřeb Izraele; vyzývá rovněž k tomu, aby byly přijaty další kroky, které umožní rekonstrukci a hospodářskou obnovu Gazy; |
| --- | --- |

8.

znovu opakuje svoji výzvu ke zrušení blokády pásma Gazy pod podmínkou zavedení účinného kontrolního mechanismu na předcházení pašování zbraní do Gazy a uznání legitimních bezpečnostních potřeb Izraele; vyzývá rovněž k tomu, aby byly přijaty další kroky, které umožní rekonstrukci a hospodářskou obnovu Gazy;

| 9. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, místopředsedkyni Komise, vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, vládám a parlamentům členských států, zvláštnímu zástupci EU pro mírový proces na Blízkém východě, předsedovi Valného shromáždění OSN, vládám a parlamentům států, jež jsou členy Rady bezpečnosti OSN, vyslanci Kvartetu pro Blízký východ, Knesetu a izraelské vládě, prezidentovi palestinské samosprávy a Palestinské legislativní radě. |
| --- | --- |

9.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, místopředsedkyni Komise, vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, vládám a parlamentům členských států, zvláštnímu zástupci EU pro mírový proces na Blízkém východě, předsedovi Valného shromáždění OSN, vládám a parlamentům států, jež jsou členy Rady bezpečnosti OSN, vyslanci Kvartetu pro Blízký východ, Knesetu a izraelské vládě, prezidentovi palestinské samosprávy a Palestinské legislativní radě.

---

| 16.12.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 419/124 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 419/124

---

P7_TA(2012)0455

Provádění společné bezpečnostní a obranné politiky

Usnesení Evropského parlamentu ze 22. listopadu 2012 o provádění společné bezpečnostní a obranné politiky (na základě výroční zprávy Rady určené Evropskému parlamentu o společné zahraniční a bezpečnostní politice) (12562/2011 – 2012/2138(INI))

(2015/C 419/20)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na výroční zprávu Rady určenou Evropskému parlamentu o společné zahraniční a bezpečnostní politice, a zejména na její část, která se týká společné bezpečnostní a obranné politiky (SBOP) (12562/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na výroční zprávu Rady určenou Evropskému parlamentu o společné zahraniční a bezpečnostní politice, a zejména na její část, která se týká společné bezpečnostní a obranné politiky (SBOP) (12562/2011),

| — | s ohledem na zprávu místopředsedkyně Komise, vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku ze dne 23. července 2012 určenou Radě o SBOP, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu místopředsedkyně Komise, vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku ze dne 23. července 2012 určenou Radě o SBOP,

| — | s ohledem na závěry Rady o SBOP ze dne 23. července 2012, |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry Rady o SBOP ze dne 23. července 2012,

| — | s ohledem na závěry Rady o SBOP ze dne 1. prosince 2011, |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry Rady o SBOP ze dne 1. prosince 2011,

| — | s ohledem na iniciativu z Gentu zaměřenou na vojenské schopnosti, která byla zahájena na neformální schůzce ministrů obrany EU v září 2010, |
| --- | --- |

—

s ohledem na iniciativu z Gentu zaměřenou na vojenské schopnosti, která byla zahájena na neformální schůzce ministrů obrany EU v září 2010,

| — | s ohledem na články 2, 3, 24 a 36 Smlouvy o Evropské unii (SEU), |
| --- | --- |

—

s ohledem na články 2, 3, 24 a 36 Smlouvy o Evropské unii (SEU),

| — | s ohledem na odstavec 43 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na odstavec 43 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (1),

| — | s ohledem na hlavu V SEU a na Smlouvu o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na hlavu V SEU a na Smlouvu o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na strategii EU proti šíření zbraní hromadného ničení schválenou Radou dne 9. prosince 2003, |
| --- | --- |

—

s ohledem na strategii EU proti šíření zbraní hromadného ničení schválenou Radou dne 9. prosince 2003,

| — | s ohledem na Chartu Organizace spojených národů, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Chartu Organizace spojených národů,

| — | s ohledem na evropskou bezpečnostní strategii nazvanou „Bezpečná Evropa v lepším světě“, kterou přijala Evropská rada dne 12. prosince 2003, a na zprávu o jejím provádění nazvanou „Zajišťování bezpečnosti v měnícím se světě“ schválenou Evropskou radou ve dnech 11.–12. prosince 2008, |
| --- | --- |

—

s ohledem na evropskou bezpečnostní strategii nazvanou „Bezpečná Evropa v lepším světě“, kterou přijala Evropská rada dne 12. prosince 2003, a na zprávu o jejím provádění nazvanou „Zajišťování bezpečnosti v měnícím se světě“ schválenou Evropskou radou ve dnech 11.–12. prosince 2008,

| — | s ohledem na usnesení ze dne 10. března 2010 o uplatňování evropské strategie v oblasti bezpečnosti a společné bezpečnostní a obranné politiky (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na usnesení ze dne 10. března 2010 o uplatňování evropské strategie v oblasti bezpečnosti a společné bezpečnostní a obranné politiky (2),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 23. listopadu 2010 o civilně-vojenské spolupráci a rozvoji civilně-vojenských kapacit (3), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 23. listopadu 2010 o civilně-vojenské spolupráci a rozvoji civilně-vojenských kapacit (3),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 11. května 2011 o rozvoji společné bezpečnostní a obranné politiky po vstupu Lisabonské smlouvy v platnost (4), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 11. května 2011 o rozvoji společné bezpečnostní a obranné politiky po vstupu Lisabonské smlouvy v platnost (4),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 14. prosince 2011 o dopadu finanční krize na odvětví obrany v členských státech EU (5), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 14. prosince 2011 o dopadu finanční krize na odvětví obrany v členských státech EU (5),

| — | s ohledem na závěry Rady ze dne 15. října 2012 o situaci v Mali, |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry Rady ze dne 15. října 2012 o situaci v Mali,

| — | s ohledem na čl. 119 odst. 1 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 119 odst. 1 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro zahraniční věci (A7-0357/2012), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro zahraniční věci (A7-0357/2012),

| A. | vzhledem k tomu, že v geostrategickém kontextu společné zahraniční a bezpečnostní politiky (SZBP) a SBOP dochází k významným změnám zejména kvůli nepokojům v oblasti Blízkého východu a severní Afriky (revoluce, konflikty nebo změny režimu v Libyi, Tunisku, Egyptě a Sýrii), kvůli tomu, že se na mezinárodní scéně objevují noví aktéři s regionálními či dokonce celosvětovými ambicemi, a kvůli přeorientování priorit obranné politiky Spojených států na oblast Asie a Tichého oceánu; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že v geostrategickém kontextu společné zahraniční a bezpečnostní politiky (SZBP) a SBOP dochází k významným změnám zejména kvůli nepokojům v oblasti Blízkého východu a severní Afriky (revoluce, konflikty nebo změny režimu v Libyi, Tunisku, Egyptě a Sýrii), kvůli tomu, že se na mezinárodní scéně objevují noví aktéři s regionálními či dokonce celosvětovými ambicemi, a kvůli přeorientování priorit obranné politiky Spojených států na oblast Asie a Tichého oceánu;

| B. | vzhledem k tomu, že se zároveň stupňují hrozby a problémy související s celosvětovou bezpečností, ať už z důvodu nejistoty spojené s postojem států a nestátních činitelů (například teroristických organizací) angažovaných v programech, jež nebezpečně přispívají k šíření zbraní hromadného ničení (včetně jaderných zbraní), s vývojem místních krizí v sousedství EU, které mají zásadní důsledky pro celý region (jako je tomu nyní v případě syrského konfliktu), s potížemi souvisejícími s procesem transformace v arabských zemích a jeho bezpečnostním rozměrem (například Libye a Sinajský poloostrov), s vývojem pákistánsko-afghánské oblasti z hlediska očekávaného stahování vojenských sil NATO či s nárůstem teroristických hrozeb v Africe, zejména v oblasti Sahelu, Afrického rohu a Nigérie; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že se zároveň stupňují hrozby a problémy související s celosvětovou bezpečností, ať už z důvodu nejistoty spojené s postojem států a nestátních činitelů (například teroristických organizací) angažovaných v programech, jež nebezpečně přispívají k šíření zbraní hromadného ničení (včetně jaderných zbraní), s vývojem místních krizí v sousedství EU, které mají zásadní důsledky pro celý region (jako je tomu nyní v případě syrského konfliktu), s potížemi souvisejícími s procesem transformace v arabských zemích a jeho bezpečnostním rozměrem (například Libye a Sinajský poloostrov), s vývojem pákistánsko-afghánské oblasti z hlediska očekávaného stahování vojenských sil NATO či s nárůstem teroristických hrozeb v Africe, zejména v oblasti Sahelu, Afrického rohu a Nigérie;

| C. | vzhledem k tomu, že převládá názor, že změna klimatu urychluje a znásobuje ohrožení celosvětové bezpečnosti, míru a stability; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že převládá názor, že změna klimatu urychluje a znásobuje ohrožení celosvětové bezpečnosti, míru a stability;

| D. | vzhledem k tomu, že Evropská unie musí na tyto hrozby a problémy reagovat tak, že bude vystupovat jednotně, čímž zajistí soudržnost, bude jednat v duchu solidarity mezi členskými státy a bude využívat všech prostředků a nástrojů, které má k dispozici, pro zajištění míru a bezpečnosti svých občanů; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že Evropská unie musí na tyto hrozby a problémy reagovat tak, že bude vystupovat jednotně, čímž zajistí soudržnost, bude jednat v duchu solidarity mezi členskými státy a bude využívat všech prostředků a nástrojů, které má k dispozici, pro zajištění míru a bezpečnosti svých občanů;

| E. | vzhledem k tomu, že SBOP jako nedílná součást SZOP, jejíž cíle stanoví článek 21 SEU, propůjčuje Unii operační schopnost vycházející z civilních a vojenských prostředků; |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že SBOP jako nedílná součást SZOP, jejíž cíle stanoví článek 21 SEU, propůjčuje Unii operační schopnost vycházející z civilních a vojenských prostředků;

| F. | vzhledem k tomu, že SBOP musí posílit svůj přínos k míru a stabilitě ve světě prostřednictvím svých misí a operací, jež jsou součástí globálního přístupu, který EU uplatňuje vůči určité zemi nebo určitému regionu, a také prostřednictvím mnohostranné spolupráce s mezinárodními organizacemi – zejména OSN –, regionálními organizacemi a v rámci těchto organizací, a to v souladu s Chartou OSN; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že SBOP musí posílit svůj přínos k míru a stabilitě ve světě prostřednictvím svých misí a operací, jež jsou součástí globálního přístupu, který EU uplatňuje vůči určité zemi nebo určitému regionu, a také prostřednictvím mnohostranné spolupráce s mezinárodními organizacemi – zejména OSN –, regionálními organizacemi a v rámci těchto organizací, a to v souladu s Chartou OSN;

| G. | vzhledem k tomu, že odzbrojování a nešíření zbraní jsou nedílnou součástí SBOP, což je třeba při politickém dialogu EU s třetími zeměmi a mezinárodními institucemi zdůraznit, a vzhledem k tomu, že představují pro členské státy EU závazek stanovený mezinárodními úmluvami a dohodami; vzhledem k tomu, že tento závazek je plně v souladu s cílem SBOP budovat civilní a vojenské kapacity. |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že odzbrojování a nešíření zbraní jsou nedílnou součástí SBOP, což je třeba při politickém dialogu EU s třetími zeměmi a mezinárodními institucemi zdůraznit, a vzhledem k tomu, že představují pro členské státy EU závazek stanovený mezinárodními úmluvami a dohodami; vzhledem k tomu, že tento závazek je plně v souladu s cílem SBOP budovat civilní a vojenské kapacity.

| H. | vzhledem k tomu, že Lisabonská smlouva zavedla důležité inovace, které SBOP potřebuje pro své posílení, ale tyto inovace ještě zdaleka nejsou plně využívány; |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že Lisabonská smlouva zavedla důležité inovace, které SBOP potřebuje pro své posílení, ale tyto inovace ještě zdaleka nejsou plně využívány;

| I. | vzhledem k tomu, že od roku 2003 EU zahájila 19 civilních misí a 7 vojenských operací v rámci Evropské obranné a bezpečností politiky a později v rámci SBOP, a dále vzhledem k tomu, že v současné době probíhá 11 civilních misí a 3 vojenské operace; |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že od roku 2003 EU zahájila 19 civilních misí a 7 vojenských operací v rámci Evropské obranné a bezpečností politiky a později v rámci SBOP, a dále vzhledem k tomu, že v současné době probíhá 11 civilních misí a 3 vojenské operace;

Strategický rámec SBOP

Nový strategický rámec

| 1. | zdůrazňuje, že EU by měla být globálním politickým aktérem na mezinárodní scéně s cílem prosazovat mír a mezinárodní bezpečnost, chránit své zájmy ve světě a zajistit bezpečnost svých občanů; domnívá se, že EU by měla být schopna převzít svou odpovědnost, pokud jde o mezinárodní hrozby, krize a konflikty, zejména pokud se jedná o sousední země; zdůrazňuje v této souvislosti, že EU musí být důsledná ve svých politikách a rychleji a účinněji přebírat výše uvedenou odpovědnost; |
| --- | --- |

1.

zdůrazňuje, že EU by měla být globálním politickým aktérem na mezinárodní scéně s cílem prosazovat mír a mezinárodní bezpečnost, chránit své zájmy ve světě a zajistit bezpečnost svých občanů; domnívá se, že EU by měla být schopna převzít svou odpovědnost, pokud jde o mezinárodní hrozby, krize a konflikty, zejména pokud se jedná o sousední země; zdůrazňuje v této souvislosti, že EU musí být důsledná ve svých politikách a rychleji a účinněji přebírat výše uvedenou odpovědnost;

| 2. | trvá proto na tom, že je nutné, aby Unie potvrdila svou strategickou nezávislost prostřednictvím silné a účinné zahraniční, bezpečnostní a obranné politiky, která jí umožní jednat samostatně, je-li to nezbytné; zdůrazňuje, že tato strategická nezávislost bude bez spolehlivých civilních a vojenských schopností i nadále pouhou iluzí; připomíná, že uvedená strategická nezávislost je založena na respektování stávajících spojenectví, zejména pokud jde o NATO, a zachování silné transatlantické vazby, jak je zdůrazněno v článku 42 SEU, a na řádném dodržování a posilování skutečně mnohostranného přístupu, který je základním principem mezinárodních operací EU v oblasti řešení krizí; |
| --- | --- |

2.

trvá proto na tom, že je nutné, aby Unie potvrdila svou strategickou nezávislost prostřednictvím silné a účinné zahraniční, bezpečnostní a obranné politiky, která jí umožní jednat samostatně, je-li to nezbytné; zdůrazňuje, že tato strategická nezávislost bude bez spolehlivých civilních a vojenských schopností i nadále pouhou iluzí; připomíná, že uvedená strategická nezávislost je založena na respektování stávajících spojenectví, zejména pokud jde o NATO, a zachování silné transatlantické vazby, jak je zdůrazněno v článku 42 SEU, a na řádném dodržování a posilování skutečně mnohostranného přístupu, který je základním principem mezinárodních operací EU v oblasti řešení krizí;

| 3. | je znepokojen očekávaným strategickým úpadkem, který ohrožuje EU nejen prostřednictvím snižování rozpočtů na obranu v důsledku celosvětové a evropské finanční a hospodářské krize, ale také kvůli související postupné marginalizaci jejích nástrojů a schopností pro řešení krizí, zejména pak vojenských; konstatuje, že v této souvislosti má negativní dopad i nedostatečná angažovanost členských států; |
| --- | --- |

3.

je znepokojen očekávaným strategickým úpadkem, který ohrožuje EU nejen prostřednictvím snižování rozpočtů na obranu v důsledku celosvětové a evropské finanční a hospodářské krize, ale také kvůli související postupné marginalizaci jejích nástrojů a schopností pro řešení krizí, zejména pak vojenských; konstatuje, že v této souvislosti má negativní dopad i nedostatečná angažovanost členských států;

| 4. | domnívá se, že Unie hraje důležitou roli pro zajištění bezpečnosti členských států a jejich občanů; je přesvědčen, že by měla usilovat o posílení své bezpečnosti a bezpečnosti svých sousedů, aby nebylo nutné postupovat tyto záležitosti jiným subjektům; trvá na tom, že EU musí být schopna viditelně přispívat k operacím zaměřeným na udržování míru ve světě; |
| --- | --- |

4.

domnívá se, že Unie hraje důležitou roli pro zajištění bezpečnosti členských států a jejich občanů; je přesvědčen, že by měla usilovat o posílení své bezpečnosti a bezpečnosti svých sousedů, aby nebylo nutné postupovat tyto záležitosti jiným subjektům; trvá na tom, že EU musí být schopna viditelně přispívat k operacím zaměřeným na udržování míru ve světě;

| 5. | konstatuje, že evropská bezpečnostní strategie vypracovaná v roce 2003 a revidovaná v roce 2008 začíná být i přes přetrvávající opodstatněnost jejích analýz a tvrzení překonána událostmi a že již není dostačující pro porozumění současnému světu; |
| --- | --- |

5.

konstatuje, že evropská bezpečnostní strategie vypracovaná v roce 2003 a revidovaná v roce 2008 začíná být i přes přetrvávající opodstatněnost jejích analýz a tvrzení překonána událostmi a že již není dostačující pro porozumění současnému světu;

| 6. | vyzývá proto opět Evropskou radu, aby pověřila místopředsedkyni Komise, vysokou představitelku Unie předložením bílé knihy o bezpečnosti a obraně EU, která stanoví strategické zájmy EU v souvislosti s měnícími se hrozbami a s ohledem na bezpečnostní schopnosti členských států, schopnost orgánů a institucí EU účinně působit v oblasti bezpečnostní a obranné politiky a partnerství EU, zejména pokud jde o sousední země a NATO, a která bude přihlížet k měnícím se hrozbám a vývoji vztahů s našimi spojenci a partnery, ale také s rozvíjejícími se zeměmi; |
| --- | --- |

6.

vyzývá proto opět Evropskou radu, aby pověřila místopředsedkyni Komise, vysokou představitelku Unie předložením bílé knihy o bezpečnosti a obraně EU, která stanoví strategické zájmy EU v souvislosti s měnícími se hrozbami a s ohledem na bezpečnostní schopnosti členských států, schopnost orgánů a institucí EU účinně působit v oblasti bezpečnostní a obranné politiky a partnerství EU, zejména pokud jde o sousední země a NATO, a která bude přihlížet k měnícím se hrozbám a vývoji vztahů s našimi spojenci a partnery, ale také s rozvíjejícími se zeměmi;

| 7. | zdůrazňuje význam tohoto strategického rámce, kterým se bude řídit vnější činnost EU a který jasně stanoví priority bezpečnostní politiky EU; |
| --- | --- |

7.

zdůrazňuje význam tohoto strategického rámce, kterým se bude řídit vnější činnost EU a který jasně stanoví priority bezpečnostní politiky EU;

| 8. | konstatuje, že bílá kniha by měla vycházet z koncepcí zavedených evropskou bezpečnostní strategií z roku 2003 a 2008 a z nových bezpečnostních koncepcí, které se objevily v posledních letech, jako je „povinnost chránit“, lidská bezpečnost a účinný multilateralismus; |
| --- | --- |

8.

konstatuje, že bílá kniha by měla vycházet z koncepcí zavedených evropskou bezpečnostní strategií z roku 2003 a 2008 a z nových bezpečnostních koncepcí, které se objevily v posledních letech, jako je „povinnost chránit“, lidská bezpečnost a účinný multilateralismus;

| 9. | zdůrazňuje význam provádění technického přezkumu slabých a silných stránek vojenských schopností členských států EU v rámci Evropské obranné agentury (EDA) a ve spolupráci s NATO; domnívá se, že bílá kniha vytvoří základ budoucího strategického přístupu EU a bude vodítkem při střednědobém a dlouhodobém plánování civilních a vojenských schopností, jež je třeba rozvíjet a získávat z hlediska SBOP; |
| --- | --- |

9.

zdůrazňuje význam provádění technického přezkumu slabých a silných stránek vojenských schopností členských států EU v rámci Evropské obranné agentury (EDA) a ve spolupráci s NATO; domnívá se, že bílá kniha vytvoří základ budoucího strategického přístupu EU a bude vodítkem při střednědobém a dlouhodobém plánování civilních a vojenských schopností, jež je třeba rozvíjet a získávat z hlediska SBOP;

| 10. | vítá závěry Rady o SBOP ze dne 23. července 2012 a oznámení, že Evropská rada bude v průběhu roku 2013 jednat o záležitostech obrany; vybízí členské státy a předsedu Evropské rady, aby přizvali k přípravě tohoto jednání Rady Evropský parlament; |
| --- | --- |

10.

vítá závěry Rady o SBOP ze dne 23. července 2012 a oznámení, že Evropská rada bude v průběhu roku 2013 jednat o záležitostech obrany; vybízí členské státy a předsedu Evropské rady, aby přizvali k přípravě tohoto jednání Rady Evropský parlament;

| 11. | vítá zprávu místopředsedkyně Komise, vysoké představitelky Unie o hlavních hlediscích a strategických rozhodnutích SZBP, která se zčásti věnuje otázkám bezpečnosti a obrany; trvá však na tom, že koncepce budoucí SBOP musí být ambicióznější; vyzývá členské státy, aby s podporou místopředsedkyně Komise, vysoké představitelky Unie plně využívaly tento nástroj zakotvený v Lisabonské smlouvě v době, kdy přetrvává řada krizí, a to i v příhraničních oblastech Evropy, a kdy je změna ve formě angažovanosti Spojených států stále patrnější; |
| --- | --- |

11.

vítá zprávu místopředsedkyně Komise, vysoké představitelky Unie o hlavních hlediscích a strategických rozhodnutích SZBP, která se zčásti věnuje otázkám bezpečnosti a obrany; trvá však na tom, že koncepce budoucí SBOP musí být ambicióznější; vyzývá členské státy, aby s podporou místopředsedkyně Komise, vysoké představitelky Unie plně využívaly tento nástroj zakotvený v Lisabonské smlouvě v době, kdy přetrvává řada krizí, a to i v příhraničních oblastech Evropy, a kdy je změna ve formě angažovanosti Spojených států stále patrnější;

| 12. | vítá skutečnost, že výmarská iniciativa, k níž se připojilo Španělsko a Itálie, přispěla k oživení agendy SBOP a dala impuls k rozvoji ve třech klíčových oblastech, jimiž jsou instituce, operace a schopnosti; vyzývá, aby tyto země splnily svůj závazek nadále prosazovat ambiciózní koncepci SBOP, a spatřuje v jejich opatřeních vzor, k němuž by se měly připojit všechny ostatní členské státy a který by měly následovat; |
| --- | --- |

12.

vítá skutečnost, že výmarská iniciativa, k níž se připojilo Španělsko a Itálie, přispěla k oživení agendy SBOP a dala impuls k rozvoji ve třech klíčových oblastech, jimiž jsou instituce, operace a schopnosti; vyzývá, aby tyto země splnily svůj závazek nadále prosazovat ambiciózní koncepci SBOP, a spatřuje v jejich opatřeních vzor, k němuž by se měly připojit všechny ostatní členské státy a který by měly následovat;

SBOP v centru globálního přístupu

| 13. | vítá závěry Rady o SBOP ze dne 23. července 2012 a oznámení, že Komise a místopředsedkyně Komise, vysoká představitelka Unie předloží společné sdělení o globálním přístupu; připomíná Komisi a místopředsedkyni Komise, vysoké představitelce Unie, aby do svých snah zapojily také Parlament; |
| --- | --- |

13.

vítá závěry Rady o SBOP ze dne 23. července 2012 a oznámení, že Komise a místopředsedkyně Komise, vysoká představitelka Unie předloží společné sdělení o globálním přístupu; připomíná Komisi a místopředsedkyni Komise, vysoké představitelce Unie, aby do svých snah zapojily také Parlament;

| 14. | zdůrazňuje, že síla Evropské unie ve srovnání s jinými organizacemi spočívá v jejím jedinečném potenciálu mobilizovat veškeré politické, ekonomické, rozvojové a humanitární nástroje na podporu jejích civilních a vojenských operací a misí zaměřených na řešení krizí pod hlavičkou jediného politického orgánu – místopředsedkyně Komise, vysoké představitelky Unie – a že tento globální přístup jí přináší jedinečnou a vysoce hodnocenou pružnost a účinnost; |
| --- | --- |

14.

zdůrazňuje, že síla Evropské unie ve srovnání s jinými organizacemi spočívá v jejím jedinečném potenciálu mobilizovat veškeré politické, ekonomické, rozvojové a humanitární nástroje na podporu jejích civilních a vojenských operací a misí zaměřených na řešení krizí pod hlavičkou jediného politického orgánu – místopředsedkyně Komise, vysoké představitelky Unie – a že tento globální přístup jí přináší jedinečnou a vysoce hodnocenou pružnost a účinnost;

| 15. | domnívá se však, že uplatňování globálního přístupu musí zaručit, že Unie bude na specifická rizika reagovat přiměřenými civilními nebo vojenskými prostředky; trvá na tom, že globální přístup by se měl opírat o SBOP stejně jako o další nástroje vnější činnosti; |
| --- | --- |

15.

domnívá se však, že uplatňování globálního přístupu musí zaručit, že Unie bude na specifická rizika reagovat přiměřenými civilními nebo vojenskými prostředky; trvá na tom, že globální přístup by se měl opírat o SBOP stejně jako o další nástroje vnější činnosti;

| 16. | zdůrazňuje, že SBOP je prostřednictvím těchto operací hlavním nástrojem EU pro řešení krizí, který činnostem Unie dodává politickou důvěryhodnost a viditelnost a zároveň umožňuje politický dohled; |
| --- | --- |

16.

zdůrazňuje, že SBOP je prostřednictvím těchto operací hlavním nástrojem EU pro řešení krizí, který činnostem Unie dodává politickou důvěryhodnost a viditelnost a zároveň umožňuje politický dohled;

Provádění Lisabonské smlouvy

| 17. | připomíná, že Lisabonská smlouva zavedla do SBOP řadu významných inovací, na jejichž uplatnění se stále čeká; v této souvislosti považuje za politováníhodné, že místopředsedkyně Komise, vysoká představitelka Unie nevěnovala pozornost předchozím usnesením Parlamentu, které vyzývaly k aktivnějšímu a soudržnějšímu postupu při zavádění nových nástrojů Lisabonské smlouvy:






  — | Rada může pověřit provedením mise k zachování hodnot Unie a službě jejím zájmům skupinu členských států; |
| --- | --- | --- |

17.

připomíná, že Lisabonská smlouva zavedla do SBOP řadu významných inovací, na jejichž uplatnění se stále čeká; v této souvislosti považuje za politováníhodné, že místopředsedkyně Komise, vysoká představitelka Unie nevěnovala pozornost předchozím usnesením Parlamentu, které vyzývaly k aktivnějšímu a soudržnějšímu postupu při zavádění nových nástrojů Lisabonské smlouvy:

—

Rada může pověřit provedením mise k zachování hodnot Unie a službě jejím zájmům skupinu členských států;

| — | členské státy, jejichž vojenské schopnosti splňují vyšší kritéria a které přijaly v této oblasti přísnější závazky s ohledem na vedení těch nejnáročnější misí, mohou navázat stálou strukturovanou spolupráci; |
| --- | --- |

—

členské státy, jejichž vojenské schopnosti splňují vyšší kritéria a které přijaly v této oblasti přísnější závazky s ohledem na vedení těch nejnáročnější misí, mohou navázat stálou strukturovanou spolupráci;

| — | Smlouva obsahuje doložku o vzájemné obraně a rovněž doložku solidarity; |
| --- | --- |

—

Smlouva obsahuje doložku o vzájemné obraně a rovněž doložku solidarity;

| — | Evropské obranné agentuře jsou svěřeny důležité úkoly, jejichž cílem je rozvíjet vojenské schopnosti členských států, což mimo jiné zahrnuje opatření pro posílení průmyslové a technologické základny v oblasti obrany, vymezení evropské politiky schopností a vyzbrojování a provádění stálé strukturované spolupráce; |
| --- | --- |

—

Evropské obranné agentuře jsou svěřeny důležité úkoly, jejichž cílem je rozvíjet vojenské schopnosti členských států, což mimo jiné zahrnuje opatření pro posílení průmyslové a technologické základny v oblasti obrany, vymezení evropské politiky schopností a vyzbrojování a provádění stálé strukturované spolupráce;

| — | pro účely činností pro přípravu misí, které nejsou hrazeny z rozpočtu Unie, by měl být zřízen fond pro zahájení operace; |
| --- | --- |

—

pro účely činností pro přípravu misí, které nejsou hrazeny z rozpočtu Unie, by měl být zřízen fond pro zahájení operace;

| 18. | naléhavě žádá místopředsedkyni Komise, vysokou představitelku Unie, aby dala nezbytné podněty k využití potenciálu Lisabonské smlouvy tak, aby EU měla k dispozici všechny možnosti pro působení na mezinárodní scéně v rámci jejího globálního přístupu, ať už prostřednictvím její tzv. měkké síly (soft power), nebo popřípadě prostřednictvím důraznějších opatření, která vždy musí být v souladu s Chartou OSN; |
| --- | --- |

18.

naléhavě žádá místopředsedkyni Komise, vysokou představitelku Unie, aby dala nezbytné podněty k využití potenciálu Lisabonské smlouvy tak, aby EU měla k dispozici všechny možnosti pro působení na mezinárodní scéně v rámci jejího globálního přístupu, ať už prostřednictvím její tzv. měkké síly (soft power), nebo popřípadě prostřednictvím důraznějších opatření, která vždy musí být v souladu s Chartou OSN;

| 19. | vyzývá členské státy, aby aktivně spolupracovaly s místopředsedkyní Komise, vysokou představitelkou Unie a s Radou při zahrnování ustanovení Lisabonské smlouvy týkajících se SBOP do svých vnitrostátních obranných strategií; |
| --- | --- |

19.

vyzývá členské státy, aby aktivně spolupracovaly s místopředsedkyní Komise, vysokou představitelkou Unie a s Radou při zahrnování ustanovení Lisabonské smlouvy týkajících se SBOP do svých vnitrostátních obranných strategií;

| 20. | vítá rozšíření misí, které lze vést v rámci SBOP, jak stanoví článek 43 SEU, ve srovnání s dřívějšími tzv. petersberskými úkoly; konstatuje však, že tato ambicióznost se neodráží v rozhodnutích přijatých od zřízení ESVČ; |
| --- | --- |

20.

vítá rozšíření misí, které lze vést v rámci SBOP, jak stanoví článek 43 SEU, ve srovnání s dřívějšími tzv. petersberskými úkoly; konstatuje však, že tato ambicióznost se neodráží v rozhodnutích přijatých od zřízení ESVČ;

Civilní a vojenské operace

| 21. | zdůrazňuje, že dosud SBOP přispívala k řešení krizí, udržování míru a posilování mezinárodní bezpečnosti; zdůrazňuje, že SBOP nyní musí být schopna zasahovat v případech jakýchkoli krizí, včetně situací, které souvisejí s velmi intenzivními konflikty v sousedství EU, a že musí být dostatečně ambiciózní, aby měla v místě krize skutečný dopad; |
| --- | --- |

21.

zdůrazňuje, že dosud SBOP přispívala k řešení krizí, udržování míru a posilování mezinárodní bezpečnosti; zdůrazňuje, že SBOP nyní musí být schopna zasahovat v případech jakýchkoli krizí, včetně situací, které souvisejí s velmi intenzivními konflikty v sousedství EU, a že musí být dostatečně ambiciózní, aby měla v místě krize skutečný dopad;

| 22. | konstatuje, že v současnosti probíhá 14 operací, z toho 11 civilních a 3 vojenské; vítá zahájení tří nových civilních operací v létě 2012, a to v Africkém rohu (EUCAP Nestor), v Nigeru (EUCAP Sahel Niger) a v Jižním Súdánu (EUAVSEC South Sudan), a přípravu civilní mise na podporu ochrany hranic v Libyi a výcvikové mise v Mali; domnívá se, že tyto mise představují první signál oživení agendy SBOP; zdůrazňuje, že je důležité zlepšit rámec pro poznatky získané v průběhu misí a operací; |
| --- | --- |

22.

konstatuje, že v současnosti probíhá 14 operací, z toho 11 civilních a 3 vojenské; vítá zahájení tří nových civilních operací v létě 2012, a to v Africkém rohu (EUCAP Nestor), v Nigeru (EUCAP Sahel Niger) a v Jižním Súdánu (EUAVSEC South Sudan), a přípravu civilní mise na podporu ochrany hranic v Libyi a výcvikové mise v Mali; domnívá se, že tyto mise představují první signál oživení agendy SBOP; zdůrazňuje, že je důležité zlepšit rámec pro poznatky získané v průběhu misí a operací;

| 23. | považuje však za politováníhodné, že EU plně nevyužila vojenských nástrojů SBOP, přestože mnohé krize, například v Libyi a Mali, mohly být důvodem pro zásah v rámci SBOP; zdůrazňuje, že je třeba zvážit poskytnutí pomoci s reformou bezpečnostního sektoru zemím arabského jara, zejména v severní Africe a v oblasti Sahelu; v této souvislosti vybízí k rozšíření současného plánování případných vojenských operací a zároveň k přehodnocení probíhajících misí; |
| --- | --- |

23.

považuje však za politováníhodné, že EU plně nevyužila vojenských nástrojů SBOP, přestože mnohé krize, například v Libyi a Mali, mohly být důvodem pro zásah v rámci SBOP; zdůrazňuje, že je třeba zvážit poskytnutí pomoci s reformou bezpečnostního sektoru zemím arabského jara, zejména v severní Africe a v oblasti Sahelu; v této souvislosti vybízí k rozšíření současného plánování případných vojenských operací a zároveň k přehodnocení probíhajících misí;

| 24. | vyzývá rovněž členské státy, aby postoupily od slov k činům a využívaly stávající prostředky, protokoly a dohody tak, aby daly SBOP k dispozici své schopnosti, například v podobě bojových jednotek nebo společných pracovních skupin; |
| --- | --- |

24.

vyzývá rovněž členské státy, aby postoupily od slov k činům a využívaly stávající prostředky, protokoly a dohody tak, aby daly SBOP k dispozici své schopnosti, například v podobě bojových jednotek nebo společných pracovních skupin;

Západní Balkán

| 25. | připomíná a vítá politický, strategický a symbolický význam závazku EU v oblasti západního Balkánu, který přispěl k míru a bezpečnosti v tomto regionu; připomíná však, že tento region nadále čelí řadě problémů, které pro Unii i nadále představují zkoušku důvěryhodnosti; vyzývá místopředsedkyni Komise, vysokou představitelku Unie a Radu, aby znovu posoudily přínos EU k bezpečnosti v oblasti západního Balkánu, zvláště se zaměřením na posílení právního státu, ochranu menšinových komunit a na boj proti organizované trestné činnosti a korupci; |
| --- | --- |

25.

připomíná a vítá politický, strategický a symbolický význam závazku EU v oblasti západního Balkánu, který přispěl k míru a bezpečnosti v tomto regionu; připomíná však, že tento region nadále čelí řadě problémů, které pro Unii i nadále představují zkoušku důvěryhodnosti; vyzývá místopředsedkyni Komise, vysokou představitelku Unie a Radu, aby znovu posoudily přínos EU k bezpečnosti v oblasti západního Balkánu, zvláště se zaměřením na posílení právního státu, ochranu menšinových komunit a na boj proti organizované trestné činnosti a korupci;

| 26. | vítá výsledky, jichž dosáhla první civilní mise EUPM v Bosně a Hercegovině, která byla ukončena dne 30. června 2012 a která souběžně s operací EUFOR Althea přispěla k dialogu mezi zakládajícími subjekty této země a k upevnění právního státu; |
| --- | --- |

26.

vítá výsledky, jichž dosáhla první civilní mise EUPM v Bosně a Hercegovině, která byla ukončena dne 30. června 2012 a která souběžně s operací EUFOR Althea přispěla k dialogu mezi zakládajícími subjekty této země a k upevnění právního státu;

| 27. | konstatuje, že počet pracovníků operace EUFOR Althea v Bosně a Hercegovině, která byla zahájena v roce 2004, trvale klesá; podporuje proto ukončení této mise a doporučuje nový druh pomoci EU v oblasti budování kapacit a výcviku ozbrojených sil Bosny a Hercegoviny; |
| --- | --- |

27.

konstatuje, že počet pracovníků operace EUFOR Althea v Bosně a Hercegovině, která byla zahájena v roce 2004, trvale klesá; podporuje proto ukončení této mise a doporučuje nový druh pomoci EU v oblasti budování kapacit a výcviku ozbrojených sil Bosny a Hercegoviny;

| 28. | podporuje úlohu, kterou hraje mise EULEX Kosovo působící v obtížných politických podmínkách, a vítá prodloužení jejího mandátu o další dva roky do 14. června 2014; |
| --- | --- |

28.

podporuje úlohu, kterou hraje mise EULEX Kosovo působící v obtížných politických podmínkách, a vítá prodloužení jejího mandátu o další dva roky do 14. června 2014;

| 29. | zdůrazňuje její pozitivní úlohu při pomoci Kosovu v potírání organizované trestné činnosti na všech úrovních a budování právního státu a systému soudnictví, policie a celní správy, jež budou nezávislé na jakémkoli politickém ovlivňování v souladu s mezinárodními a evropskými osvědčenými postupy a normami; bere na vědomí změnu organizace a zmenšení mise a považuje je za jasný znak pokroku, jehož bylo dosud dosaženo; |
| --- | --- |

29.

zdůrazňuje její pozitivní úlohu při pomoci Kosovu v potírání organizované trestné činnosti na všech úrovních a budování právního státu a systému soudnictví, policie a celní správy, jež budou nezávislé na jakémkoli politickém ovlivňování v souladu s mezinárodními a evropskými osvědčenými postupy a normami; bere na vědomí změnu organizace a zmenšení mise a považuje je za jasný znak pokroku, jehož bylo dosud dosaženo;

| 30. | zdůrazňuje nicméně, že je třeba učinit ještě mnohé, aby mise EULEX mohla zcela splnit úkoly, které jí byly vytyčeny, a aby získala plnou důvěru obyvatel Kosova, zejména pokud jde o srbskou komunitu; vyzývá tuto misi, aby posílila své aktivity na severu Kosova a aby se důkladněji zapojila do vyšetřování a stíhání případů korupce na vysoké úrovni; |
| --- | --- |

30.

zdůrazňuje nicméně, že je třeba učinit ještě mnohé, aby mise EULEX mohla zcela splnit úkoly, které jí byly vytyčeny, a aby získala plnou důvěru obyvatel Kosova, zejména pokud jde o srbskou komunitu; vyzývá tuto misi, aby posílila své aktivity na severu Kosova a aby se důkladněji zapojila do vyšetřování a stíhání případů korupce na vysoké úrovni;

| 31. | vyzývá zvláštní vyšetřovací komisi mise EULEX, aby nadále co nejpečlivěji a nejdůkladněji prošetřovala otázky vznesené ve zprávě Rady Evropy, které se týkají pravdivosti obvinění z obchodování s orgány; vyzývá misi EULEX, aby s plnou podporou podílejících se států zavedla program na ochranu svědků – včetně například přemísťování svědků –, který v rámci řádného soudního řízení umožní zjištění skutkového stavu; |
| --- | --- |

31.

vyzývá zvláštní vyšetřovací komisi mise EULEX, aby nadále co nejpečlivěji a nejdůkladněji prošetřovala otázky vznesené ve zprávě Rady Evropy, které se týkají pravdivosti obvinění z obchodování s orgány; vyzývá misi EULEX, aby s plnou podporou podílejících se států zavedla program na ochranu svědků – včetně například přemísťování svědků –, který v rámci řádného soudního řízení umožní zjištění skutkového stavu;

| 32. | konstatuje, že přítomnost jednotek KFOR je nadále nezbytná pro zajištění bezpečnosti v Kosovu a že mnohé otázky stále vyvolává účinnost a budoucí koordinace mezi vojenskou misí NATO a civilní misí EU; vyzývá proto místopředsedkyni Komise, vysokou představitelku Unie, aby pravidelně informovala o vývoji mise EULEX, prodloužení jejíhož mandátu do 14. června 2014 je vítaným krokem, a také o dosažených výsledcích a vztazích s vojenským uskupením NATO; |
| --- | --- |

32.

konstatuje, že přítomnost jednotek KFOR je nadále nezbytná pro zajištění bezpečnosti v Kosovu a že mnohé otázky stále vyvolává účinnost a budoucí koordinace mezi vojenskou misí NATO a civilní misí EU; vyzývá proto místopředsedkyni Komise, vysokou představitelku Unie, aby pravidelně informovala o vývoji mise EULEX, prodloužení jejíhož mandátu do 14. června 2014 je vítaným krokem, a také o dosažených výsledcích a vztazích s vojenským uskupením NATO;

Africký roh

| 33. | vítá novou strategii EU pro oblast Afrického rohu, která zavádí globální přístup s cílem bojovat proti pirátství a jeho příčinám, a vítá také vedoucí roli Unie v otázkách bezpečnosti v tomto regionu, jež posiluje viditelnost a důvěryhodnost EU při řešení krizí; vítá aktivaci operačního střediska EU na podporu misí SBOP v oblasti Afrického rohu v květnu 2012; |
| --- | --- |

33.

vítá novou strategii EU pro oblast Afrického rohu, která zavádí globální přístup s cílem bojovat proti pirátství a jeho příčinám, a vítá také vedoucí roli Unie v otázkách bezpečnosti v tomto regionu, jež posiluje viditelnost a důvěryhodnost EU při řešení krizí; vítá aktivaci operačního střediska EU na podporu misí SBOP v oblasti Afrického rohu v květnu 2012;

| 34. | konstatuje, že v současné době probíhají ve prospěch tohoto regionu tři operace (EUNAVFOR Atalanta, EUTM Somalia a EUCAP Nestor), a zdůrazňuje, že je nezbytné nadále koordinovat působení EU s úsilím mezinárodního společenství, v první řadě zejména s Africkou unií, s cílem zajistit fungování a demokratičnost státu v Somálsku; domnívá se, že operační středisko EU umožní efektivnější koordinaci v rámci strategie pro oblast Afrického rohu; |
| --- | --- |

34.

konstatuje, že v současné době probíhají ve prospěch tohoto regionu tři operace (EUNAVFOR Atalanta, EUTM Somalia a EUCAP Nestor), a zdůrazňuje, že je nezbytné nadále koordinovat působení EU s úsilím mezinárodního společenství, v první řadě zejména s Africkou unií, s cílem zajistit fungování a demokratičnost státu v Somálsku; domnívá se, že operační středisko EU umožní efektivnější koordinaci v rámci strategie pro oblast Afrického rohu;

| 35. | s ohledem na vývoj politické a bezpečnostní situace v Somálsku doporučuje, aby členské státy a místopředsedkyně Komise, vysoká představitelka Unie v konzultaci s legitimními orgány v Somálsku, Africkou unií, Mezivládním úřadem pro rozvoj (IGAD) a Spojenými státy zvážily možnost zahájit proces reformy bezpečnostního sektoru; |
| --- | --- |

35.

s ohledem na vývoj politické a bezpečnostní situace v Somálsku doporučuje, aby členské státy a místopředsedkyně Komise, vysoká představitelka Unie v konzultaci s legitimními orgány v Somálsku, Africkou unií, Mezivládním úřadem pro rozvoj (IGAD) a Spojenými státy zvážily možnost zahájit proces reformy bezpečnostního sektoru;

| 36. | vítá zahájení mise EUCAP Nestor a vyzývá Tanzanii, aby uznala tuto misi, jejímž cílem je posílení námořních kapacit v Džibutsku, Keni a na Seychelách a na podporu právního státu v Somálsku (nejdříve v Puntlandu a Somalilandu) prostřednictvím rozvoje odpovědných pobřežních policejních sil a systému soudnictví plně dodržujícího právní stát, transparentnost a lidská práva; |
| --- | --- |

36.

vítá zahájení mise EUCAP Nestor a vyzývá Tanzanii, aby uznala tuto misi, jejímž cílem je posílení námořních kapacit v Džibutsku, Keni a na Seychelách a na podporu právního státu v Somálsku (nejdříve v Puntlandu a Somalilandu) prostřednictvím rozvoje odpovědných pobřežních policejních sil a systému soudnictví plně dodržujícího právní stát, transparentnost a lidská práva;

| 37. | požaduje, aby byla mise EUCAP Nestor koordinována s ostatními iniciativami, které se týkají námořní bezpečnosti, jako je program MARSIC financovaný z nástroje stability a MASE financovaný z Evropského rozvojového fondu; doporučuje, aby byla působnost mise EUCAP Nestor rozšířena na další země, budou-li splněny náležité podmínky; |
| --- | --- |

37.

požaduje, aby byla mise EUCAP Nestor koordinována s ostatními iniciativami, které se týkají námořní bezpečnosti, jako je program MARSIC financovaný z nástroje stability a MASE financovaný z Evropského rozvojového fondu; doporučuje, aby byla působnost mise EUCAP Nestor rozšířena na další země, budou-li splněny náležité podmínky;

| 38. | oceňuje zásadní příspěvek operace EUNAVFOR Atalanta k boji proti pirátství v Adenském zálivu a v západní části Indického oceánu a její humanitární přínos k zajištění námořní bezpečnosti, neboť chrání lodě Světového potravinového programu a jiná zranitelná plavidla, a schvaluje prodloužení jejího mandátu do prosince 2014; schvaluje rovněž rozšíření působnosti této mise na přímořské oblasti i teritoriální vody a vnitřní vody Somálska; vyzývá členské státy, aby na tuto operaci poskytly odpovídající vzdušné a námořní prostředky, a povzbuzuje obchodní plavidla, aby se řídila osvědčenými postupy plavby, a omezila tak rizika útoku; vítá příspěvek Nizozemska k operaci Atalanta, který má podobu námořního ochranného týmu zajišťujícího bezpečnost dodávek humanitární pomoci, a povzbuzuje ostatní členské státy, aby přispěly stejným způsobem; |
| --- | --- |

38.

oceňuje zásadní příspěvek operace EUNAVFOR Atalanta k boji proti pirátství v Adenském zálivu a v západní části Indického oceánu a její humanitární přínos k zajištění námořní bezpečnosti, neboť chrání lodě Světového potravinového programu a jiná zranitelná plavidla, a schvaluje prodloužení jejího mandátu do prosince 2014; schvaluje rovněž rozšíření působnosti této mise na přímořské oblasti i teritoriální vody a vnitřní vody Somálska; vyzývá členské státy, aby na tuto operaci poskytly odpovídající vzdušné a námořní prostředky, a povzbuzuje obchodní plavidla, aby se řídila osvědčenými postupy plavby, a omezila tak rizika útoku; vítá příspěvek Nizozemska k operaci Atalanta, který má podobu námořního ochranného týmu zajišťujícího bezpečnost dodávek humanitární pomoci, a povzbuzuje ostatní členské státy, aby přispěly stejným způsobem;

| 39. | prohlašuje, že pirátství je srovnatelné s organizovanou trestnou činností a že s ohledem na volný obchod a ochranu významné námořní trasy je důležité narušit hospodářský zisk pirátství a řešit jeho prvotní příčiny, a to dlouhodobou podporou řádné veřejné správy a soběstačných a zákonných hospodářských příležitostí pro obyvatelstvo; vyzývá Komisi a Radu, aby přijaly veškerá nezbytná opatření pro zajištění sledovatelnosti finančních toků vzniklých při této činnosti a usnadnily výměnu informací mezi misí EUNAVFOR Atalanta a Europolem; |
| --- | --- |

39.

prohlašuje, že pirátství je srovnatelné s organizovanou trestnou činností a že s ohledem na volný obchod a ochranu významné námořní trasy je důležité narušit hospodářský zisk pirátství a řešit jeho prvotní příčiny, a to dlouhodobou podporou řádné veřejné správy a soběstačných a zákonných hospodářských příležitostí pro obyvatelstvo; vyzývá Komisi a Radu, aby přijaly veškerá nezbytná opatření pro zajištění sledovatelnosti finančních toků vzniklých při této činnosti a usnadnily výměnu informací mezi misí EUNAVFOR Atalanta a Europolem;

| 40. | vyzdvihuje pozitivní roli, kterou hraje mise EUTM Somalia v úzké spolupráci s Ugandou, Africkou unií a Spojenými státy při výcviku více než 3  000 somálských branců, z nichž přibližně 2  500 již bylo opět začleněno do řad somálských bezpečnostních sil, a při posilování právního státu; domnívá se, že tato mise významně přispěla ke zlepšení situace v Mogadišu a jeho okolí posílením bezpečnostních sil Somálska a mise AMISOM; naléhavě vyzývá, aby se úsilí mise zaměřilo na vybudování odpovědných a transparentních velitelských a kontrolních struktur a finančního rámce, který by zajišťoval pravidelné vyplácení mezd, a na snížení počtu zběhnutí vycvičených vojáků; |
| --- | --- |

40.

vyzdvihuje pozitivní roli, kterou hraje mise EUTM Somalia v úzké spolupráci s Ugandou, Africkou unií a Spojenými státy při výcviku více než 3  000 somálských branců, z nichž přibližně 2  500 již bylo opět začleněno do řad somálských bezpečnostních sil, a při posilování právního státu; domnívá se, že tato mise významně přispěla ke zlepšení situace v Mogadišu a jeho okolí posílením bezpečnostních sil Somálska a mise AMISOM; naléhavě vyzývá, aby se úsilí mise zaměřilo na vybudování odpovědných a transparentních velitelských a kontrolních struktur a finančního rámce, který by zajišťoval pravidelné vyplácení mezd, a na snížení počtu zběhnutí vycvičených vojáků;

| 41. | schvaluje prodloužení mandátu mise EUTM Somalia do prosince 2012 a souhlasí s tím, aby byl kladen důraz na schopnosti v oblasti velení a kontroly, specializované schopnosti a schopnosti somálských národních bezpečnostních sil zajišťovat vlastní výcvik s cílem předat místním aktérům odpovědnost za výcvik; konstatuje, že EU bude muset pokračovat ve svém výcvikovém úsilí i po roce 2012, a vyzývá v této souvislosti ESVČ, aby prozkoumala možnosti přesunout celý tento výcvikový proces nebo jeho část, jakmile to bezpečnostní situace v Somálsku dovolí, do těch oblastí Somálska, které jsou pod kontrolou somálských orgánů, s cílem zlepšit bezpečnostní situaci; doporučuje, aby bylo misi EUTM Somalia umožněno větší zapojení se do procesu náboru a začleňování zaměstnanců, kteří od ní obdrželi vojenský výcvik; |
| --- | --- |

41.

schvaluje prodloužení mandátu mise EUTM Somalia do prosince 2012 a souhlasí s tím, aby byl kladen důraz na schopnosti v oblasti velení a kontroly, specializované schopnosti a schopnosti somálských národních bezpečnostních sil zajišťovat vlastní výcvik s cílem předat místním aktérům odpovědnost za výcvik; konstatuje, že EU bude muset pokračovat ve svém výcvikovém úsilí i po roce 2012, a vyzývá v této souvislosti ESVČ, aby prozkoumala možnosti přesunout celý tento výcvikový proces nebo jeho část, jakmile to bezpečnostní situace v Somálsku dovolí, do těch oblastí Somálska, které jsou pod kontrolou somálských orgánů, s cílem zlepšit bezpečnostní situaci; doporučuje, aby bylo misi EUTM Somalia umožněno větší zapojení se do procesu náboru a začleňování zaměstnanců, kteří od ní obdrželi vojenský výcvik;

| 42. | zdůrazňuje, že operační model EUTM, který i přes poměrně skromnou finanční, materiální a lidskou investici zajišťuje EU roli klíčového regionálního partnera ve východní Africe, by mohl být napodoben i v dalších oblastech, zejména v oblasti Sahelu; |
| --- | --- |

42.

zdůrazňuje, že operační model EUTM, který i přes poměrně skromnou finanční, materiální a lidskou investici zajišťuje EU roli klíčového regionálního partnera ve východní Africe, by mohl být napodoben i v dalších oblastech, zejména v oblasti Sahelu;

Oblast Sahelu

| 43. | vyjadřuje své největší obavy nad rozvojem zóny nestability v oblasti Sahelu, jež se vyznačuje propojením trestné činnosti, zejména obchodování s drogami, zbraněmi a lidmi, a ozbrojených operací radikálních teroristických skupin, které ohrožují územní celistvost států v daném regionu a jejichž činnost by mohla mít za následek trvalé nastolení zóny bezpráví v části malijského území a její rozšíření do sousedních zemí, což by dále prohloubilo ohrožení evropských zájmů a státních příslušníků, kteří byli již v minulosti oběťmi vražd a únosů; zdůrazňuje, že je třeba podporovat stabilní vládu v Mali s cílem zabránit rozpadu země a souvisejícím rozsáhlým negativním účinkům v podobě rozšíření trestné činnosti a konfliktu; |
| --- | --- |

43.

vyjadřuje své největší obavy nad rozvojem zóny nestability v oblasti Sahelu, jež se vyznačuje propojením trestné činnosti, zejména obchodování s drogami, zbraněmi a lidmi, a ozbrojených operací radikálních teroristických skupin, které ohrožují územní celistvost států v daném regionu a jejichž činnost by mohla mít za následek trvalé nastolení zóny bezpráví v části malijského území a její rozšíření do sousedních zemí, což by dále prohloubilo ohrožení evropských zájmů a státních příslušníků, kteří byli již v minulosti oběťmi vražd a únosů; zdůrazňuje, že je třeba podporovat stabilní vládu v Mali s cílem zabránit rozpadu země a souvisejícím rozsáhlým negativním účinkům v podobě rozšíření trestné činnosti a konfliktu;

| 44. | zdůrazňuje, že tato situace může představovat bezpečnostní hrozbu pro celé evropské území; v této souvislosti vyzývá místopředsedkyni Komise, vysokou představitelku Unie a Radu, aby rychle a plně uplatnily strategii EU pro oblast Sahelu, která byla přijata v březnu 2011, a přijaly přiměřená bezpečnostní opatření, popřípadě za pomoci misí SBOP, aby pomohly státům v daném regionu posílit jejich schopnosti v boji proti přeshraniční organizované trestné činnosti a teroristickým skupinám; |
| --- | --- |

44.

zdůrazňuje, že tato situace může představovat bezpečnostní hrozbu pro celé evropské území; v této souvislosti vyzývá místopředsedkyni Komise, vysokou představitelku Unie a Radu, aby rychle a plně uplatnily strategii EU pro oblast Sahelu, která byla přijata v březnu 2011, a přijaly přiměřená bezpečnostní opatření, popřípadě za pomoci misí SBOP, aby pomohly státům v daném regionu posílit jejich schopnosti v boji proti přeshraniční organizované trestné činnosti a teroristickým skupinám;

| 45. | vítá zahájení mise EUCAP Sahel Niger, která je přímo určena k tomu, aby pomohla Nigeru čelit těmto bezpečnostním výzvám; konstatuje, že tato mise zcela spadá do rámce globální strategie pro oblast Sahelu, ale považuje za politováníhodné, že se vztahuje pouze na jedinou zemi, i když ostatní státy daného regionu, zejména Mali, nezbytně a naléhavě potřebují posilovat své kapacity a reagovat na ohrožení své územní celistvosti; |
| --- | --- |

45.

vítá zahájení mise EUCAP Sahel Niger, která je přímo určena k tomu, aby pomohla Nigeru čelit těmto bezpečnostním výzvám; konstatuje, že tato mise zcela spadá do rámce globální strategie pro oblast Sahelu, ale považuje za politováníhodné, že se vztahuje pouze na jedinou zemi, i když ostatní státy daného regionu, zejména Mali, nezbytně a naléhavě potřebují posilovat své kapacity a reagovat na ohrožení své územní celistvosti;

| 46. | vítá skutečnost, že Rada bezpečnosti OSN dne 12. října 2012 jednomyslně přijala rezoluci č. 2071 o Mali; poznamenává, že tato rezoluce přímo vyzývá regionální a mezinárodní organizace včetně EU, aby ozbrojeným a bezpečnostním silám Mali poskytly „koordinovanou pomoc, odborné znalosti, výcvik a podporu při budování kapacit (...) s cílem obnovit autoritu státu Mali“; vyzývá rovněž Radu bezpečnosti OSN, aby přijala další rezoluci, v níž formálně schválí nasazení nové africké mise, jež by byla vyslána za podpory mezinárodního společenství po vzoru podpory poskytnuté misi AMISOM v Somálsku; |
| --- | --- |

46.

vítá skutečnost, že Rada bezpečnosti OSN dne 12. října 2012 jednomyslně přijala rezoluci č. 2071 o Mali; poznamenává, že tato rezoluce přímo vyzývá regionální a mezinárodní organizace včetně EU, aby ozbrojeným a bezpečnostním silám Mali poskytly „koordinovanou pomoc, odborné znalosti, výcvik a podporu při budování kapacit (...) s cílem obnovit autoritu státu Mali“; vyzývá rovněž Radu bezpečnosti OSN, aby přijala další rezoluci, v níž formálně schválí nasazení nové africké mise, jež by byla vyslána za podpory mezinárodního společenství po vzoru podpory poskytnuté misi AMISOM v Somálsku;

| 47. | vítá závěry Rady ze dne 15. října 2012 o situaci v Mali, které naléhavě požadují, aby pokračovala příprava případné vojenské operace SBOP, zejména rozvíjení koncepce řešení krizí v souvislosti s reorganizací a výcvikem malijských obranných sil; |
| --- | --- |

47.

vítá závěry Rady ze dne 15. října 2012 o situaci v Mali, které naléhavě požadují, aby pokračovala příprava případné vojenské operace SBOP, zejména rozvíjení koncepce řešení krizí v souvislosti s reorganizací a výcvikem malijských obranných sil;

| 48. | vítá rozhodnutí přijaté hlavami států a předsedy vlád Hospodářského společenství států západní Afriky (ECOWAS) dne 11. listopadu 2012 poskytnout stabilizační síly čítající nejméně 3  200 vojáků s jednoletým intervenčním mandátem; |
| --- | --- |

48.

vítá rozhodnutí přijaté hlavami států a předsedy vlád Hospodářského společenství států západní Afriky (ECOWAS) dne 11. listopadu 2012 poskytnout stabilizační síly čítající nejméně 3  200 vojáků s jednoletým intervenčním mandátem;

| 49. | vyzývá, aby se pokračovalo v plánování operace, jež má společně s Hospodářským společenstvím států západní Afriky (ECOWAS) podporovat restrukturaci malijských ozbrojených sil s cílem zlepšit účinnost malijských bezpečnostních sil a umožnit této zemi převzít kontrolu nad svým územím; |
| --- | --- |

49.

vyzývá, aby se pokračovalo v plánování operace, jež má společně s Hospodářským společenstvím států západní Afriky (ECOWAS) podporovat restrukturaci malijských ozbrojených sil s cílem zlepšit účinnost malijských bezpečnostních sil a umožnit této zemi převzít kontrolu nad svým územím;

Libye

| 50. | vítá činnosti v oblasti humanitární pomoci a civilní ochrany, které Komise a členské státy v minulosti prováděly v Libyi a v sousedních zemích na podporu organizací OSN; domnívá se však, že libyjská krize by mohla být pro EU příležitostí, jak ukázat svoji schopnost reagovat komplexnějším způsobem, v případě potřeby i vojensky, a to v plném souladu s rezolucemi Rady bezpečnosti OSN, na krizi zásadních rozměrů, která probíhá v jejím bezprostředním sousedství a přímo ovlivňuje stabilitu v jejím okolí; vyjadřuje lítost nad tím, že absence společné politické vůle členských států a ideologické zábrany vůči myšlence nechat Unii, aby uplatnila vlastní schopnosti, ji odsunuly do vedlejší role; bere na vědomí neochotu některých členů Rady bezpečnosti OSN udělit EU povolení k zahájení humanitárně-vojenské operace v Libyi; |
| --- | --- |

50.

vítá činnosti v oblasti humanitární pomoci a civilní ochrany, které Komise a členské státy v minulosti prováděly v Libyi a v sousedních zemích na podporu organizací OSN; domnívá se však, že libyjská krize by mohla být pro EU příležitostí, jak ukázat svoji schopnost reagovat komplexnějším způsobem, v případě potřeby i vojensky, a to v plném souladu s rezolucemi Rady bezpečnosti OSN, na krizi zásadních rozměrů, která probíhá v jejím bezprostředním sousedství a přímo ovlivňuje stabilitu v jejím okolí; vyjadřuje lítost nad tím, že absence společné politické vůle členských států a ideologické zábrany vůči myšlence nechat Unii, aby uplatnila vlastní schopnosti, ji odsunuly do vedlejší role; bere na vědomí neochotu některých členů Rady bezpečnosti OSN udělit EU povolení k zahájení humanitárně-vojenské operace v Libyi;

| 51. | vyzývá vysokou představitelku, místopředsedkyni Komise, aby vzala v potaz všechna ponaučení plynoucí z libyjské krize – jak při rozhodování v rámci EU, tak s ohledem na vojenské zásahy NATO – , pokud jde o schopnosti, ale také a především, pokud jde o politickou soudržnost a solidaritu mezi členskými státy a rovněž o vztah mezi EU a její SBOP na jedné straně a organizací NATO na druhé straně; |
| --- | --- |

51.

vyzývá vysokou představitelku, místopředsedkyni Komise, aby vzala v potaz všechna ponaučení plynoucí z libyjské krize – jak při rozhodování v rámci EU, tak s ohledem na vojenské zásahy NATO – , pokud jde o schopnosti, ale také a především, pokud jde o politickou soudržnost a solidaritu mezi členskými státy a rovněž o vztah mezi EU a její SBOP na jedné straně a organizací NATO na druhé straně;

| 52. | domnívá se, že EU má hrát významnou roli v procesu institucionálních změn v Libyi, zejména při demobilizaci a integraci členů revolučních brigád, reorganizaci ozbrojených sil a v rámci pomoci s ochranou vnitrozemských a pobřežních hranic; považuje za politováníhodné, že přínos EU v oblasti bezpečnosti se projevuje velmi pomalu a že potíže spojené s koncepcí a prováděním této činnosti EU nechávají volný prostor pro dvoustranné iniciativy, jejichž viditelnost a soudržnost je nejistá; podporuje uspíšení činností, jejichž cílem je naplánovat civilní misi na podporu ochrany hranic; |
| --- | --- |

52.

domnívá se, že EU má hrát významnou roli v procesu institucionálních změn v Libyi, zejména při demobilizaci a integraci členů revolučních brigád, reorganizaci ozbrojených sil a v rámci pomoci s ochranou vnitrozemských a pobřežních hranic; považuje za politováníhodné, že přínos EU v oblasti bezpečnosti se projevuje velmi pomalu a že potíže spojené s koncepcí a prováděním této činnosti EU nechávají volný prostor pro dvoustranné iniciativy, jejichž viditelnost a soudržnost je nejistá; podporuje uspíšení činností, jejichž cílem je naplánovat civilní misi na podporu ochrany hranic;

Jižní Súdán

| 53. | bere na vědomí zahájení mise EUAVSEC South Sudan zaměřené na zvýšení bezpečnosti letiště v Dubě; klade si však otázku ohledně opodstatněnosti použití mise SBOP pro zajištění bezpečnosti tohoto letiště vzhledem k tomu, že takovou misi by mohla realizovat Komise prostřednictvím svého nástroje stability; |
| --- | --- |

53.

bere na vědomí zahájení mise EUAVSEC South Sudan zaměřené na zvýšení bezpečnosti letiště v Dubě; klade si však otázku ohledně opodstatněnosti použití mise SBOP pro zajištění bezpečnosti tohoto letiště vzhledem k tomu, že takovou misi by mohla realizovat Komise prostřednictvím svého nástroje stability;

Demokratická republika Kongo

| 54. | zdůrazňuje význam Demokratické republiky Kongo pro mír a stabilitu v Africe a podporuje činnost mise MONUSCO určené na ochranu civilního obyvatelstva na východě této země; |
| --- | --- |

54.

zdůrazňuje význam Demokratické republiky Kongo pro mír a stabilitu v Africe a podporuje činnost mise MONUSCO určené na ochranu civilního obyvatelstva na východě této země;

| 55. | vítá úsilí, jež EU vynakládá v rámci svých dvou misí EUSEC RD Congo a EUPOL RD Congo určených na upevnění právního státu v této zemi; poznamenává nicméně, že tyto dvě mise jsou poddimenzované vzhledem k rozsahu jejich odpovídajících úkolů a že pro dosažení hmatatelných výsledků je nutná aktivní spolupráce s konžskými orgány; |
| --- | --- |

55.

vítá úsilí, jež EU vynakládá v rámci svých dvou misí EUSEC RD Congo a EUPOL RD Congo určených na upevnění právního státu v této zemi; poznamenává nicméně, že tyto dvě mise jsou poddimenzované vzhledem k rozsahu jejich odpovídajících úkolů a že pro dosažení hmatatelných výsledků je nutná aktivní spolupráce s konžskými orgány;

Afghánistán

| 56. | vítá misi EUPOL Afghanistan, jejímž cílem je zřídit civilní policii a systém soudnictví umožňující Afgháncům převzít primární odpovědnost za tyto úkoly, a to s perspektivou rekonstrukce afghánského státu; zdůrazňuje, že tato mise, která má probíhat do 31. května 2013 a mohla by být prodloužena až do 31. prosince 2014, je součástí globálních snah mezinárodního společenství o to, aby Afghánci mohli převzít svůj osud do vlastních rukou, jakmile bude v roce 2014 provedeno stažení jednotek NATO; vyzývá vysokou představitelku, místopředsedkyni Komise a Radu, aby společně s Parlamentem důkladně prodiskutovaly pokrok dosažený pomocí komplexních opatření Unie a mise EUPOL, zejména v kontextu období po roce 2014 v Afghánistánu; |
| --- | --- |

56.

vítá misi EUPOL Afghanistan, jejímž cílem je zřídit civilní policii a systém soudnictví umožňující Afgháncům převzít primární odpovědnost za tyto úkoly, a to s perspektivou rekonstrukce afghánského státu; zdůrazňuje, že tato mise, která má probíhat do 31. května 2013 a mohla by být prodloužena až do 31. prosince 2014, je součástí globálních snah mezinárodního společenství o to, aby Afghánci mohli převzít svůj osud do vlastních rukou, jakmile bude v roce 2014 provedeno stažení jednotek NATO; vyzývá vysokou představitelku, místopředsedkyni Komise a Radu, aby společně s Parlamentem důkladně prodiskutovaly pokrok dosažený pomocí komplexních opatření Unie a mise EUPOL, zejména v kontextu období po roce 2014 v Afghánistánu;

Palestinská území

| 57. | domnívá se, že mise EUPOL COPPS zaměřená na výcvik civilní palestinské policie, jejímž cílem je pomáhat palestinské samosprávě při budování institucí budoucího palestinského státu v oblastech prosazování právních předpisů a trestního soudnictví, a to pod palestinským vedením a v souladu s nejlepšími mezinárodními normami, je úspěšná; poznamenává, že tato mise je součástí snah EU o zřízení palestinského státu, který bude v míru existovat vedle Izraele; |
| --- | --- |

57.

domnívá se, že mise EUPOL COPPS zaměřená na výcvik civilní palestinské policie, jejímž cílem je pomáhat palestinské samosprávě při budování institucí budoucího palestinského státu v oblastech prosazování právních předpisů a trestního soudnictví, a to pod palestinským vedením a v souladu s nejlepšími mezinárodními normami, je úspěšná; poznamenává, že tato mise je součástí snah EU o zřízení palestinského státu, který bude v míru existovat vedle Izraele;

| 58. | hluboce však lituje toho, že operace mise EUBAM Rafah byly přerušeny poté, co hnutí Hamás převzalo kontrolu nad Pásmem Gazy, a lituje rovněž snížení počtu pracovníků této mise, zároveň však zdůrazňuje, že její setrvání v regionu dokazuje vůli Evropské unie přispět k jakémukoli opatření, které by umožnilo usnadnit dialog mezi Izraelci a Palestinci; pokládá za politováníhodné, že izraelská vláda nepovolila vedoucímu mise EUPOL COPPS ujmout se zároveň role vedoucího mise EUBAM Rafah a že velitelství této mise se nachází v Tel Avivu a nikoli ve východním Jeruzalémě; |
| --- | --- |

58.

hluboce však lituje toho, že operace mise EUBAM Rafah byly přerušeny poté, co hnutí Hamás převzalo kontrolu nad Pásmem Gazy, a lituje rovněž snížení počtu pracovníků této mise, zároveň však zdůrazňuje, že její setrvání v regionu dokazuje vůli Evropské unie přispět k jakémukoli opatření, které by umožnilo usnadnit dialog mezi Izraelci a Palestinci; pokládá za politováníhodné, že izraelská vláda nepovolila vedoucímu mise EUPOL COPPS ujmout se zároveň role vedoucího mise EUBAM Rafah a že velitelství této mise se nachází v Tel Avivu a nikoli ve východním Jeruzalémě;

Gruzie

| 59. | zdůrazňuje pozitivní roli, již hraje pozorovatelská mise EUMM Georgia, zejména při podpoře dialogu a obnově opatření na budování důvěry mezi dotčenými stranami, ale lituje, že tato mise stále nemá povolení působit v okupovaných územích Abcházie a Jižní Osetie, kde Evropský parlament, NATO, Rada Evropy a některé členské státy EU považují Rusko za okupační sílu; |
| --- | --- |

59.

zdůrazňuje pozitivní roli, již hraje pozorovatelská mise EUMM Georgia, zejména při podpoře dialogu a obnově opatření na budování důvěry mezi dotčenými stranami, ale lituje, že tato mise stále nemá povolení působit v okupovaných územích Abcházie a Jižní Osetie, kde Evropský parlament, NATO, Rada Evropy a některé členské státy EU považují Rusko za okupační sílu;

Irák

| 60. | poznamenává, že mise EUJUST LEX-Iraq, jejíž mandát byl prodloužen do 31. prosince 2013, byla první integrovanou misí EU na podporu právního státu, jejímž cílem je přispět k vytvoření profesionálního systému trestního soudnictví v Iráku, který bude založen na principu právního státu; konstatuje však, že situace v Iráku ještě zdaleka není stabilizovaná, jak ukazují pravidelné útoky, jimž tato země čelí, a tuto situaci dále zhoršuje regionální kontext, který je stále nadmíru nejistý; |
| --- | --- |

60.

poznamenává, že mise EUJUST LEX-Iraq, jejíž mandát byl prodloužen do 31. prosince 2013, byla první integrovanou misí EU na podporu právního státu, jejímž cílem je přispět k vytvoření profesionálního systému trestního soudnictví v Iráku, který bude založen na principu právního státu; konstatuje však, že situace v Iráku ještě zdaleka není stabilizovaná, jak ukazují pravidelné útoky, jimž tato země čelí, a tuto situaci dále zhoršuje regionální kontext, který je stále nadmíru nejistý;

Ponaučení ze zkušeností

| 61. | bere na vědomí význam ponaučení ze zkušeností získaných na misích a při operacích prováděných v rámci SBOP a vítá práci, kterou v tomto smyslu odvedlo ředitelství pro řešení krizí a krizové plánování (CMPD) a rovněž Vojenský štáb EU (EUMS); žádá vysokou představitelku, místopředsedkyni Komise, aby Evropskému parlamentu pravidelně podávala zprávy o výsledcích této práce; |
| --- | --- |

61.

bere na vědomí význam ponaučení ze zkušeností získaných na misích a při operacích prováděných v rámci SBOP a vítá práci, kterou v tomto smyslu odvedlo ředitelství pro řešení krizí a krizové plánování (CMPD) a rovněž Vojenský štáb EU (EUMS); žádá vysokou představitelku, místopředsedkyni Komise, aby Evropskému parlamentu pravidelně podávala zprávy o výsledcích této práce;

| 62. | domnívá se, že zvláště důležité jsou zkušenosti získané v civilních misích a operacích; upozorňuje, že EU v této oblasti vykonala mnoho práce, která přinesla obdivuhodné výsledky; je přesvědčen, že při koordinaci snah s našimi partnery a spojenci v rámci mezinárodního řešení krizí je třeba brát v úvahu přidanou hodnotu civilních operací EU; |
| --- | --- |

62.

domnívá se, že zvláště důležité jsou zkušenosti získané v civilních misích a operacích; upozorňuje, že EU v této oblasti vykonala mnoho práce, která přinesla obdivuhodné výsledky; je přesvědčen, že při koordinaci snah s našimi partnery a spojenci v rámci mezinárodního řešení krizí je třeba brát v úvahu přidanou hodnotu civilních operací EU;

Schopnosti a struktury pro vedení operací

| 63. | konstatuje, že vojenské operace EU se velmi často setkávají s problémy s vytvářením ozbrojených sil a že při absenci spolehlivých kapacit je ohrožena důvěryhodnost SBOP; vyzývá proto členské státy, aby byly nadále připraveny poskytnout kvalitní personál a vybavení; |
| --- | --- |

63.

konstatuje, že vojenské operace EU se velmi často setkávají s problémy s vytvářením ozbrojených sil a že při absenci spolehlivých kapacit je ohrožena důvěryhodnost SBOP; vyzývá proto členské státy, aby byly nadále připraveny poskytnout kvalitní personál a vybavení;

| 64. | poznamenává, že struktury pro řešení krizí v rámci ESVČ se stále potýkají s nedostatkem pracovníků – jak civilních, tak i vojenských –, což narušuje jejich schopnost reakce a přispívá k určité marginalizaci SBOP; vyzývá vysokou představitelku, místopředsedkyni Komise, aby tuto situaci co nejdříve řešila; trvá na tom, aby mezi vysokou představitelkou, místopředsedkyní Komise, a strukturami pro řešení krizí SBOP byla vytvořena přímá vazba; |
| --- | --- |

64.

poznamenává, že struktury pro řešení krizí v rámci ESVČ se stále potýkají s nedostatkem pracovníků – jak civilních, tak i vojenských –, což narušuje jejich schopnost reakce a přispívá k určité marginalizaci SBOP; vyzývá vysokou představitelku, místopředsedkyni Komise, aby tuto situaci co nejdříve řešila; trvá na tom, aby mezi vysokou představitelkou, místopředsedkyní Komise, a strukturami pro řešení krizí SBOP byla vytvořena přímá vazba;

Civilní personál a kapacity

| 65. | zdůrazňuje potíže, s nimiž se potýkají členské státy při zajišťování dostatečného počtu vyškoleného personálu pro civilní mise prováděné v rámci SBOP; vyzývá Komisi a ESVČ, aby prozkoumaly možnosti, jak pomoci členským státům s ohledem na rostoucí počet policejního, soudního a vysoce odborného personálu v oblasti veřejné správy pro účely civilních misí prováděných v rámci SBOP; |
| --- | --- |

65.

zdůrazňuje potíže, s nimiž se potýkají členské státy při zajišťování dostatečného počtu vyškoleného personálu pro civilní mise prováděné v rámci SBOP; vyzývá Komisi a ESVČ, aby prozkoumaly možnosti, jak pomoci členským státům s ohledem na rostoucí počet policejního, soudního a vysoce odborného personálu v oblasti veřejné správy pro účely civilních misí prováděných v rámci SBOP;

| 66. | bere na vědomí prodloužení platnosti Civilního základního cíle na rok 2010 i na období po roce 2010 a vítá přijetí víceletého programu pro rozvoj civilních schopností; vyzývá členské státy, a zejména dotčené ministry, aby byli připraveni na jeho provádění; |
| --- | --- |

66.

bere na vědomí prodloužení platnosti Civilního základního cíle na rok 2010 i na období po roce 2010 a vítá přijetí víceletého programu pro rozvoj civilních schopností; vyzývá členské státy, a zejména dotčené ministry, aby byli připraveni na jeho provádění;

| 67. | zdůrazňuje, že jako doplněk ke kapacitám zmíněným v souvislosti s Civilním základním cílem, který se týká policejního, soudního a vysoce odborného personálu ve správní oblasti, je třeba vytvořit účinnější mediační pokyny a kapacity, aby mohly být na tuto činnost včas a koordinovaně zajištěny dostatečné zdroje; |
| --- | --- |

67.

zdůrazňuje, že jako doplněk ke kapacitám zmíněným v souvislosti s Civilním základním cílem, který se týká policejního, soudního a vysoce odborného personálu ve správní oblasti, je třeba vytvořit účinnější mediační pokyny a kapacity, aby mohly být na tuto činnost včas a koordinovaně zajištěny dostatečné zdroje;

| 68. | se znepokojením konstatuje, že pro určování, koordinaci a nasazování civilního personálu misí SBOP se v některých členských státech stále používají rozličné vnitrostátní postupy a kritéria; vyzývá k větší koordinaci této oblasti mezi členskými státy a k určení osvědčených postupů; |
| --- | --- |

68.

se znepokojením konstatuje, že pro určování, koordinaci a nasazování civilního personálu misí SBOP se v některých členských státech stále používají rozličné vnitrostátní postupy a kritéria; vyzývá k větší koordinaci této oblasti mezi členskými státy a k určení osvědčených postupů;

| 69. | vyjadřuje v tomto ohledu politování nad tím, že předešlá usnesení Parlamentu nebyla vysokou představitelkou, místopředsedkyní Komise a členskými státy brána na vědomí, ačkoliv požadovala dostatečné a kvalifikované civilní zaměstnance a základní schopnosti; při této příležitosti připomíná závěry Rady ze dne 21. března 2011 ohledně priorit týkajících se civilních kapacit SBOP a domnívá se, že tyto priority si stále zachovávají svůj význam, zejména je nutné:






  — | přilákat dostatečný počet kvalifikovaných a vyškolených osob, |
| --- | --- | --- |

69.

vyjadřuje v tomto ohledu politování nad tím, že předešlá usnesení Parlamentu nebyla vysokou představitelkou, místopředsedkyní Komise a členskými státy brána na vědomí, ačkoliv požadovala dostatečné a kvalifikované civilní zaměstnance a základní schopnosti; při této příležitosti připomíná závěry Rady ze dne 21. března 2011 ohledně priorit týkajících se civilních kapacit SBOP a domnívá se, že tyto priority si stále zachovávají svůj význam, zejména je nutné:

—

přilákat dostatečný počet kvalifikovaných a vyškolených osob,

| — | vyvinout pro mise odpovídající podpůrné nástroje, zejména konečnou verzi softwarového prostředí Goalkeeper, flexibilnější přípravná opatření, lepší mechanismy pro vybavování civilních misí (včetně zřízení stálého skladu), |
| --- | --- |

—

vyvinout pro mise odpovídající podpůrné nástroje, zejména konečnou verzi softwarového prostředí Goalkeeper, flexibilnější přípravná opatření, lepší mechanismy pro vybavování civilních misí (včetně zřízení stálého skladu),

| — | pokračovat v provádění přípravných aktivit pro civilní mise v souladu s příslušnými ustanoveními SEU, |
| --- | --- |

—

pokračovat v provádění přípravných aktivit pro civilní mise v souladu s příslušnými ustanoveními SEU,

| — | posílit posuzování dopadů a uplatňování získaných poznatků, |
| --- | --- |

—

posílit posuzování dopadů a uplatňování získaných poznatků,

| — | posílit spolupráci s třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi. |
| --- | --- |

—

posílit spolupráci s třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi.

Vojenské schopnosti a personál

| 70. | zdůrazňuje, že EU se v současné době potýká se zásadními finančními omezeními a že členské státy se jak z finančních, rozpočtových, tak i politických důvodů, jež jsou či nejsou spojeny s krizí eurozóny, nacházejí ve fázi omezování či v nejlepším případě zachovávání úrovně svých rozpočtů na obranu; upozorňuje na možný negativní dopad těchto opatření na jejich vojenské schopnosti, a tudíž na schopnost EU účinně přebírat odpovědnost za udržování míru, předcházení konfliktům a posilování mezinárodní bezpečnosti; |
| --- | --- |

70.

zdůrazňuje, že EU se v současné době potýká se zásadními finančními omezeními a že členské státy se jak z finančních, rozpočtových, tak i politických důvodů, jež jsou či nejsou spojeny s krizí eurozóny, nacházejí ve fázi omezování či v nejlepším případě zachovávání úrovně svých rozpočtů na obranu; upozorňuje na možný negativní dopad těchto opatření na jejich vojenské schopnosti, a tudíž na schopnost EU účinně přebírat odpovědnost za udržování míru, předcházení konfliktům a posilování mezinárodní bezpečnosti;

| 71. | bere na vědomí nárůst vojenských kapacit a počtu zbraní v Asii, zejména v Číně; vyzývá k širšímu dialogu s dotčenou oblastí, přičemž zdůrazňuje potřebu řešit otázky bezpečnosti a obrany; |
| --- | --- |

71.

bere na vědomí nárůst vojenských kapacit a počtu zbraní v Asii, zejména v Číně; vyzývá k širšímu dialogu s dotčenou oblastí, přičemž zdůrazňuje potřebu řešit otázky bezpečnosti a obrany;

| 72. | zdůrazňuje zejména, že zvýšení počtu zahraničních operací za poslední roky, ať už v Iráku, Afghánistánu, či Africe, včetně Libye, představovalo a stále představuje významnou finanční zátěž pro státy, které se na těchto operacích podílely nebo stále podílí; poznamenává, že tyto náklady mají přímý dopad na předčasné opotřebení vybavení, ale rovněž na ochotu těchto států účastnit se operací v rámci SBOP s ohledem na jejich rozpočtová a kapacitní omezení; |
| --- | --- |

72.

zdůrazňuje zejména, že zvýšení počtu zahraničních operací za poslední roky, ať už v Iráku, Afghánistánu, či Africe, včetně Libye, představovalo a stále představuje významnou finanční zátěž pro státy, které se na těchto operacích podílely nebo stále podílí; poznamenává, že tyto náklady mají přímý dopad na předčasné opotřebení vybavení, ale rovněž na ochotu těchto států účastnit se operací v rámci SBOP s ohledem na jejich rozpočtová a kapacitní omezení;

| 73. | zdůrazňuje, že rozpočty všech členských států EU určené na obranu jsou společně ve své absolutní hodnotě srovnatelné s výdaji hlavních rozvíjejících se mocností a že problém je tedy spíše politický než rozpočtový, a to vymezením evropské výrobní a technologické základny počínaje a sdružováním některých operačních schopností konče; poukazuje na to, že konsorcia, společné iniciativy a návrhy na fúze evropských podniků v celé EU by mohly přispět k rozvoji evropského obranného průmyslu; |
| --- | --- |

73.

zdůrazňuje, že rozpočty všech členských států EU určené na obranu jsou společně ve své absolutní hodnotě srovnatelné s výdaji hlavních rozvíjejících se mocností a že problém je tedy spíše politický než rozpočtový, a to vymezením evropské výrobní a technologické základny počínaje a sdružováním některých operačních schopností konče; poukazuje na to, že konsorcia, společné iniciativy a návrhy na fúze evropských podniků v celé EU by mohly přispět k rozvoji evropského obranného průmyslu;

| 74. | poznamenává, že vojenská akce v Libyi zahájená Francií a Spojeným královstvím za podpory USA a zastřešená organizací NATO poukázala na schopnost některých evropských států angažovat se ve velmi intenzivních konfliktech, ale rovněž na jejich potíže vést takové akce dlouhodobě, zejména s ohledem na nedostatek základních schopností, jako je například tankování paliva za letu, shromažďování informací nebo použití munice s přesným navedením; |
| --- | --- |

74.

poznamenává, že vojenská akce v Libyi zahájená Francií a Spojeným královstvím za podpory USA a zastřešená organizací NATO poukázala na schopnost některých evropských států angažovat se ve velmi intenzivních konfliktech, ale rovněž na jejich potíže vést takové akce dlouhodobě, zejména s ohledem na nedostatek základních schopností, jako je například tankování paliva za letu, shromažďování informací nebo použití munice s přesným navedením;

| 75. | připomíná svoje usnesení ze dne 14. prosince 2011 o dopadu finanční krize na odvětví obrany v členských státech EU a zdůrazňuje, že jeho doporučení jsou podstatná pro rozvoj vojenských schopností členských států v duchu sdílení a sdružování schopností; |
| --- | --- |

75.

připomíná svoje usnesení ze dne 14. prosince 2011 o dopadu finanční krize na odvětví obrany v členských státech EU a zdůrazňuje, že jeho doporučení jsou podstatná pro rozvoj vojenských schopností členských států v duchu sdílení a sdružování schopností;

| 76. | vítá dvoustranné dohody, např. smlouvu o vojenské spolupráci mezi Francií a Velkou Británií, a vyzývá členské státy, aby dvoustranné nebo vícestranné dohody o vojenské spolupráci a integraci zvážily jakožto důležitý nástroj úspory, jímž by se dalo zabránit duplicitě a zahájit zdola postupující proces budování SBOP a budoucí integrace v oblasti bezpečnosti v EU; |
| --- | --- |

76.

vítá dvoustranné dohody, např. smlouvu o vojenské spolupráci mezi Francií a Velkou Británií, a vyzývá členské státy, aby dvoustranné nebo vícestranné dohody o vojenské spolupráci a integraci zvážily jakožto důležitý nástroj úspory, jímž by se dalo zabránit duplicitě a zahájit zdola postupující proces budování SBOP a budoucí integrace v oblasti bezpečnosti v EU;

| 77. | vítá první pokroky, jichž dosahuje iniciativa „sdružování a sdílení schopností“ EU a oceňuje práci agentury EDA, jež označila jedenáct prioritních oblastí, v nichž je třeba podniknout kroky; zdůrazňuje zejména pokrok, jehož bylo dosaženo ve čtyřech oblastech: tankování paliva za letu, námořní dohled, lékařská podpora a výcvik; vyzývá však, aby byla tato iniciativa vybavena strategickým rámcem; |
| --- | --- |

77.

vítá první pokroky, jichž dosahuje iniciativa „sdružování a sdílení schopností“ EU a oceňuje práci agentury EDA, jež označila jedenáct prioritních oblastí, v nichž je třeba podniknout kroky; zdůrazňuje zejména pokrok, jehož bylo dosaženo ve čtyřech oblastech: tankování paliva za letu, námořní dohled, lékařská podpora a výcvik; vyzývá však, aby byla tato iniciativa vybavena strategickým rámcem;

| 78. | lituje však, že iniciativa zaměřená na sdružování a sdílení schopností doposud nevyřešila žádný nedostatek zjištěný v Civilním základním cíli 2010; bere na vědomí neochotu členských států ujmout se jednoho ze 300 navržených projektů v oblasti sdružování a sdílení, které byly předloženy vojenským štábem EU v dubnu 2011, a stát se jeho vůdčí zemí; |
| --- | --- |

78.

lituje však, že iniciativa zaměřená na sdružování a sdílení schopností doposud nevyřešila žádný nedostatek zjištěný v Civilním základním cíli 2010; bere na vědomí neochotu členských států ujmout se jednoho ze 300 navržených projektů v oblasti sdružování a sdílení, které byly předloženy vojenským štábem EU v dubnu 2011, a stát se jeho vůdčí zemí;

| 79. | před zasedáním Evropské rady pro obranu, jež se má konat v příštím roce, vyzývá členské státy, aby zhodnotily stávající kapacity v EU a v konečném důsledku přispěly k udržitelnosti iniciativy, a sice s cílem zahájit plánovací proces v oblasti evropské obrany; |
| --- | --- |

79.

před zasedáním Evropské rady pro obranu, jež se má konat v příštím roce, vyzývá členské státy, aby zhodnotily stávající kapacity v EU a v konečném důsledku přispěly k udržitelnosti iniciativy, a sice s cílem zahájit plánovací proces v oblasti evropské obrany;

| 80. | vítá návrh agentury EDA vypracovat dobrovolný kodex chování pro účely sdružování a sdílení schopností, který by usnadnil spolupráci mezi členskými státy při získávání, využívání a řízení vojenských kapacit; |
| --- | --- |

80.

vítá návrh agentury EDA vypracovat dobrovolný kodex chování pro účely sdružování a sdílení schopností, který by usnadnil spolupráci mezi členskými státy při získávání, využívání a řízení vojenských kapacit;

| 81. | podporuje zejména projekt týkající se tankování paliva za letu, který zahrnuje rovněž oblast akvizice; v této souvislosti vyjadřuje nicméně zklamání nad tím, že očekávané výsledky snah, které spočívají pouze v obnovování stávajících schopností namísto vytváření nových, jsou omezené; trvá na tom, aby členské státy chránily evropský charakter této iniciativy, a domnívá se, že by bylo vhodné, aby část projektu věnovanou akvizici řídila Organizace pro vzájemnou spolupráci v oblasti vyzbrojování (OCCAR); |
| --- | --- |

81.

podporuje zejména projekt týkající se tankování paliva za letu, který zahrnuje rovněž oblast akvizice; v této souvislosti vyjadřuje nicméně zklamání nad tím, že očekávané výsledky snah, které spočívají pouze v obnovování stávajících schopností namísto vytváření nových, jsou omezené; trvá na tom, aby členské státy chránily evropský charakter této iniciativy, a domnívá se, že by bylo vhodné, aby část projektu věnovanou akvizici řídila Organizace pro vzájemnou spolupráci v oblasti vyzbrojování (OCCAR);

| 82. | vítá dohodu, která byla podepsána dne 27. července 2012 mezi Evropskou obrannou agenturou a organizací OCCAR a jež umožní institucionalizovat vztahy mezi těmito dvěma agenturami, zavést integrovanější spolupráci na programech pro rozvoj vojenských schopností a vyměňovat si utajované informace; |
| --- | --- |

82.

vítá dohodu, která byla podepsána dne 27. července 2012 mezi Evropskou obrannou agenturou a organizací OCCAR a jež umožní institucionalizovat vztahy mezi těmito dvěma agenturami, zavést integrovanější spolupráci na programech pro rozvoj vojenských schopností a vyměňovat si utajované informace;

| 83. | připomíná, že válka v Libyi rovněž zdůraznila nedostatek průzkumných bezpilotních letounů v evropských ozbrojených silách, a konstatuje, že v Evropě v současné době existují dva konkurenční projekty zaměřené na bezpilotní letouny se střední operační výškou letu a dlouhou vytrvalostí; bere rovněž na vědomí spolupráci mezi Francii a Spojeným královstvím v oblasti bezpilotních bojových letounů, pro niž by bylo přínosné, pokud by nebyla omezena pouze na tyto státy a otevřela se i ostatním evropským partnerům; |
| --- | --- |

83.

připomíná, že válka v Libyi rovněž zdůraznila nedostatek průzkumných bezpilotních letounů v evropských ozbrojených silách, a konstatuje, že v Evropě v současné době existují dva konkurenční projekty zaměřené na bezpilotní letouny se střední operační výškou letu a dlouhou vytrvalostí; bere rovněž na vědomí spolupráci mezi Francii a Spojeným královstvím v oblasti bezpilotních bojových letounů, pro niž by bylo přínosné, pokud by nebyla omezena pouze na tyto státy a otevřela se i ostatním evropským partnerům;

| 84. | domnívá se, že vytvoření Evropského velitelství vzdušné přepravy (EATC) je konkrétním příkladem úspěšného sdružování a sdílení schopností, a zdůrazňuje, že zřízení flotily letounů A400M v rámci této struktury by výrazně posílilo schopnost EU a jejích členských států plánovat vojenské zásahy; vybízí všechny zúčastněné státy, aby všechny dostupné dopravní prostředky poskytly EATC; dále vyzývá členské státy EU, které se neúčastní, aby se zapojily do EATC; |
| --- | --- |

84.

domnívá se, že vytvoření Evropského velitelství vzdušné přepravy (EATC) je konkrétním příkladem úspěšného sdružování a sdílení schopností, a zdůrazňuje, že zřízení flotily letounů A400M v rámci této struktury by výrazně posílilo schopnost EU a jejích členských států plánovat vojenské zásahy; vybízí všechny zúčastněné státy, aby všechny dostupné dopravní prostředky poskytly EATC; dále vyzývá členské státy EU, které se neúčastní, aby se zapojily do EATC;

| 85. | vyzývá Komisi, Radu, členské státy a agenturu EDA, aby uvažovaly nad zaváděním inovačních řešení s cílem zvýšit schopnost EU plánovat vojenské zásahy, zejména z dvojího hlediska: partnerství veřejného a soukromého sektoru v oblasti letecké přepravy soustředěné okolo malé flotily letounů A400M by umožnilo přepravovat jak humanitární pomoc v případě katastrof, tak vybavení a personál při misích a operacích realizovaných v rámci SBOP; |
| --- | --- |

85.

vyzývá Komisi, Radu, členské státy a agenturu EDA, aby uvažovaly nad zaváděním inovačních řešení s cílem zvýšit schopnost EU plánovat vojenské zásahy, zejména z dvojího hlediska: partnerství veřejného a soukromého sektoru v oblasti letecké přepravy soustředěné okolo malé flotily letounů A400M by umožnilo přepravovat jak humanitární pomoc v případě katastrof, tak vybavení a personál při misích a operacích realizovaných v rámci SBOP;

| 86. | trvá na tom, aby se posílení evropských schopností projevilo také upevněním výrobní a technologické základny evropského obranného průmyslu; v této souvislosti připomíná význam principu upřednostňování evropského zboží a vhodnost aktu o preferenčních nákupech zboží vyrobeného v EU, tzv. European Buying Act; |
| --- | --- |

86.

trvá na tom, aby se posílení evropských schopností projevilo také upevněním výrobní a technologické základny evropského obranného průmyslu; v této souvislosti připomíná význam principu upřednostňování evropského zboží a vhodnost aktu o preferenčních nákupech zboží vyrobeného v EU, tzv. European Buying Act;

| 87. | poznamenává, že finanční a rozpočtová krize, již zažívá EU a její členské státy, povede k ztrátě know-how, nebude-li na evropské úrovni zahájen žádný zásadní program na dvoustranném či mnohostranném základě, a že může vést rovněž k zániku velmi specializované struktury průmyslu; zdůrazňuje, že malé a střední podniky evropského obranného průmyslu jsou rovněž ovlivněny hospodářskou a finanční krizí a že v některých členských státech přispívají k rozvoji hospodářství a zaměstnanosti; |
| --- | --- |

87.

poznamenává, že finanční a rozpočtová krize, již zažívá EU a její členské státy, povede k ztrátě know-how, nebude-li na evropské úrovni zahájen žádný zásadní program na dvoustranném či mnohostranném základě, a že může vést rovněž k zániku velmi specializované struktury průmyslu; zdůrazňuje, že malé a střední podniky evropského obranného průmyslu jsou rovněž ovlivněny hospodářskou a finanční krizí a že v některých členských státech přispívají k rozvoji hospodářství a zaměstnanosti;

| 88. | vítá návrh Komise týkající se programu Horizont 2020, budoucího programu v oblasti civilního a vojenského výzkumu financovaného EU a o zadávání veřejných zakázek v rámci misí SBOP; s obavami konstatuje, že dochází ke snižování prostředků věnovaných na výzkum a technologie, což v dlouhodobém horizontu ovlivňuje schopnost Evropanů udržovat si spolehlivé obranné kapacity, které by se opíraly o celý sortiment zbraní a vojenské výzbroje; připomíná členských státům, že se zavázaly navýšit finanční prostředky určené na výzkum a technologie v oblasti obrany alespoň na 2 % rozpočtu na obranu, a připomíná, že investice do tohoto druhu výzkumu a technologií přinesly značné výsledky i v oblasti civilního využití; |
| --- | --- |

88.

vítá návrh Komise týkající se programu Horizont 2020, budoucího programu v oblasti civilního a vojenského výzkumu financovaného EU a o zadávání veřejných zakázek v rámci misí SBOP; s obavami konstatuje, že dochází ke snižování prostředků věnovaných na výzkum a technologie, což v dlouhodobém horizontu ovlivňuje schopnost Evropanů udržovat si spolehlivé obranné kapacity, které by se opíraly o celý sortiment zbraní a vojenské výzbroje; připomíná členských státům, že se zavázaly navýšit finanční prostředky určené na výzkum a technologie v oblasti obrany alespoň na 2 % rozpočtu na obranu, a připomíná, že investice do tohoto druhu výzkumu a technologií přinesly značné výsledky i v oblasti civilního využití;

| 89. | vítá nedávné iniciativy a projekty týkající se kybernetické obrany; naléhavě vyzývá členské státy, aby se zejména s ohledem na budování důvěry a sdružování a sdílení schopností snažily více zapojovat do projektů agentury EDA, jejichž cílem je rozvíjet schopnosti obrany, především kybernetického charakteru; vítá skutečnost, že kybernetická obrana bude jednou z priorit výzkumu a technologií v oblasti obrany v agentuře EDA; |
| --- | --- |

89.

vítá nedávné iniciativy a projekty týkající se kybernetické obrany; naléhavě vyzývá členské státy, aby se zejména s ohledem na budování důvěry a sdružování a sdílení schopností snažily více zapojovat do projektů agentury EDA, jejichž cílem je rozvíjet schopnosti obrany, především kybernetického charakteru; vítá skutečnost, že kybernetická obrana bude jednou z priorit výzkumu a technologií v oblasti obrany v agentuře EDA;

| 90. | vítá úsilí agentury EDA o na zachování evropské výrobní a technologické základny v oblasti obrany a stejně tak iniciativu komisařů Barniera a Tajaniho, jejímž záměrem je vytvořit v rámci Komise pracovní skupinu pověřenou zachováním a rozvojem tohoto strategického nástroje, jehož funkcí je zajistit EU a jejím členským státům nezávislost v oblasti obrany; žádá Komisi, aby Parlamentu předkládala informace o probíhající činnosti této pracovní skupiny, a vyzývá ji, aby v budoucnosti do této problematiky zapojila Parlament; |
| --- | --- |

90.

vítá úsilí agentury EDA o na zachování evropské výrobní a technologické základny v oblasti obrany a stejně tak iniciativu komisařů Barniera a Tajaniho, jejímž záměrem je vytvořit v rámci Komise pracovní skupinu pověřenou zachováním a rozvojem tohoto strategického nástroje, jehož funkcí je zajistit EU a jejím členským státům nezávislost v oblasti obrany; žádá Komisi, aby Parlamentu předkládala informace o probíhající činnosti této pracovní skupiny, a vyzývá ji, aby v budoucnosti do této problematiky zapojila Parlament;

| 91. | žádá členské státy, aby v plném rozsahu uplatňovaly směrnici o veřejných zakázkách v oblasti obrany (2009/81/ES (6)) za účelem větší interoperability vybavení a boje proti roztříštěnosti trhu, která často nahrává třetím zemím; |
| --- | --- |

91.

žádá členské státy, aby v plném rozsahu uplatňovaly směrnici o veřejných zakázkách v oblasti obrany (2009/81/ES (6)) za účelem větší interoperability vybavení a boje proti roztříštěnosti trhu, která často nahrává třetím zemím;

| 92. | vítá sdělení Komise ze dne 10. října 2012, které se týká průmyslové politiky a nese název: „Silnější evropský průmysl pro růst a hospodářskou obnovu“, v němž Komise uznává, že odvětví obrany si bohužel udržuje zřetelný vnitrostátní rozměr, a oznamuje, že bude vypracována komplexní strategie na podporu konkurenceschopnosti obranného průmyslu; |
| --- | --- |

92.

vítá sdělení Komise ze dne 10. října 2012, které se týká průmyslové politiky a nese název: „Silnější evropský průmysl pro růst a hospodářskou obnovu“, v němž Komise uznává, že odvětví obrany si bohužel udržuje zřetelný vnitrostátní rozměr, a oznamuje, že bude vypracována komplexní strategie na podporu konkurenceschopnosti obranného průmyslu;

| 93. | zdůrazňuje význam plánu rozvoje schopností, který sestavila agentura EDA; vyzývá členské státy, aby ho lépe začlenily do svého vnitrostátního plánování a aby projevily větší zájem o projekty agentury EDA; |
| --- | --- |

93.

zdůrazňuje význam plánu rozvoje schopností, který sestavila agentura EDA; vyzývá členské státy, aby ho lépe začlenily do svého vnitrostátního plánování a aby projevily větší zájem o projekty agentury EDA;

| 94. | domnívá se, že by Rada a členské státy měly více podporovat kapacity Unie, které by mohly zajistit úspory plynoucí ze sdružování schopností, zejména se jedná o agenturu EDA, Satelitní středisko EU a Evropskou bezpečnostní a obrannou školu; |
| --- | --- |

94.

domnívá se, že by Rada a členské státy měly více podporovat kapacity Unie, které by mohly zajistit úspory plynoucí ze sdružování schopností, zejména se jedná o agenturu EDA, Satelitní středisko EU a Evropskou bezpečnostní a obrannou školu;

| 95. | naléhavě vyzývá Radu a členské státy, aby agenturu EDA vybavily odpovídajícím rozpočtem a kvalifikovaným personálem, aby mohla plnit veškeré své úkoly, které jí ukládá Lisabonská smlouva; zdůrazňuje, že tento fakt musí být zohledněn v příštím víceletém finančním rámci; |
| --- | --- |

95.

naléhavě vyzývá Radu a členské státy, aby agenturu EDA vybavily odpovídajícím rozpočtem a kvalifikovaným personálem, aby mohla plnit veškeré své úkoly, které jí ukládá Lisabonská smlouva; zdůrazňuje, že tento fakt musí být zohledněn v příštím víceletém finančním rámci;

Vesmírná politika podporovaná v rámci SBOP

| 96. | zdůrazňuje, že pro rozhodovací a operační nezávislost EU je nezbytné disponovat vhodnými satelitními prostředky v oblastech kosmického snímkování, shromažďování informací, komunikací a dohledu nad prostorem; domnívá se, že tyto oblasti by mohly být předmětem intenzivnějšího sdílení a sdružování schopností vzhledem k platným dohodám uzavřeným na dvoustranném základě nebo společně se Satelitním střediskem Evropské unie, pokud jde o programy Helios, Cosmo-Skymed a SAR-Lupe; doufá, že program MUSIS, který má nahradit současnou generaci pozorovacích družic, bude příkladem spolupráce jak mezi evropskými zeměmi, tak i s ESVČ a politicko-vojenskými orgány Unie; |
| --- | --- |

96.

zdůrazňuje, že pro rozhodovací a operační nezávislost EU je nezbytné disponovat vhodnými satelitními prostředky v oblastech kosmického snímkování, shromažďování informací, komunikací a dohledu nad prostorem; domnívá se, že tyto oblasti by mohly být předmětem intenzivnějšího sdílení a sdružování schopností vzhledem k platným dohodám uzavřeným na dvoustranném základě nebo společně se Satelitním střediskem Evropské unie, pokud jde o programy Helios, Cosmo-Skymed a SAR-Lupe; doufá, že program MUSIS, který má nahradit současnou generaci pozorovacích družic, bude příkladem spolupráce jak mezi evropskými zeměmi, tak i s ESVČ a politicko-vojenskými orgány Unie;

| 97. | v souvislosti s tím vyzývá Radu a Komisi, aby prozkoumaly možnosti finanční účasti EU na budoucích satelitních programech kosmického snímkování tak, aby politicko-vojenské orgány Unie a ESVČ mohly družicím „zadávat“ úkoly a na základě svých požadavků a podle vlastních potřeb získávat družicové snímky regionů v krizové situaci nebo regionů, v nichž musí být zahájena mise SBOP; |
| --- | --- |

97.

v souvislosti s tím vyzývá Radu a Komisi, aby prozkoumaly možnosti finanční účasti EU na budoucích satelitních programech kosmického snímkování tak, aby politicko-vojenské orgány Unie a ESVČ mohly družicím „zadávat“ úkoly a na základě svých požadavků a podle vlastních potřeb získávat družicové snímky regionů v krizové situaci nebo regionů, v nichž musí být zahájena mise SBOP;

| 98. | připomíná, že je nutné, aby Unie financovala Evropský program monitorování země (GMES), který by se měl stát po vzoru programu GALILEO zásadní infrastrukturou EU; |
| --- | --- |

98.

připomíná, že je nutné, aby Unie financovala Evropský program monitorování země (GMES), který by se měl stát po vzoru programu GALILEO zásadní infrastrukturou EU;

Posílení schopností rychlé reakce

| 99. | poznamenává, že i přes úpravy provedené v mechanismu ATHENA, dřívějších usneseních Parlamentu a v doktríně EU pro využívání bojových skupin, jak bylo požadováno například ve výmarském dopisu, nebyla žádná z bojových skupin doposud nasazena, i když by mohly být využity jako „jednotky prvního vstupu“, dokud je postupem času nevystřídají další jednotky s lepším vybavením pro delší vzdálenosti a nasazení; |
| --- | --- |

99.

poznamenává, že i přes úpravy provedené v mechanismu ATHENA, dřívějších usneseních Parlamentu a v doktríně EU pro využívání bojových skupin, jak bylo požadováno například ve výmarském dopisu, nebyla žádná z bojových skupin doposud nasazena, i když by mohly být využity jako „jednotky prvního vstupu“, dokud je postupem času nevystřídají další jednotky s lepším vybavením pro delší vzdálenosti a nasazení;

| 100. | domnívá se, že tato situace ohrožuje důvěryhodnost nástroje bojových skupin a obecně i SBOP, jelikož mohly být využity již v minulosti; povzbuzuje členské státy, aby byly nadále připraveny a plnily své závazky vyplývající z tohoto nástroje a aby si uvědomily, že vzhledem k finančním prostředkům a lidským zdrojům investovaným do bojových skupin se skutečnost, že nebyly využity při několika příležitostech, stává nevýhodou; |
| --- | --- |

100.

domnívá se, že tato situace ohrožuje důvěryhodnost nástroje bojových skupin a obecně i SBOP, jelikož mohly být využity již v minulosti; povzbuzuje členské státy, aby byly nadále připraveny a plnily své závazky vyplývající z tohoto nástroje a aby si uvědomily, že vzhledem k finančním prostředkům a lidským zdrojům investovaným do bojových skupin se skutečnost, že nebyly využity při několika příležitostech, stává nevýhodou;

| 101. | poukazuje na to, že mechanismus ATHENA by měl být dále upraven tak, aby se zvýšil podíl společných nákladů, a tím se zajistilo spravedlivější rozdělení finanční zátěže při vojenských operacích a odstranění překážek odrazujících členské státy od převzetí vůdčí úlohy v misích SBOP; |
| --- | --- |

101.

poukazuje na to, že mechanismus ATHENA by měl být dále upraven tak, aby se zvýšil podíl společných nákladů, a tím se zajistilo spravedlivější rozdělení finanční zátěže při vojenských operacích a odstranění překážek odrazujících členské státy od převzetí vůdčí úlohy v misích SBOP;

| 102. | podporuje přezkum postupů uplatňovaných při řešení krizí, který by měl být dokončen do konce roku a měl by usnadnit rychlejší zahájení civilních a vojenských operací SBOP; domnívá se, že postupy řešení krizí by měly zůstat specificky uzpůsobeny operacím v rámci SBOP a neměly by zahrnovat další nástroje, jelikož by pak hrozilo, že postupy budou těžkopádnější; podporuje rovněž přezkum postupů financování, aby bylo možné ubírat se směrem k větší flexibilitě a rychlosti při uvolňování prostředků; |
| --- | --- |

102.

podporuje přezkum postupů uplatňovaných při řešení krizí, který by měl být dokončen do konce roku a měl by usnadnit rychlejší zahájení civilních a vojenských operací SBOP; domnívá se, že postupy řešení krizí by měly zůstat specificky uzpůsobeny operacím v rámci SBOP a neměly by zahrnovat další nástroje, jelikož by pak hrozilo, že postupy budou těžkopádnější; podporuje rovněž přezkum postupů financování, aby bylo možné ubírat se směrem k větší flexibilitě a rychlosti při uvolňování prostředků;

Struktury a plánování

| 103. | domnívá se, že úloha koordinovat mise v oblasti Afrického rohu, jež byla svěřena operačnímu středisku, je prvním krokem k vybudování kapacity EU plánovat a řídit operace s dostatečným personálem a náležitými komunikačními a kontrolními prostředky; za politováníhodnou pokládá nicméně skutečnost, že operační středisko není ani trvalým ani ústředním bodem plánování a vedení vojenských a civilních misí a vojenských operací; |
| --- | --- |

103.

domnívá se, že úloha koordinovat mise v oblasti Afrického rohu, jež byla svěřena operačnímu středisku, je prvním krokem k vybudování kapacity EU plánovat a řídit operace s dostatečným personálem a náležitými komunikačními a kontrolními prostředky; za politováníhodnou pokládá nicméně skutečnost, že operační středisko není ani trvalým ani ústředním bodem plánování a vedení vojenských a civilních misí a vojenských operací;

| 104. | opětovně vyzývá, aby bylo v rámci ESVČ zřízeno operační velitelství EU pro účely operačního plánování a řízení civilních a vojenských operací, což by v případě nutnosti mělo být učiněno prostřednictvím soustavné strukturované spolupráce; |
| --- | --- |

104.

opětovně vyzývá, aby bylo v rámci ESVČ zřízeno operační velitelství EU pro účely operačního plánování a řízení civilních a vojenských operací, což by v případě nutnosti mělo být učiněno prostřednictvím soustavné strukturované spolupráce;

| 105. | poznamenává, že Rada ve svých závěrech z prosince 2011 vyjádřila vůli posílit schopnosti předběžného plánování; v tomto smyslu podporuje rozšíření pravomocí Vojenského štábu EU (EUMS); domnívá se, že EUMS by mohl být při plnění tohoto úkolu podporován také operačním střediskem; |
| --- | --- |

105.

poznamenává, že Rada ve svých závěrech z prosince 2011 vyjádřila vůli posílit schopnosti předběžného plánování; v tomto smyslu podporuje rozšíření pravomocí Vojenského štábu EU (EUMS); domnívá se, že EUMS by mohl být při plnění tohoto úkolu podporován také operačním střediskem;

| 106. | se zájmem si povšiml rozdělení situačního střediska na dva nové subjekty, situační sekci (Situation Room) na jedné straně a zpravodajské středisko (Intelligence Centre neboli SITCEN) na druhé straně, přičemž vítá skutečnost, že SITCEN bude muset být rozšířen, pokud si členské státy přejí rozvíjet i SZBP a SBOP; |
| --- | --- |

106.

se zájmem si povšiml rozdělení situačního střediska na dva nové subjekty, situační sekci (Situation Room) na jedné straně a zpravodajské středisko (Intelligence Centre neboli SITCEN) na druhé straně, přičemž vítá skutečnost, že SITCEN bude muset být rozšířen, pokud si členské státy přejí rozvíjet i SZBP a SBOP;

| 107. | doporučuje, aby byly v rámci delegací EU, které mají pro SBOP největší význam, vytvořeny dočasné či trvalé pracovní pozice pro odborníky v otázkách bezpečnosti, aby tak bylo možné lépe reagovat na bezpečnostní výzvy; žádá, aby bylo uváženo, jakou preventivní úlohu mohou sehrát v otázkách bezpečnosti a systémech včasného varování; |
| --- | --- |

107.

doporučuje, aby byly v rámci delegací EU, které mají pro SBOP největší význam, vytvořeny dočasné či trvalé pracovní pozice pro odborníky v otázkách bezpečnosti, aby tak bylo možné lépe reagovat na bezpečnostní výzvy; žádá, aby bylo uváženo, jakou preventivní úlohu mohou sehrát v otázkách bezpečnosti a systémech včasného varování;

Partnerství

EU – NATO

| 108. | konstatuje, že jak Evropská unie, tak i NATO, jež pojí strategické partnerství znovu potvrzené na summitu v Chicagu, jsou zapojeny do několika operací, např. v Kosovu, Afghánistánu a v rámci boje proti pirátství v Adenském zálivu a Indickém oceánu; v této souvislosti připomíná význam dobré spolupráce mezi Evropskou unií a NATO; |
| --- | --- |

108.

konstatuje, že jak Evropská unie, tak i NATO, jež pojí strategické partnerství znovu potvrzené na summitu v Chicagu, jsou zapojeny do několika operací, např. v Kosovu, Afghánistánu a v rámci boje proti pirátství v Adenském zálivu a Indickém oceánu; v této souvislosti připomíná význam dobré spolupráce mezi Evropskou unií a NATO;

| 109. | domnívá se, že budování civilních a vojenských kapacit EU bude přínosné i pro NATO a přispěje k vytvoření součinnosti mezi těmito dvěma organizacemi; |
| --- | --- |

109.

domnívá se, že budování civilních a vojenských kapacit EU bude přínosné i pro NATO a přispěje k vytvoření součinnosti mezi těmito dvěma organizacemi;

| 110. | zdůrazňuje, že patová situace spojená s turecko-kyperským konfliktem nebrání těmto dvěma organizacím vést na základě vhodných metod politický dialog, pracovat společně díky kontaktům mezi jednotlivými pracovníky a koordinovat svou činnost; vyzývá nicméně k vyřešení tohoto sporu s cílem zlepšit spolupráci mezi oběma organizacemi; |
| --- | --- |

110.

zdůrazňuje, že patová situace spojená s turecko-kyperským konfliktem nebrání těmto dvěma organizacím vést na základě vhodných metod politický dialog, pracovat společně díky kontaktům mezi jednotlivými pracovníky a koordinovat svou činnost; vyzývá nicméně k vyřešení tohoto sporu s cílem zlepšit spolupráci mezi oběma organizacemi;

| 111. | vítá spolupráci EU a NATO v oblasti vojenských schopností, zejména spolupráci za účelem zamezení veškerým duplikacím mezi iniciativou sdružování a sdílení schopností EU a iniciativou Smart Defence organizace NATO; |
| --- | --- |

111.

vítá spolupráci EU a NATO v oblasti vojenských schopností, zejména spolupráci za účelem zamezení veškerým duplikacím mezi iniciativou sdružování a sdílení schopností EU a iniciativou Smart Defence organizace NATO;

| 112. | zdůrazňuje význam praktické spolupráce na poli kybernetické bezpečnosti a ochrany, která se zakládá na stávajícím doplňování při rozvoji schopností v oblasti obrany, a v tomto ohledu podtrhuje rovněž potřebu užší koordinace, zejména pokud jde o plánování, technologie, školení a vybavení; |
| --- | --- |

112.

zdůrazňuje význam praktické spolupráce na poli kybernetické bezpečnosti a ochrany, která se zakládá na stávajícím doplňování při rozvoji schopností v oblasti obrany, a v tomto ohledu podtrhuje rovněž potřebu užší koordinace, zejména pokud jde o plánování, technologie, školení a vybavení;

| 113. | vyjadřuje zklamání nad vytvořením struktur pro řešení civilních krizí v rámci NATO a konstatuje, že se jedná o zbytečnou duplikaci kapacit, které jsou již zavedeny a dobře rozvinuty v rámci EU; |
| --- | --- |

113.

vyjadřuje zklamání nad vytvořením struktur pro řešení civilních krizí v rámci NATO a konstatuje, že se jedná o zbytečnou duplikaci kapacit, které jsou již zavedeny a dobře rozvinuty v rámci EU;

EU – Africká unie

| 114. | vítá spolupráci mezi EU a Africkou unií, pokud jde o udržení míru a stability na africkém kontinentu; poznamenává, že EU přispívá k vytváření africké struktury pro mír a bezpečnost a za tímto účelem podporuje mírové úsilí Africké unie a afrických regionálních organizací, jako je ECOWAS, zaměřené na boj proti nestabilitě, nebezpečí a teroristickým hrozbám od Afrického rohu až po Sahel; |
| --- | --- |

114.

vítá spolupráci mezi EU a Africkou unií, pokud jde o udržení míru a stability na africkém kontinentu; poznamenává, že EU přispívá k vytváření africké struktury pro mír a bezpečnost a za tímto účelem podporuje mírové úsilí Africké unie a afrických regionálních organizací, jako je ECOWAS, zaměřené na boj proti nestabilitě, nebezpečí a teroristickým hrozbám od Afrického rohu až po Sahel;

| 115. | připomíná, že EU je největším přispěvatelem do rozpočtu mise AMISOM, a zdůrazňuje, že je nutné vypracovat strategickou vizi k budoucnosti této operace; |
| --- | --- |

115.

připomíná, že EU je největším přispěvatelem do rozpočtu mise AMISOM, a zdůrazňuje, že je nutné vypracovat strategickou vizi k budoucnosti této operace;

EU – OSN

| 116. | vítá dobrou spolupráci, která byla nastolena mezi ESVČ a odborem pro mírové operace OSN; poznamenává, že EU by se svými bojovými skupinami mohla poskytnout jednotky prvního vstupu pro naléhavé operace zaměřené na udržení míru, dokud je nevystřídají jednotky OSN; |
| --- | --- |

116.

vítá dobrou spolupráci, která byla nastolena mezi ESVČ a odborem pro mírové operace OSN; poznamenává, že EU by se svými bojovými skupinami mohla poskytnout jednotky prvního vstupu pro naléhavé operace zaměřené na udržení míru, dokud je nevystřídají jednotky OSN;

EU – OBSE

| 117. | zdůrazňuje význam spolupráce mezi EU a OBSE v regionech společného zájmu a v otázkách, jako je předcházení konfliktům, řešení krizí, obnova po urovnání konfliktů a podpora a posilování právního státu; vyjadřuje uspokojení nad tím, že rozsah této spolupráce se během posledních let rozšířil a prohloubil, vyzývá však k užší koordinaci a součinnosti při řešení krizí a konfliktů, aby se předešlo zdvojování úsilí, a k rozvoji nákladově efektivních přístupů; |
| --- | --- |

117.

zdůrazňuje význam spolupráce mezi EU a OBSE v regionech společného zájmu a v otázkách, jako je předcházení konfliktům, řešení krizí, obnova po urovnání konfliktů a podpora a posilování právního státu; vyjadřuje uspokojení nad tím, že rozsah této spolupráce se během posledních let rozšířil a prohloubil, vyzývá však k užší koordinaci a součinnosti při řešení krizí a konfliktů, aby se předešlo zdvojování úsilí, a k rozvoji nákladově efektivních přístupů;

Evropská unie a třetí země

| 118. | zdůrazňuje trvající význam zachování transatlantické vazby a vítá spolupráci mezi EU a USA při operacích zaměřených na řešení krizí, přičemž tato spolupráce zahrnuje mise EUTM Somalia, EUNAVFOR Atalanta, EULEX Kosovo a EUPOL Afghanistan; |
| --- | --- |

118.

zdůrazňuje trvající význam zachování transatlantické vazby a vítá spolupráci mezi EU a USA při operacích zaměřených na řešení krizí, přičemž tato spolupráce zahrnuje mise EUTM Somalia, EUNAVFOR Atalanta, EULEX Kosovo a EUPOL Afghanistan;

| 119. | vítá rámcové dohody, které EU doposud uzavřela s dvanácti třetími zeměmi s cílem umožnit jejich účast na civilních a vojenských operacích prováděných v rámci SBOP; |
| --- | --- |

119.

vítá rámcové dohody, které EU doposud uzavřela s dvanácti třetími zeměmi s cílem umožnit jejich účast na civilních a vojenských operacích prováděných v rámci SBOP;

o

o o

| 120. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení místopředsedkyni Komise, vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, Radě, Komisi, vládám a parlamentům členských států, generálnímu tajemníkovi NATO, předsedovi Parlamentního shromáždění NATO, generálnímu tajemníkovi OSN, úřadujícímu předsedovi OBSE a předsedovi Parlamentního shromáždění OBSE. |
| --- | --- |

120.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení místopředsedkyni Komise, vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, Radě, Komisi, vládám a parlamentům členských států, generálnímu tajemníkovi NATO, předsedovi Parlamentního shromáždění NATO, generálnímu tajemníkovi OSN, úřadujícímu předsedovi OBSE a předsedovi Parlamentního shromáždění OBSE.

---

(1)  Úř. věst. C 139, 14.6.2006, s. 1.

(2)  Úř. věst. C 349 E, 22.12.2010, s. 63.

(3)  Úř. věst. C 99 E, 3.4.2012, s. 7.

(4)  Přijaté texty, P7_TA(2011)0228.

(5)  Přijaté texty, P7_TA(2011)0574.

(6)  Úř. věst. L 216, 20.8.2009, s. 76.

---

| 16.12.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 419/138 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 419/138

---

P7_TA(2012)0456

Doložky EU o vzájemné obraně a solidaritě: politický a operační rozměr

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 22. listopadu 2012 o doložkách EU o vzájemné obraně a solidaritě: politický a operační rozměr (2012/2223(INI))

(2015/C 419/21)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na čl. 42 odst. 7 Smlouvy o Evropské unii a článek 222 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 42 odst. 7 Smlouvy o Evropské unii a článek 222 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na článek 24 a čl. 42 odst. 2 Smlouvy o Evropské unii a články 122 a 196 Smlouvy o fungování Evropské unie a prohlášení č. 37 k článku 222 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 24 a čl. 42 odst. 2 Smlouvy o Evropské unii a články 122 a 196 Smlouvy o fungování Evropské unie a prohlášení č. 37 k článku 222 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na Chartu Organizace spojených národů a zejména na ustanovení kapitoly VII a článku 51 této charty, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Chartu Organizace spojených národů a zejména na ustanovení kapitoly VII a článku 51 této charty,

| — | s ohledem na evropskou bezpečnostní strategii, kterou přijala Evropská rada dne 12. prosince 2003, a na zprávu o jejím provádění, kterou přijala Rada ve dnech 11–12. prosince 2008, |
| --- | --- |

—

s ohledem na evropskou bezpečnostní strategii, kterou přijala Evropská rada dne 12. prosince 2003, a na zprávu o jejím provádění, kterou přijala Rada ve dnech 11–12. prosince 2008,

| — | s ohledem na strategii vnitřní bezpečnosti Evropské unie, kterou Evropská rada schválila na zasedání ve dnech 25.–26. března 2010, |
| --- | --- |

—

s ohledem na strategii vnitřní bezpečnosti Evropské unie, kterou Evropská rada schválila na zasedání ve dnech 25.–26. března 2010,

| — | s ohledem na strategii Evropské unie pro boj proti terorismu, kterou přijala Evropská rada ve dnech 15.–16. prosince 2005, |
| --- | --- |

—

s ohledem na strategii Evropské unie pro boj proti terorismu, kterou přijala Evropská rada ve dnech 15.–16. prosince 2005,

| — | s ohledem na články 4 a 5 Severoatlantické smlouvy, |
| --- | --- |

—

s ohledem na články 4 a 5 Severoatlantické smlouvy,

| — | s ohledem na strategickou koncepci obrany a bezpečnosti členů Organizace Severoatlantické smlouvy, která byla přijata na summitu NATO v Lisabonu ve dnech 19.–20. listopadu 2010, |
| --- | --- |

—

s ohledem na strategickou koncepci obrany a bezpečnosti členů Organizace Severoatlantické smlouvy, která byla přijata na summitu NATO v Lisabonu ve dnech 19.–20. listopadu 2010,

| — | s ohledem na rozhodnutí o rozpuštění Západoevropské unie; |
| --- | --- |

—

s ohledem na rozhodnutí o rozpuštění Západoevropské unie;

| — | s ohledem na závěry Rady ze dne 30. listopadu 2009 o rámci Společenství pro předcházení katastrofám v EU, |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry Rady ze dne 30. listopadu 2009 o rámci Společenství pro předcházení katastrofám v EU,

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 26. října 2010 nazvané „Na cestě k důraznější evropské reakci na katastrofy: úloha civilní ochrany a humanitární pomoci“ (COM(2010)0600), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 26. října 2010 nazvané „Na cestě k důraznější evropské reakci na katastrofy: úloha civilní ochrany a humanitární pomoci“ (COM(2010)0600),

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 22. listopadu 2010 nazvané „Strategie vnitřní bezpečnosti Evropské unie: pět kroků směrem k bezpečnější Evropě“ (COM(2010)0673), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 22. listopadu 2010 nazvané „Strategie vnitřní bezpečnosti Evropské unie: pět kroků směrem k bezpečnější Evropě“ (COM(2010)0673),

| — | s ohledem na koncepční poznámku k „Opatřením pro koordinaci při krizích na politické úrovni EU“, kterou přijal Coreper dne 30. května 2012 (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na koncepční poznámku k „Opatřením pro koordinaci při krizích na politické úrovni EU“, kterou přijal Coreper dne 30. května 2012 (1),

| — | s ohledem na svá usnesení ze dne 22. května 2012 o strategii vnitřní bezpečnosti Evropské Unie (2), ze dne 14. prosince 2011 o dopadu finanční krize na odvětví obrany v členských státech EU (3), ze dne 27. září 2011„Na cestě k důraznější evropské reakci na katastrofy: úloha civilní ochrany a humanitární pomoci“ (4) a usnesení ze dne 23. listopadu 2010 o civilně-vojenské spolupráci a rozvoji civilně-vojenských kapacit (5), |
| --- | --- |

—

s ohledem na svá usnesení ze dne 22. května 2012 o strategii vnitřní bezpečnosti Evropské Unie (2), ze dne 14. prosince 2011 o dopadu finanční krize na odvětví obrany v členských státech EU (3), ze dne 27. září 2011„Na cestě k důraznější evropské reakci na katastrofy: úloha civilní ochrany a humanitární pomoci“ (4) a usnesení ze dne 23. listopadu 2010 o civilně-vojenské spolupráci a rozvoji civilně-vojenských kapacit (5),

| — | s ohledem na akční plán EU v chemické, biologické, radiologické a jaderné oblasti z roku 2009 (6) a na své usnesení ze dne 14. prosince 2010 o posílení chemické, biologické, radiologické a jaderné bezpečnosti v Evropské unii – akční plán EU v chemické, biologické, radiologické a jaderné oblasti (7), |
| --- | --- |

—

s ohledem na akční plán EU v chemické, biologické, radiologické a jaderné oblasti z roku 2009 (6) a na své usnesení ze dne 14. prosince 2010 o posílení chemické, biologické, radiologické a jaderné bezpečnosti v Evropské unii – akční plán EU v chemické, biologické, radiologické a jaderné oblasti (7),

| — | s ohledem na článek 48 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 48 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro zahraniční věci a stanoviska Výboru pro ústavní záležitosti a Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci (A7-0356/2012), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro zahraniční věci a stanoviska Výboru pro ústavní záležitosti a Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci (A7-0356/2012),

| A. | vzhledem k tomu, že bezpečnost členských států EU je nedělitelná a že by všichni evropští občané měli mít stejné bezpečnostní záruky a jednotnou úroveň ochrany před tradičními i nekonvenčními hrozbami; vzhledem k tomu, že obrana míru, bezpečnosti, demokracie, lidských práv, právního státu a svobody v Evropě, které jsou nezbytné pro blahobyt našich občanů, musí zůstat klíčovým cílem a odpovědností evropských zemí a Unie; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že bezpečnost členských států EU je nedělitelná a že by všichni evropští občané měli mít stejné bezpečnostní záruky a jednotnou úroveň ochrany před tradičními i nekonvenčními hrozbami; vzhledem k tomu, že obrana míru, bezpečnosti, demokracie, lidských práv, právního státu a svobody v Evropě, které jsou nezbytné pro blahobyt našich občanů, musí zůstat klíčovým cílem a odpovědností evropských zemí a Unie;

| B. | vzhledem k tomu, že současné bezpečnostní problémy zahrnují řadu složitých a měnících se hrozeb, jako je mezinárodní terorismus, šíření zbraní hromadného ničení, nestabilní státy, vleklé a nekonečné konflikty, organizovaný zločin, kybernetické hrozby, nedostatek zdrojů energie, úpadek životního prostředí a související bezpečnostní rizika, přírodní nebo člověkem způsobené pohromy, pandemie a různé jiné; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že současné bezpečnostní problémy zahrnují řadu složitých a měnících se hrozeb, jako je mezinárodní terorismus, šíření zbraní hromadného ničení, nestabilní státy, vleklé a nekonečné konflikty, organizovaný zločin, kybernetické hrozby, nedostatek zdrojů energie, úpadek životního prostředí a související bezpečnostní rizika, přírodní nebo člověkem způsobené pohromy, pandemie a různé jiné;

| C. | vzhledem k tomu, že EU uznává mezinárodní řád spočívající na zásadě účinné mnohostrannosti založené na mezinárodním právu, a že to vyjadřuje přesvědčení evropských občanů o tom, že žádný národ nemůže čelit novým hrozbám osamocen; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že EU uznává mezinárodní řád spočívající na zásadě účinné mnohostrannosti založené na mezinárodním právu, a že to vyjadřuje přesvědčení evropských občanů o tom, že žádný národ nemůže čelit novým hrozbám osamocen;

| D. | vzhledem k tomu, že bezpečnost a boj proti mezinárodnímu terorismu jsou považovány za priority EU; vzhledem k tomu, že je nezbytné, aby všechny členské státy reagovaly společně a měly společnou strategii; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že bezpečnost a boj proti mezinárodnímu terorismu jsou považovány za priority EU; vzhledem k tomu, že je nezbytné, aby všechny členské státy reagovaly společně a měly společnou strategii;

| E. | vzhledem k tomu, že v posledních desetiletích narůstá četnost i rozsah přírodních i člověkem způsobených pohrom, zejména katastrof způsobených změnou klimatu, a že se v souvislosti s prohloubením změny klimatu očekává jejich další nárůst; |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že v posledních desetiletích narůstá četnost i rozsah přírodních i člověkem způsobených pohrom, zejména katastrof způsobených změnou klimatu, a že se v souvislosti s prohloubením změny klimatu očekává jejich další nárůst;

| F. | vzhledem k tomu, že postupné vymezení společné obranné politiky, jejíž cílem je vytvořit společnou obranu, upevňuje evropskou identitu a strategickou nezávislost EU; vzhledem k tomu, že silnější a schopnější evropská obrana je současně nezbytná pro upevnění transatlantické vazby v souvislosti se strukturálními geostrategickými změnami, které jsou vlivem světové hospodářské krize urychleny, a zejména v době, kdy dochází ke strategickému přeorientování Spojených států na asijsko-tichomořskou oblast; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že postupné vymezení společné obranné politiky, jejíž cílem je vytvořit společnou obranu, upevňuje evropskou identitu a strategickou nezávislost EU; vzhledem k tomu, že silnější a schopnější evropská obrana je současně nezbytná pro upevnění transatlantické vazby v souvislosti se strukturálními geostrategickými změnami, které jsou vlivem světové hospodářské krize urychleny, a zejména v době, kdy dochází ke strategickému přeorientování Spojených států na asijsko-tichomořskou oblast;

| G. | vzhledem k tomu, že 21 členských států EU, které jsou rovněž členy NATO, může v případě ohrožení své územní celistvosti, politické nezávislosti nebo bezpečnosti vést vzájemné konzultace a je v případě ozbrojeného útoku za všech okolností vázáno kolektivní obranou; |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že 21 členských států EU, které jsou rovněž členy NATO, může v případě ohrožení své územní celistvosti, politické nezávislosti nebo bezpečnosti vést vzájemné konzultace a je v případě ozbrojeného útoku za všech okolností vázáno kolektivní obranou;

| H. | vzhledem k tomu, že i když za řešení krizí v rámci svého území nesou nadále hlavní odpovědnost členské státy, vážné a komplexní bezpečnostní hrozby, od ozbrojených útoků přes terorismus, přírodní či chemické, biologické, radiologické a jaderné katastrofy po kybernetické útoky, mají stále častěji přeshraniční rozměr a mohou snadno překročit kapacity kteréhokoli jednotlivého členského státu, což činí závaznou solidaritu mezi členskými státy a koordinovanou reakci na takové hrozby naprosto nezbytnou; |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že i když za řešení krizí v rámci svého území nesou nadále hlavní odpovědnost členské státy, vážné a komplexní bezpečnostní hrozby, od ozbrojených útoků přes terorismus, přírodní či chemické, biologické, radiologické a jaderné katastrofy po kybernetické útoky, mají stále častěji přeshraniční rozměr a mohou snadno překročit kapacity kteréhokoli jednotlivého členského státu, což činí závaznou solidaritu mezi členskými státy a koordinovanou reakci na takové hrozby naprosto nezbytnou;

| I. | vzhledem k tomu, že Lisabonská smlouva přinesla čl. 42 odst. 7 Smlouvy o Evropské unii („doložka o vzájemné obraně“ či „doložka o vzájemné pomoci“ (8)) a článek 222 Smlouvy o fungování Evropské unie („doložka solidarity“), které se těmito otázkami zabývají, ale téměř tři roky poté, co Smlouva vstoupila v platnost, stále neexistují žádná prováděcí opatření k uplatňování těchto doložek; |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že Lisabonská smlouva přinesla čl. 42 odst. 7 Smlouvy o Evropské unii („doložka o vzájemné obraně“ či „doložka o vzájemné pomoci“ (8)) a článek 222 Smlouvy o fungování Evropské unie („doložka solidarity“), které se těmito otázkami zabývají, ale téměř tři roky poté, co Smlouva vstoupila v platnost, stále neexistují žádná prováděcí opatření k uplatňování těchto doložek;

Obecné informace

| 1. | naléhavě žádá členské státy, Komisi a místopředsedkyni, vysokou představitelku, aby plně využily potenciál všech příslušných ustanovení Smlouvy, zejména doložky o vzájemné obraně a doložky solidarity s cílem poskytnout všem evropským občanům stejné bezpečnostní záruky proti tradičním i nekonvenčním hrozbám, a to na základě zásady nedělitelnosti bezpečnosti a zásady vzájemné solidarity mezi členskými státy a zohlednění potřeby vyšší efektivity nákladů a spravedlivého rozložení zátěže a nákladů; |
| --- | --- |

1.

naléhavě žádá členské státy, Komisi a místopředsedkyni, vysokou představitelku, aby plně využily potenciál všech příslušných ustanovení Smlouvy, zejména doložky o vzájemné obraně a doložky solidarity s cílem poskytnout všem evropským občanům stejné bezpečnostní záruky proti tradičním i nekonvenčním hrozbám, a to na základě zásady nedělitelnosti bezpečnosti a zásady vzájemné solidarity mezi členskými státy a zohlednění potřeby vyšší efektivity nákladů a spravedlivého rozložení zátěže a nákladů;

| 2. | znovu poukazuje na to, že je třeba, aby členské státy a Unie rozvíjely politiku vyznačující se předcházením všem vážným bezpečnostním hrozbám a připraveností a reagováním na ně, zejména pokud jde o hrozby, jež jsou uvedeny v evropské bezpečnostní strategii, strategii vnitřní bezpečnosti a v pravidelných zprávách předkládaných Radě koordinátorem EU pro boj proti terorismu; |
| --- | --- |

2.

znovu poukazuje na to, že je třeba, aby členské státy a Unie rozvíjely politiku vyznačující se předcházením všem vážným bezpečnostním hrozbám a připraveností a reagováním na ně, zejména pokud jde o hrozby, jež jsou uvedeny v evropské bezpečnostní strategii, strategii vnitřní bezpečnosti a v pravidelných zprávách předkládaných Radě koordinátorem EU pro boj proti terorismu;

| 3. | zdůrazňuje, že je třeba, aby členské státy a Unie prováděly pravidelná společná hodnocení hrozeb a rizik založená na společné analýze sdílených zpravodajských informací a využívaly přitom stávající struktury v rámci EU; |
| --- | --- |

3.

zdůrazňuje, že je třeba, aby členské státy a Unie prováděly pravidelná společná hodnocení hrozeb a rizik založená na společné analýze sdílených zpravodajských informací a využívaly přitom stávající struktury v rámci EU;

| 4. | bere na vědomí novou strategickou koncepci NATO, jejímž cílem je, kromě zachování její úlohy vojenské aliance, vybudovat její kapacitu tak, aby mohla jednat jako politické a bezpečnostní společenství spolupracující s EU na základě partnerství; bere na vědomí vzájemnou doplňkovost, která existuje mezi cíli NATO a cíli stanovenými v článku 43 SEU; varuje proto před nákladným překrýváním činností a následným plýtváním zdroji obou organizací a vybízí k mnohem užší a pravidelnější politické spolupráci vysoké představitelky EU a generálního tajemníka NATO za účelem posuzování rizik, řízení zdrojů, plánování politiky a provádění jak civilních, tak vojenských operací; |
| --- | --- |

4.

bere na vědomí novou strategickou koncepci NATO, jejímž cílem je, kromě zachování její úlohy vojenské aliance, vybudovat její kapacitu tak, aby mohla jednat jako politické a bezpečnostní společenství spolupracující s EU na základě partnerství; bere na vědomí vzájemnou doplňkovost, která existuje mezi cíli NATO a cíli stanovenými v článku 43 SEU; varuje proto před nákladným překrýváním činností a následným plýtváním zdroji obou organizací a vybízí k mnohem užší a pravidelnější politické spolupráci vysoké představitelky EU a generálního tajemníka NATO za účelem posuzování rizik, řízení zdrojů, plánování politiky a provádění jak civilních, tak vojenských operací;

| 5. | ačkoli znovu potvrzuje, že ochrana územní celistvosti a občanů zůstává základem obranné politiky, naléhavě vyzývá Radu, aby následovala přístup NATO, který zohledňuje nevyhnutelné okolnosti v případech, kdy je nutné předcházet vnějším hrozbám, aby byly prosazeny bezpečnostní zájmy spojenců, a kdy je třeba ukázat sílu; |
| --- | --- |

5.

ačkoli znovu potvrzuje, že ochrana územní celistvosti a občanů zůstává základem obranné politiky, naléhavě vyzývá Radu, aby následovala přístup NATO, který zohledňuje nevyhnutelné okolnosti v případech, kdy je nutné předcházet vnějším hrozbám, aby byly prosazeny bezpečnostní zájmy spojenců, a kdy je třeba ukázat sílu;

| 6. | znovu zdůrazňuje, že použití síly ze strany EU nebo členských států je přípustné pouze v případě, že je právně opodstatněné na základě Charty OSN; v této souvislosti zdůrazňuje přirozené právo na individuální nebo kolektivní sebeobranu; znovu připomíná význam, který přikládá zásadám z Osla pro využívání zahraničních prostředků vojenské a civilní ochrany při odstraňování následků katastrofách; zdůrazňuje, že předcházení konfliktů, útoků a katastrof je vhodnější než řešení jejich následků; |
| --- | --- |

6.

znovu zdůrazňuje, že použití síly ze strany EU nebo členských států je přípustné pouze v případě, že je právně opodstatněné na základě Charty OSN; v této souvislosti zdůrazňuje přirozené právo na individuální nebo kolektivní sebeobranu; znovu připomíná význam, který přikládá zásadám z Osla pro využívání zahraničních prostředků vojenské a civilní ochrany při odstraňování následků katastrofách; zdůrazňuje, že předcházení konfliktů, útoků a katastrof je vhodnější než řešení jejich následků;

| 7. | poukazuje na širokou paletu nástrojů, jež má Unie a členské státy k dispozici pro vypořádávání se s mimořádnými událostmi v duchu solidarity; připomíná, že pro hospodářskou a finanční pomoc členským státům, které se nacházejí v závažných obtížích, lze použít právní základy článku 122 Smlouvy o fungování EU a pro opatření v oblasti civilní ochrany právní základy článku 196 Smlouvy o fungování EU; |
| --- | --- |

7.

poukazuje na širokou paletu nástrojů, jež má Unie a členské státy k dispozici pro vypořádávání se s mimořádnými událostmi v duchu solidarity; připomíná, že pro hospodářskou a finanční pomoc členským státům, které se nacházejí v závažných obtížích, lze použít právní základy článku 122 Smlouvy o fungování EU a pro opatření v oblasti civilní ochrany právní základy článku 196 Smlouvy o fungování EU;

| 8. | připomíná závazek systematicky rozvíjet vzájemnou politickou solidaritu v zahraniční a bezpečnostní politice v souladu s článkem 24 SEU; bere na vědomí možnosti, jež nabízí Lisabonská smlouva v oblasti posílené spolupráce v rámci SZBP, včetně zadávání zvláštních úkolů a misí skupinám států, a rovněž koncepci stálé strukturované spolupráce ve vojenských záležitostech; |
| --- | --- |

8.

připomíná závazek systematicky rozvíjet vzájemnou politickou solidaritu v zahraniční a bezpečnostní politice v souladu s článkem 24 SEU; bere na vědomí možnosti, jež nabízí Lisabonská smlouva v oblasti posílené spolupráce v rámci SZBP, včetně zadávání zvláštních úkolů a misí skupinám států, a rovněž koncepci stálé strukturované spolupráce ve vojenských záležitostech;

| 9. | zdůrazňuje, že účelem doložky o vzájemné obraně a doložky solidarity není žádný z těchto nástrojů nahradit, nýbrž poskytnout zastřešující rámec v případě mimořádných hrozeb či škod, a zejména v případě, kdy reakce vyžaduje politickou koordinaci na vysoké úrovni a zapojení ozbrojených sil v souladu s zásadami nezbytnosti a proporcionality; |
| --- | --- |

9.

zdůrazňuje, že účelem doložky o vzájemné obraně a doložky solidarity není žádný z těchto nástrojů nahradit, nýbrž poskytnout zastřešující rámec v případě mimořádných hrozeb či škod, a zejména v případě, kdy reakce vyžaduje politickou koordinaci na vysoké úrovni a zapojení ozbrojených sil v souladu s zásadami nezbytnosti a proporcionality;

| 10. | naléhavě vyzývá Komisi a místopředsedkyni, vysokou představitelku, aby do konce roku 2012 vypracovaly společný návrh rozhodnutí Rady, kterým se stanoví opatření pro provádění doložky solidarity v souladu s ustanoveními čl. 222 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie a vyjasní se zejména role a kompetence různých aktérů; v zájmu soudržnosti vyzývá Politický a bezpečnostní výbor a Stálý výbor pro spolupráci v oblasti vnitřní bezpečnosti, aby předložily společné stanovisko k provádění doložky solidarity, přičemž zohlední politické a operační rozměry obou doložek, včetně propojení s NATO; konstatuje, že pokud jde o nevojenské aspekty vzájemné podpory a pomoci, Rada by měla rozhodovat na základě hlasování kvalifikovanou většinou; zdůrazňuje, že je nezbytné, aby byl Parlament v této souvislosti řádně informován; |
| --- | --- |

10.

naléhavě vyzývá Komisi a místopředsedkyni, vysokou představitelku, aby do konce roku 2012 vypracovaly společný návrh rozhodnutí Rady, kterým se stanoví opatření pro provádění doložky solidarity v souladu s ustanoveními čl. 222 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie a vyjasní se zejména role a kompetence různých aktérů; v zájmu soudržnosti vyzývá Politický a bezpečnostní výbor a Stálý výbor pro spolupráci v oblasti vnitřní bezpečnosti, aby předložily společné stanovisko k provádění doložky solidarity, přičemž zohlední politické a operační rozměry obou doložek, včetně propojení s NATO; konstatuje, že pokud jde o nevojenské aspekty vzájemné podpory a pomoci, Rada by měla rozhodovat na základě hlasování kvalifikovanou většinou; zdůrazňuje, že je nezbytné, aby byl Parlament v této souvislosti řádně informován;

Doložka o vzájemné obraně

Oblast působnosti

| 11. | připomíná členským státům jejich jednoznačnou povinnost poskytnout pomoc a podporu všemi prostředky, které mají k dispozici, pokud se členský stát stane na svém území cílem ozbrojeného útoku; zdůrazňuje, že zatímco rozsáhlý útok proti členskému státu se jeví v dohledné době nepravděpodobný, tradiční obrana území i obrana proti novým hrozbám musí zůstat jednou z priorit; rovněž připomíná, že Smlouva stanoví, že závazky a spolupráce v oblasti vzájemné obrany jsou v souladu se závazky v rámci organizace NATO, která zůstává pro ty státy, které jsou jejími členy, základem jejich společné obrany a fórem pro její provádění; |
| --- | --- |

11.

připomíná členským státům jejich jednoznačnou povinnost poskytnout pomoc a podporu všemi prostředky, které mají k dispozici, pokud se členský stát stane na svém území cílem ozbrojeného útoku; zdůrazňuje, že zatímco rozsáhlý útok proti členskému státu se jeví v dohledné době nepravděpodobný, tradiční obrana území i obrana proti novým hrozbám musí zůstat jednou z priorit; rovněž připomíná, že Smlouva stanoví, že závazky a spolupráce v oblasti vzájemné obrany jsou v souladu se závazky v rámci organizace NATO, která zůstává pro ty státy, které jsou jejími členy, základem jejich společné obrany a fórem pro její provádění;

| 12. | zároveň poukazuje na to, že je stejně tak důležitá potřeba přípravy na situace, které se týkají členských států EU, jež nejsou členy NATO, či území členských států EU ležících mimo oblast severního Atlantiku a na něž se tím pádem nevztahuje Washingtonská smlouva, nebo na situace, kdy v rámci NATO nepanuje shoda názorů na společnou akci; v této souvislosti rovněž zdůrazňuje, že je třeba se připravit na využití kapacit NATO v rámci ujednání „Berlín plus“; |
| --- | --- |

12.

zároveň poukazuje na to, že je stejně tak důležitá potřeba přípravy na situace, které se týkají členských států EU, jež nejsou členy NATO, či území členských států EU ležících mimo oblast severního Atlantiku a na něž se tím pádem nevztahuje Washingtonská smlouva, nebo na situace, kdy v rámci NATO nepanuje shoda názorů na společnou akci; v této souvislosti rovněž zdůrazňuje, že je třeba se připravit na využití kapacit NATO v rámci ujednání „Berlín plus“;

| 13. | zastává názor, že doložka by se mohla vztahovat i na neozbrojené útoky, například kybernetické útoky, jež jsou prováděny s cílem způsobit vážnou škodu a újmu členskému státu a jejichž původcem je vnější subjekt, pokud je jejich následky vážně ohrožena bezpečnost členského státu, přičemž je třeba v plné míře dodržovat zásadu proporcionality; |
| --- | --- |

13.

zastává názor, že doložka by se mohla vztahovat i na neozbrojené útoky, například kybernetické útoky, jež jsou prováděny s cílem způsobit vážnou škodu a újmu členskému státu a jejichž původcem je vnější subjekt, pokud je jejich následky vážně ohrožena bezpečnost členského státu, přičemž je třeba v plné míře dodržovat zásadu proporcionality;

Kapacity

| 14. | zdůrazňuje, že je nutné, aby evropské země měly spolehlivé vojenské kapacity; vybízí členské státy, aby zvýšily své úsilí, pokud jde o spolupráci na rozvoji vojenských kapacit, zejména prostřednictvím doplňkových iniciativ EU a NATO „Sdružování a sdílení schopností“ a „Inteligentní obrana“, které představují zásadní krok vpřed v době omezeného rozpočtu na obranu, upřednostňující evropskou a regionální součinnost před krátkozrakým národním přístupem; v této souvislosti opakuje svou výzvu, aby ministerstva obrany členských států plně využívala a zohledňovala činnost Evropské obranné agentury, a vybízí členské státy a ESVČ, aby pokračovaly v diskusi s cílem zahájit stálou strukturovanou spolupráci stanovenou v Lisabonské smlouvě; |
| --- | --- |

14.

zdůrazňuje, že je nutné, aby evropské země měly spolehlivé vojenské kapacity; vybízí členské státy, aby zvýšily své úsilí, pokud jde o spolupráci na rozvoji vojenských kapacit, zejména prostřednictvím doplňkových iniciativ EU a NATO „Sdružování a sdílení schopností“ a „Inteligentní obrana“, které představují zásadní krok vpřed v době omezeného rozpočtu na obranu, upřednostňující evropskou a regionální součinnost před krátkozrakým národním přístupem; v této souvislosti opakuje svou výzvu, aby ministerstva obrany členských států plně využívala a zohledňovala činnost Evropské obranné agentury, a vybízí členské státy a ESVČ, aby pokračovaly v diskusi s cílem zahájit stálou strukturovanou spolupráci stanovenou v Lisabonské smlouvě;

| 15. | domnívá se, že za účelem upevnění vzájemné spolupráce by se měly NATO i EU soustředit na to, aby posílily svůj základní potenciál, zlepšily interoperabilitu a koordinovaly své doktríny, plánování, technologie, vybavení a metody výcviku; |
| --- | --- |

15.

domnívá se, že za účelem upevnění vzájemné spolupráce by se měly NATO i EU soustředit na to, aby posílily svůj základní potenciál, zlepšily interoperabilitu a koordinovaly své doktríny, plánování, technologie, vybavení a metody výcviku;

| 16. | znovu vyzývá k systematické harmonizaci vojenských požadavků a k harmonizovanému obrannému plánování EU a procesu akvizice, které odpovídají cílům stanoveným Unií a jsou koordinovány s procesem obranného plánování NATO; s přihlédnutím k vyšší úrovni bezpečnostních záruk, jež poskytuje doložka o vzájemné obraně, vybízí členské státy k tomu, aby považovaly nadnárodní spolupráci v oblasti rozvoje kapacit a případně specializaci za klíčové zásady plánování své obrany; |
| --- | --- |

16.

znovu vyzývá k systematické harmonizaci vojenských požadavků a k harmonizovanému obrannému plánování EU a procesu akvizice, které odpovídají cílům stanoveným Unií a jsou koordinovány s procesem obranného plánování NATO; s přihlédnutím k vyšší úrovni bezpečnostních záruk, jež poskytuje doložka o vzájemné obraně, vybízí členské státy k tomu, aby považovaly nadnárodní spolupráci v oblasti rozvoje kapacit a případně specializaci za klíčové zásady plánování své obrany;

Struktury a postupy

| 17. | vyzývá místopředsedkyni, vysokou představitelku, aby navrhla praktická opatření a pokyny pro zajištění účinné reakce v případě, že členský stát uplatní doložku o vzájemné obraně, a také analýzu úlohy orgánů EU, pokud by tato doložka měla být uplatněna; zastává názor, že povinnost poskytnout pomoc a podporu a tím projevit politickou solidaritu mezi členskými státy by měla zajistit rychlé rozhodnutí v Radě na podporu napadeného členského státu; domnívá se, že tomuto účelu by posloužily konzultace vedené na základě požadavku článku 32 Smlouvy o Evropské unii, aniž by bylo dotčeno právo každého členského státu zajistit si mezitím vlastní obranu; |
| --- | --- |

17.

vyzývá místopředsedkyni, vysokou představitelku, aby navrhla praktická opatření a pokyny pro zajištění účinné reakce v případě, že členský stát uplatní doložku o vzájemné obraně, a také analýzu úlohy orgánů EU, pokud by tato doložka měla být uplatněna; zastává názor, že povinnost poskytnout pomoc a podporu a tím projevit politickou solidaritu mezi členskými státy by měla zajistit rychlé rozhodnutí v Radě na podporu napadeného členského státu; domnívá se, že tomuto účelu by posloužily konzultace vedené na základě požadavku článku 32 Smlouvy o Evropské unii, aniž by bylo dotčeno právo každého členského státu zajistit si mezitím vlastní obranu;

| 18. | je toho názoru, že pokud jsou podniknuty kroky na obranu napadeného členského státu, mělo by být v případě potřeby možné využít stávající struktury EU pro řešení krizí, a zejména že by měla existovat možnost využít operační velitelství EU; zdůrazňuje, že plnohodnotné stálé operační velitelství EU je zapotřebí k zajištění přiměřené úrovně připravenosti a rychlosti reakce, a znovu vyzývá členské státy, aby vytvořily takovouto stálou kapacitu, jejímž základem by bylo nedávno zprovozněné operační centrum EU; |
| --- | --- |

18.

je toho názoru, že pokud jsou podniknuty kroky na obranu napadeného členského státu, mělo by být v případě potřeby možné využít stávající struktury EU pro řešení krizí, a zejména že by měla existovat možnost využít operační velitelství EU; zdůrazňuje, že plnohodnotné stálé operační velitelství EU je zapotřebí k zajištění přiměřené úrovně připravenosti a rychlosti reakce, a znovu vyzývá členské státy, aby vytvořily takovouto stálou kapacitu, jejímž základem by bylo nedávno zprovozněné operační centrum EU;

Doložka solidarity

Oblast působnosti

| 19. | připomíná, že pokud se členský stát stane terčem teroristického útoku nebo je postižen přírodní či člověkem způsobenou pohromou, Unie a členské státy mají povinnost jednat společně v duchu solidarity a poskytnout mu na žádost politických orgánů pomoc a že v těchto případech Unie zmobilizuje všechny dostupné prostředky, včetně vojenských prostředků, jež poskytnou členské státy; dále připomíná závazek Unie mobilizovat všechny dostupné prostředky, aby zabránila teroristickým hrozbám v EU a ochránila demokratické instituce a civilní obyvatelstvo před jakýmkoli teroristickým útokem; |
| --- | --- |

19.

připomíná, že pokud se členský stát stane terčem teroristického útoku nebo je postižen přírodní či člověkem způsobenou pohromou, Unie a členské státy mají povinnost jednat společně v duchu solidarity a poskytnout mu na žádost politických orgánů pomoc a že v těchto případech Unie zmobilizuje všechny dostupné prostředky, včetně vojenských prostředků, jež poskytnou členské státy; dále připomíná závazek Unie mobilizovat všechny dostupné prostředky, aby zabránila teroristickým hrozbám v EU a ochránila demokratické instituce a civilní obyvatelstvo před jakýmkoli teroristickým útokem;

| 20. | požaduje přiměřenou vyváženost mezi flexibilitou a důsledností, pokud jde o druhy útoků a katastrof, na které může být doložka uplatněna, aby bylo zajištěno, že nebude přehlédnuta žádná významná hrozba, například útoky v kybernetickém prostoru, pandemie či nedostatek energie; konstatuje, že doložka by se mohla vztahovat také na závažné události odehrávající se mimo území Unie, které mají přímý a významný dopad na některý z členských států; |
| --- | --- |

20.

požaduje přiměřenou vyváženost mezi flexibilitou a důsledností, pokud jde o druhy útoků a katastrof, na které může být doložka uplatněna, aby bylo zajištěno, že nebude přehlédnuta žádná významná hrozba, například útoky v kybernetickém prostoru, pandemie či nedostatek energie; konstatuje, že doložka by se mohla vztahovat také na závažné události odehrávající se mimo území Unie, které mají přímý a významný dopad na některý z členských států;

| 21. | zdůrazňuje, že je zapotřebí, aby členské státy investovaly do vlastní bezpečnosti a kapacit pro reakce na katastrofy a příliš se nespoléhaly na solidaritu; zdůrazňuje primární odpovědnost členských států za civilní ochranu a bezpečnost na jejich území; |
| --- | --- |

21.

zdůrazňuje, že je zapotřebí, aby členské státy investovaly do vlastní bezpečnosti a kapacit pro reakce na katastrofy a příliš se nespoléhaly na solidaritu; zdůrazňuje primární odpovědnost členských států za civilní ochranu a bezpečnost na jejich území;

| 22. | zastává názor, že doložka solidarity by měla být uplatněna v situacích, kdy jsou překročeny kapacity dotčených členských států pro reakce nebo pokud je nutné víceodvětvové řešení, na němž se bude podílet více subjektů, jakmile se však členský stát rozhodne tuto doložku uplatnit, nemělo by již poskytnutí pomoci být předmětem jednání ostatních členských států; zdůrazňuje, že solidarita s sebou také nese závazek investovat do odpovídajících vnitrostátních a evropských kapacit; |
| --- | --- |

22.

zastává názor, že doložka solidarity by měla být uplatněna v situacích, kdy jsou překročeny kapacity dotčených členských států pro reakce nebo pokud je nutné víceodvětvové řešení, na němž se bude podílet více subjektů, jakmile se však členský stát rozhodne tuto doložku uplatnit, nemělo by již poskytnutí pomoci být předmětem jednání ostatních členských států; zdůrazňuje, že solidarita s sebou také nese závazek investovat do odpovídajících vnitrostátních a evropských kapacit;

| 23. | domnívá se, že doložka solidarity může představovat podnět k lepšímu vnímání EU mezi evropskými občany, neboť poskytne hmatatelné důkazy o přínosech intenzivnější spolupráce EU při řešení krizí a v oblasti kapacit pro reakce na katastrofy; |
| --- | --- |

23.

domnívá se, že doložka solidarity může představovat podnět k lepšímu vnímání EU mezi evropskými občany, neboť poskytne hmatatelné důkazy o přínosech intenzivnější spolupráce EU při řešení krizí a v oblasti kapacit pro reakce na katastrofy;

Kapacity a zdroje

| 24. | zdůrazňuje, že uplatnění doložky solidarity by mělo tvořit nedílnou součást stálé reakce EU na krize, řešení krizí a systému koordinace v případě krize, a mělo by vycházet ze stávajících odvětvových nástrojů a kapacit a umožňovat jejich efektivní využití v případě potřeby za účelem koordinované víceodvětvové reakce; zdůrazňuje, že v zásadě by její provedení nemělo vést k vytváření nástrojů ad hoc; |
| --- | --- |

24.

zdůrazňuje, že uplatnění doložky solidarity by mělo tvořit nedílnou součást stálé reakce EU na krize, řešení krizí a systému koordinace v případě krize, a mělo by vycházet ze stávajících odvětvových nástrojů a kapacit a umožňovat jejich efektivní využití v případě potřeby za účelem koordinované víceodvětvové reakce; zdůrazňuje, že v zásadě by její provedení nemělo vést k vytváření nástrojů ad hoc;

| 25. | poukazuje na zásadní úlohu mechanismu civilní ochrany jako klíčového nástroje založeného na solidaritě a určeného k rychlé reakci EU na široké spektrum krizí; podporuje základní rysy návrhu na posílení tohoto mechanismu (9), který předložila Komise a který vychází ze sdělení Komise z roku 2010 „Na cestě k důraznější reakci EU na katastrofy“ a je inspirován Barnierovou zprávou z roku 2006; |
| --- | --- |

25.

poukazuje na zásadní úlohu mechanismu civilní ochrany jako klíčového nástroje založeného na solidaritě a určeného k rychlé reakci EU na široké spektrum krizí; podporuje základní rysy návrhu na posílení tohoto mechanismu (9), který předložila Komise a který vychází ze sdělení Komise z roku 2010 „Na cestě k důraznější reakci EU na katastrofy“ a je inspirován Barnierovou zprávou z roku 2006;

| 26. | bere na vědomí pokračující práci na naplňování strategie vnitřní bezpečnosti, zejména v oblasti boje proti terorismu, boje proti kyberkriminalitě a rostoucí odolnosti vůči krizím a katastrofám; zdůrazňuje, že uplatnění doložky solidarity není jen věcí stanovení postupů pro případ, že nastane vážná krize, ale v podstatě spočívá v budování kapacit, prevenci a připravenosti; připomíná význam cvičení v oblasti řešení krizí, které je přizpůsobeno konkrétním možným případům, na něž se doložka vztahuje; |
| --- | --- |

26.

bere na vědomí pokračující práci na naplňování strategie vnitřní bezpečnosti, zejména v oblasti boje proti terorismu, boje proti kyberkriminalitě a rostoucí odolnosti vůči krizím a katastrofám; zdůrazňuje, že uplatnění doložky solidarity není jen věcí stanovení postupů pro případ, že nastane vážná krize, ale v podstatě spočívá v budování kapacit, prevenci a připravenosti; připomíná význam cvičení v oblasti řešení krizí, které je přizpůsobeno konkrétním možným případům, na něž se doložka vztahuje;

| 27. | konstatuje, že vytvoření dobrovolné rezervy předem vyčleněných prostředků civilní ochrany by značně zlepšilo připravenost EU a umožnilo by rozpoznat stávající nedostatky, které je třeba řešit; zdůrazňuje význam společné analýzy nedostatků, aby byly snahy všech účinně zaměřeny a aby se zajistilo, že každý členský stát přispívá spravedlivým dílem; |
| --- | --- |

27.

konstatuje, že vytvoření dobrovolné rezervy předem vyčleněných prostředků civilní ochrany by značně zlepšilo připravenost EU a umožnilo by rozpoznat stávající nedostatky, které je třeba řešit; zdůrazňuje význam společné analýzy nedostatků, aby byly snahy všech účinně zaměřeny a aby se zajistilo, že každý členský stát přispívá spravedlivým dílem;

| 28. | domnívá se, že v případě nákladných prostředků, zejména prostředků určených k odvrácení méně pravděpodobných rizik, je z ekonomického hlediska rozumné, aby členské státy nalezly řešení pro společnou investici do takovýchto potřebných nástrojů a jejich společný vývoj, zejména s ohledem na současnou finanční krizi; připomíná v této souvislosti, že je zapotřebí vycházet z odborných znalostí a zkušeností Komise, Evropské obranné agentury a dalších agentur EU; |
| --- | --- |

28.

domnívá se, že v případě nákladných prostředků, zejména prostředků určených k odvrácení méně pravděpodobných rizik, je z ekonomického hlediska rozumné, aby členské státy nalezly řešení pro společnou investici do takovýchto potřebných nástrojů a jejich společný vývoj, zejména s ohledem na současnou finanční krizi; připomíná v této souvislosti, že je zapotřebí vycházet z odborných znalostí a zkušeností Komise, Evropské obranné agentury a dalších agentur EU;

| 29. | zdůrazňuje, že je důležité zajistit, aby byla solidarita podpořena přiměřenými mechanismy pro financování na úrovni EU, které budou dostatečně flexibilní v případě mimořádných událostí; vítá navrhované zvýšení míry spolufinancování v rámci mechanismu civilní ochrany, zejména co se týče nákladů na dopravu; bere na vědomí ustanovení týkající se pomoci z fondu vnitřní bezpečnosti při mimořádných událostech; |
| --- | --- |

29.

zdůrazňuje, že je důležité zajistit, aby byla solidarita podpořena přiměřenými mechanismy pro financování na úrovni EU, které budou dostatečně flexibilní v případě mimořádných událostí; vítá navrhované zvýšení míry spolufinancování v rámci mechanismu civilní ochrany, zejména co se týče nákladů na dopravu; bere na vědomí ustanovení týkající se pomoci z fondu vnitřní bezpečnosti při mimořádných událostech;

| 30. | připomíná, že Fond solidarity může poskytovat finanční pomoc po vážné katastrofě; dále připomíná, že další finanční pomoc ze strany Unie může být poskytnuta Radou v souladu s čl. 122 odst. 2 Smlouvy o Evropské unii, pokud se členský stát ocitne v obtížích nebo je vážně ohrožen závažnými obtížemi z důvodu přírodních pohrom nebo mimořádných událostí, které nemůže ovlivnit; |
| --- | --- |

30.

připomíná, že Fond solidarity může poskytovat finanční pomoc po vážné katastrofě; dále připomíná, že další finanční pomoc ze strany Unie může být poskytnuta Radou v souladu s čl. 122 odst. 2 Smlouvy o Evropské unii, pokud se členský stát ocitne v obtížích nebo je vážně ohrožen závažnými obtížemi z důvodu přírodních pohrom nebo mimořádných událostí, které nemůže ovlivnit;

| 31. | připomíná, že podle ustanovení čl. 122 odst. 1 SEU může Rada rozhodnout o opatřeních, jež budou zaměřena na řešení vážné ekonomické situace v duchu solidarity, zejména pokud nastanou závažné obtíže v zásobování určitými produkty, především v oblasti energetiky; zdůrazňuje, že je důležité chápat toto ustanovení jako součást komplexního souboru nástrojů Unie k řešení některých nových závažných bezpečnostních výzev, například v oblasti zabezpečení dodávek energie a dalších zásadních produktů, zejména v případech politicky motivovaných blokád; |
| --- | --- |

31.

připomíná, že podle ustanovení čl. 122 odst. 1 SEU může Rada rozhodnout o opatřeních, jež budou zaměřena na řešení vážné ekonomické situace v duchu solidarity, zejména pokud nastanou závažné obtíže v zásobování určitými produkty, především v oblasti energetiky; zdůrazňuje, že je důležité chápat toto ustanovení jako součást komplexního souboru nástrojů Unie k řešení některých nových závažných bezpečnostních výzev, například v oblasti zabezpečení dodávek energie a dalších zásadních produktů, zejména v případech politicky motivovaných blokád;

Struktury a postupy

| 32. | zdůrazňuje, že EU musí mít k dispozici kvalitní struktury pro reakci na krize, které budou schopné neustále monitorovat stav a okamžitě reagovat a mohou poskytnout včasné varování a informace o aktuálním vývoji situace všem zapojeným subjektům; konstatuje, že existuje velké množství monitorovacích center na úrovni EU, což vyvolává otázku účinné koordinace v případě komplexních krizí zasahujících více oblastí; bere na vědomí zřízení situačního střediska v rámci Evropské služby pro vnější činnost, jakož i existenci řady odvětvových monitorovacích středisek v rámci útvarů Komise a specializovaných orgánů EU; upozorňuje zejména na Monitorovací a informační středisko GŘ ECHO, útvar pro strategickou analýzu a reakci GŘ HOME, nástroj pro činnosti při mimořádných situacích v oblasti zdraví GŘ SANCO a situační středisko Frontex; |
| --- | --- |

32.

zdůrazňuje, že EU musí mít k dispozici kvalitní struktury pro reakci na krize, které budou schopné neustále monitorovat stav a okamžitě reagovat a mohou poskytnout včasné varování a informace o aktuálním vývoji situace všem zapojeným subjektům; konstatuje, že existuje velké množství monitorovacích center na úrovni EU, což vyvolává otázku účinné koordinace v případě komplexních krizí zasahujících více oblastí; bere na vědomí zřízení situačního střediska v rámci Evropské služby pro vnější činnost, jakož i existenci řady odvětvových monitorovacích středisek v rámci útvarů Komise a specializovaných orgánů EU; upozorňuje zejména na Monitorovací a informační středisko GŘ ECHO, útvar pro strategickou analýzu a reakci GŘ HOME, nástroj pro činnosti při mimořádných situacích v oblasti zdraví GŘ SANCO a situační středisko Frontex;

| 33. | připomíná, že je třeba zabránit zbytečným duplikacím a zajistit soudržnost a účinnou koordinaci kroků, zejména s ohledem na současný nedostatek zdrojů; bere na vědomí různé názory na způsob racionalizace těchto četných monitorovacích kapacit, z nichž některé jsou založeny na myšlence jediného centrálního kontaktního místa, jiné zase dávají přednost lepšímu propojení specializovaných zařízení; |
| --- | --- |

33.

připomíná, že je třeba zabránit zbytečným duplikacím a zajistit soudržnost a účinnou koordinaci kroků, zejména s ohledem na současný nedostatek zdrojů; bere na vědomí různé názory na způsob racionalizace těchto četných monitorovacích kapacit, z nichž některé jsou založeny na myšlence jediného centrálního kontaktního místa, jiné zase dávají přednost lepšímu propojení specializovaných zařízení;

| 34. | je toho názoru, že široké spektrum možných krizí, od povodní po chemické, biologické, radiologické a jaderné útoky a katastrofy, nevyhnutelně vyžaduje široké spektrum specializovaných služeb a sítí, jejichž sloučení by nemuselo nutně vést k větší účinnosti; zároveň se domnívá, že všechny specializované služby na úrovni EU by měly být integrovány do jednotného zabezpečeného informačního systému, a vyzývá Komisi a místopředsedkyni, vysokou představitelku, aby se snažila posílit vnitřní koordinační platformu ARGUS; |
| --- | --- |

34.

je toho názoru, že široké spektrum možných krizí, od povodní po chemické, biologické, radiologické a jaderné útoky a katastrofy, nevyhnutelně vyžaduje široké spektrum specializovaných služeb a sítí, jejichž sloučení by nemuselo nutně vést k větší účinnosti; zároveň se domnívá, že všechny specializované služby na úrovni EU by měly být integrovány do jednotného zabezpečeného informačního systému, a vyzývá Komisi a místopředsedkyni, vysokou představitelku, aby se snažila posílit vnitřní koordinační platformu ARGUS;

| 35. | zdůrazňuje potřebu politické koordinace v Radě v případě závažných krizí; bere na vědomí přezkum Koordinačního opatření pro mimořádné události a pro případ krize (CCA) a vítá shodu názorů v Radě na nový koncepční rámec koordinačního opatření, jenž využívá řádné postupy Rady, a zejména COREPER, namísto struktur vytvořených ad hoc; zdůrazňuje, že pro koherentní, účinnou a včasnou reakci na politické úrovni EU na krize těchto rozměrů a takovéhoto charakteru je nutný jeden jediný soubor opatření; proto se domnívá, že nové koordinační opatření by mělo také podporovat doložku solidarity; |
| --- | --- |

35.

zdůrazňuje potřebu politické koordinace v Radě v případě závažných krizí; bere na vědomí přezkum Koordinačního opatření pro mimořádné události a pro případ krize (CCA) a vítá shodu názorů v Radě na nový koncepční rámec koordinačního opatření, jenž využívá řádné postupy Rady, a zejména COREPER, namísto struktur vytvořených ad hoc; zdůrazňuje, že pro koherentní, účinnou a včasnou reakci na politické úrovni EU na krize těchto rozměrů a takovéhoto charakteru je nutný jeden jediný soubor opatření; proto se domnívá, že nové koordinační opatření by mělo také podporovat doložku solidarity;

| 36. | podporuje snahy racionalizovat a lépe integrovat velké množství internetových platforem pro komunikaci a sdílení informací ohledně mimořádných událostí, včetně webových stránek CCA, platformy ARGUS, společného komunikačního a informačního systému pro případy mimořádných událostí (CECIS) a systému pro mimořádné situace v oblasti zdraví a pro informace o nemocích (HEDIS), aby byl umožněn nepřerušovaný, plynulý a účinný tok informací napříč různými odvětvími a institucemi; bere na vědomí rozhodnutí Rady upravit internetové stránky CCA tak, aby mohly být v budoucnosti využívány jako webová platforma pro krizové situace, jež vyžadují politickou koordinaci na úrovni EU; |
| --- | --- |

36.

podporuje snahy racionalizovat a lépe integrovat velké množství internetových platforem pro komunikaci a sdílení informací ohledně mimořádných událostí, včetně webových stránek CCA, platformy ARGUS, společného komunikačního a informačního systému pro případy mimořádných událostí (CECIS) a systému pro mimořádné situace v oblasti zdraví a pro informace o nemocích (HEDIS), aby byl umožněn nepřerušovaný, plynulý a účinný tok informací napříč různými odvětvími a institucemi; bere na vědomí rozhodnutí Rady upravit internetové stránky CCA tak, aby mohly být v budoucnosti využívány jako webová platforma pro krizové situace, jež vyžadují politickou koordinaci na úrovni EU;

| 37. | naléhavě vyzývá ke zvýšení společného situačního povědomí, jež je nezbytné pro řešení závažných víceodvětvových krizí, kdy je zapotřebí poskytnout politickým orgánům rychlé a obsáhlé aktuální informace; vítá, že je přezkum CCA zaměřen na vývoj Integrovaného situačního povědomí a analýzy pro instituce EU a členské státy, a vyzývá Komisi, aby zajistila jeho včasné provedení; poukazuje na to, že společné situační povědomí je téměř nemožné bez kultury sdílení informací a že vytvářet takovou kulturu je téměř nemožné bez jasného rozdělení úloh; |
| --- | --- |

37.

naléhavě vyzývá ke zvýšení společného situačního povědomí, jež je nezbytné pro řešení závažných víceodvětvových krizí, kdy je zapotřebí poskytnout politickým orgánům rychlé a obsáhlé aktuální informace; vítá, že je přezkum CCA zaměřen na vývoj Integrovaného situačního povědomí a analýzy pro instituce EU a členské státy, a vyzývá Komisi, aby zajistila jeho včasné provedení; poukazuje na to, že společné situační povědomí je téměř nemožné bez kultury sdílení informací a že vytvářet takovou kulturu je téměř nemožné bez jasného rozdělení úloh;

| 38. | vítá plánovanou aktualizaci Monitorovacího a informačního střediska, z něhož vznikne Evropské středisko reakce na mimořádné situace, a zdůrazňuje, že by mělo tvořit jeden z pilířů propojeného systému rychlé reakce EU; domnívá se, že odpovědnost za koordinaci víceodvětvových krizí musí být stanovena případ od případu v souladu se zásadou „těžiště“; |
| --- | --- |

38.

vítá plánovanou aktualizaci Monitorovacího a informačního střediska, z něhož vznikne Evropské středisko reakce na mimořádné situace, a zdůrazňuje, že by mělo tvořit jeden z pilířů propojeného systému rychlé reakce EU; domnívá se, že odpovědnost za koordinaci víceodvětvových krizí musí být stanovena případ od případu v souladu se zásadou „těžiště“;

| 39. | konstatuje, že v současném globálním světě, který je stále více propojen, je pravděpodobné, že závažné krize takového rozměru, jenž by ospravedlnil uplatnění doložky solidarity, budou mít mnoho rozměrů a budou mít mezinárodní povahu, co se týče státních příslušníků, kterých se krize dotkne, či mezinárodních kroků, které budou podniknuty k její nápravě; zdůrazňuje významnou úlohu, kterou by v těchto případech měla sehrát ESVČ; |
| --- | --- |

39.

konstatuje, že v současném globálním světě, který je stále více propojen, je pravděpodobné, že závažné krize takového rozměru, jenž by ospravedlnil uplatnění doložky solidarity, budou mít mnoho rozměrů a budou mít mezinárodní povahu, co se týče státních příslušníků, kterých se krize dotkne, či mezinárodních kroků, které budou podniknuty k její nápravě; zdůrazňuje významnou úlohu, kterou by v těchto případech měla sehrát ESVČ;

| 40. | vyzývá členské státy, aby posílily své kapacity pro poskytování a přijímání pomoci a rovněž si vyměňovaly osvědčené postupy týkající se způsobů, jak zefektivnit vnitrostátní postupy pro koordinaci krizí, a spolupráce vnitrostátních krizových koordinačních středisek s EU; domnívá se, že je třeba vzít v úvahu i plánování a řízení vhodných celoevropských cvičení pro reakci na krize, včetně vnitrostátních struktur pro reakci na krize a příslušných struktur EU; |
| --- | --- |

40.

vyzývá členské státy, aby posílily své kapacity pro poskytování a přijímání pomoci a rovněž si vyměňovaly osvědčené postupy týkající se způsobů, jak zefektivnit vnitrostátní postupy pro koordinaci krizí, a spolupráce vnitrostátních krizových koordinačních středisek s EU; domnívá se, že je třeba vzít v úvahu i plánování a řízení vhodných celoevropských cvičení pro reakci na krize, včetně vnitrostátních struktur pro reakci na krize a příslušných struktur EU;

| 41. | považuje za zásadní vytvořit mezi příslušnými útvary členských států nezbytné procesní a organizační vazby s cílem zajistit, aby doložka solidarity v případě uplatnění řádně fungovala; |
| --- | --- |

41.

považuje za zásadní vytvořit mezi příslušnými útvary členských států nezbytné procesní a organizační vazby s cílem zajistit, aby doložka solidarity v případě uplatnění řádně fungovala;

| 42. | zdůrazňuje, že jakýkoli rozhodovací proces v Radě v návaznosti na žádost o pomoc na základě doložky solidarity nesmí poškozovat schopnost reakce EU a že reakce na krizi s využitím stávajících mechanismů, například mechanismu civilní ochrany Unie, musí být připravena k použití okamžitě, bez ohledu na jakékoli politické rozhodnutí; poukazuje na skutečnost, že použití vojenských prostředků na podporu operací civilní ochrany je již možné na operační úrovni bez uplatnění doložky solidarity, o čemž svědčí úspěšná spolupráce mezi Komisí a vojenským personálem EU při operacích v Pákistánu či Libyi; |
| --- | --- |

42.

zdůrazňuje, že jakýkoli rozhodovací proces v Radě v návaznosti na žádost o pomoc na základě doložky solidarity nesmí poškozovat schopnost reakce EU a že reakce na krizi s využitím stávajících mechanismů, například mechanismu civilní ochrany Unie, musí být připravena k použití okamžitě, bez ohledu na jakékoli politické rozhodnutí; poukazuje na skutečnost, že použití vojenských prostředků na podporu operací civilní ochrany je již možné na operační úrovni bez uplatnění doložky solidarity, o čemž svědčí úspěšná spolupráce mezi Komisí a vojenským personálem EU při operacích v Pákistánu či Libyi;

| 43. | upozorňuje, že je třeba podrobně stanovit demokratický postup, který by se měl použít v případě uplatnění doložky solidarity, což by mělo přispět také k zajištění odpovědnosti za přijatá rozhodnutí a k řádnému zapojení vnitrostátních parlamentů a Evropského parlamentu; zdůrazňuje, že je důležité zabránit jakémukoli nepřiměřenému použití doložky na úkor základních práv; |
| --- | --- |

43.

upozorňuje, že je třeba podrobně stanovit demokratický postup, který by se měl použít v případě uplatnění doložky solidarity, což by mělo přispět také k zajištění odpovědnosti za přijatá rozhodnutí a k řádnému zapojení vnitrostátních parlamentů a Evropského parlamentu; zdůrazňuje, že je důležité zabránit jakémukoli nepřiměřenému použití doložky na úkor základních práv;

| 44. | konstatuje, že Evropský parlament a Rada, které v EU zastávají funkci tvůrců právních předpisů a rozpočtových orgánů, by měly být v případě pohromy nebo útoku vyžadujícím uplatnění doložky solidarity pravidelně informovány o situaci na místě, ale také o příčině a možných následcích dané události, aby mohla být provedeno důkladné a objektivní posouzení založené na aktuálních a konkrétních informacích, z něhož by se mohlo čerpat v dalších případech; |
| --- | --- |

44.

konstatuje, že Evropský parlament a Rada, které v EU zastávají funkci tvůrců právních předpisů a rozpočtových orgánů, by měly být v případě pohromy nebo útoku vyžadujícím uplatnění doložky solidarity pravidelně informovány o situaci na místě, ale také o příčině a možných následcích dané události, aby mohla být provedeno důkladné a objektivní posouzení založené na aktuálních a konkrétních informacích, z něhož by se mohlo čerpat v dalších případech;

| 45. | připomíná, že doložka solidarity vyžaduje, aby Evropská rada pravidelně vyhodnocovala hrozby, kterým je Unie vystavena; zastává názor, že takové vyhodnocování je třeba koordinovat s NATO a mělo by být prováděno na alespoň dvou odlišných úrovních, tj. na dlouhodobějším základě v Evropské radě v rámci procesu, jenž by zároveň vyžadoval, aby budoucí aktualizace evropské bezpečnostní strategie a strategie vnitřní bezpečnosti zohledňovaly strategické přístupy, a také prostřednictvím častějších souhrnných přehledů stávajících hrozeb; |
| --- | --- |

45.

připomíná, že doložka solidarity vyžaduje, aby Evropská rada pravidelně vyhodnocovala hrozby, kterým je Unie vystavena; zastává názor, že takové vyhodnocování je třeba koordinovat s NATO a mělo by být prováděno na alespoň dvou odlišných úrovních, tj. na dlouhodobějším základě v Evropské radě v rámci procesu, jenž by zároveň vyžadoval, aby budoucí aktualizace evropské bezpečnostní strategie a strategie vnitřní bezpečnosti zohledňovaly strategické přístupy, a také prostřednictvím častějších souhrnných přehledů stávajících hrozeb;

| 46. | domnívá se, že vyhodnocení hrozeb je třeba doplnit o posouzení rizik, která budou analyzovat hrozby s ohledem na současné slabiny, a tím určí nejnaléhavější nedostatky v oblasti kapacit, jež je třeba řešit; připomíná, že v rámci provádění evropské strategie vnitřní bezpečnosti by EU měla do roku 2014 stanovit koherentní politiku řízení rizik, která posouzení hrozeb a rizik propojí s rozhodovacím procesem; znovu připomíná, že by na základě posouzení vnitrostátních rizik měla Komise do konce roku 2012 vypracovat meziodvětvový přehled hlavních přírodních i člověkem způsobených rizik, jimž může EU v budoucnu čelit; vybízí členské státy, aby sdílely svá posouzení vnitrostátních rizik a plány řízení rizik, aby mohlo být provedeno společné zhodnocení situace; |
| --- | --- |

46.

domnívá se, že vyhodnocení hrozeb je třeba doplnit o posouzení rizik, která budou analyzovat hrozby s ohledem na současné slabiny, a tím určí nejnaléhavější nedostatky v oblasti kapacit, jež je třeba řešit; připomíná, že v rámci provádění evropské strategie vnitřní bezpečnosti by EU měla do roku 2014 stanovit koherentní politiku řízení rizik, která posouzení hrozeb a rizik propojí s rozhodovacím procesem; znovu připomíná, že by na základě posouzení vnitrostátních rizik měla Komise do konce roku 2012 vypracovat meziodvětvový přehled hlavních přírodních i člověkem způsobených rizik, jimž může EU v budoucnu čelit; vybízí členské státy, aby sdílely svá posouzení vnitrostátních rizik a plány řízení rizik, aby mohlo být provedeno společné zhodnocení situace;

| 47. | zdůrazňuje, že výsledná společná posouzení rizik musí využít kapacity Situačního střediska EU, vycházet ze sdílených informací a zohledňovat údaje od všech orgánů EU, jež se zapojují do posouzení hrozeb a rizik, například příslušných útvarů Komise (včetně GŘ HOME, GŘ ECHO a GŘ SANCO) a agentur Unie (Europol, Frontex, Evropské středisko pro prevenci a kontrolu nemocí a další); |
| --- | --- |

47.

zdůrazňuje, že výsledná společná posouzení rizik musí využít kapacity Situačního střediska EU, vycházet ze sdílených informací a zohledňovat údaje od všech orgánů EU, jež se zapojují do posouzení hrozeb a rizik, například příslušných útvarů Komise (včetně GŘ HOME, GŘ ECHO a GŘ SANCO) a agentur Unie (Europol, Frontex, Evropské středisko pro prevenci a kontrolu nemocí a další);

o

o o

| 48. | pověřuje svého předsedu, aby toto usnesení předal místopředsedkyni, vysoké představitelce, Radě, Komisi, parlamentům členských států, parlamentnímu shromáždění NATO a generálnímu tajemníkovi NATO. |
| --- | --- |

48.

pověřuje svého předsedu, aby toto usnesení předal místopředsedkyni, vysoké představitelce, Radě, Komisi, parlamentům členských států, parlamentnímu shromáždění NATO a generálnímu tajemníkovi NATO.

---

(1)  10207/12.

(2)  Přijaté texty, P7_TA(2012)0207.

(3)  Přijaté texty, P7_TA(2011)0574.

(4)  Přijaté texty, P7_TA(2011)0404.

(5)  Úř. věst. C 99 E, 3.4.2012, s. 63.

(6)  Závěry Rady ze dne 12. listopadu 2009, 15505/1/09-REV.

(7)  Úř. věst. C 169 E, 15.6.2012, s. 8.

(8)  Zde se na ní odkazuje jako na doložku o vzájemné obraně, ačkoli ve Smlouvě není uveden žádný název. Srov. zejména závazek v oblasti vzájemné obrany obsažený v článku V pozměněné Bruselské smlouvy, který je podle jejích signatářů obsažen v čl. 42 odst. 7 Smlouvy o Evropské unii (prohlášení předsednictví Stálé rady ZEU ze dne 31. března 2010).

(9)  Viz návrh rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o mechanismu civilní ochrany Unie (COM(2011)0934).

---

| 16.12.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 419/145 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 419/145

---

P7_TA(2012)0457

Kybernetická bezpečnost a ochrana

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 22. listopadu 2012 o kybernetické bezpečnosti a ochraně (2012/2096(INI))

(2015/C 419/22)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na zprávu o provádění evropské bezpečnostní strategie, kterou schválila Evropská rada ve dnech 11. a 12. prosince 2008, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu o provádění evropské bezpečnostní strategie, kterou schválila Evropská rada ve dnech 11. a 12. prosince 2008,

| — | s ohledem na Úmluvu Rady Evropy o kybernetické trestné činnosti z Budapešti ze dne 23. listopadu 2001, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Úmluvu Rady Evropy o kybernetické trestné činnosti z Budapešti ze dne 23. listopadu 2001,

| — | s ohledem na závěry Rady o ochraně kritické informační infrastruktury ze dne 27. května 2011 a na předešlé závěry Rady o kybernetické bezpečnosti, |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry Rady o ochraně kritické informační infrastruktury ze dne 27. května 2011 a na předešlé závěry Rady o kybernetické bezpečnosti,

| — | s ohledem na sdělení Komise „Digitální agenda pro Evropu“ (COM(2010)0245) ze dne 19. května 2010, |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise „Digitální agenda pro Evropu“ (COM(2010)0245) ze dne 19. května 2010,

| — | s ohledem na směrnici Rady 2008/114/ES ze dne 8. prosince 2008 o určování a označování evropských kritických infrastruktur a o posouzení potřeby zvýšit jejich ochranu (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na směrnici Rady 2008/114/ES ze dne 8. prosince 2008 o určování a označování evropských kritických infrastruktur a o posouzení potřeby zvýšit jejich ochranu (1),

| — | s ohledem na nedávné sdělení Komise o zřízení Evropského centra pro boj proti kyberkriminalitě jako prioritě strategie vnitřní bezpečnosti (COM(2012)0140), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nedávné sdělení Komise o zřízení Evropského centra pro boj proti kyberkriminalitě jako prioritě strategie vnitřní bezpečnosti (COM(2012)0140),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 10. března 2010 o uplatňování evropské strategie v oblasti bezpečnosti a společné bezpečnostní a obranné politiky (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 10. března 2010 o uplatňování evropské strategie v oblasti bezpečnosti a společné bezpečnostní a obranné politiky (2),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 11. května 2011 o rozvoji společné bezpečnostní a obranné politiky po vstupu Lisabonské smlouvy v platnost (3), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 11. května 2011 o rozvoji společné bezpečnostní a obranné politiky po vstupu Lisabonské smlouvy v platnost (3),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 22. května 2012 o strategii vnitřní bezpečnosti Evropské unie (4), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 22. května 2012 o strategii vnitřní bezpečnosti Evropské unie (4),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 27. září 2011 k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1334/2000, kterým se zavádí režim Společenství pro kontrolu vývozu zboží a technologií dvojího užití (5), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 27. září 2011 k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1334/2000, kterým se zavádí režim Společenství pro kontrolu vývozu zboží a technologií dvojího užití (5),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 12. června 2012 o ochraně kritické informační infrastruktury – „Dosažené výsledky a další kroky: směrem ke globální kybernetické bezpečnosti“ (6), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 12. června 2012 o ochraně kritické informační infrastruktury – „Dosažené výsledky a další kroky: směrem ke globální kybernetické bezpečnosti“ (6),

| — | s ohledem na rezoluci Rady OSN pro lidská práva ze dne 5. července 2012 nazvanou „Ochrana, podpora a uplatňování lidských práv na internetu“ (7), která uznává význam ochrany lidských práv a volného toku informací přes internet, |
| --- | --- |

—

s ohledem na rezoluci Rady OSN pro lidská práva ze dne 5. července 2012 nazvanou „Ochrana, podpora a uplatňování lidských práv na internetu“ (7), která uznává význam ochrany lidských práv a volného toku informací přes internet,

| — | s ohledem na závěry vrcholné schůzky v Chicagu ze dne 20. května 2012, |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry vrcholné schůzky v Chicagu ze dne 20. května 2012,

| — | s ohledem na hlavu V Smlouvy o EU, |
| --- | --- |

—

s ohledem na hlavu V Smlouvy o EU,

| — | s ohledem na článek 48 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 48 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro zahraniční věci (A7-0335/2012), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro zahraniční věci (A7-0335/2012),

| A. | vzhledem k tomu, že v dnešním globalizovaném světě jsou EU a její členské státy zásadně závislé na bezpečném kyberprostoru, bezpečném využívání informačních a digitálních technologií a na odolných a spolehlivých informačních službách a související infrastruktuře; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že v dnešním globalizovaném světě jsou EU a její členské státy zásadně závislé na bezpečném kyberprostoru, bezpečném využívání informačních a digitálních technologií a na odolných a spolehlivých informačních službách a související infrastruktuře;

| B. | vzhledem k tomu, že informační a komunikační technologie jsou rovněž využívány jako nástroje represe; vzhledem k tomu, že podmínky, za nichž jsou tyto technologie využívány, ve značné míře určují jejich potenciální dopad, tj. zda jsou hybnou silou pozitivního vývoje, nebo zda naopak slouží k represi; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že informační a komunikační technologie jsou rovněž využívány jako nástroje represe; vzhledem k tomu, že podmínky, za nichž jsou tyto technologie využívány, ve značné míře určují jejich potenciální dopad, tj. zda jsou hybnou silou pozitivního vývoje, nebo zda naopak slouží k represi;

| C. | vzhledem k tomu, že výzvy, hrozby a útoky v oblasti kybernetiky narůstají dramatickým tempem a představují vážné ohrožení bezpečnosti, obrany, stability a konkurenceschopnosti národních států i soukromého sektoru; vzhledem k tomu, že by se tedy řešení těchto hrozeb nemělo odkládat do budoucnosti; vzhledem k tomu, že většina dobře viditelných a vysoce ničivých kybernetických incidentů je v současné době politicky motivována; vzhledem k tomu, že ačkoli je naprostá většina kybernetických incidentů jednoduchých jsou hrozby pro klíčová zařízení čím dál tím sofistikovanější a vyžadují důkladnou ochranu; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že výzvy, hrozby a útoky v oblasti kybernetiky narůstají dramatickým tempem a představují vážné ohrožení bezpečnosti, obrany, stability a konkurenceschopnosti národních států i soukromého sektoru; vzhledem k tomu, že by se tedy řešení těchto hrozeb nemělo odkládat do budoucnosti; vzhledem k tomu, že většina dobře viditelných a vysoce ničivých kybernetických incidentů je v současné době politicky motivována; vzhledem k tomu, že ačkoli je naprostá většina kybernetických incidentů jednoduchých jsou hrozby pro klíčová zařízení čím dál tím sofistikovanější a vyžadují důkladnou ochranu;

| D. | vzhledem k tomu, že se kyberprostor s téměř dvěma miliardami vzájemně globálně propojených uživatelů stal jedním z nejmocnějších a nejúčinnějších prostředků při prosazování demokratických myšlenek a organizování občanů, kteří se snaží naplnit své touhy po svobodě a bojovat proti diktaturám; vzhledem k tomu, že využívání kyberprostoru nedemokratickými a autoritářskými režimy čím dál více ohrožuje práva jednotlivců na svobodu projevu a shromažďování; vzhledem k tomu, že je tedy velmi důležité zajistit, aby kyberprostor zůstal otevřený volnému proudu myšlenek, informací a projevů; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že se kyberprostor s téměř dvěma miliardami vzájemně globálně propojených uživatelů stal jedním z nejmocnějších a nejúčinnějších prostředků při prosazování demokratických myšlenek a organizování občanů, kteří se snaží naplnit své touhy po svobodě a bojovat proti diktaturám; vzhledem k tomu, že využívání kyberprostoru nedemokratickými a autoritářskými režimy čím dál více ohrožuje práva jednotlivců na svobodu projevu a shromažďování; vzhledem k tomu, že je tedy velmi důležité zajistit, aby kyberprostor zůstal otevřený volnému proudu myšlenek, informací a projevů;

| E. | vzhledem k tomu, že v EU a jejích členských státech existuje mnoho překážek politického, legislativního a organizačního rázu pro vytvoření komplexního a jednotného přístupu ke kybernetické ochraně a bezpečnosti; vzhledem k tomu, že v citlivé a zranitelné oblasti kybernetické bezpečnosti chybí společná definice, normy a opatření; |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že v EU a jejích členských státech existuje mnoho překážek politického, legislativního a organizačního rázu pro vytvoření komplexního a jednotného přístupu ke kybernetické ochraně a bezpečnosti; vzhledem k tomu, že v citlivé a zranitelné oblasti kybernetické bezpečnosti chybí společná definice, normy a opatření;

| F. | vzhledem k tomu, že sdílení a koordinace mezi orgány EU a s členskými státy i mezi nimi vzájemně, stejně jako s vnějšími partnery, jsou stále nedostatečné; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že sdílení a koordinace mezi orgány EU a s členskými státy i mezi nimi vzájemně, stejně jako s vnějšími partnery, jsou stále nedostatečné;

| G. | vzhledem k tomu, že na evropské i mezinárodní úrovni chybí jasné a harmonizované definice pojmů „kybernetická bezpečnost“ a „kybernetická ochrana“; vzhledem k tomu, že chápání pojmu „kybernetická bezpečnost“ a další klíčové terminologie se v různých zemích podstatně liší; |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že na evropské i mezinárodní úrovni chybí jasné a harmonizované definice pojmů „kybernetická bezpečnost“ a „kybernetická ochrana“; vzhledem k tomu, že chápání pojmu „kybernetická bezpečnost“ a další klíčové terminologie se v různých zemích podstatně liší;

| H. | vzhledem k tomu, že EU dosud nevytvořila vlastní soudržné politiky týkající se ochrany kritické informační infrastruktury, což vyžaduje multidisciplinární přístup, neboť je nutné zvýšit bezpečnost a zároveň dodržovat základní práva; |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že EU dosud nevytvořila vlastní soudržné politiky týkající se ochrany kritické informační infrastruktury, což vyžaduje multidisciplinární přístup, neboť je nutné zvýšit bezpečnost a zároveň dodržovat základní práva;

| I. | vzhledem k tomu, že EU navrhla různé iniciativy pro řešení kyberkriminality na civilní úrovni, včetně zřízení nového Evropského centra pro boj proti kyberkriminalitě, avšak dosud nevypracovala žádný konkrétní plán na úrovni bezpečnosti a obrany; |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že EU navrhla různé iniciativy pro řešení kyberkriminality na civilní úrovni, včetně zřízení nového Evropského centra pro boj proti kyberkriminalitě, avšak dosud nevypracovala žádný konkrétní plán na úrovni bezpečnosti a obrany;

| J. | vzhledem k tomu, že v boji proti kyberkriminalitě má zásadní význam posilování důvěry mezi soukromým sektorem, donucovacími orgány, obranou a jinými příslušnými institucemi; |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že v boji proti kyberkriminalitě má zásadní význam posilování důvěry mezi soukromým sektorem, donucovacími orgány, obranou a jinými příslušnými institucemi;

| K. | vzhledem k tomu, že předpokladem pro spolehlivou kybernetickou bezpečnost je vzájemná důvěra ve vztazích mezi státními a nestátními subjekty; |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že předpokladem pro spolehlivou kybernetickou bezpečnost je vzájemná důvěra ve vztazích mezi státními a nestátními subjekty;

| L. | vzhledem k tomu, že většina kybernetických incidentů ve veřejném i soukromém sektoru nebývá nahlášena kvůli citlivé povaze informací a potenciálnímu poškození obrazu dotčených společností; |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že většina kybernetických incidentů ve veřejném i soukromém sektoru nebývá nahlášena kvůli citlivé povaze informací a potenciálnímu poškození obrazu dotčených společností;

| M. | vzhledem k tomu, že k řadě kybernetických útoků dojde z důvodu nedostatečné odolnosti a robustnosti soukromé a veřejné síťové infrastruktury, špatně chráněných či zabezpečených databází a dalších nedostatků v kritické informační infrastruktuře; vzhledem k tomu, že pouze malý počet členských států považuje ochranu své sítě a informačních systémů a souvisejících údajů za součást své povinné péče, což vysvětluje nedostatek investic do nejmodernější zabezpečovací technologie, odborné přípravy a vypracovávání vhodných pokynů; vzhledem k tomu, že mnoho členských států závisí na bezpečnostních technologiích třetích zemí a že by tyto státy měly vyvinout větší úsilí o to, aby tuto závislost omezily; |
| --- | --- |

M.

vzhledem k tomu, že k řadě kybernetických útoků dojde z důvodu nedostatečné odolnosti a robustnosti soukromé a veřejné síťové infrastruktury, špatně chráněných či zabezpečených databází a dalších nedostatků v kritické informační infrastruktuře; vzhledem k tomu, že pouze malý počet členských států považuje ochranu své sítě a informačních systémů a souvisejících údajů za součást své povinné péče, což vysvětluje nedostatek investic do nejmodernější zabezpečovací technologie, odborné přípravy a vypracovávání vhodných pokynů; vzhledem k tomu, že mnoho členských států závisí na bezpečnostních technologiích třetích zemí a že by tyto státy měly vyvinout větší úsilí o to, aby tuto závislost omezily;

| N. | vzhledem k tomu, že většina pachatelů kybernetických útoků na vysoké úrovni, jež ohrožují národní či mezinárodní bezpečnost a obranu, není nikdy odhalena a stíhána; vzhledem k tomu, že neexistuje mezinárodně dohodnutá podoba reakce na státem zosnovaný kybernetický útok proti jinému státu, ani dohoda, zda by takový případ měl být považován za „casus belli“; |
| --- | --- |

N.

vzhledem k tomu, že většina pachatelů kybernetických útoků na vysoké úrovni, jež ohrožují národní či mezinárodní bezpečnost a obranu, není nikdy odhalena a stíhána; vzhledem k tomu, že neexistuje mezinárodně dohodnutá podoba reakce na státem zosnovaný kybernetický útok proti jinému státu, ani dohoda, zda by takový případ měl být považován za „casus belli“;

| O. | vzhledem k tomu, že Evropská agentura pro bezpečnost sítí a informací (ENISA) má usnadnit výměnu osvědčených postupů mezi členskými státy v oblasti kybernetické bezpečnosti na základě doporučení, jak rozvíjet, provádět a udržovat strategii kybernetické bezpečnosti; vzhledem k tomu, že hraje také podpůrnou roli ve vnitrostátních strategiích kybernetické bezpečnosti a vnitrostátních krizových plánech a při organizaci celoevropských a mezinárodních cvičení o ochraně kritické informační infrastruktury (CIIP) a vytváření scénářů pro vnitrostátní cvičení; |
| --- | --- |

O.

vzhledem k tomu, že Evropská agentura pro bezpečnost sítí a informací (ENISA) má usnadnit výměnu osvědčených postupů mezi členskými státy v oblasti kybernetické bezpečnosti na základě doporučení, jak rozvíjet, provádět a udržovat strategii kybernetické bezpečnosti; vzhledem k tomu, že hraje také podpůrnou roli ve vnitrostátních strategiích kybernetické bezpečnosti a vnitrostátních krizových plánech a při organizaci celoevropských a mezinárodních cvičení o ochraně kritické informační infrastruktury (CIIP) a vytváření scénářů pro vnitrostátní cvičení;

| P. | vzhledem k tomu, že k červnu 2012 oficiálně přijalo vnitrostátní strategii kybernetické bezpečnosti pouze 10 členských států EU; |
| --- | --- |

P.

vzhledem k tomu, že k červnu 2012 oficiálně přijalo vnitrostátní strategii kybernetické bezpečnosti pouze 10 členských států EU;

| Q. | vzhledem k tomu, že kybernetická ochrana je jednou z největších priorit Evropské obranné agentury (EDA), která v rámci plánu rozvoje schopností ustavila projektový tým věnující se kybernetické bezpečnosti, přičemž většina členských států sbírá zkušenosti a předkládá návrhy doporučení; |
| --- | --- |

Q.

vzhledem k tomu, že kybernetická ochrana je jednou z největších priorit Evropské obranné agentury (EDA), která v rámci plánu rozvoje schopností ustavila projektový tým věnující se kybernetické bezpečnosti, přičemž většina členských států sbírá zkušenosti a předkládá návrhy doporučení;

| R. | vzhledem k tomu, že investice do výzkumu a vývoje v oblasti kybernetické bezpečnosti a ochrany mají zásadní význam pro to, aby v těchto dvou odvětvích docházelo k pokroku a byla udržována na vysoké úrovni; vzhledem k tomu, že výdaje na výzkum a vývoj v oblasti obrany se snížily, místo aby dosáhly schválených 2 % celkových výdajů na obranu; |
| --- | --- |

R.

vzhledem k tomu, že investice do výzkumu a vývoje v oblasti kybernetické bezpečnosti a ochrany mají zásadní význam pro to, aby v těchto dvou odvětvích docházelo k pokroku a byla udržována na vysoké úrovni; vzhledem k tomu, že výdaje na výzkum a vývoj v oblasti obrany se snížily, místo aby dosáhly schválených 2 % celkových výdajů na obranu;

| S. | vzhledem k tomu, že zvyšování povědomí a vzdělávání občanů o kybernetické bezpečnosti by mělo představovat základ každé komplexní strategie v této oblasti; |
| --- | --- |

S.

vzhledem k tomu, že zvyšování povědomí a vzdělávání občanů o kybernetické bezpečnosti by mělo představovat základ každé komplexní strategie v této oblasti;

| T. | vzhledem k tomu, že v souladu s SFEU musí být stanovena jasná rovnováha mezi bezpečnostními opatřeními a právy občanů, jako je právo na soukromí, ochrana údajů a svoboda projevu, přičemž ani jedno nesmí být jménem druhého obětováno; |
| --- | --- |

T.

vzhledem k tomu, že v souladu s SFEU musí být stanovena jasná rovnováha mezi bezpečnostními opatřeními a právy občanů, jako je právo na soukromí, ochrana údajů a svoboda projevu, přičemž ani jedno nesmí být jménem druhého obětováno;

| U. | vzhledem k tomu, že je stále více zapotřebí lépe dodržovat a chránit právo jednotlivců na soukromí, jak stanoví Listina základních práv EU a článek 16 SFEU; vzhledem k tomu, že potřeba institucí a obranných orgánů zabezpečit a chránit kyberprostor na vnitrostátní úrovni by – ač je důležitá – nikdy neměla být využita jako důvod pro jakékoli omezování práv a svobod v kybernetickém a informačním prostoru; |
| --- | --- |

U.

vzhledem k tomu, že je stále více zapotřebí lépe dodržovat a chránit právo jednotlivců na soukromí, jak stanoví Listina základních práv EU a článek 16 SFEU; vzhledem k tomu, že potřeba institucí a obranných orgánů zabezpečit a chránit kyberprostor na vnitrostátní úrovni by – ač je důležitá – nikdy neměla být využita jako důvod pro jakékoli omezování práv a svobod v kybernetickém a informačním prostoru;

| V. | vzhledem k tomu, že globální a hranicemi neomezená povaha internetu vyžaduje nové formy mezinárodní spolupráce a správy se zapojením mnoha zúčastněných stran; |
| --- | --- |

V.

vzhledem k tomu, že globální a hranicemi neomezená povaha internetu vyžaduje nové formy mezinárodní spolupráce a správy se zapojením mnoha zúčastněných stran;

| W. | vzhledem k tomu, že se vlády při zabezpečování své kritické infrastruktury stále více spoléhají na soukromé subjekty; |
| --- | --- |

W.

vzhledem k tomu, že se vlády při zabezpečování své kritické infrastruktury stále více spoléhají na soukromé subjekty;

| X. | vzhledem k tomu, že Evropská služba pro vnější činnost (ESVČ) do svých vztahů s třetími zeměmi dosud iniciativně nezahrnula otázky kybernetické bezpečnosti; |
| --- | --- |

X.

vzhledem k tomu, že Evropská služba pro vnější činnost (ESVČ) do svých vztahů s třetími zeměmi dosud iniciativně nezahrnula otázky kybernetické bezpečnosti;

| Y. | vzhledem k tomu, že nástroj stability je dosud jediným programem EU zaměřeným na reakce na naléhavé krize či globální/nadregionální problémy v oblasti bezpečnosti, včetně hrozeb v oblasti kybernetické bezpečnosti; |
| --- | --- |

Y.

vzhledem k tomu, že nástroj stability je dosud jediným programem EU zaměřeným na reakce na naléhavé krize či globální/nadregionální problémy v oblasti bezpečnosti, včetně hrozeb v oblasti kybernetické bezpečnosti;

| Z. | vzhledem k tomu, že společná reakce – prostřednictvím pracovní skupiny EU-USA pro kybernetickou bezpečnost a kyberkriminalitu – na hrozby v oblasti kybernetické bezpečnosti je jednou z prioritních otázek ve vztazích mezi EU a USA; |
| --- | --- |

Z.

vzhledem k tomu, že společná reakce – prostřednictvím pracovní skupiny EU-USA pro kybernetickou bezpečnost a kyberkriminalitu – na hrozby v oblasti kybernetické bezpečnosti je jednou z prioritních otázek ve vztazích mezi EU a USA;

Činnosti a koordinace v EU

| 1. | konstatuje, že hrozby v oblasti kybernetiky a útoky proti vládám, státní správě a vojenským a mezinárodním orgánům jsou rychle rostoucí a stále častější hrozbou jak v EU, tak na celém světě, a že existují pádné důvody pro obavu, že by státní či nestátní subjekty, zejména teroristické a kriminální organizace, mohly zaútočit na kritické informační a komunikační struktury a infrastruktury orgánů EU a členských států, což by mohlo způsobit značné škody, včetně „kinetického efektu“; |
| --- | --- |

1.

konstatuje, že hrozby v oblasti kybernetiky a útoky proti vládám, státní správě a vojenským a mezinárodním orgánům jsou rychle rostoucí a stále častější hrozbou jak v EU, tak na celém světě, a že existují pádné důvody pro obavu, že by státní či nestátní subjekty, zejména teroristické a kriminální organizace, mohly zaútočit na kritické informační a komunikační struktury a infrastruktury orgánů EU a členských států, což by mohlo způsobit značné škody, včetně „kinetického efektu“;

| 2. | zdůrazňuje proto potřebu globálního a koordinovaného přístupu k těmto problémům na úrovni EU prostřednictvím rozvíjení komplexní strategie kybernetické bezpečnosti EU, která by měla stanovit společnou definici kybernetické bezpečnosti a ochrany, definiční znaky kybernetického útoku souvisejícího s ochranou a společnou operační vizi a vzít v úvahu přidanou hodnotu stávajících agentur a subjektů, stejně jako osvědčené postupy z těch členských států, které již mají vnitrostátní strategie kybernetické bezpečnosti; zdůrazňuje zásadní význam koordinace a vytváření součinnosti na úrovni Unie pro snadnější kombinování různých iniciativ, programů a činností, jak vojenských, tak civilních; zdůrazňuje, že tato strategie by měla zajistit flexibilitu a být pravidelně aktualizována, aby byla přizpůsobována rychle se měnícímu kyberprostoru; |
| --- | --- |

2.

zdůrazňuje proto potřebu globálního a koordinovaného přístupu k těmto problémům na úrovni EU prostřednictvím rozvíjení komplexní strategie kybernetické bezpečnosti EU, která by měla stanovit společnou definici kybernetické bezpečnosti a ochrany, definiční znaky kybernetického útoku souvisejícího s ochranou a společnou operační vizi a vzít v úvahu přidanou hodnotu stávajících agentur a subjektů, stejně jako osvědčené postupy z těch členských států, které již mají vnitrostátní strategie kybernetické bezpečnosti; zdůrazňuje zásadní význam koordinace a vytváření součinnosti na úrovni Unie pro snadnější kombinování různých iniciativ, programů a činností, jak vojenských, tak civilních; zdůrazňuje, že tato strategie by měla zajistit flexibilitu a být pravidelně aktualizována, aby byla přizpůsobována rychle se měnícímu kyberprostoru;

| 3. | naléhavě vyzývá Komisi a vysokou představitelku Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, aby ve svém nadcházejícím návrhu týkajícím se opatření pro provádění doložky solidarity (článek 222 SFEU) zvážily možnost závažného kybernetického útoku proti členskému státu; je dále toho názoru, že ačkoli je stále třeba definovat kybernetické útoky ohrožující národní bezpečnost společnou terminologií, mohly by spadat do oblasti působnosti doložky o vzájemné obraně (čl. 42 odst. 7 SEU), aniž by byla dotčena zásada proporcionality; |
| --- | --- |

3.

naléhavě vyzývá Komisi a vysokou představitelku Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, aby ve svém nadcházejícím návrhu týkajícím se opatření pro provádění doložky solidarity (článek 222 SFEU) zvážily možnost závažného kybernetického útoku proti členskému státu; je dále toho názoru, že ačkoli je stále třeba definovat kybernetické útoky ohrožující národní bezpečnost společnou terminologií, mohly by spadat do oblasti působnosti doložky o vzájemné obraně (čl. 42 odst. 7 SEU), aniž by byla dotčena zásada proporcionality;

| 4. | zdůrazňuje, že SBOP musí zajistit, aby síly, jež se účastní vojenských operací EU a civilních misí, byly chráněny proti kybernetickým útokům; zdůrazňuje, že by z kybernetické ochrany měla být učiněna aktivní schopnost v rámci SBOP; |
| --- | --- |

4.

zdůrazňuje, že SBOP musí zajistit, aby síly, jež se účastní vojenských operací EU a civilních misí, byly chráněny proti kybernetickým útokům; zdůrazňuje, že by z kybernetické ochrany měla být učiněna aktivní schopnost v rámci SBOP;

| 5. | zdůrazňuje, že všechny politiky EU týkající se kybernetické bezpečnosti by měly být koncipovány a navrženy tak, aby zajistily co nejvyšší míru ochrany a zachování digitálních svobod a dodržování lidských práv na internetu; domnívá se, že s cílem pokročit v tomto úsilí by měl být internet spolu s informačními a komunikačními technologiemi zařazen do zahraničních a bezpečnostních politik EU; |
| --- | --- |

5.

zdůrazňuje, že všechny politiky EU týkající se kybernetické bezpečnosti by měly být koncipovány a navrženy tak, aby zajistily co nejvyšší míru ochrany a zachování digitálních svobod a dodržování lidských práv na internetu; domnívá se, že s cílem pokročit v tomto úsilí by měl být internet spolu s informačními a komunikačními technologiemi zařazen do zahraničních a bezpečnostních politik EU;

| 6. | vyzývá Komisi a Radu, aby jednoznačně uznaly digitální svobody za základní práva a nezbytný předpoklad požívání všeobecných lidských práv; zdůrazňuje, že by členské státy měly usilovat o to, aby v rámci vyváření reakcí na kybernetickou hrozbu a útoky nikdy neohrozily práva a svobody svých občanů, a že by měly ve svých právních předpisech náležitě rozlišovat mezi civilní a vojenskou úrovní kybernetických incidentů; vyzývá k opatrnosti při uplatňování omezení, pokud jde o možnosti občanů využívat nástroje komunikačních a informačních technologií; |
| --- | --- |

6.

vyzývá Komisi a Radu, aby jednoznačně uznaly digitální svobody za základní práva a nezbytný předpoklad požívání všeobecných lidských práv; zdůrazňuje, že by členské státy měly usilovat o to, aby v rámci vyváření reakcí na kybernetickou hrozbu a útoky nikdy neohrozily práva a svobody svých občanů, a že by měly ve svých právních předpisech náležitě rozlišovat mezi civilní a vojenskou úrovní kybernetických incidentů; vyzývá k opatrnosti při uplatňování omezení, pokud jde o možnosti občanů využívat nástroje komunikačních a informačních technologií;

| 7. | vyzývá Radu a Komisi, aby společně s členskými státy vypracovaly bílou knihu o kybernetické ochraně, která by obsahovala jasné definice a kritéria oddělující úrovně kybernetických útoků v civilní a vojenské oblasti podle jejich účelu a účinků a rovněž podle úrovně reakcí, včetně vyšetřování, odhalování a stíhání pachatelů; |
| --- | --- |

7.

vyzývá Radu a Komisi, aby společně s členskými státy vypracovaly bílou knihu o kybernetické ochraně, která by obsahovala jasné definice a kritéria oddělující úrovně kybernetických útoků v civilní a vojenské oblasti podle jejich účelu a účinků a rovněž podle úrovně reakcí, včetně vyšetřování, odhalování a stíhání pachatelů;

| 8. | domnívá se, že existuje jasná potřeba pro aktualizaci evropské bezpečnostní strategie s cílem stanovit a nalézt způsoby pronásledování a trestního stíhání samostatných i státem podporovaných pachatelů kybernetických útoků na sítě; |
| --- | --- |

8.

domnívá se, že existuje jasná potřeba pro aktualizaci evropské bezpečnostní strategie s cílem stanovit a nalézt způsoby pronásledování a trestního stíhání samostatných i státem podporovaných pachatelů kybernetických útoků na sítě;

Úroveň EU

| 9. | zdůrazňuje význam horizontální spolupráce a koordinace v oblasti kybernetické bezpečnosti v rámci orgánů a agentur EU a mezi nimi; |
| --- | --- |

9.

zdůrazňuje význam horizontální spolupráce a koordinace v oblasti kybernetické bezpečnosti v rámci orgánů a agentur EU a mezi nimi;

| 10. | zdůrazňuje, že nové technologie jsou výzvou pro způsob, jakým vlády plní své tradiční základní funkce; znovu potvrzuje, že obranná a bezpečnostní politika jsou v konečném důsledku v rukou vlád, a to včetně příslušného demokratického dohledu; bere na vědomí stále významnější úlohu soukromých subjektů při plnění úkolů v oblasti bezpečnosti a obrany, často při neexistenci mechanismů zajišťujících transparentnost a odpovědnost či demokratickou kontrolu; |
| --- | --- |

10.

zdůrazňuje, že nové technologie jsou výzvou pro způsob, jakým vlády plní své tradiční základní funkce; znovu potvrzuje, že obranná a bezpečnostní politika jsou v konečném důsledku v rukou vlád, a to včetně příslušného demokratického dohledu; bere na vědomí stále významnější úlohu soukromých subjektů při plnění úkolů v oblasti bezpečnosti a obrany, často při neexistenci mechanismů zajišťujících transparentnost a odpovědnost či demokratickou kontrolu;

| 11. | zdůrazňuje, že vlády musí při užívání nových technologií, jež spadají do oblasti působnosti bezpečnostní a obranné politiky, dodržovat základní zásady mezinárodního veřejného a humanitárního práva, jako je respektování státní svrchovanosti a dodržování lidských práv; poukazuje na cennou zkušenost členských států EU, jako je Estonsko, při vymezování a navrhování politik v oblasti kybernetické bezpečnosti a ochrany; |
| --- | --- |

11.

zdůrazňuje, že vlády musí při užívání nových technologií, jež spadají do oblasti působnosti bezpečnostní a obranné politiky, dodržovat základní zásady mezinárodního veřejného a humanitárního práva, jako je respektování státní svrchovanosti a dodržování lidských práv; poukazuje na cennou zkušenost členských států EU, jako je Estonsko, při vymezování a navrhování politik v oblasti kybernetické bezpečnosti a ochrany;

| 12. | uznává potřebu posouzení celkové úrovně kybernetických útoků na informační systémy a infrastrukturu EU; v této souvislosti zdůrazňuje potřebu průběžného posuzování stupně připravenosti orgánů EU čelit možným kybernetickým útokům; zdůrazňuje zejména nutnost posílit kritickou informační infrastrukturu; |
| --- | --- |

12.

uznává potřebu posouzení celkové úrovně kybernetických útoků na informační systémy a infrastrukturu EU; v této souvislosti zdůrazňuje potřebu průběžného posuzování stupně připravenosti orgánů EU čelit možným kybernetickým útokům; zdůrazňuje zejména nutnost posílit kritickou informační infrastrukturu;

| 13. | zdůrazňuje rovněž potřebu informovat o slabinách informačních systémů a poskytovat výstrahy a upozornění o nových hrozbách, kterým tyto systémy čelí; |
| --- | --- |

13.

zdůrazňuje rovněž potřebu informovat o slabinách informačních systémů a poskytovat výstrahy a upozornění o nových hrozbách, kterým tyto systémy čelí;

| 14. | konstatuje, že nedávné kybernetické útoky na evropské informační sítě a vládní informační systémy způsobily vážné hospodářské a bezpečnostní škody, jejichž šíře nebyla odpovídajícím způsobem vyhodnocena; |
| --- | --- |

14.

konstatuje, že nedávné kybernetické útoky na evropské informační sítě a vládní informační systémy způsobily vážné hospodářské a bezpečnostní škody, jejichž šíře nebyla odpovídajícím způsobem vyhodnocena;

| 15. | vyzývá všechny orgány EU, aby v co nejkratší době vyvinuly své strategie v oblasti kybernetické bezpečnosti a pohotovostní plány, a to s ohledem na své vlastní systémy; |
| --- | --- |

15.

vyzývá všechny orgány EU, aby v co nejkratší době vyvinuly své strategie v oblasti kybernetické bezpečnosti a pohotovostní plány, a to s ohledem na své vlastní systémy;

| 16. | vyzývá všechny orgány EU, aby do své analýzy rizik a plánů na řešení krizí zahrnuly otázku řešení kybernetických krizí; vyzývá dále všechny orgány EU, aby všem svým zaměstnancům poskytly školení, jež by zvýšilo povědomí o kybernetické bezpečnosti; navrhuje, aby byla kybernetická cvičení prováděna jednou ročně podobně jako cvičení pro mimořádné situace; |
| --- | --- |

16.

vyzývá všechny orgány EU, aby do své analýzy rizik a plánů na řešení krizí zahrnuly otázku řešení kybernetických krizí; vyzývá dále všechny orgány EU, aby všem svým zaměstnancům poskytly školení, jež by zvýšilo povědomí o kybernetické bezpečnosti; navrhuje, aby byla kybernetická cvičení prováděna jednou ročně podobně jako cvičení pro mimořádné situace;

| 17. | podtrhuje význam účinného rozvíjení skupiny pro reakci na počítačové hrozby na úrovni EU (EU-CERT) a vnitrostátních skupin tohoto druhu (CERT) i rozvíjení vnitrostátních pohotovostních plánů pro případ nutnosti přijetí opatření; vítá skutečnost, že do května 2012 zřídily vnitrostátní skupiny CERT všechny členské státy EU; naléhavě vyzývá k dalšímu rozvoji vnitrostátních skupin CERT a skupiny CERT na úrovni EU, jež by byly v případě potřeby schopné nasazení do 24 hodin; zdůrazňuje nutnost zaměřit se na možnost utvoření partnerství mezi veřejným a soukromým sektorem v této oblasti; |
| --- | --- |

17.

podtrhuje význam účinného rozvíjení skupiny pro reakci na počítačové hrozby na úrovni EU (EU-CERT) a vnitrostátních skupin tohoto druhu (CERT) i rozvíjení vnitrostátních pohotovostních plánů pro případ nutnosti přijetí opatření; vítá skutečnost, že do května 2012 zřídily vnitrostátní skupiny CERT všechny členské státy EU; naléhavě vyzývá k dalšímu rozvoji vnitrostátních skupin CERT a skupiny CERT na úrovni EU, jež by byly v případě potřeby schopné nasazení do 24 hodin; zdůrazňuje nutnost zaměřit se na možnost utvoření partnerství mezi veřejným a soukromým sektorem v této oblasti;

| 18. | uznává, že první celoevropské cvičení o ochraně kritické informační infrastruktury Cyber Europe 2010, do něhož se zapojilo několik členských států pod vedením agentury ENISA, se osvědčilo jako užitečné opatření a příklad osvědčených postupů; zdůrazňuje rovněž potřebu co nejrychleji vytvořit výstražnou informační síť kritické infrastruktury na evropské úrovni; |
| --- | --- |

18.

uznává, že první celoevropské cvičení o ochraně kritické informační infrastruktury Cyber Europe 2010, do něhož se zapojilo několik členských států pod vedením agentury ENISA, se osvědčilo jako užitečné opatření a příklad osvědčených postupů; zdůrazňuje rovněž potřebu co nejrychleji vytvořit výstražnou informační síť kritické infrastruktury na evropské úrovni;

| 19. | zdůrazňuje význam celoevropských cvičení zaměřených na přípravu na rozsáhlé bezpečnostní incidenty týkající se sítí, stejně jako vymezení jednotného souboru norem pro posuzování hrozeb; |
| --- | --- |

19.

zdůrazňuje význam celoevropských cvičení zaměřených na přípravu na rozsáhlé bezpečnostní incidenty týkající se sítí, stejně jako vymezení jednotného souboru norem pro posuzování hrozeb;

| 20. | vyzývá Komisi, aby prozkoumala potřebu a uskutečnitelnost základny EU pro koordinaci v oblasti kybernetiky; |
| --- | --- |

20.

vyzývá Komisi, aby prozkoumala potřebu a uskutečnitelnost základny EU pro koordinaci v oblasti kybernetiky;

| 21. | domnívá se, že vzhledem k vysoké úrovni znalostí, jichž je zapotřebí k tomu, aby bylo možné kybernetické systémy a infrastruktury jak odpovídajícím způsobem chránit, tak na ně zaútočit, by měla být Komisí, Radou a členskými státy zvážena možnost vytvoření tzv. strategie „bílých hackerů“; konstatuje, že potenciální odliv mozků v těchto případech je vysoký a že zvláště nezletilé osoby odsouzené za tyto útoky mají vysoký potenciál pro nápravu a začlenění do obranných agentur a orgánů; |
| --- | --- |

21.

domnívá se, že vzhledem k vysoké úrovni znalostí, jichž je zapotřebí k tomu, aby bylo možné kybernetické systémy a infrastruktury jak odpovídajícím způsobem chránit, tak na ně zaútočit, by měla být Komisí, Radou a členskými státy zvážena možnost vytvoření tzv. strategie „bílých hackerů“; konstatuje, že potenciální odliv mozků v těchto případech je vysoký a že zvláště nezletilé osoby odsouzené za tyto útoky mají vysoký potenciál pro nápravu a začlenění do obranných agentur a orgánů;

Evropská obranná agentura (EDA)

| 22. | vítá nedávné iniciativy a projekty vztahující se ke kybernetické ochraně, zvláště týkající se shromažďování a zmapování relevantních údajů, problémů a potřeb v oblasti kybernetické bezpečnosti a ochrany, a naléhavě žádá členské státy, aby více spolupracovaly s agenturou EDA v oblasti kybernetické ochrany, a to i na vojenské úrovni; |
| --- | --- |

22.

vítá nedávné iniciativy a projekty vztahující se ke kybernetické ochraně, zvláště týkající se shromažďování a zmapování relevantních údajů, problémů a potřeb v oblasti kybernetické bezpečnosti a ochrany, a naléhavě žádá členské státy, aby více spolupracovaly s agenturou EDA v oblasti kybernetické ochrany, a to i na vojenské úrovni;

| 23. | zdůrazňuje význam úzké spolupráce členských států s agenturou EDA na rozvíjení jejich vnitrostátních ochranných kapacit proti kybernetickým útokům; domnívá se, že pro účinnou kybernetickou ochranu na evropské a vnitrostátní úrovni je zásadní vytváření součinnosti, slučování a sdílení na úrovni evropské; |
| --- | --- |

23.

zdůrazňuje význam úzké spolupráce členských států s agenturou EDA na rozvíjení jejich vnitrostátních ochranných kapacit proti kybernetickým útokům; domnívá se, že pro účinnou kybernetickou ochranu na evropské a vnitrostátní úrovni je zásadní vytváření součinnosti, slučování a sdílení na úrovni evropské;

| 24. | vybízí agenturu EDA, aby prohloubila svou spolupráci s NATO, vnitrostátními a mezinárodními centry excelence, Evropským centrem pro boj proti kyberkriminalitě v rámci Europolu, jež přispívá k urychlení reakce v případě kybernetického útoku, a zvláště se střediskem excelence pro společnou počítačovou obranu (CCDCOE), a aby se soustředila na budování kapacit, odbornou přípravu i na výměnu informací a postupů; |
| --- | --- |

24.

vybízí agenturu EDA, aby prohloubila svou spolupráci s NATO, vnitrostátními a mezinárodními centry excelence, Evropským centrem pro boj proti kyberkriminalitě v rámci Europolu, jež přispívá k urychlení reakce v případě kybernetického útoku, a zvláště se střediskem excelence pro společnou počítačovou obranu (CCDCOE), a aby se soustředila na budování kapacit, odbornou přípravu i na výměnu informací a postupů;

| 25. | se znepokojením si všímá skutečnosti, že do roku 2010 dosáhl pouze jeden členský stát 2 % výše výdajů na výzkum a vývoj v oblasti obrany a že pět členských států nemělo v roce 2010 v oblasti výzkumu a vývoje vůbec žádné výdaje; naléhavě vyzývá agenturu EDA, aby společně s členskými státy sdružila zdroje a účinně investovala do výzkumu a vývoje založeného na spolupráci, se zvláštním důrazem na kybernetickou bezpečnost a ochranu; |
| --- | --- |

25.

se znepokojením si všímá skutečnosti, že do roku 2010 dosáhl pouze jeden členský stát 2 % výše výdajů na výzkum a vývoj v oblasti obrany a že pět členských států nemělo v roce 2010 v oblasti výzkumu a vývoje vůbec žádné výdaje; naléhavě vyzývá agenturu EDA, aby společně s členskými státy sdružila zdroje a účinně investovala do výzkumu a vývoje založeného na spolupráci, se zvláštním důrazem na kybernetickou bezpečnost a ochranu;

Členské státy

| 26. | vyzývá všechny členské státy, aby neodkladně vytvořily a dokončily své vnitrostátní strategie kybernetické bezpečnosti a ochrany a aby zajistily dobré prostředí pro tvorbu politik a právních předpisů, komplexní postupy řízení rizik a vhodná přípravná opatření a mechanismy; vyzývá agenturu ENISA, aby členským státům pomáhala; vyjadřuje podporu agentuře ENISA, která vypracovává příručku osvědčených postupů a doporučení, jak vyvíjet, provádět a udržovat strategii kybernetické bezpečnosti; |
| --- | --- |

26.

vyzývá všechny členské státy, aby neodkladně vytvořily a dokončily své vnitrostátní strategie kybernetické bezpečnosti a ochrany a aby zajistily dobré prostředí pro tvorbu politik a právních předpisů, komplexní postupy řízení rizik a vhodná přípravná opatření a mechanismy; vyzývá agenturu ENISA, aby členským státům pomáhala; vyjadřuje podporu agentuře ENISA, která vypracovává příručku osvědčených postupů a doporučení, jak vyvíjet, provádět a udržovat strategii kybernetické bezpečnosti;

| 27. | vybízí všechny členské státy k tomu, aby v rámci svých vojenských struktur vytvořily vybrané jednotky pro kybernetickou bezpečnost a ochranu, které by spolupracovaly s podobnými orgány v jiných členských státech EU; |
| --- | --- |

27.

vybízí všechny členské státy k tomu, aby v rámci svých vojenských struktur vytvořily vybrané jednotky pro kybernetickou bezpečnost a ochranu, které by spolupracovaly s podobnými orgány v jiných členských státech EU;

| 28. | vybízí členské státy, aby na regionální úrovni zavedly specializovaná soudní centra pro efektivnější trestání narušování informačních systémů; trvá na nutnosti podpořit přizpůsobování vnitrostátního práva s cílem upravovat jej podle vývoje technologií a postupů; |
| --- | --- |

28.

vybízí členské státy, aby na regionální úrovni zavedly specializovaná soudní centra pro efektivnější trestání narušování informačních systémů; trvá na nutnosti podpořit přizpůsobování vnitrostátního práva s cílem upravovat jej podle vývoje technologií a postupů;

| 29. | vyzývá Komisi, aby pokračovala v práci na soudržném a účinném evropském přístupu s cílem vyhnout se nadbytečným iniciativám a povzbuzovala a podporovala členské státy v jejich snaze rozvinout mechanismy spolupráce a prohloubit výměnu informací; je toho názoru, že by mezi členskými státy měla být stanovena minimální úroveň povinné spolupráce a sdílení; |
| --- | --- |

29.

vyzývá Komisi, aby pokračovala v práci na soudržném a účinném evropském přístupu s cílem vyhnout se nadbytečným iniciativám a povzbuzovala a podporovala členské státy v jejich snaze rozvinout mechanismy spolupráce a prohloubit výměnu informací; je toho názoru, že by mezi členskými státy měla být stanovena minimální úroveň povinné spolupráce a sdílení;

| 30. | naléhavě vyzývá členské státy, aby vypracovaly vnitrostátní pohotovostní plány a aby do svých plánů na řešení krizí a analýzy rizik zahrnuly otázku řešení kybernetických krizí; dále zdůrazňuje význam odpovídající odborné přípravy o nezbytné kybernetické bezpečnosti pro všechny zaměstnance veřejných subjektů, a zejména poskytování takového vzdělání členům soudních a bezpečnostních institucí ze strany vzdělávacích institucí; vyzývá agenturu ENISA a ostatní příslušné subjekty, aby pomohly členským státům při zajištění sdružování a sdílení zdrojů i v zamezení zdvojování činností; |
| --- | --- |

30.

naléhavě vyzývá členské státy, aby vypracovaly vnitrostátní pohotovostní plány a aby do svých plánů na řešení krizí a analýzy rizik zahrnuly otázku řešení kybernetických krizí; dále zdůrazňuje význam odpovídající odborné přípravy o nezbytné kybernetické bezpečnosti pro všechny zaměstnance veřejných subjektů, a zejména poskytování takového vzdělání členům soudních a bezpečnostních institucí ze strany vzdělávacích institucí; vyzývá agenturu ENISA a ostatní příslušné subjekty, aby pomohly členským státům při zajištění sdružování a sdílení zdrojů i v zamezení zdvojování činností;

| 31. | naléhavě vyzývá členské státy, aby z výzkumu a vývoje učinily jeden z hlavních pilířů kybernetické bezpečnosti a ochrany a aby podporovaly vzdělávání inženýrů specializovaných na oblast ochrany informačních systémů; vyzývá členské státy, aby dostály závazku zvýšení výdajů na výzkum a vývoj v oblasti obrany alespoň na 2 %, se zvláštním zaměřením na kybernetickou bezpečnost a ochranu; |
| --- | --- |

31.

naléhavě vyzývá členské státy, aby z výzkumu a vývoje učinily jeden z hlavních pilířů kybernetické bezpečnosti a ochrany a aby podporovaly vzdělávání inženýrů specializovaných na oblast ochrany informačních systémů; vyzývá členské státy, aby dostály závazku zvýšení výdajů na výzkum a vývoj v oblasti obrany alespoň na 2 %, se zvláštním zaměřením na kybernetickou bezpečnost a ochranu;

| 32. | vyzývá Komisi a členské státy, aby předložily programy na podporu obecného bezpečného využívání internetu, informačních systémů a komunikačních technologií a na zvýšení obecného povědomí v této oblasti u soukromých i obchodních uživatelů; vyzývá Komisi, aby v tomto ohledu zahájila veřejnou celoevropskou vzdělávací iniciativu, a vyzývá členské státy, aby do školních osnov od co nejranějšího věku začlenily vzdělávání v oblasti kybernetické bezpečnosti; |
| --- | --- |

32.

vyzývá Komisi a členské státy, aby předložily programy na podporu obecného bezpečného využívání internetu, informačních systémů a komunikačních technologií a na zvýšení obecného povědomí v této oblasti u soukromých i obchodních uživatelů; vyzývá Komisi, aby v tomto ohledu zahájila veřejnou celoevropskou vzdělávací iniciativu, a vyzývá členské státy, aby do školních osnov od co nejranějšího věku začlenily vzdělávání v oblasti kybernetické bezpečnosti;

Spolupráce mezi veřejným a soukromým sektorem

| 33. | zdůrazňuje klíčovou úlohu smysluplné a doplňující se spolupráce v oblasti kybernetické bezpečnosti mezi veřejnými orgány a soukromým sektorem, jak na úrovni EU, tak na vnitrostátní úrovni, s cílem navození vzájemné důvěry; je si vědom toho, že další posilování spolehlivosti příslušných veřejných orgánů a jejich účinnosti přispěje k budování důvěry a ke sdílení kritických informací; |
| --- | --- |

33.

zdůrazňuje klíčovou úlohu smysluplné a doplňující se spolupráce v oblasti kybernetické bezpečnosti mezi veřejnými orgány a soukromým sektorem, jak na úrovni EU, tak na vnitrostátní úrovni, s cílem navození vzájemné důvěry; je si vědom toho, že další posilování spolehlivosti příslušných veřejných orgánů a jejich účinnosti přispěje k budování důvěry a ke sdílení kritických informací;

| 34. | vyzývá partnery v soukromém sektoru, aby zvážili řešení, kdy bude na bezpečnost pomýšleno již od fáze návrhu nových produktů, nástrojů, služeb a aplikací, a pobídky pro subjekty, u jejichž návrhů nových produktů, nástrojů, služeb a aplikací je bezpečnost ústředním rysem; vyzývá k tomu, aby byly s ohledem na spolupráci se soukromým sektorem vytvořeny minimální normy transparentnosti a mechanismy pro zajištění odpovědnosti s cílem předcházet kybernetickým útokům a bojovat proti nim; |
| --- | --- |

34.

vyzývá partnery v soukromém sektoru, aby zvážili řešení, kdy bude na bezpečnost pomýšleno již od fáze návrhu nových produktů, nástrojů, služeb a aplikací, a pobídky pro subjekty, u jejichž návrhů nových produktů, nástrojů, služeb a aplikací je bezpečnost ústředním rysem; vyzývá k tomu, aby byly s ohledem na spolupráci se soukromým sektorem vytvořeny minimální normy transparentnosti a mechanismy pro zajištění odpovědnosti s cílem předcházet kybernetickým útokům a bojovat proti nim;

| 35. | zdůrazňuje, že ochrana kritické informační infrastruktury je začleněna do strategie vnitřní bezpečnosti EU v souvislosti se zvyšováním úrovně bezpečnosti pro občany a podniky v kyberprostoru; |
| --- | --- |

35.

zdůrazňuje, že ochrana kritické informační infrastruktury je začleněna do strategie vnitřní bezpečnosti EU v souvislosti se zvyšováním úrovně bezpečnosti pro občany a podniky v kyberprostoru;

| 36. | vyzývá k tomu, aby byl s těmito partnery navázán stálý dialog o nejlepším využití a odolnosti informačních systémů a o sdílení odpovědnosti, jíž je třeba pro jejich bezpečné a řádné fungování; |
| --- | --- |

36.

vyzývá k tomu, aby byl s těmito partnery navázán stálý dialog o nejlepším využití a odolnosti informačních systémů a o sdílení odpovědnosti, jíž je třeba pro jejich bezpečné a řádné fungování;

| 37. | je toho názoru, že členské státy, orgány EU a soukromý sektor by ve spolupráci s agenturou ENISA měly učinit opatření pro zvýšení bezpečnosti a celistvosti informačních systémů s cílem předcházet útokům a zmírnit jejich dopad na minimum; podporuje Komisi v jejích snahách stanovit minimální normy pro kybernetickou bezpečnost a certifikační systémy týkající se firem a vytvořit vhodné pobídky pro podporu úsilí soukromého sektoru o zlepšení bezpečnosti; |
| --- | --- |

37.

je toho názoru, že členské státy, orgány EU a soukromý sektor by ve spolupráci s agenturou ENISA měly učinit opatření pro zvýšení bezpečnosti a celistvosti informačních systémů s cílem předcházet útokům a zmírnit jejich dopad na minimum; podporuje Komisi v jejích snahách stanovit minimální normy pro kybernetickou bezpečnost a certifikační systémy týkající se firem a vytvořit vhodné pobídky pro podporu úsilí soukromého sektoru o zlepšení bezpečnosti;

| 38. | vyzývá Komisi a vlády členských států, aby podporovaly soukromý sektor a subjekty občanské společnosti v začleňování otázky řešení kybernetických krizí do plánů na řešení krizí a analýzy rizik; dále vyzývá k tomu, aby pro všechny jejich zaměstnance byla zavedena odborná příprava pro zvýšení povědomí o nezbytné kybernetické bezpečnosti a kybernetické hygieně; |
| --- | --- |

38.

vyzývá Komisi a vlády členských států, aby podporovaly soukromý sektor a subjekty občanské společnosti v začleňování otázky řešení kybernetických krizí do plánů na řešení krizí a analýzy rizik; dále vyzývá k tomu, aby pro všechny jejich zaměstnance byla zavedena odborná příprava pro zvýšení povědomí o nezbytné kybernetické bezpečnosti a kybernetické hygieně;

| 39. | vyzývá Komisi, aby ve spolupráci s členskými státy a příslušnými agenturami a institucemi vyvinula rámce a nástroje pro systém rychlé výměny informací, který by zajistil soukromému sektoru anonymitu při ohlašování kybernetických incidentů, umožnil veřejným subjektům neustálý přístup k aktuálním informacím a poskytl pomoc v případě potřeby; |
| --- | --- |

39.

vyzývá Komisi, aby ve spolupráci s členskými státy a příslušnými agenturami a institucemi vyvinula rámce a nástroje pro systém rychlé výměny informací, který by zajistil soukromému sektoru anonymitu při ohlašování kybernetických incidentů, umožnil veřejným subjektům neustálý přístup k aktuálním informacím a poskytl pomoc v případě potřeby;

| 40. | zdůrazňuje, že je třeba, aby EU usnadnila rozvoj konkurenceschopného a inovačního trhu pro kybernetickou bezpečnost v EU tak, aby mohly malé a střední podniky v této oblasti lépe provozovat svou činnost, což přispěje k podpoře hospodářského růstu a vytvoření nových pracovních míst; |
| --- | --- |

40.

zdůrazňuje, že je třeba, aby EU usnadnila rozvoj konkurenceschopného a inovačního trhu pro kybernetickou bezpečnost v EU tak, aby mohly malé a střední podniky v této oblasti lépe provozovat svou činnost, což přispěje k podpoře hospodářského růstu a vytvoření nových pracovních míst;

Mezinárodní spolupráce

| 41. | vyzývá Evropskou službu pro vnější činnost, aby k otázce kybernetické bezpečnosti zaujala proaktivní postoj a zohledňovala tuto otázku ve všech svých činnostech, zejména ve vztahu k třetím zemím; vyzývá k urychlení spolupráce a výměny informací o způsobech řešení otázek kybernetické bezpečnosti se třetími zeměmi; |
| --- | --- |

41.

vyzývá Evropskou službu pro vnější činnost, aby k otázce kybernetické bezpečnosti zaujala proaktivní postoj a zohledňovala tuto otázku ve všech svých činnostech, zejména ve vztahu k třetím zemím; vyzývá k urychlení spolupráce a výměny informací o způsobech řešení otázek kybernetické bezpečnosti se třetími zeměmi;

| 42. | zdůrazňuje, že dokončení komplexní strategie kybernetické bezpečnosti EU je předpokladem pro navázání takové účinné mezinárodní spolupráce v otázce kybernetické bezpečnosti, jaká je nezbytná vzhledem k přeshraničnímu rázu kybernetických hrozeb; |
| --- | --- |

42.

zdůrazňuje, že dokončení komplexní strategie kybernetické bezpečnosti EU je předpokladem pro navázání takové účinné mezinárodní spolupráce v otázce kybernetické bezpečnosti, jaká je nezbytná vzhledem k přeshraničnímu rázu kybernetických hrozeb;

| 43. | vyzývá ty členské státy, které ještě nepodepsaly nebo neratifikovaly Úmluvu Rady Evropy o kybernetické trestné činnosti (Budapešťská úmluva), aby tak neprodleně učinily; podporuje Komisi a Evropskou službu pro vnější činnost v jejich snahách propagovat Úmluvu a její hodnoty ve třetích zemích; |
| --- | --- |

43.

vyzývá ty členské státy, které ještě nepodepsaly nebo neratifikovaly Úmluvu Rady Evropy o kybernetické trestné činnosti (Budapešťská úmluva), aby tak neprodleně učinily; podporuje Komisi a Evropskou službu pro vnější činnost v jejich snahách propagovat Úmluvu a její hodnoty ve třetích zemích;

| 44. | je si vědom potřeby mezinárodně schválené a koordinované reakce na kybernetické hrozby; vyzývá proto Komisi, Evropskou službu pro vnější činnost a členské státy, aby se ujaly vedoucí úlohy na všech fórech, zejména v OSN, ve snaze dosáhnout širší mezinárodní spolupráce a konečné dohody týkající se definice společného pojetí norem chování v kyberprostoru a aby rovněž prosazovaly spolupráci s cílem vypracovat dohody o kontrole kybernetických zbraní; |
| --- | --- |

44.

je si vědom potřeby mezinárodně schválené a koordinované reakce na kybernetické hrozby; vyzývá proto Komisi, Evropskou službu pro vnější činnost a členské státy, aby se ujaly vedoucí úlohy na všech fórech, zejména v OSN, ve snaze dosáhnout širší mezinárodní spolupráce a konečné dohody týkající se definice společného pojetí norem chování v kyberprostoru a aby rovněž prosazovaly spolupráci s cílem vypracovat dohody o kontrole kybernetických zbraní;

| 45. | vybízí k výměně znalostí v oblasti kybernetické bezpečnosti se zeměmi BRICS a s jinými zeměmi s rozvíjejícími se ekonomikami s cílem prozkoumat případné společné reakce na narůstající kyberkriminalitu a kybernetické hrozby a útoky jak na civilní, tak na vojenské úrovni; |
| --- | --- |

45.

vybízí k výměně znalostí v oblasti kybernetické bezpečnosti se zeměmi BRICS a s jinými zeměmi s rozvíjejícími se ekonomikami s cílem prozkoumat případné společné reakce na narůstající kyberkriminalitu a kybernetické hrozby a útoky jak na civilní, tak na vojenské úrovni;

| 46. | naléhavě vyzývá Evropskou službu pro vnější činnost a Komisi, aby zaujaly proaktivní přístup v rámci příslušných mezinárodních fór a organizací, zejména OSN, OBSE, OECD a Světové banky, s cílem uplatňovat stávající mezinárodní právo a dosáhnout konsensu ohledně norem pro odpovědné chování státu v otázce kybernetické bezpečnosti a ochrany a aby koordinovaly stanoviska členských států s cílem propagovat základní hodnoty a politiky EU v oblasti kybernetické bezpečnosti a ochrany; |
| --- | --- |

46.

naléhavě vyzývá Evropskou službu pro vnější činnost a Komisi, aby zaujaly proaktivní přístup v rámci příslušných mezinárodních fór a organizací, zejména OSN, OBSE, OECD a Světové banky, s cílem uplatňovat stávající mezinárodní právo a dosáhnout konsensu ohledně norem pro odpovědné chování státu v otázce kybernetické bezpečnosti a ochrany a aby koordinovaly stanoviska členských států s cílem propagovat základní hodnoty a politiky EU v oblasti kybernetické bezpečnosti a ochrany;

| 47. | vyzývá Radu a Komisi, aby v rámci dialogů a vztahů se třetími zeměmi a dohod o spolupráci s těmito státy a především v případě, že tyto dohody obsahují ustanovení o spolupráci či výměně v oblasti technologií, trvaly na minimálních požadavcích pro předcházení kyberkriminalitě a kybernetickým útokům a pro boj s nimi a na minimálních normách v oblasti bezpečnosti informačních systémů; |
| --- | --- |

47.

vyzývá Radu a Komisi, aby v rámci dialogů a vztahů se třetími zeměmi a dohod o spolupráci s těmito státy a především v případě, že tyto dohody obsahují ustanovení o spolupráci či výměně v oblasti technologií, trvaly na minimálních požadavcích pro předcházení kyberkriminalitě a kybernetickým útokům a pro boj s nimi a na minimálních normách v oblasti bezpečnosti informačních systémů;

| 48. | vyzývá Komisi, aby v případě potřeby usnadnila třetím zemím jejich úsilí o vybudování kybernetické bezpečnosti a ochranné kapacity proti kybernetickým útokům a rovněž jim v této oblasti pomáhala; |
| --- | --- |

48.

vyzývá Komisi, aby v případě potřeby usnadnila třetím zemím jejich úsilí o vybudování kybernetické bezpečnosti a ochranné kapacity proti kybernetickým útokům a rovněž jim v této oblasti pomáhala;

Spolupráce s NATO

| 49. | opakovaně zdůrazňuje, že EU a NATO mají na základě svých společných hodnot a strategických zájmů zvláštní odpovědnost a způsobilost řešit narůstající problémy v oblasti kybernetické bezpečnosti účinněji a v úzké spolupráci, a to hledáním možné doplňkovosti, aniž by docházelo ke zdvojování úsilí a s ohledem na své příslušné povinnosti; |
| --- | --- |

49.

opakovaně zdůrazňuje, že EU a NATO mají na základě svých společných hodnot a strategických zájmů zvláštní odpovědnost a způsobilost řešit narůstající problémy v oblasti kybernetické bezpečnosti účinněji a v úzké spolupráci, a to hledáním možné doplňkovosti, aniž by docházelo ke zdvojování úsilí a s ohledem na své příslušné povinnosti;

| 50. | zdůrazňuje potřebu slučování a sdílení v praktické rovině, s přihlédnutím k tomu, že se přístupy EU a NATO v otázce kybernetické bezpečnosti a ochrany doplňují; zdůrazňuje potřebu užší koordinace, zejména ohledně plánování, technologií, odborné přípravy a vybavení vztahujících se ke kybernetické bezpečnosti a ochraně; |
| --- | --- |

50.

zdůrazňuje potřebu slučování a sdílení v praktické rovině, s přihlédnutím k tomu, že se přístupy EU a NATO v otázce kybernetické bezpečnosti a ochrany doplňují; zdůrazňuje potřebu užší koordinace, zejména ohledně plánování, technologií, odborné přípravy a vybavení vztahujících se ke kybernetické bezpečnosti a ochraně;

| 51. | na základě stávajících doplňkových činností v oblasti rozvoje ochranných kapacit naléhavě vyzývá všechny příslušné instituce v EU zabývající se kybernetickou bezpečností a ochranou, aby prohloubily svou praktickou spolupráci s NATO za účelem výměny zkušeností a znalostí týkajících se toho, jak dosáhnout odolnosti systémů EU; |
| --- | --- |

51.

na základě stávajících doplňkových činností v oblasti rozvoje ochranných kapacit naléhavě vyzývá všechny příslušné instituce v EU zabývající se kybernetickou bezpečností a ochranou, aby prohloubily svou praktickou spolupráci s NATO za účelem výměny zkušeností a znalostí týkajících se toho, jak dosáhnout odolnosti systémů EU;

Spolupráce se Spojenými státy

| 52. | domnívá se, že EU a Spojené státy by měly prohloubit vzájemnou spolupráci v boji proti kybernetickým útokům a kyberkriminalitě, neboť na lisabonském summitu EU-USA v roce 2010 byla tato oblast prohlášena za prioritní v transatlantických vztazích; |
| --- | --- |

52.

domnívá se, že EU a Spojené státy by měly prohloubit vzájemnou spolupráci v boji proti kybernetickým útokům a kyberkriminalitě, neboť na lisabonském summitu EU-USA v roce 2010 byla tato oblast prohlášena za prioritní v transatlantických vztazích;

| 53. | vítá, že na summitu EU-USA v listopadu 2010 byla zřízena pracovní skupina EU-USA pro kybernetickou bezpečnost a kyberkriminalitu, a podporuje její úsilí o zahrnutí otázek kybernetické bezpečnosti do transatlantického politického dialogu; |
| --- | --- |

53.

vítá, že na summitu EU-USA v listopadu 2010 byla zřízena pracovní skupina EU-USA pro kybernetickou bezpečnost a kyberkriminalitu, a podporuje její úsilí o zahrnutí otázek kybernetické bezpečnosti do transatlantického politického dialogu;

| 54. | vítá, že Komise a vláda USA v rámci pracovní skupiny EU-USA společně vypracovaly společný program a plán pro společná/synchronizovaná transkontinentální kybernetická cvičení v letech 2012–2013; bere na vědomí první cvičení Cyber Atlantic 2011; |
| --- | --- |

54.

vítá, že Komise a vláda USA v rámci pracovní skupiny EU-USA společně vypracovaly společný program a plán pro společná/synchronizovaná transkontinentální kybernetická cvičení v letech 2012–2013; bere na vědomí první cvičení Cyber Atlantic 2011;

| 55. | zdůrazňuje, že je zapotřebí, aby USA a EU jakožto největší zdroje kyberprostoru i uživatelů spolupracovaly na ochraně práv a svobod svých občanů při užívání tohoto prostoru; zdůrazňuje, že ačkoli je národní bezpečnost prvořadým cílem, měl by být kyberprostor nejen zabezpečen, ale také chráněn; |
| --- | --- |

55.

zdůrazňuje, že je zapotřebí, aby USA a EU jakožto největší zdroje kyberprostoru i uživatelů spolupracovaly na ochraně práv a svobod svých občanů při užívání tohoto prostoru; zdůrazňuje, že ačkoli je národní bezpečnost prvořadým cílem, měl by být kyberprostor nejen zabezpečen, ale také chráněn;

o

o o

| 56. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, vysoké představitelce, místopředsedkyni Komise, Evropské obranné agentuře (EDA), Evropské agentuře pro bezpečnost sítí a informací (ENISA) a NATO. |
| --- | --- |

56.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, vysoké představitelce, místopředsedkyni Komise, Evropské obranné agentuře (EDA), Evropské agentuře pro bezpečnost sítí a informací (ENISA) a NATO.

---

(1)  Úř. věst. L 345, 23.12.2008, s. 75.

(2)  Úř. věst. C 349, 22.12.2010, s. 63.

(3)  Přijaté texty, P7_TA(2011)0228.

(4)  Přijaté texty, P7_TA(2012)0207.

(5)  Přijaté texty, P7_TA(2011)0406.

(6)  Přijaté texty, P7_TA(2012)0237.

(7)  http://www.ohchr.org/EN/HRBodies/HRC/RegularSessions/Session20/Pages/ResDecStat.aspx.

---

| 16.12.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 419/153 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 419/153

---

P7_TA(2012)0458

Úloha společné bezpečnostní a obranné politiky v případě krizí souvisejících s klimatem a přírodních katastrof

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 22. listopadu 2012 o úloze společné bezpečnostní a obranné politiky v případě krizí souvisejících s klimatem a přírodních katastrof (2012/2095(INI))

(2015/C 419/23)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na Hlavu V Smlouvy o Evropské unii a zejména na články 42 a 43, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Hlavu V Smlouvy o Evropské unii a zejména na články 42 a 43,

| — | s ohledem na článek 196 Smlouvy o fungování Evropské unie, jenž upravuje civilní ochranu, a článek 214 o humanitární pomoci, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 196 Smlouvy o fungování Evropské unie, jenž upravuje civilní ochranu, a článek 214 o humanitární pomoci,

| — | s ohledem na závěry Rady o diplomacii EU v oblasti klimatu ze dne 18. července 2011 (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry Rady o diplomacii EU v oblasti klimatu ze dne 18. července 2011 (1),

| — | s ohledem na společný diskusní dokument ESVČ a Komise o diplomacii v oblasti klimatu ze dne 9. července 2011 (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na společný diskusní dokument ESVČ a Komise o diplomacii v oblasti klimatu ze dne 9. července 2011 (2),

| — | s ohledem na společnou zprávu vysokého představitele EU pro Společnou zahraniční a bezpečnostní politiku Javiera Solany a Evropské komise Evropské radě o změně klimatu a mezinárodní bezpečnosti z roku 2008 a na následná doporučení Evropského parlamentu (3), |
| --- | --- |

—

s ohledem na společnou zprávu vysokého představitele EU pro Společnou zahraniční a bezpečnostní politiku Javiera Solany a Evropské komise Evropské radě o změně klimatu a mezinárodní bezpečnosti z roku 2008 a na následná doporučení Evropského parlamentu (3),

| — | s ohledem na zprávu Komise s názvem „Za evropskou jednotku civilní ochrany: Europe aid“ z května 2006, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Komise s názvem „Za evropskou jednotku civilní ochrany: Europe aid“ z května 2006,

| — | s ohledem na rozhodnutí Rady ze dne 8. listopadu 2007 o vytvoření mechanismu civilní ochrany Společenství (4), na sdělení Komise ze dne 26. října 2010 nazvané „Na cestě k důraznější evropské reakci na katastrofy: úloha civilní ochrany a humanitární pomoci“ (COM(2010)0600) a na své usnesení ze dne 27. září 2011 (5), |
| --- | --- |

—

s ohledem na rozhodnutí Rady ze dne 8. listopadu 2007 o vytvoření mechanismu civilní ochrany Společenství (4), na sdělení Komise ze dne 26. října 2010 nazvané „Na cestě k důraznější evropské reakci na katastrofy: úloha civilní ochrany a humanitární pomoci“ (COM(2010)0600) a na své usnesení ze dne 27. září 2011 (5),

| — | s ohledem na návrh rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o mechanismu civilní ochrany Unie ze dne 20. prosince 2011 (COM(2011)0934), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o mechanismu civilní ochrany Unie ze dne 20. prosince 2011 (COM(2011)0934),

| — | s ohledem na sdělení Komise o Evropské unii a arktické oblasti (KOM(2008)0763) z roku 2008 a na usnesení Evropského parlamentu o udržitelné politice EU pro nejsevernější oblasti Evropy ze dne 20. ledna 2011 (6), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise o Evropské unii a arktické oblasti (KOM(2008)0763) z roku 2008 a na usnesení Evropského parlamentu o udržitelné politice EU pro nejsevernější oblasti Evropy ze dne 20. ledna 2011 (6),

| — | s ohledem na své usnesení o dopadu finanční krize na odvětví obrany v členských státech EU ze dne 14. prosince 2011 (7), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení o dopadu finanční krize na odvětví obrany v členských státech EU ze dne 14. prosince 2011 (7),

| — | s ohledem na závěry konference v Berlíně z října 2011 nazvané „Od jednání o klimatu k diplomacii v oblasti klimatu“ („From Climate negotiations to Climate diplomacy“) a konference v Londýně z března 2012 nazvané „Dialog 21. století o klimatu a bezpečnosti“ („A 21st century dialogue on Climate and Security“), |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry konference v Berlíně z října 2011 nazvané „Od jednání o klimatu k diplomacii v oblasti klimatu“ („From Climate negotiations to Climate diplomacy“) a konference v Londýně z března 2012 nazvané „Dialog 21. století o klimatu a bezpečnosti“ („A 21st century dialogue on Climate and Security“),

| — | s ohledem na předsednické prohlášení Rady bezpečnosti OSN o změně klimatu a mezinárodní bezpečnosti z července 2011 (8), |
| --- | --- |

—

s ohledem na předsednické prohlášení Rady bezpečnosti OSN o změně klimatu a mezinárodní bezpečnosti z července 2011 (8),

| — | s ohledem na zprávy Programu OSN pro životní prostředí s názvem „Bezpečné živobytí: Změna klimatu, konflikty a migrace v oblasti Sahelu“ z let 2011 a 2012 (9), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávy Programu OSN pro životní prostředí s názvem „Bezpečné živobytí: Změna klimatu, konflikty a migrace v oblasti Sahelu“ z let 2011 a 2012 (9),

| — | s ohledem na dokumenty OSN o bezpečnosti osob a odpovědnosti za ochranu (10), |
| --- | --- |

—

s ohledem na dokumenty OSN o bezpečnosti osob a odpovědnosti za ochranu (10),

| — | s ohledem na zásady OSN pro použití zahraničních prostředků vojenské a civilní ochrany na zmírnění následků katastrof (zásady z Osla) (11) a zásady IASC (Meziagenturní stálý výbor) týkající se použití prostředků vojenské a civilní ochrany pro humanitární operace OSN v případě složitých mimořádných událostí (zásady MCDA), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zásady OSN pro použití zahraničních prostředků vojenské a civilní ochrany na zmírnění následků katastrof (zásady z Osla) (11) a zásady IASC (Meziagenturní stálý výbor) týkající se použití prostředků vojenské a civilní ochrany pro humanitární operace OSN v případě složitých mimořádných událostí (zásady MCDA),

| — | s ohledem na sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě (SEC(2007)0781, SEC(2007)0782, COM(2007)0317) a na společné prohlášení „Evropský konsensus o humanitární pomoci“ (12), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě (SEC(2007)0781, SEC(2007)0782, COM(2007)0317) a na společné prohlášení „Evropský konsensus o humanitární pomoci“ (12),

| — | s ohledem na článek 48 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 48 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro zahraniční věci (A7-0349/2012), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro zahraniční věci (A7-0349/2012),

Obecně

| 1. | všímá si dopadu změny klimatu na světovou bezpečnost, mír a stabilitu; |
| --- | --- |

1.

všímá si dopadu změny klimatu na světovou bezpečnost, mír a stabilitu;

| 2. | lituje, že během posledních čtyř let se problém změny klimatu jako největší hrozby pro světovou bezpečnost zatlačuje ve veřejné diskusi do pozadí kvůli hospodářské a finanční krizi, která rovněž představuje bezprostřední ohrožení na globální úrovni; |
| --- | --- |

2.

lituje, že během posledních čtyř let se problém změny klimatu jako největší hrozby pro světovou bezpečnost zatlačuje ve veřejné diskusi do pozadí kvůli hospodářské a finanční krizi, která rovněž představuje bezprostřední ohrožení na globální úrovni;

| 3. | domnívá se, že toto zvýšení počtu extrémních výkyvů počasí za poslední roky představuje stále se navyšující finanční zátěž pro světové hospodářství nejen v rozvojových zemích, ale i pro světovou ekonomiku, přičemž se jedná jednak o přímé náklady na rekonstrukci a pomoc, ale i o nepřímé náklady, jako je navýšení pojistného a cen výrobků a služeb; zdůrazňuje, že tyto události rovněž zesilují hrozby pro mezinárodní mír a bezpečnost lidí; |
| --- | --- |

3.

domnívá se, že toto zvýšení počtu extrémních výkyvů počasí za poslední roky představuje stále se navyšující finanční zátěž pro světové hospodářství nejen v rozvojových zemích, ale i pro světovou ekonomiku, přičemž se jedná jednak o přímé náklady na rekonstrukci a pomoc, ale i o nepřímé náklady, jako je navýšení pojistného a cen výrobků a služeb; zdůrazňuje, že tyto události rovněž zesilují hrozby pro mezinárodní mír a bezpečnost lidí;

| 4. | zdůrazňuje, že přírodní pohromy, které jsou navíc horší v důsledku změny klimatu, mají vysoce destabilizující efekt, zejména v nepevných státech; konstatuje ovšem, že dosud v žádném případě nebylo možné přisoudit konflikt jen změně klimatu; zdůrazňuje, že obyvatelé, kteří mají kvůli přírodním katastrofám, jež změna klimatu ještě zhoršuje, stále obtížnější přístup k pitné vodě a potravinám, jsou nuceni migrovat, a přetěžují tak hospodářské, sociální a správní možnosti již tak nestabilních oblastí či selhávajících států, což vede ke vzniku konfliktů a vytváří negativní vliv na bezpečnost; konstatuje, že kvůli těmto výkyvům by mohlo dojít k tomu, že komunity a země budou o omezené zdroje bojovat; |
| --- | --- |

4.

zdůrazňuje, že přírodní pohromy, které jsou navíc horší v důsledku změny klimatu, mají vysoce destabilizující efekt, zejména v nepevných státech; konstatuje ovšem, že dosud v žádném případě nebylo možné přisoudit konflikt jen změně klimatu; zdůrazňuje, že obyvatelé, kteří mají kvůli přírodním katastrofám, jež změna klimatu ještě zhoršuje, stále obtížnější přístup k pitné vodě a potravinám, jsou nuceni migrovat, a přetěžují tak hospodářské, sociální a správní možnosti již tak nestabilních oblastí či selhávajících států, což vede ke vzniku konfliktů a vytváří negativní vliv na bezpečnost; konstatuje, že kvůli těmto výkyvům by mohlo dojít k tomu, že komunity a země budou o omezené zdroje bojovat;

| 5. | uznává, že složité krize lze předvídat a je třeba jim předcházet pomocí komplexního přístupu zahrnujícího oblasti politik, které plně využívají nástrojů v rámci společné zahraniční a bezpečnostní politiky a společné bezpečnostní a obranné politiky a v rámci humanitární a rozvojové pomoci; konstatuje také, že NATO byla v centru první mezinárodní odpovědi na výzvy environmentální bezpečnosti v roce 2004, kdy se tato aliance spojila s pěti dalšími mezinárodními agenturami (13), aby vytvořily iniciativu pro životní prostředí a bezpečnost (ENVSEC) k řešení environmentálních problémů, jež ohrožují bezpečnost ve zranitelných oblastech; |
| --- | --- |

5.

uznává, že složité krize lze předvídat a je třeba jim předcházet pomocí komplexního přístupu zahrnujícího oblasti politik, které plně využívají nástrojů v rámci společné zahraniční a bezpečnostní politiky a společné bezpečnostní a obranné politiky a v rámci humanitární a rozvojové pomoci; konstatuje také, že NATO byla v centru první mezinárodní odpovědi na výzvy environmentální bezpečnosti v roce 2004, kdy se tato aliance spojila s pěti dalšími mezinárodními agenturami (13), aby vytvořily iniciativu pro životní prostředí a bezpečnost (ENVSEC) k řešení environmentálních problémů, jež ohrožují bezpečnost ve zranitelných oblastech;

| 6. | uznává důležitost kritické infrastruktury, která poskytuje podporu SBOP; |
| --- | --- |

6.

uznává důležitost kritické infrastruktury, která poskytuje podporu SBOP;

| 7. | uznává, že řešení změny klimatu prostřednictvím souvislosti klimatu a bezpečnosti sice může být přínosné, avšak je jen jednou složkou činnosti EU týkající se změny klimatu, která se snaží využít politických a hospodářských nástrojů ke zmírňování změny klimatu a přizpůsobení se této změně; |
| --- | --- |

7.

uznává, že řešení změny klimatu prostřednictvím souvislosti klimatu a bezpečnosti sice může být přínosné, avšak je jen jednou složkou činnosti EU týkající se změny klimatu, která se snaží využít politických a hospodářských nástrojů ke zmírňování změny klimatu a přizpůsobení se této změně;

| 8. | upozorňuje, že ve svých strategiích, politikách a nástrojích vnější činnosti by EU měla brát v úvahu dopady přírodních katastrof a změny klimatu na mezinárodní bezpečnost; dále upozorňuje na to, že v souvislosti s přírodními i jinými katastrofami je třeba věnovat zvýšenou pozornost ženám a dětem, jelikož tyto dvě skupiny obyvatelstva jsou v krizových situacích obzvlášť zranitelné; |
| --- | --- |

8.

upozorňuje, že ve svých strategiích, politikách a nástrojích vnější činnosti by EU měla brát v úvahu dopady přírodních katastrof a změny klimatu na mezinárodní bezpečnost; dále upozorňuje na to, že v souvislosti s přírodními i jinými katastrofami je třeba věnovat zvýšenou pozornost ženám a dětem, jelikož tyto dvě skupiny obyvatelstva jsou v krizových situacích obzvlášť zranitelné;

| 9. | připomíná v této souvislosti mandát Komise k humanitární pomoci a civilní ochraně a zdůrazňuje potřebu dále rozvíjet a posilovat existující nástroje; |
| --- | --- |

9.

připomíná v této souvislosti mandát Komise k humanitární pomoci a civilní ochraně a zdůrazňuje potřebu dále rozvíjet a posilovat existující nástroje;

| 10. | opakuje v této souvislosti také důležitost snižování rizika katastrof, které může snížit dopad krize na zranitelné skupiny obyvatelstva; |
| --- | --- |

10.

opakuje v této souvislosti také důležitost snižování rizika katastrof, které může snížit dopad krize na zranitelné skupiny obyvatelstva;

| 11. | zdůrazňuje proto, že je důležité zahrnout analýzu dopadu krizí způsobených změnou klimatu a následných přírodních katastrof do strategií a operačních plánů SBOP a zaměřit se na země a oblasti, ve kterých případné přírodní katastrofy a humanitární krize mohou nastat, ve kterých probíhají a v těch, kde byly překonány, při dodržení humanitárních zásad stanovených v Lisabonské smlouvě; rovněž vyzývá k praktické spolupráci, jako je například nácvik společných zásahů; |
| --- | --- |

11.

zdůrazňuje proto, že je důležité zahrnout analýzu dopadu krizí způsobených změnou klimatu a následných přírodních katastrof do strategií a operačních plánů SBOP a zaměřit se na země a oblasti, ve kterých případné přírodní katastrofy a humanitární krize mohou nastat, ve kterých probíhají a v těch, kde byly překonány, při dodržení humanitárních zásad stanovených v Lisabonské smlouvě; rovněž vyzývá k praktické spolupráci, jako je například nácvik společných zásahů;

| 12. | zdůrazňuje, že budování účinné reakce na bezpečnostní důsledky změny klimatu nesmí pouze posílit předcházení konfliktům a řízení krizí, ale také zlepšit kapacitu v oblasti analýzy a včasného varování; |
| --- | --- |

12.

zdůrazňuje, že budování účinné reakce na bezpečnostní důsledky změny klimatu nesmí pouze posílit předcházení konfliktům a řízení krizí, ale také zlepšit kapacitu v oblasti analýzy a včasného varování;

| 13. | připomíná, že Lisabonská smlouva zavazuje EU k vytvoření civilních a vojenských kapacit pro řízení mezinárodních krizí a pro vykonávání celé řady misí popsaných v Článku 43, především misí pro předcházení konfliktů, humanitárních a záchranných misí, poradních a pomocných misí ve vojenské oblasti, misí pro prosazování míru a stabilizačních operací po ukončení konfliktů; je dále toho názoru, že je nutno zamezit překrývání nástrojů a že by se mělo jasně rozlišovat mezi nástroji, které spadají do oblasti působnosti SBOP, a nástroji, které nespadají do této politiky, v souladu s články 196 a 214 SFEU; připomíná potřebu zamezit jakémukoliv překrývání s nástroji již zavedenými v rámci humanitární pomoci a civilní ochrany, které existují mimo oblast působnosti SBOP; |
| --- | --- |

13.

připomíná, že Lisabonská smlouva zavazuje EU k vytvoření civilních a vojenských kapacit pro řízení mezinárodních krizí a pro vykonávání celé řady misí popsaných v Článku 43, především misí pro předcházení konfliktů, humanitárních a záchranných misí, poradních a pomocných misí ve vojenské oblasti, misí pro prosazování míru a stabilizačních operací po ukončení konfliktů; je dále toho názoru, že je nutno zamezit překrývání nástrojů a že by se mělo jasně rozlišovat mezi nástroji, které spadají do oblasti působnosti SBOP, a nástroji, které nespadají do této politiky, v souladu s články 196 a 214 SFEU; připomíná potřebu zamezit jakémukoliv překrývání s nástroji již zavedenými v rámci humanitární pomoci a civilní ochrany, které existují mimo oblast působnosti SBOP;

| 14. | uznává, že vojenské struktury mají kapacity a prostředky, jež pomáhají zpravodajství o životním prostředí, při hodnocení rizik, humanitární pomoci, zmírňování následků přírodních katastrof a provádění činností evakuace a musí sehrávat klíčovou roli ve včasném varování, řízení krizí souvisejících s klimatem a reakci na katastrofy; |
| --- | --- |

14.

uznává, že vojenské struktury mají kapacity a prostředky, jež pomáhají zpravodajství o životním prostředí, při hodnocení rizik, humanitární pomoci, zmírňování následků přírodních katastrof a provádění činností evakuace a musí sehrávat klíčovou roli ve včasném varování, řízení krizí souvisejících s klimatem a reakci na katastrofy;

| 15. | zdůrazňuje, že Lisabonská smlouva zavedla nová ustanovení (články 21–33, 27, 39, čl. 41 odst. 3, články 43-46 SEU), především ustanovení týkající se fondu pro zahájení operace uvedeného v čl. 41 odst. 3, a že tato ustanovení je stále nutné provést; |
| --- | --- |

15.

zdůrazňuje, že Lisabonská smlouva zavedla nová ustanovení (články 21–33, 27, 39, čl. 41 odst. 3, články 43-46 SEU), především ustanovení týkající se fondu pro zahájení operace uvedeného v čl. 41 odst. 3, a že tato ustanovení je stále nutné provést;

| 16. | 11a. poukazuje na to, že by EU měla posílit kontakt s OSN, Africkou unií (AU) a OBSE, mimo jiné v souvislosti s iniciativou ENVSEC, s cílem lépe sdílet analýzy a ve spolupráci řešit výzvy v oblasti změny klimatu; |
| --- | --- |

16.

11a. poukazuje na to, že by EU měla posílit kontakt s OSN, Africkou unií (AU) a OBSE, mimo jiné v souvislosti s iniciativou ENVSEC, s cílem lépe sdílet analýzy a ve spolupráci řešit výzvy v oblasti změny klimatu;

| 17. | zdůrazňuje hodnotu součinnosti vojenské a civilní oblasti při řešení krizí, jako např. té, která byla využita na Haiti, v Pákistánu nebo v New Orleansu; zastává názor, že při této součinnosti se ukázalo, jak vojenské síly mohou významně prospět v krizích způsobených klimatem a při přírodních katastrofách poskytnutím přímé a včasné pomoci postiženým oblastem a obyvatelstvu; |
| --- | --- |

17.

zdůrazňuje hodnotu součinnosti vojenské a civilní oblasti při řešení krizí, jako např. té, která byla využita na Haiti, v Pákistánu nebo v New Orleansu; zastává názor, že při této součinnosti se ukázalo, jak vojenské síly mohou významně prospět v krizích způsobených klimatem a při přírodních katastrofách poskytnutím přímé a včasné pomoci postiženým oblastem a obyvatelstvu;

| 18. | vítá skutečnost, že klimatické změny mají v diskusi o světové bezpečnosti čím dál tím důležitější místo, zejména od roku 2007, kdy Rada bezpečnosti OSN poprvé jednala o změně klimatu a jejích dopadech na mezinárodní bezpečnost; oceňuje úsilí EU a vlád členských států v červenci 2011 upozornit na tuto otázku Radu bezpečnosti OSN a zmínit ji v závěrech Rady pro zahraniční věci o diplomacii v oblasti klimatu; |
| --- | --- |

18.

vítá skutečnost, že klimatické změny mají v diskusi o světové bezpečnosti čím dál tím důležitější místo, zejména od roku 2007, kdy Rada bezpečnosti OSN poprvé jednala o změně klimatu a jejích dopadech na mezinárodní bezpečnost; oceňuje úsilí EU a vlád členských států v červenci 2011 upozornit na tuto otázku Radu bezpečnosti OSN a zmínit ji v závěrech Rady pro zahraniční věci o diplomacii v oblasti klimatu;

Nutnost politické vůle a jednání

| 19. | vyzývá místopředsedkyni Komise/vysokou představitelku Evropské unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, která je odpovědná za provádění společné zahraniční a bezpečnostní politiky Unie, aby:






  a) | při analýze krizí a hrozby konfliktů zohledňovali změnu klimatu a přírodní katastrofy a jejich důsledky v oblasti bezpečnosti a ochrany, kdykoli se to považuje za vhodné; |
| --- | --- | --- |

19.

vyzývá místopředsedkyni Komise/vysokou představitelku Evropské unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, která je odpovědná za provádění společné zahraniční a bezpečnostní politiky Unie, aby:

a)

při analýze krizí a hrozby konfliktů zohledňovali změnu klimatu a přírodní katastrofy a jejich důsledky v oblasti bezpečnosti a ochrany, kdykoli se to považuje za vhodné;

| b) | posoudila, kterým zemím a/nebo oblastem potenciálně hrozí největší riziko konfliktu a nestability, způsobené změnou klimatu a přírodními katastrofami; vytvořili seznam takových zemí/oblastí; v rámci výročních zpráv o SZBP poskytovala informace o provádění politik a nástrojů EU, jejichž cílem je řešení těchto výzev v uvedených zemích a oblastech; |
| --- | --- |

b)

posoudila, kterým zemím a/nebo oblastem potenciálně hrozí největší riziko konfliktu a nestability, způsobené změnou klimatu a přírodními katastrofami; vytvořili seznam takových zemí/oblastí; v rámci výročních zpráv o SZBP poskytovala informace o provádění politik a nástrojů EU, jejichž cílem je řešení těchto výzev v uvedených zemích a oblastech;

| c) | podpořila schopnost EU zajistit předcházení konfliktům, řízení krizí a obnovu po ukončení krizí; úzce koordinovali své úsilí s Komisí a rozvojovou politikou EU, co se týče nutnosti pomáhat partnerským zemím, pokud jde o odolnost vůči změně klimatu nebo další rozměry přizpůsobování se změně klimatu; |
| --- | --- |

c)

podpořila schopnost EU zajistit předcházení konfliktům, řízení krizí a obnovu po ukončení krizí; úzce koordinovali své úsilí s Komisí a rozvojovou politikou EU, co se týče nutnosti pomáhat partnerským zemím, pokud jde o odolnost vůči změně klimatu nebo další rozměry přizpůsobování se změně klimatu;

| d) | v úzké spolupráci s Komisí přijali dlouhodobé plánování EU v oblasti civilních a vojenských kapacit jakož i schopností; |
| --- | --- |

d)

v úzké spolupráci s Komisí přijali dlouhodobé plánování EU v oblasti civilních a vojenských kapacit jakož i schopností;

| 20. | domnívá se, že EU musí sestavit seznam výzev, kterým čelí v oblastech jako je Arktida, Afrika, arabský svět a Himálaje a Tibetská náhorní plošina („Třetí pól“), zejména pokud jde o možné konflikty o vodní zdroje |
| --- | --- |

20.

domnívá se, že EU musí sestavit seznam výzev, kterým čelí v oblastech jako je Arktida, Afrika, arabský svět a Himálaje a Tibetská náhorní plošina („Třetí pól“), zejména pokud jde o možné konflikty o vodní zdroje

| 21. | zdůrazňuje, že je důležité pokračovat v rozvojové a humanitární pomoci EU zaměřené na přizpůsobování, zmírňování, reakci, odolnost, zmírňování následků a pokrizový rozvoj ve vztahu ke krizím způsobeným klimatem a přírodním katastrofám a posilovat ji; upozorňuje na význam iniciativ, jako je snižování rizika katastrof a propojení pomoci, obnovy a rozvoje, a vyzývá Komisi, aby tyto programy a opatření zařazovala do své humanitární, a zejména rozvojové pomoci; vítá návrh na posílení úlohy mechanismu civilní ochrany EU, zejména mimo Evropskou unii; |
| --- | --- |

21.

zdůrazňuje, že je důležité pokračovat v rozvojové a humanitární pomoci EU zaměřené na přizpůsobování, zmírňování, reakci, odolnost, zmírňování následků a pokrizový rozvoj ve vztahu ke krizím způsobeným klimatem a přírodním katastrofám a posilovat ji; upozorňuje na význam iniciativ, jako je snižování rizika katastrof a propojení pomoci, obnovy a rozvoje, a vyzývá Komisi, aby tyto programy a opatření zařazovala do své humanitární, a zejména rozvojové pomoci; vítá návrh na posílení úlohy mechanismu civilní ochrany EU, zejména mimo Evropskou unii;

| 22. | vítá iniciativu pro životní prostředí a bezpečnost (ENVSEC) prováděnou UNDP, UNEP, OBSE, NATO, EHK OSN a REC (14), jejímž cílem je řešit výzvy související s bezpečností osob a přirozeným životním prostředím tím, že nabídne zemím ve Střední Asii, na Kavkaze a v jihovýchodní Evropě svůj sdílený fond odborných znalostí a prostředků; konstatuje, že celková výkonnost iniciativy ENVSEC je dosud omezená, ovšem tak, jak je dosud uplatňována, sloužila iniciativa jako důležitý nástroj institucionální koordinace a stala se vstupním bodem pro usnadnění procesů začleňování; |
| --- | --- |

22.

vítá iniciativu pro životní prostředí a bezpečnost (ENVSEC) prováděnou UNDP, UNEP, OBSE, NATO, EHK OSN a REC (14), jejímž cílem je řešit výzvy související s bezpečností osob a přirozeným životním prostředím tím, že nabídne zemím ve Střední Asii, na Kavkaze a v jihovýchodní Evropě svůj sdílený fond odborných znalostí a prostředků; konstatuje, že celková výkonnost iniciativy ENVSEC je dosud omezená, ovšem tak, jak je dosud uplatňována, sloužila iniciativa jako důležitý nástroj institucionální koordinace a stala se vstupním bodem pro usnadnění procesů začleňování;

| 23. | zdůrazňuje, že by EU měla spolupracovat s hlavními ohroženými oblastmi a nejzranitelnějšími státy na posílení jejich schopnosti vypořádat se s problémy; zdůrazňuje, že by EU mohla ještě více integrovat přizpůsobení se změně klimatu a odolnost vůči ní do regionálních strategií EU (například strategie EU-Afrika, barcelonského procesu, černomořské synergie, strategie EU-Střední Asie, akčního plánu pro Blízký východ); |
| --- | --- |

23.

zdůrazňuje, že by EU měla spolupracovat s hlavními ohroženými oblastmi a nejzranitelnějšími státy na posílení jejich schopnosti vypořádat se s problémy; zdůrazňuje, že by EU mohla ještě více integrovat přizpůsobení se změně klimatu a odolnost vůči ní do regionálních strategií EU (například strategie EU-Afrika, barcelonského procesu, černomořské synergie, strategie EU-Střední Asie, akčního plánu pro Blízký východ);

| 24. | vyzývá místopředsedkyni Komise/vysokou představitelku, aby začlenila potenciální dopady změny klimatu na bezpečnost do nejdůležitějších strategií, politických dokumentů a finančních nástrojů pro vnější činnost a SBOP; |
| --- | --- |

24.

vyzývá místopředsedkyni Komise/vysokou představitelku, aby začlenila potenciální dopady změny klimatu na bezpečnost do nejdůležitějších strategií, politických dokumentů a finančních nástrojů pro vnější činnost a SBOP;

| 25. | upozorňuje na skutečnost, že energetická bezpečnost je úzce spojena se změnou klimatu; domnívá se, že je nutné zlepšit energetickou bezpečnosti omezením závislosti EU na fosilních palivech, jako jsou paliva dovážená z Ruska prostřednictvím ropovodů a plynovodů; připomíná, že tyto ropovody a plynovody by mohly přerušeny v důsledku tání permafrostu, a zdůrazňuje, že transformace arktické oblasti představuje jeden z hlavních důsledků změny klimatu z hlediska bezpečnostní politiky EU; zdůrazňuje, že tento multiplikátor rizik je třeba řešit prostřednictvím posílené strategie EU pro arktickou oblasti a prostřednictvím rozšířené politiky obnovitelné energie produkované v EU a energetické účinnosti, která výrazně sníží závislost Unie na vnějších zdrojů a posílí tím její bezpečnostní pozici; |
| --- | --- |

25.

upozorňuje na skutečnost, že energetická bezpečnost je úzce spojena se změnou klimatu; domnívá se, že je nutné zlepšit energetickou bezpečnosti omezením závislosti EU na fosilních palivech, jako jsou paliva dovážená z Ruska prostřednictvím ropovodů a plynovodů; připomíná, že tyto ropovody a plynovody by mohly přerušeny v důsledku tání permafrostu, a zdůrazňuje, že transformace arktické oblasti představuje jeden z hlavních důsledků změny klimatu z hlediska bezpečnostní politiky EU; zdůrazňuje, že tento multiplikátor rizik je třeba řešit prostřednictvím posílené strategie EU pro arktickou oblasti a prostřednictvím rozšířené politiky obnovitelné energie produkované v EU a energetické účinnosti, která výrazně sníží závislost Unie na vnějších zdrojů a posílí tím její bezpečnostní pozici;

| 26. | vyzývá Evropskou obrannou agenturu a ozbrojené síly členských států, aby rozvíjely ekologické technologie a takové druhy technologií, které berou ohled na spotřebu energie, a v této souvislosti se zaměřily na plné využívání potenciálu, který nabízejí obnovitelné zdroje energie; |
| --- | --- |

26.

vyzývá Evropskou obrannou agenturu a ozbrojené síly členských států, aby rozvíjely ekologické technologie a takové druhy technologií, které berou ohled na spotřebu energie, a v této souvislosti se zaměřily na plné využívání potenciálu, který nabízejí obnovitelné zdroje energie;

| 27. | vítá nedávné snahy posílit koordinaci mezi organizací NATO a EU v oblasti rozvoje kapacit; uznává, že je naléhavě nutné definovat, jaké jsou vzájemné výhody spolupráce, přičemž je třeba brát ohled na specifické povinnosti obou organizací; zdůrazňuje, že v oblasti tzv. projektů sdružování a sdílení (NATO) a projektů tzv. inteligentní obrany, které by mohly být realizovány v reakci na přírodní katastrofy a krize způsobené změnou klimatu, je třeba nalézt či vytvořit součinnost; |
| --- | --- |

27.

vítá nedávné snahy posílit koordinaci mezi organizací NATO a EU v oblasti rozvoje kapacit; uznává, že je naléhavě nutné definovat, jaké jsou vzájemné výhody spolupráce, přičemž je třeba brát ohled na specifické povinnosti obou organizací; zdůrazňuje, že v oblasti tzv. projektů sdružování a sdílení (NATO) a projektů tzv. inteligentní obrany, které by mohly být realizovány v reakci na přírodní katastrofy a krize způsobené změnou klimatu, je třeba nalézt či vytvořit součinnost;

| 28. | vyzývá místopředsedkyni Komise/vysokou představitelku, aby neprodleně využila všech možností Lisabonské smlouvy a předložila návrhy pro provedení fondu pro zahájení operace (čl. 41 odst. 3), pokud jde o možné budoucí projekty sdružování a sdílení a projekty společných kapacit a společný stálý soubor vybavení pro pro civilní operace v krizových situacích; |
| --- | --- |

28.

vyzývá místopředsedkyni Komise/vysokou představitelku, aby neprodleně využila všech možností Lisabonské smlouvy a předložila návrhy pro provedení fondu pro zahájení operace (čl. 41 odst. 3), pokud jde o možné budoucí projekty sdružování a sdílení a projekty společných kapacit a společný stálý soubor vybavení pro pro civilní operace v krizových situacích;

Nutnost vnést nového ducha – strategické a koncepční výzvy

| 29. | upozorňuje, že negativní dopad změny klimatu a přírodních katastrof na mír, bezpečnost a stabilitu by mohl být integrován do všech strategických dokumentů v oblasti SZBP/SBOP, jež slouží jako pokyny k plánování a provádění jednotlivých politik a misí; |
| --- | --- |

29.

upozorňuje, že negativní dopad změny klimatu a přírodních katastrof na mír, bezpečnost a stabilitu by mohl být integrován do všech strategických dokumentů v oblasti SZBP/SBOP, jež slouží jako pokyny k plánování a provádění jednotlivých politik a misí;

| 30. | konstatuje, že pokud bude schopna rychle vyhodnotit situaci a zjistit potřebná fakta, EU by měla reagovat na krize s využitím nejvhodnějších dostupných prostředků a využívat multidisciplinární týmy, nasazené v co nejkratší době, jež by sestávaly z civilních, vojenských a civilně-vojenských odborníků; |
| --- | --- |

30.

konstatuje, že pokud bude schopna rychle vyhodnotit situaci a zjistit potřebná fakta, EU by měla reagovat na krize s využitím nejvhodnějších dostupných prostředků a využívat multidisciplinární týmy, nasazené v co nejkratší době, jež by sestávaly z civilních, vojenských a civilně-vojenských odborníků;

| 31. | zdůrazňuje, že přístup EU k přesným a včasným analýzám bude hrát v reakci na nestabilitu způsobenou změnou klimatu a v tom, aby bylo možné předvídat tuto nestabilitu, klíčovou úlohu, přičemž kapacity SBOP představují dobrý zdroj informací v tomto směru; EU by měla přijmout kroky v zájmu dalšího rozvoje kapacit pro shromažďování údajů a informační analýzy prostřednictvím struktur, jako jsou delegace EU, satelitní středisko EU a situační středisko EU; |
| --- | --- |

31.

zdůrazňuje, že přístup EU k přesným a včasným analýzám bude hrát v reakci na nestabilitu způsobenou změnou klimatu a v tom, aby bylo možné předvídat tuto nestabilitu, klíčovou úlohu, přičemž kapacity SBOP představují dobrý zdroj informací v tomto směru; EU by měla přijmout kroky v zájmu dalšího rozvoje kapacit pro shromažďování údajů a informační analýzy prostřednictvím struktur, jako jsou delegace EU, satelitní středisko EU a situační středisko EU;

| 32. | má za to, že včasné varování a včasná preventivní opatření ohledně negativních dopadů změny klimatu a přírodních katastrof se odvíjejí od dostatečných lidských zdrojů a metodologie, pokud jde o shromažďování a analýzu údajů; konstatuje, že útvary ESVČ, které mají na starosti bezpečnost, a příslušné útvary Komise a zeměpisné referáty by měly integrovat analýzy dopadu přírodních katastrof na mezinárodní bezpečnost a politickou stabilitu do své práce; doporučuje odbornou přípravu pro zaměstnance ESVČ a Komise, pokud jde o sledování dopadu přírodních katastrof na vývoj krize a politickou stabilitu a bezpečnost; žádá rozvoj společných kritérií pro analýzu, posouzení rizik a vytvoření společného systému varování; |
| --- | --- |

32.

má za to, že včasné varování a včasná preventivní opatření ohledně negativních dopadů změny klimatu a přírodních katastrof se odvíjejí od dostatečných lidských zdrojů a metodologie, pokud jde o shromažďování a analýzu údajů; konstatuje, že útvary ESVČ, které mají na starosti bezpečnost, a příslušné útvary Komise a zeměpisné referáty by měly integrovat analýzy dopadu přírodních katastrof na mezinárodní bezpečnost a politickou stabilitu do své práce; doporučuje odbornou přípravu pro zaměstnance ESVČ a Komise, pokud jde o sledování dopadu přírodních katastrof na vývoj krize a politickou stabilitu a bezpečnost; žádá rozvoj společných kritérií pro analýzu, posouzení rizik a vytvoření společného systému varování;

| 33. | vyzývá příslušné orgány ESVČ a Komise, aby, posílily koordinaci situačních analýz a politické plánování s ohledem na otázky týakjící se změny klimatu a přírodních pohrom a na systematickou výměnu informací o nich; naléhavě žádá příslušné orgány ESVČ, aby využívaly dostupné komunikační kanály a kanály pro výměnu informací s příslušnými orgány Komise, zejména s Úřadem pro humanitární pomoc (ECHO), ale i s agenturami a programy OSN a s organizací NATO; zdůrazňuje, že civilní a vojenské struktury, které jsou pověřené řešit krizi způsobenou klimatickými změnami a přírodními katastrofami by měly úzce spolupracovat se všemi organizacemi občanské společnosti a s humanitárními a nevládními organizacemi; |
| --- | --- |

33.

vyzývá příslušné orgány ESVČ a Komise, aby, posílily koordinaci situačních analýz a politické plánování s ohledem na otázky týakjící se změny klimatu a přírodních pohrom a na systematickou výměnu informací o nich; naléhavě žádá příslušné orgány ESVČ, aby využívaly dostupné komunikační kanály a kanály pro výměnu informací s příslušnými orgány Komise, zejména s Úřadem pro humanitární pomoc (ECHO), ale i s agenturami a programy OSN a s organizací NATO; zdůrazňuje, že civilní a vojenské struktury, které jsou pověřené řešit krizi způsobenou klimatickými změnami a přírodními katastrofami by měly úzce spolupracovat se všemi organizacemi občanské společnosti a s humanitárními a nevládními organizacemi;

| 34. | naléhavě žádá Komisi, aby rozvinula pohotovostní plány s ohledem na reakci EU na dopady přírodních katastrof a krizí způsobených klimatem mimo Unii, které mají přímé nebo nepřímé bezpečnostní důsledky pro Unii (např. migraci způsobenou změnou klimatu); |
| --- | --- |

34.

naléhavě žádá Komisi, aby rozvinula pohotovostní plány s ohledem na reakci EU na dopady přírodních katastrof a krizí způsobených klimatem mimo Unii, které mají přímé nebo nepřímé bezpečnostní důsledky pro Unii (např. migraci způsobenou změnou klimatu);

| 35. | velice vítá kroky přijaté v roce 2011 na úrovni ministrů zahraničních věcí za polského předsednictví a v Radě bezpečnosti OSN za německého předsednictvím k interakci mezi změnou klimatu a jejími dopady na bezpečnost; |
| --- | --- |

35.

velice vítá kroky přijaté v roce 2011 na úrovni ministrů zahraničních věcí za polského předsednictví a v Radě bezpečnosti OSN za německého předsednictvím k interakci mezi změnou klimatu a jejími dopady na bezpečnost;

| 36. | 24. domnívá se, že hlavní dokumenty SBOP by mohly být přizpůsobeny a změněny, pokud jde o dopady změny klimatu a přírodních katastrof, včetně koncepce EU pro vojenské plánování na politické a strategické úrovni (15), koncepce EU pro vojenské velení a řízení (16), koncepce EU pro vytváření sil (17) a koncepce EU pro vojenskou rychlou reakci (18), jakož i dokumenty související s civilními misemi SBOP, jako je koncepce EU pro komplexní plánování, koncepce EU pro plánování policie a pokyny pro velitelskou a řídicí strukturu pro civilní operace EU pro řešení krizí (19); |
| --- | --- |

36.

24. domnívá se, že hlavní dokumenty SBOP by mohly být přizpůsobeny a změněny, pokud jde o dopady změny klimatu a přírodních katastrof, včetně koncepce EU pro vojenské plánování na politické a strategické úrovni (15), koncepce EU pro vojenské velení a řízení (16), koncepce EU pro vytváření sil (17) a koncepce EU pro vojenskou rychlou reakci (18), jakož i dokumenty související s civilními misemi SBOP, jako je koncepce EU pro komplexní plánování, koncepce EU pro plánování policie a pokyny pro velitelskou a řídicí strukturu pro civilní operace EU pro řešení krizí (19);

| 37. | je toho názoru, že civilní a vojenské kapacity by se měly rozvíjet způsobem, jenž umožní jejich využití v reakci na přírodní katastrofy a krize způsobené změnou klimatu; má za to, že zvláštní pozornost by měla být věnována rozvoji vojenských kapacit a zejména procesu sdružování a sdílení; požaduje, aby se v této oblasti posílila úloha Evropské obranné agentury; |
| --- | --- |

37.

je toho názoru, že civilní a vojenské kapacity by se měly rozvíjet způsobem, jenž umožní jejich využití v reakci na přírodní katastrofy a krize způsobené změnou klimatu; má za to, že zvláštní pozornost by měla být věnována rozvoji vojenských kapacit a zejména procesu sdružování a sdílení; požaduje, aby se v této oblasti posílila úloha Evropské obranné agentury;

Nutnost vytváření institucí – nástroje a kapacity

| 38. | opakuje, že účinná reakce na krize, jako jsou přírodní katastrofy, si často žádá schopnost využít jak civilní, tak vojenské kapacity a vyžaduje jejich užší spolupráci; připomíná, že je nezbytné definovat specificky zaměřené kapacity a mezery, kde by vojenská kapacita mohla přinést přidanou hodnotu; |
| --- | --- |

38.

opakuje, že účinná reakce na krize, jako jsou přírodní katastrofy, si často žádá schopnost využít jak civilní, tak vojenské kapacity a vyžaduje jejich užší spolupráci; připomíná, že je nezbytné definovat specificky zaměřené kapacity a mezery, kde by vojenská kapacita mohla přinést přidanou hodnotu;

| 39. | zdůrazňuje nutnost vypracovat zvláštní seznam vojenských a civilních kapacit SBOP, které mají důležitý význam pro reakci na změnu klimatu a přírodní katastrofy a pro mise SBOP; zdůrazňuje, že při sestavování tohoto seznamu by měla být věnována zvláštní pozornost práci konzultační skupiny pro využívání prostředků vojenské a civilní ochrany; upozorňuje na to, že tato aktive zahrnují mimo jiné inženýrské kapacity, jako je jednorázové vybudování a provoz přístavní/letištní infrastruktury, operační řízení vzdušného námořního prostoru a letecká a námořní doprava, mobilní nemocnice včetně jednotek intenzivní péče, komunikační infrastruktura, čištění vody a řízení zásob paliva; vyzývá Radu a EDA, aby v rámci revize programu rozvoje kapacit v roce 2013 sladily současné seznamy civilních a vojenských kapacit s těmi, jež jsou nezbytné pro vypořádání se s výzvami v oblasti změny klimatu, a aby v těchto seznamech napravily jakékoli stávající nedostatky; |
| --- | --- |

39.

zdůrazňuje nutnost vypracovat zvláštní seznam vojenských a civilních kapacit SBOP, které mají důležitý význam pro reakci na změnu klimatu a přírodní katastrofy a pro mise SBOP; zdůrazňuje, že při sestavování tohoto seznamu by měla být věnována zvláštní pozornost práci konzultační skupiny pro využívání prostředků vojenské a civilní ochrany; upozorňuje na to, že tato aktive zahrnují mimo jiné inženýrské kapacity, jako je jednorázové vybudování a provoz přístavní/letištní infrastruktury, operační řízení vzdušného námořního prostoru a letecká a námořní doprava, mobilní nemocnice včetně jednotek intenzivní péče, komunikační infrastruktura, čištění vody a řízení zásob paliva; vyzývá Radu a EDA, aby v rámci revize programu rozvoje kapacit v roce 2013 sladily současné seznamy civilních a vojenských kapacit s těmi, jež jsou nezbytné pro vypořádání se s výzvami v oblasti změny klimatu, a aby v těchto seznamech napravily jakékoli stávající nedostatky;

| 40. | vyzdvihuje, že je třeba prozkoumat možnosti vytvořit – na základě již existujících kapacit, jako jsou bojové skupiny EU či řídicí centrum evropské letecké přepravy (European Air Transport Command) –, další společné kapacity, příslušné pro operace, které reagují na dopady změny klimatu či přírodních katastrof; |
| --- | --- |

40.

vyzdvihuje, že je třeba prozkoumat možnosti vytvořit – na základě již existujících kapacit, jako jsou bojové skupiny EU či řídicí centrum evropské letecké přepravy (European Air Transport Command) –, další společné kapacity, příslušné pro operace, které reagují na dopady změny klimatu či přírodních katastrof;

| 41. | zdůrazňuje, že je nutné prozkoumat způsoby zvyšování energetické účinnosti a environmentálního řízení v ozbrojených silách doma i v zahraničí, mimo jiné využíváním potenciálu, který nabízí obnovitelné zdroje energie; připomíná, že ozbrojené síly jediného členského státu EU spotřebovávají tolik energie, jako velké evropské město, že vojenské strukturu by proto měly být stejně inovativní při snižování své ekologické stopy; vítá zprávu „Ekologizace modrých přileb: životní prostředí, přírodní zdroje a mírové operace OSN, kterou v květnu 2012 vydaly Program OSN pro životní prostředí, UNDPKO a UNDFS; poukazuje na to, že ozbrojené síly Spojených států (20) po několik let aktivně usilují o zvýšení energetické nezávislosti cestou využití udržitelných zdrojů energie a zvýšení energetické účinnosti všech vojenských operací a infrastruktury; v této souvislosti vítá nedávný projekt agentury EDA nazvaný GO GREEN, jehož cílem je výrazně zvýšit energetickou účinnost a využívání obnovitelných zdrojů energie; zdůrazňuje, že je také zapotřebí vypracovat pokyny ohledně osvědčených postupů v oblasti účinného využívání zdrojů a sledování ekologického řízení misí SBOP; |
| --- | --- |

41.

zdůrazňuje, že je nutné prozkoumat způsoby zvyšování energetické účinnosti a environmentálního řízení v ozbrojených silách doma i v zahraničí, mimo jiné využíváním potenciálu, který nabízí obnovitelné zdroje energie; připomíná, že ozbrojené síly jediného členského státu EU spotřebovávají tolik energie, jako velké evropské město, že vojenské strukturu by proto měly být stejně inovativní při snižování své ekologické stopy; vítá zprávu „Ekologizace modrých přileb: životní prostředí, přírodní zdroje a mírové operace OSN, kterou v květnu 2012 vydaly Program OSN pro životní prostředí, UNDPKO a UNDFS; poukazuje na to, že ozbrojené síly Spojených států (20) po několik let aktivně usilují o zvýšení energetické nezávislosti cestou využití udržitelných zdrojů energie a zvýšení energetické účinnosti všech vojenských operací a infrastruktury; v této souvislosti vítá nedávný projekt agentury EDA nazvaný GO GREEN, jehož cílem je výrazně zvýšit energetickou účinnost a využívání obnovitelných zdrojů energie; zdůrazňuje, že je také zapotřebí vypracovat pokyny ohledně osvědčených postupů v oblasti účinného využívání zdrojů a sledování ekologického řízení misí SBOP;

| 42. | podtrhuje rovněž i nutnost uvést širší vývoj v oblasti evropské průmyslové základny obrany do souladu se zvláštními požadavky krize způsobené změnou klimatu a přírodními katastrofami; požaduje, aby úloha agentury EDA byla v úzké spolupráci s Vojenským výborem EU v tomto procesu posílena; žádá oba orgány SBOP, aby zajistily, že programy zadávání zakázek a programy rozvoje kapacit poskytují přiměřené finanční a jiné prostředky na zvláštní potřeby reakce na změny klimatu a přírodní katastrofy; |
| --- | --- |

42.

podtrhuje rovněž i nutnost uvést širší vývoj v oblasti evropské průmyslové základny obrany do souladu se zvláštními požadavky krize způsobené změnou klimatu a přírodními katastrofami; požaduje, aby úloha agentury EDA byla v úzké spolupráci s Vojenským výborem EU v tomto procesu posílena; žádá oba orgány SBOP, aby zajistily, že programy zadávání zakázek a programy rozvoje kapacit poskytují přiměřené finanční a jiné prostředky na zvláštní potřeby reakce na změny klimatu a přírodní katastrofy;

| 43. | vyzývá armády, aby převzaly svou odpovědnost v oblasti environmentální udržitelnosti, a vyzývá technické odborníky, aby hledali možnosti ekologických opatření od snižování emisí až po zlepšování recyklovatelnosti; |
| --- | --- |

43.

vyzývá armády, aby převzaly svou odpovědnost v oblasti environmentální udržitelnosti, a vyzývá technické odborníky, aby hledali možnosti ekologických opatření od snižování emisí až po zlepšování recyklovatelnosti;

| 44. | zdůrazňuje, že je nutné, aby byl zachován a dále posilován komplexní přístup v kontextu příštího víceletího finančního výhledu 2014–2020 za účelem zmírňování dopadů přírodních katastrof a krizí způsobených změnou klimatu a reakci na ně, a to prostřednictvím použití všech relevantních nástrojů, které má EU k dispozici; vítá návrh Komise vytvořit obnovený nástroj stability, který již zohledňuje dopad změny klimatu a přírodních pohrom na bezpečnost, mír a politickou stabilitu; |
| --- | --- |

44.

zdůrazňuje, že je nutné, aby byl zachován a dále posilován komplexní přístup v kontextu příštího víceletího finančního výhledu 2014–2020 za účelem zmírňování dopadů přírodních katastrof a krizí způsobených změnou klimatu a reakci na ně, a to prostřednictvím použití všech relevantních nástrojů, které má EU k dispozici; vítá návrh Komise vytvořit obnovený nástroj stability, který již zohledňuje dopad změny klimatu a přírodních pohrom na bezpečnost, mír a politickou stabilitu;

| 45. | požaduje, aby byly pojmenovány finanční důsledky takových návrhů a tyto byly zohledněny rovněž v rámci přezkumu rozpočtu EU; |
| --- | --- |

45.

požaduje, aby byly pojmenovány finanční důsledky takových návrhů a tyto byly zohledněny rovněž v rámci přezkumu rozpočtu EU;

| 46. | vyzývá místopředsedkyni Komise/vysokou představitelku, aby vyslala odborníky na klimatickou bezpečnost do delegací EU v zemích a oblastech, které jsou nejvíce zasaženy, a posílila tak kapacity Unie, co se týče včasného varování a informací o možném vzniku konfliktů; |
| --- | --- |

46.

vyzývá místopředsedkyni Komise/vysokou představitelku, aby vyslala odborníky na klimatickou bezpečnost do delegací EU v zemích a oblastech, které jsou nejvíce zasaženy, a posílila tak kapacity Unie, co se týče včasného varování a informací o možném vzniku konfliktů;

| 47. | vyzývá ESVČ, aby posílila koordinaci mezi Unií a jejími sousedními zeměmi v oblasti rozvoje kapacity pro reakci na krize způsobené klimatem; |
| --- | --- |

47.

vyzývá ESVČ, aby posílila koordinaci mezi Unií a jejími sousedními zeměmi v oblasti rozvoje kapacity pro reakci na krize způsobené klimatem;

| 48. | vyzývá ESVČ, aby prosazovala zohledňování aspektů změny klimatu a ochrany životního prostředí při plánování a provádění vojenských, vojensko-civilních a civilních operací na celém světě; |
| --- | --- |

48.

vyzývá ESVČ, aby prosazovala zohledňování aspektů změny klimatu a ochrany životního prostředí při plánování a provádění vojenských, vojensko-civilních a civilních operací na celém světě;

| 49. | vítá myšlenku zřídit funkci zvláštního vyslance OSN pro klimatickou bezpečnost; |
| --- | --- |

49.

vítá myšlenku zřídit funkci zvláštního vyslance OSN pro klimatickou bezpečnost;

| 50. | žádá, aby byly vytvořeny mechanismy koordinace mezi EU jako celkem a těmi členskými státy, které mohou v budoucnosti jednat v souladu s ustanoveními stálé strukturované spolupráce, čímž bude zajištěn soulad jejich činností s komplexním přístupem EU k této problematice; |
| --- | --- |

50.

žádá, aby byly vytvořeny mechanismy koordinace mezi EU jako celkem a těmi členskými státy, které mohou v budoucnosti jednat v souladu s ustanoveními stálé strukturované spolupráce, čímž bude zajištěn soulad jejich činností s komplexním přístupem EU k této problematice;

| 51. | je toho názoru, že studie o dopadu přírodních katastrof a krizí způsobených klimatem na mezinárodní a evropskou bezpečnost by měly být zařazeny do osnov Evropské bezpečnostní a obranné školy; |
| --- | --- |

51.

je toho názoru, že studie o dopadu přírodních katastrof a krizí způsobených klimatem na mezinárodní a evropskou bezpečnost by měly být zařazeny do osnov Evropské bezpečnostní a obranné školy;

| 52. | požaduje, aby se EU podrobně zabývala dopady změny klimatu na bezpečnost v rámci dialogu s třetími zeměmi, zejména s klíčovými partnery, jako je Indie, Čína a Rusko; zdůrazňuje, že skutečně účinná reakce si vyžádá mnohostranný přístup a investice učiněné společně s třetími zeměmi a že by EU mohla vybudovat spolupráci s armádami třetích zemí v rámci společného rozvoje a při výcvikových misích; |
| --- | --- |

52.

požaduje, aby se EU podrobně zabývala dopady změny klimatu na bezpečnost v rámci dialogu s třetími zeměmi, zejména s klíčovými partnery, jako je Indie, Čína a Rusko; zdůrazňuje, že skutečně účinná reakce si vyžádá mnohostranný přístup a investice učiněné společně s třetími zeměmi a že by EU mohla vybudovat spolupráci s armádami třetích zemí v rámci společného rozvoje a při výcvikových misích;

o

o o

| 53. | pověřuje svého předsedu, aby toto usnesení předal místopředsedkyni Komise/vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, Radě, Komisi, parlamentům členských států EU, parlamentnímu shromáždění NATO, generálnímu tajemníkovi NATO, Valnému shromáždění OSN a generálnímu tajemníkovi OSN. |
| --- | --- |

53.

pověřuje svého předsedu, aby toto usnesení předal místopředsedkyni Komise/vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, Radě, Komisi, parlamentům členských států EU, parlamentnímu shromáždění NATO, generálnímu tajemníkovi NATO, Valnému shromáždění OSN a generálnímu tajemníkovi OSN.

---

(1)  http://ec.europa.eu/clima/events/0052/council_conclusions_en.pdf

(2)  http://eeas.europa.eu/environment/docs/2011_joint_paper_euclimate_diplomacy_en.pdf

(3)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/reports/99387.pdf

(4)  Úř. věst. L 314, 1.12.2007, s. 9.

(5)  Přijaté texty, P7_TA(2011)0404.

(6)  Úř. věst. C 136 E, 11.5.2012, s. 71.

(7)  Přijaté texty, P7_TA(2011)0574.

(8)  http://www.un.org/News/Press/docs/2011/sc10332.doc.htm

(9)  www.unep.org/disastersandconflicts

(10)  Odstavce 138 a 139 závěrečného dokumentu světového summitu OSN z roku 2005, rezoluce Rady bezpečnosti OSN z dubna 2006 (S/RES/1674), zpráva generálního tajemníka OSN Pan Ki-muna o provádění odpovědnosti za ochranu (Implementing the Responsibility to Protect) ze dne 15. září 2009 a rezoluce přijatá valným shromáždění OSN o odpovědnosti za ochranu A/RES/63/308 ze dne 7. října 2009,

(11)  http://www.unhcr.org/refworld/docid/47da87822.html

(12)  Společné prohlášení Rady a zástupců vlád členských států zasedajících v Radě, Evropském parlamentu a Evropské komisi (2008/C 25/01).

(13)  Program OSN pro životní prostředí (UNEP), Rozvojový program OSN (UNDP), Organizace pro bezpečnost a spolupráci v Evropě (OBSE), Evropská hospodářská komise OSN (EHK OSN) a Regionální environmentální centrum pro střední a východní Evropu (REC).

(14)  Rozvojový program OSN (UNDP), Program OSN pro životní prostředí (UNEP), Organizace pro bezpečnost a spolupráci v Evropě (OBSE), Organizace Severatlantické smlouvy (NATO), Evropská hospodářská komise OSN (EHK OSN) a Regionální environmentální centrum pro střední a východní Evropu (REC).

(15)  http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/08/st10/st10687.en08.pdf

(16)  10688/08 – utajené

(17)  http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/08/st10/st10690.en08.pdf

(18)  http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/09/st05/st05654.en09.pdf

(19)  doc 13983/05- doc. 6923/1/02 – doc. 9919/07

(20)  Powering America’s Defence: Energy and the Risks to National Security, May 2009. http://www.cna.org/sites/default/files/Powering%20Americas%20Defense.pdf

---

| 16.12.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 419/159 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 419/159

---

P7_TA(2012)0459

Jednání o posílené dohodě o partnerství a spolupráci mezi EU a Kazachstánem

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 22. listopadu 2012 obsahující doporučení Evropského parlamentu Radě, Komisi a Evropské službě pro vnější činnost k jednání o posílené dohodě o partnerství a spolupráci mezi EU a Kazachstánem (2012/2153(INI))

(2015/C 419/24)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na dohodu o partnerství a spolupráci mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na straně jedné a Kazachstánem na straně druhé, jež vstoupila v platnost dne 1. července 1999 (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na dohodu o partnerství a spolupráci mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na straně jedné a Kazachstánem na straně druhé, jež vstoupila v platnost dne 1. července 1999 (1),

| — | s ohledem na jednání, která dne 24. května 2011 povolila Rada a jež byla zahájena v Bruselu v červnu 2011, o posílené dohodě o partnerství a spolupráci mezi EU a Kazachstánem, |
| --- | --- |

—

s ohledem na jednání, která dne 24. května 2011 povolila Rada a jež byla zahájena v Bruselu v červnu 2011, o posílené dohodě o partnerství a spolupráci mezi EU a Kazachstánem,

| — | s ohledem na svá usnesení týkající se Kazachstánu, zejména na usnesení ze dne 15. března 2012 (2) a na usnesení ze dne 17 září 2009 o případu Jevgenije Žovtise (3) a na usnesení ze dne 7. října 2010 o Světovém dni boje proti trestu smrti (4), |
| --- | --- |

—

s ohledem na svá usnesení týkající se Kazachstánu, zejména na usnesení ze dne 15. března 2012 (2) a na usnesení ze dne 17 září 2009 o případu Jevgenije Žovtise (3) a na usnesení ze dne 7. října 2010 o Světovém dni boje proti trestu smrti (4),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 15. prosince 2011 o strategii EU pro Střední Asii (5), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 15. prosince 2011 o strategii EU pro Střední Asii (5),

| — | s ohledem na strategii EU pro nové partnerství se Střední Asií: „Evropská unie a Střední Asie: strategie pro nové partnerství“, kterou přijala Evropská rada ve dnech 21.–22. června 2007, a na její zprávy o pokroku z 24. června 2008 a 28. června 2010, |
| --- | --- |

—

s ohledem na strategii EU pro nové partnerství se Střední Asií: „Evropská unie a Střední Asie: strategie pro nové partnerství“, kterou přijala Evropská rada ve dnech 21.–22. června 2007, a na její zprávy o pokroku z 24. června 2008 a 28. června 2010,

| — | s ohledem na prohlášení EU o Kazachstánu ve stálé radě OBSE ze dne 3. listopadu a 22. prosince 2011, 19. ledna, 26. ledna a 9. února 2012 a na prohlášení místopředsedkyně Komise, vysoké představitelky EU Catherine Ashtonové o událostech v oblasti Žanaozenu ze dne 17. prosince 2011 a na prohlášení o kazašských parlamentních volbách, jež se konaly 15. ledna 2012 (přijaté dne 17. ledna 2012), |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení EU o Kazachstánu ve stálé radě OBSE ze dne 3. listopadu a 22. prosince 2011, 19. ledna, 26. ledna a 9. února 2012 a na prohlášení místopředsedkyně Komise, vysoké představitelky EU Catherine Ashtonové o událostech v oblasti Žanaozenu ze dne 17. prosince 2011 a na prohlášení o kazašských parlamentních volbách, jež se konaly 15. ledna 2012 (přijaté dne 17. ledna 2012),

| — | s ohledem na prohlášení o předběžných zjištěních a závěrech mise OBSE/ODIHR, jejímž úkolem bylo pozorovat dne 15. ledna 2012 průběh parlamentních voleb, |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení o předběžných zjištěních a závěrech mise OBSE/ODIHR, jejímž úkolem bylo pozorovat dne 15. ledna 2012 průběh parlamentních voleb,

| — | s ohledem na prohlášení zástupce OBSE pro svobodu sdělovacích prostředků ze dne 25. ledna 2012 o situaci sdělovacích prostředků v Kazachstánu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení zástupce OBSE pro svobodu sdělovacích prostředků ze dne 25. ledna 2012 o situaci sdělovacích prostředků v Kazachstánu,

| — | s ohledem na obecná ustanovení o vnější činnosti Unie stanovená v článku 21 SEU a na postup uzavírání mezinárodních dohod stanovených v článku 218 SFEU, |
| --- | --- |

—

s ohledem na obecná ustanovení o vnější činnosti Unie stanovená v článku 21 SEU a na postup uzavírání mezinárodních dohod stanovených v článku 218 SFEU,

| — | s ohledem na závazky, které vysoká představitelka formulovala ve svých dopisech ze dne 24. listopadu 2011 a ze dne 11. května 2012 ohledně mechanismu, kterým by bylo možné sledovat provádění dohody o partnerství a spolupráci mezi EU a Turkmenistánem a zejména jejího článku 2, |
| --- | --- |

—

s ohledem na závazky, které vysoká představitelka formulovala ve svých dopisech ze dne 24. listopadu 2011 a ze dne 11. května 2012 ohledně mechanismu, kterým by bylo možné sledovat provádění dohody o partnerství a spolupráci mezi EU a Turkmenistánem a zejména jejího článku 2,

| — | s ohledem na bod 23 svého usnesení ze dne 16. února 2012 o 19. zasedání Rady OSN pro lidská práva (6), |
| --- | --- |

—

s ohledem na bod 23 svého usnesení ze dne 16. února 2012 o 19. zasedání Rady OSN pro lidská práva (6),

| — | s ohledem na nový strategický rámec a akční plán EU pro lidská práva a demokracii přijatý ministry zahraničí EU a na závěry přijaté na 3179. zasedání Rady pro zahraniční věci dne 25. června 2012, |
| --- | --- |

—

s ohledem na nový strategický rámec a akční plán EU pro lidská práva a demokracii přijatý ministry zahraničí EU a na závěry přijaté na 3179. zasedání Rady pro zahraniční věci dne 25. června 2012,

| — | s ohledem na prohlášení Evropského parlamentu o Kazachstánu, které jménem vysoké představitelky Catherine Ashtonové pronesl dne 14. března 2012 dánský ministr zahraničí Villy Søvndal (A 122/12), |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení Evropského parlamentu o Kazachstánu, které jménem vysoké představitelky Catherine Ashtonové pronesl dne 14. března 2012 dánský ministr zahraničí Villy Søvndal (A 122/12),

| — | s ohledem na čl. 90 odst. 4 a článek 48 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 90 odst. 4 a článek 48 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro zahraniční věci a na stanovisko Výboru pro mezinárodní obchod (A7-0355/2012), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro zahraniční věci a na stanovisko Výboru pro mezinárodní obchod (A7-0355/2012),

| A. | vzhledem k tomu, že EU a Kazachstán usilují o prohloubení a rozšíření svých vztahů; vzhledem k tomu, že užší spolupráce by měla být prospěšná jak pro občany EU, tak pro občany Kazachstánu; vzhledem k tomu, že uzavření nových jednání o dohodě o partnerství a spolupráci by mělo poskytnout komplexní rámec pro spolupráci založenou na lidských a demokratických právech i příležitosti k socioekonomickému rozvoji a nezbytným politickým a hospodářským reformám; vzhledem k tomu, že sociální a hospodářský rozvoj jsou úzce propojeny; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že EU a Kazachstán usilují o prohloubení a rozšíření svých vztahů; vzhledem k tomu, že užší spolupráce by měla být prospěšná jak pro občany EU, tak pro občany Kazachstánu; vzhledem k tomu, že uzavření nových jednání o dohodě o partnerství a spolupráci by mělo poskytnout komplexní rámec pro spolupráci založenou na lidských a demokratických právech i příležitosti k socioekonomickému rozvoji a nezbytným politickým a hospodářským reformám; vzhledem k tomu, že sociální a hospodářský rozvoj jsou úzce propojeny;

| B. | vzhledem k tomu, že ačkoliv uplatňování dohody o partnerství a spolupráci pozastavuje Rada jen zřídkakdy a pouze částečně, tuto možnost lze využít, vyskytnou-li se vážné a doložené případy porušení lidských práv; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že ačkoliv uplatňování dohody o partnerství a spolupráci pozastavuje Rada jen zřídkakdy a pouze částečně, tuto možnost lze využít, vyskytnou-li se vážné a doložené případy porušení lidských práv;

| C. | vzhledem k tomu, že Kazachstán hraje ve Střední Asii pozitivní úlohu, jelikož usiluje o rozvoj dobrých sousedských vztahů s hraničícími zeměmi, o obnovu regionální spolupráce a mírové řešení všech dvoustranných sporů; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že Kazachstán hraje ve Střední Asii pozitivní úlohu, jelikož usiluje o rozvoj dobrých sousedských vztahů s hraničícími zeměmi, o obnovu regionální spolupráce a mírové řešení všech dvoustranných sporů;

| D. | vzhledem k tomu, že k výkonu své funkce politické kontroly potřebuje mít Parlament k dispozici úplné informace, na jejichž základě by mohl pečlivě sledovat vývoj v Kazachstánu i to, zda je dohoda o partnerství a spolupráci prováděna v souladu s jeho doporučeními a usneseními; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že k výkonu své funkce politické kontroly potřebuje mít Parlament k dispozici úplné informace, na jejichž základě by mohl pečlivě sledovat vývoj v Kazachstánu i to, zda je dohoda o partnerství a spolupráci prováděna v souladu s jeho doporučeními a usneseními;

| E. | vzhledem k tomu, že Benátská komise přijala Kazachstán do Rady Evropy; vzhledem k tomu, že je nezbytné, aby EU a Kazachstán našly při jednáních o posílené dohodě o partnerství a spolupráci společnou řeč, pokud jde o lidská práva a demokracii; |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že Benátská komise přijala Kazachstán do Rady Evropy; vzhledem k tomu, že je nezbytné, aby EU a Kazachstán našly při jednáních o posílené dohodě o partnerství a spolupráci společnou řeč, pokud jde o lidská práva a demokracii;

| F. | vzhledem k tomu, že Kazachstán předsedal v roce 2010 organizaci OBSE; vzhledem k tomu, že je dosud třeba splnit některé závazky, tj. sladit zákon o sdělovacích prostředcích s mezinárodními normami, do konce roku 2008 liberalizovat podmínky registrace politických stran a začlenit doporučení Úřadu OBSE pro demokratické instituce a lidská práva (ODIHR) do právních předpisů týkajících se voleb; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že Kazachstán předsedal v roce 2010 organizaci OBSE; vzhledem k tomu, že je dosud třeba splnit některé závazky, tj. sladit zákon o sdělovacích prostředcích s mezinárodními normami, do konce roku 2008 liberalizovat podmínky registrace politických stran a začlenit doporučení Úřadu OBSE pro demokratické instituce a lidská práva (ODIHR) do právních předpisů týkajících se voleb;

| G. | vzhledem k tomu, že navzdory proklamovanému úsilí kazašské vlády o posílení demokratického procesu v Kazachstánu a o uspořádání voleb v souladu s mezinárodními normami uvedla organizace OBSE, že všeobecné volby, které se konaly dne 15. ledna 2012, nebyly v souladu s jejími standardy, a to v důsledku řady nesrovnalostí v jejich průběhu a toho, že nebyly zajištěny nezbytné podmínky pro uspořádání skutečně pluralitních voleb; |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že navzdory proklamovanému úsilí kazašské vlády o posílení demokratického procesu v Kazachstánu a o uspořádání voleb v souladu s mezinárodními normami uvedla organizace OBSE, že všeobecné volby, které se konaly dne 15. ledna 2012, nebyly v souladu s jejími standardy, a to v důsledku řady nesrovnalostí v jejich průběhu a toho, že nebyly zajištěny nezbytné podmínky pro uspořádání skutečně pluralitních voleb;

| H. | vzhledem k tomu, že po tragických událostech v oblasti Žanaozen, k nimž došlo v prosinci 2011, se některé opoziční strany, nezávislé sdělovací prostředky, odbory, aktivisté a obhájci lidských práv stali terčem represí, a to i zadržování bez prokázaného porušení zákonů, které je možné považovat za politicky motivované; |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že po tragických událostech v oblasti Žanaozen, k nimž došlo v prosinci 2011, se některé opoziční strany, nezávislé sdělovací prostředky, odbory, aktivisté a obhájci lidských práv stali terčem represí, a to i zadržování bez prokázaného porušení zákonů, které je možné považovat za politicky motivované;

| I. | vzhledem k tomu, že mezi poslanci EP, oficiálními představiteli Kazachstánu, zástupci občanské společnosti a nevládními organizacemi probíhá otevřený a konstruktivní dialog o otázkách společného zájmu; |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že mezi poslanci EP, oficiálními představiteli Kazachstánu, zástupci občanské společnosti a nevládními organizacemi probíhá otevřený a konstruktivní dialog o otázkách společného zájmu;

| J. | vzhledem k tomu, že kazašské orgány vyvinuly nedávno ve spolupráci s nevládními organizacemi ze západního Kazachstánu značné úsilí, aby zlepšily situaci obyvatel tohoto regionu, především stávkujících dělníků; |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že kazašské orgány vyvinuly nedávno ve spolupráci s nevládními organizacemi ze západního Kazachstánu značné úsilí, aby zlepšily situaci obyvatel tohoto regionu, především stávkujících dělníků;

| K. | vzhledem k tomu, že 37 osob bylo obviněno z organizace masových nepokojů nebo účasti na nich, 34 z nich bylo odsouzeno, z nichž 13 si odpykává trest odnětí svobody, mezi nimi vůdčí osobnosti a aktivisté zapojení do stávky pracovníků ropného průmyslu, například Talgat Saktaganov, Roza Tuletajevová a Maksat Dosmagambetov; vzhledem k tomu, že v červenci 2012 vyzvala vysoká komisařka OSN pro lidská práva Navi Pillayová po své dvoudenní návštěvě Kazachstánu orgány k tomu, aby povolily nezávislé mezinárodní vyšetřování událostí v Žanaozenu, jejich příčin a důsledků; |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že 37 osob bylo obviněno z organizace masových nepokojů nebo účasti na nich, 34 z nich bylo odsouzeno, z nichž 13 si odpykává trest odnětí svobody, mezi nimi vůdčí osobnosti a aktivisté zapojení do stávky pracovníků ropného průmyslu, například Talgat Saktaganov, Roza Tuletajevová a Maksat Dosmagambetov; vzhledem k tomu, že v červenci 2012 vyzvala vysoká komisařka OSN pro lidská práva Navi Pillayová po své dvoudenní návštěvě Kazachstánu orgány k tomu, aby povolily nezávislé mezinárodní vyšetřování událostí v Žanaozenu, jejich příčin a důsledků;

| L. | vzhledem k tomu, že mezinárodní monitorovací mise občanské solidarity ve své předběžné zprávě dospěla k závěru, že soudní řízení týkající se Žanaozenu nelze považovat za slučitelná s normami pro spravedlivá soudní řízení a že vyšetřování událostí z prosince 2011 nebylo ani úplné ani nezávislé; vzhledem k tomu, že práva obviněných a některých svědků byla ve fázi přípravného řízení porušena, a to i formou údajného mučení, zabraňování v kontaktu s právním zástupcem, zastrašování a vykonstruování důkazů; vzhledem k tomu, že výpovědi obžalovaných poskytnuté v průběhu soudního jednání a týkající se špatného zacházení a mučení ve vyšetřovací vazbě nebyly plně, nestranně a pečlivě přezkoumány tak, aby pachatelé mohli být pohnáni k odpovědnosti; vzhledem k tomu, že svědek tragických událostí v Žanaozenu Alexandr Boženko byl dne 7. října 2012 zabit; |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že mezinárodní monitorovací mise občanské solidarity ve své předběžné zprávě dospěla k závěru, že soudní řízení týkající se Žanaozenu nelze považovat za slučitelná s normami pro spravedlivá soudní řízení a že vyšetřování událostí z prosince 2011 nebylo ani úplné ani nezávislé; vzhledem k tomu, že práva obviněných a některých svědků byla ve fázi přípravného řízení porušena, a to i formou údajného mučení, zabraňování v kontaktu s právním zástupcem, zastrašování a vykonstruování důkazů; vzhledem k tomu, že výpovědi obžalovaných poskytnuté v průběhu soudního jednání a týkající se špatného zacházení a mučení ve vyšetřovací vazbě nebyly plně, nestranně a pečlivě přezkoumány tak, aby pachatelé mohli být pohnáni k odpovědnosti; vzhledem k tomu, že svědek tragických událostí v Žanaozenu Alexandr Boženko byl dne 7. října 2012 zabit;

| M. | vzhledem k tomu, že vůdce opoziční strany ALGA Vladimir Kozlov byl obviněn z „podněcování sociálního sváru“, „vyzývání k násilnému svržení ústavního pořádku“ a „vytvoření a vedení organizované skupiny s cílem páchat trestné činy“ a byl odsouzen k sedmi a půl letům odnětí svobody; vzhledem k tomu, že pracovník ropného průmyslu ze Žanaozenu Akžanat Aminov a aktivista občanské společnosti Serik Sapargali byli obviněni z podobných činů a první byl odsouzen k pěti a druhý ke čtyřem letům podmíněného trestu odnětí svobody; |
| --- | --- |

M.

vzhledem k tomu, že vůdce opoziční strany ALGA Vladimir Kozlov byl obviněn z „podněcování sociálního sváru“, „vyzývání k násilnému svržení ústavního pořádku“ a „vytvoření a vedení organizované skupiny s cílem páchat trestné činy“ a byl odsouzen k sedmi a půl letům odnětí svobody; vzhledem k tomu, že pracovník ropného průmyslu ze Žanaozenu Akžanat Aminov a aktivista občanské společnosti Serik Sapargali byli obviněni z podobných činů a první byl odsouzen k pěti a druhý ke čtyřem letům podmíněného trestu odnětí svobody;

| N. | vzhledem k tomu, že dne 17. února 2012 podepsal prezident Kazachstánu několik zákonů, jejichž účelem je zlepšit právní základ pro pracovněprávní vztahy, práva zaměstnanců a sociální dialog a posílit nezávislost soudnictví; vzhledem k tomu, že přes tuto snahu není právo jednotlivců sdružovat se v nezávislých odborech, organizovat a registrovat odbory a právo na kolektivní vyjednávání ani právo na stávku plně dodržováno a neexistuje zcela nezávislé soudnictví; vzhledem k tomu, že změny v zákoníku práce, zejména pozměněné články 55, 74, 266, 287, 289, 303 a 305, představují výrazné zhoršení v oblasti pracovněprávních vztahů, práv zaměstnanců a sociálního dialogu a porušení podmínek stanovených Mezinárodní organizací práce a jinými mezinárodními úmluvami; |
| --- | --- |

N.

vzhledem k tomu, že dne 17. února 2012 podepsal prezident Kazachstánu několik zákonů, jejichž účelem je zlepšit právní základ pro pracovněprávní vztahy, práva zaměstnanců a sociální dialog a posílit nezávislost soudnictví; vzhledem k tomu, že přes tuto snahu není právo jednotlivců sdružovat se v nezávislých odborech, organizovat a registrovat odbory a právo na kolektivní vyjednávání ani právo na stávku plně dodržováno a neexistuje zcela nezávislé soudnictví; vzhledem k tomu, že změny v zákoníku práce, zejména pozměněné články 55, 74, 266, 287, 289, 303 a 305, představují výrazné zhoršení v oblasti pracovněprávních vztahů, práv zaměstnanců a sociálního dialogu a porušení podmínek stanovených Mezinárodní organizací práce a jinými mezinárodními úmluvami;

| O. | vzhledem k tomu, že EU je klíčovým obchodním partnerem Kazachstánu a největším investorem v zemi; vzhledem k tomu, že Kazachstán jasně vyjádřil své přání přiblížit se normám EU a jejím sociálním a hospodářským modelům, což bude vyžadovat důkladnou reformu kazašské státní a veřejné správy; |
| --- | --- |

O.

vzhledem k tomu, že EU je klíčovým obchodním partnerem Kazachstánu a největším investorem v zemi; vzhledem k tomu, že Kazachstán jasně vyjádřil své přání přiblížit se normám EU a jejím sociálním a hospodářským modelům, což bude vyžadovat důkladnou reformu kazašské státní a veřejné správy;

| P. | vzhledem k tomu, že Kazachstán plní významnou úlohu při zabezpečování regionální stability a mohl by představovat most mezi EU a celým regionem Střední Asie; |
| --- | --- |

P.

vzhledem k tomu, že Kazachstán plní významnou úlohu při zabezpečování regionální stability a mohl by představovat most mezi EU a celým regionem Střední Asie;

| Q. | vzhledem k tomu, že Kazachstán dosáhl významných výsledků při snižování chudoby, v oblasti veřejného zdraví a vzdělávání; |
| --- | --- |

Q.

vzhledem k tomu, že Kazachstán dosáhl významných výsledků při snižování chudoby, v oblasti veřejného zdraví a vzdělávání;

| R. | vzhledem k tomu, že je EU vysoce závislá na dovozu těženého přírodního fosfátu, aby mohla udržet své zemědělství a technickou výrobu; vzhledem k tomu, že Kazachstán dodává do řady zemí bílý fosfor a že v prosinci 2011 zahájila Komise antidumpingové řízení ve věci dovozu bílého fosforu z Kazachstánu; |
| --- | --- |

R.

vzhledem k tomu, že je EU vysoce závislá na dovozu těženého přírodního fosfátu, aby mohla udržet své zemědělství a technickou výrobu; vzhledem k tomu, že Kazachstán dodává do řady zemí bílý fosfor a že v prosinci 2011 zahájila Komise antidumpingové řízení ve věci dovozu bílého fosforu z Kazachstánu;

| 1. | vítá politickou vůli Kazachstánu a praktické úsilí o další prohloubení partnerství s EU a zahájení jednání o dohodě mezi EU a Kazachstánem o partnerství a spolupráci; |
| --- | --- |

1.

vítá politickou vůli Kazachstánu a praktické úsilí o další prohloubení partnerství s EU a zahájení jednání o dohodě mezi EU a Kazachstánem o partnerství a spolupráci;

| 2. | adresuje Radě, Komisi a vysoké představitelce, místopředsedkyni následující doporučení a vyzývá je, aby:


  Vedení jednání








  a) | zajistily, aby tato nová dohoda o partnerství a spolupráci představovala komplexní rámec pro další rozvoj vztahů a zaměřovala se na všechny prioritní oblasti, mezi něž patří: lidská práva, právní stát, řádná správa věcí veřejných a demokratizace; mládež a vzdělávání; hospodářský rozvoj, obchod a investice; energetika a doprava; udržitelnost životního prostředí a vodohospodářství; boj proti společným hrozbám a problémům; |
| --- | --- | --- |

2.

adresuje Radě, Komisi a vysoké představitelce, místopředsedkyni následující doporučení a vyzývá je, aby:

Vedení jednání

a)

zajistily, aby tato nová dohoda o partnerství a spolupráci představovala komplexní rámec pro další rozvoj vztahů a zaměřovala se na všechny prioritní oblasti, mezi něž patří: lidská práva, právní stát, řádná správa věcí veřejných a demokratizace; mládež a vzdělávání; hospodářský rozvoj, obchod a investice; energetika a doprava; udržitelnost životního prostředí a vodohospodářství; boj proti společným hrozbám a problémům;

Politický dialog a spolupráce

| b) | zajistily, aby závazky EU byly v souladu s ostatními politikami Unie a aby se uplatnila zásada „více za více“, a to se zvláštním důrazem na podporu politických, právních, hospodářských a společenských reforem; |
| --- | --- |

b)

zajistily, aby závazky EU byly v souladu s ostatními politikami Unie a aby se uplatnila zásada „více za více“, a to se zvláštním důrazem na podporu politických, právních, hospodářských a společenských reforem;

| c) | úzce spolupracovaly s Kazachstánem na podpoře regionální spolupráce a zlepšení sousedských vztahů v oblasti Střední Asie a zajistily, aby dohoda o partnerství a spolupráci obsahovala ustanovení o spolupráci s oblastí Střední Asie, mimo jiné i podporou opatření určených k budování důvěry, zejména v takových oblastech, jako je vodohospodářství a řízení zdrojů, správa hranic, boj proti extremismu a terorismu; doporučuje, aby tato spolupráce podněcovala výměnu zkušeností a zohlednila doporučení organizací občanské společnosti; |
| --- | --- |

c)

úzce spolupracovaly s Kazachstánem na podpoře regionální spolupráce a zlepšení sousedských vztahů v oblasti Střední Asie a zajistily, aby dohoda o partnerství a spolupráci obsahovala ustanovení o spolupráci s oblastí Střední Asie, mimo jiné i podporou opatření určených k budování důvěry, zejména v takových oblastech, jako je vodohospodářství a řízení zdrojů, správa hranic, boj proti extremismu a terorismu; doporučuje, aby tato spolupráce podněcovala výměnu zkušeností a zohlednila doporučení organizací občanské společnosti;

| d) | požádaly Kazachstán o podporu ve snaze dosáhnout rychlého pokroku při zavádění pravidelného dialogu na vysoké úrovni mezi EU a Střední Asií věnovaného bezpečnosti, který bude mít regionální charakter a jehož účelem bude řešení společných problémů a hrozeb; |
| --- | --- |

d)

požádaly Kazachstán o podporu ve snaze dosáhnout rychlého pokroku při zavádění pravidelného dialogu na vysoké úrovni mezi EU a Střední Asií věnovaného bezpečnosti, který bude mít regionální charakter a jehož účelem bude řešení společných problémů a hrozeb;

| e) | spolupracovaly s Kazachstánem, ostatními zeměmi Střední Asie a místními, regionálními i mezinárodními subjekty při podpoře bezpečnosti a rozvoje v Afghánistánu; |
| --- | --- |

e)

spolupracovaly s Kazachstánem, ostatními zeměmi Střední Asie a místními, regionálními i mezinárodními subjekty při podpoře bezpečnosti a rozvoje v Afghánistánu;

| f) | posílily činnost EU v oblasti vzdělávání, právního státu, životního prostředí a vodohospodářství, mimo jiné prostřednictvím nově zřízených podpůrných platforem a cílené pomoci, a aby v těch oblastech, kde je to vhodné a možné, zapojily do dialogu mezi EU a kazašskou vládou místní nevládní organizace a organizace občanské společnosti; s ohledem na současné potíže s registrací nevládních organizací a organizací občanské společnosti vyzývá k tomu, aby tento dialog nebyl omezen pouze na ty organizace, které jsou oficiálně registrované; |
| --- | --- |

f)

posílily činnost EU v oblasti vzdělávání, právního státu, životního prostředí a vodohospodářství, mimo jiné prostřednictvím nově zřízených podpůrných platforem a cílené pomoci, a aby v těch oblastech, kde je to vhodné a možné, zapojily do dialogu mezi EU a kazašskou vládou místní nevládní organizace a organizace občanské společnosti; s ohledem na současné potíže s registrací nevládních organizací a organizací občanské společnosti vyzývá k tomu, aby tento dialog nebyl omezen pouze na ty organizace, které jsou oficiálně registrované;

| g) | motivovaly Kazachstán ke spolupráci se sousedními zeměmi při hledání společného řešení otázky statusu Kaspického moře; |
| --- | --- |

g)

motivovaly Kazachstán ke spolupráci se sousedními zeměmi při hledání společného řešení otázky statusu Kaspického moře;

| h) | podpořily politické reformy a budování institucionální kapacity prostřednictvím cílené technické pomoci (výměna odborníků); |
| --- | --- |

h)

podpořily politické reformy a budování institucionální kapacity prostřednictvím cílené technické pomoci (výměna odborníků);

Lidská práva a základní svobody

| i) | zajistily, aby dohoda o partnerství a spolupráci zahrnovala doložky a referenční úrovně v oblasti ochrany a podpory lidských práv zakotvených v kazašské ústavě, jež budou v co největší míře založeny na normách stanovených Radou Evropy (Benátskou komisí), OBSE a OSN, k nimž se Kazachstán zavázal; |
| --- | --- |

i)

zajistily, aby dohoda o partnerství a spolupráci zahrnovala doložky a referenční úrovně v oblasti ochrany a podpory lidských práv zakotvených v kazašské ústavě, jež budou v co největší míře založeny na normách stanovených Radou Evropy (Benátskou komisí), OBSE a OSN, k nimž se Kazachstán zavázal;

| j) | naléhavě žádaly kazašské orgány, aby vynaložily veškeré úsilí ke zlepšení situace v oblasti lidských práv ve své zemi; |
| --- | --- |

j)

naléhavě žádaly kazašské orgány, aby vynaložily veškeré úsilí ke zlepšení situace v oblasti lidských práv ve své zemi;

| k) | zdůraznily, že pokrok v jednáních o nové dohodě o partnerství a spolupráci se musí odvíjet od pokroku politické reformy; naléhavě vyzvaly Kazachstán k tomu, aby dodržel svůj deklarovaný závazek uskutečnit další reformy s cílem vybudovat otevřenou a demokratickou společnost, v níž bude fungovat nezávislá občanská společnost i opozice, budou dodržována základní práva a právní stát; poskytly odpovídající pomoc ze strany EU při provádění reforem; |
| --- | --- |

k)

zdůraznily, že pokrok v jednáních o nové dohodě o partnerství a spolupráci se musí odvíjet od pokroku politické reformy; naléhavě vyzvaly Kazachstán k tomu, aby dodržel svůj deklarovaný závazek uskutečnit další reformy s cílem vybudovat otevřenou a demokratickou společnost, v níž bude fungovat nezávislá občanská společnost i opozice, budou dodržována základní práva a právní stát; poskytly odpovídající pomoc ze strany EU při provádění reforem;

| l) | vyjádřily hluboké znepokojení nad zadržováním osob, jimž nebylo prokázáno porušení právních předpisů – toto zadržování je možno považovat za politicky motivované a ukazuje na lhostejnost vůči usnesení Parlamentu ze dne 15. března 2012, v němž Parlament požaduje propuštění všech osob zadržovaných z politických důvodů; |
| --- | --- |

l)

vyjádřily hluboké znepokojení nad zadržováním osob, jimž nebylo prokázáno porušení právních předpisů – toto zadržování je možno považovat za politicky motivované a ukazuje na lhostejnost vůči usnesení Parlamentu ze dne 15. března 2012, v němž Parlament požaduje propuštění všech osob zadržovaných z politických důvodů;

| m) | vyzvaly v této souvislosti kazašské orgány, aby bezodkladně a nestranně prošetřily všechny údajné případy mučení a špatného zacházení související s násilnými událostmi v Žanaozenu a pohnaly pachatele k odpovědnosti, zrušily vágní trestní obvinění z „podněcování sociálního sváru“, propustily z vazby opoziční aktivisty, kteří jsou na základě tohoto obvinění zadržováni, a přezkoumaly právní předpisy týkající se svobody shromažďování a harmonizovaly je s mezinárodními závazky Kazachstánu v oblasti svobody shromažďování; |
| --- | --- |

m)

vyzvaly v této souvislosti kazašské orgány, aby bezodkladně a nestranně prošetřily všechny údajné případy mučení a špatného zacházení související s násilnými událostmi v Žanaozenu a pohnaly pachatele k odpovědnosti, zrušily vágní trestní obvinění z „podněcování sociálního sváru“, propustily z vazby opoziční aktivisty, kteří jsou na základě tohoto obvinění zadržováni, a přezkoumaly právní předpisy týkající se svobody shromažďování a harmonizovaly je s mezinárodními závazky Kazachstánu v oblasti svobody shromažďování;

| n) | vyjadřují hluboké znepokojení nad soudním řízením zahájeným dne 20. listopadu 2012 generálním prokurátorem Kazachstánu požadujícím, aby neregistrovaná opoziční strana Alg, sdružení Khalyk Maidany a několik opozičních sdělovacích prostředků byly zakázány coby extrémistických; klade velký důraz na to, aby legitimní boj proti terorismu nebyl používán jako záminka k zakazování opozičních aktivit a potlačování svobody projevu; |
| --- | --- |

n)

vyjadřují hluboké znepokojení nad soudním řízením zahájeným dne 20. listopadu 2012 generálním prokurátorem Kazachstánu požadujícím, aby neregistrovaná opoziční strana Alg, sdružení Khalyk Maidany a několik opozičních sdělovacích prostředků byly zakázány coby extrémistických; klade velký důraz na to, aby legitimní boj proti terorismu nebyl používán jako záminka k zakazování opozičních aktivit a potlačování svobody projevu;

| o) | vyjádřily hluboké znepokojení nad odsouzením Vladimíra Kozlova, Akžanata Aminova a Serika Sapargaliho na základě soudního řízení, v němž došlo k řadě procesních pochybení, což mělo za následek další omezení politické svobody pro opozici v Kazachstánu; vyzvaly kazašské orgány, aby Kozlovovi, Aminovi a Sapargalimu zajistily spravedlivé a transparentní odvolací řízení; |
| --- | --- |

o)

vyjádřily hluboké znepokojení nad odsouzením Vladimíra Kozlova, Akžanata Aminova a Serika Sapargaliho na základě soudního řízení, v němž došlo k řadě procesních pochybení, což mělo za následek další omezení politické svobody pro opozici v Kazachstánu; vyzvaly kazašské orgány, aby Kozlovovi, Aminovi a Sapargalimu zajistily spravedlivé a transparentní odvolací řízení;

| p) | trvaly na tom, aby Kazachstán dále prováděl akční plán pro lidská práva ve svých právních předpisech a pokračoval v jeho plném uplatňování, a to na základě doporučení Benátské komise a s využitím technické pomoci EU v rámci iniciativy v oblasti právního státu; |
| --- | --- |

p)

trvaly na tom, aby Kazachstán dále prováděl akční plán pro lidská práva ve svých právních předpisech a pokračoval v jeho plném uplatňování, a to na základě doporučení Benátské komise a s využitím technické pomoci EU v rámci iniciativy v oblasti právního státu;

| q) | vyzvaly Kazachstán jako člena Benátské komise, aby prokázal snahu o dodržování norem Rady Evropy tím, že bude s Benátskou komisí spolupracovat a že jí předloží konkrétní návrhy zákonů a nedávno přijaté právní předpisy k připomínkám, a že bude provádět její doporučení; |
| --- | --- |

q)

vyzvaly Kazachstán jako člena Benátské komise, aby prokázal snahu o dodržování norem Rady Evropy tím, že bude s Benátskou komisí spolupracovat a že jí předloží konkrétní návrhy zákonů a nedávno přijaté právní předpisy k připomínkám, a že bude provádět její doporučení;

| r) | trvaly na tom, aby se kazašské orgány oficiálně zavázaly, že uvedou právní systém do plného souladu s mezinárodními normami, a aby zajistily, že jejich provádění umožní v Kazachstánu skutečnou svobodu sdělovacích prostředků, svobodu vyjadřování a sdružování, svobodu náboženského vyznání a přesvědčení a nezávislost soudnictví |
| --- | --- |

r)

trvaly na tom, aby se kazašské orgány oficiálně zavázaly, že uvedou právní systém do plného souladu s mezinárodními normami, a aby zajistily, že jejich provádění umožní v Kazachstánu skutečnou svobodu sdělovacích prostředků, svobodu vyjadřování a sdružování, svobodu náboženského vyznání a přesvědčení a nezávislost soudnictví

| s) | trvaly na lepším přístupu k právní ochraně, na nezávislosti soudnictví a navrácení řízení a správy věznic do působnosti ministerstva spravedlnosti; |
| --- | --- |

s)

trvaly na lepším přístupu k právní ochraně, na nezávislosti soudnictví a navrácení řízení a správy věznic do působnosti ministerstva spravedlnosti;

| t) | naléhavě vyzvaly Kazachstán, aby bezodkladně propustil vězně odsouzené z politických důvodů a ukončil politicky motivované zatýkání a odsuzování prováděné na základě vágního trestního obvinění z „podněcování sociálního sváru“; |
| --- | --- |

t)

naléhavě vyzvaly Kazachstán, aby bezodkladně propustil vězně odsouzené z politických důvodů a ukončil politicky motivované zatýkání a odsuzování prováděné na základě vágního trestního obvinění z „podněcování sociálního sváru“;

| u) | naléhavě vyzvaly kazašské orgány, aby upravily článek 164 kazašského trestního zákoníku týkající se „podněcování sociálního sváru“ a uvedly jej do souladu s mezinárodními právními předpisy v oblasti lidských práv; |
| --- | --- |

u)

naléhavě vyzvaly kazašské orgány, aby upravily článek 164 kazašského trestního zákoníku týkající se „podněcování sociálního sváru“ a uvedly jej do souladu s mezinárodními právními předpisy v oblasti lidských práv;

| v) | trvaly na tom, aby Kazachstán přehodnotil restriktivní změny ve správním řádu a nedávno schválený zákon o náboženství a ukončil svévolné razie, výslechy, hrozby a pokuty namířené proti menšinovým náboženským skupinám; |
| --- | --- |

v)

trvaly na tom, aby Kazachstán přehodnotil restriktivní změny ve správním řádu a nedávno schválený zákon o náboženství a ukončil svévolné razie, výslechy, hrozby a pokuty namířené proti menšinovým náboženským skupinám;

| w) | zahájily jednání o zjednodušení vízového režimu mezi EU a Kazachstánem, vzhledem k tomu, že takové zjednodušení by mělo hmatatelný přínos pro hospodářské, kulturní a vědecké výměny a dále by podpořilo mezilidské kontakty; |
| --- | --- |

w)

zahájily jednání o zjednodušení vízového režimu mezi EU a Kazachstánem, vzhledem k tomu, že takové zjednodušení by mělo hmatatelný přínos pro hospodářské, kulturní a vědecké výměny a dále by podpořilo mezilidské kontakty;

| x) | trvaly na tom, aby Kazachstán plnil doporučení Výboru OSN proti mučení a doporučení z roku 2009 vydaná zvláštním zpravodajem OSN pro otázky mučení; vyzvaly Kazachstán, aby zajistil účast nezávislých nevládních organizací na konzultacích o nadcházející reformě trestního zákoníku a trestního řádu; |
| --- | --- |

x)

trvaly na tom, aby Kazachstán plnil doporučení Výboru OSN proti mučení a doporučení z roku 2009 vydaná zvláštním zpravodajem OSN pro otázky mučení; vyzvaly Kazachstán, aby zajistil účast nezávislých nevládních organizací na konzultacích o nadcházející reformě trestního zákoníku a trestního řádu;

| y) | vyzvaly Kazachstán, aby podepsal a ratifikoval Římský statut Mezinárodního trestního soudu; |
| --- | --- |

y)

vyzvaly Kazachstán, aby podepsal a ratifikoval Římský statut Mezinárodního trestního soudu;

| z) | trvaly na zřízení nezávislých platforem občanské společnosti, jež by přispěly k inkluzivním výměnám v řadě odvětví, čímž by se zajistilo, že budou vyslyšeny názory i přání občanské společnosti, a hledaly prostředky k zajištění finanční pomoci pro tento cíl; |
| --- | --- |

z)

trvaly na zřízení nezávislých platforem občanské společnosti, jež by přispěly k inkluzivním výměnám v řadě odvětví, čímž by se zajistilo, že budou vyslyšeny názory i přání občanské společnosti, a hledaly prostředky k zajištění finanční pomoci pro tento cíl;

| aa) | zintenzivnily a posílily výroční dialogy o lidských právech s cílem dosáhnout hmatatelných výsledků, mimo jiné stanovením konkrétních referenčních úrovní pro měření pokroku, a podávaly o tom zprávy EP; |
| --- | --- |

aa)

zintenzivnily a posílily výroční dialogy o lidských právech s cílem dosáhnout hmatatelných výsledků, mimo jiné stanovením konkrétních referenčních úrovní pro měření pokroku, a podávaly o tom zprávy EP;

| ab) | zintenzivnily a rozšířily zaměření výměnných programů v oblasti vzdělávání a kultury; podporovaly právní vzdělávání místních a regionálních úředníků a příslušníků orgánů činných v trestním řízení, aby mohli dosáhnout standardů EU; vybízely a motivovaly Kazachstán k tomu, aby převzal vedení při vytváření zvláštního vzdělávacího programu mezi zeměmi EU a Střední Asie v oblasti akademického vzdělávání i odborné přípravy; |
| --- | --- |

ab)

zintenzivnily a rozšířily zaměření výměnných programů v oblasti vzdělávání a kultury; podporovaly právní vzdělávání místních a regionálních úředníků a příslušníků orgánů činných v trestním řízení, aby mohli dosáhnout standardů EU; vybízely a motivovaly Kazachstán k tomu, aby převzal vedení při vytváření zvláštního vzdělávacího programu mezi zeměmi EU a Střední Asie v oblasti akademického vzdělávání i odborné přípravy;

Hospodářská spolupráce

| ac) | zdůraznily skutečnost, že uzavření jednání o nové dohodě o partnerství a spolupráci pozitivně ovlivní prohloubení hospodářské spolupráce mezi podniky z EU a Kazachstánu, včetně malých a středních podniků; |
| --- | --- |

ac)

zdůraznily skutečnost, že uzavření jednání o nové dohodě o partnerství a spolupráci pozitivně ovlivní prohloubení hospodářské spolupráce mezi podniky z EU a Kazachstánu, včetně malých a středních podniků;

| ad) | vybídly k tomu, aby právní předpisy byly v souladu s pravidly Světové obchodní organizace (WTO), včetně ustanovení Dohody o obchodních aspektech investičních opatření (TRIMs) o místním podílu, a k vytvoření podmínek pro strukturální reformy a zavedení funkčního tržního hospodářství; poskytly Kazachstánu nezbytnou kvalifikovanou technickou pomoc s přípravou na následné strukturální reformy, zvýšenou konkurenceschopnost a vytvoření sociálního tržního hospodářství; |
| --- | --- |

ad)

vybídly k tomu, aby právní předpisy byly v souladu s pravidly Světové obchodní organizace (WTO), včetně ustanovení Dohody o obchodních aspektech investičních opatření (TRIMs) o místním podílu, a k vytvoření podmínek pro strukturální reformy a zavedení funkčního tržního hospodářství; poskytly Kazachstánu nezbytnou kvalifikovanou technickou pomoc s přípravou na následné strukturální reformy, zvýšenou konkurenceschopnost a vytvoření sociálního tržního hospodářství;

| ae) | vyzvaly k odstranění celních i necelních překážek v zájmu rozšíření obchodu, zejména obchodu se službami, a zahraničních investic; podporovaly snahu o rozsáhlejší harmonizaci norem v oblasti obchodu se zbožím, než jaká je stanovena v podmínkách WTO, což by rovněž vedlo k rozšíření obchodních příležitostí; |
| --- | --- |

ae)

vyzvaly k odstranění celních i necelních překážek v zájmu rozšíření obchodu, zejména obchodu se službami, a zahraničních investic; podporovaly snahu o rozsáhlejší harmonizaci norem v oblasti obchodu se zbožím, než jaká je stanovena v podmínkách WTO, což by rovněž vedlo k rozšíření obchodních příležitostí;

| af) | zdůraznily význam spolupráce EU a Kazachstánu v oblasti energetiky, zejména pokud jde o úsilí o vybudování transkaspického energetického koridoru; zajistily, že EU bude klást neustálý důraz na podporu vyšší bezpečnosti dodávek energie, udržitelný rozvoj energetiky a získávání investic pro energetické projekty společného a regionálního zájmu; |
| --- | --- |

af)

zdůraznily význam spolupráce EU a Kazachstánu v oblasti energetiky, zejména pokud jde o úsilí o vybudování transkaspického energetického koridoru; zajistily, že EU bude klást neustálý důraz na podporu vyšší bezpečnosti dodávek energie, udržitelný rozvoj energetiky a získávání investic pro energetické projekty společného a regionálního zájmu;

| ag) | zajistily, aby kazašská účast v celní unii vedené Ruskem a v Euroasijské hospodářské unii nepředstavovala překážku obchodu nebo hospodářské a finanční spolupráci s EU či plnění povinností vyplývajících z členství ve WTO ani překážku užší spolupráci mezi EU a Kazachstánem; zdůraznily, že dojde ke zvýšení konkurence, pokud bude uzavření posílené dohody o partnerství a spolupráci opožděno; byly připraveny pomoci Kazachstánu v úsilí o prosazení moderních hospodářských institucí, pokud by takové úsilí vyvíjel; |
| --- | --- |

ag)

zajistily, aby kazašská účast v celní unii vedené Ruskem a v Euroasijské hospodářské unii nepředstavovala překážku obchodu nebo hospodářské a finanční spolupráci s EU či plnění povinností vyplývajících z členství ve WTO ani překážku užší spolupráci mezi EU a Kazachstánem; zdůraznily, že dojde ke zvýšení konkurence, pokud bude uzavření posílené dohody o partnerství a spolupráci opožděno; byly připraveny pomoci Kazachstánu v úsilí o prosazení moderních hospodářských institucí, pokud by takové úsilí vyvíjel;

| ah) | vyzvaly Kazachstán, aby prokázal svůj obnovený závazek vůči iniciativě pro transparentnost těžebního průmyslu (EITI) tím, že odstraní veškeré právní nebo správní překážky bránící úspěšnému provádění této iniciativy a umožní nezávislým organizacím občanské společnosti neomezenou účast na této iniciativě; |
| --- | --- |

ah)

vyzvaly Kazachstán, aby prokázal svůj obnovený závazek vůči iniciativě pro transparentnost těžebního průmyslu (EITI) tím, že odstraní veškeré právní nebo správní překážky bránící úspěšnému provádění této iniciativy a umožní nezávislým organizacím občanské společnosti neomezenou účast na této iniciativě;

| ai) | do dohody začlenily kapitolu o sbližování kazašských norem a regulačních systémů s normami a systémy EU, zejména v takových odvětvích a klíčových oblastech, v nichž skrývá obchod EU s Kazachstánem velký potenciál; |
| --- | --- |

ai)

do dohody začlenily kapitolu o sbližování kazašských norem a regulačních systémů s normami a systémy EU, zejména v takových odvětvích a klíčových oblastech, v nichž skrývá obchod EU s Kazachstánem velký potenciál;

| aj) | zdůraznily, že otázky vodohospodářství v regionu i nadále představují jednu z hlavních příčin napětí a potenciálních konfliktů, a podtrhly význam regionálního přístupu k ochraně a náležité správě sdílených vodních zdrojů; v tomto ohledu připomněly, že je důležité, aby všechny země v regionu bez dalších odkladů podepsaly a ratifikovaly úmluvu z Espoo a Aarhuskou úmluvu a posílily zapojení místních subjektů do procesu rozhodování; |
| --- | --- |

aj)

zdůraznily, že otázky vodohospodářství v regionu i nadále představují jednu z hlavních příčin napětí a potenciálních konfliktů, a podtrhly význam regionálního přístupu k ochraně a náležité správě sdílených vodních zdrojů; v tomto ohledu připomněly, že je důležité, aby všechny země v regionu bez dalších odkladů podepsaly a ratifikovaly úmluvu z Espoo a Aarhuskou úmluvu a posílily zapojení místních subjektů do procesu rozhodování;

| ak) | posílily obecnou technickou pomoc Kazachstánu v oblasti ochrany vod a správy vodních zdrojů poskytovanou v rámci iniciativy EU pro vodu zaměřené na Střední Asii, a to i s cílem zlepšit vztahy mezi zeměmi po proudu a proti proudu vodních toků v tomto regionu a dosáhnout uzavření dohod o udržitelném sdílení vodních zdrojů; |
| --- | --- |

ak)

posílily obecnou technickou pomoc Kazachstánu v oblasti ochrany vod a správy vodních zdrojů poskytovanou v rámci iniciativy EU pro vodu zaměřené na Střední Asii, a to i s cílem zlepšit vztahy mezi zeměmi po proudu a proti proudu vodních toků v tomto regionu a dosáhnout uzavření dohod o udržitelném sdílení vodních zdrojů;

| al) | podpořily Kazachstán a pomohly mu v jeho úsilí o záchranu Aralského jezera v rámci akčního programu Mezinárodního fondu pro záchranu Aralského jezera; |
| --- | --- |

al)

podpořily Kazachstán a pomohly mu v jeho úsilí o záchranu Aralského jezera v rámci akčního programu Mezinárodního fondu pro záchranu Aralského jezera;

| am) | pomohly Kazachstánu při přijímání účinných opatření na zmírňování dopadů a sanačních programů pro nakládání s radioaktivním odpadem a radioaktivním znečištěním v oblasti u města Semej (Semipalatinsk); |
| --- | --- |

am)

pomohly Kazachstánu při přijímání účinných opatření na zmírňování dopadů a sanačních programů pro nakládání s radioaktivním odpadem a radioaktivním znečištěním v oblasti u města Semej (Semipalatinsk);

| an) | ocenily iniciativu Kazachstánu usilující o svět bez jaderných zbraní, jeho vedoucí pozici v procesu celosvětového jaderného odzbrojování a snahu o úplný zákaz jaderných zkoušek; |
| --- | --- |

an)

ocenily iniciativu Kazachstánu usilující o svět bez jaderných zbraní, jeho vedoucí pozici v procesu celosvětového jaderného odzbrojování a snahu o úplný zákaz jaderných zkoušek;

| ao) | upozornily na kritickou situaci v oblasti demokracie, dodržování zásad právního státu (včetně potírání korupce), lidských práv a základních svobod, zejména pokud jde o práva zaměstnanců, což také vede k nespravedlivým konkurenčním výhodám; zdůraznily, že vzhledem k těmto okolnostem musí část nové dohody věnovaná obchodu obsahovat kapitolu se závaznými ustanoveními o obchodu a udržitelném rozvoji; |
| --- | --- |

ao)

upozornily na kritickou situaci v oblasti demokracie, dodržování zásad právního státu (včetně potírání korupce), lidských práv a základních svobod, zejména pokud jde o práva zaměstnanců, což také vede k nespravedlivým konkurenčním výhodám; zdůraznily, že vzhledem k těmto okolnostem musí část nové dohody věnovaná obchodu obsahovat kapitolu se závaznými ustanoveními o obchodu a udržitelném rozvoji;

| ap) | trvaly na tom, že je nutné zavést účinný mechanismus řešení sporů, který zajistí dodržování sjednané dohody; |
| --- | --- |

ap)

trvaly na tom, že je nutné zavést účinný mechanismus řešení sporů, který zajistí dodržování sjednané dohody;

| aq) | zdůraznily, že účinná pravidla upravující oblast služeb a právo usazování by spolu se sbližováním norem a regulačních systémů Kazachstánu (mimo jiné v oblasti sanitárních a fytosanitárních opatření (SPS), technických překážek obchodu (TBT) a práv duševního vlastnictví (IPR)) s normami a systémy platnými v EU vedly ke zvýšení obchodních toků a investic, a tím i k modernizaci a diverzifikaci hospodářství této země; zdůraznily, že je důležité zlepšit postupy udělování licencí v Kazachstánu, aby se vytvořily lepší podmínky pro poskytování služeb a pro investice; |
| --- | --- |

aq)

zdůraznily, že účinná pravidla upravující oblast služeb a právo usazování by spolu se sbližováním norem a regulačních systémů Kazachstánu (mimo jiné v oblasti sanitárních a fytosanitárních opatření (SPS), technických překážek obchodu (TBT) a práv duševního vlastnictví (IPR)) s normami a systémy platnými v EU vedly ke zvýšení obchodních toků a investic, a tím i k modernizaci a diverzifikaci hospodářství této země; zdůraznily, že je důležité zlepšit postupy udělování licencí v Kazachstánu, aby se vytvořily lepší podmínky pro poskytování služeb a pro investice;

| ar) | povzbudily úsilí Kazachstánu o odstranění všech necelních překážek, které dosud brání rozvoji obchodu a investování v této zemi; |
| --- | --- |

ar)

povzbudily úsilí Kazachstánu o odstranění všech necelních překážek, které dosud brání rozvoji obchodu a investování v této zemi;

| as) | zaměřily pomoc Kazachstánu v oblasti hospodářství a obchodu na rozvoj malých a středních podniků a na podporu zprostředkovatelských organizací v oblasti obchodu; |
| --- | --- |

as)

zaměřily pomoc Kazachstánu v oblasti hospodářství a obchodu na rozvoj malých a středních podniků a na podporu zprostředkovatelských organizací v oblasti obchodu;

| at) | s ohledem na nedávná obvinění korporací se sídlem v EU působících v Kazachstánu z korupce žádaly přísnější a závazná pravidla v oblasti sociální odpovědnosti; |
| --- | --- |

at)

s ohledem na nedávná obvinění korporací se sídlem v EU působících v Kazachstánu z korupce žádaly přísnější a závazná pravidla v oblasti sociální odpovědnosti;

| au) | považovaly za naprosto zásadní, aby podniky se sídlem v Evropě při svém působení v Kazachstánu, zejména podniky těžebního průmyslu, dodržovaly normy MOP týkající se práv spojených s odbory a normy v oblasti ochrany životního prostředí, zdraví a bezpečnosti práce; |
| --- | --- |

au)

považovaly za naprosto zásadní, aby podniky se sídlem v Evropě při svém působení v Kazachstánu, zejména podniky těžebního průmyslu, dodržovaly normy MOP týkající se práv spojených s odbory a normy v oblasti ochrany životního prostředí, zdraví a bezpečnosti práce;

| av) | zajistily, že bude kategoricky vyloučeno uplatňování dumpingových praktik v souvislosti s výrobou a vývozem fosforu, neboť dumpingový dovoz údajně poškozuje zájmy evropských výrobců a není možné získávat a recyklovat fosfor z druhotných zdrojů; |
| --- | --- |

av)

zajistily, že bude kategoricky vyloučeno uplatňování dumpingových praktik v souvislosti s výrobou a vývozem fosforu, neboť dumpingový dovoz údajně poškozuje zájmy evropských výrobců a není možné získávat a recyklovat fosfor z druhotných zdrojů;

| aw) | z ajistily dostatečnou účast odborníků v oblasti hospodářství a obchodu v delegaci EU v Kazachstánu; |
| --- | --- |

aw)

z ajistily dostatečnou účast odborníků v oblasti hospodářství a obchodu v delegaci EU v Kazachstánu;

Další ustanovení

| ax) | konzultovaly s EP ohledně ustanovení o parlamentní spolupráci; posílily funkci Parlamentu, výborů pro parlamentní spolupráci a meziparlamentních setkání jakožto nástrojů pro sledování jednání a provádění dohod o partnerství; podpořily úsilí Parlamentu zaměřené na podporu dialogu a pravidelné dvoustranné a mnohostranné parlamentní spolupráce; |
| --- | --- |

ax)

konzultovaly s EP ohledně ustanovení o parlamentní spolupráci; posílily funkci Parlamentu, výborů pro parlamentní spolupráci a meziparlamentních setkání jakožto nástrojů pro sledování jednání a provádění dohod o partnerství; podpořily úsilí Parlamentu zaměřené na podporu dialogu a pravidelné dvoustranné a mnohostranné parlamentní spolupráce;

| ay) | zajistily, aby nová dohoda o partnerství a spolupráci pamatovala na dodržování demokratických zásad, základních a lidských práv a zásady právního státu jakožto „podstatných prvků“ této dohody, takže jejich případné porušení některou ze smluvních stran by mohlo vést k přijetí opatření, jež by mohla vést až k jejímu vypovězení; |
| --- | --- |

ay)

zajistily, aby nová dohoda o partnerství a spolupráci pamatovala na dodržování demokratických zásad, základních a lidských práv a zásady právního státu jakožto „podstatných prvků“ této dohody, takže jejich případné porušení některou ze smluvních stran by mohlo vést k přijetí opatření, jež by mohla vést až k jejímu vypovězení;

| az) | stanovily spolu s kazašskými orgány jasné referenční úrovně a závazné lhůty pro provádění nové dohody o partnerství a spolupráci a vytvořily komplexní monitorovací mechanismus, včetně pravidelných zpráv Evropskému parlamentu, který by se uplatnil také před schůzemi Rady pro spolupráci; |
| --- | --- |

az)

stanovily spolu s kazašskými orgány jasné referenční úrovně a závazné lhůty pro provádění nové dohody o partnerství a spolupráci a vytvořily komplexní monitorovací mechanismus, včetně pravidelných zpráv Evropskému parlamentu, který by se uplatnil také před schůzemi Rady pro spolupráci;

| ba) | po uzavření dohody vytvořily komplexní monitorovací mechanismus Parlamentu a ESVČ, který by umožnil získávat ucelené a pravidelné informace o provádění dohody o partnerství a spolupráci a zejména o plnění jejích cílů; tento mechanismus by měl obsahovat následující prvky:






  i) | informování EP o cílích, o jejichž splnění se usiluje prostřednictvím opatření a postojů EU, a o všech otázkách spojených s Kazachstánem; |
| --- | --- | --- |

ba)

po uzavření dohody vytvořily komplexní monitorovací mechanismus Parlamentu a ESVČ, který by umožnil získávat ucelené a pravidelné informace o provádění dohody o partnerství a spolupráci a zejména o plnění jejích cílů; tento mechanismus by měl obsahovat následující prvky:

i)

informování EP o cílích, o jejichž splnění se usiluje prostřednictvím opatření a postojů EU, a o všech otázkách spojených s Kazachstánem;

| ii) | informování EP o hodnocení výsledků opatření přijatých EU a Kazachstánem, přičemž bude zejména zdůrazněn vývoj situace v oblasti lidských práv, demokracie a právního státu v Kazachstánu, především prostřednictvím:






  — | zpřístupnění příslušných interních dokumentů ESVČ za použití náležitých postupů utajení; |
| --- | --- | --- |

ii)

informování EP o hodnocení výsledků opatření přijatých EU a Kazachstánem, přičemž bude zejména zdůrazněn vývoj situace v oblasti lidských práv, demokracie a právního státu v Kazachstánu, především prostřednictvím:

—

zpřístupnění příslušných interních dokumentů ESVČ za použití náležitých postupů utajení;

| — | udělení Parlamentu statutu pozorovatele na informativních schůzkách pořádaných před schůzemi Rady pro spolupráci a přístupu k dokumentům poskytovaným Radě a Komisi; |
| --- | --- |

—

udělení Parlamentu statutu pozorovatele na informativních schůzkách pořádaných před schůzemi Rady pro spolupráci a přístupu k dokumentům poskytovaným Radě a Komisi;

| — | účasti občanské společnosti na přípravě těchto informací a hodnocení situace; |
| --- | --- |

—

účasti občanské společnosti na přípravě těchto informací a hodnocení situace;

| bb) | vyzvaly vyjednávací tým EU, aby pokračoval v úzké spolupráci s EP a průběžně poskytoval zdokumentované informace o pokroku jednání na základě čl. 218 odst. 10 SFEU, jenž stanoví, že Parlament bude okamžitě a plně informován ve všech etapách tohoto postupu; |
| --- | --- |

bb)

vyzvaly vyjednávací tým EU, aby pokračoval v úzké spolupráci s EP a průběžně poskytoval zdokumentované informace o pokroku jednání na základě čl. 218 odst. 10 SFEU, jenž stanoví, že Parlament bude okamžitě a plně informován ve všech etapách tohoto postupu;

| bc) | poskytly dostatečné finanční prostředky EU na komplexní a udržitelnou spolupráci se zeměmi Střední Asie i na úspěšné provádění nové dohody o partnerství a spolupráci s Kazachstánem; |
| --- | --- |

bc)

poskytly dostatečné finanční prostředky EU na komplexní a udržitelnou spolupráci se zeměmi Střední Asie i na úspěšné provádění nové dohody o partnerství a spolupráci s Kazachstánem;

o

o o

| 3. | pověřuje svého předsedu, aby toto usnesení obsahující doporučení Evropského parlamentu předal Radě, Komisi, vysoké představitelce, místopředsedkyni a vládě a parlamentu Kazašské republiky. |
| --- | --- |

3.

pověřuje svého předsedu, aby toto usnesení obsahující doporučení Evropského parlamentu předal Radě, Komisi, vysoké představitelce, místopředsedkyni a vládě a parlamentu Kazašské republiky.

---

(1)  Úř. věst. L 196, 28.7.1999, s. 1; Úř. věst. L 248, 21.9.1999, s. 35.

(2)  Přijaté texty. P7_TA(2012)0089.

(3)  Úř. věst. C 224 E, 19.8.2010, s. 30.

(4)  Úř. věst. C 371 E, 20.12.2011, s. 5.

(5)  Přijaté texty, P7_TA(2010)0588.

(6)  Přijaté texty, P7_TA(2012)0058.

---

| 16.12.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 419/167 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 419/167

---

P7_TA(2012)0460

Drobný pobřežní rybolov, řemeslný rybolov a reforma SRP

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 22. listopadu 2012 o drobném pobřežním rybolovu, řemeslném rybolovu a reformě společné rybářské politiky (2011/2292(INI))

(2015/C 419/25)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na společnou rybářskou politiku, |
| --- | --- |

—

s ohledem na společnou rybářskou politiku,

| — | s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie (SFEU), zejména čl. 43 odst. 2 a článek 349 této Smlouvy, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie (SFEU), zejména čl. 43 odst. 2 a článek 349 této Smlouvy,

| — | s ohledem na článek 349 Smlouvy o fungování Evropské unie o zohlednění zvláštního charakteru nejvzdálenějších regionů a jejich omezení, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 349 Smlouvy o fungování Evropské unie o zohlednění zvláštního charakteru nejvzdálenějších regionů a jejich omezení,

| — | s ohledem na zelenou knihu Komise s názvem Reforma společné rybářské politiky (COM(2009)0163), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zelenou knihu Komise s názvem Reforma společné rybářské politiky (COM(2009)0163),

| — | vzhledem k tomu, že budoucí Evropský námořní a rybářský fond by měl zaručit místním obyvatelům právo na rybolov pro domácí spotřebu v souladu se specifickými zvyky a na zachování jejich tradičních hospodářských činností; |
| --- | --- |

—

vzhledem k tomu, že budoucí Evropský námořní a rybářský fond by měl zaručit místním obyvatelům právo na rybolov pro domácí spotřebu v souladu se specifickými zvyky a na zachování jejich tradičních hospodářských činností;

| — | s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky (1),

| — | s ohledem na nařízení o Evropském rybářském fondu, nařízení Rady (ES) č. 1198/2006 (2), v němž jsou vymezena kritéria a podmínky činnosti fondu (ERF), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení o Evropském rybářském fondu, nařízení Rady (ES) č. 1198/2006 (2), v němž jsou vymezena kritéria a podmínky činnosti fondu (ERF),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 15. prosince 2005 o ženských sdruženích: rybolov, zemědělství a rozmanitost (3), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 15. prosince 2005 o ženských sdruženích: rybolov, zemědělství a rozmanitost (3),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 15. června 2006 o společenstvích rybářů lovících v pobřežních vodách (4), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 15. června 2006 o společenstvích rybářů lovících v pobřežních vodách (4),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 2. září 2008 o rybolovu a akvakultuře v kontextu integrované správy pobřežních zón v Evropě (5), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 2. září 2008 o rybolovu a akvakultuře v kontextu integrované správy pobřežních zón v Evropě (5),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 16. února 2012 o přínosu společné rybářské politiky k vytváření veřejných statků (6), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 16. února 2012 o přínosu společné rybářské politiky k vytváření veřejných statků (6),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 25. února 2010 o zelené knize Komise o reformě společné rybářské politiky (7), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 25. února 2010 o zelené knize Komise o reformě společné rybářské politiky (7),

| — | s ohledem na návrh nového nařízení Evropského parlamentu a Rady o společné rybářské politice (COM(2011)0425), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh nového nařízení Evropského parlamentu a Rady o společné rybářské politice (COM(2011)0425),

| — | s ohledem na návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o Evropském námořním a rybářském fondu, kterým se zrušuje nařízení Rady (ES) č. 1198/2006, nařízení Rady (ES) č. 861/2006 a nařízení Rady (EU) č. XXX/2011 o integrované námořní politice (COM(2011)0804), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o Evropském námořním a rybářském fondu, kterým se zrušuje nařízení Rady (ES) č. 1198/2006, nařízení Rady (ES) č. 861/2006 a nařízení Rady (EU) č. XXX/2011 o integrované námořní politice (COM(2011)0804),

| — | s ohledem na návrh nového nařízení Evropského parlamentu a Rady o společné organizaci trhu s produkty rybolovu a akvakultury (COM(2011)0416), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh nového nařízení Evropského parlamentu a Rady o společné organizaci trhu s produkty rybolovu a akvakultury (COM(2011)0416),

| — | s ohledem na sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů s názvem „Reforma společné rybářské politiky“ (COM(2011)0417), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů s názvem „Reforma společné rybářské politiky“ (COM(2011)0417),

| — | s ohledem na sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o vnější dimenzi společné rybářské politiky (COM(2011)0424), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o vnější dimenzi společné rybářské politiky (COM(2011)0424),

| — | s ohledem na zprávu Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o povinnosti podávat zprávy podle nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky (COM(2011)0418), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o povinnosti podávat zprávy podle nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky (COM(2011)0418),

| — | s ohledem na článek 48 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 48 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro rybolov a stanoviska Výboru pro regionální rozvoj a Výboru pro práva žen a rovnost pohlaví (A7-0291/2012), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro rybolov a stanoviska Výboru pro regionální rozvoj a Výboru pro práva žen a rovnost pohlaví (A7-0291/2012),

| A. | vzhledem k tomu, že drobný rybolov – včetně tradičního rybolovu a některých druhů pobřežního rybolovu, sběru mořských plodů a ostatních činností souvisejících s tradiční extenzivní akvakulturou a s přirozeným chovem měkkýšů v pobřežních vodách – má velmi různorodý územní, sociální a kulturní dopad na pevninské a ostrovní oblasti a na nejvzdálenější regiony, vykazuje charakteristické rysy a problémy, jimiž se odlišuje od rybolovu ve velkém měřítku a od intenzivní či průmyslové akvakultury; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že drobný rybolov – včetně tradičního rybolovu a některých druhů pobřežního rybolovu, sběru mořských plodů a ostatních činností souvisejících s tradiční extenzivní akvakulturou a s přirozeným chovem měkkýšů v pobřežních vodách – má velmi různorodý územní, sociální a kulturní dopad na pevninské a ostrovní oblasti a na nejvzdálenější regiony, vykazuje charakteristické rysy a problémy, jimiž se odlišuje od rybolovu ve velkém měřítku a od intenzivní či průmyslové akvakultury;

| B. | vzhledem k tomu, že pro účely nového nařízení o rybářské politice musí být stanoveno, co se rozumí pod pojmem tradiční rybolov, přičemž musí být zohledněn rovněž dopad tohoto druhu rybolovu na financování z nového Evropského námořního a rybářského fondu; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že pro účely nového nařízení o rybářské politice musí být stanoveno, co se rozumí pod pojmem tradiční rybolov, přičemž musí být zohledněn rovněž dopad tohoto druhu rybolovu na financování z nového Evropského námořního a rybářského fondu;

| C. | vzhledem k tomu, že pobřežní či tradiční loďstvo je nezbytné pro zachování a vytváření pracovních míst v pobřežních oblastech a že přispívá k zajištění potravinové nezávislosti EU, k rozvoji pobřežních oblastí a k zásobování evropského trhu produkty rybolovu. |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že pobřežní či tradiční loďstvo je nezbytné pro zachování a vytváření pracovních míst v pobřežních oblastech a že přispívá k zajištění potravinové nezávislosti EU, k rozvoji pobřežních oblastí a k zásobování evropského trhu produkty rybolovu.

| D. | vzhledem k tomu, že přibližně 80 % rybolovu v rámci Společenství zajišťují plavidla o délce méně než 15 metrů, a proto tato složka loďstva zaujímá ústřední úlohu v rámci společné rybářské politiky (SRP); vzhledem k tomu, že SRP musí poskytnout přiměřenou, dostatečnou a potřebnou reakci na různé problémy, s nimiž se drobný rybolov do značné míry i nadále potýká navzdory mnoha opatřením, jež mají členské státy k dispozici; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že přibližně 80 % rybolovu v rámci Společenství zajišťují plavidla o délce méně než 15 metrů, a proto tato složka loďstva zaujímá ústřední úlohu v rámci společné rybářské politiky (SRP); vzhledem k tomu, že SRP musí poskytnout přiměřenou, dostatečnou a potřebnou reakci na různé problémy, s nimiž se drobný rybolov do značné míry i nadále potýká navzdory mnoha opatřením, jež mají členské státy k dispozici;

| E. | vzhledem k tomu, že k tradičnímu a pobřežnímu rybolovu jsou využívána zastaralá plavidla, jež je nutné zabezpečit, modernizovat nebo nahradit novými energeticky úspornějšími plavidly, která odpovídají bezpečnostním normám; |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že k tradičnímu a pobřežnímu rybolovu jsou využívána zastaralá plavidla, jež je nutné zabezpečit, modernizovat nebo nahradit novými energeticky úspornějšími plavidly, která odpovídají bezpečnostním normám;

| F. | vzhledem k tomu, že existuje nedostatek statistických údajů a ukazatelů, které by se na evropské úrovni zabývaly sociální, hospodářskou a územní soudržností, a že je nezbytné zavést ukazatele pro získání socioekonomických, vědeckých a environmentálních údajů odrážejících zeměpisnou, environmentální a socioekonomickou rozmanitost tohoto druhu rybolovu; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že existuje nedostatek statistických údajů a ukazatelů, které by se na evropské úrovni zabývaly sociální, hospodářskou a územní soudržností, a že je nezbytné zavést ukazatele pro získání socioekonomických, vědeckých a environmentálních údajů odrážejících zeměpisnou, environmentální a socioekonomickou rozmanitost tohoto druhu rybolovu;

| G. | vzhledem k tomu, že neexistence spolehlivých vědeckých údajů zůstává vážným problémem, pokud jde o snahu o udržitelné řízení většiny rybolovných zdrojů; |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že neexistence spolehlivých vědeckých údajů zůstává vážným problémem, pokud jde o snahu o udržitelné řízení většiny rybolovných zdrojů;

| H. | vzhledem k tomu, že při definování rybářské politiky je nutné vedle základních environmentálních cílů souvisejících se zachováním rybolovných zdrojů přihlížet rovněž k cílům v sociální a hospodářské oblasti, neboť ty doposud nebyly zohledňovány, a to zejména v případě drobného rybolovu, |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že při definování rybářské politiky je nutné vedle základních environmentálních cílů souvisejících se zachováním rybolovných zdrojů přihlížet rovněž k cílům v sociální a hospodářské oblasti, neboť ty doposud nebyly zohledňovány, a to zejména v případě drobného rybolovu,

| I. | vzhledem k tomu, že stávající centralizované řízení SRP často vede k tomu, že hlavní ukazatele neodpovídají realitě, jsou špatně chápány daným odvětvím (které se nepodílí na diskusi o nich ani na jejich vypracování), jejich provádění je obtížné a výsledky stojí často v protikladu k původnímu záměru, |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že stávající centralizované řízení SRP často vede k tomu, že hlavní ukazatele neodpovídají realitě, jsou špatně chápány daným odvětvím (které se nepodílí na diskusi o nich ani na jejich vypracování), jejich provádění je obtížné a výsledky stojí často v protikladu k původnímu záměru,

| J. | vzhledem k tomu, že modely řízení založené na přenosných rybolovných právech nelze považovat za opatření na řešení problému nadměrného rybolovu a nadbytečné kapacity; |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že modely řízení založené na přenosných rybolovných právech nelze považovat za opatření na řešení problému nadměrného rybolovu a nadbytečné kapacity;

| K. | vzhledem k tomu, že povinné snížení kapacity loďstva výhradně prostřednictvím tržních nástrojů, jako jsou převoditelné koncese k rybolovu, by mohl vést k převaze subjektů, které jsou z čistě hospodářského hlediska konkurenceschopnější, na úkor subjektů a složek loďstva, jež mají menší dopad na životní prostředí a (přímo či nepřímo) vytváří více pracovních míst; |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že povinné snížení kapacity loďstva výhradně prostřednictvím tržních nástrojů, jako jsou převoditelné koncese k rybolovu, by mohl vést k převaze subjektů, které jsou z čistě hospodářského hlediska konkurenceschopnější, na úkor subjektů a složek loďstva, jež mají menší dopad na životní prostředí a (přímo či nepřímo) vytváří více pracovních míst;

| L. | vzhledem k tomu, že hospodářská a sociální krize má dopad zejména na odvětví rybolovu a že v této souvislosti drobný rybolov může být mnohem zranitelnější, neboť není dostatečně zhodnocen; vzhledem k tomu, že je důležité zajistit hospodářskou a sociální stabilitu společenství věnujících se drobnému rybolovu; |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že hospodářská a sociální krize má dopad zejména na odvětví rybolovu a že v této souvislosti drobný rybolov může být mnohem zranitelnější, neboť není dostatečně zhodnocen; vzhledem k tomu, že je důležité zajistit hospodářskou a sociální stabilitu společenství věnujících se drobnému rybolovu;

| M. | vzhledem k tomu, že drobný rybolov je vzhledem ke svým strukturálním nedostatkům vystaven určitým druhům ekonomických vlivů (jako je náhlé zvýšení cen paliv nebo především nedostupnost úvěrů) a náhlým změnám v dostupnosti zdrojů; |
| --- | --- |

M.

vzhledem k tomu, že drobný rybolov je vzhledem ke svým strukturálním nedostatkům vystaven určitým druhům ekonomických vlivů (jako je náhlé zvýšení cen paliv nebo především nedostupnost úvěrů) a náhlým změnám v dostupnosti zdrojů;

| N. | vzhledem k tomu, že do budoucí SRP je nezbytně nutné zahrnout aspekt týkající se specifických rysů drobného rybolovu, avšak že to zároveň samo o sobě nesmí být jediné zaměření sociálního rozměru reformy, neboť celé toto odvětví nyní prochází vážnou krizí; |
| --- | --- |

N.

vzhledem k tomu, že do budoucí SRP je nezbytně nutné zahrnout aspekt týkající se specifických rysů drobného rybolovu, avšak že to zároveň samo o sobě nesmí být jediné zaměření sociálního rozměru reformy, neboť celé toto odvětví nyní prochází vážnou krizí;

| O. | vzhledem k tomu, že ceny ryb při prvním prodeji neodpovídají nynějšímu významnému nárůstu výrobních nákladů, především cen paliv, a v mnoha případech buď stagnují, nebo dokonce klesají, což dále prohlubuje krizi, s níž se odvětví potýká; |
| --- | --- |

O.

vzhledem k tomu, že ceny ryb při prvním prodeji neodpovídají nynějšímu významnému nárůstu výrobních nákladů, především cen paliv, a v mnoha případech buď stagnují, nebo dokonce klesají, což dále prohlubuje krizi, s níž se odvětví potýká;

| P. | vzhledem k tomu, že trh zcela neodměňuje „pozitivní externality“ na úrovni životního prostředí nebo sociální soudržnosti, které s drobným rybolovem souvisejí; vzhledem k tomu, že společnost jako celek neuznává ani neodměňuje činnosti související s rybolovem, které utvářejí multifunkční charakter odvětví a vytvářejí veřejné statky, mimo jiné tím, že stimulují pobřeží, gastronomii, muzeologii a rekreační rybolov, a to ve prospěch společnosti jako celku, |
| --- | --- |

P.

vzhledem k tomu, že trh zcela neodměňuje „pozitivní externality“ na úrovni životního prostředí nebo sociální soudržnosti, které s drobným rybolovem souvisejí; vzhledem k tomu, že společnost jako celek neuznává ani neodměňuje činnosti související s rybolovem, které utvářejí multifunkční charakter odvětví a vytvářejí veřejné statky, mimo jiné tím, že stimulují pobřeží, gastronomii, muzeologii a rekreační rybolov, a to ve prospěch společnosti jako celku,

| Q. | vzhledem k tomu, že budoucí Evropský námořní a rybářský fond bude muset v plné míře zohlednit specifické problémy a potřeby řemeslného a drobného rybolovu v pobřežních i vnitrozemských oblastech, stejně jako dopady provádění opatření stanovených v rámci budoucí reformy jak na muže tak i na ženy, |
| --- | --- |

Q.

vzhledem k tomu, že budoucí Evropský námořní a rybářský fond bude muset v plné míře zohlednit specifické problémy a potřeby řemeslného a drobného rybolovu v pobřežních i vnitrozemských oblastech, stejně jako dopady provádění opatření stanovených v rámci budoucí reformy jak na muže tak i na ženy,

| R. | vzhledem k tomu, že typická onemocnění žen pracujících v odvětví tradičního rybolovu nejsou považována za nemoci z povolání, |
| --- | --- |

R.

vzhledem k tomu, že typická onemocnění žen pracujících v odvětví tradičního rybolovu nejsou považována za nemoci z povolání,

| S. | vzhledem k tomu, že vytvoření uzavřených oblastí s výlučným přístupem přispívá k rozvoji odpovědných postupů a k udržitelnosti, ať už pobřežních mořských ekosystémů nebo tradičních rybolovných činností a k trvání rybářských komunit; |
| --- | --- |

S.

vzhledem k tomu, že vytvoření uzavřených oblastí s výlučným přístupem přispívá k rozvoji odpovědných postupů a k udržitelnosti, ať už pobřežních mořských ekosystémů nebo tradičních rybolovných činností a k trvání rybářských komunit;

| T. | vzhledem k tomu, že drobný pobřežní rybolov a tradiční rybolov mají v různých zemích a na různých pobřežích velmi odlišný charakter; |
| --- | --- |

T.

vzhledem k tomu, že drobný pobřežní rybolov a tradiční rybolov mají v různých zemích a na různých pobřežích velmi odlišný charakter;

| U. | vzhledem k tomu, že nelze přehlížet význam drobného rybolovu pro ochranu menšinových jazyků v izolovaných pobřežních oblastech, |
| --- | --- |

U.

vzhledem k tomu, že nelze přehlížet význam drobného rybolovu pro ochranu menšinových jazyků v izolovaných pobřežních oblastech,

| V. | vzhledem k tomu, že úroveň sdružování a organizace profesionálů v odvětví drobného rybolovu je nedostatečná a že se v jednotlivých členských státech liší, |
| --- | --- |

V.

vzhledem k tomu, že úroveň sdružování a organizace profesionálů v odvětví drobného rybolovu je nedostatečná a že se v jednotlivých členských státech liší,

| W. | vzhledem k tomu, že článek 349 Smlouvy o fungování Evropské unie odkazuje na potřebu podporovat politiky s ohledem na nejvzdálenější regiony, a to zejména v oblasti rybolovu; |
| --- | --- |

W.

vzhledem k tomu, že článek 349 Smlouvy o fungování Evropské unie odkazuje na potřebu podporovat politiky s ohledem na nejvzdálenější regiony, a to zejména v oblasti rybolovu;

| 1. | domnívá se, že drobný rybolov zahrnuje tradiční řemeslný rybolovy a některé druhy pobřežního rybolovu, sběr mořských plodů a ostatní činností související s tradiční extenzivní akvakulturou a s přirozeným chovem měkkýšů v pobřežních vodách; |
| --- | --- |

1.

domnívá se, že drobný rybolov zahrnuje tradiční řemeslný rybolovy a některé druhy pobřežního rybolovu, sběr mořských plodů a ostatní činností související s tradiční extenzivní akvakulturou a s přirozeným chovem měkkýšů v pobřežních vodách;

| 2. | zdůrazňuje, že drobný rybolov musí vzhledem ke svým charakteristikám a váze v rámci odvětví hrát klíčovou úlohu při dosahování toho, co by mělo být hlavním cílem jakékoli rybářské politiky: zajištění dodávek ryb veřejnosti, rozvoj pobřežních komunit, podpora zaměstnanosti a zlepšení životní úrovně profesionálů v odvětví rybolovu, a to s ohledem na zajištění udržitelnosti a řádné zachování zdrojů; |
| --- | --- |

2.

zdůrazňuje, že drobný rybolov musí vzhledem ke svým charakteristikám a váze v rámci odvětví hrát klíčovou úlohu při dosahování toho, co by mělo být hlavním cílem jakékoli rybářské politiky: zajištění dodávek ryb veřejnosti, rozvoj pobřežních komunit, podpora zaměstnanosti a zlepšení životní úrovně profesionálů v odvětví rybolovu, a to s ohledem na zajištění udržitelnosti a řádné zachování zdrojů;

| 3. | domnívá se, že charakteristické rysy složky drobného rybolovu se v žádném případě nesmí stát záminkou pro vyloučení této složky z obecného rámce SRP, který však musí poskytovat takovou míru pružnosti, aby mohly být systémy řízení přizpůsobeny charakteristickým rysům a problémům tradičního rybolovu; |
| --- | --- |

3.

domnívá se, že charakteristické rysy složky drobného rybolovu se v žádném případě nesmí stát záminkou pro vyloučení této složky z obecného rámce SRP, který však musí poskytovat takovou míru pružnosti, aby mohly být systémy řízení přizpůsobeny charakteristickým rysům a problémům tradičního rybolovu;

| 4. | připomíná, že specifické rysy drobného rybolovu se v jednotlivých členských státech velmi liší a že volba nejmenšího společného jmenovatele se zřídka prokázala jako konstruktivní přístup k rozhodování na evropské úrovni; |
| --- | --- |

4.

připomíná, že specifické rysy drobného rybolovu se v jednotlivých členských státech velmi liší a že volba nejmenšího společného jmenovatele se zřídka prokázala jako konstruktivní přístup k rozhodování na evropské úrovni;

| 5. | domnívá se, že základem se musí stát obecná definice tradičního rybolovu, čímž se zamezí tomu, aby se podmínky v odvětví rybolovu výrazně lišily podle jednotlivých oblastí, podle lovených zdrojů či podle jakéhokoliv zvláštního rysu čistě místní povahy, což by mohlo vést k neplnění cílů týkajících se zjednodušení, jasnosti právních předpisů a zákazu diskriminace; domnívá se rovněž, že SRP by měla zahrnout opatření, která umožní určitou míru pružnosti v některých vědecky prokazatelných případech, v nichž by byl rybolov proveditelný pouze za předpokladu, že dojde k určitým úpravám obecných pravidel; |
| --- | --- |

5.

domnívá se, že základem se musí stát obecná definice tradičního rybolovu, čímž se zamezí tomu, aby se podmínky v odvětví rybolovu výrazně lišily podle jednotlivých oblastí, podle lovených zdrojů či podle jakéhokoliv zvláštního rysu čistě místní povahy, což by mohlo vést k neplnění cílů týkajících se zjednodušení, jasnosti právních předpisů a zákazu diskriminace; domnívá se rovněž, že SRP by měla zahrnout opatření, která umožní určitou míru pružnosti v některých vědecky prokazatelných případech, v nichž by byl rybolov proveditelný pouze za předpokladu, že dojde k určitým úpravám obecných pravidel;

| 6. | poukazuje na to, že je třeba náležitě zohlednit existující vědecké studie týkající se drobného rybolovu; konstatuje, že některé z těchto studií přinášejí návrhy na definici „drobného rybolovu“, jako v případě projektu udržitelného rozvoje tradičního rybolovu v oblasti Atlantiku s názvem PRESPO, který navrhuje přístup vycházející z definice a členění evropského tradičního rybářského loďstva na základě číselných ukazatelů; |
| --- | --- |

6.

poukazuje na to, že je třeba náležitě zohlednit existující vědecké studie týkající se drobného rybolovu; konstatuje, že některé z těchto studií přinášejí návrhy na definici „drobného rybolovu“, jako v případě projektu udržitelného rozvoje tradičního rybolovu v oblasti Atlantiku s názvem PRESPO, který navrhuje přístup vycházející z definice a členění evropského tradičního rybářského loďstva na základě číselných ukazatelů;

| 7. | domnívá se, že definice drobného rybolovu by měla zohlednit soubor vnitrostátních a regionálních rysů a odlišností týkajících se řízení, zahrnující mimo jiné zohlednění řemeslné tradice zakotvené v dané oblasti, v níž hrají významnou úlohu rodiny jak v oblasti vlastnických vztahů, tak při samotném výkonu této činnosti; zdůrazňuje, že je důležité formulovat taková kritéria definice, která budou pružná a bude je možné vyváženým způsobem kombinovat a přizpůsobit rozmanitému charakteru drobného rybolovu v EU; |
| --- | --- |

7.

domnívá se, že definice drobného rybolovu by měla zohlednit soubor vnitrostátních a regionálních rysů a odlišností týkajících se řízení, zahrnující mimo jiné zohlednění řemeslné tradice zakotvené v dané oblasti, v níž hrají významnou úlohu rodiny jak v oblasti vlastnických vztahů, tak při samotném výkonu této činnosti; zdůrazňuje, že je důležité formulovat taková kritéria definice, která budou pružná a bude je možné vyváženým způsobem kombinovat a přizpůsobit rozmanitému charakteru drobného rybolovu v EU;

Místní řízení

| 8. | domnívá se, že přehnaně centralizovaný model řízení rybolovu, typický pro SRP v uplynulých 30 letech, nebyl úspěšný a že stávající reforma musí přinést smysluplnou decentralizaci; domnívá se, že reforma SRP musí vytvořit podmínky, které umožní místní, regionální a vnitrostátní specifika; zdůrazňuje, že místní řízení podepřené vědeckými poznatky a konzultacemi a zapojení tohoto odvětví do politiky stanovení, provádění, spoluřízení a hodnocení je typ řízení, které nejlépe odpovídá potřebám rybolovu a poskytuje rybářům nejlepší motivaci k preventivnímu chování; |
| --- | --- |

8.

domnívá se, že přehnaně centralizovaný model řízení rybolovu, typický pro SRP v uplynulých 30 letech, nebyl úspěšný a že stávající reforma musí přinést smysluplnou decentralizaci; domnívá se, že reforma SRP musí vytvořit podmínky, které umožní místní, regionální a vnitrostátní specifika; zdůrazňuje, že místní řízení podepřené vědeckými poznatky a konzultacemi a zapojení tohoto odvětví do politiky stanovení, provádění, spoluřízení a hodnocení je typ řízení, které nejlépe odpovídá potřebám rybolovu a poskytuje rybářům nejlepší motivaci k preventivnímu chování;

| 9. | domnívá se, že regionální poradní sbory by měly v nových souvislostech decentralizované a regionalizované společné rybářské politiky hrát mnohem podstatnější roli v budoucí Společné rybářské politice; |
| --- | --- |

9.

domnívá se, že regionální poradní sbory by měly v nových souvislostech decentralizované a regionalizované společné rybářské politiky hrát mnohem podstatnější roli v budoucí Společné rybářské politice;

| 10. | považuje za zásadní, aby byla posílena úloha poradních výborů a aby byly zváženy možnosti spolupráce v rámci společného řízení zdrojů; tímto způsobem bude možné zachovat povahu těchto výborů, které by se díky svému posílení mohly stát řídícím fórem bez rozhodovací pravomoci, které by však sdružovalo hlavní subjekty z odvětví a nevládní organizace, což by umožnilo zabývat se průřezovými otázkami souvisejícími se zvláštní problematikou řemeslného rybolovu; |
| --- | --- |

10.

považuje za zásadní, aby byla posílena úloha poradních výborů a aby byly zváženy možnosti spolupráce v rámci společného řízení zdrojů; tímto způsobem bude možné zachovat povahu těchto výborů, které by se díky svému posílení mohly stát řídícím fórem bez rozhodovací pravomoci, které by však sdružovalo hlavní subjekty z odvětví a nevládní organizace, což by umožnilo zabývat se průřezovými otázkami souvisejícími se zvláštní problematikou řemeslného rybolovu;

| 11. | domnívá se, že zavedení jediného modelu řízení, jako jsou převoditelné koncese k rybolovu, ve všech členských státech není odpovídajícím řešením, vzhledem k velké rozmanitosti, jíž se rybolov v EU vyznačuje; |
| --- | --- |

11.

domnívá se, že zavedení jediného modelu řízení, jako jsou převoditelné koncese k rybolovu, ve všech členských státech není odpovídajícím řešením, vzhledem k velké rozmanitosti, jíž se rybolov v EU vyznačuje;

| 12. | domnívá se, že je výhodné, aby existoval dobrovolný systém různých modelů řízení rybolovu, v němž by se členské mohly svobodně rozhodnout, jaký model si v rámci regionalizované SRP zvolí; |
| --- | --- |

12.

domnívá se, že je výhodné, aby existoval dobrovolný systém různých modelů řízení rybolovu, v němž by se členské mohly svobodně rozhodnout, jaký model si v rámci regionalizované SRP zvolí;

| 13. | důrazně odmítá povinné uplatňování systému převoditelných koncesí k rybolovu, a to u všech částí loďstva; domnívá se, že rozhodnutí o zavedení nebo nezavedení převoditelných koncesí k rybolovu a o složkách loďstva, které se mají do tohoto režimu zahrnout, je třeba ponechat členským státům v dohodě s příslušnými regiony a s přihlédnutím k rozmanitým situacím a názorům zúčastněných stran; je přesvědčen, že členské státy již mají možnost zavést systém převoditelných koncesí k rybolovu do svých vnitrostátních právních předpisů; |
| --- | --- |

13.

důrazně odmítá povinné uplatňování systému převoditelných koncesí k rybolovu, a to u všech částí loďstva; domnívá se, že rozhodnutí o zavedení nebo nezavedení převoditelných koncesí k rybolovu a o složkách loďstva, které se mají do tohoto režimu zahrnout, je třeba ponechat členským státům v dohodě s příslušnými regiony a s přihlédnutím k rozmanitým situacím a názorům zúčastněných stran; je přesvědčen, že členské státy již mají možnost zavést systém převoditelných koncesí k rybolovu do svých vnitrostátních právních předpisů;

| 14. | poukazuje na to, že systém převoditelných koncesí k rybolovu nelze vnímat jako naprosto spolehlivé opatření k řešení problémů nadměrného rybolovu a nadbytečné kapacity; zdůrazňuje, že regulativní přístup, jehož prostřednictvím se může požadovaným způsobem upravit kapacita rybolovu, bude vždy možnou alternativou tržního přístupu; |
| --- | --- |

14.

poukazuje na to, že systém převoditelných koncesí k rybolovu nelze vnímat jako naprosto spolehlivé opatření k řešení problémů nadměrného rybolovu a nadbytečné kapacity; zdůrazňuje, že regulativní přístup, jehož prostřednictvím se může požadovaným způsobem upravit kapacita rybolovu, bude vždy možnou alternativou tržního přístupu;

| 15. | domnívá se, že po stanovení obecných cílů řízení je třeba poskytnout členským státům a příslušným regionům volnost, aby se mohly rozhodnout pro taková pravidla řízení, která jsou pro uskutečňování daných cílů v rámci regionalizace nejvhodnější, zejména pokud jde o právo na přístup k rybolovným zdrojům a s ohledem na zvláštnosti loďstev, druhy rybolovu a zdroje; |
| --- | --- |

15.

domnívá se, že po stanovení obecných cílů řízení je třeba poskytnout členským státům a příslušným regionům volnost, aby se mohly rozhodnout pro taková pravidla řízení, která jsou pro uskutečňování daných cílů v rámci regionalizace nejvhodnější, zejména pokud jde o právo na přístup k rybolovným zdrojům a s ohledem na zvláštnosti loďstev, druhy rybolovu a zdroje;

| 16. | konstatuje, že je důležité zajistit, aby byly do tvorby politik týkajících se drobného pobřežního rybolovu a tradičního rybolovu zapojeny veškeré příslušné zúčastněné strany; |
| --- | --- |

16.

konstatuje, že je důležité zajistit, aby byly do tvorby politik týkajících se drobného pobřežního rybolovu a tradičního rybolovu zapojeny veškeré příslušné zúčastněné strany;

| 17. | upozorňuje, že kromě kvantitativního aspektu loďstva je vhodné brát v úvahu i jeho kumulativní dopad na rybolovné zdroje a také selektivitu a udržitelnost jeho rybolovných metod; domnívá se, že budoucí SRP by měla podnítit lepší udržitelnost loďstva v environmentální, hospodářské a sociální oblasti (jeho stav a bezpečnost, obyvatelnost, pracovní podmínky, energetickou účinnost, skladování ryb atd.) a podporovat postupné upřednostňování těch složek a subjektů, které používají selektivní rybolovné techniky a rybolovná zařízení s nejmenším dopadem na zdroje a na mořské prostředí a znamenají výhody pro společenství, do nichž vstupují, a to jak vytvářením pracovních míst, tak jejich kvalitou; hájí udržitelnou vyváženost mezi ochranou stávajících rybolovných zdrojů v mořských oblastech a ochranu socioekonomické struktury, která je závislá na rybolovu a sběru mořských plodů; |
| --- | --- |

17.

upozorňuje, že kromě kvantitativního aspektu loďstva je vhodné brát v úvahu i jeho kumulativní dopad na rybolovné zdroje a také selektivitu a udržitelnost jeho rybolovných metod; domnívá se, že budoucí SRP by měla podnítit lepší udržitelnost loďstva v environmentální, hospodářské a sociální oblasti (jeho stav a bezpečnost, obyvatelnost, pracovní podmínky, energetickou účinnost, skladování ryb atd.) a podporovat postupné upřednostňování těch složek a subjektů, které používají selektivní rybolovné techniky a rybolovná zařízení s nejmenším dopadem na zdroje a na mořské prostředí a znamenají výhody pro společenství, do nichž vstupují, a to jak vytvářením pracovních míst, tak jejich kvalitou; hájí udržitelnou vyváženost mezi ochranou stávajících rybolovných zdrojů v mořských oblastech a ochranu socioekonomické struktury, která je závislá na rybolovu a sběru mořských plodů;

Charakteristiky loďstva

| 18. | odmítá obecné a nediferencující snížení kapacity loďstva a zdůrazňuje, že případná úprava této kapacity nemůže být určována pouze a povinně na základě kritérií trhu; domnívá se, že toto přizpůsobení musí vycházet z ekosystémového přístupu, kde jsou konkrétní rozhodnutí týkající se řízení drobného loďstva přijímána na regionální úrovni, přičemž je respektována zásada subsidiarity a zaručen režim rybolovu přizpůsobený konkrétním potřebám, který upřednostňuje přístup ke zdrojům a ochranu drobného loďstva, a zajišťuje tak zapojení komunit; vyzývá k přezkumu stavu kapacity loďstva v EU, který by měl být neprodleně proveden; |
| --- | --- |

18.

odmítá obecné a nediferencující snížení kapacity loďstva a zdůrazňuje, že případná úprava této kapacity nemůže být určována pouze a povinně na základě kritérií trhu; domnívá se, že toto přizpůsobení musí vycházet z ekosystémového přístupu, kde jsou konkrétní rozhodnutí týkající se řízení drobného loďstva přijímána na regionální úrovni, přičemž je respektována zásada subsidiarity a zaručen režim rybolovu přizpůsobený konkrétním potřebám, který upřednostňuje přístup ke zdrojům a ochranu drobného loďstva, a zajišťuje tak zapojení komunit; vyzývá k přezkumu stavu kapacity loďstva v EU, který by měl být neprodleně proveden;

| 19. | odmítá jakékoli obecné snížení kapacity loďstva, již by určovala pouze a povinně kritéria trhu, vynucená potenciálním a nežádoucím prosazováním převoditelných koncesí k rybolovu; |
| --- | --- |

19.

odmítá jakékoli obecné snížení kapacity loďstva, již by určovala pouze a povinně kritéria trhu, vynucená potenciálním a nežádoucím prosazováním převoditelných koncesí k rybolovu;

| 20. | zdůrazňuje význam dalšího výzkumu v oblasti sociální, ekonomické a územní soudržnosti; upozorňuje na potřebu statistik a ukazatelů na evropské úrovni, jejichž prostřednictvím bude možné získat spolehlivé a dostatečně průkazné údaje o sociálně-ekonomické, vědecké a environmentální oblasti, včetně rozsáhlého hodnocení populací ryb a úlovků v profesionálním i rekreačním rybolovu, a vyzývá, aby k tomu byly zajištěny dostatečné prostředky; domnívá se, že tyto údaje by také měly odrážet celou škálu zeměpisných, kulturních a místních odlišností; |
| --- | --- |

20.

zdůrazňuje význam dalšího výzkumu v oblasti sociální, ekonomické a územní soudržnosti; upozorňuje na potřebu statistik a ukazatelů na evropské úrovni, jejichž prostřednictvím bude možné získat spolehlivé a dostatečně průkazné údaje o sociálně-ekonomické, vědecké a environmentální oblasti, včetně rozsáhlého hodnocení populací ryb a úlovků v profesionálním i rekreačním rybolovu, a vyzývá, aby k tomu byly zajištěny dostatečné prostředky; domnívá se, že tyto údaje by také měly odrážet celou škálu zeměpisných, kulturních a místních odlišností;

| 21. | naléhavě vyzývá Evropskou komisi, aby připravila hodnocení kapacity plavidel EU, díky níž bude možné přijímat co nejvhodnější rozhodnutí; |
| --- | --- |

21.

naléhavě vyzývá Evropskou komisi, aby připravila hodnocení kapacity plavidel EU, díky níž bude možné přijímat co nejvhodnější rozhodnutí;

| 22. | vyzývá Komisi, aby sledovala a upravovala stropy kapacity loďstva v členských státech tak, aby byly v souladu se spolehlivými údaji a aby byl zohledněn technický pokrok; |
| --- | --- |

22.

vyzývá Komisi, aby sledovala a upravovala stropy kapacity loďstva v členských státech tak, aby byly v souladu se spolehlivými údaji a aby byl zohledněn technický pokrok;

| 23. | upozorňuje na to, že řízení drobného rybolovu se stává náročnějším a obtížnějším, a to kvůli vysokému počtu zúčastněných plavidel a velké rozmanitosti rybolovných zařízení a druhů rybolovu; zdůrazňuje, že pro účinné řízení je zásadní dostupnost informací a že je třeba poskytovat o drobném rybolovu menší objem kvalitnějších informací; |
| --- | --- |

23.

upozorňuje na to, že řízení drobného rybolovu se stává náročnějším a obtížnějším, a to kvůli vysokému počtu zúčastněných plavidel a velké rozmanitosti rybolovných zařízení a druhů rybolovu; zdůrazňuje, že pro účinné řízení je zásadní dostupnost informací a že je třeba poskytovat o drobném rybolovu menší objem kvalitnějších informací;

| 24. | vyzývá Komisi, aby ve spolupráci s členskými státy, regionálními poradními sbory a zúčastněnými stranami prohloubila definici drobného rybolovu a zmapovala jeho distribuci v EU pro účely řízení rybolovu; naléhavě vyzývá Komisi, aby především ve spolupráci s členskými státy provedla vyčerpávající a podrobnou studii týkající se velikosti, charakteristik a rozšíření jednotlivých složek drobného rybolovu a co nejpřesněji vyhodnotila, kde, kdy a jakým způsobem působí, aby tak bylo možné určit články loďstva, v nichž existují nadměrné kapacity, a příčiny tohoto stavu; |
| --- | --- |

24.

vyzývá Komisi, aby ve spolupráci s členskými státy, regionálními poradními sbory a zúčastněnými stranami prohloubila definici drobného rybolovu a zmapovala jeho distribuci v EU pro účely řízení rybolovu; naléhavě vyzývá Komisi, aby především ve spolupráci s členskými státy provedla vyčerpávající a podrobnou studii týkající se velikosti, charakteristik a rozšíření jednotlivých složek drobného rybolovu a co nejpřesněji vyhodnotila, kde, kdy a jakým způsobem působí, aby tak bylo možné určit články loďstva, v nichž existují nadměrné kapacity, a příčiny tohoto stavu;

| 25. | upozorňuje na to, že Společenství v současné době spolufinancuje pouhých 50 % rozpočtu na získávání, zpracování a poskytování biologických údajů, využívaných k řízení založenému na znalostech; na základě toho vyzývá Společenství, aby zintenzívnilo svoje úsilí v této oblasti tím, že zvýší maximální přípustnou míru spolufinancování; |
| --- | --- |

25.

upozorňuje na to, že Společenství v současné době spolufinancuje pouhých 50 % rozpočtu na získávání, zpracování a poskytování biologických údajů, využívaných k řízení založenému na znalostech; na základě toho vyzývá Společenství, aby zintenzívnilo svoje úsilí v této oblasti tím, že zvýší maximální přípustnou míru spolufinancování;

| 26. | varuje, že je třeba lépe pochopit současné postavení rekreačního rybaření a jeho vývoj, včetně jeho hospodářských, sociálních a environmentálních dopadů; upozorňuje na situace, kdy rekreační rybaření překročí svůj rámec a v rozporu s pravidly se stane konkurencí pro profesionální rybolov při lovu a uvádění ryb na trh, což na místní a regionální úrovni vede ke snížení tržních kvót a poklesu cen při prvním prodeji; |
| --- | --- |

26.

varuje, že je třeba lépe pochopit současné postavení rekreačního rybaření a jeho vývoj, včetně jeho hospodářských, sociálních a environmentálních dopadů; upozorňuje na situace, kdy rekreační rybaření překročí svůj rámec a v rozporu s pravidly se stane konkurencí pro profesionální rybolov při lovu a uvádění ryb na trh, což na místní a regionální úrovni vede ke snížení tržních kvót a poklesu cen při prvním prodeji;

Podpůrná opatření

| 27. | uznává, že nový Evropský námořní a rybářský fond byl vytvořen takovým způsobem, aby umožnil získat finanční prostředky konkrétně pro složky loďstva zabývající se pobřežním a tradičním rybolovem; uznává, že podle obecného rámce zavedeného Evropským námořním a rybářským fondem jsou stanovením priorit týkajících se financování pověřeny členské státy, aby bylo možné reagovat na konkrétní problémy tohoto odvětví a podporovat místní udržitelné řízení daného rybolovu; |
| --- | --- |

27.

uznává, že nový Evropský námořní a rybářský fond byl vytvořen takovým způsobem, aby umožnil získat finanční prostředky konkrétně pro složky loďstva zabývající se pobřežním a tradičním rybolovem; uznává, že podle obecného rámce zavedeného Evropským námořním a rybářským fondem jsou stanovením priorit týkajících se financování pověřeny členské státy, aby bylo možné reagovat na konkrétní problémy tohoto odvětví a podporovat místní udržitelné řízení daného rybolovu;

| 28. | zastává názor, že je třeba udržovat fond, jehož účelem je větší podpora spolufinancovaných činností v nejvzdálenějších regionech a zachování specifických nástrojů pro kompenzaci dodatečných nákladů souvisejících s rybolovnou činností a distribucí produktů rybolovu, přičemž budou zohledněna strukturální omezení odvětví rybolovu v těchto regionech; |
| --- | --- |

28.

zastává názor, že je třeba udržovat fond, jehož účelem je větší podpora spolufinancovaných činností v nejvzdálenějších regionech a zachování specifických nástrojů pro kompenzaci dodatečných nákladů souvisejících s rybolovnou činností a distribucí produktů rybolovu, přičemž budou zohledněna strukturální omezení odvětví rybolovu v těchto regionech;

| 29. | zdůrazňuje, že vzhledem k nejisté situaci a úpadku některých pobřežních komunit závislých na rybolovu a vzhledem k nedostatku možností hospodářské diverzifikace by měly být posíleny stávající nástroje, fondy a mechanismy, aby byla zajištěna soudržnost v oblasti zaměstnanosti a ekologicky udržitelného rozvoje; domnívá se, že by se tento druh rybolovu měl konkrétně zohlednit v nové SRP a ve víceletém finančním rámci; zdůrazňuje rovněž potřebu zaměřit se na větší míru společného řízení a zapojení odvětví drobného rybolovu do rozhodování, a to podporou místních a regionálních strategií a přeshraniční spolupráce v tomto odvětví, které zahrnuje projekty vývoje, výzkumu a vzdělávání, a pomocí odpovídajících finančních prostředků z EMFF, ESF a EFRR; |
| --- | --- |

29.

zdůrazňuje, že vzhledem k nejisté situaci a úpadku některých pobřežních komunit závislých na rybolovu a vzhledem k nedostatku možností hospodářské diverzifikace by měly být posíleny stávající nástroje, fondy a mechanismy, aby byla zajištěna soudržnost v oblasti zaměstnanosti a ekologicky udržitelného rozvoje; domnívá se, že by se tento druh rybolovu měl konkrétně zohlednit v nové SRP a ve víceletém finančním rámci; zdůrazňuje rovněž potřebu zaměřit se na větší míru společného řízení a zapojení odvětví drobného rybolovu do rozhodování, a to podporou místních a regionálních strategií a přeshraniční spolupráce v tomto odvětví, které zahrnuje projekty vývoje, výzkumu a vzdělávání, a pomocí odpovídajících finančních prostředků z EMFF, ESF a EFRR;

| 30. | vyzývá členské státy, aby vzaly v úvahu důležitost hospodářské, sociální a kulturní role žen v odvětví rybolovu a umožnily jim tak získat přístup k sociálním výhodám; zdůrazňuje, že aktivní zapojení žen do různých činností souvisejících s odvětvím rybolovu přispívá na jedné straně k zachování kulturních tradic a charakteristických postupů, na straně druhé k trvání jejich komunit, čímž je chráněna kulturní rozmanitost těchto oblastí; |
| --- | --- |

30.

vyzývá členské státy, aby vzaly v úvahu důležitost hospodářské, sociální a kulturní role žen v odvětví rybolovu a umožnily jim tak získat přístup k sociálním výhodám; zdůrazňuje, že aktivní zapojení žen do různých činností souvisejících s odvětvím rybolovu přispívá na jedné straně k zachování kulturních tradic a charakteristických postupů, na straně druhé k trvání jejich komunit, čímž je chráněna kulturní rozmanitost těchto oblastí;

| 31. | domnívá se, že pravidla pro provádění budoucího Evropského námořního a rybářského fondu by měla umožnit financování akcí, mimo jiné v těchto oblastech:






  — | zlepšení bezpečnosti, životních podmínek a pracovních podmínek na palubě, zlepšení uchovávání úlovků a zajištění vyšší ekonomické a environmentální udržitelnosti plavidel (výběr zařízení, energetická účinnost atd.), aniž by tím došlo k nárůstu rybolovné kapacity loďstva; |
| --- | --- | --- |

31.

domnívá se, že pravidla pro provádění budoucího Evropského námořního a rybářského fondu by měla umožnit financování akcí, mimo jiné v těchto oblastech:

—

zlepšení bezpečnosti, životních podmínek a pracovních podmínek na palubě, zlepšení uchovávání úlovků a zajištění vyšší ekonomické a environmentální udržitelnosti plavidel (výběr zařízení, energetická účinnost atd.), aniž by tím došlo k nárůstu rybolovné kapacity loďstva;

| — | investice do udržitelnějších rybolovných zařízení; |
| --- | --- |

—

investice do udržitelnějších rybolovných zařízení;

| — | podpora zvýšeného zapojení mladých lidí do činností tohoto odvětví a zajištění jejich stálého zepojení pomocí zvláštního režimu pobídek, který bude reagovat na výzvy, jimž toto odvětví čelí v oblasti zaměstnanosti a udržitelnosti, a také prostřednictvím souborů opatření pro začínající rybáře s cílem zajistit vstup nové generace rybářů do oblasti drobného rybolovu; |
| --- | --- |

—

podpora zvýšeného zapojení mladých lidí do činností tohoto odvětví a zajištění jejich stálého zepojení pomocí zvláštního režimu pobídek, který bude reagovat na výzvy, jimž toto odvětví čelí v oblasti zaměstnanosti a udržitelnosti, a také prostřednictvím souborů opatření pro začínající rybáře s cílem zajistit vstup nové generace rybářů do oblasti drobného rybolovu;

| — | výstavba specializovaných rybářských přístavů a speciálních zařízení pro vykládku, skladování a prodej produktů rybolovu, |
| --- | --- |

—

výstavba specializovaných rybářských přístavů a speciálních zařízení pro vykládku, skladování a prodej produktů rybolovu,

| — | podpora sdružení, organizací a družstev odborníků v daném odvětví; |
| --- | --- |

—

podpora sdružení, organizací a družstev odborníků v daném odvětví;

| — | podpora politik zaměřených na jakost; |
| --- | --- |

—

podpora politik zaměřených na jakost;

| — | podpora soudržnosti hospodářské a sociální struktury pobřežních společenství, která jsou nejvíce závislá na drobném rybolovu, se zvláštním důrazem na nejvzdálenější regiony, s cílem podpořit rozvoj těchto pobřežních regionů; |
| --- | --- |

—

podpora soudržnosti hospodářské a sociální struktury pobřežních společenství, která jsou nejvíce závislá na drobném rybolovu, se zvláštním důrazem na nejvzdálenější regiony, s cílem podpořit rozvoj těchto pobřežních regionů;

| — | podpora udržitelných postupů sběru mořských plodů mimo jiné poskytováním pomoci osobám, které tuto činnost vykonávají, z nichž mnohé jsou ženy, které trpí nemocemi souvisejícími s touto prací; |
| --- | --- |

—

podpora udržitelných postupů sběru mořských plodů mimo jiné poskytováním pomoci osobám, které tuto činnost vykonávají, z nichž mnohé jsou ženy, které trpí nemocemi souvisejícími s touto prací;

| — | podpora zaměřená na propagaci produktů tradičního rybolovu a extenzivní akvakultury a na uvádění těchto produktů na trh, a sice vytvořením evropské značky, kterou se odlišují a určují evropské produkty tradičního rybolovu a sběru mořských plodů, pod podmínkou, že jsou dodrženy osvědčené postupy týkající se udržitelnosti a rovněž zásady společné rybářské politiky; |
| --- | --- |

—

podpora zaměřená na propagaci produktů tradičního rybolovu a extenzivní akvakultury a na uvádění těchto produktů na trh, a sice vytvořením evropské značky, kterou se odlišují a určují evropské produkty tradičního rybolovu a sběru mořských plodů, pod podmínkou, že jsou dodrženy osvědčené postupy týkající se udržitelnosti a rovněž zásady společné rybářské politiky;

| — | podpora vzdělávání a marketingových kampaní, jejichž cílem je ukázat spotřebitelům a mladým lidem hodnotu konzumace ryb pocházejících z drobného rybolovu, včetně jejích kladných dopadů na místní hospodářství a životní prostředí; |
| --- | --- |

—

podpora vzdělávání a marketingových kampaní, jejichž cílem je ukázat spotřebitelům a mladým lidem hodnotu konzumace ryb pocházejících z drobného rybolovu, včetně jejích kladných dopadů na místní hospodářství a životní prostředí;

| — | přidělování finančních prostředků z Evropského námořního a rybářského fondu takovým způsobem, aby se odvětví rybolovu stalo vstřícnějším k ženám, a to tak, že bude znovu uspořádáno a opatřeno vhodným příslušenstvím (jako jsou převlékárny na lodích nebo v přístavech); |
| --- | --- |

—

přidělování finančních prostředků z Evropského námořního a rybářského fondu takovým způsobem, aby se odvětví rybolovu stalo vstřícnějším k ženám, a to tak, že bude znovu uspořádáno a opatřeno vhodným příslušenstvím (jako jsou převlékárny na lodích nebo v přístavech);

| — | podpora ženských sdružení, například sdružení žen pověřených výrobou sítí, pracujících v přístavech či při balení ryb; |
| --- | --- |

—

podpora ženských sdružení, například sdružení žen pověřených výrobou sítí, pracujících v přístavech či při balení ryb;

| — | odborné vzdělávání, včetně vzdělávání žen, které pracují v odvětví rybolovu, s cílem zajistit jim lepší přístup k řídícím a technickým pracovním místům v oblasti rybolovu; |
| --- | --- |

—

odborné vzdělávání, včetně vzdělávání žen, které pracují v odvětví rybolovu, s cílem zajistit jim lepší přístup k řídícím a technickým pracovním místům v oblasti rybolovu;

| — | posílení úlohy žen v oblasti rybolovu, především zajištěním podpory činnostem prováděným na souši, příslušným odborníkům a činnostem souvisejícím s rybolovem na začátku i na konci průmyslového řetězce; |
| --- | --- |

—

posílení úlohy žen v oblasti rybolovu, především zajištěním podpory činnostem prováděným na souši, příslušným odborníkům a činnostem souvisejícím s rybolovem na začátku i na konci průmyslového řetězce;

| 32. | zdůrazňuje, že v přístupu k finančním prostředkům z Evropského námořního a rybářského fondu by měly dostat přednost projekty nabízející integrovaná řešení přínosná pro pobřežní společenství jako celek, spíše než ty, které jsou výhodné pouze pro malý počet subjektů; domnívá se, že přístup k finančním prostředkům z Evropského námořního a rybářského fondu by měl být zaručen rybářům a jejich rodinám, nikoli pouze majitelům plavidel; |
| --- | --- |

32.

zdůrazňuje, že v přístupu k finančním prostředkům z Evropského námořního a rybářského fondu by měly dostat přednost projekty nabízející integrovaná řešení přínosná pro pobřežní společenství jako celek, spíše než ty, které jsou výhodné pouze pro malý počet subjektů; domnívá se, že přístup k finančním prostředkům z Evropského námořního a rybářského fondu by měl být zaručen rybářům a jejich rodinám, nikoli pouze majitelům plavidel;

| 33. | zdůrazňuje, že společná organizace trhů s produkty rybolovu a akvakultury by měla přispět k zajištění vyšších příjmů odvětví drobného rybolovu, ke stabilitě trhů, zlepšení uvádění produktů rybolovu na trh a zvýšení jejich přidané hodnoty; vyjadřuje znepokojení, pokud jde o možnost rušení stávajících veřejných nástrojů regulace trhů, veřejných regulačních subjektů a podpory skladování na pevnině, a vyzývá k ambiciózní reformě, která posílí nástroje společné organizace trhů za účelem uskutečnění těchto cílů; |
| --- | --- |

33.

zdůrazňuje, že společná organizace trhů s produkty rybolovu a akvakultury by měla přispět k zajištění vyšších příjmů odvětví drobného rybolovu, ke stabilitě trhů, zlepšení uvádění produktů rybolovu na trh a zvýšení jejich přidané hodnoty; vyjadřuje znepokojení, pokud jde o možnost rušení stávajících veřejných nástrojů regulace trhů, veřejných regulačních subjektů a podpory skladování na pevnině, a vyzývá k ambiciózní reformě, která posílí nástroje společné organizace trhů za účelem uskutečnění těchto cílů;

| 34. | navrhuje, aby za účelem podpory osvědčených postupů bylo vytvořeno evropské označení pro produkty drobného rybolovu, které byly získány v souladu se zásadami SRP; |
| --- | --- |

34.

navrhuje, aby za účelem podpory osvědčených postupů bylo vytvořeno evropské označení pro produkty drobného rybolovu, které byly získány v souladu se zásadami SRP;

| 35. | podporuje vytvoření mechanismů, které zajistí uznávání tzv. externalit, které drobný rybolov vytváří a které trh neodměňuje, ať už na úrovni životního prostředí nebo na úrovni hospodářské a sociální soudržnosti pobřežních komunit; |
| --- | --- |

35.

podporuje vytvoření mechanismů, které zajistí uznávání tzv. externalit, které drobný rybolov vytváří a které trh neodměňuje, ať už na úrovni životního prostředí nebo na úrovni hospodářské a sociální soudržnosti pobřežních komunit;

| 36. | domnívá se, že je důležité podpořit spravedlivé a rovnoměrné rozdělení přidané hodnoty do celého hodnotového řetězce tohoto odvětví; |
| --- | --- |

36.

domnívá se, že je důležité podpořit spravedlivé a rovnoměrné rozdělení přidané hodnoty do celého hodnotového řetězce tohoto odvětví;

| 37. | vyzývá k přísné kontrole a udělování osvědčení u produktů rybolovu dovezených ze třetích zemí, s cílem zajistit, že pocházejí z udržitelného rybolovu a splňují stejné požadavky, jaké musejí dodržovat producenti ze Společenství (např. pokud jde o označování, možnost zpětného vysledování, fytosanitární pravidla a minimální velikost); |
| --- | --- |

37.

vyzývá k přísné kontrole a udělování osvědčení u produktů rybolovu dovezených ze třetích zemí, s cílem zajistit, že pocházejí z udržitelného rybolovu a splňují stejné požadavky, jaké musejí dodržovat producenti ze Společenství (např. pokud jde o označování, možnost zpětného vysledování, fytosanitární pravidla a minimální velikost);

| 38. | podporuje vytvoření (v rámci Evropského námořního a rybářského fondu nebo jiných nástrojů) konkrétních dočasných podpůrných mechanismů, které by se uplatňovaly v nouzových situacích, jako jsou přírodní pohromy nebo katastrofy způsobené člověkem (úniky ropy, znečištění vody apod.), zastavení činnosti z důvodu plánů na obnovení populací nebo restrukturalizaci nebo náhlé krátkodobé zvýšení cen paliv; |
| --- | --- |

38.

podporuje vytvoření (v rámci Evropského námořního a rybářského fondu nebo jiných nástrojů) konkrétních dočasných podpůrných mechanismů, které by se uplatňovaly v nouzových situacích, jako jsou přírodní pohromy nebo katastrofy způsobené člověkem (úniky ropy, znečištění vody apod.), zastavení činnosti z důvodu plánů na obnovení populací nebo restrukturalizaci nebo náhlé krátkodobé zvýšení cen paliv;

| 39. | vyzývá Komisi a členské státy, aby přijaly opatření, jimiž zaručí ženám stejnou mzdu a další sociální a ekonomická práva, včetně pojištění, které bude pokrývat rizika, jimž jsou při práci v odvětví rybolovu vystaveny, a včetně toho, že jejich zvláštní onemocnění budou uznána za nemoci z povolání; |
| --- | --- |

39.

vyzývá Komisi a členské státy, aby přijaly opatření, jimiž zaručí ženám stejnou mzdu a další sociální a ekonomická práva, včetně pojištění, které bude pokrývat rizika, jimž jsou při práci v odvětví rybolovu vystaveny, a včetně toho, že jejich zvláštní onemocnění budou uznána za nemoci z povolání;

| 40. | uznává, že dočasné zákazy rybolovu, jinak známé jako období biologického klidu, jsou důležitým a prokázaným způsobem zachování rybolovných zdrojů a jsou rovněž základním nástrojem udržitelného řízení konkrétních druhů rybolovu; uznává, že zavedení zákazu rybolovu v určitých kritických fázích životního cyklu jednotlivých druhů umožňuje vývoj populací, který bude v souladu se zachováním rybolovné činnosti mimo období klidu; domnívá se, že za těchto podmínek je spravedlivé a nezbytné poskytovat rybářům v období nečinnosti finanční náhradu, konkrétně prostřednictvím Evropského námořního a rybářského fondu; |
| --- | --- |

40.

uznává, že dočasné zákazy rybolovu, jinak známé jako období biologického klidu, jsou důležitým a prokázaným způsobem zachování rybolovných zdrojů a jsou rovněž základním nástrojem udržitelného řízení konkrétních druhů rybolovu; uznává, že zavedení zákazu rybolovu v určitých kritických fázích životního cyklu jednotlivých druhů umožňuje vývoj populací, který bude v souladu se zachováním rybolovné činnosti mimo období klidu; domnívá se, že za těchto podmínek je spravedlivé a nezbytné poskytovat rybářům v období nečinnosti finanční náhradu, konkrétně prostřednictvím Evropského námořního a rybářského fondu;

| 41. | vyzývá Komisi a členské státy, aby uvažovaly o způsobech pozitivní diskriminace ve prospěch drobného rybolovu oproti rybolovu ve velkém měřítku a loďstvům průmyslové povahy, a aby zároveň zajistily účinné a udržitelné řízení rybolovu jako celku; domnívá se, že jednou z možností ke zvážení je prostorové oddělení různých rybolovných zařízení a definování oblastí vyhrazených výlučně pro drobný rybolov; |
| --- | --- |

41.

vyzývá Komisi a členské státy, aby uvažovaly o způsobech pozitivní diskriminace ve prospěch drobného rybolovu oproti rybolovu ve velkém měřítku a loďstvům průmyslové povahy, a aby zároveň zajistily účinné a udržitelné řízení rybolovu jako celku; domnívá se, že jednou z možností ke zvážení je prostorové oddělení různých rybolovných zařízení a definování oblastí vyhrazených výlučně pro drobný rybolov;

| 42. | vyzývá Komisi a členské státy, aby podnikly kroky v zájmu podpory a dosažení větší míry uznání práce žen v odvětví rybolovu jak na legislativní, tak na sociální úrovni, a aby zajistily, že se ženám, jež pracují na plný nebo částečný úvazek v rodinných podnicích nebo které pomáhají svým partnerům, a přispívají tak k vlastní hospodářské samostatnosti i samostatnosti své rodiny, dostane právního uznání nebo sociálních dávek rovnocenných s dávkami samostatně výdělečně činných osob, zejména prostřednictvím uplatňování směrnice 2010/41/EU, a že budou zaručena jejich sociální a hospodářská práva, včetně rovného odměňování, práva na podporu v nezaměstnanosti v případě ztráty zaměstnání (dočasné nebo trvalé), práva na získání důchodového příspěvku, možnosti sladit pracovní a rodinný život, dostupnosti mateřské dovolené, přístupu k sociálnímu zabezpečení a bezplatné zdravotní péči a bezpečnosti a ochrany zdraví při práci, a další sociální a hospodářská práva, včetně pojištění námořních rizik; |
| --- | --- |

42.

vyzývá Komisi a členské státy, aby podnikly kroky v zájmu podpory a dosažení větší míry uznání práce žen v odvětví rybolovu jak na legislativní, tak na sociální úrovni, a aby zajistily, že se ženám, jež pracují na plný nebo částečný úvazek v rodinných podnicích nebo které pomáhají svým partnerům, a přispívají tak k vlastní hospodářské samostatnosti i samostatnosti své rodiny, dostane právního uznání nebo sociálních dávek rovnocenných s dávkami samostatně výdělečně činných osob, zejména prostřednictvím uplatňování směrnice 2010/41/EU, a že budou zaručena jejich sociální a hospodářská práva, včetně rovného odměňování, práva na podporu v nezaměstnanosti v případě ztráty zaměstnání (dočasné nebo trvalé), práva na získání důchodového příspěvku, možnosti sladit pracovní a rodinný život, dostupnosti mateřské dovolené, přístupu k sociálnímu zabezpečení a bezplatné zdravotní péči a bezpečnosti a ochrany zdraví při práci, a další sociální a hospodářská práva, včetně pojištění námořních rizik;

| 43. | obhajuje režim zvláštního přístupu pro drobný rybolov ve dvanáctimílovém pásmu; |
| --- | --- |

43.

obhajuje režim zvláštního přístupu pro drobný rybolov ve dvanáctimílovém pásmu;

| 44. | domnívá se, že je nezbytné především drobný rybolov zapojit do diskusí o plánování oblastí ve dvanáctimílovém pásmu, které jsou obecně častěji využívány a o něž se rybolovné činnosti obvykle musí dělit se zařízeními pro využívání větrné energie na moři, těžbou kameniva a s chráněnými mořskými oblastmi; |
| --- | --- |

44.

domnívá se, že je nezbytné především drobný rybolov zapojit do diskusí o plánování oblastí ve dvanáctimílovém pásmu, které jsou obecně častěji využívány a o něž se rybolovné činnosti obvykle musí dělit se zařízeními pro využívání větrné energie na moři, těžbou kameniva a s chráněnými mořskými oblastmi;

| 45. | upozorňuje na potřebu většího zapojení a podílu profesionálů z odvětví drobného rybolovu na řízení, definování a provádění rybolovných politik; zdůrazňuje, že je důležité více podporovat skupiny rybářů a profesní organizace, které jsou ochotny sdílet odpovědnost za uplatňování SRP, s cílem dosáhnout její větší decentralizace; naléhavě vyzývá provozovatele drobného rybolovu, aby se připojili ke stávajícím organizacím producentů nebo založili nové; |
| --- | --- |

45.

upozorňuje na potřebu většího zapojení a podílu profesionálů z odvětví drobného rybolovu na řízení, definování a provádění rybolovných politik; zdůrazňuje, že je důležité více podporovat skupiny rybářů a profesní organizace, které jsou ochotny sdílet odpovědnost za uplatňování SRP, s cílem dosáhnout její větší decentralizace; naléhavě vyzývá provozovatele drobného rybolovu, aby se připojili ke stávajícím organizacím producentů nebo založili nové;

o

o o

| 46. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru, Výboru regionů, vládám členských států a regionálním poradním sborům. |
| --- | --- |

46.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru, Výboru regionů, vládám členských států a regionálním poradním sborům.

---

(1)  Úř. věst. L 358, 31.12.2002, s. 59.

(2)  Úř. věst. L 223, 15.8.2006, s. 1.

(3)  Úř. věst. C 286 E, 23.11.2006, s. 519.

(4)  Úř. věst. C 300 E, 9.12.2006, s. 504.

(5)  Úř. věst. C 295 E, 4.12.2009, s. 1.

(6)  Přijaté texty P7_TA(2012)0052.

(7)  Úř. věst. C 348 E, .21.12.2010, s. 15.

---

| 16.12.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 419/175 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 419/175

---

P7_TA(2012)0461

Vnější dimenze společné rybářské politiky

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 22. listopadu 2012 o vnější dimenzi společné rybářské politiky (2011/2318(INI))

(2015/C 419/26)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie (SFEU), |
| --- | --- |

—

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie (SFEU),

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 13. července 2011 o vnější dimenzi společné rybářské politiky (sdělení) (COM(2011)0424), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 13. července 2011 o vnější dimenzi společné rybářské politiky (sdělení) (COM(2011)0424),

| — | s ohledem na Úmluvu Organizace spojených národů o mořském právu ze dne 10. prosince 1982, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Úmluvu Organizace spojených národů o mořském právu ze dne 10. prosince 1982,

| — | s ohledem na Dohodu o provedení ustanovení Úmluvy Organizace spojených národů o mořském právu ze dne 10. prosince 1982 o zachování a řízení tažných populací ryb a vysoce stěhovavých rybích populací z roku 1995, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Dohodu o provedení ustanovení Úmluvy Organizace spojených národů o mořském právu ze dne 10. prosince 1982 o zachování a řízení tažných populací ryb a vysoce stěhovavých rybích populací z roku 1995,

| — | s ohledem na Kodex chování pro odpovědný rybolov Organizace pro výživu a zemědělství (FAO) přijatý na konferenci FAO v říjnu 1995 (kodex chování), |
| --- | --- |

—

s ohledem na Kodex chování pro odpovědný rybolov Organizace pro výživu a zemědělství (FAO) přijatý na konferenci FAO v říjnu 1995 (kodex chování),

| — | s ohledem na Úmluvu o přístupu k informacím, účasti veřejnosti na rozhodování a přístupu k právní ochraně ve věcech životního prostředí přijatou v červnu 1998 v Aarhusu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Úmluvu o přístupu k informacím, účasti veřejnosti na rozhodování a přístupu k právní ochraně ve věcech životního prostředí přijatou v červnu 1998 v Aarhusu,

| — | s ohledem na Mezinárodní akční plán FAO pro řízení rybolovné kapacity, který Rada FAO schválila v listopadu 2000 (mezinárodní akční plán pro kapacitu), |
| --- | --- |

—

s ohledem na Mezinárodní akční plán FAO pro řízení rybolovné kapacity, který Rada FAO schválila v listopadu 2000 (mezinárodní akční plán pro kapacitu),

| — | s ohledem na zprávu FAO o stavu rybolovu a akvakultury ve světě za rok 2010, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu FAO o stavu rybolovu a akvakultury ve světě za rok 2010,

| — | s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1005/2008 ze dne 29. září 2008, kterým se zavádí systém Společenství pro předcházení, potírání a odstranění nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu (nařízení o nezákonném, nehlášeném a neregulovaném rybolovu) (1) a nařízení Rady (ES) č. 1006/2008 ze dne 29. září 2008 o udělování oprávnění k rybolovným činnostem provozovaným rybářskými plavidly Společenství mimo vody Společenství a o přístupu plavidel třetích zemí do vod Společenství (nařízení o oprávněních k rybolovu) (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1005/2008 ze dne 29. září 2008, kterým se zavádí systém Společenství pro předcházení, potírání a odstranění nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu (nařízení o nezákonném, nehlášeném a neregulovaném rybolovu) (1) a nařízení Rady (ES) č. 1006/2008 ze dne 29. září 2008 o udělování oprávnění k rybolovným činnostem provozovaným rybářskými plavidly Společenství mimo vody Společenství a o přístupu plavidel třetích zemí do vod Společenství (nařízení o oprávněních k rybolovu) (2),

| — | s ohledem na návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o společné rybářské politice, který předložila Komise (základní nařízení) (COM(2011)0425), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o společné rybářské politice, který předložila Komise (základní nařízení) (COM(2011)0425),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 17. listopadu 2011 o boji proti nelegálnímu rybolovu na celosvětové úrovni – úloze EU (3), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 17. listopadu 2011 o boji proti nelegálnímu rybolovu na celosvětové úrovni – úloze EU (3),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 25. února 2010 o zelené knize o reformě společné rybářské politiky (4), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 25. února 2010 o zelené knize o reformě společné rybářské politiky (4),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 8. července 2010 o režimu pro dovoz produktů rybolovu a akvakultury do EU z hlediska budoucí reformy SRP (5), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 8. července 2010 o režimu pro dovoz produktů rybolovu a akvakultury do EU z hlediska budoucí reformy SRP (5),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 12. května 2011 o dohodě o partnerství v odvětví rybolovu mezi EU a Mauritánií (6), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 12. května 2011 o dohodě o partnerství v odvětví rybolovu mezi EU a Mauritánií (6),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 14. prosince 2011 o budoucím Protokolu, kterým se stanoví rybolovná práva a finanční příspěvek podle Dohody mezi Evropským společenstvím a Marockým královstvím o partnerství v odvětví rybolovu (7), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 14. prosince 2011 o budoucím Protokolu, kterým se stanoví rybolovná práva a finanční příspěvek podle Dohody mezi Evropským společenstvím a Marockým královstvím o partnerství v odvětví rybolovu (7),

| — | s ohledem na závěry, které přijala Rada pro zemědělství a rybolov na zasedání k otázce vnějšího rozměru SRP konaném ve dnech 19. a 20. března 2012, |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry, které přijala Rada pro zemědělství a rybolov na zasedání k otázce vnějšího rozměru SRP konaném ve dnech 19. a 20. března 2012,

| — | s ohledem na článek 48 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 48 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro rybolov a na stanoviska Výboru pro rozvoj a Výboru pro mezinárodní obchod (A7-0290/2012), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro rybolov a na stanoviska Výboru pro rozvoj a Výboru pro mezinárodní obchod (A7-0290/2012),

| A. | vzhledem k tomu, že dvě třetiny světových oceánů se nacházejí v oblastech podléhajících státní jurisdikci, v nichž se jakýkoli komplexní a důkladný právní režim pro řízení rybolovu musí zakládat na Úmluvě OSN o mořském právu přijaté v roce 1982 a příslušných právních nástrojích; vzhledem k tomu, že udržitelné řízení rybolovu má pro pobřežní společenství závislá na rybolovu a pro zajišťování potravin strategický význam; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že dvě třetiny světových oceánů se nacházejí v oblastech podléhajících státní jurisdikci, v nichž se jakýkoli komplexní a důkladný právní režim pro řízení rybolovu musí zakládat na Úmluvě OSN o mořském právu přijaté v roce 1982 a příslušných právních nástrojích; vzhledem k tomu, že udržitelné řízení rybolovu má pro pobřežní společenství závislá na rybolovu a pro zajišťování potravin strategický význam;

| B. | vzhledem k tomu, že podle nejnovějších odhadů FAO je 85 % toho malého počtu světových populací ryb, pro něž jsou k dispozici dostupné informace, využíváno plně nebo nadměrně, a to i přesto, že zpráva FAO za rok 2010 poukazuje na pokrok v obnově nadměrně lovených populací a mořských ekosystémů na celém světě v důsledku uplatňování osvědčených postupů řízení; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že podle nejnovějších odhadů FAO je 85 % toho malého počtu světových populací ryb, pro něž jsou k dispozici dostupné informace, využíváno plně nebo nadměrně, a to i přesto, že zpráva FAO za rok 2010 poukazuje na pokrok v obnově nadměrně lovených populací a mořských ekosystémů na celém světě v důsledku uplatňování osvědčených postupů řízení;

| C. | vzhledem k tomu, že EU je díky činnosti loďstva, investicím ze strany občanů EU, dvoustranným dohodám o rybolovu a účasti ve všech hlavních regionálních organizacích pro řízení rybolovu jedním z hlavních činitelů v oblasti rybolovu, který je ve všech světových oceánech výrazně zastoupen a vyvíjí v nich významnou činnost, přičemž podporuje osvědčené postupy a dodržování lidských práv; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že EU je díky činnosti loďstva, investicím ze strany občanů EU, dvoustranným dohodám o rybolovu a účasti ve všech hlavních regionálních organizacích pro řízení rybolovu jedním z hlavních činitelů v oblasti rybolovu, který je ve všech světových oceánech výrazně zastoupen a vyvíjí v nich významnou činnost, přičemž podporuje osvědčené postupy a dodržování lidských práv;

| D. | vzhledem k tomu, že EU je jedním z nejvýznamnějších trhů pro produkty rybolovu a největším světovým dovozcem těchto produktů, jenž spotřebuje 11 % světové produkce ryb z hlediska objemu a dováží 24 % produktů rybolovu z hlediska hodnoty, a to i přesto, že zajišťuje pouze 8 % světového odlovu (a pouze 2 % ve vnějších vodách); |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že EU je jedním z nejvýznamnějších trhů pro produkty rybolovu a největším světovým dovozcem těchto produktů, jenž spotřebuje 11 % světové produkce ryb z hlediska objemu a dováží 24 % produktů rybolovu z hlediska hodnoty, a to i přesto, že zajišťuje pouze 8 % světového odlovu (a pouze 2 % ve vnějších vodách);

| E. | vzhledem k tomu, že kvóty stanovené v regionálních organizacích pro řízení rybolovu byly založeny především na historických záznamech úlovků, což vedlo k zachování přednostního přístupu ke světovým populacím ryb pro rozvinuté země; vzhledem k tomu, že tyto kvóty musí nyní zohlednit rybolovnou činnost pobřežních rozvojových zemí, které v minulosti závisely po celé generace na přilehlých rybolovných zdrojích, a že tuto novou skutečnost musí EU respektovat; |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že kvóty stanovené v regionálních organizacích pro řízení rybolovu byly založeny především na historických záznamech úlovků, což vedlo k zachování přednostního přístupu ke světovým populacím ryb pro rozvinuté země; vzhledem k tomu, že tyto kvóty musí nyní zohlednit rybolovnou činnost pobřežních rozvojových zemí, které v minulosti závisely po celé generace na přilehlých rybolovných zdrojích, a že tuto novou skutečnost musí EU respektovat;

| F. | vzhledem k tomu, že EU musí usilovat o soudržnost politiky ve prospěch rozvoje s ohledem na čl. 208 odst. 1 SFEU, podle kterého „Unie při provádění politik, které by mohly mít vliv na rozvojové země, přihlíží k cílům rozvojové spolupráce“; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že EU musí usilovat o soudržnost politiky ve prospěch rozvoje s ohledem na čl. 208 odst. 1 SFEU, podle kterého „Unie při provádění politik, které by mohly mít vliv na rozvojové země, přihlíží k cílům rozvojové spolupráce“;

| G. | vzhledem k tomu, že EU musí ve vztahu k třetím zemím uplatňovat konzistentně a koordinovaně také všechny své další politiky, a to i v oblasti rybolovu, zdraví, obchodu, zaměstnanosti, životního prostředí, společných cílů vnější politiky a plnění cílů strategie Evropa 2020; |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že EU musí ve vztahu k třetím zemím uplatňovat konzistentně a koordinovaně také všechny své další politiky, a to i v oblasti rybolovu, zdraví, obchodu, zaměstnanosti, životního prostředí, společných cílů vnější politiky a plnění cílů strategie Evropa 2020;

| H. | vzhledem k tomu, že je v zájmu zajištění udržitelného rybolovu často nutné zlepšit údaje o stavu rybích populací, které se loví v rámci EU nebo které jsou určeny pro trh EU, a zajistit, že budou k dispozici informace o jejich celkovém odloveném množství místními loďstvy a dalšími loďstvy třetích zemí; |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že je v zájmu zajištění udržitelného rybolovu často nutné zlepšit údaje o stavu rybích populací, které se loví v rámci EU nebo které jsou určeny pro trh EU, a zajistit, že budou k dispozici informace o jejich celkovém odloveném množství místními loďstvy a dalšími loďstvy třetích zemí;

| I. | vzhledem k tomu, že bude zapotřebí důkladných vědeckých studií, jež určí, v kterých oblastech rybolovu je nebo by mohla být nadměrná kapacita loďstev; |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že bude zapotřebí důkladných vědeckých studií, jež určí, v kterých oblastech rybolovu je nebo by mohla být nadměrná kapacita loďstev;

| J. | vzhledem k tomu, že společná rybářská politika musí představovat nástroj, s jehož pomocí bude moci EU v celosvětovém měřítku ukázat, jakým způsobem má být prováděna odpovědná rybolovná činnost, a přitom podpoří zlepšování mezinárodního řízení rybolovu zavedením evropských standardů v oblasti řízení loďstev; |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že společná rybářská politika musí představovat nástroj, s jehož pomocí bude moci EU v celosvětovém měřítku ukázat, jakým způsobem má být prováděna odpovědná rybolovná činnost, a přitom podpoří zlepšování mezinárodního řízení rybolovu zavedením evropských standardů v oblasti řízení loďstev;

| K. | vzhledem k tomu, že EU musí převzít hlavní díl odpovědnosti za povzbuzení mezinárodního společenství k boji proti nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu; |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že EU musí převzít hlavní díl odpovědnosti za povzbuzení mezinárodního společenství k boji proti nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu;

| 1. | vítá sdělení Komise a mnohé pozitivní návrhy, které toto sdělení obsahuje a které slouží k podpoře udržitelnosti rybolovných a souvisejících činností EU probíhajících mimo vody EU, včetně nejvzdálenějších regionů; domnívá se však, že záběr tohoto sdělení není dostatečně široký a soustřeďuje se příliš na dvoustranné dohody a nadnárodní organizace, místo aby se uceleněji zabýval i jinými činnostmi, jejichž cílem je zajistit produkty určené pro trh EU; |
| --- | --- |

1.

vítá sdělení Komise a mnohé pozitivní návrhy, které toto sdělení obsahuje a které slouží k podpoře udržitelnosti rybolovných a souvisejících činností EU probíhajících mimo vody EU, včetně nejvzdálenějších regionů; domnívá se však, že záběr tohoto sdělení není dostatečně široký a soustřeďuje se příliš na dvoustranné dohody a nadnárodní organizace, místo aby se uceleněji zabýval i jinými činnostmi, jejichž cílem je zajistit produkty určené pro trh EU;

| 2. | trvá na tom, že je nezbytné, aby se činnost EU opírala o politickou soudržnost Unie, která povede k lepšímu řízení mezinárodního rybolovu; |
| --- | --- |

2.

trvá na tom, že je nezbytné, aby se činnost EU opírala o politickou soudržnost Unie, která povede k lepšímu řízení mezinárodního rybolovu;

| 3. | domnívá se, že zásadní význam má koordinace mezi vnější politikou a politikou zaměřenou na spolupráci, jejíž účelem je uzavírat dohody o udržitelném rybolovu, a vytváření synergií nezbytných k tomu, aby mohl být účinněji podpořen rozvoj partnerských třetích zemí; |
| --- | --- |

3.

domnívá se, že zásadní význam má koordinace mezi vnější politikou a politikou zaměřenou na spolupráci, jejíž účelem je uzavírat dohody o udržitelném rybolovu, a vytváření synergií nezbytných k tomu, aby mohl být účinněji podpořen rozvoj partnerských třetích zemí;

| 4. | domnívá se, že velikost trhu EU s produkty rybolovu a zeměpisný rozsah činnosti plavidel plujících pod vlajkou EU či vlastněných subjekty z EU klade na Unii velkou zodpovědnost za zajištění toho, aby ekologická stopa a sociálně-ekonomický dopad jejího rybolovu byly udržitelné, aby rybolov nabízel spotřebitelům v Evropě i v jiných zemích, kde jsou evropské ryby a související produkty uváděny na trh, vysoce kvalitní mořské produkty a aby přispíval k sociální i hospodářské struktuře v pobřežních rybářských komunitách uvnitř i vně EU; |
| --- | --- |

4.

domnívá se, že velikost trhu EU s produkty rybolovu a zeměpisný rozsah činnosti plavidel plujících pod vlajkou EU či vlastněných subjekty z EU klade na Unii velkou zodpovědnost za zajištění toho, aby ekologická stopa a sociálně-ekonomický dopad jejího rybolovu byly udržitelné, aby rybolov nabízel spotřebitelům v Evropě i v jiných zemích, kde jsou evropské ryby a související produkty uváděny na trh, vysoce kvalitní mořské produkty a aby přispíval k sociální i hospodářské struktuře v pobřežních rybářských komunitách uvnitř i vně EU;

| 5. | domnívá se, že rybolov na základě zájmů EU ve vodách Unie i mimo ně a produkty rybolovu určené pro trh EU by měly vycházet ze stejných standardů ve smyslu ekologické a sociální udržitelnosti a transparentnosti, přičemž stejné zásady je třeba hájit a požadovat i ve vztahu ke třetím zemím, a to jak v rámci dvoustranných, tak vícestranných dohod; dále se domnívá, že je třeba uplatňovat i zákaz výmětů u stejných druhů, a to současně s jeho zavedením ve vodách EU, včetně kontrol pomocí televizních kamer s uzavřeným okruhem (CCTV) a pozorovatelů, s příslušnými odchylkami, které zabrání zvyšování cen místně spotřebovávané produkce; |
| --- | --- |

5.

domnívá se, že rybolov na základě zájmů EU ve vodách Unie i mimo ně a produkty rybolovu určené pro trh EU by měly vycházet ze stejných standardů ve smyslu ekologické a sociální udržitelnosti a transparentnosti, přičemž stejné zásady je třeba hájit a požadovat i ve vztahu ke třetím zemím, a to jak v rámci dvoustranných, tak vícestranných dohod; dále se domnívá, že je třeba uplatňovat i zákaz výmětů u stejných druhů, a to současně s jeho zavedením ve vodách EU, včetně kontrol pomocí televizních kamer s uzavřeným okruhem (CCTV) a pozorovatelů, s příslušnými odchylkami, které zabrání zvyšování cen místně spotřebovávané produkce;

| 6. | připomíná, že je třeba, aby byly politiky EU v souladu s rozvojovými cíli, jak ho stanoví článek 208 Smlouvy o fungování EU; konstatuje, že taková soudržnost vyžaduje koordinaci nejen v rámci samotné Komise, ale také v rámci vlád členských států a mezi Komisí a vládami jednotlivých členských států; |
| --- | --- |

6.

připomíná, že je třeba, aby byly politiky EU v souladu s rozvojovými cíli, jak ho stanoví článek 208 Smlouvy o fungování EU; konstatuje, že taková soudržnost vyžaduje koordinaci nejen v rámci samotné Komise, ale také v rámci vlád členských států a mezi Komisí a vládami jednotlivých členských států;

| 7. | znovu opakuje, že za účelem zlepšení soudržnosti rozhodnutí EU by měly její činnosti zahrnovat hlediska týkající se jejích politik v oblasti obchodu, zdraví, zaměstnanosti, sousedství a životního prostředí, námořní politiky a vnější politiky a naplnění strategie Evropa 2020; |
| --- | --- |

7.

znovu opakuje, že za účelem zlepšení soudržnosti rozhodnutí EU by měly její činnosti zahrnovat hlediska týkající se jejích politik v oblasti obchodu, zdraví, zaměstnanosti, sousedství a životního prostředí, námořní politiky a vnější politiky a naplnění strategie Evropa 2020;

| 8. | připomíná, že Mezinárodní akční plán FAO pro řízení rybolovné kapacity zavázal EU, aby nejpozději v roce 2005 vytvořila a provedla systém řízení rybolovné kapacity; žádá, aby Komise vysvětlila, proč zjevně zaujímá k řízení kapacity odporující si přístupy, kdy v některých regionálních organizacích pro řízení rybolovu navrhuje zmrazení a současně navrhuje v rámci loďstev EU odstranění hlavních regulačních limitů pro kapacitu; žádá Komisi, aby podporovala dvoustranné a vícestranné mechanismy úpravy rybolovné kapacity v závislosti na dostupných zdrojích, což je označováno za nezbytný krok k zajištění udržitelného využívání zdrojů ze strany všech loďstev působících v těchto oblastech; |
| --- | --- |

8.

připomíná, že Mezinárodní akční plán FAO pro řízení rybolovné kapacity zavázal EU, aby nejpozději v roce 2005 vytvořila a provedla systém řízení rybolovné kapacity; žádá, aby Komise vysvětlila, proč zjevně zaujímá k řízení kapacity odporující si přístupy, kdy v některých regionálních organizacích pro řízení rybolovu navrhuje zmrazení a současně navrhuje v rámci loďstev EU odstranění hlavních regulačních limitů pro kapacitu; žádá Komisi, aby podporovala dvoustranné a vícestranné mechanismy úpravy rybolovné kapacity v závislosti na dostupných zdrojích, což je označováno za nezbytný krok k zajištění udržitelného využívání zdrojů ze strany všech loďstev působících v těchto oblastech;

| 9. | domnívá se, že cíle a zásady vnější dimenze společné rybářské politiky by měly být zakotveny v základním nařízení; |
| --- | --- |

9.

domnívá se, že cíle a zásady vnější dimenze společné rybářské politiky by měly být zakotveny v základním nařízení;

Obecná ustanovení

| 10. | připomíná, že hlavním cílem vnější rybářské politiky musí být zachování platných dohod o rybolovu a hledání nových příležitostí pro rybolov ve třetích zemích; uznává přitom, že pokud loďstvo EU ukončí svou činnost v lovištích některé ze třetích zemí, příslušná rybolovná práva se zpravidla rozdělují jiným loďstvům, která uplatňují mnohem nižší normy v oblasti zachování, řízení a udržitelnosti, než jaké stanoví a chrání EU; |
| --- | --- |

10.

připomíná, že hlavním cílem vnější rybářské politiky musí být zachování platných dohod o rybolovu a hledání nových příležitostí pro rybolov ve třetích zemích; uznává přitom, že pokud loďstvo EU ukončí svou činnost v lovištích některé ze třetích zemí, příslušná rybolovná práva se zpravidla rozdělují jiným loďstvům, která uplatňují mnohem nižší normy v oblasti zachování, řízení a udržitelnosti, než jaké stanoví a chrání EU;

| 11. | naléhavě vyzývá Komisi, aby podpořila jasně definované zásady a cíle environmentálně, hospodářsky a sociálně udržitelného rybolovu na volném moři a ve vodách v jurisdikci států na všech mezinárodních fórech, jejichž je EU stranou, a aby urychleně a účinně provedla rozhodnutí na nich přijatá; |
| --- | --- |

11.

naléhavě vyzývá Komisi, aby podpořila jasně definované zásady a cíle environmentálně, hospodářsky a sociálně udržitelného rybolovu na volném moři a ve vodách v jurisdikci států na všech mezinárodních fórech, jejichž je EU stranou, a aby urychleně a účinně provedla rozhodnutí na nich přijatá;

| 12. | zdůrazňuje, že by EU měla vypracovat konkrétní strategii v oblasti rybolovu a řízení živých mořských zdrojů, do které zapojí všechny neevropské středomořské pobřežní státy; |
| --- | --- |

12.

zdůrazňuje, že by EU měla vypracovat konkrétní strategii v oblasti rybolovu a řízení živých mořských zdrojů, do které zapojí všechny neevropské středomořské pobřežní státy;

| 13. | naléhavě vyzývá Komisi, aby řídila světový a multilaterální program na podporu udržitelného rybolovu a zachování biologické rozmanitosti moří a přitom proměnila dialogy s klíčovými zeměmi, jako jsou Spojené státy, Japonsko, Rusko a Čína a další třetí země s významnou rybolovnou účastí ve světových oceánech, na funkční partnerství, která se budou zabývat zásadními otázkami, jako je vymýcení nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu, snížila nadměrný rybolov a v případě potřeby kapacitu loďstva a posílila kontrolu a správu na volném moři, v souladu se zásadami Úmluvy OSN o mořském právu a dalších příslušných nástrojů; |
| --- | --- |

13.

naléhavě vyzývá Komisi, aby řídila světový a multilaterální program na podporu udržitelného rybolovu a zachování biologické rozmanitosti moří a přitom proměnila dialogy s klíčovými zeměmi, jako jsou Spojené státy, Japonsko, Rusko a Čína a další třetí země s významnou rybolovnou účastí ve světových oceánech, na funkční partnerství, která se budou zabývat zásadními otázkami, jako je vymýcení nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu, snížila nadměrný rybolov a v případě potřeby kapacitu loďstva a posílila kontrolu a správu na volném moři, v souladu se zásadami Úmluvy OSN o mořském právu a dalších příslušných nástrojů;

| 14. | naléhavě žádá Komisi, aby podporovala mezinárodní právo, zejména Úmluvu OSN o mořském právu, a účast na úmluvách Mezinárodní organizace práce a aby kontrolovala dodržování těchto pravidel; vyzývá Komisi, aby spolupracovala se třetími zeměmi na všech příslušných fórech, především v regionálních správních organizacích pro rybolov; |
| --- | --- |

14.

naléhavě žádá Komisi, aby podporovala mezinárodní právo, zejména Úmluvu OSN o mořském právu, a účast na úmluvách Mezinárodní organizace práce a aby kontrolovala dodržování těchto pravidel; vyzývá Komisi, aby spolupracovala se třetími zeměmi na všech příslušných fórech, především v regionálních správních organizacích pro rybolov;

| 15. | domnívá se, že EU by měla zahájit iniciativu na úrovni OSN k vytvoření celosvětového systému dokumentace úlovků a sledovatelnosti pro všechny hlavní druhy ryb, jež se vyskytují v mezinárodním obchodě; tento systém by měl být založen na zásadě odpovědnosti vlajkového státu, měl by být slučitelný s nařízením o nezákonném, nehlášeném a neregulovaném rybolovu a měl by se stát klíčovým nástrojem pro posílení dodržování stávajících opatření pro zachování a řízení a v boji proti nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu, a podporovat tak odpovědnou spotřebu; |
| --- | --- |

15.

domnívá se, že EU by měla zahájit iniciativu na úrovni OSN k vytvoření celosvětového systému dokumentace úlovků a sledovatelnosti pro všechny hlavní druhy ryb, jež se vyskytují v mezinárodním obchodě; tento systém by měl být založen na zásadě odpovědnosti vlajkového státu, měl by být slučitelný s nařízením o nezákonném, nehlášeném a neregulovaném rybolovu a měl by se stát klíčovým nástrojem pro posílení dodržování stávajících opatření pro zachování a řízení a v boji proti nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu, a podporovat tak odpovědnou spotřebu;

| 16. | žádá Komisi, aby důrazněji prosazovala uplatňování nařízení (ES) č. 1005/2008 o nezákonném, nehlášeném a neregulovaném rybolovu, zejména pokud jde o smluvní strany regionálních organizací pro řízení rybolovu, které se aktivně nepodílejí na zavádění a uplatňování hlavních nástrojů boje proti nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu; |
| --- | --- |

16.

žádá Komisi, aby důrazněji prosazovala uplatňování nařízení (ES) č. 1005/2008 o nezákonném, nehlášeném a neregulovaném rybolovu, zejména pokud jde o smluvní strany regionálních organizací pro řízení rybolovu, které se aktivně nepodílejí na zavádění a uplatňování hlavních nástrojů boje proti nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu;

| 17. | domnívá se, že je nutno, aby EU vystupovala aktivně v rámci systému OSN s cílem prozkoumat způsoby, jakými by mohlo světové společenství řešit:






  — | potřebu regionalizovanější a integrovanější správy světového oceánu, co se týče živých mořských zdrojů i jiných zdrojů, |
| --- | --- | --- |

17.

domnívá se, že je nutno, aby EU vystupovala aktivně v rámci systému OSN s cílem prozkoumat způsoby, jakými by mohlo světové společenství řešit:

—

potřebu regionalizovanější a integrovanější správy světového oceánu, co se týče živých mořských zdrojů i jiných zdrojů,

| — | znečištění a dopad změny klimatu na oceány, včetně ochrany a obnovy vzácných uložišť modrého uhlíku, a |
| --- | --- |

—

znečištění a dopad změny klimatu na oceány, včetně ochrany a obnovy vzácných uložišť modrého uhlíku, a

| — | sociální standardy a pracovní podmínky; |
| --- | --- |

—

sociální standardy a pracovní podmínky;

| 18. | je si vědom významu jednání o dotační kázni v odvětví rybolovu v rámci Světové obchodní organizace (WTO) a vyzývá EU, aby v těchto jednáních hrála aktivnější úlohu; |
| --- | --- |

18.

je si vědom významu jednání o dotační kázni v odvětví rybolovu v rámci Světové obchodní organizace (WTO) a vyzývá EU, aby v těchto jednáních hrála aktivnější úlohu;

| 19. | poznamenává, že je třeba vytvořit programy na podporu produktů rybolovu pocházejících ze zdrojů, které jsou udržitelné z hlediska životního prostředí a sociálně spravedlivé, jak v EU, tak mimo ni; |
| --- | --- |

19.

poznamenává, že je třeba vytvořit programy na podporu produktů rybolovu pocházejících ze zdrojů, které jsou udržitelné z hlediska životního prostředí a sociálně spravedlivé, jak v EU, tak mimo ni;

| 20. | poznamenává, že jedním z hlavních cílů v rámci vnějšího rozměru společné rybářské politiky musí být zajištění budoucnosti evropského zámořského loďstva, zejména v těch případech, kdy toto loďstvo vytvořilo prostřednictvím svých rybolovných práv základy pro hospodářský a sociální rozvoj zemí, v nichž působí; |
| --- | --- |

20.

poznamenává, že jedním z hlavních cílů v rámci vnějšího rozměru společné rybářské politiky musí být zajištění budoucnosti evropského zámořského loďstva, zejména v těch případech, kdy toto loďstvo vytvořilo prostřednictvím svých rybolovných práv základy pro hospodářský a sociální rozvoj zemí, v nichž působí;

Dvoustranné dohody o rybolovu

| 21. | domnívá se, že dvoustranné dohody o rybolovu, neboli dohody o udržitelném rybolovu, jak je navrhuje označovat Komise, vyjednané mezi partnery a spravedlivě prováděné, by měly být založeny na zodpovědném a udržitelném využívání zdrojů ze strany plavidel EU a měly by být ku prospěchu obou stran tím, že usnadní poskytování hospodářských zdrojů, technických a vědeckých odborných znalostí a podpory pro lepší řízení rybolovu a řádnou správu dané třetí zemi a zároveň umožní pokračování rybolovné činnosti, která je významná ze sociálně-ekonomického hlediska a je zdrojem zásobování čerstvými i konzervovanými produkty jak pro EU, tak pro trhy v některých rozvojových zemích; |
| --- | --- |

21.

domnívá se, že dvoustranné dohody o rybolovu, neboli dohody o udržitelném rybolovu, jak je navrhuje označovat Komise, vyjednané mezi partnery a spravedlivě prováděné, by měly být založeny na zodpovědném a udržitelném využívání zdrojů ze strany plavidel EU a měly by být ku prospěchu obou stran tím, že usnadní poskytování hospodářských zdrojů, technických a vědeckých odborných znalostí a podpory pro lepší řízení rybolovu a řádnou správu dané třetí zemi a zároveň umožní pokračování rybolovné činnosti, která je významná ze sociálně-ekonomického hlediska a je zdrojem zásobování čerstvými i konzervovanými produkty jak pro EU, tak pro trhy v některých rozvojových zemích;

| 22. | žádá, aby se EU co nejdříve zaměřila na uzavření dohod o spolupráci v odvětví udržitelného rybolovu se sousedními zeměmi, kterým EU poskytuje finance a technickou podporu pro zajištění intenzivnější a soudržnější politiky s cílem dosáhnout harmonizované a udržitelné politiky rybolovu ve všech společných přímořských oblastech, čímž se zvýší účinnost společné rybářské politiky ve všech příslušných regionech; žádá, aby tyto dohody byly uzavřeny v duchu poctivé a spravedlivé spolupráce a s ohledem na dodržování lidských práv a aby usilovaly o dosažení spravedlivě sdílené odpovědnosti mezi Unií a příslušnou partnerskou zemí; |
| --- | --- |

22.

žádá, aby se EU co nejdříve zaměřila na uzavření dohod o spolupráci v odvětví udržitelného rybolovu se sousedními zeměmi, kterým EU poskytuje finance a technickou podporu pro zajištění intenzivnější a soudržnější politiky s cílem dosáhnout harmonizované a udržitelné politiky rybolovu ve všech společných přímořských oblastech, čímž se zvýší účinnost společné rybářské politiky ve všech příslušných regionech; žádá, aby tyto dohody byly uzavřeny v duchu poctivé a spravedlivé spolupráce a s ohledem na dodržování lidských práv a aby usilovaly o dosažení spravedlivě sdílené odpovědnosti mezi Unií a příslušnou partnerskou zemí;

| 23. | vyzývá EU, aby v zájmu zlepšení spolupráce se soudními zeměmi a řízení společných rybolovných zdrojů usilovala o uzavření dohod o spolupráci v oblasti udržitelného rybolovu s těmito zeměmi, jejichž cílem by nemělo být získání oprávnění k rybolovu pro plavidla EU, nýbrž dosažení stavu, kdy EU bude poskytovat finanční prostředky a technickou podporu, a partnerská třetí země tak bude moci uplatňovat srovnatelná pravidla udržitelného řízení jako EU; |
| --- | --- |

23.

vyzývá EU, aby v zájmu zlepšení spolupráce se soudními zeměmi a řízení společných rybolovných zdrojů usilovala o uzavření dohod o spolupráci v oblasti udržitelného rybolovu s těmito zeměmi, jejichž cílem by nemělo být získání oprávnění k rybolovu pro plavidla EU, nýbrž dosažení stavu, kdy EU bude poskytovat finanční prostředky a technickou podporu, a partnerská třetí země tak bude moci uplatňovat srovnatelná pravidla udržitelného řízení jako EU;

| 24. | připomíná, že při posuzování dopadu tzv. dohod o udržitelném rybolovu je důležité správně rozlišovat mezi pomocí zaměřenou na rozvoj odvětví rybolovu ve třetích zemích a na pomoc, která je poskytována z poplatků za rybolovná práva; |
| --- | --- |

24.

připomíná, že při posuzování dopadu tzv. dohod o udržitelném rybolovu je důležité správně rozlišovat mezi pomocí zaměřenou na rozvoj odvětví rybolovu ve třetích zemích a na pomoc, která je poskytována z poplatků za rybolovná práva;

| 25. | vyjadřuje však politování nad tím, že dvoustranné dohody EU výše uvedený potenciál ne vždy využily, ačkoliv je třeba uznat, že od předchozí reformy došlo k velkému zlepšení, přičemž zdůrazňuje potřebu provést posouzení dopadu pro dotčené nejvzdálenější regiony s přihlédnutím k článku 349 Smlouvy; domnívá se, že pro dosažení úspěšných dohod je zásadní lépe prováděné vědecké posouzení stavu populací, transparentnost, soulad s cíli, opatření přinášející užitek místnímu obyvatelstvu a lepší způsob řízení rybolovu; |
| --- | --- |

25.

vyjadřuje však politování nad tím, že dvoustranné dohody EU výše uvedený potenciál ne vždy využily, ačkoliv je třeba uznat, že od předchozí reformy došlo k velkému zlepšení, přičemž zdůrazňuje potřebu provést posouzení dopadu pro dotčené nejvzdálenější regiony s přihlédnutím k článku 349 Smlouvy; domnívá se, že pro dosažení úspěšných dohod je zásadní lépe prováděné vědecké posouzení stavu populací, transparentnost, soulad s cíli, opatření přinášející užitek místnímu obyvatelstvu a lepší způsob řízení rybolovu;

| 26. | vítá záměr Komise zahrnout do budoucích dvoustranných dohod několik ustanovení, včetně: dodržování zásady omezení přístupu ke zdrojům, u nichž je vědecky potvrzeno, že jde o přebytek lovné kapacity pobřežního státu, v souladu s Úmluvou OSN o mořském právu; ochrany lidských práv v souladu s mezinárodními dohodami o lidských právech; a doložky o výlučnosti, třebaže tu je třeba posílit a formálně uznat prostřednictvím dohod s cílem zajistit, aby byly vždy co nejpřísněji dodržovány demokratické zásady; |
| --- | --- |

26.

vítá záměr Komise zahrnout do budoucích dvoustranných dohod několik ustanovení, včetně: dodržování zásady omezení přístupu ke zdrojům, u nichž je vědecky potvrzeno, že jde o přebytek lovné kapacity pobřežního státu, v souladu s Úmluvou OSN o mořském právu; ochrany lidských práv v souladu s mezinárodními dohodami o lidských právech; a doložky o výlučnosti, třebaže tu je třeba posílit a formálně uznat prostřednictvím dohod s cílem zajistit, aby byly vždy co nejpřísněji dodržovány demokratické zásady;

| 27. | domnívá se, že dvoustranné dohody EU musí dodržovat nejen článek 62 Úmluvy OSN o mořském právu ohledně nadbytečných zdrojů, ale také články 69 a 70 o právech vnitrozemských a zeměpisně znevýhodněných států v regionu, zejména s ohledem na nutriční a sociálně-ekonomické potřeby místních obyvatel; |
| --- | --- |

27.

domnívá se, že dvoustranné dohody EU musí dodržovat nejen článek 62 Úmluvy OSN o mořském právu ohledně nadbytečných zdrojů, ale také články 69 a 70 o právech vnitrozemských a zeměpisně znevýhodněných států v regionu, zejména s ohledem na nutriční a sociálně-ekonomické potřeby místních obyvatel;

| 28. | zastává názor, že ustanovení o lidských právech musí mít nediskriminační povahu, musí být uplatňováno pro všechny země stejně a nejen na dohody o rybolovu, ale i na obchodní dohody; domnívá se, že v rámci WTO je třeba penalizovat produkci zemí, které dosud nedodržují lidská práva a/nebo používají při produkci ve svých továrnách dětskou pracovní sílu, stejně jako produkci zemí, které diskriminují ženy tím, že neodměňují ani neuznávají jejich činnost a hospodářský přínos v odvětví rybolovu a akvakultury; |
| --- | --- |

28.

zastává názor, že ustanovení o lidských právech musí mít nediskriminační povahu, musí být uplatňováno pro všechny země stejně a nejen na dohody o rybolovu, ale i na obchodní dohody; domnívá se, že v rámci WTO je třeba penalizovat produkci zemí, které dosud nedodržují lidská práva a/nebo používají při produkci ve svých továrnách dětskou pracovní sílu, stejně jako produkci zemí, které diskriminují ženy tím, že neodměňují ani neuznávají jejich činnost a hospodářský přínos v odvětví rybolovu a akvakultury;

| 29. | podporuje začlenění integrovaného řízení založeného na ekosystémovém přístupu do nových i stávajících dohod; |
| --- | --- |

29.

podporuje začlenění integrovaného řízení založeného na ekosystémovém přístupu do nových i stávajících dohod;

| 30. | domnívá se, že posílení úlohy podniků v budoucích dohodách o rybolovu musí být v souladu se zvýšením vlivu celého odvětví na normy a technická opatření, které Komise v těchto dohodách projednává; |
| --- | --- |

30.

domnívá se, že posílení úlohy podniků v budoucích dohodách o rybolovu musí být v souladu se zvýšením vlivu celého odvětví na normy a technická opatření, které Komise v těchto dohodách projednává;

| 31. | domnívá se, že nařízení o oprávněních k rybolovu by mělo být změněno tak, aby plavidlům pod vlajkou EU, která dočasně opustila rejstřík členského státu se záměrem hledat rybolovná práva jinde, nebyla po dobu 24 měsíců přiznána rybolovná práva v rámci dohod o udržitelném rybolovu a jejich protokolů, které jsou v okamžiku vyjmutí z rejstříku již v platnosti, poté, co se znovu do rejstříku EU vrátí; domnívá se, že stejná zásada by měla platit pro plavidla, která dočasně změní vlajku, jež provozují rybolov v rámci hlavních regionálních organizací pro řízení rybolovu; |
| --- | --- |

31.

domnívá se, že nařízení o oprávněních k rybolovu by mělo být změněno tak, aby plavidlům pod vlajkou EU, která dočasně opustila rejstřík členského státu se záměrem hledat rybolovná práva jinde, nebyla po dobu 24 měsíců přiznána rybolovná práva v rámci dohod o udržitelném rybolovu a jejich protokolů, které jsou v okamžiku vyjmutí z rejstříku již v platnosti, poté, co se znovu do rejstříku EU vrátí; domnívá se, že stejná zásada by měla platit pro plavidla, která dočasně změní vlajku, jež provozují rybolov v rámci hlavních regionálních organizací pro řízení rybolovu;

| 32. | domnívá se, že by v současnosti užívaná sociální doložka měla být posílena tak, aby zahrnovala dodržování Úmluvy 188 Mezinárodní organizace práce, doporučení Mezinárodní organizace práce č. 199 o práci v odvětví rybolovu i osm základních úmluv Mezinárodní organizace práce (8), a měla by zajistit, aby pracovní podmínky pro členy posádek s trvalým bydlištěm mimo EU pracující na palubě plavidel plujících pod vlajkou některého z členských států EU byly stejné jako pro pracovníky s trvalým bydlištěm v EU; |
| --- | --- |

32.

domnívá se, že by v současnosti užívaná sociální doložka měla být posílena tak, aby zahrnovala dodržování Úmluvy 188 Mezinárodní organizace práce, doporučení Mezinárodní organizace práce č. 199 o práci v odvětví rybolovu i osm základních úmluv Mezinárodní organizace práce (8), a měla by zajistit, aby pracovní podmínky pro členy posádek s trvalým bydlištěm mimo EU pracující na palubě plavidel plujících pod vlajkou některého z členských států EU byly stejné jako pro pracovníky s trvalým bydlištěm v EU;

| 33. | domnívá se, že by dohoda o udržitelném rybolovu měla přispět k udržitelnému rozvoji ve třetích partnerských zemích a podporovat místní soukromý sektor, se zvláštním důrazem na drobný rybolov a malé a střední podniky, a za tímto účelem vyzývá ke zvýšení zaměstnanosti místních rybářů a rozvoji místních udržitelných zpracovatelských odvětví a marketingových aktivit; |
| --- | --- |

33.

domnívá se, že by dohoda o udržitelném rybolovu měla přispět k udržitelnému rozvoji ve třetích partnerských zemích a podporovat místní soukromý sektor, se zvláštním důrazem na drobný rybolov a malé a střední podniky, a za tímto účelem vyzývá ke zvýšení zaměstnanosti místních rybářů a rozvoji místních udržitelných zpracovatelských odvětví a marketingových aktivit;

| 34. | podporuje úsilí Komise, která se snaží získat od pobřežních států stále kompletnější a spolehlivější údaje o celkovém objemu rybolovu včetně úlovků, k nimž v jejich vodách dochází, jako jednu z podmínek obtížného úkolu, jímž je zjistit přebytek a zabránit nadměrnému využívání; poznamenává, že politika EU v oblasti rybolovu a rozvoje by mohla prosazovat nezbytná zlepšení, pokud jde o schopnost třetích zemí takovéto informace poskytovat; |
| --- | --- |

34.

podporuje úsilí Komise, která se snaží získat od pobřežních států stále kompletnější a spolehlivější údaje o celkovém objemu rybolovu včetně úlovků, k nimž v jejich vodách dochází, jako jednu z podmínek obtížného úkolu, jímž je zjistit přebytek a zabránit nadměrnému využívání; poznamenává, že politika EU v oblasti rybolovu a rozvoje by mohla prosazovat nezbytná zlepšení, pokud jde o schopnost třetích zemí takovéto informace poskytovat;

| 35. | vyzývá dále Komisi, aby zajistila větší transparentnost při stanovování míry využívání populací ryb ve vodách spadajících do pravomoci pobřežních států; |
| --- | --- |

35.

vyzývá dále Komisi, aby zajistila větší transparentnost při stanovování míry využívání populací ryb ve vodách spadajících do pravomoci pobřežních států;

| 36. | zdůrazňuje, že by plavidla EU neměla v souladu se zásadou respektování tradičního propojení mezi pobřežními komunitami a vodami, v nichž tyto historicky provozovaly rybolov, soupeřit s místními rybáři o tytéž zdroje nebo místní trhy a že by měla být usnadňována spolupráce mezi místními provozovateli a provozovateli z EU, proto zdůrazňuje potřebu přesného výpočtu přebytku; |
| --- | --- |

36.

zdůrazňuje, že by plavidla EU neměla v souladu se zásadou respektování tradičního propojení mezi pobřežními komunitami a vodami, v nichž tyto historicky provozovaly rybolov, soupeřit s místními rybáři o tytéž zdroje nebo místní trhy a že by měla být usnadňována spolupráce mezi místními provozovateli a provozovateli z EU, proto zdůrazňuje potřebu přesného výpočtu přebytku;

| 37. | domnívá se, že EU musí více usilovat o to, aby pomohla třetím zemím, s nimiž jedná o dvoustranných dohodách, získat dostatečné údaje a informace pro spolehlivé vyhodnocení populací, přičemž poskytnutím evropských finančních prostředků vědeckovýzkumným plavidlům v regionech, v nichž loďstvo EU vyvíjí činnost, by byly významně posíleny vědecké analýzy rybích populací, které jsou nezbytnou podmínkou pro jakoukoli dohodu o udržitelném rybolovu; |
| --- | --- |

37.

domnívá se, že EU musí více usilovat o to, aby pomohla třetím zemím, s nimiž jedná o dvoustranných dohodách, získat dostatečné údaje a informace pro spolehlivé vyhodnocení populací, přičemž poskytnutím evropských finančních prostředků vědeckovýzkumným plavidlům v regionech, v nichž loďstvo EU vyvíjí činnost, by byly významně posíleny vědecké analýzy rybích populací, které jsou nezbytnou podmínkou pro jakoukoli dohodu o udržitelném rybolovu;

| 38. | žádá, aby se v oblastech, v nichž působí loďstvo EU, co nejvíce podporovala výzkumná činnost prováděná plavidly různých členských států a aby byla prováděna ve spolupráci s dotčenými pobřežními zeměmi a aby byl umožněn přístup místních vědeckých pracovníků; vyzývá, aby se v tomto ohledu rozvinula větší spolupráce mezi členskými státy a Komisí a aby byly poskytnuty větší finanční prostředky za účelem rozšíření vědeckého výzkumu na vody mimo EU; |
| --- | --- |

38.

žádá, aby se v oblastech, v nichž působí loďstvo EU, co nejvíce podporovala výzkumná činnost prováděná plavidly různých členských států a aby byla prováděna ve spolupráci s dotčenými pobřežními zeměmi a aby byl umožněn přístup místních vědeckých pracovníků; vyzývá, aby se v tomto ohledu rozvinula větší spolupráce mezi členskými státy a Komisí a aby byly poskytnuty větší finanční prostředky za účelem rozšíření vědeckého výzkumu na vody mimo EU;

| 39. | domnívá se, že by současně mělo být zvýšeno úsilí na získání potřebných údajů od třetích zemí, s nimiž má EU dvoustranné dohody o rybolovu, aby bylo možné posoudit účinnost dohody a splnění podmínek, jako je např. přínos pro místní obyvatele; |
| --- | --- |

39.

domnívá se, že by současně mělo být zvýšeno úsilí na získání potřebných údajů od třetích zemí, s nimiž má EU dvoustranné dohody o rybolovu, aby bylo možné posoudit účinnost dohody a splnění podmínek, jako je např. přínos pro místní obyvatele;

| 40. | vyzdvihuje význam společných vědeckých skupin pověřených předkládáním vědeckých stanovisek ohledně stavu rybolovných zdrojů vycházejících z nejlepších dostupných údajů s cílem zamezit nadměrnému rybolovu, neboť odvětví rybolovu – a obzvláště odvětví drobného rybolovu – má v mnoha rozvojových zemích zásadní úlohu pro zajištění dodávek potravin; trvá na tom, aby měly tyto týmy k dispozici dostatečné finanční, technické a lidské zdroje, a mohly tak plnit svou funkci a pracovat společně s regionálními organizacemi pro řízení rybolovu; |
| --- | --- |

40.

vyzdvihuje význam společných vědeckých skupin pověřených předkládáním vědeckých stanovisek ohledně stavu rybolovných zdrojů vycházejících z nejlepších dostupných údajů s cílem zamezit nadměrnému rybolovu, neboť odvětví rybolovu – a obzvláště odvětví drobného rybolovu – má v mnoha rozvojových zemích zásadní úlohu pro zajištění dodávek potravin; trvá na tom, aby měly tyto týmy k dispozici dostatečné finanční, technické a lidské zdroje, a mohly tak plnit svou funkci a pracovat společně s regionálními organizacemi pro řízení rybolovu;

| 41. | vyzývá Komisi, aby v rámci dohod o udržitelném rybolovu prosazovala posílení cílené vědecké a technické spolupráce, včetně posílení úlohy smíšených vědeckých výborů; vyzývá rovněž k usilování o harmonizaci hygienických a zdravotních podmínek mezi EU a třetími zeměmi; |
| --- | --- |

41.

vyzývá Komisi, aby v rámci dohod o udržitelném rybolovu prosazovala posílení cílené vědecké a technické spolupráce, včetně posílení úlohy smíšených vědeckých výborů; vyzývá rovněž k usilování o harmonizaci hygienických a zdravotních podmínek mezi EU a třetími zeměmi;

| 42. | plně podporuje koncept oddělení finanční kompenzace za přístup k rybolovným zdrojům od odvětvové podpory rozvoje; pevně trvá na tom, že majitelé lodí, kteří v rámci dvoustranných dohod o rybolovu získají práva přístupu do rybolovných oblastí, by měli hradit spravedlivou a tržně stanovenou část nákladů; žádá, aby byla provedena podrobná analýza, pokud jde o část nákladů, kterou mají hradit majitelé lodí v souvislosti s oprávněním k rybolovu, včetně potenciálních úlovků a provozních nákladů; je přesvědčen, že zcela nezbytné je zlepšit dohled nad odvětvovou podporou, včetně možnosti pozastavení plateb v případě, že pobřežní stát nebude plnit své závazky; |
| --- | --- |

42.

plně podporuje koncept oddělení finanční kompenzace za přístup k rybolovným zdrojům od odvětvové podpory rozvoje; pevně trvá na tom, že majitelé lodí, kteří v rámci dvoustranných dohod o rybolovu získají práva přístupu do rybolovných oblastí, by měli hradit spravedlivou a tržně stanovenou část nákladů; žádá, aby byla provedena podrobná analýza, pokud jde o část nákladů, kterou mají hradit majitelé lodí v souvislosti s oprávněním k rybolovu, včetně potenciálních úlovků a provozních nákladů; je přesvědčen, že zcela nezbytné je zlepšit dohled nad odvětvovou podporou, včetně možnosti pozastavení plateb v případě, že pobřežní stát nebude plnit své závazky;

| 43. | trvá na tom, že finanční rámec odvětvové podpory musí být účinnější a musí přinášet lepší výsledky a vyšší kvalitu, přičemž se musí soustředit zejména na vědecký výzkum, sběr údajů a kontrolu a řízení rybolovných činností; |
| --- | --- |

43.

trvá na tom, že finanční rámec odvětvové podpory musí být účinnější a musí přinášet lepší výsledky a vyšší kvalitu, přičemž se musí soustředit zejména na vědecký výzkum, sběr údajů a kontrolu a řízení rybolovných činností;

| 44. | vyzývá Komisi k zajištění toho, aby finanční prostředky vyčleněné v rámci dohod o udržitelném rybolovu na podporu tohoto odvětví byly zaměřeny na správní a vědecké kapacity třetích zemí a aby podporovaly malé a středně velké podniky, posilovaly cíle rozvojové spolupráce EU a byly v souladu s národními plány rozvoje signatářské země; žádá, aby tyto prostředky nenahrazovaly spolupráci v oblasti rybolovu stanovenou v jiných dohodách nebo nástrojích spolupráce, ale aby ji doplňovaly soudržným, transparentním, účinným a lépe zaměřeným způsobem; |
| --- | --- |

44.

vyzývá Komisi k zajištění toho, aby finanční prostředky vyčleněné v rámci dohod o udržitelném rybolovu na podporu tohoto odvětví byly zaměřeny na správní a vědecké kapacity třetích zemí a aby podporovaly malé a středně velké podniky, posilovaly cíle rozvojové spolupráce EU a byly v souladu s národními plány rozvoje signatářské země; žádá, aby tyto prostředky nenahrazovaly spolupráci v oblasti rybolovu stanovenou v jiných dohodách nebo nástrojích spolupráce, ale aby ji doplňovaly soudržným, transparentním, účinným a lépe zaměřeným způsobem;

| 45. | naléhavě žádá Komisi, aby během jednání o dohodách o udržitelném rybolovu usilovala o dosažení toho, že pobřežní stát věnuje minimální část odvětvové podpory na rozvoj poskytnuté v rámci dohod o udržitelném rybolovu na projekty, jejichž cílem je uznání, podpora a diverzifikace role žen v rybářském odvětví, čímž se zajistí uplatnění zásady rovného zacházení a rovných příležitostí pro ženy a muže, především pokud jde o odbornou přípravu a přístup k financím a úvěrům; |
| --- | --- |

45.

naléhavě žádá Komisi, aby během jednání o dohodách o udržitelném rybolovu usilovala o dosažení toho, že pobřežní stát věnuje minimální část odvětvové podpory na rozvoj poskytnuté v rámci dohod o udržitelném rybolovu na projekty, jejichž cílem je uznání, podpora a diverzifikace role žen v rybářském odvětví, čímž se zajistí uplatnění zásady rovného zacházení a rovných příležitostí pro ženy a muže, především pokud jde o odbornou přípravu a přístup k financím a úvěrům;

| 46. | domnívá se, že veškerá relevantní rozhodnutí, která mají být v budoucnosti přijímána, musí zohledňovat rovněž odvětvovou podporu rozvoje; |
| --- | --- |

46.

domnívá se, že veškerá relevantní rozhodnutí, která mají být v budoucnosti přijímána, musí zohledňovat rovněž odvětvovou podporu rozvoje;

| 47. | trvá na tom, aby Komise provádění dvoustranných dohod pečlivě sledovala, přičemž výroční zprávy by měly být zaslány Parlamentu a Radě, stejně jako by měla být těmto spolutvůrcům právních předpisů ve stanovené lhůtě před jednáním o nových protokolech zaslána posouzení provedená nezávislými externími odborníky a vše by mělo být dostupné také veřejnosti, v souladu s příslušnými pravidly o ochraně údajů a přeloženo nejméně do tří úředních jazyků EU; |
| --- | --- |

47.

trvá na tom, aby Komise provádění dvoustranných dohod pečlivě sledovala, přičemž výroční zprávy by měly být zaslány Parlamentu a Radě, stejně jako by měla být těmto spolutvůrcům právních předpisů ve stanovené lhůtě před jednáním o nových protokolech zaslána posouzení provedená nezávislými externími odborníky a vše by mělo být dostupné také veřejnosti, v souladu s příslušnými pravidly o ochraně údajů a přeloženo nejméně do tří úředních jazyků EU;

| 48. | zdůrazňuje, že Parlament musí být přiměřeně zapojen jak do procesu přípravy a vyjednávání, tak do dlouhodobého sledování a vyhodnocování fungování dvoustranných dohod, v souladu s ustanoveními SFEU; trvá na tom, že Parlament by měl být okamžitě a úplně informován, za stejných podmínek jako Rada, o všech fázích postupu týkajícího se dohod o udržitelném rybolovu, v souladu s čl. 13 odst. 2 a čl. 298 odst. 10 SFEU; připomíná své přesvědčení, že Parlament by na zasedáních Smíšeného výboru, jež dohody o rybolovu předpokládají, měl být zastoupen pozorovateli, a trvá na tom, aby se těchto zasedání v úloze pozorovatelů účastnila i občanská společnost, včetně zástupců rybolovu z EU i ze třetích zemí; |
| --- | --- |

48.

zdůrazňuje, že Parlament musí být přiměřeně zapojen jak do procesu přípravy a vyjednávání, tak do dlouhodobého sledování a vyhodnocování fungování dvoustranných dohod, v souladu s ustanoveními SFEU; trvá na tom, že Parlament by měl být okamžitě a úplně informován, za stejných podmínek jako Rada, o všech fázích postupu týkajícího se dohod o udržitelném rybolovu, v souladu s čl. 13 odst. 2 a čl. 298 odst. 10 SFEU; připomíná své přesvědčení, že Parlament by na zasedáních Smíšeného výboru, jež dohody o rybolovu předpokládají, měl být zastoupen pozorovateli, a trvá na tom, aby se těchto zasedání v úloze pozorovatelů účastnila i občanská společnost, včetně zástupců rybolovu z EU i ze třetích zemí;

| 49. | podporuje zahajování vědeckých auditů, které zhodnotí populace ryb před vyjednáním nových dohod, a žádá, aby v zájmu dosažení účinnosti těchto cílů měla třetí země povinnost oznámit intenzitu rybolovu, který v jejích vodách provádějí loďstva jiných zemí; |
| --- | --- |

49.

podporuje zahajování vědeckých auditů, které zhodnotí populace ryb před vyjednáním nových dohod, a žádá, aby v zájmu dosažení účinnosti těchto cílů měla třetí země povinnost oznámit intenzitu rybolovu, který v jejích vodách provádějí loďstva jiných zemí;

| 50. | je přesvědčen, že plná transparentnost, co se týče lovu, plateb a provádění odvětvové podpory, je nástrojem nezbytným k rozvoji odpovědného a udržitelného rybolovu, založeného na řádné správě, boji proti zneužití pomoci poskytované EU a boji proti korupci; |
| --- | --- |

50.

je přesvědčen, že plná transparentnost, co se týče lovu, plateb a provádění odvětvové podpory, je nástrojem nezbytným k rozvoji odpovědného a udržitelného rybolovu, založeného na řádné správě, boji proti zneužití pomoci poskytované EU a boji proti korupci;

| 51. | rovněž zdůrazňuje, že je zapotřebí zvýšit transparentnost během vyjednávání dohod o rybolovu i po dobu platnosti těchto dohod, a to jak ze strany EU, tak ze strany třetích zemí; |
| --- | --- |

51.

rovněž zdůrazňuje, že je zapotřebí zvýšit transparentnost během vyjednávání dohod o rybolovu i po dobu platnosti těchto dohod, a to jak ze strany EU, tak ze strany třetích zemí;

| 52. | trvá na tom, aby členské státy každodenně hlásily úlovky pobřežním státům a plně dodržovaly pravidla použitelná ve vodách partnerských zemí; |
| --- | --- |

52.

trvá na tom, aby členské státy každodenně hlásily úlovky pobřežním státům a plně dodržovaly pravidla použitelná ve vodách partnerských zemí;

| 53. | je pevně přesvědčen, že by Komise měla zajistit, aby byla jednání se třetími zeměmi předjímající nové dohody nebo protokoly k dvoustranným dohodám o rybolovu zahájena v dostatečném předstihu před uplynutím doby platnosti těchto ustanovení; v této souvislosti zdůrazňuje význam včasného zapojení Parlamentu, aby se zabránilo prozatímnímu uplatňování těchto ustanovení, což vede k nezvratným skutečnostem a neslouží to zájmům EU ani třetí země; |
| --- | --- |

53.

je pevně přesvědčen, že by Komise měla zajistit, aby byla jednání se třetími zeměmi předjímající nové dohody nebo protokoly k dvoustranným dohodám o rybolovu zahájena v dostatečném předstihu před uplynutím doby platnosti těchto ustanovení; v této souvislosti zdůrazňuje význam včasného zapojení Parlamentu, aby se zabránilo prozatímnímu uplatňování těchto ustanovení, což vede k nezvratným skutečnostem a neslouží to zájmům EU ani třetí země;

| 54. | je přesvědčen, že evropský rybářský průmysl by měl přebrat při získání práv přístupu do rybolovných oblastí mimo EU v rámci dvoustranné nebo vícestranné dohody o rybolovu značný finanční podíl na nákladech; |
| --- | --- |

54.

je přesvědčen, že evropský rybářský průmysl by měl přebrat při získání práv přístupu do rybolovných oblastí mimo EU v rámci dvoustranné nebo vícestranné dohody o rybolovu značný finanční podíl na nákladech;

| 55. | domnívá se, že by měl být přijat regionální přístup k vyjednávání a provádění dvoustranných dohod EU, zejména dohod týkajících se loďstev lovících tuňáka, a popřípadě by měla existovat jednoznačná spojitost mezi podmínkami, které tyto dohody obsahují, a opatřeními v oblasti řízení a činností příslušných regionálních organizací pro řízení rybolovu; |
| --- | --- |

55.

domnívá se, že by měl být přijat regionální přístup k vyjednávání a provádění dvoustranných dohod EU, zejména dohod týkajících se loďstev lovících tuňáka, a popřípadě by měla existovat jednoznačná spojitost mezi podmínkami, které tyto dohody obsahují, a opatřeními v oblasti řízení a činností příslušných regionálních organizací pro řízení rybolovu;

| 56. | je nucen sdělit Komisi své znepokojení v souvislosti s jednoznačným obratem politiky na regionální úrovni, pokud jde o opatření týkající se najímání námořníků, neboť ve většině případů dochází k opětovnému návratu k neudržitelné politice uzavírání smluv s těmito členy posádky na základě jejich státní příslušnosti, a nikoli obecně na základě jejich původu v rámci zemí AKT; |
| --- | --- |

56.

je nucen sdělit Komisi své znepokojení v souvislosti s jednoznačným obratem politiky na regionální úrovni, pokud jde o opatření týkající se najímání námořníků, neboť ve většině případů dochází k opětovnému návratu k neudržitelné politice uzavírání smluv s těmito členy posádky na základě jejich státní příslušnosti, a nikoli obecně na základě jejich původu v rámci zemí AKT;

| 57. | zastává názor, že by měly být uzavírány dvoustranné dohody zaměřené na investice Unie v odvětví rybolovu, a to v zemích, s nimiž zatím nejsou uzavřeny dohody o partnerství vzhledem k neexistenci přebytku rybolovné kapacity, s cílem přispět k rozvoji udržitelného rybolovu; dále se domnívá, že zásadní otázkou je i v těchto případech koordinace mezi evropskými rozvojovými fondy a fondy pro dvoustranné dohody; |
| --- | --- |

57.

zastává názor, že by měly být uzavírány dvoustranné dohody zaměřené na investice Unie v odvětví rybolovu, a to v zemích, s nimiž zatím nejsou uzavřeny dohody o partnerství vzhledem k neexistenci přebytku rybolovné kapacity, s cílem přispět k rozvoji udržitelného rybolovu; dále se domnívá, že zásadní otázkou je i v těchto případech koordinace mezi evropskými rozvojovými fondy a fondy pro dvoustranné dohody;

Regionální organizace pro řízení rybolovu (RFMO)

| 58. | naléhavě vyzývá EU, aby se ujala vedoucí úlohy při posilování regionálních organizací pro řízení rybolovu s cílem zlepšit jejich výkon, a to i prostřednictvím pravidelných přezkumů toho, do jaké míry naplňují své cíle, prováděných nezávislými orgány, a zajistila, aby byla doporučení obsažená v těchto přezkumech urychleně a bez výjimek provedena; naléhavě žádá, aby EU usilovala o to, aby všechny regionální organizace pro řízení rybolovu měly výbor pro účinné dodržování pravidel, a domnívá se, že v případě, že daný stát podmínky jednoznačně nesplňuje, musí mu být uloženy odrazující, přiměřené a nediskriminační sankce, včetně snížení kvót, intenzity, povolené kapacity apod.; |
| --- | --- |

58.

naléhavě vyzývá EU, aby se ujala vedoucí úlohy při posilování regionálních organizací pro řízení rybolovu s cílem zlepšit jejich výkon, a to i prostřednictvím pravidelných přezkumů toho, do jaké míry naplňují své cíle, prováděných nezávislými orgány, a zajistila, aby byla doporučení obsažená v těchto přezkumech urychleně a bez výjimek provedena; naléhavě žádá, aby EU usilovala o to, aby všechny regionální organizace pro řízení rybolovu měly výbor pro účinné dodržování pravidel, a domnívá se, že v případě, že daný stát podmínky jednoznačně nesplňuje, musí mu být uloženy odrazující, přiměřené a nediskriminační sankce, včetně snížení kvót, intenzity, povolené kapacity apod.;

| 59. | vyzývá Komisi, aby bylo regionálním organizacím pro řízení rybolovu přiděleno více finančních prostředků, neboť tyto organizace mají klíčovou úlohu v boji proti nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu; |
| --- | --- |

59.

vyzývá Komisi, aby bylo regionálním organizacím pro řízení rybolovu přiděleno více finančních prostředků, neboť tyto organizace mají klíčovou úlohu v boji proti nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu;

| 60. | domnívá se, že je třeba, aby EU pracovala na zlepšení systému rozhodování v regionálních organizacích pro řízení rybolovu s cílem překonat přístup „nejnižšího společného jmenovatele“, který může vyplývat z konsenzu, a aby uznala nezbytnost debaty, k níž se má přistoupit před hlasováním, jestliže není možné konsenzu dosáhnout; domnívá se, že je třeba prosazovat víceleté plány; |
| --- | --- |

60.

domnívá se, že je třeba, aby EU pracovala na zlepšení systému rozhodování v regionálních organizacích pro řízení rybolovu s cílem překonat přístup „nejnižšího společného jmenovatele“, který může vyplývat z konsenzu, a aby uznala nezbytnost debaty, k níž se má přistoupit před hlasováním, jestliže není možné konsenzu dosáhnout; domnívá se, že je třeba prosazovat víceleté plány;

| 61. | zastává nor, že Unie musí lépe koordinovat svou rybářskou politiku a politiku rozvoje a zapojit se do systematických, dlouhodobých a intenzivních dialogů a partnerství s ostatními státy vlajky, státy trhu a pobřežními státy, s cílem dosáhnout zlepšení řízení rybolovu a zajištění potravin po celém světě; |
| --- | --- |

61.

zastává nor, že Unie musí lépe koordinovat svou rybářskou politiku a politiku rozvoje a zapojit se do systematických, dlouhodobých a intenzivních dialogů a partnerství s ostatními státy vlajky, státy trhu a pobřežními státy, s cílem dosáhnout zlepšení řízení rybolovu a zajištění potravin po celém světě;

| 62. | vyzývá Komisi, aby se postavila do čela úsilí o prosazení vzniku globální sítě pokryté regionálními organizacemi pro řízení rybolovu, aby byly všechny rybolovné oblasti na volném moři řízeny účinně, s ohledem na ekosystémy a v souladu se zásadou předběžné opatrnosti, která posiluje ochranu zdrojů; připomíná proto, že podporuje vznik nových regionálních organizací pro řízení rybolovu tam, kde zatím neexistují, a rozšiřování pravomocí stávajících regionálních organizací pro řízení rybolovu prostřednictvím revize příslušných ujednání; |
| --- | --- |

62.

vyzývá Komisi, aby se postavila do čela úsilí o prosazení vzniku globální sítě pokryté regionálními organizacemi pro řízení rybolovu, aby byly všechny rybolovné oblasti na volném moři řízeny účinně, s ohledem na ekosystémy a v souladu se zásadou předběžné opatrnosti, která posiluje ochranu zdrojů; připomíná proto, že podporuje vznik nových regionálních organizací pro řízení rybolovu tam, kde zatím neexistují, a rozšiřování pravomocí stávajících regionálních organizací pro řízení rybolovu prostřednictvím revize příslušných ujednání;

| 63. | konstatuje, že v arktických vodách se v důsledku změny klimatu a posunech v distribuci druhů otevírají nová loviště; domnívá se, že by EU měla dát podnět k zajištění účinného řízení rybolovných činností (stávajícími regionálními organizacemi pro řízení rybolovu nebo vytvořením nové organizace), aby bylo zajištěno udržitelné řízení a zachování populací v těchto vodách; je přesvědčen, že rybolov by měl být zpočátku omezen, aby bylo možné provést vědecké zhodnocení arktických zásob a lovišť, které mohou udržitelně podporovat; |
| --- | --- |

63.

konstatuje, že v arktických vodách se v důsledku změny klimatu a posunech v distribuci druhů otevírají nová loviště; domnívá se, že by EU měla dát podnět k zajištění účinného řízení rybolovných činností (stávajícími regionálními organizacemi pro řízení rybolovu nebo vytvořením nové organizace), aby bylo zajištěno udržitelné řízení a zachování populací v těchto vodách; je přesvědčen, že rybolov by měl být zpočátku omezen, aby bylo možné provést vědecké zhodnocení arktických zásob a lovišť, které mohou udržitelně podporovat;

| 64. | konstatuje, že by oblasti Černého moře prospělo vytvoření nové regionální organizace pro řízení rybolovu, a naléhavě vyzývá Komisi, aby její vytvoření navrhla; |
| --- | --- |

64.

konstatuje, že by oblasti Černého moře prospělo vytvoření nové regionální organizace pro řízení rybolovu, a naléhavě vyzývá Komisi, aby její vytvoření navrhla;

| 65. | je přesvědčen, že regionální organizace pro řízení rybolovu musí v zájmu udržení populací nad úrovní maximálního udržitelného výnosu vytvořit udržitelný systém řízení, který pomocí pobídek opírajících se o environmentální a sociální kritéria, ale i kritérium historického záznamu úlovků umožní transparentní a spravedlivé přidělování zdrojů a získání rybolovných práv, tedy včetně legitimních práv/aspirací rozvojových států i očekávání loďstev, která v těchto vodách provádí udržitelný rybolov, a současně zajistí, aby opatření k řízení a zachování zdrojů plně prováděli všichni členové; |
| --- | --- |

65.

je přesvědčen, že regionální organizace pro řízení rybolovu musí v zájmu udržení populací nad úrovní maximálního udržitelného výnosu vytvořit udržitelný systém řízení, který pomocí pobídek opírajících se o environmentální a sociální kritéria, ale i kritérium historického záznamu úlovků umožní transparentní a spravedlivé přidělování zdrojů a získání rybolovných práv, tedy včetně legitimních práv/aspirací rozvojových států i očekávání loďstev, která v těchto vodách provádí udržitelný rybolov, a současně zajistí, aby opatření k řízení a zachování zdrojů plně prováděli všichni členové;

| 66. | staví se rozhodně proti tomu, aby EU v rámci regionálních organizací pro řízení rybolovu prosazovala přijetí systémů převoditelné koncese k rybolovu; domnívá se, že žádný systém řízení založený na rybolovných právech, který by byl přijat v rámci regionálních organizací pro řízení rybolovu, by neměl vést k ohrožení obživy závislých rybářských komunit v rozvojových zemích; |
| --- | --- |

66.

staví se rozhodně proti tomu, aby EU v rámci regionálních organizací pro řízení rybolovu prosazovala přijetí systémů převoditelné koncese k rybolovu; domnívá se, že žádný systém řízení založený na rybolovných právech, který by byl přijat v rámci regionálních organizací pro řízení rybolovu, by neměl vést k ohrožení obživy závislých rybářských komunit v rozvojových zemích;

| 67. | domnívá se, že řádnou správu lze zajistit účastí všech zainteresovaných stran, počínaje vytvářením politik a konče jejich prováděním; |
| --- | --- |

67.

domnívá se, že řádnou správu lze zajistit účastí všech zainteresovaných stran, počínaje vytvářením politik a konče jejich prováděním;

| 68. | požaduje, aby bylo provedeno podrobné posouzení rybolovné kapacity loďstev EU, která mají oprávnění k lovu mimo vody EU, za použití spolehlivých ukazatelů schopnosti plavidel lovit ryby a s přihlédnutím k technologickému vývoji a na základě doporučení Technických konzultací FAO ohledně měření rybolovné kapacity z roku 1999 (9); je přesvědčen, že EU by měla zjistit, ve kterých regionálních organizacích pro řízení rybolovu existují problémy týkající se nadměrné kapacity, a zajistit zmrazení či úpravu kapacity loďstev, se zvláštním důrazem na práva pobřežních zemí; |
| --- | --- |

68.

požaduje, aby bylo provedeno podrobné posouzení rybolovné kapacity loďstev EU, která mají oprávnění k lovu mimo vody EU, za použití spolehlivých ukazatelů schopnosti plavidel lovit ryby a s přihlédnutím k technologickému vývoji a na základě doporučení Technických konzultací FAO ohledně měření rybolovné kapacity z roku 1999 (9); je přesvědčen, že EU by měla zjistit, ve kterých regionálních organizacích pro řízení rybolovu existují problémy týkající se nadměrné kapacity, a zajistit zmrazení či úpravu kapacity loďstev, se zvláštním důrazem na práva pobřežních zemí;

Další aspekty vnější dimenze

| 69. | domnívá se, že i když může činnost podniků EU v zahraničí přesáhnout vnější dimenzi společné rybářské politiky, obchodní činnost prováděná mimo jiné v rámci dvoustranných politik zaměřených na spolupráci musí být stejně jako soukromé dohody mezi majiteli lodí z EU a třetími zeměmi legitimně uznávána a chráněna, za předpokladu, že je prováděna v souladu s mezinárodním právním rámcem; |
| --- | --- |

69.

domnívá se, že i když může činnost podniků EU v zahraničí přesáhnout vnější dimenzi společné rybářské politiky, obchodní činnost prováděná mimo jiné v rámci dvoustranných politik zaměřených na spolupráci musí být stejně jako soukromé dohody mezi majiteli lodí z EU a třetími zeměmi legitimně uznávána a chráněna, za předpokladu, že je prováděna v souladu s mezinárodním právním rámcem;

| 70. | domnívá se, že evropské investice do rybolovu by se měly stát součástí třetí složky vnějšího rozměru SRP, spolu s dohodami o rybolovu a regionálními organizacemi pro řízení rybolovu, a že v rámci SRP je nezbytné pobízet k investicím do udržitelného zahraničního rybolovu; |
| --- | --- |

70.

domnívá se, že evropské investice do rybolovu by se měly stát součástí třetí složky vnějšího rozměru SRP, spolu s dohodami o rybolovu a regionálními organizacemi pro řízení rybolovu, a že v rámci SRP je nezbytné pobízet k investicím do udržitelného zahraničního rybolovu;

| 71. | domnívá se, že v rámci SRP musí být podporovány strategie zaměřené na sociální odpovědnost podniků, aby bylo možné nést v plném rozsahu sociální odpovědnost ve smyslu strategie EU na období 2011–2014 pro sociální odpovědnosti podniků; |
| --- | --- |

71.

domnívá se, že v rámci SRP musí být podporovány strategie zaměřené na sociální odpovědnost podniků, aby bylo možné nést v plném rozsahu sociální odpovědnost ve smyslu strategie EU na období 2011–2014 pro sociální odpovědnosti podniků;

| 72. | domnívá se, že informace o soukromých dohodách mezi majiteli lodí z EU a třetími zeměmi i společných podnicích ve třetích zemích, včetně údajů o počtu a typu plavidel, která jsou činná v rámci těchto dohod a společných podniků, musí členské státy poskytnout Komisi a zveřejnit, s ohledem na předpisy v oblasti ochrany osobních a obchodních údajů, jak stanoví nařízení o oprávněních k rybolovu; |
| --- | --- |

72.

domnívá se, že informace o soukromých dohodách mezi majiteli lodí z EU a třetími zeměmi i společných podnicích ve třetích zemích, včetně údajů o počtu a typu plavidel, která jsou činná v rámci těchto dohod a společných podniků, musí členské státy poskytnout Komisi a zveřejnit, s ohledem na předpisy v oblasti ochrany osobních a obchodních údajů, jak stanoví nařízení o oprávněních k rybolovu;

| 73. | vybízí EU, aby podpořila komplexní a vícestrannou agendu, jejíž součástí bude i odpovědnost za rozvoj udržitelné rybolovné činnosti; |
| --- | --- |

73.

vybízí EU, aby podpořila komplexní a vícestrannou agendu, jejíž součástí bude i odpovědnost za rozvoj udržitelné rybolovné činnosti;

| 74. | vyzývá Komisi a členské státy, aby důkladně zvážily způsob, jak vytvářet silné pobídky, které budou plavidla pod vlajkou EU motivovat k tomu, aby zůstaly v rejstříku EU, kromě případů, kdy se přeregistrují pod vlajku státu, který si v rámci všech odpovídajících regionálních organizacích pro řízení rybolovu řádně plní povinnosti; domnívá se, že nejlepším způsobem, jak toho dosáhnout, je zajistit spravedlivou soutěž mezi vlajkami EU a vlajkami států mimo EU stanovením požadavku, že třetí země musí splňovat tytéž standardy, pokud jde o ekologickou a sociální udržitelnost, a to v rámci dvoustranných i vícestranných vztahů, a uplatňováním tržních opatření; |
| --- | --- |

74.

vyzývá Komisi a členské státy, aby důkladně zvážily způsob, jak vytvářet silné pobídky, které budou plavidla pod vlajkou EU motivovat k tomu, aby zůstaly v rejstříku EU, kromě případů, kdy se přeregistrují pod vlajku státu, který si v rámci všech odpovídajících regionálních organizacích pro řízení rybolovu řádně plní povinnosti; domnívá se, že nejlepším způsobem, jak toho dosáhnout, je zajistit spravedlivou soutěž mezi vlajkami EU a vlajkami států mimo EU stanovením požadavku, že třetí země musí splňovat tytéž standardy, pokud jde o ekologickou a sociální udržitelnost, a to v rámci dvoustranných i vícestranných vztahů, a uplatňováním tržních opatření;

| 75. | vyjadřuje svou nespokojenost s tím, že Komise nezařadila na seznam plavidel provozujících nezákonný, nehlášený a neregistrovaný rybolov v EU jiná plavidla než ta, která na seznamu uvádějí regionální organizace pro řízení rybolovu, ani nenavrhla seznam nespolupracujících zemí, třebaže nařízení o nezákonném, nehlášeném a neregulovaném rybolovu je v účinnosti již více než dva roky, a naléhavě ji žádá, aby tak učinila co nejdříve; trvá na tom, že je třeba hledat u našich hlavních partnerů podporu při potírání nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu ve všech oceánech; |
| --- | --- |

75.

vyjadřuje svou nespokojenost s tím, že Komise nezařadila na seznam plavidel provozujících nezákonný, nehlášený a neregistrovaný rybolov v EU jiná plavidla než ta, která na seznamu uvádějí regionální organizace pro řízení rybolovu, ani nenavrhla seznam nespolupracujících zemí, třebaže nařízení o nezákonném, nehlášeném a neregulovaném rybolovu je v účinnosti již více než dva roky, a naléhavě ji žádá, aby tak učinila co nejdříve; trvá na tom, že je třeba hledat u našich hlavních partnerů podporu při potírání nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu ve všech oceánech;

| 76. | trvá na tom, aby subjektem, který bude udělovat rostlinolékařská osvědčení pro plavidla třetích zemí, jež umožní přímý vývoz produktů rybolovu do EU, byla Komise, a nikoli třetí země; |
| --- | --- |

76.

trvá na tom, aby subjektem, který bude udělovat rostlinolékařská osvědčení pro plavidla třetích zemí, jež umožní přímý vývoz produktů rybolovu do EU, byla Komise, a nikoli třetí země;

| 77. | připomíná, že stropy stanovené pro kapacitu vnějšího loďstva EU je třeba řídit diferencovaně, ve spolupráci s regionálními organizacemi pro řízení rybolovu a s přihlédnutím ke zvláštním podmínkám, v nichž tato složka loďstva působí; |
| --- | --- |

77.

připomíná, že stropy stanovené pro kapacitu vnějšího loďstva EU je třeba řídit diferencovaně, ve spolupráci s regionálními organizacemi pro řízení rybolovu a s přihlédnutím ke zvláštním podmínkám, v nichž tato složka loďstva působí;

| 78. | vybízí banky a další úvěrové instituce, aby před udělením přístupu ke kapitálu posoudily hospodářskou, sociální a environmentální udržitelnost daných činností, a ne pouze jejich krátkodobou ziskovost; |
| --- | --- |

78.

vybízí banky a další úvěrové instituce, aby před udělením přístupu ke kapitálu posoudily hospodářskou, sociální a environmentální udržitelnost daných činností, a ne pouze jejich krátkodobou ziskovost;

| 79. | věří, že obchodní politika EU by měla také přispět k zajištění udržitelného rybolovu na celém světě tím, že bude prosazovat dodržování příslušných mezinárodních úmluv a dohod, které se týkají správy rybolovu v rámci preferenčních obchodních dohod; |
| --- | --- |

79.

věří, že obchodní politika EU by měla také přispět k zajištění udržitelného rybolovu na celém světě tím, že bude prosazovat dodržování příslušných mezinárodních úmluv a dohod, které se týkají správy rybolovu v rámci preferenčních obchodních dohod;

| 80. | vyzývá Komisi, aby zajistila posílení spravedlivého, transparentního a udržitelného trhu s rybami v rámci dvoustranných a mnohostranných obchodních dohod EU; |
| --- | --- |

80.

vyzývá Komisi, aby zajistila posílení spravedlivého, transparentního a udržitelného trhu s rybami v rámci dvoustranných a mnohostranných obchodních dohod EU;

| 81. | domnívá se, že současně by měly být stanoveny pobídky k tomu, aby třetí země, které neuplatňují standardy EU, užívaly osvědčené postupy, a případně by měla být zavedena obchodní opatření, například zákaz dovozu produktů pocházejících z nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu a produktů rybolovu a akvakultury získaných na základě porušování lidských práv a úmluv OSN v pracovní oblasti (ILO) a v námořní oblasti (IMO); |
| --- | --- |

81.

domnívá se, že současně by měly být stanoveny pobídky k tomu, aby třetí země, které neuplatňují standardy EU, užívaly osvědčené postupy, a případně by měla být zavedena obchodní opatření, například zákaz dovozu produktů pocházejících z nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu a produktů rybolovu a akvakultury získaných na základě porušování lidských práv a úmluv OSN v pracovní oblasti (ILO) a v námořní oblasti (IMO);

| 82. | vybízí Komisi, aby podpořila mezinárodní spolupráci v boji proti nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu, přičemž by měla zvážit, zda je vhodné, aby se do ní zapojily i další dvě země, které tvoří spolu s EU hlavní světové trhy s rybami, a sice Spojené státy americké a Japonsko, přičemž jednou z forem společné činnosti by mohlo být zavedení specifického identifikačního čísla pro všechna plavidla, což by zaručilo úplnou sledovatelnost produktu, a to zcela transparentním způsobem; |
| --- | --- |

82.

vybízí Komisi, aby podpořila mezinárodní spolupráci v boji proti nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu, přičemž by měla zvážit, zda je vhodné, aby se do ní zapojily i další dvě země, které tvoří spolu s EU hlavní světové trhy s rybami, a sice Spojené státy americké a Japonsko, přičemž jednou z forem společné činnosti by mohlo být zavedení specifického identifikačního čísla pro všechna plavidla, což by zaručilo úplnou sledovatelnost produktu, a to zcela transparentním způsobem;

| 83. | zdůrazňuje, že závažné a systematické porušování cílů týkajících se ochrany a řízení rybolovných zdrojů přijatých regionálními organizacemi pro řízení rybolovu nebo mezinárodních dohod, jichž je EU členem, ze strany některé z partnerských zemí může vést k přechodnému odnětí preferenčních celních sazeb; vyzývá Komisi, aby Parlamentu pravidelně podávala zprávy o provádění opatření souvisejících s ochranou a řízením rybolovu, která jsou zahrnuta v návrhu Komise na revizi systému všeobecných celních preferencí; |
| --- | --- |

83.

zdůrazňuje, že závažné a systematické porušování cílů týkajících se ochrany a řízení rybolovných zdrojů přijatých regionálními organizacemi pro řízení rybolovu nebo mezinárodních dohod, jichž je EU členem, ze strany některé z partnerských zemí může vést k přechodnému odnětí preferenčních celních sazeb; vyzývá Komisi, aby Parlamentu pravidelně podávala zprávy o provádění opatření souvisejících s ochranou a řízením rybolovu, která jsou zahrnuta v návrhu Komise na revizi systému všeobecných celních preferencí;

| 84. | domnívá se, že EU musí zajistit, že produkty dovážené prostřednictvím mezinárodního trhu budou splňovat stejná pravidla a předpisy jako produkty EU; |
| --- | --- |

84.

domnívá se, že EU musí zajistit, že produkty dovážené prostřednictvím mezinárodního trhu budou splňovat stejná pravidla a předpisy jako produkty EU;

| 85. | vyzývá Komisi, aby zajistila, aby ryby a produkty rybolovu ze třetích zemí splňovaly stejné hygienické podmínky jako ryby a produkty z udržitelného rybolovu, a byly tím vytvořeny rovné podmínky pro rybolov v zemích EU i mimo EU; |
| --- | --- |

85.

vyzývá Komisi, aby zajistila, aby ryby a produkty rybolovu ze třetích zemí splňovaly stejné hygienické podmínky jako ryby a produkty z udržitelného rybolovu, a byly tím vytvořeny rovné podmínky pro rybolov v zemích EU i mimo EU;

| 86. | vyzývá Komisi, aby ještě více zefektivnila politiku EU týkající se cílů politiky rozvoje, obchodu a rybolovu; |
| --- | --- |

86.

vyzývá Komisi, aby ještě více zefektivnila politiku EU týkající se cílů politiky rozvoje, obchodu a rybolovu;

| 87. | trvá na tom, že dvoustranné a mnohostranné dohody o obchodu vyjednané EU by:






  — | měly být doprovázeny posouzením hospodářského, sociálního a environmentálního dopadu spojeného s hrozbou nadměrného využívání rybolovných zdrojů, a to jak pro země mimo EU, tak pro země v rámci ní, přičemž by měly být brány v potaz sítě vytvořené v rámci již existujících dohod, |
| --- | --- | --- |

87.

trvá na tom, že dvoustranné a mnohostranné dohody o obchodu vyjednané EU by:

—

měly být doprovázeny posouzením hospodářského, sociálního a environmentálního dopadu spojeného s hrozbou nadměrného využívání rybolovných zdrojů, a to jak pro země mimo EU, tak pro země v rámci ní, přičemž by měly být brány v potaz sítě vytvořené v rámci již existujících dohod,

| — | měly dodržovat pravidla původu, |
| --- | --- |

—

měly dodržovat pravidla původu,

| — | měly požadovat sledovatelnost produktu, aby zajistily, že pochází ze zákonných a udržitelných rybolovů, |
| --- | --- |

—

měly požadovat sledovatelnost produktu, aby zajistily, že pochází ze zákonných a udržitelných rybolovů,

| — | neměly pomíjet nařízení o nezákonném, nehlášením a neregulovaném rybolovu či jiná ustanovení SRP, |
| --- | --- |

—

neměly pomíjet nařízení o nezákonném, nehlášením a neregulovaném rybolovu či jiná ustanovení SRP,

| — | měly obsahovat ustanovení zajišťující obchodování pouze s produkty pocházejícími z náležitě řízených rybolovů, |
| --- | --- |

—

měly obsahovat ustanovení zajišťující obchodování pouze s produkty pocházejícími z náležitě řízených rybolovů,

| — | neměly vést ke zvýšení obchodu, jehož důsledkem by bylo nadměrné využívání a pustošení rybolovných zdrojů, |
| --- | --- |

—

neměly vést ke zvýšení obchodu, jehož důsledkem by bylo nadměrné využívání a pustošení rybolovných zdrojů,

| — | měly zajistit, aby se produkty neudržitelného rybolovu nemohly dostat na trh EU, |
| --- | --- |

—

měly zajistit, aby se produkty neudržitelného rybolovu nemohly dostat na trh EU,

| — | měly zahrnovat ustanovení o pozastavení a revizi plateb finančních příspěvků a pozastavení provádění protokolu v případě porušování podstatných a základních ustanovení týkajících se lidských práv stanovených článkem 9 dohody z Cotonou nebo nedodržení Deklarace Mezinárodní organizace práce o zásadách a základních právech při práci; |
| --- | --- |

—

měly zahrnovat ustanovení o pozastavení a revizi plateb finančních příspěvků a pozastavení provádění protokolu v případě porušování podstatných a základních ustanovení týkajících se lidských práv stanovených článkem 9 dohody z Cotonou nebo nedodržení Deklarace Mezinárodní organizace práce o zásadách a základních právech při práci;

| 88. | připomíná, že kvůli odlišným právním předpisům mnoha obchodních partnerů EU jsou otázky související s pravidly původu a jejich kumulací při obchodních jednáních kontroverzní a citlivou záležitostí; vyzývá proto Komisi, aby této záležitosti věnovala zvláštní pozornost a nalezla vyvážená řešení, jež nebudou znevýhodňovat rybolovná odvětví v EU; |
| --- | --- |

88.

připomíná, že kvůli odlišným právním předpisům mnoha obchodních partnerů EU jsou otázky související s pravidly původu a jejich kumulací při obchodních jednáních kontroverzní a citlivou záležitostí; vyzývá proto Komisi, aby této záležitosti věnovala zvláštní pozornost a nalezla vyvážená řešení, jež nebudou znevýhodňovat rybolovná odvětví v EU;

| 89. | vítá návrhy Komise, aby na země povolující neudržitelné rybolovné postupy byla uplatňována opatření související s obchodem, jako jsou omezení dovozu ryb a rybolovných produktů, která by byla slučitelná s pravidly Světové obchodní organizace; |
| --- | --- |

89.

vítá návrhy Komise, aby na země povolující neudržitelné rybolovné postupy byla uplatňována opatření související s obchodem, jako jsou omezení dovozu ryb a rybolovných produktů, která by byla slučitelná s pravidly Světové obchodní organizace;

| 90. | naléhavě žádá EU, aby vypracovala a prováděla regionální strategie zaměřené na moře a oceány, zejména na ty, kde lze udržitelného rybolovu dosáhnout pouze prostřednictvím mezinárodní spolupráce; |
| --- | --- |

90.

naléhavě žádá EU, aby vypracovala a prováděla regionální strategie zaměřené na moře a oceány, zejména na ty, kde lze udržitelného rybolovu dosáhnout pouze prostřednictvím mezinárodní spolupráce;

o

o o

| 91. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi. |
| --- | --- |

91.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi.

---

(1)  Úř. věst. L 286, 29.10.2008, s. 1.

(2)  Úř. věst. L 286, 29.10.2008, s. 33.

(3)  Přijaté texty, P7_TA(2011)0516.

(4)  Úř. věst. C 348 E, 21.12.2010, s. 15.

(5)  Úř. věst. C 351 E, 2.12.2011, s. 119.

(6)  Přijaté texty, P7_TA(2011)0232.

(7)  Přijaté texty, P7_TA(2011)0573.

(8)  Úmluva (č. 29) o nucené práci (Forced Labour Convention) z roku 1930, Úmluva (č. 87) o svobodě sdružování a ochraně práva odborově se organizovat (Freedom of Association and Protection of the Right to Organise Convention) z roku 1948, Úmluva (č. 98) o právu se organizovat a kolektivně vyjednávat z roku 1949 (Right to Organise and Collective Bargaining Convention), Úmluva o rovnosti v odměňování (č. 100) z roku 1951 (Equal Remuneration Convention), Úmluva o odstranění nucené práce (č. 105) z roku 1957 (Abolition of Forced Labour Convention), Úmluva o diskriminaci (zaměstnání a povolání) (č. 111) z roku 1958 (Discrimination (Employment and Occupation) Convention), Úmluva o minimálním věku (č. 138) z roku 1973 (Minimum Age Convention), Úmluva o nejhorších formách dětské práce (č. 182) z roku 1999 (Worst Forms of Child Labour Convention);

(9)  ftp://ftp.fao.org/docrep/fao/010/ah947e/ah947e00.pdf

---

| 16.12.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 419/185 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 419/185

---

P7_TA(2012)0462

Volby do Evropského parlamentu v roce 2014

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 22. listopadu 2012 o volbách do Evropského parlamentu v roce 2014 (2012/2829(RSP))

(2015/C 419/27)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na články 10 a 17 Smlouvy o Evropské unii, |
| --- | --- |

—

s ohledem na články 10 a 17 Smlouvy o Evropské unii,

| — | s ohledem na články 10 a 11 Aktu ze dne 20. září 1976 o volbě členů Evropského parlamentu ve všeobecných a přímých volbách připojeného k rozhodnutí Rady v pozměněném znění (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na články 10 a 11 Aktu ze dne 20. září 1976 o volbě členů Evropského parlamentu ve všeobecných a přímých volbách připojeného k rozhodnutí Rady v pozměněném znění (1),

| — | s ohledem na prohlášení Komise ze dne 22. listopadu 2012 o volbách do Evropského parlamentu v roce 2014, |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení Komise ze dne 22. listopadu 2012 o volbách do Evropského parlamentu v roce 2014,

| — | s ohledem na čl. 110 odst. 2 jednacího řádu |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 110 odst. 2 jednacího řádu

| A. | vzhledem k tomu, že občané jsou na úrovni Unie přímo zastoupeni poslanci Evropského parlamentu; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že občané jsou na úrovni Unie přímo zastoupeni poslanci Evropského parlamentu;

| B. | vzhledem k tomu, že politické skupiny na evropské úrovni přispívají k utváření evropského politického vědomí a k vyjadřování vůle občanů Unie; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že politické skupiny na evropské úrovni přispívají k utváření evropského politického vědomí a k vyjadřování vůle občanů Unie;

| C. | vzhledem k tomu, že předseda Evropské komise je volen Parlamentem na základě návrhu Evropské rady rozhodující kvalifikovanou většinou, přičemž musí být zohledněn výsledek voleb do Parlamentu a před jeho jmenováním musí proběhnout náležité konzultace; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že předseda Evropské komise je volen Parlamentem na základě návrhu Evropské rady rozhodující kvalifikovanou většinou, přičemž musí být zohledněn výsledek voleb do Parlamentu a před jeho jmenováním musí proběhnout náležité konzultace;

| D. | vzhledem k tomu, že Komise je jako orgán odpovědná Evropskému parlamentu; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že Komise je jako orgán odpovědná Evropskému parlamentu;

| E. | vzhledem k tomu, že nový Parlament potřebuje dostatečný čas na vlastní organizaci před volbou předsedy Komise; |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že nový Parlament potřebuje dostatečný čas na vlastní organizaci před volbou předsedy Komise;

| F. | vzhledem k tomu, má-li nová Komise zahájit svou činnost dne 1. listopadu 2014, je zapotřebí, aby se volba předsedy Komise konala na ustavujícím dílčím zasedání Parlamentu v červenci 2014; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, má-li nová Komise zahájit svou činnost dne 1. listopadu 2014, je zapotřebí, aby se volba předsedy Komise konala na ustavujícím dílčím zasedání Parlamentu v červenci 2014;

| G. | vzhledem k tomu, že Parlament bude hlasovat o schválení jmenování celého kolegia komisařů poté, co vyslechne všechny kandidáty navržené Radou, a ve vzájemné shodě s nově zvoleným předsedou a na základě doporučení členských států; |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že Parlament bude hlasovat o schválení jmenování celého kolegia komisařů poté, co vyslechne všechny kandidáty navržené Radou, a ve vzájemné shodě s nově zvoleným předsedou a na základě doporučení členských států;

| 1. | naléhavě vyzývá evropské politické strany, aby nominovaly kandidáty na předsednictví Komise, a očekává, že tito kandidáti budou mít vůdčí úlohu v parlamentní volební kampani a to především díky tomu, že osobně představí svůj program ve všech členských státech Unie; zdůrazňuje, že je důležité posílit politickou legitimitu jak Parlamentu, tak Komise tím, že volby do těchto orgánů budou ve větší míře provázány s výběrem voličů; |
| --- | --- |

1.

naléhavě vyzývá evropské politické strany, aby nominovaly kandidáty na předsednictví Komise, a očekává, že tito kandidáti budou mít vůdčí úlohu v parlamentní volební kampani a to především díky tomu, že osobně představí svůj program ve všech členských státech Unie; zdůrazňuje, že je důležité posílit politickou legitimitu jak Parlamentu, tak Komise tím, že volby do těchto orgánů budou ve větší míře provázány s výběrem voličů;

| 2. | vyzývá k tomu, aby byl co největší počet členů nové Komise vybrán z řad poslanců Evropského parlamentu, čímž se zohlední rovnováha mezi oběma komorami legislatury; |
| --- | --- |

2.

vyzývá k tomu, aby byl co největší počet členů nové Komise vybrán z řad poslanců Evropského parlamentu, čímž se zohlední rovnováha mezi oběma komorami legislatury;

| 3. | vyzývá budoucího předsedu Komise, aby v Evropské komisi zajistil vyvážené zastoupení žen a mužů; doporučuje, aby každý členský stát navrhl do příštího kolegia komisařů jak ženskou kandidátku, tak mužského kandidáta; |
| --- | --- |

3.

vyzývá budoucího předsedu Komise, aby v Evropské komisi zajistil vyvážené zastoupení žen a mužů; doporučuje, aby každý členský stát navrhl do příštího kolegia komisařů jak ženskou kandidátku, tak mužského kandidáta;

| 4. | vzhledem k novému uspořádání volby Evropské komise, které zavedla Lisabonská smlouva, a k měnícímu se vztahu mezi Parlamentem a Komisí, které z něj vyplyne počínaje volbami v roce 2014, se domnívá, že spolehlivá většina v Parlamentu bude mít zásadní význam pro stabilitu legislativních postupů Unie a dobré fungování její exekutivy, a vyzývá proto členské státy, aby ve svém volebním právu v souladu s článkem 3 Aktu o volbě členů Evropského parlamentu ve všeobecných volbách zavedly vhodné a vyvážené minimální limity pro rozdělení křesel, aby se tak řádně zohlednila volba občanů, kterou vyjádřili ve volbách, a současně se zajistila funkčnost Parlamentu; |
| --- | --- |

4.

vzhledem k novému uspořádání volby Evropské komise, které zavedla Lisabonská smlouva, a k měnícímu se vztahu mezi Parlamentem a Komisí, které z něj vyplyne počínaje volbami v roce 2014, se domnívá, že spolehlivá většina v Parlamentu bude mít zásadní význam pro stabilitu legislativních postupů Unie a dobré fungování její exekutivy, a vyzývá proto členské státy, aby ve svém volebním právu v souladu s článkem 3 Aktu o volbě členů Evropského parlamentu ve všeobecných volbách zavedly vhodné a vyvážené minimální limity pro rozdělení křesel, aby se tak řádně zohlednila volba občanů, kterou vyjádřili ve volbách, a současně se zajistila funkčnost Parlamentu;

| 5. | žádá Radu, aby konzultovala Parlament ohledně uspořádání voleb buď 15.–18. května nebo 22.–25. května 2014; |
| --- | --- |

5.

žádá Radu, aby konzultovala Parlament ohledně uspořádání voleb buď 15.–18. května nebo 22.–25. května 2014;

| 6. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Evropské radě, Radě, Komisi a parlamentům a vládám členských států. |
| --- | --- |

6.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Evropské radě, Radě, Komisi a parlamentům a vládám členských států.

---

(1)  Rozhodnutí Rady 76/787/ESUO, EHS, Euratom (Úř. věst. L 278, 8.10.1976, s. 1) ve znění pozměněném rozhodnutím Rady 93/81/Euratom, ESUO, EHS (Úř. věst. L 33, 9.2.1993, s. 15) a rozhodnutím Rady 2002/772/ES, Euratom (Úř. věst. L 283, 21.10.2002, s. 1).

---

| 16.12.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 419/186 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 419/186

---

P7_TA(2012)0463

Situace v oblasti lidských práv v Íránu, zejména hromadné popravy a nedávná smrt bloggera Sattára Beheštího

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 22. listopadu 2012 o situaci v oblasti lidských práv v Íránu, zejména o hromadných popravách a nedávném úmrtí blogera Sattara Beheštího (2012/2877(RSP))

(2015/C 419/28)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na svá předchozí usnesení o Íránu, zejména na usnesení týkající se lidských práv, |
| --- | --- |

—

s ohledem na svá předchozí usnesení o Íránu, zejména na usnesení týkající se lidských práv,

| — | s ohledem na prohlášení místopředsedkyně Komise/vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku o deseti nedávných popravách v Íránu ze dne 23. října 2012, |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení místopředsedkyně Komise/vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku o deseti nedávných popravách v Íránu ze dne 23. října 2012,

| — | s ohledem na prohlášení mluvčího místopředsedkyně Komise/vysoké představitelky o úmrtí íránského blogera Sattara Beheštího ve vězení ze dne 11. listopadu 2012, |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení mluvčího místopředsedkyně Komise/vysoké představitelky o úmrtí íránského blogera Sattara Beheštího ve vězení ze dne 11. listopadu 2012,

| — | ohledem na zprávu zvláštního zpravodaje OSN o situaci v oblasti lidských práv v Íránu ze dne 13. září 2012, |
| --- | --- |

—

ohledem na zprávu zvláštního zpravodaje OSN o situaci v oblasti lidských práv v Íránu ze dne 13. září 2012,

| — | s ohledem na propuštění duchovního Júsufa Nadarcháního z vězení v září 2012, |
| --- | --- |

—

s ohledem na propuštění duchovního Júsufa Nadarcháního z vězení v září 2012,

| — | s ohledem na rezoluce Valného shromáždění OSN č. 62/149 ze dne 18. prosince 2007 a 63/168 ze dne 18. prosince 2008 o moratoriu na výkon trestu smrti, |
| --- | --- |

—

s ohledem na rezoluce Valného shromáždění OSN č. 62/149 ze dne 18. prosince 2007 a 63/168 ze dne 18. prosince 2008 o moratoriu na výkon trestu smrti,

| — | s ohledem na Mezinárodní pakt o občanských a politických právech, Mezinárodní pakt o hospodářských, sociálních a kulturních právech, Úmluvu o odstranění všech forem rasové diskriminace a Úmluvu o právech dítěte, jichž je Írán smluvní stranou, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Mezinárodní pakt o občanských a politických právech, Mezinárodní pakt o hospodářských, sociálních a kulturních právech, Úmluvu o odstranění všech forem rasové diskriminace a Úmluvu o právech dítěte, jichž je Írán smluvní stranou,

| — | s ohledem na čl. 122 odst. 5 a čl. 110 odst. 4 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 122 odst. 5 a čl. 110 odst. 4 jednacího řádu,

| A. | vzhledem k tomu, že se současná situace v oblasti lidských práv v Íránu vyznačuje neustálým a trvalým porušováním základních práv; vzhledem k tomu, že ochránci lidských práv (zejména práv žen, dětí a menšin), novináři, blogeři, umělci, studentští vůdcové, právníci, odboráři a ochránci životního prostředí i nadále žijí pod silným tlakem a neustálou hrozbou zatčení; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že se současná situace v oblasti lidských práv v Íránu vyznačuje neustálým a trvalým porušováním základních práv; vzhledem k tomu, že ochránci lidských práv (zejména práv žen, dětí a menšin), novináři, blogeři, umělci, studentští vůdcové, právníci, odboráři a ochránci životního prostředí i nadále žijí pod silným tlakem a neustálou hrozbou zatčení;

| B. | vzhledem k tomu, že bloger Sattar Beheští, který kritizoval íránský režim na internetu, byl dne 30. října 2012 zatčen specializovaným útvarem policie pro počítačovou kriminalitu zvanou Fata za údajnou počítačovou trestnou činnost a zemřel ve vyšetřovací vazbě; vzhledem k tomu, že přesné okolnosti jeho smrti nebyly dosud zjištěny, přičemž řada zpráv ukazuje, že zemřel v důsledku mučení v íránské vazební věznici; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že bloger Sattar Beheští, který kritizoval íránský režim na internetu, byl dne 30. října 2012 zatčen specializovaným útvarem policie pro počítačovou kriminalitu zvanou Fata za údajnou počítačovou trestnou činnost a zemřel ve vyšetřovací vazbě; vzhledem k tomu, že přesné okolnosti jeho smrti nebyly dosud zjištěny, přičemž řada zpráv ukazuje, že zemřel v důsledku mučení v íránské vazební věznici;

| C. | vzhledem k tomu, že rodinným příslušníkům Sattara Beheštího žijícím v Íránu pohrozili zatčením, pokud budou hovořit o jeho smrti se sdělovacími prostředky nebo podají trestní oznámení proti údajným pachatelům mučení; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že rodinným příslušníkům Sattara Beheštího žijícím v Íránu pohrozili zatčením, pokud budou hovořit o jeho smrti se sdělovacími prostředky nebo podají trestní oznámení proti údajným pachatelům mučení;

| D. | vzhledem k tomu, že smrt Sattara Beheštího je dalším tragickým příkladem systematického a pokračujícího mučení, špatného zacházení a upírání základních práv, k nimž v Iránu běžně dochází u vězňů svědomí, zatímco agenti bezpečnosti a zpravodajských služeb operují v ovzduší naprosté beztrestnosti; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že smrt Sattara Beheštího je dalším tragickým příkladem systematického a pokračujícího mučení, špatného zacházení a upírání základních práv, k nimž v Iránu běžně dochází u vězňů svědomí, zatímco agenti bezpečnosti a zpravodajských služeb operují v ovzduší naprosté beztrestnosti;

| E. | vzhledem k tomu, že po několika dnech mlčení o smrti Sattara Beheštího vyhlásila Rada íránského soudnictví pro lidská práva své odhodlání přehodnotit všechny stránky tohoto případu a s rozhodností stíhat všechny osoby zapojené do případu; |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že po několika dnech mlčení o smrti Sattara Beheštího vyhlásila Rada íránského soudnictví pro lidská práva své odhodlání přehodnotit všechny stránky tohoto případu a s rozhodností stíhat všechny osoby zapojené do případu;

| F. | vzhledem k tomu, že íránský místopředseda parlamentu Muhammad Hasan Abútorábí Fard dne 11. listopadu 2012 prohlásil, že se případem bude zabývat Výbor pro národní bezpečnost a zahraniční politiku íránského parlamentu; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že íránský místopředseda parlamentu Muhammad Hasan Abútorábí Fard dne 11. listopadu 2012 prohlásil, že se případem bude zabývat Výbor pro národní bezpečnost a zahraniční politiku íránského parlamentu;

| G. | vzhledem k tomu, že zvláštní zpravodajové OSN o situaci v oblasti lidských práv v Iránu, o hromadných popravách, o mučení a o svobodě projevu uvítali rozhodnutí íránského parlamentu a soudnictví vyšetřit smrt pana Beheštího, a vzhledem k tomu, že existují zprávy o řadě případů, kdy v Íránu údajně došlo k úmrtí zadržovaných osob v důsledku zlého zacházení nebo mučení, nedostatečné lékařské péče či jejího zanedbání; |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že zvláštní zpravodajové OSN o situaci v oblasti lidských práv v Iránu, o hromadných popravách, o mučení a o svobodě projevu uvítali rozhodnutí íránského parlamentu a soudnictví vyšetřit smrt pana Beheštího, a vzhledem k tomu, že existují zprávy o řadě případů, kdy v Íránu údajně došlo k úmrtí zadržovaných osob v důsledku zlého zacházení nebo mučení, nedostatečné lékařské péče či jejího zanedbání;

| H. | vzhledem k tomu, že dne 22. října 2012 byli Saíd Sedígí a devět dalších mužů popraveni na základě obvinění z drogových deliktů; vzhledem k tomu, že většině těchto mužů nebyl umožněn spravedlivý soudní proces a že v průběhu svého zadržování byli mučeni; |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že dne 22. října 2012 byli Saíd Sedígí a devět dalších mužů popraveni na základě obvinění z drogových deliktů; vzhledem k tomu, že většině těchto mužů nebyl umožněn spravedlivý soudní proces a že v průběhu svého zadržování byli mučeni;

| I. | vzhledem k tomu, že po popravě pana Sedígího úřední orgány varovaly jeho rodinné příslušníky, aby nehovořili s médii, a znemožnily jim po jeho pohřbu konat veřejný pohřební obřad; |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že po popravě pana Sedígího úřední orgány varovaly jeho rodinné příslušníky, aby nehovořili s médii, a znemožnily jim po jeho pohřbu konat veřejný pohřební obřad;

| J. | vzhledem k tomu, že v Íránu došlo v posledních letech k dramatickému nárůstu počtu poprav, včetně poprav mladistvých, přičemž jen v od začátku roku 2012 bylo zaznamenáno více než 300 poprav; vzhledem k tomu, že trest smrti se pravidelně uplatňuje v případech, kdy je obžalovaným odpíráno právo na řádné trestní řízení, a za trestné činy, které podle mezinárodních norem nespadají do kategorie „nejzávažnějších trestných činů“; |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že v Íránu došlo v posledních letech k dramatickému nárůstu počtu poprav, včetně poprav mladistvých, přičemž jen v od začátku roku 2012 bylo zaznamenáno více než 300 poprav; vzhledem k tomu, že trest smrti se pravidelně uplatňuje v případech, kdy je obžalovaným odpíráno právo na řádné trestní řízení, a za trestné činy, které podle mezinárodních norem nespadají do kategorie „nejzávažnějších trestných činů“;

| K. | vzhledem k tomu, že íránské orgány pokračují ve svém úsilí o „halál internet“ (povolený, čistý), což v konečném důsledku znamená omezení přístupu Íránců k celosvětové internetové síti (www), a používají informační a komunikační technologie k surovému potlačování základních svobod, jako je svoboda projevu a shromažďování; vzhledem k tomu, že Írán omezuje svobodu internetu tím, že omezuje dostupnou šířku vlnového pásma vytvořením státem provozovaných serverů a zvláštních internetových protokolů (IP), poskytovatelů internetových služeb a vyhledávačů a zablokováním mezinárodních a tuzemských internetových stránek sociálních sítí; |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že íránské orgány pokračují ve svém úsilí o „halál internet“ (povolený, čistý), což v konečném důsledku znamená omezení přístupu Íránců k celosvětové internetové síti (www), a používají informační a komunikační technologie k surovému potlačování základních svobod, jako je svoboda projevu a shromažďování; vzhledem k tomu, že Írán omezuje svobodu internetu tím, že omezuje dostupnou šířku vlnového pásma vytvořením státem provozovaných serverů a zvláštních internetových protokolů (IP), poskytovatelů internetových služeb a vyhledávačů a zablokováním mezinárodních a tuzemských internetových stránek sociálních sítí;

| L. | vzhledem k tomu, že Sacharovova cena za svobodu myšlení za rok 2012 byla udělena dvěma íránským aktivistům, právničce Nasrín Sotúdeové a filmovému režisérovi Džafaru Panáhímu; vzhledem k tomu, že Nasrín Sotúdeová si odpykává trest odnětí svobody za svou práci, kdy upozorňovala na případy porušování lidských práv v Íránu a že zahájila poté, co jí nebyly umožněny návštěvy rodiny, hladovku; vzhledem k tomu, že Jafar Panahi se odvolává proti rozsudku ukládajícímu mu trest šestiletého vězení, dvacetiletý zákaz filmování a zákaz cestování. |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že Sacharovova cena za svobodu myšlení za rok 2012 byla udělena dvěma íránským aktivistům, právničce Nasrín Sotúdeové a filmovému režisérovi Džafaru Panáhímu; vzhledem k tomu, že Nasrín Sotúdeová si odpykává trest odnětí svobody za svou práci, kdy upozorňovala na případy porušování lidských práv v Íránu a že zahájila poté, co jí nebyly umožněny návštěvy rodiny, hladovku; vzhledem k tomu, že Jafar Panahi se odvolává proti rozsudku ukládajícímu mu trest šestiletého vězení, dvacetiletý zákaz filmování a zákaz cestování.

| 1. | vyjadřuje hluboké znepokojení nad neustále se zhoršující situací v oblasti lidských práv v Íránu, nad rostoucím počtem politických vězňů a vězňů svědomí, nad trvale vysokým počtem poprav, včetně poprav mladistvých, nad rozsáhlým mučením, nespravedlivými soudními procesy a nehoráznými peněžitými částkami požadovanými za propuštění na kauci a nad širokým omezováním svobody informací, projevu, shromažďování, náboženství, vzdělávání a pohybu; |
| --- | --- |

1.

vyjadřuje hluboké znepokojení nad neustále se zhoršující situací v oblasti lidských práv v Íránu, nad rostoucím počtem politických vězňů a vězňů svědomí, nad trvale vysokým počtem poprav, včetně poprav mladistvých, nad rozsáhlým mučením, nespravedlivými soudními procesy a nehoráznými peněžitými částkami požadovanými za propuštění na kauci a nad širokým omezováním svobody informací, projevu, shromažďování, náboženství, vzdělávání a pohybu;

| 2. | je velmi znepokojen úmrtím Sattara Beheštího ve vězení; naléhavě požaduje, aby íránské orgány důkladně tento případ prošetřily, aby bylo možné zjistit přesné okolnosti jeho smrtí; |
| --- | --- |

2.

je velmi znepokojen úmrtím Sattara Beheštího ve vězení; naléhavě požaduje, aby íránské orgány důkladně tento případ prošetřily, aby bylo možné zjistit přesné okolnosti jeho smrtí;

| 3. | je hluboce znepokojen zprávami, podle nichž byl Sattar Beheští ve vězení mučen; naléhavě požaduje, aby íránské orgány zajistily, aby byl vyšetřen každý případ údajného mučení a krutého, nelidského nebo ponižujícího nacházení ve vězeňských zařízeních a aby se pachatelé těchto skutků za své činy zodpovídali; připomíná, že používání tělesných trestů, což se rovná mučení, je neslučitelné s článkem 7 Mezinárodního paktu o občanských a politických právech; |
| --- | --- |

3.

je hluboce znepokojen zprávami, podle nichž byl Sattar Beheští ve vězení mučen; naléhavě požaduje, aby íránské orgány zajistily, aby byl vyšetřen každý případ údajného mučení a krutého, nelidského nebo ponižujícího nacházení ve vězeňských zařízeních a aby se pachatelé těchto skutků za své činy zodpovídali; připomíná, že používání tělesných trestů, což se rovná mučení, je neslučitelné s článkem 7 Mezinárodního paktu o občanských a politických právech;

| 4. | rozhodně odsuzuje používání trestu smrti v Iránu a vyzývá íránské orgány, aby v souladu s rezolucemi Valného shromáždění OSN č. 62/149 a 63/168 uvalily moratorium na výkon trestu smrti v očekávání jeho zrušení; žádá íránskou vládu, aby zakázala popravy mladistvých a zvážila možnost zmírnění všech trestů smrti uložených mladistvým, kteří čekají na jeho vykonání; naléhavě vyzývá íránskou vládu, aby zveřejnila statistiky trestu smrti a informace o vykonání spravedlnosti v případech, kdy byl trest smrti uložen; |
| --- | --- |

4.

rozhodně odsuzuje používání trestu smrti v Iránu a vyzývá íránské orgány, aby v souladu s rezolucemi Valného shromáždění OSN č. 62/149 a 63/168 uvalily moratorium na výkon trestu smrti v očekávání jeho zrušení; žádá íránskou vládu, aby zakázala popravy mladistvých a zvážila možnost zmírnění všech trestů smrti uložených mladistvým, kteří čekají na jeho vykonání; naléhavě vyzývá íránskou vládu, aby zveřejnila statistiky trestu smrti a informace o vykonání spravedlnosti v případech, kdy byl trest smrti uložen;

| 5. | hluboce lituje nedostatku spravedlnosti a transparentnosti soudních řízení a upírání práva na řádný proces v Íránu; vyzývá íránské orgány, aby v případě všech zadržených zajistily přísné dodržování práva na spravedlivé trestní řízení a řádný proces, jak je stanoveno v Mezinárodním paktu o občanských a politických právech; |
| --- | --- |

5.

hluboce lituje nedostatku spravedlnosti a transparentnosti soudních řízení a upírání práva na řádný proces v Íránu; vyzývá íránské orgány, aby v případě všech zadržených zajistily přísné dodržování práva na spravedlivé trestní řízení a řádný proces, jak je stanoveno v Mezinárodním paktu o občanských a politických právech;

| 6. | naléhavě vyzývá íránské orgány, aby osvobodily všechny politické vězně a vězně svědomí, včetně Nasrín Sotúdeové, která je spoludržitelkou Sacharovovy ceny spolu s Džafarem Panáhím, a aby jim umožnila dostavit se v prosinci 2012 do Evropského parlamentu k převzetí ceny; vyjadřuje znepokojení nad zhoršujícím se zdravotním stavem Nasrín Sotúdeové; vyzývá íránské soudnictví a vězeňské orgány, aby ukončily zlé zacházení s Nasrín Sotúdeovou; vyjadřuje své pochopení a neomezenou solidaritu s požadavky Nasrín Sotúdeové; vyzývá íránské orgány, aby umožnily všem vězňům přístup k právníkům podle svého výběru, nezbytnou lékařskou péči a rodinné návštěvy, na něž mají podle mezinárodního práva v oblasti lidských práv nárok, a aby s nimi zacházely důstojně a s úctou; |
| --- | --- |

6.

naléhavě vyzývá íránské orgány, aby osvobodily všechny politické vězně a vězně svědomí, včetně Nasrín Sotúdeové, která je spoludržitelkou Sacharovovy ceny spolu s Džafarem Panáhím, a aby jim umožnila dostavit se v prosinci 2012 do Evropského parlamentu k převzetí ceny; vyjadřuje znepokojení nad zhoršujícím se zdravotním stavem Nasrín Sotúdeové; vyzývá íránské soudnictví a vězeňské orgány, aby ukončily zlé zacházení s Nasrín Sotúdeovou; vyjadřuje své pochopení a neomezenou solidaritu s požadavky Nasrín Sotúdeové; vyzývá íránské orgány, aby umožnily všem vězňům přístup k právníkům podle svého výběru, nezbytnou lékařskou péči a rodinné návštěvy, na něž mají podle mezinárodního práva v oblasti lidských práv nárok, a aby s nimi zacházely důstojně a s úctou;

| 7. | vyzývá íránské orgány, aby se smířily s pokojnými protesty a aby řešily bezpočet problémů, s nimiž se íránský národ potýká; |
| --- | --- |

7.

vyzývá íránské orgány, aby se smířily s pokojnými protesty a aby řešily bezpočet problémů, s nimiž se íránský národ potýká;

| 8. | vyzývá íránské orgány, aby v souladu s íránskou ústavou a Mezinárodním paktem o občanských a politických právech zaručily náboženskou svobodu; |
| --- | --- |

8.

vyzývá íránské orgány, aby v souladu s íránskou ústavou a Mezinárodním paktem o občanských a politických právech zaručily náboženskou svobodu;

| 9. | naléhavě vyzývá íránské orgány, aby prokázaly, že jsou plně odhodlány spolupracovat s mezinárodním společenstvím na zlepšování situace v oblasti lidských práv v Íránu, a vyzývá íránskou vládu, aby dostála svým povinnostem, a to jak podle mezinárodních práva, tak i podle mezinárodních úmluv, které podepsala; |
| --- | --- |

9.

naléhavě vyzývá íránské orgány, aby prokázaly, že jsou plně odhodlány spolupracovat s mezinárodním společenstvím na zlepšování situace v oblasti lidských práv v Íránu, a vyzývá íránskou vládu, aby dostála svým povinnostem, a to jak podle mezinárodních práva, tak i podle mezinárodních úmluv, které podepsala;

| 10. | domnívá se, že návštěva zvláštního zpravodaje OSN by mohla pomoci získat přehled o situaci v oblasti lidských práv v Íránu; se znepokojením konstatuje, že Írán od roku 2005 nepřijal žádnou návštěvu ze strany zvláštních zpravodajů OSN nebo vysokého komisaře OSN pro lidská práva; vyzývá Írán, aby splnil svůj deklarovaný záměr umožnit v roce 2012 návštěvu zvláštního zpravodaje OSN pro lidská práva, pana Ahmeda Šahída; |
| --- | --- |

10.

domnívá se, že návštěva zvláštního zpravodaje OSN by mohla pomoci získat přehled o situaci v oblasti lidských práv v Íránu; se znepokojením konstatuje, že Írán od roku 2005 nepřijal žádnou návštěvu ze strany zvláštních zpravodajů OSN nebo vysokého komisaře OSN pro lidská práva; vyzývá Írán, aby splnil svůj deklarovaný záměr umožnit v roce 2012 návštěvu zvláštního zpravodaje OSN pro lidská práva, pana Ahmeda Šahída;

| 11. | vyzývá Komisi, aby v úzké spolupráci s Parlamentem skutečně využila nový nástroj pro demokracii a lidská práva za účelem podpory demokracie a dodržování lidských práv v Íránu, včetně dodržování svobody projevu na internetu; |
| --- | --- |

11.

vyzývá Komisi, aby v úzké spolupráci s Parlamentem skutečně využila nový nástroj pro demokracii a lidská práva za účelem podpory demokracie a dodržování lidských práv v Íránu, včetně dodržování svobody projevu na internetu;

| 12. | vyzývá zástupce EU a místopředsedkyni/vysokou představitelku, aby doporučili íránským orgánům, aby se znovu zapojily do dialogu o lidských právech; znovu potvrzuje svou ochotu účastnit se dialogu o lidských právech s Íránem na všech úrovních na základě základních hodnot zakotvených v Chartě OSN a v mezinárodních úmluvách; |
| --- | --- |

12.

vyzývá zástupce EU a místopředsedkyni/vysokou představitelku, aby doporučili íránským orgánům, aby se znovu zapojily do dialogu o lidských právech; znovu potvrzuje svou ochotu účastnit se dialogu o lidských právech s Íránem na všech úrovních na základě základních hodnot zakotvených v Chartě OSN a v mezinárodních úmluvách;

| 13. | podporuje přístup EU k Íránu ve dvou rovinách (spojením sankcí s diplomacií), je však zároveň znepokojen negativními důsledky dalekosáhlých sankcí proti Íránu na íránský lid, včetně rostoucí inflace a nedostatku základních potřeb, zejména léků; |
| --- | --- |

13.

podporuje přístup EU k Íránu ve dvou rovinách (spojením sankcí s diplomacií), je však zároveň znepokojen negativními důsledky dalekosáhlých sankcí proti Íránu na íránský lid, včetně rostoucí inflace a nedostatku základních potřeb, zejména léků;

| 14. | vyzývá Radu, aby zpřísnila cílená opatření vůči íránským osobám a subjektům, včetně státních institucí, které odpovídají za hrubé porušování lidských práv a za omezování základních svobod, zejména na základě zneužívání informačních a komunikačních technologií, internetu a cenzury sdělovacích prostředků, a jsou do tohoto porušování nebo omezování zapojeny; vyzývá Komisi a členské státy, aby zajistily zabavení a zmrazení veškerého majetku Íránců, na něž jsou restriktivní opatření zaměřena, nacházejícího se v EU, a to včetně nemovitostí; |
| --- | --- |

14.

vyzývá Radu, aby zpřísnila cílená opatření vůči íránským osobám a subjektům, včetně státních institucí, které odpovídají za hrubé porušování lidských práv a za omezování základních svobod, zejména na základě zneužívání informačních a komunikačních technologií, internetu a cenzury sdělovacích prostředků, a jsou do tohoto porušování nebo omezování zapojeny; vyzývá Komisi a členské státy, aby zajistily zabavení a zmrazení veškerého majetku Íránců, na něž jsou restriktivní opatření zaměřena, nacházejícího se v EU, a to včetně nemovitostí;

| 15. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení místopředsedkyni Komise/vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, Radě, Komisi, vládám a parlamentům členských států, generálnímu tajemníkovi OSN, Výboru OSN pro lidská práva a vládě a parlamentu Íránské islámské republiky a aby toto usnesení dal přeložit do perštiny. |
| --- | --- |

15.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení místopředsedkyni Komise/vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, Radě, Komisi, vládám a parlamentům členských států, generálnímu tajemníkovi OSN, Výboru OSN pro lidská práva a vládě a parlamentu Íránské islámské republiky a aby toto usnesení dal přeložit do perštiny.

---

| 16.12.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 419/189 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 419/189

---

P7_TA(2012)0464

Situace v Barmě, zejména pokračující násilí v Arakanském státě

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 22. listopadu 2012 o situaci v Barmě/Myanmaru, zejména o pokračujícím násilí ve státě Rachin (2012/2878(RSP))

(2015/C 419/29)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na svá předchozí usnesení o Barmě/Myanmaru, zejména na usnesení ze dne 20. dubna 2012 (1) a ze dne 13. září 2012 (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na svá předchozí usnesení o Barmě/Myanmaru, zejména na usnesení ze dne 20. dubna 2012 (1) a ze dne 13. září 2012 (2),

| — | s ohledem na zprávu zvláštního zpravodaje OSN ze dne 24. srpna 2012 o situaci v oblasti lidských práv v Barmě/Myanmaru, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu zvláštního zpravodaje OSN ze dne 24. srpna 2012 o situaci v oblasti lidských práv v Barmě/Myanmaru,

| — | s ohledem na rozhodnutí Rady 2012/225/SZBP ze dne 26. dubna 2012, |
| --- | --- |

—

s ohledem na rozhodnutí Rady 2012/225/SZBP ze dne 26. dubna 2012,

| — | s ohledem na prohlášení prezidenta Theina Seina o situaci ve státě Rachin, které dne 17. srpna 2012 učinil před barmským parlamentem, |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení prezidenta Theina Seina o situaci ve státě Rachin, které dne 17. srpna 2012 učinil před barmským parlamentem,

| — | s ohledem na prohlášení generálního tajemníka OSN ze dne 25. října 2012 o situaci ve státě Rachin v Barmě/Myanmaru, |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení generálního tajemníka OSN ze dne 25. října 2012 o situaci ve státě Rachin v Barmě/Myanmaru,

| — | s ohledem na prohlášení mluvčího vysoké představitelky Catherine Ashtonové ze dne 26. října 2012 o novém výbuchu násilí ve státě Rachin v Barmě/Myanmaru, |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení mluvčího vysoké představitelky Catherine Ashtonové ze dne 26. října 2012 o novém výbuchu násilí ve státě Rachin v Barmě/Myanmaru,

| — | s ohledem na společné prohlášení, které dne 3. listopadu 2012 podepsali v barmském/myanmarském mírovém centru v Yangonu předseda Evropské komise José Manuel Barroso a vedoucí kanceláře myanmarského prezidenta U Aung Min, |
| --- | --- |

—

s ohledem na společné prohlášení, které dne 3. listopadu 2012 podepsali v barmském/myanmarském mírovém centru v Yangonu předseda Evropské komise José Manuel Barroso a vedoucí kanceláře myanmarského prezidenta U Aung Min,

| — | s ohledem na výzvu vysoké komisařky OSN pro lidská práva Navi Pillayové ze dne 9. listopadu 2012, v němž vládu Barmy/Myanmaru naléhavě vybízí k přijetí nezbytných opatření, která rohingyjským občanům zajistí dodržování občanských práv a rovné zacházení, |
| --- | --- |

—

s ohledem na výzvu vysoké komisařky OSN pro lidská práva Navi Pillayové ze dne 9. listopadu 2012, v němž vládu Barmy/Myanmaru naléhavě vybízí k přijetí nezbytných opatření, která rohingyjským občanům zajistí dodržování občanských práv a rovné zacházení,

| — | s ohledem na dopis prezidenta Theina Seina ze dne 16. listopadu 2012 adresovaný generálnímu tajemníkovi OSN Pan Ki-munovi, v němž se oficiálně zavázal, že zváží udělení občanství rohingyjským muslimům, kteří jsou dosud bez jakékoli státní příslušnosti, |
| --- | --- |

—

s ohledem na dopis prezidenta Theina Seina ze dne 16. listopadu 2012 adresovaný generálnímu tajemníkovi OSN Pan Ki-munovi, v němž se oficiálně zavázal, že zváží udělení občanství rohingyjským muslimům, kteří jsou dosud bez jakékoli státní příslušnosti,

| — | s ohledem na úmluvu OSN z roku 1951 o právním postavení uprchlíků a na protokol k této úmluvě z roku 1967, |
| --- | --- |

—

s ohledem na úmluvu OSN z roku 1951 o právním postavení uprchlíků a na protokol k této úmluvě z roku 1967,

| — | s ohledem na články 18 až 21 Všeobecné deklarace lidských práv z roku 1948, |
| --- | --- |

—

s ohledem na články 18 až 21 Všeobecné deklarace lidských práv z roku 1948,

| — | s ohledem na článek 25 Mezinárodního paktu o občanských a politických právech z roku 1966, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 25 Mezinárodního paktu o občanských a politických právech z roku 1966,

| — | s ohledem na prohlášení různých barmských vládních činitelů a představitelů opozice, včetně Aun Schan Su Ťij, v nichž upírají občanům rohingyjské etnické menšiny občanská práva a bagatelizují odpovědnost státních orgánů za nedávné násilné střety, |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení různých barmských vládních činitelů a představitelů opozice, včetně Aun Schan Su Ťij, v nichž upírají občanům rohingyjské etnické menšiny občanská práva a bagatelizují odpovědnost státních orgánů za nedávné násilné střety,

| — | s ohledem na prohlášení Barmské/Myanmarské státní komise pro lidská práva ze srpna 2012, v němž se uvádí, že pronásledování Rohingyů a události ve státě Rachin nespadají do její působnosti, |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení Barmské/Myanmarské státní komise pro lidská práva ze srpna 2012, v němž se uvádí, že pronásledování Rohingyů a události ve státě Rachin nespadají do její působnosti,

| — | s ohledem na čl. 122 odst. 5 a čl. 110 odst. 4 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 122 odst. 5 a čl. 110 odst. 4 jednacího řádu,

| A. | vzhledem k tomu, že od začátku roku 2011 přijímá barmská vláda významná opatření k obnově občanských svobod, avšak že nedávná zvěrstva spáchaná ve státě Rachin upozorňují na mimořádně obtížné problémy, které je ještě třeba překonat; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že od začátku roku 2011 přijímá barmská vláda významná opatření k obnově občanských svobod, avšak že nedávná zvěrstva spáchaná ve státě Rachin upozorňují na mimořádně obtížné problémy, které je ještě třeba překonat;

| B. | vzhledem k tomu, že situace ve státě Rachin zůstává napjatá, neboť od června 2012 muselo 1 10  000 osob prchnout ze svých domovů a v říjnu opět vzplálo násilí, během nějž bylo zabito 89 osob a zničeno více než 5  300 obytných domů a náboženských budov; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že situace ve státě Rachin zůstává napjatá, neboť od června 2012 muselo 1 10  000 osob prchnout ze svých domovů a v říjnu opět vzplálo násilí, během nějž bylo zabito 89 osob a zničeno více než 5  300 obytných domů a náboženských budov;

| C. | vzhledem, k tomu že mezi vysídlenými osobami převažují Rohingyové, kteří žijí v táborech v nepřijatelných podmínkách: tábory jsou velmi přelidněné, s naprosto nedostatečným zásobováním vodou a zcela nevyhovujícím sanitárním zařízením, alarmující počet dětí trpí podvýživou a většinou nemá možnost chodit do školy a do táborů není zajištěn náležitý přísun humanitární pomoci; |
| --- | --- |

C.

vzhledem, k tomu že mezi vysídlenými osobami převažují Rohingyové, kteří žijí v táborech v nepřijatelných podmínkách: tábory jsou velmi přelidněné, s naprosto nedostatečným zásobováním vodou a zcela nevyhovujícím sanitárním zařízením, alarmující počet dětí trpí podvýživou a většinou nemá možnost chodit do školy a do táborů není zajištěn náležitý přísun humanitární pomoci;

| D. | vzhledem k tomu, že od prvních střetů mezi komunitami žijícími ve státě Rachin, které vypukly v červnu 2012, je vyhlášen mimořádný stav, který umožňuje zavést válečné právo; vzhledem k tomu, že ačkoli vláda v postižených oblastech na konci října 2012 vyhlásila zákaz vycházení a rozmístila v nich bezpečnostní posily, nepodařilo se jí dosud násilí zastavit; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že od prvních střetů mezi komunitami žijícími ve státě Rachin, které vypukly v červnu 2012, je vyhlášen mimořádný stav, který umožňuje zavést válečné právo; vzhledem k tomu, že ačkoli vláda v postižených oblastech na konci října 2012 vyhlásila zákaz vycházení a rozmístila v nich bezpečnostní posily, nepodařilo se jí dosud násilí zastavit;

| E. | vzhledem k tomu, že rohingyjská menšina stále čelí diskriminaci; vzhledem k tomu, že na útocích proti této menšině se údajně podílejí místní orgány, které se aktivně snaží Rohingye vypudit ze země; vzhledem k tomu, že mezinárodní společenství barmskou vládu důrazně vybízí k revizi zákona o státním občanství z roku 1982, aby jej bylo možno udělit Rohingyům a aby byly odstraněny hlavní důvody jejich dlouhodobé diskriminace; |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že rohingyjská menšina stále čelí diskriminaci; vzhledem k tomu, že na útocích proti této menšině se údajně podílejí místní orgány, které se aktivně snaží Rohingye vypudit ze země; vzhledem k tomu, že mezinárodní společenství barmskou vládu důrazně vybízí k revizi zákona o státním občanství z roku 1982, aby jej bylo možno udělit Rohingyům a aby byly odstraněny hlavní důvody jejich dlouhodobé diskriminace;

| F. | vzhledem k tomu, že Rachin je druhým nejchudším státem Barmy/Myanmaru, tj. jedné z nejméně rozvinutých zemí na světě, a že chudoba a represe přiživují– stejně jako hořké historické reminiscence – násilí mezi oběma komunitami; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že Rachin je druhým nejchudším státem Barmy/Myanmaru, tj. jedné z nejméně rozvinutých zemí na světě, a že chudoba a represe přiživují– stejně jako hořké historické reminiscence – násilí mezi oběma komunitami;

| G. | vzhledem k tomu, že dne 31. října 2012 vyjádřili tři odborníci OSN hluboké znepokojení nad pokračujícím násilím mezi komunitami ve státě Rachin a vyzvali vládu, aby bezodkladně začala řešit původní příčiny napětí a konfliktu mezi buddhisty a muslimy v tomto regionu; |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že dne 31. října 2012 vyjádřili tři odborníci OSN hluboké znepokojení nad pokračujícím násilím mezi komunitami ve státě Rachin a vyzvali vládu, aby bezodkladně začala řešit původní příčiny napětí a konfliktu mezi buddhisty a muslimy v tomto regionu;

| H. | vzhledem k tomu, že vláda Barmy/Myanmaru ustavila v srpnu 2012 vyšetřovací komisi – v níž však Rohingyové nejsou zastoupeni–, aby prozkoumala příčiny výbuchu nábožensky motivovaného násilí a navrhla, jak by jej bylo možné ukončit, avšak zatím její práce nepřináší žádné výsledky; |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že vláda Barmy/Myanmaru ustavila v srpnu 2012 vyšetřovací komisi – v níž však Rohingyové nejsou zastoupeni–, aby prozkoumala příčiny výbuchu nábožensky motivovaného násilí a navrhla, jak by jej bylo možné ukončit, avšak zatím její práce nepřináší žádné výsledky;

| I. | vzhledem k tomu, že tváří v tvář přetrvávajícímu násilí uprchl do sousedních zemí v průběhu let odhadem jeden milion Rohingyů, přičemž přibližně 3 00  000 uprchlíků hledalo útočiště v Bangladéši a 92  000 v Thajsku a kolem 54  000 neregistrovaných žadatelů o azyl se uchýlilo do devíti táborů ležících podél thajsko-myanmarské hranice; |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že tváří v tvář přetrvávajícímu násilí uprchl do sousedních zemí v průběhu let odhadem jeden milion Rohingyů, přičemž přibližně 3 00  000 uprchlíků hledalo útočiště v Bangladéši a 92  000 v Thajsku a kolem 54  000 neregistrovaných žadatelů o azyl se uchýlilo do devíti táborů ležících podél thajsko-myanmarské hranice;

| J. | vzhledem k tomu, že nejméně 4  000 osob uprchlo lodí do Sittwe, hlavního města státu Rachin, kde vláda oddělila muslimy, včetně Rohingyů, od zbytku populace, a přemístila je do táborů; a vzhledem k tomu, že podle odhadu nejméně 3  000 Rohingyů uprchlo po moři k barmsko-bangladéšské hranici, kde bangladéšské bezpečnostní síly dostaly v červnu rozkaz vytlačovat všechny osoby blížící se k hranici zase zpět; |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že nejméně 4  000 osob uprchlo lodí do Sittwe, hlavního města státu Rachin, kde vláda oddělila muslimy, včetně Rohingyů, od zbytku populace, a přemístila je do táborů; a vzhledem k tomu, že podle odhadu nejméně 3  000 Rohingyů uprchlo po moři k barmsko-bangladéšské hranici, kde bangladéšské bezpečnostní síly dostaly v červnu rozkaz vytlačovat všechny osoby blížící se k hranici zase zpět;

| K. | vzhledem k tomu, že předseda Evropské komise José Manuel Barroso nabídl Barmě při své návštěvě v barmském hlavním městě Neipyijto částku 78 milionů EUR jako rozvojovou pomoc EU a zdůraznil, že EU je připravena uvolnit 4 miliony EUR na okamžitou humanitární pomoc za předpokladu, že bude zaručen přístup k postiženým oblastem; |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že předseda Evropské komise José Manuel Barroso nabídl Barmě při své návštěvě v barmském hlavním městě Neipyijto částku 78 milionů EUR jako rozvojovou pomoc EU a zdůraznil, že EU je připravena uvolnit 4 miliony EUR na okamžitou humanitární pomoc za předpokladu, že bude zaručen přístup k postiženým oblastem;

| 1. | je velmi znepokojen obnovením etnického násilí ve státě Rachin, které vedlo k četným případům úmrtí a zranění osob, k ničení majetku a k vysídlení místního obyvatelstva, a vyjadřuje obavu, že tyto střety mezi komunitami mohou ohrozit přechod země k demokracii a mohly by mít širší dopad na celý region; |
| --- | --- |

1.

je velmi znepokojen obnovením etnického násilí ve státě Rachin, které vedlo k četným případům úmrtí a zranění osob, k ničení majetku a k vysídlení místního obyvatelstva, a vyjadřuje obavu, že tyto střety mezi komunitami mohou ohrozit přechod země k demokracii a mohly by mít širší dopad na celý region;

| 2. | bere na vědomí pokračující politické reformy a reformy v oblasti občanských práv v Barmě, ale naléhá na úřady, aby zvýšily své úsilí, a to i včetně propuštění zbývajících politických vězňů, a aby naléhavě hledaly možnosti řešení násilí mezi komunitami a jeho důsledků; |
| --- | --- |

2.

bere na vědomí pokračující politické reformy a reformy v oblasti občanských práv v Barmě, ale naléhá na úřady, aby zvýšily své úsilí, a to i včetně propuštění zbývajících politických vězňů, a aby naléhavě hledaly možnosti řešení násilí mezi komunitami a jeho důsledků;

| 3. | domnívá se, že současný nárůst násilí mezi komunitami ve státě Rachin je důsledkem dlouhotrvajících diskriminačních politik proti Rohingyům; zdůrazňuje, že prozatím bylo učiněno jen málo, aby se zabránilo vzniku hlavních příčin napětí mezi komunitami a etnické diskriminaci, nebo aby se tyto otázky řešily; |
| --- | --- |

3.

domnívá se, že současný nárůst násilí mezi komunitami ve státě Rachin je důsledkem dlouhotrvajících diskriminačních politik proti Rohingyům; zdůrazňuje, že prozatím bylo učiněno jen málo, aby se zabránilo vzniku hlavních příčin napětí mezi komunitami a etnické diskriminaci, nebo aby se tyto otázky řešily;

| 4. | bere na vědomí ujištění vlády, že zahájí úplné a nezávislé vyšetřování uvedených událostí a přijme opatření proti těm, kdo podněcují násilí; vyzývá vládu Barmy/Myanmaru, aby přijala okamžitá opatření k ukončení etnického násilí a diskriminace a aby postavila před soud ty, kteří se účastnili násilných střetů a dalšího s tím souvisejícího porušování zákonů ve státě Rachin; |
| --- | --- |

4.

bere na vědomí ujištění vlády, že zahájí úplné a nezávislé vyšetřování uvedených událostí a přijme opatření proti těm, kdo podněcují násilí; vyzývá vládu Barmy/Myanmaru, aby přijala okamžitá opatření k ukončení etnického násilí a diskriminace a aby postavila před soud ty, kteří se účastnili násilných střetů a dalšího s tím souvisejícího porušování zákonů ve státě Rachin;

| 5. | vyzývá všechny strany, aby nalezly způsob, jak trvale vyřešit problémy mezi komunitami, a znovu vyzývá politické síly, aby zaujaly jasné stanovisko k podpoře pluralitní společnosti na základě dialogu s místními komunitami, který by zahrnoval všechny zúčastněné strany; |
| --- | --- |

5.

vyzývá všechny strany, aby nalezly způsob, jak trvale vyřešit problémy mezi komunitami, a znovu vyzývá politické síly, aby zaujaly jasné stanovisko k podpoře pluralitní společnosti na základě dialogu s místními komunitami, který by zahrnoval všechny zúčastněné strany;

| 6. | vyzývá vládu Barmy/Myanmaru, aby ukončila diskriminační praktiky uplatňované proti Rohingyům; znovu opakuje své dřívější výzvy, aby byl změněn nebo zrušen zákon o občanství z roku 1982 s cílem zajistit Rohingyům rovný přístup k barmskému občanství; |
| --- | --- |

6.

vyzývá vládu Barmy/Myanmaru, aby ukončila diskriminační praktiky uplatňované proti Rohingyům; znovu opakuje své dřívější výzvy, aby byl změněn nebo zrušen zákon o občanství z roku 1982 s cílem zajistit Rohingyům rovný přístup k barmskému občanství;

| 7. | naléhavě žádá barmské orgány, aby přijaly ráznější opatření, pokud jde o otázky občanských práv, zejména přístup ke vzdělání, získání pracovních povolení a svobodu pohybu pro rohingyjskou menšinu; |
| --- | --- |

7.

naléhavě žádá barmské orgány, aby přijaly ráznější opatření, pokud jde o otázky občanských práv, zejména přístup ke vzdělání, získání pracovních povolení a svobodu pohybu pro rohingyjskou menšinu;

| 8. | vyzývá vládu Barmy/Myanmaru, aby umožnila agenturám OSN a humanitárním nevládním organizacím, novinářům a diplomatům bezproblémový přístup do všech oblastí země, včetně státu Rachin, a aby všem postiženým lidem poskytla neomezený přístup k humanitární pomoci; dále vyzývá barmské orgány, aby co nejrychleji zlepšily podmínky v táborech pro vysídlené Rohingye; |
| --- | --- |

8.

vyzývá vládu Barmy/Myanmaru, aby umožnila agenturám OSN a humanitárním nevládním organizacím, novinářům a diplomatům bezproblémový přístup do všech oblastí země, včetně státu Rachin, a aby všem postiženým lidem poskytla neomezený přístup k humanitární pomoci; dále vyzývá barmské orgány, aby co nejrychleji zlepšily podmínky v táborech pro vysídlené Rohingye;

| 9. | vyzývá EU a členské státy, aby poskytly barmské vládě humanitární pomoc a podporu v jejím úsilí o stabilizaci situace a rychlejší provádění reformních programů způsobem, který je založen na právním státě, dodržování lidských práv a politických svobod; |
| --- | --- |

9.

vyzývá EU a členské státy, aby poskytly barmské vládě humanitární pomoc a podporu v jejím úsilí o stabilizaci situace a rychlejší provádění reformních programů způsobem, který je založen na právním státě, dodržování lidských práv a politických svobod;

| 10. | vítá návrhy předložené výborem pro právní stát barmského parlamentu a naléhá na vládu, aby urychleně provedla legislativní, institucionální a politické reformy k ukončení závažného porušování lidských práv v oblastech postižených etnickými a jinými ozbrojenými konflikty a aby vyřešila otázku trvající beztrestnosti při porušování lidských práv, a to zejména tam, kde bylo násilí spácháno ozbrojenými složkami státu; |
| --- | --- |

10.

vítá návrhy předložené výborem pro právní stát barmského parlamentu a naléhá na vládu, aby urychleně provedla legislativní, institucionální a politické reformy k ukončení závažného porušování lidských práv v oblastech postižených etnickými a jinými ozbrojenými konflikty a aby vyřešila otázku trvající beztrestnosti při porušování lidských práv, a to zejména tam, kde bylo násilí spácháno ozbrojenými složkami státu;

| 11. | vítá propuštění 514 vězňů, z toho 90 politických vězňů, dne 17. září 2012 a propuštění 66 vězňů, z toho nejméně 44 politických vězňů, dne 19. listopadu 2012 při amnestii, která se časově shodovala s návštěvou amerického prezidenta Baracka Obamy v Barmě/Myanmaru; vyzývá barmskou vládu, aby propustila všechny zbývající vězně svědomí, přesně uvedla, kolik jich ještě zůstává ve vazbě, a aby učinila kroky nezbytné k zajištění reintegrace propuštěných vězňů do společnosti; |
| --- | --- |

11.

vítá propuštění 514 vězňů, z toho 90 politických vězňů, dne 17. září 2012 a propuštění 66 vězňů, z toho nejméně 44 politických vězňů, dne 19. listopadu 2012 při amnestii, která se časově shodovala s návštěvou amerického prezidenta Baracka Obamy v Barmě/Myanmaru; vyzývá barmskou vládu, aby propustila všechny zbývající vězně svědomí, přesně uvedla, kolik jich ještě zůstává ve vazbě, a aby učinila kroky nezbytné k zajištění reintegrace propuštěných vězňů do společnosti;

| 12. | vítá závěry Rady o Barmě/Myanmaru ze dne 23. dubna 2012, které zahrnují pozastavení restriktivních opatření, jež byla uvalena na vládu, s výjimkou zbrojního embarga, a odhodlání EU nadále podporovat fázi přechodu této země; vzhledem k tomu, že otázky lidských práv, jsou pro EU klíčové: je nutno napomáhat reformnímu procesu, který přispívá k hospodářskému, politickému a sociálnímu rozvoji a zavádění zásad právního státu a základních svobod, zejména svobody projevu a shromažďování; pozitivně hodnotí v této souvislosti nedávnou návštěvu předsedy Evropské komise a okamžité zvýšení financování humanitární pomoci Komisí pro rok 2012 s cílem pomoci obyvatelům státu Rachin; |
| --- | --- |

12.

vítá závěry Rady o Barmě/Myanmaru ze dne 23. dubna 2012, které zahrnují pozastavení restriktivních opatření, jež byla uvalena na vládu, s výjimkou zbrojního embarga, a odhodlání EU nadále podporovat fázi přechodu této země; vzhledem k tomu, že otázky lidských práv, jsou pro EU klíčové: je nutno napomáhat reformnímu procesu, který přispívá k hospodářskému, politickému a sociálnímu rozvoji a zavádění zásad právního státu a základních svobod, zejména svobody projevu a shromažďování; pozitivně hodnotí v této souvislosti nedávnou návštěvu předsedy Evropské komise a okamžité zvýšení financování humanitární pomoci Komisí pro rok 2012 s cílem pomoci obyvatelům státu Rachin;

| 13. | pověřuje svého předsedu, aby toto usnesení předal vládě a parlamentu Barmy/Myanmaru, vysoké představitelce EU, Komisi, vládám a parlamentům členských států, generálnímu tajemníkovi sdružení ASEAN, mezivládnímu výboru sdružení ASEAN pro lidská práva, generálnímu tajemníkovi Britského společenství národů, zvláštnímu zástupci OSN pro lidská práva v Barmě/Myanmaru, vysoké komisařce OSN pro uprchlíky a Radě OSN pro lidská práva. |
| --- | --- |

13.

pověřuje svého předsedu, aby toto usnesení předal vládě a parlamentu Barmy/Myanmaru, vysoké představitelce EU, Komisi, vládám a parlamentům členských států, generálnímu tajemníkovi sdružení ASEAN, mezivládnímu výboru sdružení ASEAN pro lidská práva, generálnímu tajemníkovi Britského společenství národů, zvláštnímu zástupci OSN pro lidská práva v Barmě/Myanmaru, vysoké komisařce OSN pro uprchlíky a Radě OSN pro lidská práva.

---

(1)  Přijaté texty, P7_TA(2012)0142.

(2)  Přijaté texty, P7_TA(2012)0355.

---

| 16.12.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 419/192 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 419/192

---

P7_TA(2012)0465

Situace migrantů v Libyi

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 22. listopadu 2012 situace migrantů v Libyi (2012/2879(RSP))

(2015/C 419/30)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na Úmluvu OSN o právním postavení uprchlíků přijatou v roce 1951 a její Protokol z roku 1967, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Úmluvu OSN o právním postavení uprchlíků přijatou v roce 1951 a její Protokol z roku 1967,

| — | s ohledem na Úmluvu Africké unie, která upravuje zvláštní aspekty týkající se uprchlíků v Africe, kterou ratifikovala Libye dne 25. dubna 1981, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Úmluvu Africké unie, která upravuje zvláštní aspekty týkající se uprchlíků v Africe, kterou ratifikovala Libye dne 25. dubna 1981,

| — | s ohledem na Africkou chartu o ochraně lidských práv a práv národů a její protokol o zřízení Afrického soudu pro lidská práva a práva národů, které Libye ratifikovala dne 26. března 1987 a 19. listopadu 2003, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Africkou chartu o ochraně lidských práv a práv národů a její protokol o zřízení Afrického soudu pro lidská práva a práva národů, které Libye ratifikovala dne 26. března 1987 a 19. listopadu 2003,

| — | s ohledem na svá předchozí usnesení o Ázerbájdžánu, zejména na usnesení ze dne 15. září 2011 (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na svá předchozí usnesení o Ázerbájdžánu, zejména na usnesení ze dne 15. září 2011 (1),

| — | s ohledem na balíček evropské politiky sousedství, který se týká Libye ze dne 15. května 2012, |
| --- | --- |

—

s ohledem na balíček evropské politiky sousedství, který se týká Libye ze dne 15. května 2012,

| — | s ohledem na své usnesení o lidských právech a bezpečnostní situaci v sahelském regionu ze dne 14. června 2012 (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení o lidských právech a bezpečnostní situaci v sahelském regionu ze dne 14. června 2012 (2),

| — | s ohledem na závěry Rady pro zahraniční záležitosti ze dne 23. července 2012, |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry Rady pro zahraniční záležitosti ze dne 23. července 2012,

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 12. září 2012 o výroční zprávě Rady pro Evropská parlament o společné zahraniční a bezpečnostní politice (3), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 12. září 2012 o výroční zprávě Rady pro Evropská parlament o společné zahraniční a bezpečnostní politice (3),

| — | s ohledem na prohlášení místopředsedkyně Komise, vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku ze dne 19. července 2012 a 3. listopadu 2012 o Libyi, |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení místopředsedkyně Komise, vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku ze dne 19. července 2012 a 3. listopadu 2012 o Libyi,

| — | s ohledem na zprávu generálního tajemníka OSN o podpůrné misi OSN, přijaté dne 30. srpna 2012, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu generálního tajemníka OSN o podpůrné misi OSN, přijaté dne 30. srpna 2012,

| — | s ohledem na čl. 122 odst. 5 a čl. 110 odst. 4 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 122 odst. 5 a čl. 110 odst. 4 jednacího řádu,

| A. | vzhledem k tomu, že Libye uskutečnila své první demokratické a svobodné volby v červenci 2012 pozoruhodně pokojným a náležitým způsobem; vzhledem k tomu, že tato země byla dne 9. srpna 2012 svědkem prvního pokojného přechodu moci ve svých dějinách z Přechodné národní rady na Všelidové národní shromáždění, pověřené přijetím ústavy a ostatních nejdůležitějších legislativních reforem; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že Libye uskutečnila své první demokratické a svobodné volby v červenci 2012 pozoruhodně pokojným a náležitým způsobem; vzhledem k tomu, že tato země byla dne 9. srpna 2012 svědkem prvního pokojného přechodu moci ve svých dějinách z Přechodné národní rady na Všelidové národní shromáždění, pověřené přijetím ústavy a ostatních nejdůležitějších legislativních reforem;

| B. | vzhledem k tomu, že první libyjská vláda, která po více než padesáti letech vzešla z demokratických voleb, složila přísahu dne 14. listopadu 2012; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že první libyjská vláda, která po více než padesáti letech vzešla z demokratických voleb, složila přísahu dne 14. listopadu 2012;

| C. | vzhledem k tomu, že Libye čelí porevolučnímu období plnému úloh, které sahají od bezpečnosti (odzbrojení, demobilizace a reintegrace revolučních milicí a reforma národní armády, policie, pohraničních sil a ostatních sil státní bezpečnosti), národního smíření, soudnictví v přechodném období, prosazování zásad právního státu a dodržování lidských práv až po potřebu připravit mnohé další reformy, které mají zásadní význam při budování demokratických institucí a demokratického státu; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že Libye čelí porevolučnímu období plnému úloh, které sahají od bezpečnosti (odzbrojení, demobilizace a reintegrace revolučních milicí a reforma národní armády, policie, pohraničních sil a ostatních sil státní bezpečnosti), národního smíření, soudnictví v přechodném období, prosazování zásad právního státu a dodržování lidských práv až po potřebu připravit mnohé další reformy, které mají zásadní význam při budování demokratických institucí a demokratického státu;

| D. | vzhledem k tomu, že Libye se tradičně spoléhá na migranty pracující v odvětvích, jako jsou zdravotnictví, vzdělávání, zemědělství, poskytování stravovacích a ubytovacích služeb a úklidové služby; vzhledem k tomu, že Libye je stále velkým centrem žadatelů o azyl a uprchlíků, kteří prchají před konflikty v Africe, Asii a Blízkém východě; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že Libye se tradičně spoléhá na migranty pracující v odvětvích, jako jsou zdravotnictví, vzdělávání, zemědělství, poskytování stravovacích a ubytovacích služeb a úklidové služby; vzhledem k tomu, že Libye je stále velkým centrem žadatelů o azyl a uprchlíků, kteří prchají před konflikty v Africe, Asii a Blízkém východě;

| E. | vzhledem k tomu, že schopnost úřadů kontrolovat přechod osob skrze 4  378 km pozemních hranic v Libyi je velmi omezená; |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že schopnost úřadů kontrolovat přechod osob skrze 4  378 km pozemních hranic v Libyi je velmi omezená;

| F. | vzhledem k tomu, že během vlády plukovníka Kaddáfího pracovalo v Libyi 1,5 a 2,5 milionů cizinců; vzhledem k tomu, že od začátku osvobození dne 17. února 2011 bylo mnoho přistěhovalců přinuceno připojit se k žoldáckým skupinám za vlády Kaddáfího a velká část z nich je v současnosti zadržována bez soudu či opustila zemi; vzhledem k tomu, že podle Mezinárodní organizace pro migraci ke konci listopadu 2011 zhruba 8 00  000 migrantů už opustilo zemi směrem k sousedním státům, nicméně v mezidobí se jich mnoho vrátilo či dorazili nové osoby; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že během vlády plukovníka Kaddáfího pracovalo v Libyi 1,5 a 2,5 milionů cizinců; vzhledem k tomu, že od začátku osvobození dne 17. února 2011 bylo mnoho přistěhovalců přinuceno připojit se k žoldáckým skupinám za vlády Kaddáfího a velká část z nich je v současnosti zadržována bez soudu či opustila zemi; vzhledem k tomu, že podle Mezinárodní organizace pro migraci ke konci listopadu 2011 zhruba 8 00  000 migrantů už opustilo zemi směrem k sousedním státům, nicméně v mezidobí se jich mnoho vrátilo či dorazili nové osoby;

| G. | vzhledem k tomu, že porušování lidských práv a páchání násilí proti migrantům, uchazečům o azyl a uprchlíkům je v Libyi na denním pořádku, a vzhledem k tomu, že cizinci bez dokladů jsou ve vazbě i nadále vystaveni riziku zneužívání, rasismu, svévolnému zadržování, bití a mučení; |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že porušování lidských práv a páchání násilí proti migrantům, uchazečům o azyl a uprchlíkům je v Libyi na denním pořádku, a vzhledem k tomu, že cizinci bez dokladů jsou ve vazbě i nadále vystaveni riziku zneužívání, rasismu, svévolnému zadržování, bití a mučení;

| H. | vzhledem k tomu, že cizinci v Libyi jsou stále zvláště vystaveni zneužívání kvůli bezpečnostnímu vakuu, šíření zbraní, neexistenci vnitrostátních právních předpisů pro oblast azylu a migrujících pracovníků, nedostačující soudnický systém a slabá správa věcí veřejných; vzhledem k tomu, že cizí státní příslušníci, včetně těhotných žen, žen s malými dětmi a dětmi bez doprovodu, které jsou zadržovány s dospělými, jsou zadržováni ve velkém množství detenčních zařízeních, které jsou zvláště zřizovány pro nelegální přistěhovalce, či jsou zadržování milicemi; |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že cizinci v Libyi jsou stále zvláště vystaveni zneužívání kvůli bezpečnostnímu vakuu, šíření zbraní, neexistenci vnitrostátních právních předpisů pro oblast azylu a migrujících pracovníků, nedostačující soudnický systém a slabá správa věcí veřejných; vzhledem k tomu, že cizí státní příslušníci, včetně těhotných žen, žen s malými dětmi a dětmi bez doprovodu, které jsou zadržovány s dospělými, jsou zadržováni ve velkém množství detenčních zařízeních, které jsou zvláště zřizovány pro nelegální přistěhovalce, či jsou zadržování milicemi;

| I. | vzhledem k tomu, že nedávné zprávy zveřejněné Mezinárodní federací lig lidských práv, skupinou Migreurop, organizací Amnesty International a Spravedlnost bez hranic pro migranty, které vycházejí z řady šetření, které proběhly v Libyi v červnu 2012, zdůrazňují opakovávané špatné zacházení s migranty zadržovanými v detenčních centrech v Kufře, Tripoli, Benghazi a v oblasti Nafusa Mountain; |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že nedávné zprávy zveřejněné Mezinárodní federací lig lidských práv, skupinou Migreurop, organizací Amnesty International a Spravedlnost bez hranic pro migranty, které vycházejí z řady šetření, které proběhly v Libyi v červnu 2012, zdůrazňují opakovávané špatné zacházení s migranty zadržovanými v detenčních centrech v Kufře, Tripoli, Benghazi a v oblasti Nafusa Mountain;

| J. | vzhledem k tomu, že Libye ještě neratifikovala Úmluvu OSN z roku 1951o právním postavení uprchlíků; |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že Libye ještě neratifikovala Úmluvu OSN z roku 1951o právním postavení uprchlíků;

| K. | vzhledem k tomu, že Úřad vysokého komisaře OSN pro uprchlíky stále ještě nemá právní status v Libyi, i když se v současné době v této zemi nachází; |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že Úřad vysokého komisaře OSN pro uprchlíky stále ještě nemá právní status v Libyi, i když se v současné době v této zemi nachází;

| L. | vzhledem k tomu, že některé členské státy znovu zahájily rozhovory s Libyí na téma kontrola migrace; |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že některé členské státy znovu zahájily rozhovory s Libyí na téma kontrola migrace;

| M. | vzhledem k tomu, že existence plně fungující a demokratické vlády v Libyi je předpokladem pro jednání s EU, OSN a dalšími mezinárodními partnery při uzavírání jakýchkoli dohod o spolupráci s Libyí; |
| --- | --- |

M.

vzhledem k tomu, že existence plně fungující a demokratické vlády v Libyi je předpokladem pro jednání s EU, OSN a dalšími mezinárodními partnery při uzavírání jakýchkoli dohod o spolupráci s Libyí;

| 1. | vítá uvedení libyjské vlády do úřadu, která odvozuje svou legitimitu od demokratických voleb a podporuje členy vlády v tom, aby jednali rozhodně s cílem vybudovat základy demokratické, odpovědné a fungujících státní struktury v Libyi; vyzývá mezinárodní subjekty a zejména EU, aby byly připraveny pomoci libyjské vládě a Všelidovému národnímu shromáždění v jeho náročném úkolu; |
| --- | --- |

1.

vítá uvedení libyjské vlády do úřadu, která odvozuje svou legitimitu od demokratických voleb a podporuje členy vlády v tom, aby jednali rozhodně s cílem vybudovat základy demokratické, odpovědné a fungujících státní struktury v Libyi; vyzývá mezinárodní subjekty a zejména EU, aby byly připraveny pomoci libyjské vládě a Všelidovému národnímu shromáždění v jeho náročném úkolu;

| 2. | vyzývá Libyi, aby přijala a schválila legislativu v souladu se svými mezinárodními závazky zejména s ohledem na zajištění dodržování všeobecných lidských práv; uznává však, že takové úsilí bude vyžadovat čas vzhledem i tomu, že nově zvolená vláda právě složila přísahu; uznává, že překonání ničivého dědictví tyranského režimu Kaddáfího bude vyžadovat rozhodné kroky a řádné vzdělávání než vstoupí v platnost plně odpovědný právní, soudní a bezpečnostní systém, které bude založen na právech; |
| --- | --- |

2.

vyzývá Libyi, aby přijala a schválila legislativu v souladu se svými mezinárodními závazky zejména s ohledem na zajištění dodržování všeobecných lidských práv; uznává však, že takové úsilí bude vyžadovat čas vzhledem i tomu, že nově zvolená vláda právě složila přísahu; uznává, že překonání ničivého dědictví tyranského režimu Kaddáfího bude vyžadovat rozhodné kroky a řádné vzdělávání než vstoupí v platnost plně odpovědný právní, soudní a bezpečnostní systém, které bude založen na právech;

| 3. | zdůrazňuje své znepokojení nad tím nad citlivou situací v oblasti bezpečnosti a lidských práv cizinců pracujících v Libyi, zejména těch, kteří pocházejí ze subsaharské Afriky a východní Afriky, kteří přicházejí hledat práci či žádají o politický azyl a nad situací osob, které se stále nacházejí ve vězení; zejména je znepokojen životními podmínkami a zacházením se zadržovanými migranty v detenčních centrech a to zejména v Kufře, Tripoli, Benghazi a v oblasti Nafusa Mountain; |
| --- | --- |

3.

zdůrazňuje své znepokojení nad tím nad citlivou situací v oblasti bezpečnosti a lidských práv cizinců pracujících v Libyi, zejména těch, kteří pocházejí ze subsaharské Afriky a východní Afriky, kteří přicházejí hledat práci či žádají o politický azyl a nad situací osob, které se stále nacházejí ve vězení; zejména je znepokojen životními podmínkami a zacházením se zadržovanými migranty v detenčních centrech a to zejména v Kufře, Tripoli, Benghazi a v oblasti Nafusa Mountain;

| 4. | vyjadřuje své hluboké znepokojení nad špatnými podmínkami ve vazbě, kterým jsou vystavováni cizinci, včetně žen a dětí -– mnozí z nich jsou oběťmi sexuálního násilí či násilí založeného na pohlaví, a nad neexistujícím dostatečným právním rámce a ochranou, což způsobuje, že doba věznění může být neomezená a neexistuje možnost odvolání proti vyhoštění; |
| --- | --- |

4.

vyjadřuje své hluboké znepokojení nad špatnými podmínkami ve vazbě, kterým jsou vystavováni cizinci, včetně žen a dětí -– mnozí z nich jsou oběťmi sexuálního násilí či násilí založeného na pohlaví, a nad neexistujícím dostatečným právním rámce a ochranou, což způsobuje, že doba věznění může být neomezená a neexistuje možnost odvolání proti vyhoštění;

| 5. | vyzývá libyjské úřady, aby chránily cizí státní příslušníky, a to bez ohledu na jejich přistěhovalecký status, před násilím, vykořisťováním, hrozbami, zastrašováním a zneužitím; |
| --- | --- |

5.

vyzývá libyjské úřady, aby chránily cizí státní příslušníky, a to bez ohledu na jejich přistěhovalecký status, před násilím, vykořisťováním, hrozbami, zastrašováním a zneužitím;

| 6. | vyzývá libyjskou vládu a Všelidové národní shromáždění, aby poskytly všem vnitrostátním a místním orgánům odpovídající legislativu a instrukce s cílem zajistit spravedlivé zacházení, nediskriminování a nezbytnou ochranu pro všechny uprchlíky, uchazeče o azyl a migranty a zvláštní pozornost věnovaly bezpečnosti a právům žen a dětí; |
| --- | --- |

6.

vyzývá libyjskou vládu a Všelidové národní shromáždění, aby poskytly všem vnitrostátním a místním orgánům odpovídající legislativu a instrukce s cílem zajistit spravedlivé zacházení, nediskriminování a nezbytnou ochranu pro všechny uprchlíky, uchazeče o azyl a migranty a zvláštní pozornost věnovaly bezpečnosti a právům žen a dětí;

| 7. | očekává, že nová libyjská vláda ratifikuje bez odkladu Úmluvu OSN oprávním postavení uprchlíků přijatou v roce 1951 a její Protokol z roku 1967 a přijme právní předpisy pro oblast azylu, které budou v souladu s mezinárodními právními předpisy a normami; |
| --- | --- |

7.

očekává, že nová libyjská vláda ratifikuje bez odkladu Úmluvu OSN oprávním postavení uprchlíků přijatou v roce 1951 a její Protokol z roku 1967 a přijme právní předpisy pro oblast azylu, které budou v souladu s mezinárodními právními předpisy a normami;

| 8. | vyzývá nové libyjské úřady, aby okamžitě poskytly právní status Úřadu vysokého komisaře OSN pro uprchlíky a usnadňovaly jeho práci; podporuje úzkou spolupráci mezi EU, Úřadem vysokého komisaře OSN pro uprchlíky a dalšími agenturami OSN zapojenými do situace v době po konfliktu; |
| --- | --- |

8.

vyzývá nové libyjské úřady, aby okamžitě poskytly právní status Úřadu vysokého komisaře OSN pro uprchlíky a usnadňovaly jeho práci; podporuje úzkou spolupráci mezi EU, Úřadem vysokého komisaře OSN pro uprchlíky a dalšími agenturami OSN zapojenými do situace v době po konfliktu;

| 9. | vyzývá nové libyjské úřady, aby usnadnily práci organizací, které mohou pomoci chránit a podporovat uchazeče o azyl, uprchlíky a migranty; |
| --- | --- |

9.

vyzývá nové libyjské úřady, aby usnadnily práci organizací, které mohou pomoci chránit a podporovat uchazeče o azyl, uprchlíky a migranty;

| 10. | vyzývá Libyi, aby schválila právní předpisy, která umožní regulovat vstup a pobyt cizích státních příslušníků v této zemi, a to včetně funkčního azylového systému; vyzývá EU, aby Libyi jako svému sousedovi poskytla technickou a politickou pomoc pro provádění tohoto úkolu, včetně zavedení opatření na zlepšení podmínek stávajících detenčních zařízení; |
| --- | --- |

10.

vyzývá Libyi, aby schválila právní předpisy, která umožní regulovat vstup a pobyt cizích státních příslušníků v této zemi, a to včetně funkčního azylového systému; vyzývá EU, aby Libyi jako svému sousedovi poskytla technickou a politickou pomoc pro provádění tohoto úkolu, včetně zavedení opatření na zlepšení podmínek stávajících detenčních zařízení;

| 11. | vyzývá Libyi, aby schválila právní status pro migrující pracovníky v Libyi, které jim poskytnou plnou ochranu v oblasti dodržování jejich lidských práv, a to včetně pracovních práv, v souladu s příslušnými normami MOP; |
| --- | --- |

11.

vyzývá Libyi, aby schválila právní status pro migrující pracovníky v Libyi, které jim poskytnou plnou ochranu v oblasti dodržování jejich lidských práv, a to včetně pracovních práv, v souladu s příslušnými normami MOP;

| 12. | vyzývá EU a její členské státy, aby jednaly taktně při sjednávání budoucích dohod o spolupráci a dohod o kontrole migrace snovými libyjskými úřady a zajistily, že tyto dohodu obsahují účinné monitorovací mechanismy pro ochranu lidských práv migrantů, uprchlíků a uchazečů o azyl; |
| --- | --- |

12.

vyzývá EU a její členské státy, aby jednaly taktně při sjednávání budoucích dohod o spolupráci a dohod o kontrole migrace snovými libyjskými úřady a zajistily, že tyto dohodu obsahují účinné monitorovací mechanismy pro ochranu lidských práv migrantů, uprchlíků a uchazečů o azyl;

| 13. | vyzývá zahraniční podniky, které pracují v Libyi, a zejména evropské podniky, aby zajistily plné dodržování podnikové sociální odpovědnosti jako zásadní politiky v rámci svých činností, a zaručili přijetí podnikové sociální odpovědnost zejména s ohledem na migrující pracovníky; |
| --- | --- |

13.

vyzývá zahraniční podniky, které pracují v Libyi, a zejména evropské podniky, aby zajistily plné dodržování podnikové sociální odpovědnosti jako zásadní politiky v rámci svých činností, a zaručili přijetí podnikové sociální odpovědnost zejména s ohledem na migrující pracovníky;

| 14. | pověřuje svého předsedu, aby toto usnesení předal místopředsedkyni Komise, vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, libyjské vládě a Všelidovému národnímu shromáždění, generálnímu tajemníkovi OSN, Lize arabských států a Africké unii. |
| --- | --- |

14.

pověřuje svého předsedu, aby toto usnesení předal místopředsedkyni Komise, vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, libyjské vládě a Všelidovému národnímu shromáždění, generálnímu tajemníkovi OSN, Lize arabských států a Africké unii.

---

(1)  Přijaté texty, P7_TA(2011)0386.

(2)  Přijaté texty, P7_TA(2012)0263.

(3)  Přijaté texty, P7_TA(2012)0334.

---

II Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropský parlament

Úterý, 20. listopadu 2012

| 16.12.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 419/196 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 419/196

---

P7_TA(2012)0422

Změna článku 70 jednacího řádu o interinstitucionálních jednáních v legislativních postupech

Rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2012 o změně článku 70 jednacího řádu Evropského parlamentu týkajícího se interinstitucionálních jednání v legislativních postupech (2011/2298(REG))

(2015/C 419/31)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na dopis svého předsedy ze dne 18. dubna 2011, |
| --- | --- |

—

s ohledem na dopis svého předsedy ze dne 18. dubna 2011,

| — | s ohledem na články 211 a 212 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na články 211 a 212 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro ústavní záležitosti a stanovisko Hospodářského a měnového výboru (A7-0281/2012), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro ústavní záležitosti a stanovisko Hospodářského a měnového výboru (A7-0281/2012),

| 1. | rozhoduje o změně jednacího řádu, jak je uvedeno níže; |
| --- | --- |

1.

rozhoduje o změně jednacího řádu, jak je uvedeno níže;

| 2. | upozorňuje, že změny vstupují v platnost prvním dnem následujícího dílčího zasedání; |
| --- | --- |

2.

upozorňuje, že změny vstupují v platnost prvním dnem následujícího dílčího zasedání;

| 3. | pověřuje svého předsedu, aby pro informaci předal toto rozhodnutí Radě a Komisi. |
| --- | --- |

3.

pověřuje svého předsedu, aby pro informaci předal toto rozhodnutí Radě a Komisi.

Pozměňovací návrh 1

Jednací řád Evropského parlamentu

Čl. 70. – odst. 1

| Původní znění | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 1.   Jednání s ostatními orgány
  , jejichž cílem je
  dosažení dohody
  během
  legislativního postupu, jsou vedena s ohledem na kodex chování
  pro jednání v souvislosti s řádným legislativním postupem
  . | 1.   Jednání s ostatními orgány
  za účelem
  dosažení dohody
  v rámci
  legislativního postupu jsou vedena s ohledem na kodex chování
  přijatý Konferencí předsedů
  . |

Původní znění

Pozměňovací návrh

1.   Jednání s ostatními orgány
  , jejichž cílem je
  dosažení dohody
  během
  legislativního postupu, jsou vedena s ohledem na kodex chování
  pro jednání v souvislosti s řádným legislativním postupem
  .

1.   Jednání s ostatními orgány
  za účelem
  dosažení dohody
  v rámci
  legislativního postupu jsou vedena s ohledem na kodex chování
  přijatý Konferencí předsedů
  .

Pozměňovací návrh 13

Jednací řád Evropského parlamentu

Čl. 70 – odst. 2

| Původní znění | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 2.   
  Příslušný výbor by měl před zahájením těchto
  jednání
  v zásadě přijmout rozhodnutí
  většinou svých členů
  a schválit
  mandát
  , pokyny nebo priority
  . | 2.   
  Tato
  jednání
  nelze zahájit předtím, než příslušný výbor jednotlivě a
   většinou svých členů
  rozhodne u každého dotčeného legislativního postupu o zahájení jednání
  .
  Toto rozhodnutí vymezí
  mandát
  a složení vyjednávajícího týmu. Taková rozhodnutí se oznámí předsedovi, který pravidelně informuje Konferenci předsedů. |

Původní znění

Pozměňovací návrh

2.   
  Příslušný výbor by měl před zahájením těchto
  jednání
  v zásadě přijmout rozhodnutí
  většinou svých členů
  a schválit
  mandát
  , pokyny nebo priority
  .

2.   
  Tato
  jednání
  nelze zahájit předtím, než příslušný výbor jednotlivě a
   většinou svých členů
  rozhodne u každého dotčeného legislativního postupu o zahájení jednání
  .
  Toto rozhodnutí vymezí
  mandát
  a složení vyjednávajícího týmu. Taková rozhodnutí se oznámí předsedovi, který pravidelně informuje Konferenci předsedů.

Pozměňovací návrh 3

Jednací řád Evropského parlamentu

Čl. 70 – odst. 2 – pododstavec 1 a(nový)

| Původní znění | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | Mandát spočívá ve zprávě, která je přijata výborem a předložena Parlamentu k dalšímu projednání. Ve výjimečných případech, považuje-li příslušný výbor za vhodné zahájit jednání již před přijetím zprávy ve výboru, může být mandát tvořen souborem pozměňovacích návrhů nebo jednoznačně definovaných cílů, priorit a pokynů. |

Původní znění

Pozměňovací návrh

Mandát spočívá ve zprávě, která je přijata výborem a předložena Parlamentu k dalšímu projednání. Ve výjimečných případech, považuje-li příslušný výbor za vhodné zahájit jednání již před přijetím zprávy ve výboru, může být mandát tvořen souborem pozměňovacích návrhů nebo jednoznačně definovaných cílů, priorit a pokynů.

Pozměňovací návrh 4

Jednací řád Evropského parlamentu

Čl. 70. – odst. 2 a (nový)

| Původní znění | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Vyjednávací tým vede zpravodaj a předsedá mu předseda příslušného výboru nebo jeho místopředseda, který byl jmenován předsedou. Jeho členy jsou také stínoví zpravodajové z každé politické skupiny. |

Původní znění

Pozměňovací návrh

2a.
     
  Vyjednávací tým vede zpravodaj a předsedá mu předseda příslušného výboru nebo jeho místopředseda, který byl jmenován předsedou. Jeho členy jsou také stínoví zpravodajové z každé politické skupiny.

Pozměňovací návrhy 5 a 18

Jednací řád Evropského parlamentu

Čl. 70. – odst. 2 b (nový)

| Původní znění | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Veškeré dokumenty, které mají být projednávány na schůzi s Radou a Komisí („třístranné jednání“) mají podobu dokumentu uvádějícího příslušné postoje každého zapojeného orgánu a možná kompromisní řešení a musí být předány vyjednávacímu týmu nejpozději 48 hodin nebo v naléhavých případech nejpozději 24 hodin před konáním daného třístranného jednání. |
| | Po konání každého třístranného jednání podá na nejbližší schůzi příslušného výboru vyjednávací tým zprávu. Dokumenty, v nichž jsou zachyceny výsledky posledního třístranného jednání, jsou výboru zpřístupněny. |
| | V případech, kdy není možné včas svolat schůzi výboru, podá vyjednávací tým podle potřeby zprávu předsedovi, stínovým zpravodajům nebo koordinátorům výboru. |
| | Příslušný výbor může s ohledem na postup jednání mandát aktualizovat. |

Původní znění

Pozměňovací návrh

2b.
     
  Veškeré dokumenty, které mají být projednávány na schůzi s Radou a Komisí („třístranné jednání“) mají podobu dokumentu uvádějícího příslušné postoje každého zapojeného orgánu a možná kompromisní řešení a musí být předány vyjednávacímu týmu nejpozději 48 hodin nebo v naléhavých případech nejpozději 24 hodin před konáním daného třístranného jednání.

Po konání každého třístranného jednání podá na nejbližší schůzi příslušného výboru vyjednávací tým zprávu. Dokumenty, v nichž jsou zachyceny výsledky posledního třístranného jednání, jsou výboru zpřístupněny.

V případech, kdy není možné včas svolat schůzi výboru, podá vyjednávací tým podle potřeby zprávu předsedovi, stínovým zpravodajům nebo koordinátorům výboru.

Příslušný výbor může s ohledem na postup jednání mandát aktualizovat.

Pozměňovací návrh 6

Jednací řád Evropského parlamentu

Čl. 70. – odst. 3

| Původní znění | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 3.   
  Je-li poté, co výbor schválil zprávu, dosaženo jednáním s Radou
  kompromisu, je
  věc před hlasováním na plenárním zasedání v každém případě s výborem znovu konzultována
  . | 3.   
  Vedou-li jednání k dosažení
  kompromisu, je
  o tom příslušný výbor bezodkladně informován
  .
  Dojednané znění je předloženo příslušnému výboru k projednání. Schválí-li výbor tento dojednaný text, předloží jej ve vhodné podobě – například jako kompromisní pozměňovací návrhy – k projednání Parlamentu. Tento text může být předložen v konsolidovaném znění, pokud jsou v něm jasně vyznačeny změny v projednávaném návrhu legislativního aktu. |

Původní znění

Pozměňovací návrh

3.   
  Je-li poté, co výbor schválil zprávu, dosaženo jednáním s Radou
  kompromisu, je
  věc před hlasováním na plenárním zasedání v každém případě s výborem znovu konzultována
  .

3.   
  Vedou-li jednání k dosažení
  kompromisu, je
  o tom příslušný výbor bezodkladně informován
  .
  Dojednané znění je předloženo příslušnému výboru k projednání. Schválí-li výbor tento dojednaný text, předloží jej ve vhodné podobě – například jako kompromisní pozměňovací návrhy – k projednání Parlamentu. Tento text může být předložen v konsolidovaném znění, pokud jsou v něm jasně vyznačeny změny v projednávaném návrhu legislativního aktu.

Pozměňovací návrh 7

Jednací řád Evropského parlamentu

Čl. 70. – odst. 3 a (nový)

| Původní znění | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  V případě, že postup předpokládá účast přidružených výborů nebo společné schůze výborů, použijí se na rozhodnutí o zahájení jednání a jejich vedení články 50 a 51. |
| | V případě nesouhlasu mezi dotčenými výbory určuje postup zahájení jednání a jejich vedení předseda Konference předsedů výborů v souladu se zásadami stanovenými v těchto článcích. |

Původní znění

Pozměňovací návrh

3a.
     
  V případě, že postup předpokládá účast přidružených výborů nebo společné schůze výborů, použijí se na rozhodnutí o zahájení jednání a jejich vedení články 50 a 51.

V případě nesouhlasu mezi dotčenými výbory určuje postup zahájení jednání a jejich vedení předseda Konference předsedů výborů v souladu se zásadami stanovenými v těchto článcích.

Pozměňovací návrh 8

Jednací řád Evropského parlamentu

Čl. 70 a (nový) – nadpis

| Původní znění | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | |

Původní znění

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh 9

Jednací řád Evropského parlamentu

Čl. 70 a (nový) – odst. 1

| Původní znění | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 1.
     
  Veškerá rozhodnutí výboru týkající se zahájení jednání před přijetím zprávy ve výboru jsou přeložena do všech úředních jazyků, předložena všem poslancům Parlamentu a předána Konferenci předsedů. |
| | Konference předsedů může na žádost politické skupiny rozhodnout o zařazení příslušného bodu jakožto předmětu rozpravy spojené s hlasováním do návrhu pořadu jednání nejbližšího dílčího zasedání následujícího po tomto předložení; v takovém případě stanoví předseda lhůtu pro předložení pozměňovacích návrhů. |
| | Nepřijme-li Konference předsedů rozhodnutí o zařazení bodu do návrhu pořadu jednání daného dílčího zasedání, oznámí předseda rozhodnutí o zahájení jednání při zahájení uvedeného dílčího zasedání. |

Původní znění

Pozměňovací návrh

1.
     
  Veškerá rozhodnutí výboru týkající se zahájení jednání před přijetím zprávy ve výboru jsou přeložena do všech úředních jazyků, předložena všem poslancům Parlamentu a předána Konferenci předsedů.

Konference předsedů může na žádost politické skupiny rozhodnout o zařazení příslušného bodu jakožto předmětu rozpravy spojené s hlasováním do návrhu pořadu jednání nejbližšího dílčího zasedání následujícího po tomto předložení; v takovém případě stanoví předseda lhůtu pro předložení pozměňovacích návrhů.

Nepřijme-li Konference předsedů rozhodnutí o zařazení bodu do návrhu pořadu jednání daného dílčího zasedání, oznámí předseda rozhodnutí o zahájení jednání při zahájení uvedeného dílčího zasedání.

Pozměňovací návrh 16

Jednací řád Evropského parlamentu

Článek 70 a (nový) – odst. 2

| Původní znění | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 2.
     
  Příslušný bod je zařazen do návrhu pořadu jednání dílčího zasedání, které se koná po oznámení, že tento bod bude předmětem jednání v rámci rozpravy a hlasování, a předseda stanoví lhůtu pro předložení pozměňovacích návrhů, pokud o to požádá některá politická skupina nebo alespoň 40 poslanců do 48 hodin po oznámení. |
| | Jinak se rozhodnutí o zahájení jednání považuje za schválené. |

Původní znění

Pozměňovací návrh

2.
     
  Příslušný bod je zařazen do návrhu pořadu jednání dílčího zasedání, které se koná po oznámení, že tento bod bude předmětem jednání v rámci rozpravy a hlasování, a předseda stanoví lhůtu pro předložení pozměňovacích návrhů, pokud o to požádá některá politická skupina nebo alespoň 40 poslanců do 48 hodin po oznámení.

Jinak se rozhodnutí o zahájení jednání považuje za schválené.

---

| 16.12.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 419/200 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 419/200

---

P7_TA(2012)0423

Změna článku 181 jednacího řádu o doslovných záznamech a článku 182 o audiovizuálním záznamu ze zasedání

Rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2012 o změně článku 181 jednacího řádu Parlamentu týkajícího se doslovných záznamů a článku 182 týkajícího se audiovizuálního záznamu ze zasedání (2012/2080(REG))

(2015/C 419/32)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na dopis svého předsedy ze dne 13. ledna 2012, |
| --- | --- |

—

s ohledem na dopis svého předsedy ze dne 13. ledna 2012,

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 26. října 2011 o návrhu souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2012 ve znění pozměněném Radou – všechny oddíly a návrzích na změnu č. 1/2012 a 2/2012 k návrhu souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2012 (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 26. října 2011 o návrhu souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2012 ve znění pozměněném Radou – všechny oddíly a návrzích na změnu č. 1/2012 a 2/2012 k návrhu souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2012 (1),

| — | s ohledem na články 211 a 212 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na články 211 a 212 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro ústavní záležitosti (A7-0336/2012), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro ústavní záležitosti (A7-0336/2012),

| A. | vzhledem k tomu, že úspory rozpočtových prostředků na překladech a tlumočení nesmějí ohrožovat zásadu mnohojazyčnosti, protože je umožňují je inovativní řešení, a nové metody práce (2), |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že úspory rozpočtových prostředků na překladech a tlumočení nesmějí ohrožovat zásadu mnohojazyčnosti, protože je umožňují je inovativní řešení, a nové metody práce (2),

| 1. | rozhoduje o změně jednacího řádu, jak je uvedeno níže; |
| --- | --- |

1.

rozhoduje o změně jednacího řádu, jak je uvedeno níže;

| 2. | upozorňuje, že změny vstupují v platnost prvním dnem následujícího dílčího zasedání; |
| --- | --- |

2.

upozorňuje, že změny vstupují v platnost prvním dnem následujícího dílčího zasedání;

| 3. | pověřuje svého předsedu, aby pro informaci předal toto rozhodnutí Radě a Komisi. |
| --- | --- |

3.

pověřuje svého předsedu, aby pro informaci předal toto rozhodnutí Radě a Komisi.

Pozměňovací návrh 1

Jednací řád Evropského parlamentu

Čl. 181 – odst. 1

| Původní znění | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 1.   Doslovný záznam každého denního zasedání se vyhotovuje
  ve všech úředních jazycích
  . | 1.   Doslovný záznam každého denního zasedání se vyhotovuje
  jako mnohojazyčný dokument, v němž jsou veškeré ústně pronesené příspěvky uvedeny ve svém původním jazykovém znění
  . |

Původní znění

Pozměňovací návrh

1.   Doslovný záznam každého denního zasedání se vyhotovuje
  ve všech úředních jazycích
  .

1.   Doslovný záznam každého denního zasedání se vyhotovuje
  jako mnohojazyčný dokument, v němž jsou veškeré ústně pronesené příspěvky uvedeny ve svém původním jazykovém znění
  .

Pozměňovací návrh 2

Jednací řád Evropského parlamentu

Čl. 181 – odst. 2

| Původní znění | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 2.   Řečníci
  vrátí
  opravy
  přepsaného textu
  svých
  projevů sekretariátu
  nejpozději do
  jednoho týdne
  . | 2.   Řečníci
  mohou provést
  opravy
  v přepisu znění
  svých
  ústně pronesených příspěvků
  nejpozději do
  pěti pracovních dnů. V této lhůtě jsou opravy zaslány sekretariátu
  . |

Původní znění

Pozměňovací návrh

2.   Řečníci
  vrátí
  opravy
  přepsaného textu
  svých
  projevů sekretariátu
  nejpozději do
  jednoho týdne
  .

2.   Řečníci
  mohou provést
  opravy
  v přepisu znění
  svých
  ústně pronesených příspěvků
  nejpozději do
  pěti pracovních dnů. V této lhůtě jsou opravy zaslány sekretariátu
  .

Pozměňovací návrh 3

Jednací řád Evropského parlamentu

Čl. 181 – odst. 3

| Původní znění | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 3.   
  Doslovný
  záznam se zveřejňuje jako příloha Úředního věstníku Evropské unie. | 3.   
  Mnohojazyčný doslovný
  záznam se zveřejňuje jako příloha Úředního věstníku Evropské unie
  a je uložen do archivu Parlamentu
  . |

Původní znění

Pozměňovací návrh

3.   
  Doslovný
  záznam se zveřejňuje jako příloha Úředního věstníku Evropské unie.

3.   
  Mnohojazyčný doslovný
  záznam se zveřejňuje jako příloha Úředního věstníku Evropské unie
  a je uložen do archivu Parlamentu
  .

Pozměňovací návrh 4

Jednací řád Evropského parlamentu

Čl. 181 – odst. 4

| Původní znění | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 4.   
  Poslanci mohou požádat o překlad vybraných pasáží
  doslovného záznamu v nejkratším možném termínu. | 4.   
  Překlad vybrané pasáže
  doslovného záznamu
  do jakéhokoli úředního jazyka se pořizuje na žádost poslance. Je-li to nezbytné, musí být překlad zajištěn
  v nejkratším možném termínu. |

Původní znění

Pozměňovací návrh

4.   
  Poslanci mohou požádat o překlad vybraných pasáží
  doslovného záznamu v nejkratším možném termínu.

4.   
  Překlad vybrané pasáže
  doslovného záznamu
  do jakéhokoli úředního jazyka se pořizuje na žádost poslance. Je-li to nezbytné, musí být překlad zajištěn
  v nejkratším možném termínu.

Pozměňovací návrh 5

Jednací řád Evropského parlamentu

Čl. 182 – pododstavec - 1 (nový)

| Původní znění | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | Zasedání Parlamentu v jazycích, v nichž probíhá, a s mnohojazyčným zvukovým záznamem ze všech aktivních tlumočnických kabin se vysílá na jeho internetových stránkách v reálném čase. |

Původní znění

Pozměňovací návrh

Zasedání Parlamentu v jazycích, v nichž probíhá, a s mnohojazyčným zvukovým záznamem ze všech aktivních tlumočnických kabin se vysílá na jeho internetových stránkách v reálném čase.

Pozměňovací návrh 6

Jednací řád Evropského parlamentu

Čl. 182 – pododstavec 1

| Původní znění | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Ihned po každém denním zasedání je pořízen
  a zpřístupněn na internetu
  audiovizuální záznam z tohoto zasedání
  , včetně zvukového záznamu
  ze všech tlumočnických kabin. | Ihned po každém denním zasedání je pořízen
  indexovaný
  audiovizuální záznam z tohoto zasedání
  v jazycích
  ,
  v nichž probíhalo, s mnohojazyčným zvukovým záznamem
  ze všech aktivních tlumočnických kabin
  a je zpřístupněn na internetových stránkách Parlamentu během stávajícího a následujícího volebního období a poté je uložen do archivu Parlamentu
  .
  Tento audiovizuální záznam je odkazem propojen s mnohojazyčnými doslovnými záznamy, jakmile jsou k dispozici. |

Původní znění

Pozměňovací návrh

Ihned po každém denním zasedání je pořízen
  a zpřístupněn na internetu
  audiovizuální záznam z tohoto zasedání
  , včetně zvukového záznamu
  ze všech tlumočnických kabin.

Ihned po každém denním zasedání je pořízen
  indexovaný
  audiovizuální záznam z tohoto zasedání
  v jazycích
  ,
  v nichž probíhalo, s mnohojazyčným zvukovým záznamem
  ze všech aktivních tlumočnických kabin
  a je zpřístupněn na internetových stránkách Parlamentu během stávajícího a následujícího volebního období a poté je uložen do archivu Parlamentu
  .
  Tento audiovizuální záznam je odkazem propojen s mnohojazyčnými doslovnými záznamy, jakmile jsou k dispozici.

---

(1)  Přijaté texty, P7_TA(2011)0461.

(2)  Viz výše uvedené usnesení ze dne 26. října 2011, bod 77.

---

III Přípravné akty

EVROPSKÝ PARLAMENT

Úterý, 20. listopadu 2012

| 16.12.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 419/203 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 419/203

---

P7_TA(2012)0412

Příslušnost a uznávání a výkon soudních rozhodnutí v občanských a obchodních věcech ***I

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2012 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o příslušnosti a uznávání a výkonu soudních rozhodnutí v občanských a obchodních věcech (přepracované znění) (COM(2010)0748 – C7-0433/2010 – 2010/0383(COD))

(Řádný legislativní postup – přepracování)

(2015/C 419/33)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (COM(2010)0748) a na posouzení dopadů provedené Komisí (SEC(2010)1547), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (COM(2010)0748) a na posouzení dopadů provedené Komisí (SEC(2010)1547),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 2, čl. 67 odst. 4 a čl. 81 odst. 2 písm. a), c) a e) Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C7-0433/2010), |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 2, čl. 67 odst. 4 a čl. 81 odst. 2 písm. a), c) a e) Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C7-0433/2010),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na odůvodněná stanoviska předložená nizozemským senátem a nizozemskou poslaneckou sněmovnou v rámci protokolu č. 2 o používání zásad subsidiarity a proporcionality uvádějící, že návrh legislativního aktu není v souladu se zásadou subsidiarity, |
| --- | --- |

—

s ohledem na odůvodněná stanoviska předložená nizozemským senátem a nizozemskou poslaneckou sněmovnou v rámci protokolu č. 2 o používání zásad subsidiarity a proporcionality uvádějící, že návrh legislativního aktu není v souladu se zásadou subsidiarity,

| — | s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 5. května 2011 (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 5. května 2011 (1),

| — | s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 28. listopadu 2001 o systematičtějším využívání metody přepracování právních aktů (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 28. listopadu 2001 o systematičtějším využívání metody přepracování právních aktů (2),

| — | s ohledem na to, že se zástupce Rady dopisem ze dne 24. října 2012 zavázal schválit postoj Evropského parlamentu v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na to, že se zástupce Rady dopisem ze dne 24. října 2012 zavázal schválit postoj Evropského parlamentu v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na články 87 a 55 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na články 87 a 55 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro právní záležitosti a stanovisko Výboru pro zaměstnanost a sociální věci (A7-0320/2012), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro právní záležitosti a stanovisko Výboru pro zaměstnanost a sociální věci (A7-0320/2012),

| A. | vzhledem k tomu, že podle poradní skupiny složené z právních služeb Evropského parlamentu, Rady a Komise daný návrh neobsahuje žádné jiné věcné změny než ty, které byly jako takové v návrhu označeny, a vzhledem k tomu, že pokud jde o nezměněná ustanovení stávajících znění spolu s uvedenými pozměňovacími návrhy, je návrh jejich prostou kodifikací bez jakékoli změny jejich věcného obsahu; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že podle poradní skupiny složené z právních služeb Evropského parlamentu, Rady a Komise daný návrh neobsahuje žádné jiné věcné změny než ty, které byly jako takové v návrhu označeny, a vzhledem k tomu, že pokud jde o nezměněná ustanovení stávajících znění spolu s uvedenými pozměňovacími návrhy, je návrh jejich prostou kodifikací bez jakékoli změny jejich věcného obsahu;

| 1. | přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení a bere na vědomí doporučení poradní skupiny složené z právních služeb Evropského parlamentu, Rady a Komise; |
| --- | --- |

1.

přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení a bere na vědomí doporučení poradní skupiny složené z právních služeb Evropského parlamentu, Rady a Komise;

| 2. | vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem; |
| --- | --- |

2.

vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem;

| 3. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi, jakož i vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

3.

pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi, jakož i vnitrostátním parlamentům.

---

(1)  Úř. věst. C 218, 23.7.2011, s. 78.

(2)  Úř. věst. C 77, 28.3.2002, s. 1.

---

P7_TC1-COD(2010)0383

Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 20. listopadu 2012 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2012 o příslušnosti a uznávání a výkonu soudních rozhodnutí v občanských a obchodních věcech (přepracované znění)

(Vzhledem k tomu, že bylo dosaženo dohody mezi Parlamentem a Radou, postoj Parlamentu odpovídá konečnému znění legislativního aktu, nařízení (EU) č. 1215/2012.)

---

| 16.12.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 419/204 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 419/204

---

P7_TA(2012)0413

Uvádění prekurzorů výbušnin na trh a jejich používání ***I

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2012 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o uvádění prekurzorů výbušnin na trh a jejich používání (COM(2010)0473 – C7-0279/2010 – 2010/0246(COD))

(Řádný legislativní postup: první čtení)

(2015/C 419/34)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (KOM(2010)0473), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (KOM(2010)0473),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 2 a článek 114 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C7-0279/2010), |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 2 a článek 114 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C7-0279/2010),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 19. ledna 2011 (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 19. ledna 2011 (1),

| — | s ohledem na to, že se zástupce Rady dopisy ze dne 11. července 2012 a ze dne 17. října 2012 zavázal schválit postoj Evropského parlamentu v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na to, že se zástupce Rady dopisy ze dne 11. července 2012 a ze dne 17. října 2012 zavázal schválit postoj Evropského parlamentu v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na článek 55 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 55 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci (A7-0269/2012), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci (A7-0269/2012),

| 1. | přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení; |
| --- | --- |

1.

přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení;

| 2. | vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem; |
| --- | --- |

2.

vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem;

| 3. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi, jakož i vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

3.

pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi, jakož i vnitrostátním parlamentům.

---

(1)  Úř. věst. C 84, 17.3.2011, s. 25.

---

P7_TC1-COD(2010)0246

Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 20. listopadu 2012 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2013 o uvádění prekurzorů výbušnin na trh a o jejich používání

(Vzhledem k tomu, že bylo dosaženo dohody mezi Parlamentem a Radou, postoj Parlamentu odpovídá konečnému znění legislativního aktu, nařízení (EU) č. 98/2013.)

---

| 16.12.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 419/205 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 419/205

---

P7_TA(2012)0414

Zvláštní dočasná opatření pro nábor úředníků a dočasných zaměstnanců Evropské unie ***I

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2012 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se při příležitosti přistoupení Chorvatska zavádějí zvláštní dočasná opatření pro nábor úředníků a dočasných zaměstnanců Evropské unie (COM(2012)0377 – C7-0216/2012 – 2012/0224(COD))

(Řádný legislativní postup: první čtení)

(2015/C 419/35)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (COM(2012)0377), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (COM(2012)0377),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 2 a článek 336 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C7-0216/2012), |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 2 a článek 336 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C7-0216/2012),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na stanovisko Soudního dvora ze dne 12. listopadu 2012 (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Soudního dvora ze dne 12. listopadu 2012 (1),

| — | s ohledem na stanovisko Účetního dvora ze dne 23. října 2012 (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Účetního dvora ze dne 23. října 2012 (2),

| — | s ohledem na to, že se zástupce Rady dopisem ze dne 31. října 2012 zavázal schválit postoj Evropského parlamentu v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na to, že se zástupce Rady dopisem ze dne 31. října 2012 zavázal schválit postoj Evropského parlamentu v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na článek 55 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 55 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro právní záležitosti (A7-0359/2012), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro právní záležitosti (A7-0359/2012),

| 1. | přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení; |
| --- | --- |

1.

přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení;

| 2. | vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem; |
| --- | --- |

2.

vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem;

| 3. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě a Komisi, jakož i vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

3.

pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě a Komisi, jakož i vnitrostátním parlamentům.

---

(1)  Dosud nezveřejněné v Úředním věstníku.

(2)  Dosud nezveřejněné v Úředním věstníku.

---

P7_TC1-COD(2012)0224

Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 20. listopadu 2012 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2012, kterým se při příležitosti přistoupení Chorvatska k Evropské unii zavádějí zvláštní dočasná opatření pro nábor úředníků a dočasných zaměstnanců Unie

(Vzhledem k tomu, že bylo dosaženo dohody mezi Parlamentem a Radou, postoj Parlamentu odpovídá konečnému znění legislativního aktu, nařízení (EU) č. 1216/2012.)

---

| 16.12.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 419/206 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 419/206

---

P7_TA(2012)0415

Přistoupení EU unie k Protokolu o ochraně Středozemního moře před znečišťováním působeným průzkumem a využíváním pevninského šelfu a mořského dna a jeho podloží ***

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2012 k návrhu rozhodnutí Rady o přistoupení Evropské unie k Protokolu o ochraně Středozemního moře před znečišťováním působeným průzkumem a využíváním pevninského šelfu a mořského dna a jeho podloží (09671/2012 – C7-0144/2012 – 2011/0304(NLE))

(Souhlas)

(2015/C 419/36)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh rozhodnutí Rady (09671/2012), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh rozhodnutí Rady (09671/2012),

| — | s ohledem na Protokol o ochraně Středozemního moře před znečišťováním působeným průzkumem a využíváním pevninského šelfu a mořského dna a jeho podloží, který tvoří přílohu výše zmíněného návrhu rozhodnutí Rady, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Protokol o ochraně Středozemního moře před znečišťováním působeným průzkumem a využíváním pevninského šelfu a mořského dna a jeho podloží, který tvoří přílohu výše zmíněného návrhu rozhodnutí Rady,

| — | s ohledem na žádost o souhlas, kterou předložila Rada v souladu s čl. 192 odst. 1 a čl. 218 odst. 6 druhým pododstavcem písm. a) Smlouvy o fungování Evropské unie (C7-0144/2012), |
| --- | --- |

—

s ohledem na žádost o souhlas, kterou předložila Rada v souladu s čl. 192 odst. 1 a čl. 218 odst. 6 druhým pododstavcem písm. a) Smlouvy o fungování Evropské unie (C7-0144/2012),

| — | s ohledem na článek 81 a čl. 90 odst. 7 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 81 a čl. 90 odst. 7 jednacího řádu,

| — | s ohledem na doporučení Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin (A7-0319/2012), |
| --- | --- |

—

s ohledem na doporučení Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin (A7-0319/2012),

| 1. | souhlasí s přistoupením k tomuto protokolu; |
| --- | --- |

1.

souhlasí s přistoupením k tomuto protokolu;

| 2. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi, jakož i vládám a parlamentům členských států. |
| --- | --- |

2.

pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi, jakož i vládám a parlamentům členských států.

---

| 16.12.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 419/207 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 419/207

---

P7_TA(2012)0416

Rybolovná práva a finanční příspěvek podle Dohody mezi Evropským společenstvím a vládou Dánska a místní vládou Grónska o partnerství v odvětví rybolovu ***

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2012 k návrhu rozhodnutí Rady o uzavření protokolu, kterým se stanoví rybolovná práva a finanční příspěvek podle Dohody mezi Evropským společenstvím na jedné straně a vládou Dánska a místní vládou Grónska na straně druhé o partnerství v odvětví rybolovu (11119/2012 – C7-0299/2012 – 2012/0130(NLE))

(Souhlas)

(2015/C 419/37)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh rozhodnutí Rady (11119/2012), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh rozhodnutí Rady (11119/2012),

| — | s ohledem na návrh Protokolu, kterým se stanoví rybolovná práva a finanční příspěvek podle Dohody o partnerství v odvětví rybolovu mezi Evropským společenstvím a vládou Dánska a vládou Grónska (11116/2012), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Protokolu, kterým se stanoví rybolovná práva a finanční příspěvek podle Dohody o partnerství v odvětví rybolovu mezi Evropským společenstvím a vládou Dánska a vládou Grónska (11116/2012),

| — | s ohledem na žádost o souhlas, kterou předložila Rada v souladu s čl. 43 odst. 2 a čl. 218 odst. 6 druhým pododstavcem písm. a) Smlouvy o fungování Evropské unie (C7-0299/2012), |
| --- | --- |

—

s ohledem na žádost o souhlas, kterou předložila Rada v souladu s čl. 43 odst. 2 a čl. 218 odst. 6 druhým pododstavcem písm. a) Smlouvy o fungování Evropské unie (C7-0299/2012),

| — | s ohledem na článek 81 a čl. 90 odst. 7 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 81 a čl. 90 odst. 7 jednacího řádu,

| — | s ohledem na doporučení Výboru pro rybolov a stanoviska Výboru pro rozvoj a Rozpočtového výboru (A7-0358/2012), |
| --- | --- |

—

s ohledem na doporučení Výboru pro rybolov a stanoviska Výboru pro rozvoj a Rozpočtového výboru (A7-0358/2012),

| 1. | uděluje svůj souhlas s uzavřením dohody; |
| --- | --- |

1.

uděluje svůj souhlas s uzavřením dohody;

| 2. | žádá Komisi, aby mu předložila závěry ze schůzí a jednání smíšeného výboru uvedeného v článku 10 dohody o partnerství v odvětví rybolovu; vyzývá, aby zástupci Evropského parlamentu měli možnost účastnit se v roli pozorovatelů schůzí a jednání smíšeného výboru; žádá Komisi, aby Parlamentu a Radě během posledního roku uplatňování Protokolu a před zahájením jednání o obnovení dohody předložila zprávu o jejím uplatňování; |
| --- | --- |

2.

žádá Komisi, aby mu předložila závěry ze schůzí a jednání smíšeného výboru uvedeného v článku 10 dohody o partnerství v odvětví rybolovu; vyzývá, aby zástupci Evropského parlamentu měli možnost účastnit se v roli pozorovatelů schůzí a jednání smíšeného výboru; žádá Komisi, aby Parlamentu a Radě během posledního roku uplatňování Protokolu a před zahájením jednání o obnovení dohody předložila zprávu o jejím uplatňování;

| 3. | pověřuje svého předsedu, aby postoj Parlamentu předal Radě, Komisi a vládám a parlamentům členských států a Grónska. |
| --- | --- |

3.

pověřuje svého předsedu, aby postoj Parlamentu předal Radě, Komisi a vládám a parlamentům členských států a Grónska.

---

| 16.12.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 419/208 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 419/208

---

P7_TA(2012)0417

Právo být volen ve volbách do Evropského parlamentu občanů Unie, kteří mají bydliště v některém členském státě a nejsou jeho státními příslušníky*

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2012 o návrhu směrnice Rady, kterou se mění směrnice 93/109/ES ze dne 6. prosince 1993, pokud jde o některá pravidla pro výkon práva být volen ve volbách do Evropského parlamentu občanů Unie, kteří mají bydliště v některém členském státě a nejsou jeho státními příslušníky (13634/2012 – C7-0293/2012 – 2006/0277(CNS))

(Zvláštní legislativní postup – opětovná konzultace)

(2015/C 419/38)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Rady (13634/2012), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Rady (13634/2012),

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Radě (COM(2006)0791), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Radě (COM(2006)0791),

| — | s ohledem na svůj postoj ze dne 26. září 2007 (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na svůj postoj ze dne 26. září 2007 (1),

| — | s ohledem na čl. 22 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie, podle kterého Rada znovu konzultovala s Parlamentem (C7-0293/2012), |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 22 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie, podle kterého Rada znovu konzultovala s Parlamentem (C7-0293/2012),

| — | s ohledem na článek 55, čl. 59 odst. 3 a čl. 46 odst. 1 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 55, čl. 59 odst. 3 a čl. 46 odst. 1 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro ústavní záležitosti (A7-0352/2012), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro ústavní záležitosti (A7-0352/2012),

| 1. | schvaluje návrh Rady; |
| --- | --- |

1.

schvaluje návrh Rady;

| 2. | vyzývá Radu, aby informovala Parlament, bude-li mít v úmyslu odchýlit se od znění schváleného Parlamentem; |
| --- | --- |

2.

vyzývá Radu, aby informovala Parlament, bude-li mít v úmyslu odchýlit se od znění schváleného Parlamentem;

| 3. | vyzývá Radu, aby znovu konzultovala s Parlamentem, bude-li mít v úmyslu podstatně změnit znění schválené Parlamentem; |
| --- | --- |

3.

vyzývá Radu, aby znovu konzultovala s Parlamentem, bude-li mít v úmyslu podstatně změnit znění schválené Parlamentem;

| 4. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě a Komisi, jakož i vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

4.

pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě a Komisi, jakož i vnitrostátním parlamentům.

---

(1)  Úř. věst. C 219 E, 28.8.2008, s. 193.

---

| 16.12.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 419/208 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 419/208

---

P7_TA(2012)0424

Schvalování a dozor nad trhem dvoukolových nebo tříkolových vozidel a čtyřkolek ***I

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2012 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o schvalování a dozoru nad trhem dvoukolových nebo tříkolových vozidel a čtyřkolek (COM(2010)0542 – C7-0317/2010 – 2010/0271(COD))

(Řádný legislativní postup: první čtení)

(2015/C 419/39)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (COM(2010)0542), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (COM(2010)0542),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 2 a článek 114 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C7-0317/2010), |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 2 a článek 114 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C7-0317/2010),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 19. ledna 2011 (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 19. ledna 2011 (1),

| — | s ohledem na to, že se zástupce Rady dopisem ze dne 28. září 2012 zavázal schválit postoj Evropského parlamentu v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na to, že se zástupce Rady dopisem ze dne 28. září 2012 zavázal schválit postoj Evropského parlamentu v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na článek 55 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 55 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů a stanovisko Výboru pro dopravu a cestovní ruch (A7-0445/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů a stanovisko Výboru pro dopravu a cestovní ruch (A7-0445/2011),

| 1. | přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení; |
| --- | --- |

1.

přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení;

| 2. | vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem; |
| --- | --- |

2.

vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem;

| 3. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi, jakož i vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

3.

pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi, jakož i vnitrostátním parlamentům.

---

(1)  Úř. věst. C 84, 17.3.2011, s. 30.

---

P7_TC1-COD(2010)0271

Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 20. listopadu 2012 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2013 o schvalování dvoukolových nebo tříkolových vozidel a čtyřkolek a dozoru nad trhem s těmito vozidly

(Vzhledem k tomu, že bylo dosaženo dohody mezi Parlamentem a Radou, postoj Parlamentu odpovídá konečnému znění legislativního aktu, nařízení (EU) č. 168/2013.)

---

| 16.12.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 419/209 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 419/209

---

P7_TA(2012)0425

Schvalování zemědělských a lesnických vozidel ***I

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2012 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o schvalování zemědělských a lesnických vozidel (COM(2010)0395 – C7-0204/2010 – 2010/0212(COD))

(Řádný legislativní postup: první čtení)

(2015/C 419/40)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (COM(2010)0395), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (COM(2010)0395),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 2 a článek 114 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C7-0204/2010), |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 2 a článek 114 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C7-0204/2010),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 9. prosince 2010 (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 9. prosince 2010 (1),

| — | s ohledem na to, že se zástupce Rady dopisem ze dne 28. září 2012 zavázal schválit postoj Evropskému parlamentu v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na to, že se zástupce Rady dopisem ze dne 28. září 2012 zavázal schválit postoj Evropskému parlamentu v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na článek 55 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 55 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů (A7-0446/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů (A7-0446/2011),

| 1. | přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení; |
| --- | --- |

1.

přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení;

| 2. | vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem; |
| --- | --- |

2.

vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem;

| 3. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi, jakož i vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

3.

pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi, jakož i vnitrostátním parlamentům.

---

(1)  Úř. věst. C 54, 19.2.2011, s. 42.

---

P7_TC1-COD(2010)0212

Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 20. listopadu 2012 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2013 o schvalování zemědělských a lesnických vozidel a dozoru nad trhem s těmito vozidly

(Vzhledem k tomu, že bylo dosaženo dohody mezi Parlamentem a Radou, postoj Parlamentu odpovídá konečnému znění legislativního aktu, nařízení (EU) č. 167/2013.)

---

Středa, 21. listopadu 2012

| 16.12.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 419/211 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 419/211

---

P7_TA(2012)0432

Jmenování nového člena Komise

Rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 21. listopadu 2012, kterým se schvaluje jmenování Tonia Borga členem Komise

(2015/C 419/41)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na čl. 246 druhý pododstavec Smlouvy o fungování Evropské unie a článek 106a Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 246 druhý pododstavec Smlouvy o fungování Evropské unie a článek 106a Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii,

| — | s ohledem na bod 6 rámcové dohody o vztazích mezi Evropským parlamentem a Evropskou komisí (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na bod 6 rámcové dohody o vztazích mezi Evropským parlamentem a Evropskou komisí (1),

| — | s ohledem na rezignaci pana Johna Dalliho na funkci člena Evropské komise, kterou podal dne 16. října 2012, |
| --- | --- |

—

s ohledem na rezignaci pana Johna Dalliho na funkci člena Evropské komise, kterou podal dne 16. října 2012,

| — | s ohledem na dopis ze dne 25. října 2012, kterým konzultovala Rada Evropský parlament ve věci rozhodnutí o jmenování Tonio Borga členem Komise, které má být přijato po vzájemné dohodě s předsedou Komise, |
| --- | --- |

—

s ohledem na dopis ze dne 25. října 2012, kterým konzultovala Rada Evropský parlament ve věci rozhodnutí o jmenování Tonio Borga členem Komise, které má být přijato po vzájemné dohodě s předsedou Komise,

| — | s ohledem na slyšení Tonio Borga vedené dne 13. listopadu 2012 ve Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin, do něhož byly zapojeny i Výbor pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů a Výbor pro zemědělství a rozvoj venkova, a na hodnotící zprávy těchto výborů, |
| --- | --- |

—

s ohledem na slyšení Tonio Borga vedené dne 13. listopadu 2012 ve Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin, do něhož byly zapojeny i Výbor pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů a Výbor pro zemědělství a rozvoj venkova, a na hodnotící zprávy těchto výborů,

| — | s ohledem na čl. 106 a přílohu XVII jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 106 a přílohu XVII jednacího řádu,

| 1. | schvaluje jmenování pana Tonia Borga členem Komise na zbývající funkční období Komise do 31. října 2014; |
| --- | --- |

1.

schvaluje jmenování pana Tonia Borga členem Komise na zbývající funkční období Komise do 31. října 2014;

| 2. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto rozhodnutí Radě, Komisi a vládám členských států. |
| --- | --- |

2.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto rozhodnutí Radě, Komisi a vládám členských států.

---

(1)  Úř. věst. L 304, 20.11.2010, s. 47.

---

| 16.12.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 419/211 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 419/211

---

P7_TA(2012)0433

Návrh opravného rozpočtu č. 5/2012: uvolnění prostředků z Fondu solidarity v důsledku zemětřesení v oblasti Emilia-Romagna (Itálie) a změna rozpočtové položky pro přípravnou akci na Evropský rok dobrovolnictví 2011

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. listopadu 2012 o postoji Rady k návrhu opravného rozpočtu č. 5/2012 Evropské unie na rozpočtový rok 2012, oddíl III – Komise (16398/2012 – C7-0383/2012 – 2012/2242(BUD))

(2015/C 419/42)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 314 této smlouvy, a na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na článek 106a této smlouvy, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 314 této smlouvy, a na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na článek 106a této smlouvy,

| — | s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (1) (dále jen „finanční nařízení“), a zejména na články 37 a 38 tohoto nařízení, |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (1) (dále jen „finanční nařízení“), a zejména na články 37 a 38 tohoto nařízení,

| — | s ohledem na souhrnný rozpočet Evropské unie na rozpočtový rok 2012, schválený s konečnou platností dne 1. prosince 2011 (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na souhrnný rozpočet Evropské unie na rozpočtový rok 2012, schválený s konečnou platností dne 1. prosince 2011 (2),

| — | s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (3), |
| --- | --- |

—

s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (3),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 12. června 2012 o postoji Rady k návrhu opravného rozpočtu č. 2/2012 Evropské unie na rozpočtový rok 2012, oddíl III – Evropská komise (4), a zejména na bod 2 tohoto usnesení, |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 12. června 2012 o postoji Rady k návrhu opravného rozpočtu č. 2/2012 Evropské unie na rozpočtový rok 2012, oddíl III – Evropská komise (4), a zejména na bod 2 tohoto usnesení,

| — | s ohledem na společné prohlášení o prostředcích na platby, na němž se dohodly všechny tři orgány v rámci rozpočtového procesu na rok 2012; |
| --- | --- |

—

s ohledem na společné prohlášení o prostředcích na platby, na němž se dohodly všechny tři orgány v rámci rozpočtového procesu na rok 2012;

| — | s ohledem na návrh opravného rozpočtu Evropské unie č. 5/2012 na rozpočtový rok 2012, který Komise předložila dne 19. září 2012 (COM(2012)0536), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh opravného rozpočtu Evropské unie č. 5/2012 na rozpočtový rok 2012, který Komise předložila dne 19. září 2012 (COM(2012)0536),

| — | s ohledem na postoj Rady k návrhu opravného rozpočtu č. 5/2012, který Rada přijala dne 20. listopadu 2012 (16398/2012 – C7-0383/2012), |
| --- | --- |

—

s ohledem na postoj Rady k návrhu opravného rozpočtu č. 5/2012, který Rada přijala dne 20. listopadu 2012 (16398/2012 – C7-0383/2012),

| — | s ohledem na články 75b a 75e jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na články 75b a 75e jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Rozpočtového výboru (A7-0381/2012), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Rozpočtového výboru (A7-0381/2012),

| A. | vzhledem k tomu, že návrh opravného rozpočtu č. 5/2012 se týká uvolnění prostředků z Fondu solidarity EU ve výši 67 0 1 92  359 EUR v prostředcích na závazky a na platby v souvislosti se sérií zemětřesení v oblasti Emilia-Romagna v Itálii, k nimž došlo v květnu 2012, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že návrh opravného rozpočtu č. 5/2012 se týká uvolnění prostředků z Fondu solidarity EU ve výši 67 0 1 92  359 EUR v prostředcích na závazky a na platby v souvislosti se sérií zemětřesení v oblasti Emilia-Romagna v Itálii, k nimž došlo v květnu 2012,

| B. | vzhledem k tomu, že cílem návrhu opravného rozpočtu č. 5/2012 je formálně zapsat tuto rozpočtovou úpravu do rozpočtu na rok 2012 a změnit rozpočtovou položku 16 05 03 01 – Přípravná akce – Evropský rok dobrovolnictví 2011: nahradit „pomlčku“ v kolonce plateb označením „pour mémoire“ (p.m.), aby bylo možné provést konečné platby, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že cílem návrhu opravného rozpočtu č. 5/2012 je formálně zapsat tuto rozpočtovou úpravu do rozpočtu na rok 2012 a změnit rozpočtovou položku 16 05 03 01 – Přípravná akce – Evropský rok dobrovolnictví 2011: nahradit „pomlčku“ v kolonce plateb označením „pour mémoire“ (p.m.), aby bylo možné provést konečné platby,

| C. | vzhledem k tomu, že návrh opravného rozpočtu č. 5/2012, jak jej předložila Komise, navrhuje navýšení úrovně prostředků na platby, vezme-li se v úvahu celkový nedostatek prostředků na platby na rok 2012, |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že návrh opravného rozpočtu č. 5/2012, jak jej předložila Komise, navrhuje navýšení úrovně prostředků na platby, vezme-li se v úvahu celkový nedostatek prostředků na platby na rok 2012,

| D. | vzhledem k tomu, že ve svém usnesení o postoji Rady k návrhu opravného rozpočtu č. 2/2012 ze dne 12. června 2012, které se týká jiného uvolnění prostředků z Fondu solidarity EU, Parlament odsoudil skutečnost, že v tomto konkrétním případě uvolnění prostředků z Fondu solidarity EU vyčkávala druhá složka rozpočtového orgánu 8 týdnů, než zaujala postoj, přičemž se držela svého výkladu protokolu č. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie (lhůta pro informování vnitrostátních parlamentů), |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že ve svém usnesení o postoji Rady k návrhu opravného rozpočtu č. 2/2012 ze dne 12. června 2012, které se týká jiného uvolnění prostředků z Fondu solidarity EU, Parlament odsoudil skutečnost, že v tomto konkrétním případě uvolnění prostředků z Fondu solidarity EU vyčkávala druhá složka rozpočtového orgánu 8 týdnů, než zaujala postoj, přičemž se držela svého výkladu protokolu č. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie (lhůta pro informování vnitrostátních parlamentů),

| 1. | bere na vědomí návrh opravného rozpočtu č. 5/2012, jak jej předložila Komise; |
| --- | --- |

1.

bere na vědomí návrh opravného rozpočtu č. 5/2012, jak jej předložila Komise;

| 2. | je toho názoru, že rychlé uvolnění finanční pomoci z prostředků Fondu solidarity EU pro osoby postižené přírodními katastrofami je velmi důležité, a tudíž vřele vítá skutečnost, že italské orgány pohotově podaly žádost o finanční pomoc z Fondu solidarity EU, i to, že Komise okamžitě předložila návrh o uvolnění prostředků z Fondu solidarity EU; |
| --- | --- |

2.

je toho názoru, že rychlé uvolnění finanční pomoci z prostředků Fondu solidarity EU pro osoby postižené přírodními katastrofami je velmi důležité, a tudíž vřele vítá skutečnost, že italské orgány pohotově podaly žádost o finanční pomoc z Fondu solidarity EU, i to, že Komise okamžitě předložila návrh o uvolnění prostředků z Fondu solidarity EU;

| 3. | vyzývá všechny zúčastněné strany v členských státech, na místní i regionální úrovni, a vnitrostátní orgány, aby u případných budoucích žádostí o prostředky z Fondu solidarity EU dále zlepšily posouzení potřeb a koordinaci, aby se tak uvolňování prostředků z Fondu solidarity EU co nejvíce urychlilo; |
| --- | --- |

3.

vyzývá všechny zúčastněné strany v členských státech, na místní i regionální úrovni, a vnitrostátní orgány, aby u případných budoucích žádostí o prostředky z Fondu solidarity EU dále zlepšily posouzení potřeb a koordinaci, aby se tak uvolňování prostředků z Fondu solidarity EU co nejvíce urychlilo;

| 4. | důrazně opakuje svoji výzvu Radě, aby v této citlivé a naléhavé záležitosti neškodila těmto snahám o pohotovější poskytnutí pomoci Unie jakýmkoli bezdůvodným odkládáním svého rozhodnutí; |
| --- | --- |

4.

důrazně opakuje svoji výzvu Radě, aby v této citlivé a naléhavé záležitosti neškodila těmto snahám o pohotovější poskytnutí pomoci Unie jakýmkoli bezdůvodným odkládáním svého rozhodnutí;

| 5. | připomíná, že v případě předchozí žádosti o uvolnění prostředků z Fondu solidarity EU (opravný rozpočet č. 2/2012 týkající se povodní v Ligurii a Toskánsku v říjnu 2011) nemusel rozpočtový orgán poskytnout nové finanční prostředky jen proto, že se objevily nečekané zdroje, které bylo možné přerozdělit tak, že se dosáhlo požadované částky; zdůrazňuje skutečnost, že současný nedostatek prostředků na platby, který se již teď dotýká řady programů, zejména těch, na které značně spoléhá Pakt pro růst a zaměstnanost přijatý Evropskou radou dne 29. června 2012, zásadně vylučuje, že by se v tomto případě dalo počítat s jakýmkoli podobným přerozdělením; |
| --- | --- |

5.

připomíná, že v případě předchozí žádosti o uvolnění prostředků z Fondu solidarity EU (opravný rozpočet č. 2/2012 týkající se povodní v Ligurii a Toskánsku v říjnu 2011) nemusel rozpočtový orgán poskytnout nové finanční prostředky jen proto, že se objevily nečekané zdroje, které bylo možné přerozdělit tak, že se dosáhlo požadované částky; zdůrazňuje skutečnost, že současný nedostatek prostředků na platby, který se již teď dotýká řady programů, zejména těch, na které značně spoléhá Pakt pro růst a zaměstnanost přijatý Evropskou radou dne 29. června 2012, zásadně vylučuje, že by se v tomto případě dalo počítat s jakýmkoli podobným přerozdělením;

| 6. | schvaluje postoj Rady k návrhu opravného rozpočtu č. 5/2012 beze změny; |
| --- | --- |

6.

schvaluje postoj Rady k návrhu opravného rozpočtu č. 5/2012 beze změny;

| 7. | pověřuje svého předsedu, aby prohlásil opravný rozpočet č. 5/2012 za přijatý s konečnou platností a aby zajistil jeho zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie; |
| --- | --- |

7.

pověřuje svého předsedu, aby prohlásil opravný rozpočet č. 5/2012 za přijatý s konečnou platností a aby zajistil jeho zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie;

| 8. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

8.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a vnitrostátním parlamentům.

---

(1)  Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.

(2)  Úř. věst. L 56, 29.2.2012.

(3)  Úř. věst. C 139, 14.6.2006, s. 1.

(4)  Přijaté texty, P7_TA(2012)0232.

---

| 16.12.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 419/213 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 419/213

---

P7_TA(2012)0434

Uvolnění prostředků z Fondu solidarity Evropské unie – zemětřesení v Itálii

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. listopadu 2012 o návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o mobilizaci Fondu solidarity Evropské unie podle bodu 26 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (COM(2012)0538 – C7-0300/2012 – 2012/2237(BUD))

(2015/C 419/43)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (COM(2012)0538 – C7-0300/2012), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (COM(2012)0538 – C7-0300/2012),

| — | s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (1), a zejména na bod 26 uvedené dohody, |
| --- | --- |

—

s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (1), a zejména na bod 26 uvedené dohody,

| — | s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2012/2002 ze dne 11. listopadu 2002, kterým se zřizuje Fond solidarity Evropské unie (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2012/2002 ze dne 11. listopadu 2002, kterým se zřizuje Fond solidarity Evropské unie (2),

| — | s ohledem na společné prohlášení Evropského parlamentu, Rady a Komise o Fondu solidarity EU přijaté v rámci dohodovacího řízení dne 17. července 2008, |
| --- | --- |

—

s ohledem na společné prohlášení Evropského parlamentu, Rady a Komise o Fondu solidarity EU přijaté v rámci dohodovacího řízení dne 17. července 2008,

| — | s ohledem na zprávu Rozpočtového výboru (A7-0380/2012), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Rozpočtového výboru (A7-0380/2012),

| 1. | schvaluje rozhodnutí uvedené v příloze k tomuto usnesení; |
| --- | --- |

1.

schvaluje rozhodnutí uvedené v příloze k tomuto usnesení;

| 2. | pověřuje svého předsedu, aby podepsal toto rozhodnutí spolu s předsedou Rady a aby zajistil jeho zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie; |
| --- | --- |

2.

pověřuje svého předsedu, aby podepsal toto rozhodnutí spolu s předsedou Rady a aby zajistil jeho zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie;

| 3. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení a jeho přílohu Radě a Komisi. |
| --- | --- |

3.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení a jeho přílohu Radě a Komisi.

---

(1)  Úř. věst. C 139, 14.6.2006, s. 1.

(2)  Úř. věst. L 311, 14.11.2002, s. 3.

---

PŘÍLOHA

ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY

o mobilizaci Fondu solidarity Evropské unie podle bodu 26 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení

(Znění této přílohy zde není uvedeno, neboť odpovídá konečnému znění finálního aktu, rozhodnutí 2013/108/EU.)

---

| 16.12.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 419/214 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 419/214

---

P7_TA(2012)0435

Provádění dohod uzavřených Unií na základě jednání v rámci článku XXVIII GATT 1994 ***I

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. listopadu 2012 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o provádění dohod uzavřených EU na základě jednání v rámci článku XXVIII GATT 1994 týkajících se změny a doplnění přílohy I nařízení (EHS) č. 2658/87 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku (COM(2012)0115 – C7-0079/2012 – 2012/0054(COD))

(Řádný legislativní postup: první čtení)

(2015/C 419/44)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (COM(2012)0115), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (COM(2012)0115),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 2 a čl. 207 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C7-0079/2012), |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 2 a čl. 207 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C7-0079/2012),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na to, že se zástupce Rady dopisem ze dne 19. listopadu 2012 zavázal schválit postoj Evropského parlamentu v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na to, že se zástupce Rady dopisem ze dne 19. listopadu 2012 zavázal schválit postoj Evropského parlamentu v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na článek 55 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 55 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro mezinárodní obchod (A7-0351/2012), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro mezinárodní obchod (A7-0351/2012),

| 1. | přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení; |
| --- | --- |

1.

přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení;

| 2. | vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem; |
| --- | --- |

2.

vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem;

| 3. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě a Komisi, jakož i vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

3.

pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě a Komisi, jakož i vnitrostátním parlamentům.

---

P7_TC1-COD(2012)0054

Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 21. listopadu 2012 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2012 o provádění dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Brazílií podle článku XXVIII Všeobecné dohody o clech a obchodu (GATT) 1994, pokud jde o změnu koncesí u zpracovaného drůbežího masa stanovených v seznamu EU, který je připojený ke GATT 1994, a dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Thajskem podle článku XXVIII Všeobecné dohody o clech a obchodu (GATT) 1994, pokud jde o změnu koncesí u zpracovaného drůbežího masa stanovených v seznamu EU, který je připojený ke GATT 1994, a o změně a doplnění přílohy I nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku

(Vzhledem k tomu, že bylo dosaženo dohody mezi Parlamentem a Radou, postoj Parlamentu odpovídá konečnému znění legislativního aktu, nařízení (EU) č. 1218/2012.)

---

| 16.12.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 419/215 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 419/215

---

P7_TA(2012)0436

Celní kvóty na vývoz dřeva z Ruska do EU ***I

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. listopadu 2012 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o přidělování celních kvót na vývoz dřeva z Ruské federace do Evropské unie (COM(2012)0449 – C7-0215/2012 – 2012/0217(COD))

(Řádný legislativní postup: první čtení)

(2015/C 419/45)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (COM(2012)0449), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (COM(2012)0449),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 2 a článek 207 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C7-0215/2012), |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 2 a článek 207 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C7-0215/2012),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na to, že se zástupce Rady dopisem ze dne 19. listopadu 2012 zavázal schválit postoj Evropského parlamentu v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na to, že se zástupce Rady dopisem ze dne 19. listopadu 2012 zavázal schválit postoj Evropského parlamentu v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na články 55 a 46 odst. 1 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na články 55 a 46 odst. 1 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro mezinárodní obchod (A7-0329/2012), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro mezinárodní obchod (A7-0329/2012),

| 1. | přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení; |
| --- | --- |

1.

přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení;

| 2. | vyzývá Komisi, aby věc opětovně postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem; |
| --- | --- |

2.

vyzývá Komisi, aby věc opětovně postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem;

| 3. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě a Komisi, jakož i vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

3.

pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě a Komisi, jakož i vnitrostátním parlamentům.

---

P7_TC1-COD(2012)0217

Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 21. listopadu 2012 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2012 o přidělování celních kvót na vývoz dřeva z Ruské federace do Evropské unie

(Vzhledem k tomu, že bylo dosaženo dohody mezi Parlamentem a Radou, postoj Parlamentu odpovídá konečnému znění legislativního aktu, nařízení (EU) č. 1217/2012.)

---

| 16.12.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 419/216 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 419/216

---

P7_TA(2012)0437

Změna koncesí u zpracovaného drůbežího masa mezi EU, Brazílií a Thajskem ***

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. listopadu 2012 k návrhu rozhodnutí Rady o uzavření dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Brazílií podle článku XXVIII Všeobecné dohody o clech a obchodu (GATT) 1994, pokud jde o změnu koncesí u zpracovaného drůbežího masa stanovených v seznamu EU, který je připojen ke GATT 1994, a dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Thajskem podle článku XXVIII Všeobecné dohody o clech a obchodu (GATT) 1994, pokud jde o změnu koncesí u zpracovaného drůbežího masa stanovených v seznamu EU, který je připojen ke GATT 1994 (07883/2012 – C7-0171/2012 – 2012/0046(NLE))

(Souhlas)

(2015/C 419/46)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh rozhodnutí Rady (07883/2012), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh rozhodnutí Rady (07883/2012),

| — | s ohledem na návrh dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Brazílií podle článku XXVIII Všeobecné dohody o clech a obchodu (GATT) 1994, pokud jde o změnu koncesí u zpracovaného drůbežího masa stanovených v seznamu EU, který je připojen ke GATT 1994 (07884/2012), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Brazílií podle článku XXVIII Všeobecné dohody o clech a obchodu (GATT) 1994, pokud jde o změnu koncesí u zpracovaného drůbežího masa stanovených v seznamu EU, který je připojen ke GATT 1994 (07884/2012),

| — | s ohledem na návrh dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Thajskem podle článku XXVIII Všeobecné dohody o clech a obchodu (GATT) 1994, pokud jde o změnu koncesí u zpracovaného drůbežího masa stanovených v seznamu EU, který je připojen ke GATT 1994 (07885/2012), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Thajskem podle článku XXVIII Všeobecné dohody o clech a obchodu (GATT) 1994, pokud jde o změnu koncesí u zpracovaného drůbežího masa stanovených v seznamu EU, který je připojen ke GATT 1994 (07885/2012),

| — | s ohledem na žádost o souhlas, kterou předložila Rada v souladu s čl. 207 odst. 4 prvním pododstavcem a čl. 218 odst. 6 druhým pododstavcem písm. a) bodem v) Smlouvy o fungování Evropské unie (C7-0171/2012), |
| --- | --- |

—

s ohledem na žádost o souhlas, kterou předložila Rada v souladu s čl. 207 odst. 4 prvním pododstavcem a čl. 218 odst. 6 druhým pododstavcem písm. a) bodem v) Smlouvy o fungování Evropské unie (C7-0171/2012),

| — | s ohledem na článek 81 a čl. 90 odst. 7 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 81 a čl. 90 odst. 7 jednacího řádu,

| — | s ohledem na doporučení Výboru pro mezinárodní obchod (A7-0350/2012), |
| --- | --- |

—

s ohledem na doporučení Výboru pro mezinárodní obchod (A7-0350/2012),

| 1. | uděluje svůj souhlas s uzavřením dohody; |
| --- | --- |

1.

uděluje svůj souhlas s uzavřením dohody;

| 2. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi, vládám a parlamentům členských států a Brazilské federativní republiky a Thajského království. |
| --- | --- |

2.

pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi, vládám a parlamentům členských států a Brazilské federativní republiky a Thajského království.

---

| 16.12.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 419/217 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 419/217

---

P7_TA(2012)0438

Změna příloh k protokolům 1 a 2 Evropsko-středomořské dohody zakládající přidružení mezi ES a Izraelem ***

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. listopadu 2012 k návrhu rozhodnutí Rady o uzavření dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií na jedné straně a Státem Izrael na straně druhé, kterou se mění přílohy k protokolům 1 a 2 Evropsko-středomořské dohody zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Státem Izrael na straně druhé (07433/2012 – C7-0157/2012 – 2011/0457(NLE))

(Souhlas)

(2015/C 419/47)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh rozhodnutí Rady (07433/2012), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh rozhodnutí Rady (07433/2012),

| — | s ohledem na návrh dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií na jedné straně a Státem Izrael na straně druhé, kterou se mění přílohy k protokolům 1 a 2 Evropsko-středomořské dohody zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Státem Izrael na straně druhé (07470/2012), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií na jedné straně a Státem Izrael na straně druhé, kterou se mění přílohy k protokolům 1 a 2 Evropsko-středomořské dohody zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Státem Izrael na straně druhé (07470/2012),

| — | s ohledem na žádost o souhlas, kterou předložila Rada v souladu s čl. 207 odst. 4 první pododstavec a čl. 218 odst. 6 druhým pododstavcem písm. a) Smlouvy o fungování Evropské unie (C7-0157/2012), |
| --- | --- |

—

s ohledem na žádost o souhlas, kterou předložila Rada v souladu s čl. 207 odst. 4 první pododstavec a čl. 218 odst. 6 druhým pododstavcem písm. a) Smlouvy o fungování Evropské unie (C7-0157/2012),

| — | s ohledem na článek 81 a čl. 90 odst. 7 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 81 a čl. 90 odst. 7 jednacího řádu,

| — | s ohledem na doporučení Výboru pro mezinárodní obchod (A7-0318/2012), |
| --- | --- |

—

s ohledem na doporučení Výboru pro mezinárodní obchod (A7-0318/2012),

| 1. | uděluje svůj souhlas s uzavřením dohody; |
| --- | --- |

1.

uděluje svůj souhlas s uzavřením dohody;

| 2. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi, vládám a parlamentům členských států a Státu Izrael. |
| --- | --- |

2.

pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi, vládám a parlamentům členských států a Státu Izrael.

---

| 16.12.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 419/217 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 419/217

---

P7_TA(2012)0439

Dohoda EU-Rusko o správě celních kvót na vývoz dřeva ***

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. listopadu 2012 k návrhu rozhodnutí Rady o uzavření Dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Ruskou federací o správě celních kvót na vývoz dřeva z Ruské federace do Evropské unie a Protokolu mezi Evropskou unií a vládou Ruské federace o technických modalitách podle uvedené dohody (16775/1/2011 – C7-0515/2011 – 2011/0322(NLE))

(Souhlas)

(2015/C 419/48)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh rozhodnutí Rady (16775/1/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh rozhodnutí Rady (16775/1/2011),

| — | s ohledem na návrh Dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Ruskou federací o správě celních kvót na vývoz dřeva z Ruské federace do Evropské unie (16776/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Ruskou federací o správě celních kvót na vývoz dřeva z Ruské federace do Evropské unie (16776/2011),

| — | s ohledem na žádost o souhlas, kterou předložila Rada v souladu s čl. 207 odst. 4 prvním pododstavcem a čl. 218 odst. 6 druhým pododstavcem písm. a) Smlouvy o fungování Evropské unie (C7-0515/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na žádost o souhlas, kterou předložila Rada v souladu s čl. 207 odst. 4 prvním pododstavcem a čl. 218 odst. 6 druhým pododstavcem písm. a) Smlouvy o fungování Evropské unie (C7-0515/2011),

| — | s ohledem na článek 81 a čl. 90 odst. 7 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 81 a čl. 90 odst. 7 jednacího řádu,

| — | s ohledem na doporučení Výboru pro mezinárodní obchod (A7-0177/2012), |
| --- | --- |

—

s ohledem na doporučení Výboru pro mezinárodní obchod (A7-0177/2012),

| 1. | uděluje svůj souhlas s uzavřením dohody a protokolu; |
| --- | --- |

1.

uděluje svůj souhlas s uzavřením dohody a protokolu;

| 2. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi, vládám a parlamentům členských států a Ruské federace. |
| --- | --- |

2.

pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi, vládám a parlamentům členských států a Ruské federace.

---

| 16.12.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 419/218 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 419/218

---

P7_TA(2012)0440

Přechod z Schengenského informačního systému (SIS 1+) na Schengenský informační systém druhé generace (SIS II) – včetně účasti Spojeného království a Irska *

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. listopadu 2012 o návrhu nařízení Rady o přechodu z Schengenského informačního systému (SIS 1+) na Schengenský informační systém druhé generace (SIS II) (přepracované znění) (11142/1/2012 – C7-0330/2012 – 2012/0033A(NLE))

(Konzultace – přepracované znění)

(2015/C 419/49)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Rady (11142/1/2012), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Rady (11142/1/2012),

| — | s ohledem na článek 74 Smlouvy o fungování Evropské unie, podle kterého Rada konzultovala s Parlamentem (C7-0330/2012), |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 74 Smlouvy o fungování Evropské unie, podle kterého Rada konzultovala s Parlamentem (C7-0330/2012),

| — | s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 28. listopadu 2001 o systematičtějším využívání metody přepracování právních aktů (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 28. listopadu 2001 o systematičtějším využívání metody přepracování právních aktů (1),

| — | s ohledem na dopis, který dne 12. října 2012 zaslal Výbor pro právní záležitosti Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci podle čl. 87 odst. 3 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na dopis, který dne 12. října 2012 zaslal Výbor pro právní záležitosti Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci podle čl. 87 odst. 3 jednacího řádu,

| — | s ohledem na články 87 a 55 a čl. 46 odst. 2 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na články 87 a 55 a čl. 46 odst. 2 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci (A7-0368/2012), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci (A7-0368/2012),

| A. | vzhledem k tomu, že podle poradní skupiny složené z právních služeb Evropského parlamentu, Rady a Komise daný návrh neobsahuje žádné jiné věcné změny než ty, které byly jako takové v návrhu označeny, a vzhledem k tomu, že pokud jde o nezměněná ustanovení stávajících znění, je návrh jejich prostou kodifikací bez jakékoli změny jejich věcného obsahu; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že podle poradní skupiny složené z právních služeb Evropského parlamentu, Rady a Komise daný návrh neobsahuje žádné jiné věcné změny než ty, které byly jako takové v návrhu označeny, a vzhledem k tomu, že pokud jde o nezměněná ustanovení stávajících znění, je návrh jejich prostou kodifikací bez jakékoli změny jejich věcného obsahu;

| 1. | schvaluje pozměněný návrh Rady ve znění upraveném podle doporučení poradní skupiny složené z právních služeb Evropského parlamentu, Rady a Komise; |
| --- | --- |

1.

schvaluje pozměněný návrh Rady ve znění upraveném podle doporučení poradní skupiny složené z právních služeb Evropského parlamentu, Rady a Komise;

| 2. | vyzývá Radu, aby informovala Parlament, bude-li mít v úmyslu odchýlit se od znění schváleného Parlamentem; |
| --- | --- |

2.

vyzývá Radu, aby informovala Parlament, bude-li mít v úmyslu odchýlit se od znění schváleného Parlamentem;

| 3. | vyzývá Radu, aby znovu konzultovala s Parlamentem, bude-li mít v úmyslu podstatně změnit svůj návrh; |
| --- | --- |

3.

vyzývá Radu, aby znovu konzultovala s Parlamentem, bude-li mít v úmyslu podstatně změnit svůj návrh;

| 4. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě a Komisi. |
| --- | --- |

4.

pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě a Komisi.

Pozměňovací návrh 1

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 6

| Návrh Rady | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (6) | Je třeba, aby vývoj SIS II pokračoval a byl dokončen v 
  rámci celkového harmonogramu SIS II schváleného Radou dne 6. června 2008 a následně pozměněného v říjnu roku 2009 v souladu se směry vytyčenými Radou pro SVV dne 4. června 2009. Stávající znění celkového harmonogramu SIS II Komise předložila Radě a Evropskému parlamentu v říjnu roku 2010
  . |

Návrh Rady

Pozměňovací návrh

(6)

Je třeba, aby vývoj SIS II pokračoval a byl dokončen v 
  rámci celkového harmonogramu SIS II schváleného Radou dne 6. června 2008 a následně pozměněného v říjnu roku 2009 v souladu se směry vytyčenými Radou pro SVV dne 4. června 2009. Stávající znění celkového harmonogramu SIS II Komise předložila Radě a Evropskému parlamentu v říjnu roku 2010
  .

| (6) | Je třeba, aby vývoj SIS II pokračoval a byl dokončen
  nejpozději do 30. června 2013
  . |
| --- | --- |

(6)

Je třeba, aby vývoj SIS II pokračoval a byl dokončen
  nejpozději do 30. června 2013
  .

Pozměňovací návrh 2

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 16

| Návrh Rady | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (16) | Komise by měla na podporu členských států při výběru nejvýhodnějšího technického a finančního řešení zahájit bez prodlení proces přijímání tohoto nařízení tím, že navrhne takový právní režim pro přechod, ve kterém se bude lépe odrážet přístup k technickému přechodu, jak jej nastiňuje Plán přechodu pro projekt SIS (dále jen „plán přechodu“) přijatý Komisí dne 23. února 2011 po kladném výsledku hlasování ve Výboru pro SIS-VIS. |

Návrh Rady

Pozměňovací návrh

(16)

Komise by měla na podporu členských států při výběru nejvýhodnějšího technického a finančního řešení zahájit bez prodlení proces přijímání tohoto nařízení tím, že navrhne takový právní režim pro přechod, ve kterém se bude lépe odrážet přístup k technickému přechodu, jak jej nastiňuje Plán přechodu pro projekt SIS (dále jen „plán přechodu“) přijatý Komisí dne 23. února 2011 po kladném výsledku hlasování ve Výboru pro SIS-VIS.

vypouští se

Pozměňovací návrh 3

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 17

| Návrh Rady | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (17) | Plán přechodu popisuje
  , že v průběhu období přepojování provedou všechny členské státy postupně přepojení svých vnitrostátních aplikací ze systému SIS 1+ na systém SIS II. Z technického hlediska je žádoucí, aby členské státy, které přepojení provádějí, mohly používat SIS II v plném rozsahu již od přepojení a nemusely čekat až přepojení provedou i ostatní členské státy. Proto je nutné uplatňovat nařízení (ES) č. 1987/2006 a rozhodnutí 2007/533/SVV již od zahájení přepojení prvního státu. V zájmu právní jistoty by přepojování mělo trvat co nejkratší dobu a nemělo by překročit 12 hodin. Uplatňování nařízení (ES) č. 1987/2006 a rozhodnutí 2007/533/SVV nebrání členským států, které přepojení ještě neprovedly nebo které přepojení musely z technických důvodů přerušit, používat v průběhu intenzivního monitorování funkce SIS II, které jsou omezeny na SIS 1+. Aby byly na záznamy, zpracování údajů a ochranu údajů ve všech členských státech uplatňovány tytéž normy a podmínky, je nutné použít právní rámec SIS II na operační činnosti SIS členských států, které dosud přepojení neprovedly. |

Návrh Rady

Pozměňovací návrh

(17)

Plán přechodu popisuje
  , že v průběhu období přepojování provedou všechny členské státy postupně přepojení svých vnitrostátních aplikací ze systému SIS 1+ na systém SIS II. Z technického hlediska je žádoucí, aby členské státy, které přepojení provádějí, mohly používat SIS II v plném rozsahu již od přepojení a nemusely čekat až přepojení provedou i ostatní členské státy. Proto je nutné uplatňovat nařízení (ES) č. 1987/2006 a rozhodnutí 2007/533/SVV již od zahájení přepojení prvního státu. V zájmu právní jistoty by přepojování mělo trvat co nejkratší dobu a nemělo by překročit 12 hodin. Uplatňování nařízení (ES) č. 1987/2006 a rozhodnutí 2007/533/SVV nebrání členským států, které přepojení ještě neprovedly nebo které přepojení musely z technických důvodů přerušit, používat v průběhu intenzivního monitorování funkce SIS II, které jsou omezeny na SIS 1+. Aby byly na záznamy, zpracování údajů a ochranu údajů ve všech členských státech uplatňovány tytéž normy a podmínky, je nutné použít právní rámec SIS II na operační činnosti SIS členských států, které dosud přepojení neprovedly.

| (17) | Předpokládá se
  , že v průběhu období přepojování provedou všechny členské státy postupně přepojení svých vnitrostátních aplikací ze systému SIS 1+ na systém SIS II. Z technického hlediska je žádoucí, aby členské státy, které přepojení provádějí, mohly používat SIS II v plném rozsahu již od přepojení a nemusely čekat, až přepojení provedou i ostatní členské státy. Proto je nutné uplatňovat nařízení (ES) č. 1987/2006 a rozhodnutí 2007/533/SVV již od zahájení přepojení prvního státu. V zájmu právní jistoty by přepojování mělo trvat co nejkratší dobu a nemělo by překročit 12 hodin. Uplatňování nařízení (ES) č. 1987/2006 a rozhodnutí 2007/533/SVV nebrání členským státům, které přepojení ještě neprovedly nebo které přepojení musely z technických důvodů přerušit, používat v průběhu intenzivního monitorování funkce SIS II, které jsou omezeny na SIS 1+. Aby byly na záznamy, zpracování údajů a ochranu údajů ve všech členských státech uplatňovány tytéž normy a podmínky, je nutné použít právní rámec SIS II na operační činnosti SIS členských států, které dosud přepojení neprovedly. |
| --- | --- |

(17)

Předpokládá se
  , že v průběhu období přepojování provedou všechny členské státy postupně přepojení svých vnitrostátních aplikací ze systému SIS 1+ na systém SIS II. Z technického hlediska je žádoucí, aby členské státy, které přepojení provádějí, mohly používat SIS II v plném rozsahu již od přepojení a nemusely čekat, až přepojení provedou i ostatní členské státy. Proto je nutné uplatňovat nařízení (ES) č. 1987/2006 a rozhodnutí 2007/533/SVV již od zahájení přepojení prvního státu. V zájmu právní jistoty by přepojování mělo trvat co nejkratší dobu a nemělo by překročit 12 hodin. Uplatňování nařízení (ES) č. 1987/2006 a rozhodnutí 2007/533/SVV nebrání členským státům, které přepojení ještě neprovedly nebo které přepojení musely z technických důvodů přerušit, používat v průběhu intenzivního monitorování funkce SIS II, které jsou omezeny na SIS 1+. Aby byly na záznamy, zpracování údajů a ochranu údajů ve všech členských státech uplatňovány tytéž normy a podmínky, je nutné použít právní rámec SIS II na operační činnosti SIS členských států, které dosud přepojení neprovedly.

Pozměňovací návrh 4

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 19

| Návrh Rady | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (19) | Nařízení (ES) č. 1987/2006 a rozhodnutí 2007/533/SVV stanoví, že pro centrální SIS II by se na základě analýzy nákladů a přínosů měla použít nejlepší dostupná technologie. Příloha závěrů Rady o dalším směřování SIS II ze dne 4. a 5. června 2009 uvádí mezníky, které by měly být splněny v zájmu pokračování ve stávajícím projektu SIS II. Současně byla provedena studie týkající se vypracování alternativního technického scénáře pro vývoj SIS II na základě rozvoje SIS 1+ (SIS 1+ RE) jako pohotovostního plánu pro případ, že testy prokáží neplnění požadavků týkajících se mezníků. Na základě těchto parametrů může Rada rozhodnout, že vyzve Komisi, aby přešla na alternativní technický scénář. |

Návrh Rady

Pozměňovací návrh

(19)

Nařízení (ES) č. 1987/2006 a rozhodnutí 2007/533/SVV stanoví, že pro centrální SIS II by se na základě analýzy nákladů a přínosů měla použít nejlepší dostupná technologie. Příloha závěrů Rady o dalším směřování SIS II ze dne 4. a 5. června 2009 uvádí mezníky, které by měly být splněny v zájmu pokračování ve stávajícím projektu SIS II. Současně byla provedena studie týkající se vypracování alternativního technického scénáře pro vývoj SIS II na základě rozvoje SIS 1+ (SIS 1+ RE) jako pohotovostního plánu pro případ, že testy prokáží neplnění požadavků týkajících se mezníků. Na základě těchto parametrů může Rada rozhodnout, že vyzve Komisi, aby přešla na alternativní technický scénář.

| (19) | Nařízení (ES) č. 1987/2006 a rozhodnutí 2007/533/SVV stanoví, že pro centrální SIS II by se na základě analýzy nákladů a přínosů měla použít nejlepší dostupná technologie. Příloha závěrů Rady o dalším směřování SIS II ze dne 4. a 5. června 2009 uvádí mezníky, které by měly být splněny v zájmu pokračování ve stávajícím projektu SIS II. Současně byla provedena studie týkající se vypracování alternativního technického scénáře pro vývoj SIS II na základě rozvoje SIS 1+ (SIS 1+ RE) jako pohotovostního plánu pro případ, že testy prokáží neplnění požadavků týkajících se mezníků. Na základě těchto parametrů může Rada rozhodnout, že vyzve Komisi, aby přešla na alternativní technický scénář. V 
  takovém případě by Komise měla předložit návrh na revizi tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(19)

Nařízení (ES) č. 1987/2006 a rozhodnutí 2007/533/SVV stanoví, že pro centrální SIS II by se na základě analýzy nákladů a přínosů měla použít nejlepší dostupná technologie. Příloha závěrů Rady o dalším směřování SIS II ze dne 4. a 5. června 2009 uvádí mezníky, které by měly být splněny v zájmu pokračování ve stávajícím projektu SIS II. Současně byla provedena studie týkající se vypracování alternativního technického scénáře pro vývoj SIS II na základě rozvoje SIS 1+ (SIS 1+ RE) jako pohotovostního plánu pro případ, že testy prokáží neplnění požadavků týkajících se mezníků. Na základě těchto parametrů může Rada rozhodnout, že vyzve Komisi, aby přešla na alternativní technický scénář. V 
  takovém případě by Komise měla předložit návrh na revizi tohoto nařízení.

Pozměňovací návrh 5

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 31

| Návrh Rady | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (31) | Evropský inspektor ochrany údajů je odpovědný za sledování a zajišťování uplatňování nařízení (ES) č. 45/2001 a má pravomoc sledovat činnosti orgánů a institucí Unie související se zpracováváním osobních údajů. Tímto nařízením by neměla být dotčena specifická ustanovení Schengenské úmluvy, jakož i nařízení (ES) č. 1987/2006 a rozhodnutí 2007/533/SVV o ochraně a bezpečnosti osobních údajů. |

Návrh Rady

Pozměňovací návrh

(31)

Evropský inspektor ochrany údajů je odpovědný za sledování a zajišťování uplatňování nařízení (ES) č. 45/2001 a má pravomoc sledovat činnosti orgánů a institucí Unie související se zpracováváním osobních údajů. Tímto nařízením by neměla být dotčena specifická ustanovení Schengenské úmluvy, jakož i nařízení (ES) č. 1987/2006 a rozhodnutí 2007/533/SVV o ochraně a bezpečnosti osobních údajů.

| (31) | Evropský inspektor ochrany údajů je odpovědný za sledování a zajišťování uplatňování nařízení (ES) č. 45/2001 a má pravomoc sledovat činnosti orgánů a institucí Unie související se zpracováváním osobních údajů.
  Za dohled na funkci technické podpory stávajícího SIS 1+ odpovídá až do doby, kdy vstoupí v platnost právní rámec SIS II, Společný kontrolní orgán. Za dohled nad zpracováváním údajů v rámci SIS 1+ na území jednotlivých členských států odpovídají příslušné vnitrostátní orgány dohledu a tyto orgány zůstanou nadále odpovědné za sledování zákonnosti zpracovávání osobních údajů SIS II na území členských států.
  Tímto nařízením by neměla být dotčena specifická ustanovení Schengenské úmluvy, jakož i nařízení (ES) č. 1987/2006 a rozhodnutí 2007/533/SVV o ochraně a bezpečnosti osobních údajů.
  Právní rámec SIS II stanoví, že vnitrostátní orgány dohledu a evropský inspektor ochrany údajů zajišťují koordinovaný dohled nad SIS II. |
| --- | --- |

(31)

Evropský inspektor ochrany údajů je odpovědný za sledování a zajišťování uplatňování nařízení (ES) č. 45/2001 a má pravomoc sledovat činnosti orgánů a institucí Unie související se zpracováváním osobních údajů.
  Za dohled na funkci technické podpory stávajícího SIS 1+ odpovídá až do doby, kdy vstoupí v platnost právní rámec SIS II, Společný kontrolní orgán. Za dohled nad zpracováváním údajů v rámci SIS 1+ na území jednotlivých členských států odpovídají příslušné vnitrostátní orgány dohledu a tyto orgány zůstanou nadále odpovědné za sledování zákonnosti zpracovávání osobních údajů SIS II na území členských států.
  Tímto nařízením by neměla být dotčena specifická ustanovení Schengenské úmluvy, jakož i nařízení (ES) č. 1987/2006 a rozhodnutí 2007/533/SVV o ochraně a bezpečnosti osobních údajů.
  Právní rámec SIS II stanoví, že vnitrostátní orgány dohledu a evropský inspektor ochrany údajů zajišťují koordinovaný dohled nad SIS II.

Pozměňovací návrh 6

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 43 a (nový)

| Návrh Rady | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (43a) | Toto nařízení rozvíjí ustanovení schengenského acquis, jehož součástí jsou Bulharsko a Rumunsko v souladu s čl. 4 odst. 2 aktu o přistoupení z roku 2005 a v návaznosti na rozhodnutí Rady 2010/365/EU ze dne 29. června 2010 o uplatňování ustanovení schengenského acquis týkajících se Schengenského informačního systému v Bulharské republice a Rumunsku. (2) |

Návrh Rady

Pozměňovací návrh

(43a)

Toto nařízení rozvíjí ustanovení schengenského acquis, jehož součástí jsou Bulharsko a Rumunsko v souladu s čl. 4 odst. 2 aktu o přistoupení z roku 2005 a v návaznosti na rozhodnutí Rady 2010/365/EU ze dne 29. června 2010 o uplatňování ustanovení schengenského acquis týkajících se Schengenského informačního systému v Bulharské republice a Rumunsku. (2)

Pozměňovací návrh 7

Návrh nařízení

Čl. 7 – odst. 6

| Návrh Rady | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 6.   Činnosti uvedené v odstavcích 1 až 3 jsou koordinovány Komisí a členskými státy, které se účastní SIS 1+, činnými v rámci Rady. | 6.   Činnosti uvedené v odstavcích 1 až 3 jsou koordinovány Komisí a členskými státy, které se účastní SIS 1+, činnými v rámci Rady.
  Evropský parlament je o těchto činnostech pravidelně informován. |

Návrh Rady

Pozměňovací návrh

6.   Činnosti uvedené v odstavcích 1 až 3 jsou koordinovány Komisí a členskými státy, které se účastní SIS 1+, činnými v rámci Rady.

6.   Činnosti uvedené v odstavcích 1 až 3 jsou koordinovány Komisí a členskými státy, které se účastní SIS 1+, činnými v rámci Rady.
  Evropský parlament je o těchto činnostech pravidelně informován.

Pozměňovací návrh 8

Návrh nařízení

Čl. 11 – odst. - 1 (nový)

| Návrh Rady | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | -1.
     
  Členské státy ještě před přechodem ověří, že veškeré osobní údaje, jež mají být přeneseny do SIS II, jsou správné, aktuální a zákonné dle rozhodnutí 2007/533/SVV. |
| | Veškeré údaje, jež nemohou být ověřeny před zahájením přechodu, budou ověřeny nejpozději ve lhůtě šesti měsíců od zahájení přechodu. |

Návrh Rady

Pozměňovací návrh

-1.
     
  Členské státy ještě před přechodem ověří, že veškeré osobní údaje, jež mají být přeneseny do SIS II, jsou správné, aktuální a zákonné dle rozhodnutí 2007/533/SVV.

Veškeré údaje, jež nemohou být ověřeny před zahájením přechodu, budou ověřeny nejpozději ve lhůtě šesti měsíců od zahájení přechodu.

Pozměňovací návrh 9

Návrh nařízení

Čl. 11 – odst. 1

| Návrh Rady | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 1.   Pro přechod z C.SIS na centrální SIS II Francie zpřístupní databázi SIS 1+ a Komise vloží databázi SIS 1+ do centrálního SIS II. Údaje z databáze SIS 1+ uvedené v čl. 113 odst. 2 Schengenské úmluvy se do centrální SIS II nepřenášejí. | 1.   Pro přechod z C.SIS na centrální SIS II Francie zpřístupní databázi SIS 1+ a Komise vloží databázi SIS 1+ do centrálního SIS II. Údaje z databáze SIS 1+ uvedené v čl. 113 odst. 2 Schengenské úmluvy se do centrální SIS II nepřenášejí.
  Tyto údaje budou vymazány nejpozději jeden měsíc po skončení období intenzivního monitorování. |

Návrh Rady

Pozměňovací návrh

1.   Pro přechod z C.SIS na centrální SIS II Francie zpřístupní databázi SIS 1+ a Komise vloží databázi SIS 1+ do centrálního SIS II. Údaje z databáze SIS 1+ uvedené v čl. 113 odst. 2 Schengenské úmluvy se do centrální SIS II nepřenášejí.

1.   Pro přechod z C.SIS na centrální SIS II Francie zpřístupní databázi SIS 1+ a Komise vloží databázi SIS 1+ do centrálního SIS II. Údaje z databáze SIS 1+ uvedené v čl. 113 odst. 2 Schengenské úmluvy se do centrální SIS II nepřenášejí.
  Tyto údaje budou vymazány nejpozději jeden měsíc po skončení období intenzivního monitorování.

Pozměňovací návrh 10

Návrh nařízení

Čl. 11 – odst. 3 – pododstavec 1

| Návrh Rady | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 3.   Přechod vnitrostátního systému ze SIS 1+ na SIS II začíná načtením údajů N.SIS II, s tím, že N.SIS II má obsahovat datový soubor, vnitrostátní kopii, obsahující kompletní nebo částečnou kopii databáze SIS II. | 3.   Přechod vnitrostátního systému ze SIS 1+ na SIS II začíná načtením údajů N.SIS II, s tím, že N.SIS II má obsahovat datový soubor, vnitrostátní kopii, obsahující kompletní nebo částečnou kopii databáze SIS II.
  Členské státy zajistí, aby veškeré osobní údaje načtené do N.SIS II byly správné, aktuální a zákonné dle rozhodnutí 2007/533/SVV. |

Návrh Rady

Pozměňovací návrh

3.   Přechod vnitrostátního systému ze SIS 1+ na SIS II začíná načtením údajů N.SIS II, s tím, že N.SIS II má obsahovat datový soubor, vnitrostátní kopii, obsahující kompletní nebo částečnou kopii databáze SIS II.

3.   Přechod vnitrostátního systému ze SIS 1+ na SIS II začíná načtením údajů N.SIS II, s tím, že N.SIS II má obsahovat datový soubor, vnitrostátní kopii, obsahující kompletní nebo částečnou kopii databáze SIS II.
  Členské státy zajistí, aby veškeré osobní údaje načtené do N.SIS II byly správné, aktuální a zákonné dle rozhodnutí 2007/533/SVV.

Pozměňovací návrh 11

Návrh nařízení

Čl. 11 – odst. 4 a (nový)

| Návrh Rady | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Na základě informací poskytnutých členskými státy a příslušnými orgány dohledu předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o dokončení přechodu, zejména o přepojení členských států na SIS II. Tato zpráva potvrdí, zda přechod a zejména přepojení členských států proběhly v plném souladu s tímto nařízením, a to na centrální i vnitrostátní úrovni, a že zpracování osobních údajů během celého přechodu bylo v souladu s nařízením (ES) č. 45/2001 a směrnicí Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (3)

  . |

Návrh Rady

Pozměňovací návrh

4a.
     
  Na základě informací poskytnutých členskými státy a příslušnými orgány dohledu předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o dokončení přechodu, zejména o přepojení členských států na SIS II. Tato zpráva potvrdí, zda přechod a zejména přepojení členských států proběhly v plném souladu s tímto nařízením, a to na centrální i vnitrostátní úrovni, a že zpracování osobních údajů během celého přechodu bylo v souladu s nařízením (ES) č. 45/2001 a směrnicí Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (3)

  .

Pozměňovací návrh 12

Návrh nařízení

Čl. 11 – odst. 4 b (nový)

| Návrh Rady | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 4b.
     
  Po uplynutí jednoho měsíce od konce intenzivního monitorování budou databáze SIS 1+, všechny údaje v databázi SIS 1+ bez ohledu na nosič či umístění, C.SIS, N.SIS členských států a veškeré jejich kopie s konečnou platností vymazány. |

Návrh Rady

Pozměňovací návrh

4b.
     
  Po uplynutí jednoho měsíce od konce intenzivního monitorování budou databáze SIS 1+, všechny údaje v databázi SIS 1+ bez ohledu na nosič či umístění, C.SIS, N.SIS členských států a veškeré jejich kopie s konečnou platností vymazány.

Pozměňovací návrh 13

Návrh nařízení

Článek 11 a (nový)

| Návrh Rady | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | Článek 11a |
| | Přechod kanceláří SIRENE |
| | Přechod kanceláří SIRENE do sítě s-TESTA bude proveden souběžně s přepojením uvedeným v čl. 11 odst. 3 a bude ukončen bezprostředně po tomto přepojení. |

Návrh Rady

Pozměňovací návrh

Článek 11a

Přechod kanceláří SIRENE

Přechod kanceláří SIRENE do sítě s-TESTA bude proveden souběžně s přepojením uvedeným v čl. 11 odst. 3 a bude ukončen bezprostředně po tomto přepojení.

Pozměňovací návrh 14

Návrh nařízení

Čl. 12 – pododstavec 2

| Návrh Rady | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Od přepojení prvního členského státu z N.SIS na N.SIS II podle druhého pododstavce čl. 11 odst. 3 tohoto nařízení se použije rozhodnutí 2007/533/SVV. | Od
  úspěšného
  přepojení prvního členského státu z N.SIS na N.SIS II podle druhého pododstavce čl. 11 odst. 3 tohoto nařízení se použije rozhodnutí 2007/533/SVV. |

Návrh Rady

Pozměňovací návrh

Od přepojení prvního členského státu z N.SIS na N.SIS II podle druhého pododstavce čl. 11 odst. 3 tohoto nařízení se použije rozhodnutí 2007/533/SVV.

Od
  úspěšného
  přepojení prvního členského státu z N.SIS na N.SIS II podle druhého pododstavce čl. 11 odst. 3 tohoto nařízení se použije rozhodnutí 2007/533/SVV.

Pozměňovací návrh 15

Návrh nařízení

Čl. 15 – odst. - 1 (nový)

| Návrh Rady | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | -1.
     
  Kromě záznamů z automatizovaného vyhledávání členské státy a Komise zajistí, aby během přechodu, který je v souladu s tímto nařízením, byla plně respektována platná pravidla pro ochranu údajů a aby úkoly stanovené v čl. 3 písm. f) a článku 11 byly náležitě zaznamenány na centrální SIS II. Zaznamenání těchto činností zajistí zejména celistvost a zákonnost údajů během přechodu a přepojení na SIS II. |

Návrh Rady

Pozměňovací návrh

-1.
     
  Kromě záznamů z automatizovaného vyhledávání členské státy a Komise zajistí, aby během přechodu, který je v souladu s tímto nařízením, byla plně respektována platná pravidla pro ochranu údajů a aby úkoly stanovené v čl. 3 písm. f) a článku 11 byly náležitě zaznamenány na centrální SIS II. Zaznamenání těchto činností zajistí zejména celistvost a zákonnost údajů během přechodu a přepojení na SIS II.

Pozměňovací návrh 16

Návrh nařízení

Čl. 15 – odst. 4

| Návrh Rady | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 4.   Záznamy obsahují zejména datum a čas přenosu údajů, údaje použité pro provedení vyhledávání, odkaz na předávané údaje a název příslušného orgánu odpovědného za zpracování údajů. | 4.   Záznamy obsahují zejména datum a čas přenosu údajů, údaje použité pro provedení vyhledávání, odkaz na předávané údaje, název příslušného orgánu odpovědného za zpracování údajů a 
  jméno koncového uživatele
  . |

Návrh Rady

Pozměňovací návrh

4.   Záznamy obsahují zejména datum a čas přenosu údajů, údaje použité pro provedení vyhledávání, odkaz na předávané údaje a název příslušného orgánu odpovědného za zpracování údajů.

4.   Záznamy obsahují zejména datum a čas přenosu údajů, údaje použité pro provedení vyhledávání, odkaz na předávané údaje, název příslušného orgánu odpovědného za zpracování údajů a 
  jméno koncového uživatele
  .

Pozměňovací návrh 17

Návrh nařízení

Čl. 15 – odst. 5

| Návrh Rady | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 5.   Záznamy lze použít pouze k účelům uvedeným v 
  odstavci 1
  a vymaží se nejdříve po uplynutí jednoho roku a nejpozději po třech letech od jejich vytvoření. | (Netýká se této jazykové verze.) |

Návrh Rady

Pozměňovací návrh

5.   Záznamy lze použít pouze k účelům uvedeným v 
  odstavci 1
  a vymaží se nejdříve po uplynutí jednoho roku a nejpozději po třech letech od jejich vytvoření.

(Netýká se této jazykové verze.)

Pozměňovací návrh 18

Návrh nařízení

Čl. 15 – odst. 7

| Návrh Rady | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 7.   Příslušné orgány pověřené kontrolou, zda je vyhledávání zákonné či nikoli, sledováním zákonnosti zpracování údajů, vlastní kontrolou a zajištěním řádného fungování centrálního SIS II, neporušenosti údajů a jejich zabezpečení, mají v rozsahu své pravomoci a na základě žádosti do této evidence přístup za účelem plnění svých úkolů. | 7.   Příslušné orgány
  uvedené v čl. 60 odst. 1 a čl. 61 odst. 1 rozhodnutí 2007/533/SVV
  pověřené kontrolou, zda je vyhledávání zákonné či nikoli, sledováním zákonnosti zpracování údajů, vlastní kontrolou a zajištěním řádného fungování centrálního SIS II, neporušenosti údajů a jejich zabezpečení, mají v 
  souladu s ustanoveními rozhodnutí 2007/533/SVV,
  v rozsahu své pravomoci a na základě žádosti do této evidence přístup za účelem plnění svých úkolů. |

Návrh Rady

Pozměňovací návrh

7.   Příslušné orgány pověřené kontrolou, zda je vyhledávání zákonné či nikoli, sledováním zákonnosti zpracování údajů, vlastní kontrolou a zajištěním řádného fungování centrálního SIS II, neporušenosti údajů a jejich zabezpečení, mají v rozsahu své pravomoci a na základě žádosti do této evidence přístup za účelem plnění svých úkolů.

7.   Příslušné orgány
  uvedené v čl. 60 odst. 1 a čl. 61 odst. 1 rozhodnutí 2007/533/SVV
  pověřené kontrolou, zda je vyhledávání zákonné či nikoli, sledováním zákonnosti zpracování údajů, vlastní kontrolou a zajištěním řádného fungování centrálního SIS II, neporušenosti údajů a jejich zabezpečení, mají v 
  souladu s ustanoveními rozhodnutí 2007/533/SVV,
  v rozsahu své pravomoci a na základě žádosti do této evidence přístup za účelem plnění svých úkolů.

Pozměňovací návrh 19

Návrh nařízení

Čl. 15 – odst. 7 a (nový)

| Návrh Rady | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 7a.
     
  Veškeré orgány ochrany údajů s odpovědností za SIS 1+ nebo SIS II jsou úzce zapojeny do všech fází přechodu z SIS 1+ na SIS II. |

Návrh Rady

Pozměňovací návrh

7a.
     
  Veškeré orgány ochrany údajů s odpovědností za SIS 1+ nebo SIS II jsou úzce zapojeny do všech fází přechodu z SIS 1+ na SIS II.

Pozměňovací návrh 20

Návrh nařízení

Článek 19

| Návrh Rady | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Komise vždy po šesti měsících a poprvé po uplynutí prvních šesti měsíců roku 2009 předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o pokroku týkající se rozvoje systému SIS II a přechodu ze Schengenského informačního systému (SIS 1+) na Schengenský informační systém druhé generace (SIS II). | Komise vždy po šesti měsících a poprvé po uplynutí prvních šesti měsíců roku 2009 předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o pokroku týkající se rozvoje systému SIS II a přechodu ze Schengenského informačního systému (SIS 1+) na Schengenský informační systém druhé generace (SIS II).
  Komise informuje Evropský parlament o výsledcích testů uvedených v článcích 8, 9 a 10. |

Návrh Rady

Pozměňovací návrh

Komise vždy po šesti měsících a poprvé po uplynutí prvních šesti měsíců roku 2009 předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o pokroku týkající se rozvoje systému SIS II a přechodu ze Schengenského informačního systému (SIS 1+) na Schengenský informační systém druhé generace (SIS II).

Komise vždy po šesti měsících a poprvé po uplynutí prvních šesti měsíců roku 2009 předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o pokroku týkající se rozvoje systému SIS II a přechodu ze Schengenského informačního systému (SIS 1+) na Schengenský informační systém druhé generace (SIS II).
  Komise informuje Evropský parlament o výsledcích testů uvedených v článcích 8, 9 a 10.

Pozměňovací návrh 21

Návrh nařízení

Článek 21

| Návrh Rady | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Toto nařízení vstupuje v platnost den po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. Jeho platnost vyprší po zakončení přechodu podle třetího pododstavce čl. 11 odst. 3. Nelze-li toto datum dodržet v důsledku přetrvávajících technických potíží souvisejících s procesem přechodu, platnost nařízení skončí ke dni, který stanoví Rada podle čl. 71 odst. 2 rozhodnutí 2007/533/SVV. | Toto nařízení vstupuje v platnost den po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. Jeho platnost vyprší po zakončení přechodu podle třetího pododstavce čl. 11 odst. 3. Nelze-li toto datum dodržet v důsledku přetrvávajících technických potíží souvisejících s procesem přechodu, platnost nařízení skončí ke dni, který stanoví Rada podle čl. 71 odst. 2 rozhodnutí 2007/533/SVV
  , nejpozději však 30. června 2013
  . |

Návrh Rady

Pozměňovací návrh

Toto nařízení vstupuje v platnost den po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. Jeho platnost vyprší po zakončení přechodu podle třetího pododstavce čl. 11 odst. 3. Nelze-li toto datum dodržet v důsledku přetrvávajících technických potíží souvisejících s procesem přechodu, platnost nařízení skončí ke dni, který stanoví Rada podle čl. 71 odst. 2 rozhodnutí 2007/533/SVV.

Toto nařízení vstupuje v platnost den po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. Jeho platnost vyprší po zakončení přechodu podle třetího pododstavce čl. 11 odst. 3. Nelze-li toto datum dodržet v důsledku přetrvávajících technických potíží souvisejících s procesem přechodu, platnost nařízení skončí ke dni, který stanoví Rada podle čl. 71 odst. 2 rozhodnutí 2007/533/SVV
  , nejpozději však 30. června 2013
  .

---

(1)  Úř. věst. C 77, 28.3.2002, s. 1.

(2)  

  Úř. věst. L 166, 1.7.2010, s. 17.

(3)  

  Úř. věst. L 281, 23.11.1995, s. 31.

---

| 16.12.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 419/226 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 419/226

---

P7_TA(2012)0441

Přechod ze Schengenského informačního systému (SIS 1+) na Schengenský informační systém druhé generace (SIS II) – bez účasti Spojeného království a Irska *

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. listopadu 2012 o návrhu nařízení Rady o přechodu z Schengenského informačního systému (SIS 1+) na Schengenský informační systém druhé generace (SIS II) (přepracovaném znění) (11143/1/2012 – C7-0331/2012 – 2012/0033B(NLE))

(Konzultace – přepracované znění)

(2015/C 419/50)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Rady (11143/1/2012), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Rady (11143/1/2012),

| — | s ohledem na článek 74 Smlouvy o fungování Evropské unie, podle kterého Rada konzultovala s Parlamentem (C7-0331/2012), |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 74 Smlouvy o fungování Evropské unie, podle kterého Rada konzultovala s Parlamentem (C7-0331/2012),

| — | s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 28. listopadu 2001 o systematičtějším využívání metody přepracování právních aktů (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 28. listopadu 2001 o systematičtějším využívání metody přepracování právních aktů (1),

| — | s ohledem na dopis, který dne 12. října 2012 zaslal Výbor pro právní záležitosti Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci podle čl. 87 odst. 3 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na dopis, který dne 12. října 2012 zaslal Výbor pro právní záležitosti Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci podle čl. 87 odst. 3 jednacího řádu,

| — | s ohledem na články 87 a 55 a čl. 46 odst. 2 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na články 87 a 55 a čl. 46 odst. 2 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci (A7-0370/2012), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci (A7-0370/2012),

| A. | vzhledem k tomu, že podle poradní skupiny složené z právních služeb Evropského parlamentu, Rady a Komise daný návrh neobsahuje žádné jiné věcné změny než ty, které byly jako takové v návrhu označeny, a vzhledem k tomu, že pokud jde o nezměněná ustanovení stávajících znění, je návrh jejich prostou kodifikací bez jakékoli změny jejich věcného obsahu; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že podle poradní skupiny složené z právních služeb Evropského parlamentu, Rady a Komise daný návrh neobsahuje žádné jiné věcné změny než ty, které byly jako takové v návrhu označeny, a vzhledem k tomu, že pokud jde o nezměněná ustanovení stávajících znění, je návrh jejich prostou kodifikací bez jakékoli změny jejich věcného obsahu;

| 1. | schvaluje pozměněný návrh Rady ve znění upraveném podle doporučení poradní skupiny složené z právních služeb Evropského parlamentu, Rady a Komise; |
| --- | --- |

1.

schvaluje pozměněný návrh Rady ve znění upraveném podle doporučení poradní skupiny složené z právních služeb Evropského parlamentu, Rady a Komise;

| 2. | vyzývá Radu, aby informovala Parlament, bude-li mít v úmyslu odchýlit se od znění schváleného Parlamentem; |
| --- | --- |

2.

vyzývá Radu, aby informovala Parlament, bude-li mít v úmyslu odchýlit se od znění schváleného Parlamentem;

| 3. | vyzývá Radu, aby znovu konzultovala s Parlamentem, bude-li mít v úmyslu podstatně změnit svůj návrh; |
| --- | --- |

3.

vyzývá Radu, aby znovu konzultovala s Parlamentem, bude-li mít v úmyslu podstatně změnit svůj návrh;

| 4. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě a Komisi. |
| --- | --- |

4.

pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě a Komisi.

Pozměňovací návrh 1

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 6

| Návrh Rady | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (6) | Je třeba, aby vývoj SIS II pokračoval a byl dokončen
  v rámci celkového harmonogramu SIS II schváleného Radou dne 6. června 2008 a následně pozměněného v říjnu roku 2009 v souladu se směry vytyčenými Radou pro SVV dne 4. června 2009. Stávající znění celkového harmonogramu SIS II Komise předložila Radě a Evropskému parlamentu v říjnu roku 2010
  . |

Návrh Rady

Pozměňovací návrh

(6)

Je třeba, aby vývoj SIS II pokračoval a byl dokončen
  v rámci celkového harmonogramu SIS II schváleného Radou dne 6. června 2008 a následně pozměněného v říjnu roku 2009 v souladu se směry vytyčenými Radou pro SVV dne 4. června 2009. Stávající znění celkového harmonogramu SIS II Komise předložila Radě a Evropskému parlamentu v říjnu roku 2010
  .

| (6) | Je třeba, aby vývoj SIS II pokračoval a byl dokončen
  nejpozději do 30. června 2013
  . |
| --- | --- |

(6)

Je třeba, aby vývoj SIS II pokračoval a byl dokončen
  nejpozději do 30. června 2013
  .

Pozměňovací návrh 2

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 16

| Návrh Rady | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (16) | Komise by měla na podporu členských států při výběru nejvýhodnějšího technického a finančního řešení zahájit bez prodlení proces přijímání tohoto nařízení tím, že navrhne takový právní režim pro přechod, ve kterém se bude lépe odrážet přístup k technickému přechodu, jak jej nastiňuje Plán přechodu pro projekt SIS (dále jen „plán přechodu“) přijatý Komisí dne 23. února 2011 po kladném výsledku hlasování ve Výboru pro SIS-VIS. |

Návrh Rady

Pozměňovací návrh

(16)

Komise by měla na podporu členských států při výběru nejvýhodnějšího technického a finančního řešení zahájit bez prodlení proces přijímání tohoto nařízení tím, že navrhne takový právní režim pro přechod, ve kterém se bude lépe odrážet přístup k technickému přechodu, jak jej nastiňuje Plán přechodu pro projekt SIS (dále jen „plán přechodu“) přijatý Komisí dne 23. února 2011 po kladném výsledku hlasování ve Výboru pro SIS-VIS.

vypouští se

Pozměňovací návrh 3

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 17

| Návrh Rady | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (17) | Plán přechodu popisuje
  , že v průběhu období přepojování provedou všechny členské státy postupně přepojení svých vnitrostátních aplikací ze systému SIS 1+ na systém SIS II. Z technického hlediska je žádoucí, aby členské státy, které přepojení provádějí, mohly používat SIS II v plném rozsahu již od přepojení a nemusely čekat až přepojení provedou i ostatní členské státy. Proto je nutné uplatňovat nařízení (ES) č. 1987/2006 a rozhodnutí 2007/533/SVV již od zahájení přepojení prvního státu. V zájmu právní jistoty by přepojování mělo trvat co nejkratší dobu a nemělo by překročit 12 hodin. Uplatňování nařízení (ES) č. 1987/2006 a rozhodnutí 2007/533/SVV nebrání členským států, které přepojení ještě neprovedly nebo které přepojení musely z technických důvodů přerušit, používat v průběhu intenzivního monitorování funkce SIS II, které jsou omezeny na SIS 1+. Aby byly na záznamy, zpracování údajů a ochranu údajů ve všech členských státech uplatňovány tytéž normy a podmínky, je nutné použít právní rámec SIS II na operační činnosti SIS členských států, které dosud přepojení neprovedly. |

Návrh Rady

Pozměňovací návrh

(17)

Plán přechodu popisuje
  , že v průběhu období přepojování provedou všechny členské státy postupně přepojení svých vnitrostátních aplikací ze systému SIS 1+ na systém SIS II. Z technického hlediska je žádoucí, aby členské státy, které přepojení provádějí, mohly používat SIS II v plném rozsahu již od přepojení a nemusely čekat až přepojení provedou i ostatní členské státy. Proto je nutné uplatňovat nařízení (ES) č. 1987/2006 a rozhodnutí 2007/533/SVV již od zahájení přepojení prvního státu. V zájmu právní jistoty by přepojování mělo trvat co nejkratší dobu a nemělo by překročit 12 hodin. Uplatňování nařízení (ES) č. 1987/2006 a rozhodnutí 2007/533/SVV nebrání členským států, které přepojení ještě neprovedly nebo které přepojení musely z technických důvodů přerušit, používat v průběhu intenzivního monitorování funkce SIS II, které jsou omezeny na SIS 1+. Aby byly na záznamy, zpracování údajů a ochranu údajů ve všech členských státech uplatňovány tytéž normy a podmínky, je nutné použít právní rámec SIS II na operační činnosti SIS členských států, které dosud přepojení neprovedly.

| (17) | Předpokládá se
  , že v průběhu období přepojování provedou všechny členské státy postupně přepojení svých vnitrostátních aplikací ze systému SIS 1+ na systém SIS II. Z technického hlediska je žádoucí, aby členské státy, které přepojení provádějí, mohly používat SIS II v plném rozsahu již od přepojení a nemusely čekat, až přepojení provedou i ostatní členské státy. Proto je nutné uplatňovat nařízení (ES) č. 1987/2006 a rozhodnutí 2007/533/SVV již od zahájení přepojení prvního státu. V zájmu právní jistoty by přepojování mělo trvat co nejkratší dobu a nemělo by překročit 12 hodin. Uplatňování nařízení (ES) č. 1987/2006 a rozhodnutí 2007/533/SVV nebrání členským státům, které přepojení ještě neprovedly nebo které přepojení musely z technických důvodů přerušit, používat v průběhu intenzivního monitorování funkce SIS II, které jsou omezeny na SIS 1+. Aby byly na záznamy, zpracování údajů a ochranu údajů ve všech členských státech uplatňovány tytéž normy a podmínky, je nutné použít právní rámec SIS II na operační činnosti SIS členských států, které dosud přepojení neprovedly. |
| --- | --- |

(17)

Předpokládá se
  , že v průběhu období přepojování provedou všechny členské státy postupně přepojení svých vnitrostátních aplikací ze systému SIS 1+ na systém SIS II. Z technického hlediska je žádoucí, aby členské státy, které přepojení provádějí, mohly používat SIS II v plném rozsahu již od přepojení a nemusely čekat, až přepojení provedou i ostatní členské státy. Proto je nutné uplatňovat nařízení (ES) č. 1987/2006 a rozhodnutí 2007/533/SVV již od zahájení přepojení prvního státu. V zájmu právní jistoty by přepojování mělo trvat co nejkratší dobu a nemělo by překročit 12 hodin. Uplatňování nařízení (ES) č. 1987/2006 a rozhodnutí 2007/533/SVV nebrání členským státům, které přepojení ještě neprovedly nebo které přepojení musely z technických důvodů přerušit, používat v průběhu intenzivního monitorování funkce SIS II, které jsou omezeny na SIS 1+. Aby byly na záznamy, zpracování údajů a ochranu údajů ve všech členských státech uplatňovány tytéž normy a podmínky, je nutné použít právní rámec SIS II na operační činnosti SIS členských států, které dosud přepojení neprovedly.

Pozměňovací návrh 4

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 19

| Návrh Rady | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (19) | Nařízení (ES) č. 1987/2006 a rozhodnutí 2007/533/SVV stanoví, že pro centrální SIS II by se na základě analýzy nákladů a přínosů měla použít nejlepší dostupná technologie. Příloha závěrů Rady o dalším směřování SIS II ze dne 4. a 5. června 2009 uvádí mezníky, které by měly být splněny v zájmu pokračování ve stávajícím projektu SIS II. Současně byla provedena studie týkající se vypracování alternativního technického scénáře pro vývoj SIS II na základě rozvoje SIS 1+ (SIS 1+ RE) jako pohotovostního plánu pro případ, že testy prokáží neplnění požadavků týkajících se mezníků. Na základě těchto parametrů může Rada rozhodnout, že vyzve Komisi, aby přešla na alternativní technický scénář. |

Návrh Rady

Pozměňovací návrh

(19)

Nařízení (ES) č. 1987/2006 a rozhodnutí 2007/533/SVV stanoví, že pro centrální SIS II by se na základě analýzy nákladů a přínosů měla použít nejlepší dostupná technologie. Příloha závěrů Rady o dalším směřování SIS II ze dne 4. a 5. června 2009 uvádí mezníky, které by měly být splněny v zájmu pokračování ve stávajícím projektu SIS II. Současně byla provedena studie týkající se vypracování alternativního technického scénáře pro vývoj SIS II na základě rozvoje SIS 1+ (SIS 1+ RE) jako pohotovostního plánu pro případ, že testy prokáží neplnění požadavků týkajících se mezníků. Na základě těchto parametrů může Rada rozhodnout, že vyzve Komisi, aby přešla na alternativní technický scénář.

| (19) | Nařízení (ES) č. 1987/2006 a rozhodnutí 2007/533/SVV stanoví, že pro centrální SIS II by se na základě analýzy nákladů a přínosů měla použít nejlepší dostupná technologie. Příloha závěrů Rady o dalším směřování SIS II ze dne 4. a 5. června 2009 uvádí mezníky, které by měly být splněny v zájmu pokračování ve stávajícím projektu SIS II. Současně byla provedena studie týkající se vypracování alternativního technického scénáře pro vývoj SIS II na základě rozvoje SIS 1+ (SIS 1+ RE) jako pohotovostního plánu pro případ, že testy prokáží neplnění požadavků týkajících se mezníků. Na základě těchto parametrů může Rada rozhodnout, že vyzve Komisi, aby přešla na alternativní technický scénář.
  V takovém případě by Komise měla předložit návrh na revizi tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(19)

Nařízení (ES) č. 1987/2006 a rozhodnutí 2007/533/SVV stanoví, že pro centrální SIS II by se na základě analýzy nákladů a přínosů měla použít nejlepší dostupná technologie. Příloha závěrů Rady o dalším směřování SIS II ze dne 4. a 5. června 2009 uvádí mezníky, které by měly být splněny v zájmu pokračování ve stávajícím projektu SIS II. Současně byla provedena studie týkající se vypracování alternativního technického scénáře pro vývoj SIS II na základě rozvoje SIS 1+ (SIS 1+ RE) jako pohotovostního plánu pro případ, že testy prokáží neplnění požadavků týkajících se mezníků. Na základě těchto parametrů může Rada rozhodnout, že vyzve Komisi, aby přešla na alternativní technický scénář.
  V takovém případě by Komise měla předložit návrh na revizi tohoto nařízení.

Pozměňovací návrh 5

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 31

| Návrh Rady | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (31) | Evropský inspektor ochrany údajů je odpovědný za sledování a zajišťování uplatňování nařízení (ES) č. 45/2001 a má pravomoc sledovat činnosti orgánů a institucí Unie související se zpracováváním osobních údajů. Tímto nařízením by neměla být dotčena specifická ustanovení Schengenské úmluvy, jakož i nařízení (ES) č. 1987/2006 a rozhodnutí 2007/533/SVV o ochraně a bezpečnosti osobních údajů. |

Návrh Rady

Pozměňovací návrh

(31)

Evropský inspektor ochrany údajů je odpovědný za sledování a zajišťování uplatňování nařízení (ES) č. 45/2001 a má pravomoc sledovat činnosti orgánů a institucí Unie související se zpracováváním osobních údajů. Tímto nařízením by neměla být dotčena specifická ustanovení Schengenské úmluvy, jakož i nařízení (ES) č. 1987/2006 a rozhodnutí 2007/533/SVV o ochraně a bezpečnosti osobních údajů.

| (31) | Evropský inspektor ochrany údajů je odpovědný za sledování a zajišťování uplatňování nařízení (ES) č. 45/2001 a má pravomoc sledovat činnosti orgánů a institucí Unie související se zpracováváním osobních údajů.
  Za dohled na funkci technické podpory stávajícího SIS 1+ odpovídá až do doby, kdy vstoupí v platnost právní rámec SIS II, Společný kontrolní orgán. Za dohled nad zpracováváním údajů v rámci SIS 1+ na území jednotlivých členských států odpovídají příslušné vnitrostátní orgány dohledu a tyto orgány zůstanou nadále odpovědné za sledování zákonnosti zpracovávání osobních údajů SIS II na území členských států.
  Tímto nařízením by neměla být dotčena specifická ustanovení Schengenské úmluvy, jakož i nařízení (ES) č. 1987/2006 a rozhodnutí 2007/533/SVV o ochraně a bezpečnosti osobních údajů.
  Právní rámec SIS II stanoví, že vnitrostátní orgány dohledu a evropský inspektor ochrany údajů zajišťují koordinovaný dohled nad SIS II. |
| --- | --- |

(31)

Evropský inspektor ochrany údajů je odpovědný za sledování a zajišťování uplatňování nařízení (ES) č. 45/2001 a má pravomoc sledovat činnosti orgánů a institucí Unie související se zpracováváním osobních údajů.
  Za dohled na funkci technické podpory stávajícího SIS 1+ odpovídá až do doby, kdy vstoupí v platnost právní rámec SIS II, Společný kontrolní orgán. Za dohled nad zpracováváním údajů v rámci SIS 1+ na území jednotlivých členských států odpovídají příslušné vnitrostátní orgány dohledu a tyto orgány zůstanou nadále odpovědné za sledování zákonnosti zpracovávání osobních údajů SIS II na území členských států.
  Tímto nařízením by neměla být dotčena specifická ustanovení Schengenské úmluvy, jakož i nařízení (ES) č. 1987/2006 a rozhodnutí 2007/533/SVV o ochraně a bezpečnosti osobních údajů.
  Právní rámec SIS II stanoví, že vnitrostátní orgány dohledu a evropský inspektor ochrany údajů zajišťují koordinovaný dohled nad SIS II.

Pozměňovací návrh 6

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 43 a (nový)

| Návrh Rady | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (43a) | Toto nařízení rozvíjí ustanovení schengenského acquis, jehož součástí jsou Bulharsko a Rumunsko v souladu s čl. 4 odst. 2 aktu o přistoupení z roku 2005 a v návaznosti na rozhodnutí Rady 2010/365/EU ze dne 29. června 2010 o uplatňování ustanovení schengenského acquis týkajících se Schengenského informačního systému v Bulharské republice a Rumunsku (2). |

Návrh Rady

Pozměňovací návrh

(43a)

Toto nařízení rozvíjí ustanovení schengenského acquis, jehož součástí jsou Bulharsko a Rumunsko v souladu s čl. 4 odst. 2 aktu o přistoupení z roku 2005 a v návaznosti na rozhodnutí Rady 2010/365/EU ze dne 29. června 2010 o uplatňování ustanovení schengenského acquis týkajících se Schengenského informačního systému v Bulharské republice a Rumunsku (2).

Pozměňovací návrh 7

Návrh nařízení Čl. 7 – odst. 6

| Návrh Rady | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 6.   Činnosti uvedené v odstavcích 1 až 3 jsou koordinovány Komisí a členskými státy, které se účastní SIS 1+, činnými v rámci Rady. | 6.   Činnosti uvedené v odstavcích 1 až 3 jsou koordinovány Komisí a členskými státy, které se účastní SIS 1+, činnými v rámci Rady.
  Evropský parlament je o těchto činnostech pravidelně informován. |

Návrh Rady

Pozměňovací návrh

6.   Činnosti uvedené v odstavcích 1 až 3 jsou koordinovány Komisí a členskými státy, které se účastní SIS 1+, činnými v rámci Rady.

6.   Činnosti uvedené v odstavcích 1 až 3 jsou koordinovány Komisí a členskými státy, které se účastní SIS 1+, činnými v rámci Rady.
  Evropský parlament je o těchto činnostech pravidelně informován.

Pozměňovací návrh 8

Návrh nařízení

Čl. 11 – odst. - 1 (nový)

| Návrh Rady | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | -1.
     
  Členské státy ještě před přechodem ověří, že veškeré osobní údaje, jež mají být přeneseny do SIS II, jsou správné, aktuální a zákonné dle nařízení (ES) č. 1987/2006. |
| | Veškeré údaje, jež nemohou být ověřeny před zahájením přechodu, budou ověřeny nejpozději ve lhůtě šesti měsíců od zahájení přechodu. |

Návrh Rady

Pozměňovací návrh

-1.
     
  Členské státy ještě před přechodem ověří, že veškeré osobní údaje, jež mají být přeneseny do SIS II, jsou správné, aktuální a zákonné dle nařízení (ES) č. 1987/2006.

Veškeré údaje, jež nemohou být ověřeny před zahájením přechodu, budou ověřeny nejpozději ve lhůtě šesti měsíců od zahájení přechodu.

Pozměňovací návrh 9

Návrh nařízení

Čl. 11 – odst. 1

| Návrh Rady | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 1.   Pro přechod z C.SIS na centrální SIS II Francie zpřístupní databázi SIS 1+ a Komise vloží databázi SIS 1+ do centrálního SIS II. Údaje z databáze SIS 1+ uvedené v čl. 113 odst. 2 Schengenské úmluvy se do centrální SIS II nepřenášejí. | 1.   Pro přechod z C.SIS na centrální SIS II Francie zpřístupní databázi SIS 1+ a Komise vloží databázi SIS 1+ do centrálního SIS II. Údaje z databáze SIS 1+ uvedené v čl. 113 odst. 2 Schengenské úmluvy se do centrální SIS II nepřenášejí.
  Tyto údaje budou vymazány nejpozději jeden měsíc po skončení období intenzivního monitorování. |

Návrh Rady

Pozměňovací návrh

1.   Pro přechod z C.SIS na centrální SIS II Francie zpřístupní databázi SIS 1+ a Komise vloží databázi SIS 1+ do centrálního SIS II. Údaje z databáze SIS 1+ uvedené v čl. 113 odst. 2 Schengenské úmluvy se do centrální SIS II nepřenášejí.

1.   Pro přechod z C.SIS na centrální SIS II Francie zpřístupní databázi SIS 1+ a Komise vloží databázi SIS 1+ do centrálního SIS II. Údaje z databáze SIS 1+ uvedené v čl. 113 odst. 2 Schengenské úmluvy se do centrální SIS II nepřenášejí.
  Tyto údaje budou vymazány nejpozději jeden měsíc po skončení období intenzivního monitorování.

Pozměňovací návrh 10

Návrh nařízení

Čl. 11 – odst. 3 – pododstavec 1

| Návrh Rady | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 3.   Přechod vnitrostátního systému ze SIS 1+ na SIS II začíná načtením údajů N.SIS II, s tím, že N.SIS II má obsahovat datový soubor, vnitrostátní kopii, obsahující kompletní nebo částečnou kopii databáze SIS II. | 3.   Přechod vnitrostátního systému ze SIS 1+ na SIS II začíná načtením údajů N.SIS II, s tím, že N.SIS II má obsahovat datový soubor, vnitrostátní kopii, obsahující kompletní nebo částečnou kopii databáze SIS II.
  Členské státy zajistí, aby veškeré osobní údaje načtené do N.SIS II byly správné, aktuální a zákonné dle nařízení (ES) č. 1987/2006. |

Návrh Rady

Pozměňovací návrh

3.   Přechod vnitrostátního systému ze SIS 1+ na SIS II začíná načtením údajů N.SIS II, s tím, že N.SIS II má obsahovat datový soubor, vnitrostátní kopii, obsahující kompletní nebo částečnou kopii databáze SIS II.

3.   Přechod vnitrostátního systému ze SIS 1+ na SIS II začíná načtením údajů N.SIS II, s tím, že N.SIS II má obsahovat datový soubor, vnitrostátní kopii, obsahující kompletní nebo částečnou kopii databáze SIS II.
  Členské státy zajistí, aby veškeré osobní údaje načtené do N.SIS II byly správné, aktuální a zákonné dle nařízení (ES) č. 1987/2006.

Pozměňovací návrh 11

Návrh nařízení

Čl. 11 – odst. 4 a (nový)

| Návrh Rady | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Na základě informací poskytnutých členskými státy a příslušnými orgány dohledu předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o dokončení přechodu, zejména o přepojení členských států na SIS II. Tato zpráva potvrdí, zda přechod a zejména přepojení členských států proběhly v plném souladu s tímto nařízením, a to na centrální i vnitrostátní úrovni, a že zpracování osobních údajů během celého přechodu bylo v souladu s nařízením (ES) č. 45/2001 a směrnicí Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (3). |

Návrh Rady

Pozměňovací návrh

4a.
     
  Na základě informací poskytnutých členskými státy a příslušnými orgány dohledu předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o dokončení přechodu, zejména o přepojení členských států na SIS II. Tato zpráva potvrdí, zda přechod a zejména přepojení členských států proběhly v plném souladu s tímto nařízením, a to na centrální i vnitrostátní úrovni, a že zpracování osobních údajů během celého přechodu bylo v souladu s nařízením (ES) č. 45/2001 a směrnicí Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (3).

Pozměňovací návrh 12

Návrh nařízení

Čl. 11 – odst. 4 b (nový)

| Návrh Rady | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 4b.
     
  Po uplynutí jednoho měsíce od konce intenzivního monitorování budou databáze SIS 1+, všechny údaje v databázi SIS 1+ bez ohledu na nosič či umístění, C.SIS, N.SIS členských států a veškeré jejich kopie s konečnou platností vymazány. |

Návrh Rady

Pozměňovací návrh

4b.
     
  Po uplynutí jednoho měsíce od konce intenzivního monitorování budou databáze SIS 1+, všechny údaje v databázi SIS 1+ bez ohledu na nosič či umístění, C.SIS, N.SIS členských států a veškeré jejich kopie s konečnou platností vymazány.

Pozměňovací návrh 13

Návrh nařízení

Článek 11 a (nový)

| Návrh Rady | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | Článek 11a |
| | Přechod kanceláří SIRENE |
| | Přechod kanceláří SIRENE do sítě s-TESTA bude proveden souběžně s přepojením uvedeným v čl. 11 odst. 3 a bude ukončen bezprostředně po tomto přepojení. |

Návrh Rady

Pozměňovací návrh

Článek 11a

Přechod kanceláří SIRENE

Přechod kanceláří SIRENE do sítě s-TESTA bude proveden souběžně s přepojením uvedeným v čl. 11 odst. 3 a bude ukončen bezprostředně po tomto přepojení.

Pozměňovací návrh 14

Návrh nařízení

Čl. 12 – pododstavec 2

| Návrh Rady | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Od přepojení prvního členského státu z N.SIS na N.SIS II podle druhého pododstavce čl. 11 odst. 3 tohoto nařízení se použije nařízení (ES) č. 1987/2006. | Od
  úspěšného
  přepojení prvního členského státu z N.SIS na N.SIS II podle druhého pododstavce čl. 11 odst. 3 tohoto nařízení se použije nařízení (ES) č. 1987/2006. |

Návrh Rady

Pozměňovací návrh

Od přepojení prvního členského státu z N.SIS na N.SIS II podle druhého pododstavce čl. 11 odst. 3 tohoto nařízení se použije nařízení (ES) č. 1987/2006.

Od
  úspěšného
  přepojení prvního členského státu z N.SIS na N.SIS II podle druhého pododstavce čl. 11 odst. 3 tohoto nařízení se použije nařízení (ES) č. 1987/2006.

Pozměňovací návrh 15

Návrh nařízení

Čl. 15 – odst. - 1 (nový)

| Návrh Rady | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | -1.
     
  Kromě záznamů z automatizovaného vyhledávání členské státy a Komise zajistí, aby během přechodu, který je v souladu s tímto nařízením, byla plně respektována platná pravidla pro ochranu údajů a aby úkoly stanovené v čl. 3 písm. f) a článku 11 byly náležitě zaznamenány na centrální SIS II. Zaznamenání těchto činností zajistí zejména celistvost a zákonnost údajů během přechodu a přepojení na SIS II. |

Návrh Rady

Pozměňovací návrh

-1.
     
  Kromě záznamů z automatizovaného vyhledávání členské státy a Komise zajistí, aby během přechodu, který je v souladu s tímto nařízením, byla plně respektována platná pravidla pro ochranu údajů a aby úkoly stanovené v čl. 3 písm. f) a článku 11 byly náležitě zaznamenány na centrální SIS II. Zaznamenání těchto činností zajistí zejména celistvost a zákonnost údajů během přechodu a přepojení na SIS II.

Pozměňovací návrh 16

Návrh nařízení

Čl. 15 – odst. 4

| Návrh Rady | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 4.   Záznamy obsahují zejména datum a čas přenosu údajů, údaje použité pro provedení vyhledávání, odkaz na předávané údaje a název příslušného orgánu odpovědného za zpracování údajů. | 4.   Záznamy obsahují zejména datum a čas přenosu údajů, údaje použité pro provedení vyhledávání, odkaz na předávané údaje, název příslušného orgánu odpovědného za zpracování údajů a 
  jméno koncového uživatele
  . |

Návrh Rady

Pozměňovací návrh

4.   Záznamy obsahují zejména datum a čas přenosu údajů, údaje použité pro provedení vyhledávání, odkaz na předávané údaje a název příslušného orgánu odpovědného za zpracování údajů.

4.   Záznamy obsahují zejména datum a čas přenosu údajů, údaje použité pro provedení vyhledávání, odkaz na předávané údaje, název příslušného orgánu odpovědného za zpracování údajů a 
  jméno koncového uživatele
  .

Pozměňovací návrh 17

Návrh nařízení

Čl. 15 – odst. 5

| Návrh Rady | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 5.   Záznamy lze použít pouze k účelům uvedeným v 
  odstavci 1
  a vymažou se nejdříve po uplynutí jednoho roku a nejpozději po třech letech od jejich vytvoření. | (Netýká se této jazykové verze.) |

Návrh Rady

Pozměňovací návrh

5.   Záznamy lze použít pouze k účelům uvedeným v 
  odstavci 1
  a vymažou se nejdříve po uplynutí jednoho roku a nejpozději po třech letech od jejich vytvoření.

(Netýká se této jazykové verze.)

Pozměňovací návrh 18

Návrh nařízení

Čl. 15 – odst. 7

| Návrh Rady | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 7.   Příslušné orgány pověřené kontrolou, zda je vyhledávání zákonné či nikoli, sledováním zákonnosti zpracování údajů, vlastní kontrolou a zajištěním řádného fungování centrálního SIS II, neporušenosti údajů a jejich zabezpečení, mají v rozsahu své pravomoci a na základě žádosti do této evidence přístup za účelem plnění svých úkolů. | 7.   Příslušné orgány
  uvedené v čl. 44 odst. 1 a čl. 45 odst. 1 nařízení (ES) č. 1987/2006 a
   pověřené kontrolou, zda je vyhledávání zákonné či nikoli, sledováním zákonnosti zpracování údajů, vlastní kontrolou a zajištěním řádného fungování centrálního SIS II, neporušenosti údajů a jejich zabezpečení, mají v 
  souladu s ustanoveními nařízení (ES) č. 1987/2006
  v rozsahu své pravomoci a na základě žádosti do této evidence přístup za účelem plnění svých úkolů. |

Návrh Rady

Pozměňovací návrh

7.   Příslušné orgány pověřené kontrolou, zda je vyhledávání zákonné či nikoli, sledováním zákonnosti zpracování údajů, vlastní kontrolou a zajištěním řádného fungování centrálního SIS II, neporušenosti údajů a jejich zabezpečení, mají v rozsahu své pravomoci a na základě žádosti do této evidence přístup za účelem plnění svých úkolů.

7.   Příslušné orgány
  uvedené v čl. 44 odst. 1 a čl. 45 odst. 1 nařízení (ES) č. 1987/2006 a
   pověřené kontrolou, zda je vyhledávání zákonné či nikoli, sledováním zákonnosti zpracování údajů, vlastní kontrolou a zajištěním řádného fungování centrálního SIS II, neporušenosti údajů a jejich zabezpečení, mají v 
  souladu s ustanoveními nařízení (ES) č. 1987/2006
  v rozsahu své pravomoci a na základě žádosti do této evidence přístup za účelem plnění svých úkolů.

Pozměňovací návrh 19

Návrh nařízení

Čl. 15 – odst. 7 a (nový)

| Návrh Rady | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 7a.
     
  Veškeré orgány ochrany údajů s odpovědností za SIS 1+ nebo SIS II jsou úzce zapojeny do všech fází přechodu z SIS 1+ na SIS II. |

Návrh Rady

Pozměňovací návrh

7a.
     
  Veškeré orgány ochrany údajů s odpovědností za SIS 1+ nebo SIS II jsou úzce zapojeny do všech fází přechodu z SIS 1+ na SIS II.

Pozměňovací návrh 20

Návrh nařízení

Článek 19

| Návrh Rady | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Komise vždy po šesti měsících a poprvé po uplynutí prvních šesti měsíců roku 2009 předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o pokroku týkající se rozvoje systému SIS II a přechodu ze Schengenského informačního systému (SIS 1+) na Schengenský informační systém druhé generace (SIS II). | Komise vždy po šesti měsících a poprvé po uplynutí prvních šesti měsíců roku 2009 předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o pokroku týkající se rozvoje systému SIS II a přechodu ze Schengenského informačního systému (SIS 1+) na Schengenský informační systém druhé generace (SIS II).
  Komise informuje Evropský parlament o výsledcích testů uvedených v článcích 8, 9 a 10. |

Návrh Rady

Pozměňovací návrh

Komise vždy po šesti měsících a poprvé po uplynutí prvních šesti měsíců roku 2009 předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o pokroku týkající se rozvoje systému SIS II a přechodu ze Schengenského informačního systému (SIS 1+) na Schengenský informační systém druhé generace (SIS II).

Komise vždy po šesti měsících a poprvé po uplynutí prvních šesti měsíců roku 2009 předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o pokroku týkající se rozvoje systému SIS II a přechodu ze Schengenského informačního systému (SIS 1+) na Schengenský informační systém druhé generace (SIS II).
  Komise informuje Evropský parlament o výsledcích testů uvedených v článcích 8, 9 a 10.

Pozměňovací návrh 21

Návrh nařízení

Článek 21

| Návrh Rady | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Toto nařízení vstupuje v platnost den po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. Jeho platnost vyprší po zakončení přechodu podle třetího pododstavce čl. 11 odst. 3. Nelze-li toto datum dodržet v důsledku přetrvávajících technických potíží souvisejících s procesem přechodu, platnost nařízení skončí ke dni, který stanoví Rada podle čl. 55 odst. 2 nařízení (ES) č. 1987/2006. | Toto nařízení vstupuje v platnost den po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. Jeho platnost vyprší po zakončení přechodu podle třetího pododstavce čl. 11 odst. 3. Nelze-li toto datum dodržet v důsledku přetrvávajících technických potíží souvisejících s procesem přechodu, platnost nařízení skončí ke dni, který stanoví Rada podle čl. 55 odst. 2 nařízení (ES) č. 1987/2006
  , nejpozději však 30. června 2013
  . |

Návrh Rady

Pozměňovací návrh

Toto nařízení vstupuje v platnost den po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. Jeho platnost vyprší po zakončení přechodu podle třetího pododstavce čl. 11 odst. 3. Nelze-li toto datum dodržet v důsledku přetrvávajících technických potíží souvisejících s procesem přechodu, platnost nařízení skončí ke dni, který stanoví Rada podle čl. 55 odst. 2 nařízení (ES) č. 1987/2006.

Toto nařízení vstupuje v platnost den po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. Jeho platnost vyprší po zakončení přechodu podle třetího pododstavce čl. 11 odst. 3. Nelze-li toto datum dodržet v důsledku přetrvávajících technických potíží souvisejících s procesem přechodu, platnost nařízení skončí ke dni, který stanoví Rada podle čl. 55 odst. 2 nařízení (ES) č. 1987/2006
  , nejpozději však 30. června 2013
  .

---

(1)  Úř. věst. C 77, 28.3.2002, s. 1.

(2)  

  Úř. věst. L 166, 1.7.2010, s. 17.

(3)  

  Úř. věst. L 281, 23.11.1995, s. 31.

---

Čtvrtek, 22. listopadu 2012

| 16.12.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 419/235 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 419/235

---

P7_TA(2012)0446

Populace lososa žijící v Baltském moři a rybolov této populace ***I

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 22. listopadu 2012 k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví víceletý plán pro populaci lososa žijící v Baltském moři a rybolov této populace (COM(2011)0470 – C7-0220/2011 – 2011/0206(COD))

(Řádný legislativní postup: první čtení)

(2015/C 419/51)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (COM(2011)0470), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (COM(2011)0470),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 2 a čl. 43 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C7-0220/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 2 a čl. 43 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C7-0220/2011),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 18. ledna 2012 (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 18. ledna 2012 (1),

| — | s ohledem na článek 55 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 55 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro rybolov a stanovisko Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin (A7-0239/2012), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro rybolov a stanovisko Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin (A7-0239/2012),

| 1. | přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení; |
| --- | --- |

1.

přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení;

| 2. | vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem; |
| --- | --- |

2.

vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem;

| 3. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě a Komisi, jakož i vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

3.

pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě a Komisi, jakož i vnitrostátním parlamentům.

---

(1)  Úř. věst. C 68, 6.3.2012, s. 47.

---

P7_TC1-COD(2011)0206

Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 22. listopadu 2012 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2012, kterým se stanoví víceletý plán pro populaci lososa žijící v Baltském moři a rybolov této populace

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 43 odst. 2 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

po postoupení návrhu vnitrostátním parlamentům,

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),

v souladu s řádným legislativním postupem (2),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Platnost akčního plánu pro populace lososa přijatého Mezinárodní komisí pro rybolov v Baltském moři v roce 1997 skončila v roce 2010. Smluvní strany Komise na ochranu baltského mořského prostředí (HELCOM) se zasadily o to, aby Unie vypracovala dlouhodobý plán řízení populace lososa žijící v Baltském moři. |
| --- | --- |

(1)

Platnost akčního plánu pro populace lososa přijatého Mezinárodní komisí pro rybolov v Baltském moři v roce 1997 skončila v roce 2010. Smluvní strany Komise na ochranu baltského mořského prostředí (HELCOM) se zasadily o to, aby Unie vypracovala dlouhodobý plán řízení populace lososa žijící v Baltském moři.

| (2) | V nejnovějších vědeckých doporučeních Mezinárodní rady pro průzkum moří (ICES) a Vědeckotechnického a hospodářského výboru pro rybářství (VTHVR) se uvádí, že některé populace lososa volně žijící v řekách se nacházejí mimo bezpečné biologické limity a že je třeba vypracovat víceletý plán na evropské úrovni. |
| --- | --- |

(2)

V nejnovějších vědeckých doporučeních Mezinárodní rady pro průzkum moří (ICES) a Vědeckotechnického a hospodářského výboru pro rybářství (VTHVR) se uvádí, že některé populace lososa volně žijící v řekách se nacházejí mimo bezpečné biologické limity a že je třeba vypracovat víceletý plán na evropské úrovni.

| (3) | Podle čl. 3 odst. 1 písm. d) Smlouvy o fungování Evropské unie disponuje Unie výlučnou pravomocí v oblasti zachování biologických mořských zdrojů. Vzhledem k tomu, že losos patří mezi anadromní druhy, nelze zachovat populace lososa žijící v Baltském moři, aniž by byla přijata opatření k ochraně těchto populací v období, kdy žijí v řekách. Tato opatření tedy také spadají do výlučné pravomoci Unie s cílem zajistit účinnou ochranu mořských druhů v průběhu celého cyklu jejich migrace a měla by být zahrnuta do víceletého plánu. |
| --- | --- |

(3)

Podle čl. 3 odst. 1 písm. d) Smlouvy o fungování Evropské unie disponuje Unie výlučnou pravomocí v oblasti zachování biologických mořských zdrojů. Vzhledem k tomu, že losos patří mezi anadromní druhy, nelze zachovat populace lososa žijící v Baltském moři, aniž by byla přijata opatření k ochraně těchto populací v období, kdy žijí v řekách. Tato opatření tedy také spadají do výlučné pravomoci Unie s cílem zajistit účinnou ochranu mořských druhů v průběhu celého cyklu jejich migrace a měla by být zahrnuta do víceletého plánu.

| (4) | Směrnice Rady 92/43/EHS ze dne 21. května 1992 o ochraně přírodních stanovišť, volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin (3) uvádí lososa obecného jako druh v zájmu Unie a opatření přijatá podle této směrnice musí být navržena tak, aby bylo zajištěno, že jejich využívání bude v souladu s odpovídajícím stavem z hlediska jejich ochrany. Je tedy nutné zajistit, aby opatření k ochraně lososa přijatá dle tohoto nařízení byla konzistentní a koordinovaná s opatřeními přijatými dle zmíněné směrnice.
  Zákaz rybolovu pomocí unášených dlouhých lovných šňůr představuje rovněž důležitý způsob, jak posílit populace lososa, neboť se sníží výměty podměrečného lososa. [pozm. návrh 1] |
| --- | --- |

(4)

Směrnice Rady 92/43/EHS ze dne 21. května 1992 o ochraně přírodních stanovišť, volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin (3) uvádí lososa obecného jako druh v zájmu Unie a opatření přijatá podle této směrnice musí být navržena tak, aby bylo zajištěno, že jejich využívání bude v souladu s odpovídajícím stavem z hlediska jejich ochrany. Je tedy nutné zajistit, aby opatření k ochraně lososa přijatá dle tohoto nařízení byla konzistentní a koordinovaná s opatřeními přijatými dle zmíněné směrnice.
  Zákaz rybolovu pomocí unášených dlouhých lovných šňůr představuje rovněž důležitý způsob, jak posílit populace lososa, neboť se sníží výměty podměrečného lososa. [pozm. návrh 1]

| (5) | Cílem směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES ze dne 23. října 2000, kterou se stanoví rámec pro činnost EU v oblasti vodní politiky (4), je ochránit, zachovat a zlepšit vodní prostředí, kde losos po část svého života pobývá. K dosažení těchto cílů směrnice 2000/60/ES by měl přispět víceletý plán pro populace baltského lososa. Opatření touto směrnicí již vyžadovaná, jako jsou plány povodí, by neměla být identická s opatřeními přijatými na základě tohoto nařízení, nicméně je třeba zajistit koordinaci a konzistentnost mezi opatřeními přijatými dle tohoto nařízení a dle již zmíněné směrnice na ochranu a zlepšení stanovišť lososů ve vnitrozemských vodách. |
| --- | --- |

(5)

Cílem směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES ze dne 23. října 2000, kterou se stanoví rámec pro činnost EU v oblasti vodní politiky (4), je ochránit, zachovat a zlepšit vodní prostředí, kde losos po část svého života pobývá. K dosažení těchto cílů směrnice 2000/60/ES by měl přispět víceletý plán pro populace baltského lososa. Opatření touto směrnicí již vyžadovaná, jako jsou plány povodí, by neměla být identická s opatřeními přijatými na základě tohoto nařízení, nicméně je třeba zajistit koordinaci a konzistentnost mezi opatřeními přijatými dle tohoto nařízení a dle již zmíněné směrnice na ochranu a zlepšení stanovišť lososů ve vnitrozemských vodách.

| (6) | V prováděcím plánu odsouhlaseném na světovém summitu o udržitelném rozvoji v Johannesburgu v roce 2002 se uvádí, že do roku 2015 je třeba obnovit všechny komerční populace na úroveň, která přinese maximální udržitelný výnos. Mezinárodní rada pro průzkum moří

  Toto je právní požadavek podle Úmluvy OSN o mořském právu od roku 1994. Komise na ochranu baltského mořského prostředí
  usuzuje, že u populací lososa žijících v baltických řekách tato úroveň u různých řek s volně žijícími populacemi lososa odpovídá úrovni produkci strdlic mezi 60 a 75 %

  ve výši 80 %
  potenciální kapacity produkce strdlic. Takové vědecké doporučení by mělo sloužit jako východisko pro stanovení hlavních a vedlejších cílů víceletého plánu. [pozm. návrh 2] |
| --- | --- |

(6)

V prováděcím plánu odsouhlaseném na světovém summitu o udržitelném rozvoji v Johannesburgu v roce 2002 se uvádí, že do roku 2015 je třeba obnovit všechny komerční populace na úroveň, která přinese maximální udržitelný výnos. Mezinárodní rada pro průzkum moří

  Toto je právní požadavek podle Úmluvy OSN o mořském právu od roku 1994. Komise na ochranu baltského mořského prostředí
  usuzuje, že u populací lososa žijících v baltických řekách tato úroveň u různých řek s volně žijícími populacemi lososa odpovídá úrovni produkci strdlic mezi 60 a 75 %

  ve výši 80 %
  potenciální kapacity produkce strdlic. Takové vědecké doporučení by mělo sloužit jako východisko pro stanovení hlavních a vedlejších cílů víceletého plánu. [pozm. návrh 2]

| (6a) | Kapacita produkce strdlic je pouze přibližným ukazatelem zdraví populace lososa v dané řece. Než je však možné použít produkci strdlic jako ukazatel, je nezbytné splňovat řadu předpokladů. Úroveň produkce strdlic je navíc ovlivněna dalšími faktory, následkem čehož je korelaci mezi produkcí strdlic a zdravím populace lososa obtížné určit. Úroveň návratu samiček lososa do řek je třeba používat jako druhý ukazatel zdraví populace lososa. [pozm návrh 3] |
| --- | --- |

(6a)

Kapacita produkce strdlic je pouze přibližným ukazatelem zdraví populace lososa v dané řece. Než je však možné použít produkci strdlic jako ukazatel, je nezbytné splňovat řadu předpokladů. Úroveň produkce strdlic je navíc ovlivněna dalšími faktory, následkem čehož je korelaci mezi produkcí strdlic a zdravím populace lososa obtížné určit. Úroveň návratu samiček lososa do řek je třeba používat jako druhý ukazatel zdraví populace lososa. [pozm návrh 3]

| (7) | Vědecké doporučení naznačuje, že genetické znečištění populace lososa žijící v Baltském moři může snížit míru přežití a hojnost původních populací a narušit genetickou obranyschopnost vůči nemocem a měnícím se místním environmentálním podmínkám. Zachování genetické integrity a rozmanitosti populací lososa v Baltském moři tudíž hraje rozhodující úlohu v jejich ochraně a musí se stát cílem víceletého plánu. |
| --- | --- |

(7)

Vědecké doporučení naznačuje, že genetické znečištění populace lososa žijící v Baltském moři může snížit míru přežití a hojnost původních populací a narušit genetickou obranyschopnost vůči nemocem a měnícím se místním environmentálním podmínkám. Zachování genetické integrity a rozmanitosti populací lososa v Baltském moři tudíž hraje rozhodující úlohu v jejich ochraně a musí se stát cílem víceletého plánu.

| (8) | Stanovení míry úmrtnosti způsobené rybolovem v moři a v řekách by mělo přinést velikost volně žijící populace lososa, která přináší maximální udržitelný výnos v souladu se stanovenými cíli a termíny. Míra úmrtnosti způsobená rybolovem v moři se stanoví na základě doporučení VTHVR. |
| --- | --- |

(8)

Stanovení míry úmrtnosti způsobené rybolovem v moři a v řekách by mělo přinést velikost volně žijící populace lososa, která přináší maximální udržitelný výnos v souladu se stanovenými cíli a termíny. Míra úmrtnosti způsobená rybolovem v moři se stanoví na základě doporučení VTHVR.

| (9) | Za účelem účinnějšího provádění plánu a s cílem lépe přizpůsobit reakci zvláštnostem populací lososa v jednotlivých řekách by měly být dotčené členské státy oprávněny stanovit úroveň míry úmrtnosti způsobené rybolovem, celkové přípustné odlovy a některá technická opatření pro zachování zdrojů v souladu s čl. 2 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“). |
| --- | --- |

(9)

Za účelem účinnějšího provádění plánu a s cílem lépe přizpůsobit reakci zvláštnostem populací lososa v jednotlivých řekách by měly být dotčené členské státy oprávněny stanovit úroveň míry úmrtnosti způsobené rybolovem, celkové přípustné odlovy a některá technická opatření pro zachování zdrojů v souladu s čl. 2 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“).

| (10) | Při přijímání opatření v rámci tohoto nařízení by členské státy měly v plném rozsahu respektovat své mezinárodní závazky, zejména závazky odvozené z článku 66 Úmluvy Organizace spojených národů o mořském právu ze dne 10. prosince 1982 (5), který mimo jiné vyžaduje, aby stát původu anadromních populací a další dotčené státy spolupracovaly s cílem zachovat a řídit tyto populace. |
| --- | --- |

(10)

Při přijímání opatření v rámci tohoto nařízení by členské státy měly v plném rozsahu respektovat své mezinárodní závazky, zejména závazky odvozené z článku 66 Úmluvy Organizace spojených národů o mořském právu ze dne 10. prosince 1982 (5), který mimo jiné vyžaduje, aby stát původu anadromních populací a další dotčené státy spolupracovaly s cílem zachovat a řídit tyto populace.

| (11) | Je třeba přijmout opatření, která by umožnila Komisi pravidelně přezkoumat vhodnost a účinnost opatření přijatých členskými státy na základě hlavních a vedlejších cílů stanovených ve víceletém plánu. |
| --- | --- |

(11)

Je třeba přijmout opatření, která by umožnila Komisi pravidelně přezkoumat vhodnost a účinnost opatření přijatých členskými státy na základě hlavních a vedlejších cílů stanovených ve víceletém plánu.

| (12) | Vědecké doporučení uvádí, že
  nevhodné
  postupy vysazování mohou významně ovlivnit genetickou rozmanitost populace lososa žijící v Baltském moři. a přináší

  Existuje také
  riziko, že velké množství uměle chovaných ryb každoročně vypuštěných do Baltského moře postihne

  může ovlivnit
  genetickou integritu
  populací
  volně žijícího lososa. Doporučuje se tyto postupy postupně ukončit. V tomto

  Proto je nutné vysazování lososa ve větší míře kontrolovat. Kromě toho by ve
  víceletém plánu by proto měly být pro vypouštění lososa stanoveny podmínky
  získávání genetického materiálu pro chov a kultivaci materiálu pro vysazování lososa a podmínky vysazování takovým způsobem, aby prováděné vysazování nemělo negativní dopad na genetickou rozmanitost
  . [pozm. návrh 4] |
| --- | --- |

(12)

Vědecké doporučení uvádí, že
  nevhodné
  postupy vysazování mohou významně ovlivnit genetickou rozmanitost populace lososa žijící v Baltském moři. a přináší

  Existuje také
  riziko, že velké množství uměle chovaných ryb každoročně vypuštěných do Baltského moře postihne

  může ovlivnit
  genetickou integritu
  populací
  volně žijícího lososa. Doporučuje se tyto postupy postupně ukončit. V tomto

  Proto je nutné vysazování lososa ve větší míře kontrolovat. Kromě toho by ve
  víceletém plánu by proto měly být pro vypouštění lososa stanoveny podmínky
  získávání genetického materiálu pro chov a kultivaci materiálu pro vysazování lososa a podmínky vysazování takovým způsobem, aby prováděné vysazování nemělo negativní dopad na genetickou rozmanitost
  . [pozm. návrh 4]

| (13) | Přímé vysazování v řekách s potenciálem pro výskyt lososa je považováno za zvláštních podmínek za opatření pro zachování zdrojů, neboť bude mít pozitivní dopad na celkový počet jedinců lososa a rybolov, jelikož lze tímto způsobem obnovit samovolně udržitelné populace lososa. Je třeba přijmout opatření, která by výslovně povolila přímé vysazování, které splňuje tyto podmínky pro získání finančních zdrojů v souladu s čl. 38 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1198/2006 ze dne 27. července 2006 o Evropském rybářském fondu (6). |
| --- | --- |

(13)

Přímé vysazování v řekách s potenciálem pro výskyt lososa je považováno za zvláštních podmínek za opatření pro zachování zdrojů, neboť bude mít pozitivní dopad na celkový počet jedinců lososa a rybolov, jelikož lze tímto způsobem obnovit samovolně udržitelné populace lososa. Je třeba přijmout opatření, která by výslovně povolila přímé vysazování, které splňuje tyto podmínky pro získání finančních zdrojů v souladu s čl. 38 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1198/2006 ze dne 27. července 2006 o Evropském rybářském fondu (6).

| (14) | Nicméně vzhledem k tomu

  Vypouštění lososa pro jiné účely
  ,
  než je vysazování a přímé vysazování, by však nemělo být nadále povoleno po uplynutí 10 let, pokud do konce tohoto období produkce strdlic volně žijícího lososa dosáhne 80 % potenciální kapacity produkce strdlic v dané řece. Pokud této úrovně nebude dosaženo, je možné vypouštění lososa pro jiné účely, než je vysazování a přímé vysazování, provádět dalších 10 let, poté co členský stát zjistí a odstraní příčiny, které brání dosažení této úrovně. Je možné,
  že vypouštění lososa může být v současnosti v některých členských státech
  je v současnosti vypouštění lososa
  povinné, a ve snaze

  a je nutné
  poskytnout členským státům čas na přizpůsobení se těmto požadavkům. mělo by vypouštění lososa pro účely jiné, než je vysazování a přímé vysazování, zůstat povoleno v průběhu přechodného období sedmi let po vstupu tohoto nařízení v platnost.
  [pozm. návrh 5] |
| --- | --- |

(14)

Nicméně vzhledem k tomu

  Vypouštění lososa pro jiné účely
  ,
  než je vysazování a přímé vysazování, by však nemělo být nadále povoleno po uplynutí 10 let, pokud do konce tohoto období produkce strdlic volně žijícího lososa dosáhne 80 % potenciální kapacity produkce strdlic v dané řece. Pokud této úrovně nebude dosaženo, je možné vypouštění lososa pro jiné účely, než je vysazování a přímé vysazování, provádět dalších 10 let, poté co členský stát zjistí a odstraní příčiny, které brání dosažení této úrovně. Je možné,
  že vypouštění lososa může být v současnosti v některých členských státech
  je v současnosti vypouštění lososa
  povinné, a ve snaze

  a je nutné
  poskytnout členským státům čas na přizpůsobení se těmto požadavkům. mělo by vypouštění lososa pro účely jiné, než je vysazování a přímé vysazování, zůstat povoleno v průběhu přechodného období sedmi let po vstupu tohoto nařízení v platnost.
  [pozm. návrh 5]

| (15) | Aby se zaručilo, že jsou opatření stanovená tímto nařízením dodržována, měla by být kromě kontrolních opatření stanovených v nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 ze dne 20. listopadu 2009 o zavedení kontrolního režimu Společenství k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky (7) přijata zvláštní kontrolní opatření. |
| --- | --- |

(15)

Aby se zaručilo, že jsou opatření stanovená tímto nařízením dodržována, měla by být kromě kontrolních opatření stanovených v nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 ze dne 20. listopadu 2009 o zavedení kontrolního režimu Společenství k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky (7) přijata zvláštní kontrolní opatření.

| (15a) | S cílem dosáhnout udržitelného rybolovu musí být zvýšena důvěra a zdokonaleny metody komunikace mezi zúčastněnými stranami. [pozm. návrh 6] |
| --- | --- |

(15a)

S cílem dosáhnout udržitelného rybolovu musí být zvýšena důvěra a zdokonaleny metody komunikace mezi zúčastněnými stranami. [pozm. návrh 6]

| (16) | Délka většiny pobřežních plavidel pro odlov lososa nepřesahuje 10 m. Z tohoto důvodu by povinnost používat lodní deník rybolovu dle článku 14 a podávat předchozí oznámení dle článku 17 nařízení č. (ES) 1224/2009 měla být rozšířena tak, aby se vztahovala na všechna plavidla
  komerčního rybolovu a obslužná plavidla
  . [pozm. návrh 7] |
| --- | --- |

(16)

Délka většiny pobřežních plavidel pro odlov lososa nepřesahuje 10 m. Z tohoto důvodu by povinnost používat lodní deník rybolovu dle článku 14 a podávat předchozí oznámení dle článku 17 nařízení č. (ES) 1224/2009 měla být rozšířena tak, aby se vztahovala na všechna plavidla
  komerčního rybolovu a obslužná plavidla
  . [pozm. návrh 7]

| (17) | S cílem zajistit, že úlovky lososa nejsou nesprávně vykázány jako úlovky pstruha obecného, čímž by unikly řádné kontrole, je nutné povinnost předkládat předchozí oznámení v souladu s článkem 17 nařízení (ES) č. 1224/2009 rozšířit i na všechna plavidla, která uchovávají na palubě pstruha obecného. |
| --- | --- |

(17)

S cílem zajistit, že úlovky lososa nejsou nesprávně vykázány jako úlovky pstruha obecného, čímž by unikly řádné kontrole, je nutné povinnost předkládat předchozí oznámení v souladu s článkem 17 nařízení (ES) č. 1224/2009 rozšířit i na všechna plavidla, která uchovávají na palubě pstruha obecného.

| (17a) | Členské státy by měly zvýšit kontrolu a posílit systémy předchozího oznamování pro rekreační plavidla používaná pro lov na udici a další způsoby rybolovu s cílem zajistit jednoduchý a účinný systém a podporovat udržitelný rybolov. [pozm. návrh 8] |
| --- | --- |

(17a)

Členské státy by měly zvýšit kontrolu a posílit systémy předchozího oznamování pro rekreační plavidla používaná pro lov na udici a další způsoby rybolovu s cílem zajistit jednoduchý a účinný systém a podporovat udržitelný rybolov. [pozm. návrh 8]

| (17b) | Měla by být stanovena minimální velikost při vykládce jak pro pstruha mořského (Salmo trutta), tak pro lososa obecného (Salmo salar) v subdivizích ICES 22-32, odchylně od článku 14 přílohy IV nařízení Rady (ES) č. 2187/2005 ze dne 21. prosince 2005 , kterým se stanoví technická opatření pro zachování rybolovných zdrojů ve vodách Baltského moře, Velkého a Malého Beltu a Øresundu

   (8)

  . [pozm. návrh 9] |
| --- | --- |

(17b)

Měla by být stanovena minimální velikost při vykládce jak pro pstruha mořského (Salmo trutta), tak pro lososa obecného (Salmo salar) v subdivizích ICES 22-32, odchylně od článku 14 přílohy IV nařízení Rady (ES) č. 2187/2005 ze dne 21. prosince 2005 , kterým se stanoví technická opatření pro zachování rybolovných zdrojů ve vodách Baltského moře, Velkého a Malého Beltu a Øresundu

   (8)

  . [pozm. návrh 9]

| (18) | K získání lepších a rozsáhlejších vědeckých údajů o populacích lososa by měl být povolen odlov elektrickým proudem. |
| --- | --- |

(18)

K získání lepších a rozsáhlejších vědeckých údajů o populacích lososa by měl být povolen odlov elektrickým proudem.

| (19) | V nejnovějším vědeckém doporučení se uvádí, že rekreační rybolov lososa v moři významně ovlivňuje jeho populace, přestože přesnost údajů v této oblasti není příliš vysoká. Zejména rekreační rybolov prováděný z plavidel, která provozují podniky nabízející tyto služby jako placené, se může významně podílet na úlovcích lososa žijícího v Baltském moři. Proto je pro fungování víceletého plánu vhodné zavést konkrétní správní opatření k řízení těchto činností
  rekreačního rybolovu
  . [pozm.návrh 10] |
| --- | --- |

(19)

V nejnovějším vědeckém doporučení se uvádí, že rekreační rybolov lososa v moři významně ovlivňuje jeho populace, přestože přesnost údajů v této oblasti není příliš vysoká. Zejména rekreační rybolov prováděný z plavidel, která provozují podniky nabízející tyto služby jako placené, se může významně podílet na úlovcích lososa žijícího v Baltském moři. Proto je pro fungování víceletého plánu vhodné zavést konkrétní správní opatření k řízení těchto činností
  rekreačního rybolovu
  . [pozm.návrh 10]

| (19a) | V zájmu usnadnění vykazování je třeba vybízet ke zřizování internetových systémů vykazování v členských státech nebo mezi nimi a podporovat je. Informace o hlášených úlovcích by měly být veřejně přístupné. Konkrétní loviště úlovku by však nemělo být zveřejněno, neboť je třeba zabránit podněcování rybářů k tomu, aby se zaměřili na toto konkrétní loviště. [pozm. návrh 11] |
| --- | --- |

(19a)

V zájmu usnadnění vykazování je třeba vybízet ke zřizování internetových systémů vykazování v členských státech nebo mezi nimi a podporovat je. Informace o hlášených úlovcích by měly být veřejně přístupné. Konkrétní loviště úlovku by však nemělo být zveřejněno, neboť je třeba zabránit podněcování rybářů k tomu, aby se zaměřili na toto konkrétní loviště. [pozm. návrh 11]

| (20) | Aby bylo možné efektivním způsobem naplnit vedlejší cíle stanovené v tomto nařízení a rychle reagovat na změny v populacích, je třeba pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU u určitých nepodstatných prvků tohoto nařízení, uvedených v článcích 6, 7, 11 a 25, přenést na Komisi. Na základě těchto pravomocí by mělo být možné změnit míru úmrtnosti způsobenou rybolovem, změnit seznam řek s volně žijícími populacemi lososa a některé technické informace obsažené v přílohách tohoto nařízení a přijímat opatření pro populace žijící v baltických řekách, nejsou-li členskými státy přijata opatření, k nimž jsou dle bodu 9 odůvodnění oprávněny, nebo jsou přijatá opatření považována za neúčinná. |
| --- | --- |

(20)

Aby bylo možné efektivním způsobem naplnit vedlejší cíle stanovené v tomto nařízení a rychle reagovat na změny v populacích, je třeba pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU u určitých nepodstatných prvků tohoto nařízení, uvedených v článcích 6, 7, 11 a 25, přenést na Komisi. Na základě těchto pravomocí by mělo být možné změnit míru úmrtnosti způsobenou rybolovem, změnit seznam řek s volně žijícími populacemi lososa a některé technické informace obsažené v přílohách tohoto nařízení a přijímat opatření pro populace žijící v baltických řekách, nejsou-li členskými státy přijata opatření, k nimž jsou dle bodu 9 odůvodnění oprávněny, nebo jsou přijatá opatření považována za neúčinná.

| (20a) | Komise by měla zajistit, aby členské státy přijaly správní či trestní opatření nezbytná k řešení problému nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu. [pozm. návrh 12] |
| --- | --- |

(20a)

Komise by měla zajistit, aby členské státy přijaly správní či trestní opatření nezbytná k řešení problému nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu. [pozm. návrh 12]

| (21) | Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit souběžné, včasné a náležité předávání příslušných dokumentů Evropskému parlamentu a Radě. |
| --- | --- |

(21)

Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit souběžné, včasné a náležité předávání příslušných dokumentů Evropskému parlamentu a Radě.

| (22) | Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení ustanovení článku 12 tohoto nařízení o vysazování lososa by měly být prováděcí pravomoci svěřeny Komisi. Uvedené pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (9), |
| --- | --- |

(22)

Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení ustanovení článku 12 tohoto nařízení o vysazování lososa by měly být prováděcí pravomoci svěřeny Komisi. Uvedené pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (9),

PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:

KAPITOLA I

PŘEDMĚT, OBLAST PŮSOBNOSTI A DEFINICE

Článek 1

Předmět

Tímto nařízením se stanoví víceletý plán pro zachování a řízení populace lososa žijící v Baltském moři (dále jen „plán“).

Článek 2

Oblast působnosti

Tento plán se vztahuje na komerční
  a rekreační
  rybolov v Baltském moři a řekách s ním propojeným na území členských států (dále jen „dotčené členské státy“), [pozm.návrh 13]

| b) | rekreační rybolov lososa v Baltském moři, pokud je tento rybolov prováděn obslužnými plavidly.
  [pozm. návrh 14] |
| --- | --- |

b)

rekreační rybolov lososa v Baltském moři, pokud je tento rybolov prováděn obslužnými plavidly.
  [pozm. návrh 14]

Článek 3

Definice

1.   Pro účely tohoto nařízení se použijí definice stanovené v článku 3 nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky (10), článku 2 směrnice 2000/60/ES a článku 4 nařízení (ES) č. 1224/2009.

2.   Rovněž se použijí tyto definice:

| a) | „Baltským mořem“ se rozumí subdivize ICES 22–32; |
| --- | --- |

a)

„Baltským mořem“ se rozumí subdivize ICES 22–32;

| b) | „baltickými řekami“ se rozumí řeky propojené s Baltským mořem a nacházející se na území členských států; |
| --- | --- |

b)

„baltickými řekami“ se rozumí řeky propojené s Baltským mořem a nacházející se na území členských států;

| c) | „populací lososa žijící v Baltském moři“ se rozumí všechny populace lososa v Baltském moři a baltických řekách, ať už se jedná o populace volně žijící nebo uměle chované; |
| --- | --- |

c)

„populací lososa žijící v Baltském moři“ se rozumí všechny populace lososa v Baltském moři a baltických řekách, ať už se jedná o populace volně žijící nebo uměle chované;

| d) | „řekou s volně žijícími populacemi lososa“ se rozumí řeka se samovolně udržitelnými populacemi volně žijícího lososa, aniž by docházelo k vypouštění uměle chovaných populací lososa nebo k němu dochází jen v omezené míře; seznam řek je uveden v příloze I; |
| --- | --- |

d)

„řekou s volně žijícími populacemi lososa“ se rozumí řeka se samovolně udržitelnými populacemi volně žijícího lososa, aniž by docházelo k vypouštění uměle chovaných populací lososa nebo k němu dochází jen v omezené míře; seznam řek je uveden v příloze I;

| e) | „řekou s potenciálem pro výskyt lososa“ se rozumí řeka, v níž v minulosti žila(y) volně žijící populace lososa a kde v současnosti nedochází k přirozené reprodukci nebo zde k reprodukci dochází jen v minimální míře, přičemž zde existuje potenciál pro obnovení samovolně udržitelné populace lososa; |
| --- | --- |

e)

„řekou s potenciálem pro výskyt lososa“ se rozumí řeka, v níž v minulosti žila(y) volně žijící populace lososa a kde v současnosti nedochází k přirozené reprodukci nebo zde k reprodukci dochází jen v minimální míře, přičemž zde existuje potenciál pro obnovení samovolně udržitelné populace lososa;

| f) | „potenciální kapacitou produkce strdlic“ se rozumí kapacita produkce strdlic vypočítaná pro každou řeku na základě příslušných parametrů specifických pro jednotlivé řeky; |
| --- | --- |

f)

„potenciální kapacitou produkce strdlic“ se rozumí kapacita produkce strdlic vypočítaná pro každou řeku na základě příslušných parametrů specifických pro jednotlivé řeky;

| g) | „technickými opatřeními pro zachování zdrojů“ se rozumí opatření, která regulují složení druhů, složení úlovků z hlediska velikosti a dopad rybolovných činností na prvky ekosystémů stanovením podmínek pro použití a strukturu lovných zařízení a stanovením omezení přístupu do oblastí rybolovu; |
| --- | --- |

g)

„technickými opatřeními pro zachování zdrojů“ se rozumí opatření, která regulují složení druhů, složení úlovků z hlediska velikosti a dopad rybolovných činností na prvky ekosystémů stanovením podmínek pro použití a strukturu lovných zařízení a stanovením omezení přístupu do oblastí rybolovu;

| h) | „vysazováním“ se rozumí záměrné vypouštění strdlic nebo uměle chovaných lososů v raných fázích životního cyklu do řek s volně žijícími populacemi lososa; |
| --- | --- |

h)

„vysazováním“ se rozumí záměrné vypouštění strdlic nebo uměle chovaných lososů v raných fázích životního cyklu do řek s volně žijícími populacemi lososa;

| ha) | „rekreačním rybolovem“ se rozumí, odchylně od čl. 4 odst. 28 nařízení (ES) č. 1224/2009, rybolov jiný, než pro komerční účely, při němž se používají všechny typy plavidel a rybářské techniky pro komerční a nekomerční účely;

  [pozm. návrh 15] |
| --- | --- |

ha)

„rekreačním rybolovem“ se rozumí, odchylně od čl. 4 odst. 28 nařízení (ES) č. 1224/2009, rybolov jiný, než pro komerční účely, při němž se používají všechny typy plavidel a rybářské techniky pro komerční a nekomerční účely;

  [pozm. návrh 15]

| i) | „přímým vysazováním ryb“ se rozumí vypouštění strdlic nebo uměle chovaných lososů v raných fázích životního cyklu do řek s potenciálem pro výskyt lososa; |
| --- | --- |

i)

„přímým vysazováním ryb“ se rozumí vypouštění strdlic nebo uměle chovaných lososů v raných fázích životního cyklu do řek s potenciálem pro výskyt lososa;

| j) | „obslužným plavidlem“ se rozumí plavidlo, které je provozováno podnikem nabízejícím služby, jako je poskytnutí rybolovného zařízení, přeprava nebo poradenství za účelem rekreačního rybolovu lososa v Baltském moři; |
| --- | --- |

j)

„obslužným plavidlem“ se rozumí plavidlo, které je provozováno podnikem nabízejícím služby, jako je poskytnutí rybolovného zařízení, přeprava nebo poradenství za účelem rekreačního rybolovu lososa v Baltském moři;

| k) | „celkovými přípustnými odlovy“ (TAC) se rozumí množství lososa žijícího v Baltském moři, které lze v rámci dané populace každoročně ulovit a vyložit. |
| --- | --- |

k)

„celkovými přípustnými odlovy“ (TAC) se rozumí množství lososa žijícího v Baltském moři, které lze v rámci dané populace každoročně ulovit a vyložit.

KAPITOLA II

HLAVNÍ CÍLE

Článek 4

Hlavní cíle

Cílem plánu je zajistit, aby:

| a) | byla populace lososa žijící v Baltském moři využívána udržitelným způsobem v souladu se zásadou maximálně udržitelného výnosu; |
| --- | --- |

a)

byla populace lososa žijící v Baltském moři využívána udržitelným způsobem v souladu se zásadou maximálně udržitelného výnosu;

| b) | byla zachována genetická integrita a rozmanitost populace lososa žijící v Baltském moři. |
| --- | --- |

b)

byla zachována genetická integrita a rozmanitost populace lososa žijící v Baltském moři.

KAPITOLA III

VEDLEJŠÍ CÍLE

Článek 5

Vedlejší cíle pro populace lososa volně žijící v řekách

1.   U řek s volně žijícími populacemi lososa, kde do ... (*) bylo dosaženo úrovně 50 % potenciální kapacity produkce strdlic, dosáhne v každé řece za ... (**) produkce volně žijících strdlic 75

  80
   % potenciální kapacity produkce strdlic. [pozm. návrh 16]

2.   U řek s volně žijícími populacemi lososa, kde k okamžiku ... (***) nebylo dosaženo úrovně 50 % potenciální kapacity produkce strdlic, dosáhne v každé řece produkce volně žijících strdlic 50 % potenciální kapacity produkce strdlic ... (****) a 75

  80
   % za ... (*****)
  deset . [pozm. návrh 17]

3.   Za ... (*****)
  deset bude v každé řece s volně žijícími populacemi lososa produkce strdlic volně žijícího lososa udržována na úrovni alespoň 75

  80
   % potenciální kapacity produkce strdlic. [pozm. návrh 18]

4.   Dotčené členské státy mohou pro každou řeku s volně žijícími populacemi lososa stanovit další přísnější cíle,
  jako například cíle vycházející z počtu vracejících se jikernaček
  . [pozm. návrh 19]

Dotčené členské státy poskytují a zveřejňují údaje o počtu vracejících se samiček lososa do jejich řek. [pozm. návrh 20]

KAPITOLA IV

PRAVIDLA ODLOVU

Článek 6

Stanovení celkových přípustných odlovů v řekách

1.   Roční celkové přípustné odlovy populace lososa v řekách s volně žijícími populacemi lososa nepřekročí úroveň odpovídající míře úmrtnosti způsobené rybolovem, která je uvedena v odstavci 2.

2.   Míru úmrtnosti způsobenou rybolovem pro populace lososa v řekách s volně žijícími populacemi lososa stanoví každý členský stát v souladu s vedlejšími cíli stanovenými v článku 5 a odbornými názory Vědeckotechnického a hospodářského výboru pro rybářství a Mezinárodní rady pro průzkum moří, které jsou pravidelně těmito orgány přezkoumávány, jakmile jsou k dispozici další informace nebo se změní charakteristické vlastnosti řeky. Za tímo účelem zohlední členské státy potenciální kapacitu produkce strdlic vypočítanou Mezinárodní radou pro průzkum moří pro každou řeku na základě příslušných parametrů specifických pro jednotlivé řeky a pravidelně přezkoumávaných tímto orgánem, jakmile jsou k dispozici další informace nebo se změní charakteristické vlastnosti řeky.

3.   Nejpozději do ... (******) dotčené členské státy na svých veřejně přístupných úředních internetových stránkách zřízených v souladu s článkem 114 nařízení (ES) č. 1224/2009 zveřejní míru úmrtnosti způsobenou rybolovem v řekách s volně žijícími populacemi lososa a odpovídající celkové přípustné odlovy lososa a budou tyto ukazatele každoročně přezkoumávat.

4.   Každé tři roky Komise s ohledem na hlavní a vedlejší cíle uvedené v článcích 4 a 5 posoudí
  každý rok
  slučitelnost a účinnost opatření přijatých členskými státy dle tohoto článku. [pozm. návrh 21]

5.   Komise je zmocněna k přijetí aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 26, kterými stanoví míru úmrtnosti dané rybolovem nebo odpovídající celkový přípustný odlov v řekách s volně žijícími populacemi lososa nebo rozhodne o uzavření loviště, pokud dotčené členské státy nezveřejní taková opatření v souladu s odstavci 1, 2 a 3 ve stanoveném termínu po vstupu tohoto nařízení v platnost.

6.   Komise je zmocněna k přijetí aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 26, kterými stanoví míru úmrtnosti dané rybolovem nebo odpovídající celkový přípustný odlov v řekách s volně žijícími populacemi lososa nebo rozhodne o uzavření loviště, pokud na základě hodnocení provedeného dle odstavce 4 jsou opatření členských států shledána jako nedostatečná pro dosažení hlavních a vedlejších cílů stanovených v článcích 4 a 5.

7.   Komise přijímá tato opatření s cílem zajistit, aby hlavní a vedlejší cíle stanovené v článcích 4 a 5 byly splněny. Jakmile Komise přijme akt v přenesené pravomoci, opatření členského státu pozbývají platnosti.

Článek 7

Stanovení celkových přípustných odlovů v moři

1.   Roční celkové přípustné odlovy populace lososa v moři nepřekročí úroveň míry úmrtnosti způsobené rybolovem rovnu 0,1.

2.   Pokud existují jasné známky toho, že došlo ke změně stavu populace nebo že stávající míra úmrtnosti způsobená rybolovem není přiměřená k dosažení cílů stanovených v článku 4, je Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci přijatých v souladu s článkem 26 oprávněna změnit hodnotu míry úmrtnosti způsobené rybolovem v moři uvedenou v odstavci 1.

3.   V případě náhlého propuknutí nákaz, kriticky nízké míry přežití jedinců starších dvou let nebo jiných nepředvídaných situací stanoví Rada celkové přípustné odlovy, které jsou nižší než celkové přípustné odlovy vycházející z míry úmrtnosti způsobené rybolovem uvedené v odstavci 1.

Článek 8

Využití vnitrostátní kvóty obslužnými plavidly

  pro rekreační rybolov [pozm. návrh 22]

Losos ulovený v moři z obslužných plavidel

  v rámci rekreačního a rekreačního pobřežního a říčního rybolovu
  se započítá do vnitrostátní kvóty. [pozm. návrh 23]

KAPITOLA IVA

MINIMÁLNÍ VELIKOST LOSOSA A PSTRUHA OBECNÉHO PŘI VYKLÁDCE

Článek 8a

Odchylně od článku 14 nařízení (ES) č. 2187/2005 by minimální velikost při vykládce pro lososa obecného měla činit 60 cm a minimální velikost při vykládce pro pstruha mořského 50 cm, a to ve všech subdivizích uvedených v čl. 3 odst. 2 písm. a). [pozm. návrh 26]

KAPITOLA V

TECHNICKÁ OPATŘENÍ PRO ZACHOVÁNÍ ZDROJŮ

Článek 9

Opatření členských států k ochraně oslabených populací lososa v řekách

1.   Pro řeky s volně žijícími populacemi lososa, kde do ... (*******) nebylo dosaženo úrovně 50 % potenciální kapacity produkce strdlic, zavedou dotčené členské státy
  zavedou, ponechají v platnosti, a v případě potřeby zlepší stávající
  vnitrostátní technická opatření pro zachování zdrojů, a to nejpozději do dvou let po vstupu tohoto nařízení v platnost... (********). [pozm. návrh 24]

2.   Technická opatření pro zachování zdrojů uvedená v odstavci 1 vychází ze zvláštních nároků jednotlivých řek s cílem přiměřeně přispět k dosažení hlavních a vedlejších cílů stanovených v článcích 4 a 5. Místo uplatnění takových opatření vychází z nejlepších dostupných informací o migračních trasách lososů v moři.

Článek 10

Opatření k ochraně dalších populací lososa žijících v řekách

Členské státy mohou ve svých baltických řekách pro populace lososa žijící v řekách nezahrnutých do článku 9 zavést vnitrostátní technická opatření pro zachování zdrojů. Tato opatření přispějí k dosažení hlavních a vedlejších cílů stanovených v článcích 4 a 5.

Komise přezkoumá pokyny o státní podpoře s cílem rozšířit možnosti členských států kompenzovat škody způsobené tuleni a kormorány. [pozm. návrh 25]

Článek 11

Opatření přijímaná Komisí

1.   Každé tři roky Komise s ohledem na hlavní a vedlejší cíle uvedené v článcích 4 a 5
  každý rok
  posoudí slučitelnost a účinnost opatření přijatých členskými státy dle článků 9 a 10, a to zejména v případech, kdy řeky s volně žijícími populacemi lososa protékají několika členskými státy. [pozm. návrh 27]

2.   Komise je zmocněna k přijetí aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 26, kterými stanoví potřebná technická opatření pro zachování zdrojů, pokud dotčené členské státy nepřijmou taková opatření v souladu s článkem 9 ve stanoveném termínu po vstupu tohoto nařízení v platnost.

3.   Komise je zmocněna k přijetí aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 26, kterými stanoví potřebná technická opatření pro zachování zdrojů, pokud na základě hodnocení provedeného dle odstavce 1 jsou opatření členského státu shledána jako nedostatečná pro dosažení hlavních a vedlejších cílů stanovených v článcích 4 a 5.

4.   Komise přijímá tato opatření s cílem zajistit, aby hlavní a vedlejší cíle stanovené v článcích 4 a 5 byly splněny. Jakmile Komise přijme akt v přenesené pravomoci, opatření členského státu pozbývají platnosti.

KAPITOLA VI

VYPOUŠTĚNÍ

Článek 12

Vysazování

1.   Vysazovat lososa lze pouze do řek s volně žijícími populacemi lososa, Počet strdlic vypuštěných do každé řeky nepřekročí odhadovanou potenciální kapacitu produkce strdlic této řeky.

  a to v případech, kdy je to nutné k tomu, aby se zabránilo vyhubení místní populace
  . [pozm. návrh 28]

2.   Vysazování ryb je třeba provádět způsobem, který zaručí genetickou rozmanitost odlišných populací lososa žijících v řekách při zohlednění stávajících společenství ryb v řekách, kam je násada umísťována, a v řekách sousedících, a to při maximalizaci účinku vysazování.
  Strdlice pochází z co možná nejbližší volně žijící populace lososa. [pozm. návrh 29]

2a.
     
  Strdlice lososa určené k zarybňování se označují zastřižením tukové ploutve (finclipping). [pozm. návrh 30]

3.   Komise může prováděcími

  přijme prováděcí předpisy, které stanoví podrobná pravidla pro uplatnění tohoto článku do...

   (*********)

  . Tyto prováděcí
  akty přijatými

  se přijímají
  v souladu s přezkumným postupem podle čl. 28 odst. 2. stanovit prováděcí pravidla pro uplatnění tohoto článku.
  [pozm. návrh 31]

Článek 13

Přímé vysazování ryb

Přímé vysazování ryb do řek s potenciálem pro výskyt lososa lze provádět pouze za předpokladu, že:

| a) | řeka nabízí

  nebo její přítoky nabízejí
  volné migrační trasy, odpovídající kvalitu vody a stanoviště vhodná pro reprodukci a růst lososa; [pozm. návrh 32] |
| --- | --- |

a)

řeka nabízí

  nebo její přítoky nabízejí
  volné migrační trasy, odpovídající kvalitu vody a stanoviště vhodná pro reprodukci a růst lososa; [pozm. návrh 32]

| b) | účelem přímého vysazování je založit nebo podpořit životaschopnou, samovolně udržitelnou populaci volně žijícího lososa; |
| --- | --- |

b)

účelem přímého vysazování je založit nebo podpořit životaschopnou, samovolně udržitelnou populaci volně žijícího lososa;

| c) | existuje program, který monitoruje a hodnotí situaci před a po vysazení ryb; |
| --- | --- |

c)

existuje program, který monitoruje a hodnotí situaci před a po vysazení ryb;

| d) | existují vhodná a přiměřená opatření pro zachování a řízení zdrojů, jejichž cílem je podpořit obnovu samovolně udržitelné populace lososa v řece. |
| --- | --- |

d)

existují vhodná a přiměřená opatření pro zachování a řízení zdrojů, jejichž cílem je podpořit obnovu samovolně udržitelné populace lososa v řece.

| da) | vysazování ryb je třeba provádět způsobem, který zaručí genetickou rozmanitost odlišných populací lososa žijících v řekách při zohlednění stávajících společenství ryb v řekách, kam je násada umísťována, a v řekách sousedících, a to při maximalizaci účinku vysazování;

  [pozm. návrh 34] |
| --- | --- |

da)

vysazování ryb je třeba provádět způsobem, který zaručí genetickou rozmanitost odlišných populací lososa žijících v řekách při zohlednění stávajících společenství ryb v řekách, kam je násada umísťována, a v řekách sousedících, a to při maximalizaci účinku vysazování;

  [pozm. návrh 34]

| db) | strdlice lososa určené k zarybňování se označují zastřižením tukové ploutve (finclipping).

  [pozm. návrh 35] |
| --- | --- |

db)

strdlice lososa určené k zarybňování se označují zastřižením tukové ploutve (finclipping).

  [pozm. návrh 35]

Při obnově vodních cest je rozhodující zásada „znečišťovatel platí“.
  Přímé vysazování dle odstavce 1 je
  rovněž
  považováno za opatření pro zachování zdrojů ve smyslu čl. 38 odst. 2 nařízení (ES) č. 1198/2006. [pozm. návrh 36]

Článek 13a

Původ dospělých ryb a strdlic

Dospělé ryby a strdlice musí pocházet pokud možno ze stejné řeky s volně žijícími populacemi lososa, v opačném případě pak z co možná nejbližšího povodí s volně žijícími populacemi lososa. [pozm. návrh 33]

Článek 14

Přechodné období

Lososi smí být vypouštěni

  Vypouštění lososa
  jiným způsobem než podle článků 12 a 13 až do 7 let po vstupu tohoto nařízení v platnost.

  lze provádět do...

   (**********)

  , a je předmětem důkladného hodnocení
  .
  Při postupném ukončování vypouštění je uplatňován přístup, jenž přihlíží ke specifickým vlastnostem každé řeky. Uvedený proces spravují místní, regionální nebo celostátní agentury členských států a účastní se jej i místní zúčastněné subjekty, jejichž způsobilosti jsou využívány při obnově přírodních stanovišť a v rámci dalších opatření. Právně závazná vnitrostátní rozhodnutí o používání ekonomických zdrojů používaných v současné době při vysazování se přesměrují na podporu rybářů, na něž může mít postupné ukončování vypouštění nepříznivý dopad. [pozm. návrh 37]

KAPITOLA VII

KONTROLA A PROSAZOVÁNÍ

Článek 15

Vztah k nařízení (ES) č. 1224/2009

Kromě kontrolních opatření stanovených v nařízení (ES) č. 1224/2009 se použijí kontrolní opatření stanovená v této kapitole, nestanoví-li články v této kapitole odlišně.

Kromě toho se také čl. 55 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 a články 64 a 65 prováděcího nařízení Komise (EU) č. 404/2011 ze dne 8. dubna 2011 o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (ES) č. 1224/2009

   (11)

  použijí obdobně na veškerý rekreační rybolov lososa v Baltském moři. [pozm. návrh 38]

Článek 16

Lodní deníky

Odchylně od článku 14 nařízení (ES) č. 1224/2009 velitelé rybářských plavidel Evropské unie všech délek s oprávněním k rybolovu lososa
  a velitelé obslužných plavidel, jež jsou používána pro lov na udici a pro další způsoby rybolovu,
  vedou lodní deník o svých činnostech v souladu s pravidly stanovenými v článku 14 nařízení (ES) č. 1224/2009. [pozm. návrh 39]

Článek 17

Předchozí oznámení

Odchylně od úvodní věty čl. 17 odst. 1 nařízení (ES) č. 1224/2009 velitelé všech rybářských plavidel Evropské unie všech délek
  , jakož i velitelé obslužných plavidel
  , která uchovávají na palubě lososa obecného nebo pstruha obecného, oznamují příslušným orgánům svého členského státu vlajky bezprostředně po ukončení rybářských činností informace uvedené v čl. 17 odst. 1 nařízení (ES) č. 1224/2009. [pozm. návrh 40]

Článek 18

Oprávnění ke zvláštní činnosti

1.   Obslužná plavidla musí mít oprávnění ke zvláštní činnosti pro rybolov lososa vydané v souladu s přílohou II tohoto nařízení.

2.   Dotčené členské státy zahrnou oprávnění ke zvláštní činnosti do seznamu oprávnění k rybolovu obsaženého v elektronické databázi zřízené v souladu s čl. 116 odst. 1 písm. d) nařízení (ES) č. 1224/2009. Mimoto zahrnou údaje o oprávnění ke zvláštní činnosti i do počítačového systému potvrzování údajů upraveného článkem 109 nařízení (ES) č. 1224/2009.

Článek 19

Výkaz

  Výkazy
  úlovků
  u rekreačního rybolovu [pozm. návrh 41]

1.   Velitel obslužného plavidla

  U všech typů rekreačního rybolovu se
  vyplní výkaz úlovků v souladu s přílohou III a k poslednímu dni každého měsíce jej

  se
  předloží
  zpráva
  příslušným orgánům svého členského státu vlajky. obslužného plavidla. [pozm. návrh 42]

2.   Do patnáctého dne v měsíci dotčené členské státy zapíší informace uvedené ve výkazech úlovků za předchozí měsíc do své elektronické databáze zřízené dle čl. 116 odst. 1 písm. f) nařízení (ES) č. 1224/2009 a do jejich počítačového systému potvrzování údajů uvedeného v článku 109 nařízení (ES) č. 1224/2009. Elektronické údaje a výkazy úlovků jsou uchovávány po dobu tří let.

Článek 20

Inspekce vykládky

Dotčené členské státy inspekcemi vykládky ověří přesnost informací zapsaných ve výkazech úlovků. Tyto inspekce vykládky zkontrolují minimálně 10 %

  20 %
  celkového počtu vykládek.
  Evropská agentura pro kontrolu rybolovu provádí účinné kontroly a vybízí členské státy, aby prováděly soustředěnější a cílenější inspekce v oblastech, v nichž existuje podezření z nezákonného, neregulovaného a nehlášeného rybolovu nebo v nichž byl takový rybolov hlášen. [pozm. návrh 43]

Článek 20a

Kontrola rekreačního rybolovu

Opatření určená ke kontrole rekreačního rybolovu pro účely tohoto nařízení vycházejí zejména z článku 55 nařízení (ES) č. 1224/2009 a z článků 64 a 65 nařízení (EU) č. 404/2011. [pozm. návrh 44]

Článek 21

Národní kontrolní akční programy

Národní kontrolní akční programy popsané v článku 46 nařízení (ES) č. 1224/2009 musí zahrnovat alespoň:

| a) | uplatnění technických opatření pro zachování zdrojů přijatá podle kapitoly V tohoto nařízení; |
| --- | --- |

a)

uplatnění technických opatření pro zachování zdrojů přijatá podle kapitoly V tohoto nařízení;

| b) | dodržování pravidel ohledně využívání kvóty, oprávnění k činnosti a výkazu úlovků obslužnými plavidly,
  a rekreační rybolov používající všechny typy lovného zařízení
  ; [pozm. návrh 45] |
| --- | --- |

b)

dodržování pravidel ohledně využívání kvóty, oprávnění k činnosti a výkazu úlovků obslužnými plavidly,
  a rekreační rybolov používající všechny typy lovného zařízení
  ; [pozm. návrh 45]

| c) | sledování pravidel pro vysazování a přímé vysazování ryb. |
| --- | --- |

c)

sledování pravidel pro vysazování a přímé vysazování ryb.

KAPITOLA VIII

SBĚR ÚDAJŮ

Článek 22

Pro účely sběru údajů lze každou kohortu mladých jedinců lososa obecného ve všech řekách s volně žijícími populacemi lososa před smoltifikací zkoumat s využitím odlovu elektrickým proudem.

Komise může přijmout prováděcí akty, jimiž stanoví podrobná pravidla pro odlov elektrickým proudem, která budou vycházet z nejnovějších vědeckých poznatků. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 28 odst. 2. [pozm. návrh 46]

Článek 22a

Nejpozději do ...

   (***********)

  předloží Komise Parlamentu a Radě výsledky vědeckého výzkumu na téma vlivu dravců, zejména tuleňů a kormoránů, na populace lososa v Baltském moři. Na základě výsledků tohoto výzkumu vypracuje Komise plán řízení populací dravců, kteří mají vliv na populace lososa v Baltském moři, jehož vstoupí v platnost nejpozději v roce 2016. [pozm. návrh 47]

Článek 22b

Nejpozději do ...

   (************)

  předá Komise Parlamentu a Radě výsledky vědeckého výzkumu provedeného v souvislosti s výměty a vedlejšími úlovky lososa v rámci veškerého příslušného rybolovu v Baltském moři. [pozm. návrh 48]

KAPITOLA IX

DALŠÍ POSTUP

Článek 23

Hlášení podávaná členskými státy

1.   V třetím roce po vstupu tohoto nařízení v platnost a každé tři roky poté ohlásí Dotčené členské státy
  ohlásí
  Komisi technická opatření pro zachování zdrojů přijatá v souladu s kapitolou V a plnění cílů stanovených v článku 5
  dne
  .... (*************)

  a poté každý rok
  . [pozm. návrh 49]

2.   V šestém ... (**************) a každých šest let

  každé tři roky
  poté informují dotčené členské státy Komisi o provádění tohoto nařízení a plnění cílů stanovených v článku 5. Zpráva členských států zahrne zejména následující informace:

[pozm.návrh 50]

| a) | vývoj v oblasti vnitrostátního rybolovu, včetně podílu úlovků z volného moře, pobřežních vod a řek a podílu úlovků komerčních rybářů, podniků obslužných plavidel a dalších rekreačních rybářů; |
| --- | --- |

a)

vývoj v oblasti vnitrostátního rybolovu, včetně podílu úlovků z volného moře, pobřežních vod a řek a podílu úlovků komerčních rybářů, podniků obslužných plavidel a dalších rekreačních rybářů;

| b) | pro každou řeku s volně žijícími populacemi lososa produkci mladých lososů a strdlic a nejlepší dostupný odhad potenciální kapacity produkce strdlic; |
| --- | --- |

b)

pro každou řeku s volně žijícími populacemi lososa produkci mladých lososů a strdlic a nejlepší dostupný odhad potenciální kapacity produkce strdlic;

| c) | pro každou populaci volně žijícího lososa v řekách dostupné genetické informace; |
| --- | --- |

c)

pro každou populaci volně žijícího lososa v řekách dostupné genetické informace;

| d) | činnosti vysazování a přímého vysazování lososa; |
| --- | --- |

d)

činnosti vysazování a přímého vysazování lososa;

| e) | provádění národního kontrolního akčního programu podle článku 46 nařízení (ES) č. 1224/2009. |
| --- | --- |

e)

provádění národního kontrolního akčního programu podle článku 46 nařízení (ES) č. 1224/2009.

Článek 24

Vyhodnocení plánu

Na základě zpráv členských států podávaných podle článku 23 tohoto nařízení a na základě vědeckého doporučení posoudí Komise dopad správních opatření na populace lososa žijící v Baltském moři a na rybolov využívající tyto populace v roce následujícím po roce, v němž obdrží zprávy členských států.

KAPITOLA X

ZMĚNY PŘÍLOH

Článek 25

Změny příloh

1.   Komise může akty v přenesené pravomoci přijatými v souladu s článkem 26 změnit seznam řek s volně žijícími populacemi lososa uvedený v příloze I, aby jej udržovala v aktuálním stavu vzhledem k vědeckým poznatkům.

2.   Ve snaze dosáhnout účinné kontroly může Komise akty v přenesené pravomoci přijatými v souladu s článkem 26 změnit přílohy II a III.

KAPITOLA XI

PROCESNÍ USTANOVENÍ

Článek 26

Výkon přenesené pravomoci

1.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci svěřená Komisi podléhá podmínkám stanoveným v tomto článku.

2.   Pravomoci přijímat akty v přenesené pravomoci uvedené v článcích 6, 7, 11 a 25 jsou svěřeny Komisi na dobu neurčitou.

3.   Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomocí uvedené v článcích 6, 7, 11 a 25 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomocí v něm blíže určených. Nabývá účinku dnem následujícím po zveřejnění tohoto rozhodnutí v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.

4.   Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.

5.   Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článků 6, 7, 11 a 25 vstoupí v platnost, pouze pokud Evropský parlament a Rada nevysloví ve lhůtě dvou měsíců od oznámení aktu Evropskému parlamentu a Radě námitky, nebo pokud Evropský parlament a Rada před uplynutím této lhůty Komisi informují, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.

Článek 27

Zrušení oprávnění

Pokud do stanoveného termínu dotčené členské státy nestanoví nebo nezveřejní opatření stanovená v článcích 6 nebo 11, nebo pokud jsou podle hodnocení provedeného podle čl. 6 odst. 4 nebo čl. 11 odst. 1 shledána tato opatření jako nedostatečná nebo neúčinná, může Komise zrušit oprávnění dotčeného členského státu uvedená v článcích 6 nebo 11. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomocí v něm blíže určených. Nabývá účinku dnem následujícím po zveřejnění tohoto rozhodnutí v Úředním věstníku Evropské unie
  nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. [pozm. návrh 51]

Článek 28

Postup projednávání ve výboru

1.   Komisi je nápomocen Výbor pro rybolov a akvakulturu zřízený článkem 30 nařízení (ES) č. 2371/2002. Uvedený výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.

2.   Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.

KAPITOLA XII

ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

Článek 29

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení se použije ode dne ...

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V dne ....

Za Evropský parlament

předseda

Za Radu

předseda nebo předsedkyně

---

(1)  Úř. věst. C 68, 6.3.2012, s. 47.

1

(2)  Postoj Evropského parlamentu ze dne 22. listopadu 2012.

2

(3)  Úř. věst. L 206, 22.7.1992, s. 7.

3

(4)  Úř. věst. L 327, 22.12.2000, s. 1.

4

(5)  Úř. věst. L 179, 23.6.1998, s. 1.

5

(6)  Úř. věst. L 223, 15.8.2006, s. 1.

6

(7)  Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 1.

7

(8)  

  Úř. věst. L 349, 31.12.2005, s. 1.

8

Úř. věst. L 349, 31.12.2005, s. 1.

(9)  Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13.

9

(10)  Úř. věst. L 358, 31.12.2002, s. 59.

10

(*)  Datum vstupu tohoto nařízení v platnost.

*

(**)  Datum odpovídající sedmi letům od data vstupu tohoto nařízení v platnost

**

(***)  Datum vstupu tohoto nařízení v platnost.

***

(****)  Pět let od vstupu tohoto nařízení v platnost.

****

(*****)  Dvanáct let od vstupu tohoto nařízení v platnost.

*****

(******)  Jeden rok po vstupu tohoto nařízení v platnost.

******

(*******)  
  Datum vstupu tohoto nařízení v platnost.

*******

Datum vstupu tohoto nařízení v platnost.

(********)  
  Dva roky po vstupu tohoto nařízení v platnost.

********

Dva roky po vstupu tohoto nařízení v platnost.

(*********)  
  Tři roky po vstupu tohoto nařízení v platnost.

*********

Tři roky po vstupu tohoto nařízení v platnost.

(**********)  
  Deset let po vstupu tohoto nařízení v platnost.

**********

Deset let po vstupu tohoto nařízení v platnost.

(11)  

  Úř. věst. L 112, 30.4.2011, s. 1.

11

Úř. věst. L 112, 30.4.2011, s. 1.

(***********)  
  Tři roky po vstupu tohoto nařízení v platnost.

***********

Tři roky po vstupu tohoto nařízení v platnost.

(************)  
  Tři roky po vstupu tohoto nařízení v platnost.

************

Tři roky po vstupu tohoto nařízení v platnost.

(*************)  
  Jeden rok po vstupu tohoto nařízení v platnost.

*************

Jeden rok po vstupu tohoto nařízení v platnost.

(**************)  Tři roky po vstupu tohoto nařízení v platnost

**************

PŘÍLOHA I

Baltické řeky s volně žijícími populacemi lososa

Finsko

| — | Simojoki |
| --- | --- |

—

Simojoki

Finsko/Švédsko

| — | Tornionjoki/Torneälven |
| --- | --- |

—

Tornionjoki/Torneälven

Švédsko

| — | Kalixälven, Råneälven, Piteälven, Åbyälven, Byskeälven, Rickleån, Sävarån, Ume/Vindelälven, Öreälven, Lögdeälven, Emån, Mörrumsån, Ljungan |
| --- | --- |

—

Kalixälven, Råneälven, Piteälven, Åbyälven, Byskeälven, Rickleån, Sävarån, Ume/Vindelälven, Öreälven, Lögdeälven, Emån, Mörrumsån, Ljungan

Estonsko

| — | Pärnu, Kunda, Keila, Vasalemma |
| --- | --- |

—

Pärnu, Kunda, Keila, Vasalemma

Lotyšsko

| — | Salaca, Vitrupe, Peterupe, Irbe, Uzava, Saka |
| --- | --- |

—

Salaca, Vitrupe, Peterupe, Irbe, Uzava, Saka

Lotyšsko/Litva

| — | Barta/Bartuva |
| --- | --- |

—

Barta/Bartuva

Litva

| — | Povodí řeky Nemunas (Zeimena) |
| --- | --- |

—

Povodí řeky Nemunas (Zeimena)

PŘÍLOHA II

NEJNUTNĚJŠÍ ÚDAJE PRO OPRÁVNĚNÍ KE ZVLÁŠTNÍ ČINNOSTI

1.   ÚDAJE O PLAVIDLE

Název plavidla (1)

Stát vlajky

Přístav registrace (název a národní kód)

Vnější označení

Mezinárodní rádiová volací značka (IRCS (2))

2.   DRŽITEL OPRÁVNĚNÍ, VLASTNÍK PLAVIDLA A VELITEL (3)

Jméno fyzické osoby nebo název právnické osoby a jejich adresa

3.   VLASTNOSTI PLAVIDLA

Výkon motoru (kW) (4)

Prostornost (GT)

Celková délka

4.   PODMÍNKY RYBOLOVU

| 1. | Datum vydání: |
| --- | --- |

1.

Datum vydání:

| 2. | Doba platnosti: |
| --- | --- |

2.

Doba platnosti:

| 3. | Podmínky oprávnění včetně případných druhů, oblasti rybolovu a lovného zařízení: |
| --- | --- |

3.

Podmínky oprávnění včetně případných druhů, oblasti rybolovu a lovného zařízení:

---

(1)  Pro plavidla, která mají název.

(2)  Pro plavidla, která jsou povinna mít IRCS.

(3)  Uveďte pro každou příslušnou osobu.

(4)  V souladu s nařízením Rady (EHS) č. 2930/86 (Úř. věst. L 274, 25.9.1986, s. 1).

PŘÍLOHA III

VÝKAZ ÚLOVKŮ

Každý dotčený členský stát vydá pro svá obslužná plavidla úřední formulář, který musí být vyplněn jako výkaz úlovků. Tento formulář musí obsahovat alespoň následující informace:

| a) | referenční číslo oprávnění ke zvláštní činnosti vydaného v souladu s článkem 18, |
| --- | --- |

a)

referenční číslo oprávnění ke zvláštní činnosti vydaného v souladu s článkem 18,

| b) | jméno fyzické osoby nebo název právnické osoby, která je držitelem oprávnění ke zvláštní činnosti vydaného v souladu s článkem 18, |
| --- | --- |

b)

jméno fyzické osoby nebo název právnické osoby, která je držitelem oprávnění ke zvláštní činnosti vydaného v souladu s článkem 18,

| c) | jméno a podpis velitele obslužného plavidla, |
| --- | --- |

c)

jméno a podpis velitele obslužného plavidla,

| d) | datum a čas vyplutí z přístavu a připlutí do přístavu a trvání rybolovného výjezdu, |
| --- | --- |

d)

datum a čas vyplutí z přístavu a připlutí do přístavu a trvání rybolovného výjezdu,

| e) | místo a čas vykládky při jednotlivých rybolovných výjezdech, |
| --- | --- |

e)

místo a čas vykládky při jednotlivých rybolovných výjezdech,

| f) | zařízení používané pro rybolovné činnosti, |
| --- | --- |

f)

zařízení používané pro rybolovné činnosti,

| g) | množství vyložených ryb při jednotlivých rybolovných výjezdech dle druhu, |
| --- | --- |

g)

množství vyložených ryb při jednotlivých rybolovných výjezdech dle druhu,

| h) | množství vyřazených ryb při jednotlivých rybolovných výjezdech dle druhu, |
| --- | --- |

h)

množství vyřazených ryb při jednotlivých rybolovných výjezdech dle druhu,

| i) | oblast odlovu při jednotlivých rybolovných výjezdech vyjádřená pomocí statistických pravoúhelníků ICES. |
| --- | --- |

i)

oblast odlovu při jednotlivých rybolovných výjezdech vyjádřená pomocí statistických pravoúhelníků ICES.

---

| 16.12.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 419/249 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 419/249

---

P7_TA(2012)0447

Svěření přenesených pravomocí k přijímání určitých opatření týkajících se společné obchodní politiky ***I

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 22. listopadu 2012 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění některá nařízení týkající se společné obchodní politiky, pokud jde o svěření přenesených pravomocí k přijímání určitých opatření (COM(2011)0349 – C7-0162/2011 – 2011/0153(COD))

(Řádný legislativní postup: první čtení)

(2015/C 419/52)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (COM(2011)0349), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (COM(2011)0349),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 2 a článek 207 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C7-0162/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 2 a článek 207 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C7-0162/2011),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na článek 55 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 55 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro mezinárodní obchod (A7-0096/2012), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro mezinárodní obchod (A7-0096/2012),

| 1. | přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení; |
| --- | --- |

1.

přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení;

| 2. | vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem; |
| --- | --- |

2.

vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem;

| 3. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi a vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

3.

pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi a vnitrostátním parlamentům.

---

P7_TC1-COD(2011)0153

Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 22. listopadu 2012 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2012, kterým se mění některá nařízení týkající se společné obchodní politiky, pokud jde o svěření přenesených a prováděcích pravomocí k přijímání určitých opatření [pozm. návrh 1]

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 207 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,

v souladu s řádným legislativním postupem (1),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Několik základních nařízení týkajících se společné obchodní politiky stanoví, že akty mají být přijímány na základě postupů stanovených v rozhodnutí Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (2). |
| --- | --- |

(1)

Několik základních nařízení týkajících se společné obchodní politiky stanoví, že akty mají být přijímány na základě postupů stanovených v rozhodnutí Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (2).

| (2) | Za účelem zajištění soudržnosti s ustanoveními zavedenými Lisabonskou smlouvou je nutné provést přezkum platných právních aktů, které před vstupem uvedené smlouvy v platnost nebyly přizpůsobeny regulativnímu postupu s kontrolou. V určitých případech je vhodné takové právní akty změnit tak, aby byly Komisi svěřeny přenesené pravomoci podle článku 290 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“).
  Je rovněž vhodné v některých případech použít některé postupy stanovené v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí

   (3). [pozm. návrh 2] |
| --- | --- |

(2)

Za účelem zajištění soudržnosti s ustanoveními zavedenými Lisabonskou smlouvou je nutné provést přezkum platných právních aktů, které před vstupem uvedené smlouvy v platnost nebyly přizpůsobeny regulativnímu postupu s kontrolou. V určitých případech je vhodné takové právní akty změnit tak, aby byly Komisi svěřeny přenesené pravomoci podle článku 290 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“).
  Je rovněž vhodné v některých případech použít některé postupy stanovené v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí

   (3). [pozm. návrh 2]

| (3) | Proto by měla být odpovídajícím způsobem změněna následující nařízení:






  — | nařízení Rady (EHS) č. 3030/93 ze dne 12. října 1993 o společných pravidlech dovozu některých textilních výrobků pocházejících ze třetích zemí (4), |
| --- | --- | --- |

(3)

Proto by měla být odpovídajícím způsobem změněna následující nařízení:

—

nařízení Rady (EHS) č. 3030/93 ze dne 12. října 1993 o společných pravidlech dovozu některých textilních výrobků pocházejících ze třetích zemí (4),

| — | nařízení Rady (ES) č. 517/94 ze dne 7. března 1994 o společných pravidlech dovozu textilních výrobků pocházejících z některých třetích zemí, na které se nevztahují dvoustranné dohody, protokoly nebo jiná ujednání ani jiná zvláštní pravidla dovozu Společenství (5), |
| --- | --- |

—

nařízení Rady (ES) č. 517/94 ze dne 7. března 1994 o společných pravidlech dovozu textilních výrobků pocházejících z některých třetích zemí, na které se nevztahují dvoustranné dohody, protokoly nebo jiná ujednání ani jiná zvláštní pravidla dovozu Společenství (5),

| — | nařízení Rady (ES) č. 953/2003 ze dne 26. května 2003 k zamezení přesměrování obchodu s některými klíčovými léky do Evropské unie (6), |
| --- | --- |

—

nařízení Rady (ES) č. 953/2003 ze dne 26. května 2003 k zamezení přesměrování obchodu s některými klíčovými léky do Evropské unie (6),

| — | nařízení Rady (ES) č. 673/2005 ze dne 25. dubna 2005 o stanovení dodatečných cel na dovoz některých produktů pocházejících ze Spojených států amerických (7), |
| --- | --- |

—

nařízení Rady (ES) č. 673/2005 ze dne 25. dubna 2005 o stanovení dodatečných cel na dovoz některých produktů pocházejících ze Spojených států amerických (7),

| — | nařízení Rady (ES) č. 1342/2007 ze dne 22. října 2007 o správě určitých omezení dovozu některých výrobků z oceli z Ruské federace (8), |
| --- | --- |

—

nařízení Rady (ES) č. 1342/2007 ze dne 22. října 2007 o správě určitých omezení dovozu některých výrobků z oceli z Ruské federace (8),

| — | nařízení Rady (ES) č. 1528/2007 ze dne 20. prosince 2007 o uplatňování režimu stanoveného v dohodách zakládajících hospodářské partnerství nebo vedoucích k jeho založení na produkty pocházející z některých států, které jsou součástí skupiny afrických, karibských a tichomořských států (AKT) (9), |
| --- | --- |

—

nařízení Rady (ES) č. 1528/2007 ze dne 20. prosince 2007 o uplatňování režimu stanoveného v dohodách zakládajících hospodářské partnerství nebo vedoucích k jeho založení na produkty pocházející z některých států, které jsou součástí skupiny afrických, karibských a tichomořských států (AKT) (9),

| — | nařízení Rady (ES) č. 55/2008 ze dne 21. ledna 2008 o zavedení autonomních obchodních preferencí pro Moldavsko a o změně nařízení (ES) č. 980/2005 a rozhodnutí Komise 2005/924/ES (10), |
| --- | --- |

—

nařízení Rady (ES) č. 55/2008 ze dne 21. ledna 2008 o zavedení autonomních obchodních preferencí pro Moldavsko a o změně nařízení (ES) č. 980/2005 a rozhodnutí Komise 2005/924/ES (10),

| — | nařízení Rady (ES) č. 732/2008 ze dne 22. července 2008 o uplatňování systému všeobecných celních preferencí pro období od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2011 a o změně nařízení (ES) č. 552/97, č. 1933/2006 a nařízení Komise (ES) č. 1100/2006 a č. 964/2007
   (11), [pozm. návrh 3] |
| --- | --- |

—

nařízení Rady (ES) č. 732/2008 ze dne 22. července 2008 o uplatňování systému všeobecných celních preferencí pro období od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2011 a o změně nařízení (ES) č. 552/97, č. 1933/2006 a nařízení Komise (ES) č. 1100/2006 a č. 964/2007
   (11), [pozm. návrh 3]

| — | nařízení Rady (ES) č. 1340/2008 ze dne 8. prosince 2008 o obchodu s některými výrobky z oceli mezi Evropským společenstvím a Republikou Kazachstán (12), |
| --- | --- |

—

nařízení Rady (ES) č. 1340/2008 ze dne 8. prosince 2008 o obchodu s některými výrobky z oceli mezi Evropským společenstvím a Republikou Kazachstán (12),

| — | nařízení Rady (ES) č. 1215/2009 ze dne 30. listopadu 2009, kterým se zavádějí mimořádná obchodní opatření pro země a území účastnící se procesu stabilizace a přidružení zavedeného Evropskou unií či s tímto procesem spjaté
   (13). [pozm. návrh 4] |
| --- | --- |

—

nařízení Rady (ES) č. 1215/2009 ze dne 30. listopadu 2009, kterým se zavádějí mimořádná obchodní opatření pro země a území účastnící se procesu stabilizace a přidružení zavedeného Evropskou unií či s tímto procesem spjaté
   (13). [pozm. návrh 4]

| (4) | K zajištění právní jistoty je nezbytné, aby postupy pro přijetí opatření, které byly započaty, avšak nikoli dokončeny před vstupem tohoto nařízení v platnost, nebyly tímto nařízením dotčeny, |
| --- | --- |

(4)

K zajištění právní jistoty je nezbytné, aby postupy pro přijetí opatření, které byly započaty, avšak nikoli dokončeny před vstupem tohoto nařízení v platnost, nebyly tímto nařízením dotčeny,

PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Nařízení uvedená v příloze se v souladu s touto přílohou přizpůsobují článku 290 Smlouvy o fungování EU
  nebo použitelným ustanovením nařízení (EU) č. 182/2011
  . [pozm. návrh 5]

Článek 2

Odkazy na ustanovení nařízení uvedených v příloze se považují za odkazy na zmíněná ustanovení v jejich znění změněná tímto nařízením.

Článek 3

Tímto nařízením nejsou dotčeny postupy pro přijímání opatření podle nařízení uvedených v příloze, které byly započaty, avšak nikoli dokončeny před vstupem tohoto nařízení v platnost.

Článek 4

Toto nařízení vstupuje v platnost třicátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V ...dne

Za Evropský parlament

předseda/předsedkyně

Za Radu

předseda/předsedkyně

---

(1)  Postoj Evropského parlamentu ze dne 22. listopadu 2012.

1

(2)  Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23.

2

(3)  

  Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13.

3

Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13.

(4)  Úř. věst. L 275, 8.11.1993, s. 1.

4

(5)  Úř. věst. L 67, 10.3.1994, s. 1.

5

(6)  Úř. věst. L 135, 3.6.2003, s. 5.

6

(7)  Úř. věst. L 110, 30.4.2005, s. 1.

7

(8)  Úř. věst. L 300, 17.11.2007, s. 1.

8

(9)  Úř. věst. L 348, 31.12.2007, s. 1.

9

(10)  Úř. věst. L 20, 24.1.2008, s. 1.

10

(11)  
  Úř. věst. L 211, 6.8.2008, s. 1.

11

Úř. věst. L 211, 6.8.2008, s. 1.

(12)  Úř. věst. L 348, 24.12.2008, s. 1.

12

(13)  
  Úř. věst. L 328, 15.12.2009, s. 1.

13

Úř. věst. L 328, 15.12.2009, s. 1.

PŘÍLOHA

SEZNAM NAŘÍZENÍ Z OBLASTI SPOLEČNÉ OBCHODNÍ POLITIKY PŘIZPŮSOBENÝCH ČLÁNKU 290 SMLOUVY O FUNGOVÁNÍ EU NEBO POUŽITELNÁ USTANOVENÍ NAŘÍZENÍ (EU) Č. 182/2011.

1.   Nařízení Rady (EHS) č. 3030/93 ze dne 12. října 1993 o společných pravidlech dovozu některých textilních výrobků pocházejících ze třetích zemí
   (1)

Za účelem zajištění náležitého fungování systému pro řízení dovozu některých textilních výrobků by v případě nařízení (EHS) č. 3030/93 měla být pravomoc přijímat akty podle článku 290 Smlouvy o fungování EU přenesena na Komisi, pokud jde o nezbytné změny příloh nařízení. Dále by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci přijímat opatření nezbytná k provádění tohoto nařízení v souladu s nařízením (EU) č. 182/2011.

Nařízení (EHS) č. 3030/93 se proto mění takto:

| -1. | V nařízení (EHS) č. 3030/93 se odkazy na „článek 17“ nahrazují odkazem na „čl. 17 odst. 2“. [pozm. návrh 7] |
| --- | --- |

-1.

V nařízení (EHS) č. 3030/93 se odkazy na „článek 17“ nahrazují odkazem na „čl. 17 odst. 2“. [pozm. návrh 7]

| -1a. | Vkládají se nové body odůvodnění 15a a 15b, které zní:




  „vzhledem k tomu, že za účelem zajištění náležitého fungování systému pro řízení dovozu některých textilních výrobků by měla být pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, pokud jde o změny příloh nařízení zaručující dodatečné možnosti dovozu, zavedení nebo úpravu kvantitativních omezení a zavedení ochranných opatření a systému dohledu v souladu s tímto nařízením, svěřena Komisi. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly dokumenty předány souběžně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě. V souvislosti se svou prací na přípravě a provádění aktů v přenesené pravomoci by Komise měla poskytnout veškeré informace a dokumentaci ze svých schůzek s odborníky z členských států. V tomto ohledu by Komise měla zajistit, aby byl Evropský parlament do věci řádně zapojen, a vycházet přitom z postupů, jež se osvědčily v předchozích zkušenostech z jiných politických oblastí, s cílem vytvořit co nejlepší podmínky pro budoucí přezkum aktů v přenesené pravomoci Evropským parlamentem; [pozm. návrh 6]



  vzhledem k tomu, že provádění tohoto nařízení vyžaduje jednotné podmínky pro přijímání několika opatření. Tato opatření by měla být přijata Komisí v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí



   (*)



  ;



  (*)  

  Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13.“
  "

  [pozm. návrh 8] |
| --- | --- |

-1a.

Vkládají se nové body odůvodnění 15a a 15b, které zní:

„vzhledem k tomu, že za účelem zajištění náležitého fungování systému pro řízení dovozu některých textilních výrobků by měla být pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, pokud jde o změny příloh nařízení zaručující dodatečné možnosti dovozu, zavedení nebo úpravu kvantitativních omezení a zavedení ochranných opatření a systému dohledu v souladu s tímto nařízením, svěřena Komisi. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly dokumenty předány souběžně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě. V souvislosti se svou prací na přípravě a provádění aktů v přenesené pravomoci by Komise měla poskytnout veškeré informace a dokumentaci ze svých schůzek s odborníky z členských států. V tomto ohledu by Komise měla zajistit, aby byl Evropský parlament do věci řádně zapojen, a vycházet přitom z postupů, jež se osvědčily v předchozích zkušenostech z jiných politických oblastí, s cílem vytvořit co nejlepší podmínky pro budoucí přezkum aktů v přenesené pravomoci Evropským parlamentem; [pozm. návrh 6]

vzhledem k tomu, že provádění tohoto nařízení vyžaduje jednotné podmínky pro přijímání několika opatření. Tato opatření by měla být přijata Komisí v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí



   (*)



  ;

(*)  

  Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13.“
  "

| 1. | V článku 2 se odstavec 6 nahrazuje tímto:
  „6.   Komise je zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 16a za účelem úpravy definice množstevních limitů stanovených v příloze V a kategorií výrobků, na které se tyto limity vztahují, jestliže je to nezbytné k zajištění toho, aby jakékoli následné změny kombinované nomenklatury (KN) nebo jakákoli rozhodnutí měnící zařazení uvedených výrobků nevedly ke snížení těchto množstevních limitů.“ |
| --- | --- |

1.

V článku 2 se odstavec 6 nahrazuje tímto:

„6.   Komise je zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 16a za účelem úpravy definice množstevních limitů stanovených v příloze V a kategorií výrobků, na které se tyto limity vztahují, jestliže je to nezbytné k zajištění toho, aby jakékoli následné změny kombinované nomenklatury (KN) nebo jakákoli rozhodnutí měnící zařazení uvedených výrobků nevedly ke snížení těchto množstevních limitů.“

| 2. | V článku 6 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
  „2.   Komise je zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 16a k provádění změn v přílohách za účelem nápravy situace uvedené v odstavci 1 a s patřičným zřetelem k podmínkám obsaženým v příslušných dvoustranných dohodách.
  V případě, že by prodlení při ukládání opatření způsobilo těžko napravitelnou škodu, a je to tudíž nutné ze závažných naléhavých důvodů, použije se na akty v přenesené pravomoci přijaté podle tohoto odstavce postup stanovený v článku 16b.“ |
| --- | --- |

2.

V článku 6 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

„2.   Komise je zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 16a k provádění změn v přílohách za účelem nápravy situace uvedené v odstavci 1 a s patřičným zřetelem k podmínkám obsaženým v příslušných dvoustranných dohodách.

V případě, že by prodlení při ukládání opatření způsobilo těžko napravitelnou škodu, a je to tudíž nutné ze závažných naléhavých důvodů, použije se na akty v přenesené pravomoci přijaté podle tohoto odstavce postup stanovený v článku 16b.“

| 3. | Článek 8 se mění takto:






  a) | První pododstavec se nahrazuje tímto:
  „Komise je zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 16a za účelem poskytnutí dodatečných možností dovozu během daného kvótového roku, jestliže je za zvláštních okolností vyžadován dovoz převyšující dovoz uvedený v příloze V u jedné nebo více kategorií výrobků.
  V případě, že by prodlení při ukládání opatření způsobilo těžko napravitelnou škodu, a je to tudíž nutné ze závažných naléhavých důvodů, použije se na akty v přenesené pravomoci přijaté podle prvního pododstavce postup stanovený v článku 16b. Komise rozhodne do patnácti pracovních dnů od žádosti členského státu.“ |
| --- | --- | --- |

3.

Článek 8 se mění takto:

a)

První pododstavec se nahrazuje tímto:

„Komise je zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 16a za účelem poskytnutí dodatečných možností dovozu během daného kvótového roku, jestliže je za zvláštních okolností vyžadován dovoz převyšující dovoz uvedený v příloze V u jedné nebo více kategorií výrobků.

V případě, že by prodlení při ukládání opatření způsobilo těžko napravitelnou škodu, a je to tudíž nutné ze závažných naléhavých důvodů, použije se na akty v přenesené pravomoci přijaté podle prvního pododstavce postup stanovený v článku 16b. Komise rozhodne do patnácti pracovních dnů od žádosti členského státu.“

| b) | Předposlední pododstavec se zrušuje. |
| --- | --- |

b)

Předposlední pododstavec se zrušuje.

| 4. | Článek 10 se mění takto:






  a) | V odstavci 7 se zrušuje písmeno b). |
| --- | --- | --- |

4.

Článek 10 se mění takto:

a)

V odstavci 7 se zrušuje písmeno b).

| b) | Odstavec 13 se nahrazuje tímto:
  „13.   Komise je zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 16a, pokud jde o opatření stanovená v odstavcích 3 a 9.
  V případě, že by prodlení při ukládání opatření způsobilo těžko napravitelnou škodu, a je to tudíž nutné ze závažných naléhavých důvodů, použije se na akty v přenesené pravomoci přijaté podle tohoto odstavce postup stanovený v článku 16b. Komise rozhodne do deseti pracovních dnů od žádosti členského státu.“ |
| --- | --- |

b)

Odstavec 13 se nahrazuje tímto:

„13.   Komise je zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 16a, pokud jde o opatření stanovená v odstavcích 3 a 9.

V případě, že by prodlení při ukládání opatření způsobilo těžko napravitelnou škodu, a je to tudíž nutné ze závažných naléhavých důvodů, použije se na akty v přenesené pravomoci přijaté podle tohoto odstavce postup stanovený v článku 16b. Komise rozhodne do deseti pracovních dnů od žádosti členského státu.“

| 5. | Článek 10a se mění takto:






  a) | odstavec 2a se zrušuje. |
| --- | --- | --- |

5.

Článek 10a se mění takto:

a)

odstavec 2a se zrušuje.

| b) | odstavec 3 se nahrazuje tímto:
  „3.   Komise je zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 16a, pokud jde o opatření stanovená v odstavci 1, kromě zahájení konzultací uvedených v odst. 1 písm. a).
  V případě, že by prodlení při ukládání opatření způsobilo těžko napravitelnou škodu, a je to tudíž nutné ze závažných naléhavých důvodů, použije se na akty v přenesené pravomoci přijaté podle tohoto odstavce postup stanovený v článku 16b.“ |
| --- | --- |

b)

odstavec 3 se nahrazuje tímto:

„3.   Komise je zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 16a, pokud jde o opatření stanovená v odstavci 1, kromě zahájení konzultací uvedených v odst. 1 písm. a).

V případě, že by prodlení při ukládání opatření způsobilo těžko napravitelnou škodu, a je to tudíž nutné ze závažných naléhavých důvodů, použije se na akty v přenesené pravomoci přijaté podle tohoto odstavce postup stanovený v článku 16b.“

| 6. | V čl. 13 odst. 3 se druhý pododstavec mění takto:
  „Komise rozhodne o zavedení systému předběžného nebo následného dohledu. Komise je zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 16a, pokud jde o zavedení systému předběžného dohledu.
  V případě, že by prodlení při ukládání opatření způsobilo těžko napravitelnou škodu, a je to tudíž nutné ze závažných naléhavých důvodů, použije se na akty v přenesené pravomoci přijaté podle druhého pododstavce postup stanovený v článku 16b.“ |
| --- | --- |

6.

V čl. 13 odst. 3 se druhý pododstavec mění takto:

„Komise rozhodne o zavedení systému předběžného nebo následného dohledu. Komise je zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 16a, pokud jde o zavedení systému předběžného dohledu.

V případě, že by prodlení při ukládání opatření způsobilo těžko napravitelnou škodu, a je to tudíž nutné ze závažných naléhavých důvodů, použije se na akty v přenesené pravomoci přijaté podle druhého pododstavce postup stanovený v článku 16b.“

| 7. | Článek 15 se mění takto:






  a) | odstavec 3 se nahrazuje tímto:
  „3.   Jestliže Unie a dodavatelská země nedospějí k uspokojivému řešení ve lhůtě stanovené v článku 16 a Komise zjistí, že existuje jasný důkaz obcházení, je Komise zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s postupem podle článku 16a za tím účelem, aby od množstevních limitů odečetla stejný objem výrobků pocházejících z příslušné dodavatelské země.
  V případě, že by prodlení při ukládání opatření způsobilo těžko napravitelnou škodu, a je to tudíž nutné ze závažných naléhavých důvodů, použije se na akty v přenesené pravomoci přijaté podle tohoto odstavce postup stanovený v článku 16b.“ |
| --- | --- | --- |

7.

Článek 15 se mění takto:

a)

odstavec 3 se nahrazuje tímto:

„3.   Jestliže Unie a dodavatelská země nedospějí k uspokojivému řešení ve lhůtě stanovené v článku 16 a Komise zjistí, že existuje jasný důkaz obcházení, je Komise zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s postupem podle článku 16a za tím účelem, aby od množstevních limitů odečetla stejný objem výrobků pocházejících z příslušné dodavatelské země.

V případě, že by prodlení při ukládání opatření způsobilo těžko napravitelnou škodu, a je to tudíž nutné ze závažných naléhavých důvodů, použije se na akty v přenesené pravomoci přijaté podle tohoto odstavce postup stanovený v článku 16b.“

| b) | odstavec 5 se nahrazuje tímto:
  „5.   Kromě toho, existuje-li důkaz o účasti území třetích zemí, které jsou členy WTO, avšak které nejsou vyjmenované v příloze V, požádá Komise o konzultace příslušnou třetí zemi nebo příslušné třetí země postupem podle článku 16 za účelem přijetí vhodných opatření k řešení tohoto problému. Komise je zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 16a za účelem zavedení množstevních limitů vůči příslušné třetí zemi nebo příslušným třetím zemím, anebo k vyvážení situace uvedené v odstavci 1.
  V případě, že by prodlení při ukládání opatření způsobilo těžko napravitelnou škodu, a je to tudíž nutné ze závažných naléhavých důvodů, použije se na akty v přenesené pravomoci přijaté podle tohoto odstavce postup stanovený v článku 16b.“ |
| --- | --- |

b)

odstavec 5 se nahrazuje tímto:

„5.   Kromě toho, existuje-li důkaz o účasti území třetích zemí, které jsou členy WTO, avšak které nejsou vyjmenované v příloze V, požádá Komise o konzultace příslušnou třetí zemi nebo příslušné třetí země postupem podle článku 16 za účelem přijetí vhodných opatření k řešení tohoto problému. Komise je zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 16a za účelem zavedení množstevních limitů vůči příslušné třetí zemi nebo příslušným třetím zemím, anebo k vyvážení situace uvedené v odstavci 1.

V případě, že by prodlení při ukládání opatření způsobilo těžko napravitelnou škodu, a je to tudíž nutné ze závažných naléhavých důvodů, použije se na akty v přenesené pravomoci přijaté podle tohoto odstavce postup stanovený v článku 16b.“

| 7a. | V čl. 16 odst. 1 se návětí nahrazuje tímto:




  „1.
     
  Komise vede poradním postupem podle čl. 17 odst. 1a konzultace uvedené v tomto nařízení podle těchto pravidel:“.


  [pozm. návrh 9] |
| --- | --- |

7a.

V čl. 16 odst. 1 se návětí nahrazuje tímto:

„1.
     
  Komise vede poradním postupem podle čl. 17 odst. 1a konzultace uvedené v tomto nařízení podle těchto pravidel:“.

| 8. | Vkládají se nové články 16a a 16b, které znějí:
  „Článek 16a
  Výkon přenesené pravomoci
  1.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci svěřená Komisi podléhá podmínkám stanoveným v tomto článku.
  2.   Přenesená pravomoc uvedená v čl. 2 odst. 6, čl. 6 odst. 2, článku 8, čl. 10 odst. 13, čl. 10a odst. 3, čl. 13 odst. 3, čl. 15 odst. 3 a 5 a článku 19 tohoto nařízení a v čl. 4 odst. 3 přílohy IV a článku 2, čl. 3 odst. 1 a 3 přílohy VII tohoto nařízení je Komisi svěřena na dobu neurčitou

  5 let od...

   (**).
  Komise předloží zprávu o přenesení pravomoci nejpozději devět měsíců před koncem tohoto pětiletého období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem každého z těchto období. [pozm. návrh 10]

  3.   Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 2 odst. 6, čl. 6 odst. 2, článku 8, čl. 10 odst. 13, čl. 10a odst. 3, čl. 13 odst. 3, čl. 15 odst. 3 a 5 a článku 19 tohoto nařízení a v čl. 4 odst. 3 přílohy IV a článku 2, čl. 3 odst. 1 a 3 přílohy VII tohoto nařízení kdykoliv zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
  4.   Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
  5.   Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 2 odst. 6, čl. 6 odst. 2, článku 8, čl. 10 odst. 13, čl. 10a odst. 3, čl. 13 odst. 3, čl. 15 odst. 3 a 5 a článku 19 tohoto nařízení a čl. 4 odst. 3 přílohy IV a článku 2, čl. 3 odst. 1 a 3 přílohy VII tohoto nařízení vstoupí v platnost, pouze pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví ve lhůtě dvou měsíců od oznámení aktu Evropskému parlamentu a Radě námitky nebo pokud před uplynutím této lhůty Evropský parlament i Rada uvědomí Komisi, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce

  čtyři měsíce. [pozm. návrh 11]

  Článek 16b
  Postup pro naléhavé případy
  1.   Akty v přenesené pravomoci přijaté podle tohoto článku vstupují v platnost bezodkladně a jsou použitelné, pokud proti nim není vyslovena námitka v souladu s odstavcem 2. V oznámení aktu v přenesené pravomoci Evropskému parlamentu a Radě se uvedou důvody použití postupu pro naléhavé případy.
  2.   Evropský parlament nebo Rada mohou proti aktu v přenesené pravomoci vyslovit námitky v souladu s postupem uvedeným v čl. 16a odst. 5. V takovém případě Komise akt poté, co ji Evropský parlament nebo Rada uvědomí o svém rozhodnutí vyslovit proti aktu námitky, neprodleně zruší.“. |
| --- | --- |

8.

Vkládají se nové články 16a a 16b, které znějí:

„Článek 16a

Výkon přenesené pravomoci

1.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci svěřená Komisi podléhá podmínkám stanoveným v tomto článku.

2.   Přenesená pravomoc uvedená v čl. 2 odst. 6, čl. 6 odst. 2, článku 8, čl. 10 odst. 13, čl. 10a odst. 3, čl. 13 odst. 3, čl. 15 odst. 3 a 5 a článku 19 tohoto nařízení a v čl. 4 odst. 3 přílohy IV a článku 2, čl. 3 odst. 1 a 3 přílohy VII tohoto nařízení je Komisi svěřena na dobu neurčitou

  5 let od...

   (**).
  Komise předloží zprávu o přenesení pravomoci nejpozději devět měsíců před koncem tohoto pětiletého období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem každého z těchto období. [pozm. návrh 10]

3.   Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 2 odst. 6, čl. 6 odst. 2, článku 8, čl. 10 odst. 13, čl. 10a odst. 3, čl. 13 odst. 3, čl. 15 odst. 3 a 5 a článku 19 tohoto nařízení a v čl. 4 odst. 3 přílohy IV a článku 2, čl. 3 odst. 1 a 3 přílohy VII tohoto nařízení kdykoliv zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.

4.   Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.

5.   Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 2 odst. 6, čl. 6 odst. 2, článku 8, čl. 10 odst. 13, čl. 10a odst. 3, čl. 13 odst. 3, čl. 15 odst. 3 a 5 a článku 19 tohoto nařízení a čl. 4 odst. 3 přílohy IV a článku 2, čl. 3 odst. 1 a 3 přílohy VII tohoto nařízení vstoupí v platnost, pouze pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví ve lhůtě dvou měsíců od oznámení aktu Evropskému parlamentu a Radě námitky nebo pokud před uplynutím této lhůty Evropský parlament i Rada uvědomí Komisi, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce

  čtyři měsíce. [pozm. návrh 11]

Článek 16b

Postup pro naléhavé případy

1.   Akty v přenesené pravomoci přijaté podle tohoto článku vstupují v platnost bezodkladně a jsou použitelné, pokud proti nim není vyslovena námitka v souladu s odstavcem 2. V oznámení aktu v přenesené pravomoci Evropskému parlamentu a Radě se uvedou důvody použití postupu pro naléhavé případy.

2.   Evropský parlament nebo Rada mohou proti aktu v přenesené pravomoci vyslovit námitky v souladu s postupem uvedeným v čl. 16a odst. 5. V takovém případě Komise akt poté, co ji Evropský parlament nebo Rada uvědomí o svém rozhodnutí vyslovit proti aktu námitky, neprodleně zruší.“.

| 8a. | V článku 17 se druhý odstavec nahrazuje tímto:




  „1a.
     
  Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 4 nařízení (EU) č. 182/2011. Poradní výbor předloží své stanovisko ve lhůtě jednoho měsíce ode dne postoupení aktu. [pozm. návrh 12]



  2.
     
  Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011. Přezkumný výbor předloží své stanovisko ve lhůtě jednoho měsíce ode dne postoupení aktu.“

  [pozm. návrh 13]



  2a.
     
  Má-li být o stanovisku výboru rozhodnuto písemným postupem, ukončuje se tento postup bez výsledku, pokud o tom ve lhůtě pro vydání stanoviska rozhodne předseda výboru nebo pokud o to požádá většina členů výboru.“


  [Pozměňovací návrh 14] |
| --- | --- |

8a.

V článku 17 se druhý odstavec nahrazuje tímto:

„1a.
     
  Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 4 nařízení (EU) č. 182/2011. Poradní výbor předloží své stanovisko ve lhůtě jednoho měsíce ode dne postoupení aktu. [pozm. návrh 12]

2.
     
  Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011. Přezkumný výbor předloží své stanovisko ve lhůtě jednoho měsíce ode dne postoupení aktu.“

  [pozm. návrh 13]

2a.
     
  Má-li být o stanovisku výboru rozhodnuto písemným postupem, ukončuje se tento postup bez výsledku, pokud o tom ve lhůtě pro vydání stanoviska rozhodne předseda výboru nebo pokud o to požádá většina členů výboru.“

| 8b. | Článek 17a se zrušuje. [pozm. návrh 15] |
| --- | --- |

8b.

Článek 17a se zrušuje. [pozm. návrh 15]

| 9. | Článek 19 se nahrazuje tímto:
  „Článek 19
  Komise je zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 16a za účelem provedení nezbytných změn příslušných příloh tak, aby zohledňovaly uzavření, změnu nebo uplynutí doby platnosti dohod, protokolů nebo ujednání se třetími zeměmi, anebo změny provedené v předpisech Unie o statistice, celních režimech nebo společných pravidlech dovozu“. |
| --- | --- |

9.

Článek 19 se nahrazuje tímto:

„Článek 19

Komise je zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 16a za účelem provedení nezbytných změn příslušných příloh tak, aby zohledňovaly uzavření, změnu nebo uplynutí doby platnosti dohod, protokolů nebo ujednání se třetími zeměmi, anebo změny provedené v předpisech Unie o statistice, celních režimech nebo společných pravidlech dovozu“.

| 9a. | Vkládá se nový článek, který zní:




  „Článek 19a




  Podávání zpráv




  1.
     
  Komise předkládá Evropskému parlamentu každých šest měsíců zprávu o uplatňování tohoto nařízení.




  2.
     
  Součástí zprávy jsou informace o provádění tohoto nařízení.




  3.
     
  Evropský parlament může ve lhůtě jednoho měsíce ode dne, kdy Komise tuto zprávu předloží, pozvat Komisi na zvláštní schůzi svého příslušného výboru, aby přednesla a objasnila veškeré otázky spojené s prováděním tohoto nařízení.




  4.
     
  Komise tuto zprávu zveřejní nejpozději šest měsíců po jejím předložení Evropskému parlamentu.“.


  [pozm. návrh 16] |
| --- | --- |

9a.

Vkládá se nový článek, který zní:

„Článek 19a

Podávání zpráv

1.
     
  Komise předkládá Evropskému parlamentu každých šest měsíců zprávu o uplatňování tohoto nařízení.

2.
     
  Součástí zprávy jsou informace o provádění tohoto nařízení.

3.
     
  Evropský parlament může ve lhůtě jednoho měsíce ode dne, kdy Komise tuto zprávu předloží, pozvat Komisi na zvláštní schůzi svého příslušného výboru, aby přednesla a objasnila veškeré otázky spojené s prováděním tohoto nařízení.

4.
     
  Komise tuto zprávu zveřejní nejpozději šest měsíců po jejím předložení Evropskému parlamentu.“.

| 10. | V článku 4 přílohy IV se odstavec 3 nahrazuje tímto:
  „3.   Jestliže se zjistí, že ustanovení tohoto nařízení byla porušena, Komise je za souhlasu příslušné dodavatelské země nebo příslušných dodavatelských zemí zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 16a tohoto nařízení, pokud jde o změny příslušných příloh tohoto nařízení, které jsou nezbytné k zabránění opakovaného výskytu tohoto porušování.
  V případě, že by prodlení při ukládání opatření způsobilo těžko napravitelnou škodu, a je to tudíž nutné ze závažných naléhavých důvodů, použije se na akty v přenesené pravomoci přijaté podle tohoto odstavce postup stanovený v článku 16b tohoto nařízení.“ |
| --- | --- |

10.

V článku 4 přílohy IV se odstavec 3 nahrazuje tímto:

„3.   Jestliže se zjistí, že ustanovení tohoto nařízení byla porušena, Komise je za souhlasu příslušné dodavatelské země nebo příslušných dodavatelských zemí zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 16a tohoto nařízení, pokud jde o změny příslušných příloh tohoto nařízení, které jsou nezbytné k zabránění opakovaného výskytu tohoto porušování.

V případě, že by prodlení při ukládání opatření způsobilo těžko napravitelnou škodu, a je to tudíž nutné ze závažných naléhavých důvodů, použije se na akty v přenesené pravomoci přijaté podle tohoto odstavce postup stanovený v článku 16b tohoto nařízení.“

| 11. | V příloze VII se článek 2 nahrazuje tímto:
  „Článek 2
  Komise je zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 16a tohoto nařízení za účelem podrobení zpětného dovozu, na který se nevztahuje tato příloha, zvláštním množstevním limitům, pokud dotčené výrobky podléhají množstevním limitům stanoveným v článku 2 tohoto nařízení.
  V případě, že by prodlení při ukládání opatření způsobilo těžko napravitelnou škodu, a je to tudíž nutné ze závažných naléhavých důvodů, použije se na akty v přenesené pravomoci přijaté podle tohoto odstavce postup stanovený v článku 16b tohoto nařízení.“. |
| --- | --- |

11.

V příloze VII se článek 2 nahrazuje tímto:

„Článek 2

Komise je zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 16a tohoto nařízení za účelem podrobení zpětného dovozu, na který se nevztahuje tato příloha, zvláštním množstevním limitům, pokud dotčené výrobky podléhají množstevním limitům stanoveným v článku 2 tohoto nařízení.

V případě, že by prodlení při ukládání opatření způsobilo těžko napravitelnou škodu, a je to tudíž nutné ze závažných naléhavých důvodů, použije se na akty v přenesené pravomoci přijaté podle tohoto odstavce postup stanovený v článku 16b tohoto nařízení.“.

| 12. | V příloze VII se článek 3 mění takto:






  a) | odstavec 1 se nahrazuje tímto:
  „1.   Komise je zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 16a tohoto nařízení za účelem převodů mezi kategoriemi a prozatímního využití nebo převodu částí zvláštních množstevních limitů z jednoho roku do druhého.
  V případě, že by prodlení při ukládání opatření způsobilo těžko napravitelnou škodu, a je to tudíž nutné ze závažných naléhavých důvodů, použije se na akty v přenesené pravomoci přijaté podle tohoto odstavce postup stanovený v článku 16b tohoto nařízení.“ |
| --- | --- | --- |

12.

V příloze VII se článek 3 mění takto:

a)

odstavec 1 se nahrazuje tímto:

„1.   Komise je zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 16a tohoto nařízení za účelem převodů mezi kategoriemi a prozatímního využití nebo převodu částí zvláštních množstevních limitů z jednoho roku do druhého.

V případě, že by prodlení při ukládání opatření způsobilo těžko napravitelnou škodu, a je to tudíž nutné ze závažných naléhavých důvodů, použije se na akty v přenesené pravomoci přijaté podle tohoto odstavce postup stanovený v článku 16b tohoto nařízení.“

| b) | odstavec 3 se nahrazuje tímto:
  „3.   Komise je zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 16a tohoto nařízení za účelem přizpůsobení zvláštních množstevních limitů v případě, že je třeba dodatečný dovoz.
  V případě, že by prodlení při ukládání opatření způsobilo těžko napravitelnou škodu, a je to tudíž nutné ze závažných naléhavých důvodů, použije se na akty v přenesené pravomoci přijaté podle tohoto odstavce postup stanovený v článku 16b tohoto nařízení.“ |
| --- | --- |

b)

odstavec 3 se nahrazuje tímto:

„3.   Komise je zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 16a tohoto nařízení za účelem přizpůsobení zvláštních množstevních limitů v případě, že je třeba dodatečný dovoz.

V případě, že by prodlení při ukládání opatření způsobilo těžko napravitelnou škodu, a je to tudíž nutné ze závažných naléhavých důvodů, použije se na akty v přenesené pravomoci přijaté podle tohoto odstavce postup stanovený v článku 16b tohoto nařízení.“

2.   Nařízení Rady (ES) č. 517/94 ze dne 7. března 1994 o společných pravidlech dovozu textilních výrobků pocházejících z některých třetích zemí, na které se nevztahují dvoustranné dohody, protokoly nebo jiná ujednání ani jiná zvláštní pravidla dovozu Společenství
   (2)

Za účelem zajištění náležitého fungování systému pro řízení dovozu některých textilních výrobků, na které se nevztahují dvoustranné dohody, protokoly nebo jiná ujednání ani jiná zvláštní pravidla dovozu Unie, by v případě nařízení (ES) č. 517/94 měla být pravomoc přijímat akty podle článku 290 Smlouvy o fungování EU přenesena na Komisi, pokud jde o nezbytné změny příloh nařízení. Dále by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci přijímat opatření nezbytná k provádění tohoto nařízení v souladu s nařízením (EU) č. 182/2011.

Nařízení (ES) č. 517/94 se proto mění takto:

| -1. | Vkládají se nové body odůvodnění 22a, 22b a 22c, které zní:




  „Vzhledem k tomu, že za účelem zajištění náležitého fungování systému pro řízení dovozu některých textilních výrobků, na které se nevztahují dvoustranné dohody, protokoly nebo jiná ujednání ani jiná zvláštní pravidla dovozu Unie, by měla být pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, pokud jde o nezbytné změny příloh nařízení, změny dovozních pravidel a uplatňování ochranných opatření a opatření dohledu v souladu s tímto nařízením, přenesena na Komisi. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly dokumenty předány souběžně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě. V souvislosti se svou prací na přípravě a provádění aktů v přenesené pravomoci by Komise měla poskytnout veškeré informace a dokumentaci ze svých schůzek s odborníky z členských států. V tomto ohledu by Komise měla zajistit, aby byl Evropský parlament do věci řádně zapojen, a vycházet přitom z postupů, jež se osvědčily v předchozích zkušenostech z jiných politických oblastí, s cílem vytvořit co nejlepší podmínky pro budoucí přezkum aktů v přenesené pravomoci Evropským parlamentem; [pozm. návrh 17]



  Vzhledem k tomu, že provádění tohoto nařízení vyžaduje jednotné podmínky pro přijímání několika opatření. Tato opatření by měla být přijata Komisí v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí



   (***)



  ; [pozm. návrh 18]



  vzhledem k tomu, že by se se k přijímání kontrolních opatření měl používat poradní postup, a to s ohledem na účinky těchto opatření a jejich logiku postupného přijímání konečných ochranných opatření; [pozm. návrh 19]


  (***)  

  Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13.“.
  " |
| --- | --- |

-1.

Vkládají se nové body odůvodnění 22a, 22b a 22c, které zní:

„Vzhledem k tomu, že za účelem zajištění náležitého fungování systému pro řízení dovozu některých textilních výrobků, na které se nevztahují dvoustranné dohody, protokoly nebo jiná ujednání ani jiná zvláštní pravidla dovozu Unie, by měla být pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, pokud jde o nezbytné změny příloh nařízení, změny dovozních pravidel a uplatňování ochranných opatření a opatření dohledu v souladu s tímto nařízením, přenesena na Komisi. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly dokumenty předány souběžně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě. V souvislosti se svou prací na přípravě a provádění aktů v přenesené pravomoci by Komise měla poskytnout veškeré informace a dokumentaci ze svých schůzek s odborníky z členských států. V tomto ohledu by Komise měla zajistit, aby byl Evropský parlament do věci řádně zapojen, a vycházet přitom z postupů, jež se osvědčily v předchozích zkušenostech z jiných politických oblastí, s cílem vytvořit co nejlepší podmínky pro budoucí přezkum aktů v přenesené pravomoci Evropským parlamentem; [pozm. návrh 17]

Vzhledem k tomu, že provádění tohoto nařízení vyžaduje jednotné podmínky pro přijímání několika opatření. Tato opatření by měla být přijata Komisí v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí



   (***)



  ; [pozm. návrh 18]

vzhledem k tomu, že by se se k přijímání kontrolních opatření měl používat poradní postup, a to s ohledem na účinky těchto opatření a jejich logiku postupného přijímání konečných ochranných opatření; [pozm. návrh 19]

(***)  

  Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13.“.
  "

| 1. | V článku 3 se odstavec 3 nahrazuje tímto:
  „3.   Každý textilní výrobek uvedený v příloze V, který pochází ze zemí uvedených v citované příloze, může být do Unie dovezen za předpokladu, že je Komisí stanoven roční množstevní limit. Komise je zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 25a k provedení změn příslušných příloh, pokud jde o stanovení takových ročních množstevních limitů.“ |
| --- | --- |

1.

V článku 3 se odstavec 3 nahrazuje tímto:

„3.   Každý textilní výrobek uvedený v příloze V, který pochází ze zemí uvedených v citované příloze, může být do Unie dovezen za předpokladu, že je Komisí stanoven roční množstevní limit. Komise je zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 25a k provedení změn příslušných příloh, pokud jde o stanovení takových ročních množstevních limitů.“

| 2. | Článek 5 se mění takto:








  a) | odstavec 1 se zrušuje; [pozm. návrh 20] |
| --- | --- | --- |

2.

Článek 5 se mění takto:

a)

odstavec 1 se zrušuje; [pozm. návrh 20]

| b) | odstavec 2 se nahrazuje tímto:
  „2.   Komise je zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 25a, pokud jde o nezbytná opatření k přizpůsobení příloh III až VII.“ |
| --- | --- |

b)

odstavec 2 se nahrazuje tímto:

„2.   Komise je zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 25a, pokud jde o nezbytná opatření k přizpůsobení příloh III až VII.“

| 2a. | Článek 7 se mění takto:










  a) | v odstavci 1 se návětí nahrazuje tímto:




  „1.
     
  Pokud je Komisi zřejmé, že existují dostatečné důkazy odůvodňující zahájení šetření, pokud jde o podmínky pro dovoz výrobků uvedených v článku 1, Komise:“;


  [pozm. návrh 21] |
| --- | --- | --- |

2a.

Článek 7 se mění takto:

a)

v odstavci 1 se návětí nahrazuje tímto:

„1.
     
  Pokud je Komisi zřejmé, že existují dostatečné důkazy odůvodňující zahájení šetření, pokud jde o podmínky pro dovoz výrobků uvedených v článku 1, Komise:“;

| b) | v odstavci 2 se první pododstavec nahrazuje tímto:




  „2.
     
  Kromě informací poskytovaných podle článku 6 Komise usiluje o získání veškerých informací, které považuje za nutné, a snaží se, je-li to to vhodné, ověřit tyto informace u dovozců, obchodníků, obchodních zástupců, výrobců, obchodních sdružení a organizací.“.


  [pozm. návrh 22] |
| --- | --- |

b)

v odstavci 2 se první pododstavec nahrazuje tímto:

„2.
     
  Kromě informací poskytovaných podle článku 6 Komise usiluje o získání veškerých informací, které považuje za nutné, a snaží se, je-li to to vhodné, ověřit tyto informace u dovozců, obchodníků, obchodních zástupců, výrobců, obchodních sdružení a organizací.“.

| 2b. | V článku 8 se odstavec 2 nahrazuje tímto:



  Usoudí-li Komise, že nejsou nutná žádná kontrolní ani ochranná opatření, zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie oznámení o tom, že šetření je skončeno a uvede jeho hlavní závěry.“.

  [pozm. návrh 23] |
| --- | --- |

2b.

V článku 8 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

| 2c. | Článek 11 se mění takto:










  a) | v odstavci 1 se písmena a) a b) nahrazují tímto:










  „a) | rozhodnout, že zavede následný dohled Unie nad určitým dovozem v souladu s poradním postupem podle čl. 25 odst. 1a; [pozm. návrh 24] |
| --- | --- | --- | --- |

2c.

Článek 11 se mění takto:

a)

v odstavci 1 se písmena a) a b) nahrazují tímto:

„a)

rozhodnout, že zavede následný dohled Unie nad určitým dovozem v souladu s poradním postupem podle čl. 25 odst. 1a; [pozm. návrh 24]

| b) | rozhodnout pro účely sledování vývoje takového dovozu, že podřídí určitý dovoz předchozímu dohledu Unie v souladu s poradním postupem podle čl. 25 odst. 1a.“; |
| --- | --- |

b)

rozhodnout pro účely sledování vývoje takového dovozu, že podřídí určitý dovoz předchozímu dohledu Unie v souladu s poradním postupem podle čl. 25 odst. 1a.“;

| b) | V odstavci 2 se písmena a) a b) nahrazují tímto:










  „a) | rozhodnout, že zavede následný dohled Unie nad určitým dovozem v souladu s poradním postupem podle čl. 25 odst. 1a; [pozm. návrh 26] |
| --- | --- | --- |

b)

V odstavci 2 se písmena a) a b) nahrazují tímto:

„a)

rozhodnout, že zavede následný dohled Unie nad určitým dovozem v souladu s poradním postupem podle čl. 25 odst. 1a; [pozm. návrh 26]

| b) | rozhodnout pro účely sledování vývoje takového dovozu, že podřídí určitý dovoz prvotnímu dohledu Unie v souladu s poradním postupem podle čl. 25 odst. 1a.“. |
| --- | --- |

b)

rozhodnout pro účely sledování vývoje takového dovozu, že podřídí určitý dovoz prvotnímu dohledu Unie v souladu s poradním postupem podle čl. 25 odst. 1a.“.

| 3. | V článku 12 se odstavec 3 nahrazuje tímto:
  „3.   Komise je zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 25a, pokud jde o opatření uvedená v odstavcích 1 a 2.“ |
| --- | --- |

3.

V článku 12 se odstavec 3 nahrazuje tímto:

„3.   Komise je zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 25a, pokud jde o opatření uvedená v odstavcích 1 a 2.“

| 4. | Článek 13 se nahrazuje tímto:
  „Článek 13
  Tam, kde je to nutné z mimořádně naléhavých důvodů v případě, že Komise z vlastního podnětu nebo na žádost členského státu shledá, že jsou podmínky stanovené v čl. 12 odst. 1 a 2 splněny, a usoudí, že daná kategorie výrobků uvedených v příloze I, nepodléhajících žádnému množstevnímu omezení, by měla podléhat množstevním limitům nebo prvotnímu nebo následnému dohledu, je Komise zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 25b za účelem uložení opatření uvedených v čl. 12 odst. 1 a 2.“. |
| --- | --- |

4.

Článek 13 se nahrazuje tímto:

„Článek 13

Tam, kde je to nutné z mimořádně naléhavých důvodů v případě, že Komise z vlastního podnětu nebo na žádost členského státu shledá, že jsou podmínky stanovené v čl. 12 odst. 1 a 2 splněny, a usoudí, že daná kategorie výrobků uvedených v příloze I, nepodléhajících žádnému množstevnímu omezení, by měla podléhat množstevním limitům nebo prvotnímu nebo následnému dohledu, je Komise zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 25b za účelem uložení opatření uvedených v čl. 12 odst. 1 a 2.“.

| 4a. | V článku 15 se návětí nahrazuje tímto:




  „Je-li pravděpodobné, že nastane situace uvedená v čl. 12 odst. 2, může Komise na žádost členského státu nebo z vlastního podnětu v souladu s poradním postupem podle čl. 25 odst. 1a:“


  [pozm. návrh 28] |
| --- | --- |

4a.

V článku 15 se návětí nahrazuje tímto:

„Je-li pravděpodobné, že nastane situace uvedená v čl. 12 odst. 2, může Komise na žádost členského státu nebo z vlastního podnětu v souladu s poradním postupem podle čl. 25 odst. 1a:“

| 5. | V článku 16 se třetí odstavec nahrazuje tímto:
  „Komise je zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 25a, pokud jde o opatření uvedená v prvním odstavci.
  V případě, že by prodlení při ukládání opatření způsobilo těžko napravitelnou škodu, a je to tudíž nutné ze závažných naléhavých důvodů, použije se na akty v přenesené pravomoci přijaté podle třetího pododstavce postup stanovený v článku 25b.“. |
| --- | --- |

5.

V článku 16 se třetí odstavec nahrazuje tímto:

„Komise je zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 25a, pokud jde o opatření uvedená v prvním odstavci.

V případě, že by prodlení při ukládání opatření způsobilo těžko napravitelnou škodu, a je to tudíž nutné ze závažných naléhavých důvodů, použije se na akty v přenesené pravomoci přijaté podle třetího pododstavce postup stanovený v článku 25b.“.

| 6. | V článku 25 se odstavce 2, 3 a 4 nahrazují tímto:




  „1a.
     
  Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 4 nařízení (EU) č. 182/2011. Poradní výbor předloží své stanovisko ve lhůtě jednoho měsíce ode dne postoupení aktu. [pozm. návrh 29]



  2.
     
  Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011. Přezkumný výbor předloží své stanovisko ve lhůtě jednoho měsíce ode dne postoupení aktu. [pozm. návrh 30]



  3.
     
  Má-li být o stanovisku výboru rozhodnuto písemným postupem, ukončuje se tento postup bez výsledku, pokud o tom ve lhůtě pro vydání stanoviska rozhodne předseda výboru nebo pokud o to požádá většina členů výboru.“


  [pozm. návrh 31] |
| --- | --- |

6.

V článku 25 se odstavce 2, 3 a 4 nahrazují tímto:

„1a.
     
  Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 4 nařízení (EU) č. 182/2011. Poradní výbor předloží své stanovisko ve lhůtě jednoho měsíce ode dne postoupení aktu. [pozm. návrh 29]

2.
     
  Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011. Přezkumný výbor předloží své stanovisko ve lhůtě jednoho měsíce ode dne postoupení aktu. [pozm. návrh 30]

3.
     
  Má-li být o stanovisku výboru rozhodnuto písemným postupem, ukončuje se tento postup bez výsledku, pokud o tom ve lhůtě pro vydání stanoviska rozhodne předseda výboru nebo pokud o to požádá většina členů výboru.“

| 7. | Vkládají se nové články, které znějí:
  „Článek 25a
  1.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci svěřená Komisi podléhá podmínkám stanoveným v tomto článku.
  2.   Přenesená pravomoc uvedená v čl. 3 odst. 3, čl. 5 odst. 2, čl. 12 odst. 3, článku 13, 16 a 28 je Komisi svěřena na dobu neurčitou

  pěti let od ...

   (****)

  . Komise předloží zprávu o přenesení pravomoci nejpozději devět měsíců před koncem tohoto pětiletého období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem každého z těchto období. [pozm. návrh 32]

  3.   Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 3 odst. 3, čl. 5 odst. 2, čl. 12 odst. 3, článku 13, 16 a 28 kdykoliv zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
  4.   Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
  5.   Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 3 odst. 3, čl. 5 odst. 2, čl. 12 odst. 3, článku 13, 16 a 28 vstoupí v platnost, pouze pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví ve lhůtě dvou měsíců od oznámení aktu Evropskému parlamentu a Radě námitky nebo pokud před uplynutím této lhůty Evropský parlament i Rada uvědomí Komisi, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce

  čtyři měsíce
  . [pozm. návrh 33]

  Článek 25b
  1.   Akty v přenesené pravomoci přijaté podle tohoto článku vstupují v platnost bezodkladně a jsou použitelné, pokud proti nim není vyslovena námitka v souladu s odstavcem 2. V oznámení aktu v přenesené pravomoci Evropskému parlamentu a Radě se uvedou důvody použití postupu pro naléhavé případy.
  2.   Evropský parlament nebo Rada mohou proti aktu v přenesené pravomoci vyslovit námitky v souladu s postupem uvedeným v čl. 25a odst. 5. V takovém případě Komise akt poté, co ji Evropský parlament nebo Rada uvědomí o svém rozhodnutí vyslovit proti aktu námitky, neprodleně zruší.“. |
| --- | --- |

7.

Vkládají se nové články, které znějí:

„Článek 25a

1.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci svěřená Komisi podléhá podmínkám stanoveným v tomto článku.

2.   Přenesená pravomoc uvedená v čl. 3 odst. 3, čl. 5 odst. 2, čl. 12 odst. 3, článku 13, 16 a 28 je Komisi svěřena na dobu neurčitou

  pěti let od ...

   (****)

  . Komise předloží zprávu o přenesení pravomoci nejpozději devět měsíců před koncem tohoto pětiletého období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem každého z těchto období. [pozm. návrh 32]

3.   Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 3 odst. 3, čl. 5 odst. 2, čl. 12 odst. 3, článku 13, 16 a 28 kdykoliv zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.

4.   Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.

5.   Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 3 odst. 3, čl. 5 odst. 2, čl. 12 odst. 3, článku 13, 16 a 28 vstoupí v platnost, pouze pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví ve lhůtě dvou měsíců od oznámení aktu Evropskému parlamentu a Radě námitky nebo pokud před uplynutím této lhůty Evropský parlament i Rada uvědomí Komisi, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce

  čtyři měsíce
  . [pozm. návrh 33]

Článek 25b

1.   Akty v přenesené pravomoci přijaté podle tohoto článku vstupují v platnost bezodkladně a jsou použitelné, pokud proti nim není vyslovena námitka v souladu s odstavcem 2. V oznámení aktu v přenesené pravomoci Evropskému parlamentu a Radě se uvedou důvody použití postupu pro naléhavé případy.

2.   Evropský parlament nebo Rada mohou proti aktu v přenesené pravomoci vyslovit námitky v souladu s postupem uvedeným v čl. 25a odst. 5. V takovém případě Komise akt poté, co ji Evropský parlament nebo Rada uvědomí o svém rozhodnutí vyslovit proti aktu námitky, neprodleně zruší.“.

| 7a. | Vkládá se nový článek, který zní:




  „Článek 26a




  1.
     
  Komise předkládá Evropskému parlamentu každých šest měsíců zprávu o uplatňování tohoto nařízení.




  2.
     
  Součástí zprávy jsou informace o provádění tohoto nařízení.




  3.
     
  Evropský parlament může ve lhůtě jednoho měsíce ode dne, kdy Komise tuto zprávu předloží, pozvat Komisi na zvláštní schůzi svého příslušného výboru, aby přednesla a objasnila veškeré otázky spojené s prováděním tohoto nařízení.




  4.
     
  Komise tuto zprávu zveřejní nejpozději šest měsíců po jejím předložení Evropskému parlamentu.“.


  [pozm. návrh 34] |
| --- | --- |

7a.

Vkládá se nový článek, který zní:

„Článek 26a

1.
     
  Komise předkládá Evropskému parlamentu každých šest měsíců zprávu o uplatňování tohoto nařízení.

2.
     
  Součástí zprávy jsou informace o provádění tohoto nařízení.

3.
     
  Evropský parlament může ve lhůtě jednoho měsíce ode dne, kdy Komise tuto zprávu předloží, pozvat Komisi na zvláštní schůzi svého příslušného výboru, aby přednesla a objasnila veškeré otázky spojené s prováděním tohoto nařízení.

4.
     
  Komise tuto zprávu zveřejní nejpozději šest měsíců po jejím předložení Evropskému parlamentu.“.

| 8. | Článek 28 se nahrazuje tímto:
  „Článek 28
  Komise je zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 25a za účelem provedení nezbytných změn příslušných příloh tak, aby zohledňovaly uzavření, změnu nebo uplynutí doby platnosti dohod nebo ujednání se třetími zeměmi, anebo změny provedené v předpisech Unie o statistice, celních režimech nebo společných pravidlech dovozu“. |
| --- | --- |

8.

Článek 28 se nahrazuje tímto:

„Článek 28

Komise je zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 25a za účelem provedení nezbytných změn příslušných příloh tak, aby zohledňovaly uzavření, změnu nebo uplynutí doby platnosti dohod nebo ujednání se třetími zeměmi, anebo změny provedené v předpisech Unie o statistice, celních režimech nebo společných pravidlech dovozu“.

3.   Nařízení Rady (ES) č. 953/2003 ze dne 26. května 2003 k zamezení přesměrování obchodu s některými klíčovými léky do Evropské unie
   (3)

U nařízení (ES) č. 953/2003 by pro potřebu doplňování přípravků na seznam přípravků, na něž se uvedené nařízení vztahuje, měla být pravomoc přijímat akty podle článku 290 Smlouvy o fungování EU přenesena na Komisi za účelem provádění změn přílohy uvedeného nařízení.

Nařízení (ES) č. 953/2003 se proto mění takto:

| -1. | Bod odůvodnění 12 se nahrazuje takto:










  „(12) | Za účelem zařazení přípravků na seznam přípravků, na něž se vztahuje toto nařízení, by měla být pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, pokud jde o změny příloh, svěřena Komisi. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly dokumenty předány souběžně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě. V souvislosti se svou prací na přípravě a provádění aktů v přenesené pravomoci by Komise měla poskytnout veškeré informace a dokumentaci ze svých schůzek s odborníky z členských států. V tomto ohledu by Komise měla zajistit, aby byl Evropský parlament do věci řádně zapojen, a vycházet přitom z postupů, jež se osvědčily v předchozích zkušenostech z jiných politických oblastí, s cílem vytvořit co nejlepší podmínky pro budoucí přezkum aktů v přenesené pravomoci Evropským parlamentem;“ |
| --- | --- | --- |

-1.

Bod odůvodnění 12 se nahrazuje takto:

„(12)

| 1. | Článek 4 se mění takto:






  a) | odstavce 3 a 4 se nahrazuje tímto:
  „3.   Komise je zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 5 za účelem určení, zda přípravek splňuje kritéria stanovená tímto nařízením.
  V případě, že by prodlení způsobilo těžko napravitelnou škodu, a je to tudíž nutné ze závažných naléhavých důvodů, použije se na akty v přenesené pravomoci přijaté podle tohoto odstavce postup stanovený v článku 5a.
  4.   Pokud jsou splněny požadavky stanovené tímto nařízením, je Komise zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 5 za účelem zařazení dotčeného přípravku do přílohy I při nejbližší aktualizaci. Žadatel je o rozhodnutí Komise informován do 15 dnů.
  V případě, že by prodlení způsobilo těžko napravitelnou škodu, a je to tudíž nutné ze závažných naléhavých důvodů, použije se na akty v přenesené pravomoci přijaté podle tohoto odstavce postup stanovený v článku 5a.“; |
| --- | --- | --- |

1.

Článek 4 se mění takto:

a)

odstavce 3 a 4 se nahrazuje tímto:

„3.   Komise je zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 5 za účelem určení, zda přípravek splňuje kritéria stanovená tímto nařízením.

V případě, že by prodlení způsobilo těžko napravitelnou škodu, a je to tudíž nutné ze závažných naléhavých důvodů, použije se na akty v přenesené pravomoci přijaté podle tohoto odstavce postup stanovený v článku 5a.

4.   Pokud jsou splněny požadavky stanovené tímto nařízením, je Komise zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 5 za účelem zařazení dotčeného přípravku do přílohy I při nejbližší aktualizaci. Žadatel je o rozhodnutí Komise informován do 15 dnů.

V případě, že by prodlení způsobilo těžko napravitelnou škodu, a je to tudíž nutné ze závažných naléhavých důvodů, použije se na akty v přenesené pravomoci přijaté podle tohoto odstavce postup stanovený v článku 5a.“;

| b) | odstavec 9 se nahrazuje tímto:
  „9.   Komise je zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 5 za účelem úprav příloh II, III a IV, pokud je to nezbytné mimo jiné vzhledem ke zkušenostem získaným při jejich uplatňování, nebo při reakci na zdravotní krizi.
  V případě, že by prodlení způsobilo těžko napravitelnou škodu, a je to tudíž nutné ze závažných naléhavých důvodů, použije se na akty v přenesené pravomoci přijaté podle tohoto odstavce postup stanovený v článku 5a.“. |
| --- | --- |

b)

odstavec 9 se nahrazuje tímto:

„9.   Komise je zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 5 za účelem úprav příloh II, III a IV, pokud je to nezbytné mimo jiné vzhledem ke zkušenostem získaným při jejich uplatňování, nebo při reakci na zdravotní krizi.

V případě, že by prodlení způsobilo těžko napravitelnou škodu, a je to tudíž nutné ze závažných naléhavých důvodů, použije se na akty v přenesené pravomoci přijaté podle tohoto odstavce postup stanovený v článku 5a.“.

| 2. | Článek 5 se nahrazuje tímto:
  „Článek 5
  1.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci svěřená Komisi podléhá podmínkám stanoveným v tomto článku.
  2.   Přenesená pravomoc uvedená v článku 4 je Komisi svěřena na dobu neurčitou

  pěti let od ...

   (*****)

  . Komise předloží zprávu o přenesení pravomoci nejpozději devět měsíců před koncem tohoto pětiletého období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem každého z těchto období. [pozm. návrh 37]

  3.   Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v článku 4 kdykoliv zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
  4.   Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
  5.   Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článku 4 vstoupí v platnost, pouze pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví ve lhůtě dvou měsíců od oznámení aktu Evropskému parlamentu a Radě námitky nebo pokud před uplynutím této lhůty Evropský parlament i Rada Komisi uvědomí, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce

  čtyři měsíce
  .“.
  [pozm. návrh 38] |
| --- | --- |

2.

Článek 5 se nahrazuje tímto:

„Článek 5

1.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci svěřená Komisi podléhá podmínkám stanoveným v tomto článku.

2.   Přenesená pravomoc uvedená v článku 4 je Komisi svěřena na dobu neurčitou

  pěti let od ...

   (*****)

  . Komise předloží zprávu o přenesení pravomoci nejpozději devět měsíců před koncem tohoto pětiletého období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem každého z těchto období. [pozm. návrh 37]

3.   Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v článku 4 kdykoliv zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.

4.   Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.

5.   Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článku 4 vstoupí v platnost, pouze pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví ve lhůtě dvou měsíců od oznámení aktu Evropskému parlamentu a Radě námitky nebo pokud před uplynutím této lhůty Evropský parlament i Rada Komisi uvědomí, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce

  čtyři měsíce
  .“.

| 3. | Vkládá se nový článek 5a, který zní:
  „Článek 5a
  1.   Akty v přenesené pravomoci přijaté podle tohoto článku vstupují v platnost bezodkladně a jsou použitelné, pokud proti nim není vyslovena námitka v souladu s odstavcem 2. V oznámení aktu v přenesené pravomoci Evropskému parlamentu a Radě se uvedou důvody použití postupu pro naléhavé případy.
  2.   Evropský parlament nebo Rada mohou proti aktu v přenesené pravomoci vyslovit námitky v souladu s postupem uvedeným v čl. 5 odst. 5. V takovém případě Komise akt poté, co ji Evropský parlament nebo Rada uvědomí o svém rozhodnutí vyslovit proti aktu námitky, neprodleně zruší.“ |
| --- | --- |

3.

Vkládá se nový článek 5a, který zní:

„Článek 5a

1.   Akty v přenesené pravomoci přijaté podle tohoto článku vstupují v platnost bezodkladně a jsou použitelné, pokud proti nim není vyslovena námitka v souladu s odstavcem 2. V oznámení aktu v přenesené pravomoci Evropskému parlamentu a Radě se uvedou důvody použití postupu pro naléhavé případy.

2.   Evropský parlament nebo Rada mohou proti aktu v přenesené pravomoci vyslovit námitky v souladu s postupem uvedeným v čl. 5 odst. 5. V takovém případě Komise akt poté, co ji Evropský parlament nebo Rada uvědomí o svém rozhodnutí vyslovit proti aktu námitky, neprodleně zruší.“

| 4. | V článku 11 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
  „2.   Komise pravidelně podává
  každých šest měsíců
  Evropskému parlamentu a Radě zprávu o objemech vývozu uskutečněného za odstupňovanou cenu i o objemech vývozu v rámci partnerských dohod mezi výrobcem a vládou cílové země. Ve zprávě se přezkoumají rozsah zemí a onemocnění a obecná kritéria pro provedení článku 3. [pozm. návrh 39]



  3.
     
  Evropský parlament může ve lhůtě jednoho měsíce ode dne, kdy Komise tuto zprávu předloží, pozvat Komisi na zvláštní schůzi svého příslušného výboru, aby přednesla a objasnila veškeré otázky spojené s prováděním tohoto nařízení. [pozm. návrh 40]



  4.
     
  Komise tuto zprávu zveřejní nejpozději šest měsíců po jejím předložení Evropskému parlamentu a Radě.“.


  [pozm. návrh 41] |
| --- | --- |

4.

V článku 11 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

„2.   Komise pravidelně podává
  každých šest měsíců
  Evropskému parlamentu a Radě zprávu o objemech vývozu uskutečněného za odstupňovanou cenu i o objemech vývozu v rámci partnerských dohod mezi výrobcem a vládou cílové země. Ve zprávě se přezkoumají rozsah zemí a onemocnění a obecná kritéria pro provedení článku 3. [pozm. návrh 39]

3.
     
  Evropský parlament může ve lhůtě jednoho měsíce ode dne, kdy Komise tuto zprávu předloží, pozvat Komisi na zvláštní schůzi svého příslušného výboru, aby přednesla a objasnila veškeré otázky spojené s prováděním tohoto nařízení. [pozm. návrh 40]

4.
     
  Komise tuto zprávu zveřejní nejpozději šest měsíců po jejím předložení Evropskému parlamentu a Radě.“.

4.   Nařízení Rady (ES) č. 673/2005 ze dne 25. dubna 2005 o stanovení dodatečných cel na dovoz některých produktů pocházejících ze Spojených států amerických
   (4)

U nařízení (ES) č. 673/2005 by za účelem provádění nezbytných úprav opatření stanovených v uvedeném nařízení měla být pravomoc přijímat akty podle článku 290 Smlouvy o fungování EU přenesena na Komisi, pokud jde o uvedené úpravy.

Nařízení (ES) č. 673/2005 se proto mění takto:

| -1. | Bod odůvodnění 7 se nahrazuje tímto:










  „(7) | Za účelem provedení nezbytných úprav opatření uvedených v tomto nařízení by měla být pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, pokud jde o změny výše dodatečných cel nebo seznamů uvedených v přílohách I a II v souladu s tímto nařízením, svěřena Komisi. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly dokumenty předány souběžně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě. V souvislosti se svou prací na přípravě a provádění aktů v přenesené pravomoci by Komise měla poskytnout veškeré informace a dokumentaci ze svých schůzek s odborníky z členských států. V tomto ohledu by Komise měla zajistit, aby byl Evropský parlament do věci řádně zapojen, a vycházet přitom z postupů, jež se osvědčily v předchozích zkušenostech z jiných politických oblastí, s cílem vytvořit co nejlepší podmínky pro budoucí přezkum aktů v přenesené pravomoci Evropským parlamentem;“. |
| --- | --- | --- |

-1.

Bod odůvodnění 7 se nahrazuje tímto:

„(7)

Za účelem provedení nezbytných úprav opatření uvedených v tomto nařízení by měla být pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, pokud jde o změny výše dodatečných cel nebo seznamů uvedených v přílohách I a II v souladu s tímto nařízením, svěřena Komisi. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly dokumenty předány souběžně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě. V souvislosti se svou prací na přípravě a provádění aktů v přenesené pravomoci by Komise měla poskytnout veškeré informace a dokumentaci ze svých schůzek s odborníky z členských států. V tomto ohledu by Komise měla zajistit, aby byl Evropský parlament do věci řádně zapojen, a vycházet přitom z postupů, jež se osvědčily v předchozích zkušenostech z jiných politických oblastí, s cílem vytvořit co nejlepší podmínky pro budoucí přezkum aktů v přenesené pravomoci Evropským parlamentem;“.

| 1. | V článku 3 se odstavec 3 nahrazuje tímto:
  „3.   Komise je zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 4 za účelem provedení úprav a změn podle tohoto článku.
  Vyžadují-li to při úpravách a změnách příloh závažné naléhavé důvody, použije se na akty v přenesené pravomoci přijaté podle tohoto odstavce postup stanovený v článku 4a.“ |
| --- | --- |

1.

V článku 3 se odstavec 3 nahrazuje tímto:

„3.   Komise je zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 4 za účelem provedení úprav a změn podle tohoto článku.

Vyžadují-li to při úpravách a změnách příloh závažné naléhavé důvody, použije se na akty v přenesené pravomoci přijaté podle tohoto odstavce postup stanovený v článku 4a.“

| 2. | Článek 4 se nahrazuje tímto:
  „Článek 4
  1.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci svěřená Komisi podléhá podmínkám stanoveným v tomto článku.
  2.   Přenesená pravomoc uvedená v čl. 3 odst. 3 je Komisi svěřena na dobu neurčitou ..
  pěti let od ....

   (******)

  Komise předloží zprávu o přenesení pravomoci nejpozději devět měsíců před koncem tohoto pětiletého období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem každého z těchto období. [pozm. návrh 43]

  3.   Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 3 odst. 3 kdykoliv zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
  4.   Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
  5.   Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 3 odst. 3 vstoupí v platnost, pouze pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví ve lhůtě dvou měsíců od oznámení aktu Evropskému parlamentu a Radě námitky nebo pokud před uplynutím této lhůty Evropský parlament i Rada Komisi uvědomí, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce

  čtyři měsíce
  .“
  [pozm. návrh 44] |
| --- | --- |

2.

Článek 4 se nahrazuje tímto:

„Článek 4

1.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci svěřená Komisi podléhá podmínkám stanoveným v tomto článku.

2.   Přenesená pravomoc uvedená v čl. 3 odst. 3 je Komisi svěřena na dobu neurčitou ..
  pěti let od ....

   (******)

  Komise předloží zprávu o přenesení pravomoci nejpozději devět měsíců před koncem tohoto pětiletého období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem každého z těchto období. [pozm. návrh 43]

3.   Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 3 odst. 3 kdykoliv zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.

4.   Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.

5.   Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 3 odst. 3 vstoupí v platnost, pouze pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví ve lhůtě dvou měsíců od oznámení aktu Evropskému parlamentu a Radě námitky nebo pokud před uplynutím této lhůty Evropský parlament i Rada Komisi uvědomí, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce

  čtyři měsíce
  .“

| 3. | Vkládá se nový článek, který zní:
  „Článek 4a
  1.   Akty v přenesené pravomoci přijaté podle tohoto článku vstupují v platnost bezodkladně a jsou použitelné, pokud proti nim není vyslovena námitka v souladu s odstavcem 2. V oznámení aktu v přenesené pravomoci Evropskému parlamentu a Radě se uvedou důvody použití postupu pro naléhavé případy.
  2.   Evropský parlament nebo Rada mohou proti aktu v přenesené pravomoci vyslovit námitky v souladu s postupem uvedeným v čl. 4 odst. 5. V takovém případě Komise akt poté, co ji Evropský parlament nebo Rada uvědomí o svém rozhodnutí vyslovit proti aktu námitky, neprodleně zruší.“ |
| --- | --- |

3.

Vkládá se nový článek, který zní:

„Článek 4a

1.   Akty v přenesené pravomoci přijaté podle tohoto článku vstupují v platnost bezodkladně a jsou použitelné, pokud proti nim není vyslovena námitka v souladu s odstavcem 2. V oznámení aktu v přenesené pravomoci Evropskému parlamentu a Radě se uvedou důvody použití postupu pro naléhavé případy.

2.   Evropský parlament nebo Rada mohou proti aktu v přenesené pravomoci vyslovit námitky v souladu s postupem uvedeným v čl. 4 odst. 5. V takovém případě Komise akt poté, co ji Evropský parlament nebo Rada uvědomí o svém rozhodnutí vyslovit proti aktu námitky, neprodleně zruší.“

| 3a. | Článek 7 se nahrazuje tímto:




  „Článek 7




  Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě návrh na zrušení tohoto nařízení, jakmile Spojené státy americké plně provedou doporučení Orgánu pro řešení sporů Světové obchodní organizace.“.


  [pozm. návrh 45] |
| --- | --- |

3a.

Článek 7 se nahrazuje tímto:

„Článek 7

Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě návrh na zrušení tohoto nařízení, jakmile Spojené státy americké plně provedou doporučení Orgánu pro řešení sporů Světové obchodní organizace.“.

5.   Nařízení Rady (ES) č. 1342/2007 ze dne 22. října 2007 o správě určitých omezení dovozu některých výrobků z oceli z Ruské federace
   (5)

K umožnění účinné správy formou přijímání změn omezení dovozu určitých výrobků z oceli by u nařízení (ES) č. 1342/2007 měla být pravomoc přijímat akty podle článku 290 Smlouvy o fungování EU přenesena na Komisi, pokud jde o změny přílohy V.

Nařízení (ES) č. 1342/2007 se proto mění takto:

| -1. | Vkládá se nový bod odůvodnění, který zní:










  „(10a) | Za účelem účinné správy formou přijímání úprav omezení dovozu určitých výrobků z oceli by měla být pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, pokud jde o změny přílohy V, svěřena Komisi. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly dokumenty předány souběžně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě. V souvislosti se svou prací na přípravě a provádění aktů v přenesené pravomoci by Komise měla poskytnout veškeré informace a dokumentaci ze svých schůzek s odborníky z členských států. V tomto ohledu by Komise měla zajistit, aby byl Evropský parlament do věci řádně zapojen, a vycházet přitom z postupů, jež se osvědčily v předchozích zkušenostech z jiných politických oblastí, s cílem vytvořit co nejlepší podmínky pro budoucí přezkum aktů v přenesené pravomoci Evropským parlamentem;“ |
| --- | --- | --- |

-1.

Vkládá se nový bod odůvodnění, který zní:

„(10a)

Za účelem účinné správy formou přijímání úprav omezení dovozu určitých výrobků z oceli by měla být pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, pokud jde o změny přílohy V, svěřena Komisi. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly dokumenty předány souběžně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě. V souvislosti se svou prací na přípravě a provádění aktů v přenesené pravomoci by Komise měla poskytnout veškeré informace a dokumentaci ze svých schůzek s odborníky z členských států. V tomto ohledu by Komise měla zajistit, aby byl Evropský parlament do věci řádně zapojen, a vycházet přitom z postupů, jež se osvědčily v předchozích zkušenostech z jiných politických oblastí, s cílem vytvořit co nejlepší podmínky pro budoucí přezkum aktů v přenesené pravomoci Evropským parlamentem;“

| 1. | Článek 5 se nahrazuje tímto:
  „Článek 5
  Pro účely použití čl. 3 odst. 3 a 4 a čl. 10 odst. 1 druhého pododstavce dohody je Komise zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 31a tohoto nařízení za účelem provedení nezbytných úprav množstevních limitů stanovených v příloze V.
  V případě, že by prodlení způsobilo těžko napravitelnou škodu, a je to tudíž nutné ze závažných naléhavých důvodů, použije se na akty v přenesené pravomoci přijaté podle tohoto článku postup stanovený v článku 31b.“. |
| --- | --- |

1.

Článek 5 se nahrazuje tímto:

„Článek 5

Pro účely použití čl. 3 odst. 3 a 4 a čl. 10 odst. 1 druhého pododstavce dohody je Komise zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 31a tohoto nařízení za účelem provedení nezbytných úprav množstevních limitů stanovených v příloze V.

V případě, že by prodlení způsobilo těžko napravitelnou škodu, a je to tudíž nutné ze závažných naléhavých důvodů, použije se na akty v přenesené pravomoci přijaté podle tohoto článku postup stanovený v článku 31b.“.

| 2. | V článku 6 se odstavec 3 nahrazuje tímto:
  „3.   Pokud Unie a Ruská federace nedospějí k uspokojivému řešení a pokud Komise zjistí, že existují jasné důkazy obcházení předpisů, je Komise zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 31a týkající se úprav přílohy V za účelem toho, aby od množstevních limitů odečetla stejný objem výrobků pocházejících z Ruské federace.
  V případě, že by prodlení způsobilo těžko napravitelnou škodu, a je to tudíž nutné ze závažných naléhavých důvodů, použije se na akty v přenesené pravomoci přijaté podle tohoto odstavce postup stanovený v článku 31b.“ |
| --- | --- |

2.

V článku 6 se odstavec 3 nahrazuje tímto:

„3.   Pokud Unie a Ruská federace nedospějí k uspokojivému řešení a pokud Komise zjistí, že existují jasné důkazy obcházení předpisů, je Komise zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 31a týkající se úprav přílohy V za účelem toho, aby od množstevních limitů odečetla stejný objem výrobků pocházejících z Ruské federace.

V případě, že by prodlení způsobilo těžko napravitelnou škodu, a je to tudíž nutné ze závažných naléhavých důvodů, použije se na akty v přenesené pravomoci přijaté podle tohoto odstavce postup stanovený v článku 31b.“

| 3. | Článek 12 se nahrazuje tímto:
  „Pokud rozhodnutí o zařazení přijaté v souladu s platnými postupy Unie uvedenými v článku 11 zahrnuje skupinu výrobků, která podléhá množstevnímu limitu, zahájí Komise, je-li to nutné, neprodleně konzultace podle článku 9 s cílem dospět k dohodě o nutných úpravách příslušných množstevních limitů stanovených v příloze V. Za tímto účelem je Komise zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 31a týkající se úprav přílohy V.“ |
| --- | --- |

3.

Článek 12 se nahrazuje tímto:

„Pokud rozhodnutí o zařazení přijaté v souladu s platnými postupy Unie uvedenými v článku 11 zahrnuje skupinu výrobků, která podléhá množstevnímu limitu, zahájí Komise, je-li to nutné, neprodleně konzultace podle článku 9 s cílem dospět k dohodě o nutných úpravách příslušných množstevních limitů stanovených v příloze V. Za tímto účelem je Komise zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 31a týkající se úprav přílohy V.“

| 4. | Za nadpis kapitoly IV se vkládají nové články 31a a 31b, které znějí:
  „Článek 31a
  1.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci svěřená Komisi podléhá podmínkám stanoveným v tomto článku.
  2.   Přenesená pravomoc uvedená v článku 5, čl. 6 odst. 3 a článku 12 je Komisi svěřena na dobu neurčitou.
  pěti let od ....

   (*******)

  Komise předloží zprávu o přenesení pravomoci nejpozději devět měsíců před koncem tohoto pětiletého období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem každého z těchto období. [pozm. návrh 47]

  3.   Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v článku 5, čl. 6 odst. 3 a článku 12 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
  4.   Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
  5.   Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článku 5, čl. 6 odst. 3 a článku 12 vstoupí v platnost, pouze pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví ve lhůtě dvou měsíců od oznámení aktu Evropskému parlamentu a Radě námitky nebo pokud před uplynutím této lhůty Evropský parlament i Rada Komisi uvědomí, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce

  čtyři měsíce
  . [pozm. návrh 48]

  Článek 31b
  1.   Akty v přenesené pravomoci přijaté podle tohoto článku vstupují v platnost bezodkladně a jsou použitelné, pokud proti nim není vyslovena námitka v souladu s odstavcem 2. V oznámení aktu v přenesené pravomoci Evropskému parlamentu a Radě se uvedou důvody použití postupu pro naléhavé případy.
  2.   Evropský parlament nebo Rada mohou proti aktu v přenesené pravomoci vyslovit námitky v souladu s postupem uvedeným v čl. 31a odst. 5. V takovém případě Komise akt poté, co ji Evropský parlament nebo Rada uvědomí o svém rozhodnutí vyslovit proti aktu námitky, neprodleně zruší.“. |
| --- | --- |

4.

Za nadpis kapitoly IV se vkládají nové články 31a a 31b, které znějí:

„Článek 31a

1.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci svěřená Komisi podléhá podmínkám stanoveným v tomto článku.

2.   Přenesená pravomoc uvedená v článku 5, čl. 6 odst. 3 a článku 12 je Komisi svěřena na dobu neurčitou.
  pěti let od ....

   (*******)

  Komise předloží zprávu o přenesení pravomoci nejpozději devět měsíců před koncem tohoto pětiletého období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem každého z těchto období. [pozm. návrh 47]

3.   Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v článku 5, čl. 6 odst. 3 a článku 12 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.

4.   Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.

5.   Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článku 5, čl. 6 odst. 3 a článku 12 vstoupí v platnost, pouze pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví ve lhůtě dvou měsíců od oznámení aktu Evropskému parlamentu a Radě námitky nebo pokud před uplynutím této lhůty Evropský parlament i Rada Komisi uvědomí, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce

  čtyři měsíce
  . [pozm. návrh 48]

Článek 31b

1.   Akty v přenesené pravomoci přijaté podle tohoto článku vstupují v platnost bezodkladně a jsou použitelné, pokud proti nim není vyslovena námitka v souladu s odstavcem 2. V oznámení aktu v přenesené pravomoci Evropskému parlamentu a Radě se uvedou důvody použití postupu pro naléhavé případy.

2.   Evropský parlament nebo Rada mohou proti aktu v přenesené pravomoci vyslovit námitky v souladu s postupem uvedeným v čl. 31a odst. 5. V takovém případě Komise akt poté, co ji Evropský parlament nebo Rada uvědomí o svém rozhodnutí vyslovit proti aktu námitky, neprodleně zruší.“.

6.   Nařízení Rady (ES) č. 1528/2007 ze dne 20 prosince 2007 o uplatňování režimu stanoveného v dohodách zakládajících hospodářské partnerství nebo vedoucích k jeho založení na produkty pocházející z některých států, které jsou součástí skupiny afrických, karibských a tichomořských států (AKT)
   (6)

U nařízení (ES) č. 1528/2007 by za účelem provádění technických úprav režimu uplatňovaného na produkty pocházející z některých států, které jsou součástí skupiny afrických, karibských a tichomořských států (AKT), měla být pravomoc přijímat akty podle článku 290 Smlouvy o fungování EU přenesena na Komisi, pokud jde o technické změny uvedeného nařízení.

Nařízení (ES) č. 1528/2007 se proto mění takto:

| -1. | Vkládá se nový bod odůvodnění, který zní:










  „(16a) | Za účelem přijetí ustanovení, jež jsou nezbytná pro uplatňování tohoto nařízení, by měla být pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o změny přílohy I s cílem zařadit do ní nebo z ní vyjmout regiony nebo státy a s ohledem na zavedení technických změn do přílohy II, jež jsou nezbytné v důsledku použití uvedené přílohy, svěřena Komisi. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly dokumenty předány souběžně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě. V souvislosti se svou prací na přípravě a provádění aktů v přenesené pravomoci by Komise měla poskytnout veškeré informace a dokumentaci ze svých schůzek s odborníky z členských států. V tomto ohledu by Komise měla zajistit, aby byl Evropský parlament do věci řádně zapojen, a vycházet přitom z postupů, jež se osvědčily v předchozích zkušenostech z jiných politických oblastí, s cílem vytvořit co nejlepší podmínky pro budoucí přezkum aktů v přenesené pravomoci Evropským parlamentem;“. |
| --- | --- | --- |

-1.

Vkládá se nový bod odůvodnění, který zní:

„(16a)

Za účelem přijetí ustanovení, jež jsou nezbytná pro uplatňování tohoto nařízení, by měla být pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o změny přílohy I s cílem zařadit do ní nebo z ní vyjmout regiony nebo státy a s ohledem na zavedení technických změn do přílohy II, jež jsou nezbytné v důsledku použití uvedené přílohy, svěřena Komisi. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly dokumenty předány souběžně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě. V souvislosti se svou prací na přípravě a provádění aktů v přenesené pravomoci by Komise měla poskytnout veškeré informace a dokumentaci ze svých schůzek s odborníky z členských států. V tomto ohledu by Komise měla zajistit, aby byl Evropský parlament do věci řádně zapojen, a vycházet přitom z postupů, jež se osvědčily v předchozích zkušenostech z jiných politických oblastí, s cílem vytvořit co nejlepší podmínky pro budoucí přezkum aktů v přenesené pravomoci Evropským parlamentem;“.

| -1a. | Článek 2 se mění takto:










  a) | odstavec 2 se nahrazuje tímto:




  „2.
     
  Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 24a změní přílohu I zařazením regionů nebo států ze skupiny států AKT, které uzavřely jednání o dohodě mezi Unií a tím regionem nebo státem, který přinejmenším splňuje požadavky článku XXIV GATT 1994.“


  [pozm. návrh 50] |
| --- | --- | --- |

-1a.

Článek 2 se mění takto:

a)

odstavec 2 se nahrazuje tímto:

„2.
     
  Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 24a změní přílohu I zařazením regionů nebo států ze skupiny států AKT, které uzavřely jednání o dohodě mezi Unií a tím regionem nebo státem, který přinejmenším splňuje požadavky článku XXIV GATT 1994.“

| b) | v odstavci 3 se návětí nahrazuje tímto:




  „3.
     
  Tento region nebo stát zůstane na seznamu v příloze I, dokud Komise nepřijme akt v přenesené pravomoci v souladu s článkem 24a, kterým změní přílohu I, aby region nebo stát z přílohy vyjmula, zejména když“


  [pozm. návrh 51] |
| --- | --- |

b)

v odstavci 3 se návětí nahrazuje tímto:

„3.
     
  Tento region nebo stát zůstane na seznamu v příloze I, dokud Komise nepřijme akt v přenesené pravomoci v souladu s článkem 24a, kterým změní přílohu I, aby region nebo stát z přílohy vyjmula, zejména když“

| 1. | V článku 4 se odstavec 3 nahrazuje tímto:
  „3.   Komise, jíž je nápomocen Výbor pro celní kodex, zřízený nařízením Rady (EHS) č. 2913/92 ze dne 12. října 1992, kterým se vydává celní kodex Společenství (********) sleduje provádění a uplatňování přílohy II.
  4.   Komise je zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem [vloží se číslo(a) článku(ů), který(é) stanoví postup pro přijímání aktů v přenesené pravomoci, v současnosti články 24a až 24c návrhu KOM(2011) 82 v konečném znění]

  článkem 24a
  , pokud jde o technické změny přílohy II, jejichž provedení je nezbytné v důsledku uplatňování uvedené přílohy. [pozm. návrh 52]

  5.   Rozhodnutí týkající se správy přílohy II se mohou přijmout v souladu s postupem uvedeným v článku 247 a 247a nařízení (EHS) č. 2913/92.

  (********)  Úř. věst. L 302, 19.10.1992, s. 1.“." |
| --- | --- |

1.

V článku 4 se odstavec 3 nahrazuje tímto:

„3.   Komise, jíž je nápomocen Výbor pro celní kodex, zřízený nařízením Rady (EHS) č. 2913/92 ze dne 12. října 1992, kterým se vydává celní kodex Společenství (********) sleduje provádění a uplatňování přílohy II.

4.   Komise je zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem [vloží se číslo(a) článku(ů), který(é) stanoví postup pro přijímání aktů v přenesené pravomoci, v současnosti články 24a až 24c návrhu KOM(2011) 82 v konečném znění]

  článkem 24a
  , pokud jde o technické změny přílohy II, jejichž provedení je nezbytné v důsledku uplatňování uvedené přílohy. [pozm. návrh 52]

5.   Rozhodnutí týkající se správy přílohy II se mohou přijmout v souladu s postupem uvedeným v článku 247 a 247a nařízení (EHS) č. 2913/92.

(********)  Úř. věst. L 302, 19.10.1992, s. 1.“."

| 2. | Článek 23 se nahrazuje tímto:
  „Článek 23
  Přizpůsobení technickému vývoji
  Komise je zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem [vloží se číslo(a) článku(ů), který(é) stanoví postup pro přijímání aktů v přenesené pravomoci, v současnosti články 24a až 24c návrhu KOM(2011) 82 v konečném znění]

  článkem 24a
  , pokud jde o technické změny článku 5 a článků 8 až 22, jichž může být zapotřebí v důsledku rozdílů mezi tímto nařízením a dohodami podepsanými a prozatímně uplatňovanými anebo uzavřenými v souladu s článkem 218 Smlouvy o fungování EU s regiony nebo státy uvedenými v příloze I.“
  [pozm. návrh 53] |
| --- | --- |

2.

Článek 23 se nahrazuje tímto:

„Článek 23

Přizpůsobení technickému vývoji

Komise je zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem [vloží se číslo(a) článku(ů), který(é) stanoví postup pro přijímání aktů v přenesené pravomoci, v současnosti články 24a až 24c návrhu KOM(2011) 82 v konečném znění]

  článkem 24a
  , pokud jde o technické změny článku 5 a článků 8 až 22, jichž může být zapotřebí v důsledku rozdílů mezi tímto nařízením a dohodami podepsanými a prozatímně uplatňovanými anebo uzavřenými v souladu s článkem 218 Smlouvy o fungování EU s regiony nebo státy uvedenými v příloze I.“

| 2a. | Vkládá se nový článek, který zní:




  „Článek 24a




  Výkon přenesené pravomoci




  1.
     
  Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.




  2.
     
  Přenesení pravomoci uvedené v čl. 2 odst. 2 a 3, čl. 4 odst. 4 a článku 23 je svěřeno Komisi na dobu pěti let od ...

   (*********)

  . Komise předloží zprávu o přenesení pravomoci nejpozději devět měsíců před koncem tohoto pětiletého období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem každého z těchto období.




  3.
     
  Přenesení pravomoci uvedené v čl. 2 odst. 2 a 3, čl. 4 odst. 4 a článku 23 může Evropský parlament nebo Rada kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.




  4.
     
  Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.




  5.
     
  Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 2 odst. 2 a 3, čl. 4 odst. 4 a článku 23 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o čtyři měsíce.“


  [pozm. návrh 54] |
| --- | --- |

2a.

Vkládá se nový článek, který zní:

„Článek 24a

Výkon přenesené pravomoci

1.
     
  Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.

2.
     
  Přenesení pravomoci uvedené v čl. 2 odst. 2 a 3, čl. 4 odst. 4 a článku 23 je svěřeno Komisi na dobu pěti let od ...

   (*********)

  . Komise předloží zprávu o přenesení pravomoci nejpozději devět měsíců před koncem tohoto pětiletého období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem každého z těchto období.

3.
     
  Přenesení pravomoci uvedené v čl. 2 odst. 2 a 3, čl. 4 odst. 4 a článku 23 může Evropský parlament nebo Rada kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.

4.
     
  Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.

5.
     
  Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 2 odst. 2 a 3, čl. 4 odst. 4 a článku 23 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o čtyři měsíce.“

7.   Nařízení Rady (ES) č. 55/2008 ze dne 21. ledna 2008 o zavedení autonomních obchodních preferencí pro Moldavsko a o změně nařízení (ES) č. 980/2005 a rozhodnutí Komise 2005/924/ES
   (7)

Aby bylo možné upravovat nařízení (ES) č. 55/2008, měla by být v jeho případě pravomoc přijímat akty podle článku 290 Smlouvy o fungování EU přenesena na Komisi, pokud jde o změny, které je třeba provést v návaznosti na změny celních kódů nebo na uzavření dohod s Moldavskem.

Nařízení (ES) č. 55/2008 se proto mění takto:

| -1. | Vkládá se nový bod odůvodnění, který zní:










  „(12a) | Za účelem umožnění úpravy tohoto by měla být pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, pokud jde o změny, které je třeba provést v návaznosti na změny celních kódů nebo na uzavření dohod s Moldavskem, svěřena Komisi. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly dokumenty předány souběžně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě V souvislosti se svou prací na přípravě a provádění aktů v přenesené pravomoci by Komise měla poskytnout veškeré informace a dokumentaci ze svých schůzek s odborníky z členských států. V tomto ohledu by Komise měla zajistit, aby byl Evropský parlament do věci řádně zapojen, a vycházet přitom z postupů, jež se osvědčily v předchozích zkušenostech z jiných politických oblastí, s cílem vytvořit co nejlepší podmínky pro budoucí přezkum aktů v přenesené pravomoci Evropským parlamentem;“. |
| --- | --- | --- |

-1.

Vkládá se nový bod odůvodnění, který zní:

„(12a)

Za účelem umožnění úpravy tohoto by měla být pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, pokud jde o změny, které je třeba provést v návaznosti na změny celních kódů nebo na uzavření dohod s Moldavskem, svěřena Komisi. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly dokumenty předány souběžně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě V souvislosti se svou prací na přípravě a provádění aktů v přenesené pravomoci by Komise měla poskytnout veškeré informace a dokumentaci ze svých schůzek s odborníky z členských států. V tomto ohledu by Komise měla zajistit, aby byl Evropský parlament do věci řádně zapojen, a vycházet přitom z postupů, jež se osvědčily v předchozích zkušenostech z jiných politických oblastí, s cílem vytvořit co nejlepší podmínky pro budoucí přezkum aktů v přenesené pravomoci Evropským parlamentem;“.

| 1. | Článek 7 se nahrazuje tímto:
  „Článek 7
  Svěření pravomocí
  Komise je zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 8b za účelem provedení nezbytných změn a úprav ustanovení tohoto nařízení v důsledku:






  a) | změn kódů kombinované nomenklatury a klasifikace TARIC; |
| --- | --- | --- |

1.

Článek 7 se nahrazuje tímto:

„Článek 7

Svěření pravomocí

Komise je zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 8b za účelem provedení nezbytných změn a úprav ustanovení tohoto nařízení v důsledku:

a)

změn kódů kombinované nomenklatury a klasifikace TARIC;

| b) | uzavření dalších dohod mezi Unií a Moldavskem.“ |
| --- | --- |

b)

uzavření dalších dohod mezi Unií a Moldavskem.“

| 2. | Vkládá se nový článek, který zní:
  „Článek 8b
  Výkon přenesené pravomoci
  1.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci svěřená Komisi podléhá podmínkám stanoveným v tomto článku.
  2.   Přenesená pravomoc uvedená v článku 7 je Komisi svěřena na dobu neurčitou.
  pěti let od ...

   (**********).
  Komise předloží zprávu o přenesení pravomoci nejpozději devět měsíců před koncem tohoto pětiletého období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem každého z těchto období. [pozm. návrh 56]

  3.   Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v článku 7 kdykoliv zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
  4.   Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
  5.   Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článku 7 vstoupí v platnost, pouze pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví ve lhůtě dvou měsíců od oznámení aktu Evropskému parlamentu a Radě námitky nebo pokud před uplynutím této lhůty Evropský parlament i Rada Komisi uvědomí, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce

  čtyři měsíce
  .“.
  [pozm. návrh 57] |
| --- | --- |

2.

Vkládá se nový článek, který zní:

„Článek 8b

Výkon přenesené pravomoci

1.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci svěřená Komisi podléhá podmínkám stanoveným v tomto článku.

2.   Přenesená pravomoc uvedená v článku 7 je Komisi svěřena na dobu neurčitou.
  pěti let od ...

   (**********).
  Komise předloží zprávu o přenesení pravomoci nejpozději devět měsíců před koncem tohoto pětiletého období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem každého z těchto období. [pozm. návrh 56]

3.   Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v článku 7 kdykoliv zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.

4.   Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.

5.   Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článku 7 vstoupí v platnost, pouze pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví ve lhůtě dvou měsíců od oznámení aktu Evropskému parlamentu a Radě námitky nebo pokud před uplynutím této lhůty Evropský parlament i Rada Komisi uvědomí, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce

  čtyři měsíce
  .“.

| 2a. | Vkládá se nový článek, který zní:




  „Článek 12a




  Podávání zpráv




  1.
     
  Komise předkládá Evropskému parlamentu každých šest měsíců zprávu o uplatňování tohoto nařízení.




  2.
     
  Součástí zprávy jsou informace o provádění tohoto nařízení.




  3.
     
  Evropský parlament může ve lhůtě jednoho měsíce ode dne, kdy Komise tuto zprávu předloží, pozvat Komisi na zvláštní schůzi svého příslušného výboru, aby přednesla a objasnila veškeré otázky spojené s prováděním tohoto nařízení.




  4.
     
  Komise tuto zprávu zveřejní nejpozději šest měsíců po jejím předložení Evropskému parlamentu.“.


  [pozm. návrh 58] |
| --- | --- |

2a.

Vkládá se nový článek, který zní:

„Článek 12a

Podávání zpráv

1.
     
  Komise předkládá Evropskému parlamentu každých šest měsíců zprávu o uplatňování tohoto nařízení.

2.
     
  Součástí zprávy jsou informace o provádění tohoto nařízení.

3.
     
  Evropský parlament může ve lhůtě jednoho měsíce ode dne, kdy Komise tuto zprávu předloží, pozvat Komisi na zvláštní schůzi svého příslušného výboru, aby přednesla a objasnila veškeré otázky spojené s prováděním tohoto nařízení.

4.
     
  Komise tuto zprávu zveřejní nejpozději šest měsíců po jejím předložení Evropskému parlamentu.“.

8.
     
  Nařízení Rady (ES) č. 732/2008 ze dne 22. července 2008 o uplatňování systému všeobecných celních preferencí pro období od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2011 a o změně nařízení (ES) č. 552/97, č. 1933/2006 a nařízení Komise (ES) č. 1100/2006 a č. 964/2007

   (8)

V případě nařízení (ES) č. 732/2008, za účelem přizpůsobení jeho příloh aktuálnímu vývoji, by měla být pravomoc přijímat akty podle článku 290 Smlouvy o fungování Evropské unie přenesena na Komisi, jedná-li se o určité úpravy příloh. Obzvláště důležité je, aby Komise v průběhu přípravných prací vedla náležité konzultace, včetně konzultací s odborníky.

Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit souběžné, včasné a náležité předávání příslušných dokumentů Evropskému parlamentu a Radě.

Nařízení (ES) č. 732/2008 se proto mění takto:

| 1. | V článku 10 se odstavec 2 nahrazuje tímto:


  „2.   Komise je zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 27a za tím účelem, aby po posouzení žádosti rozhodla, zda žádající zemi poskytne zvláštní pobídkový režim pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných, a odpovídajícím způsobem změnila přílohu I.


  V případě, že by prodlení způsobilo těžko napravitelnou škodu, a je to tudíž nutné ze závažných naléhavých důvodů, použije se na akty v přenesené pravomoci přijaté podle tohoto odstavce postup stanovený v článku 27b.“ |
| --- | --- |

1.

V článku 10 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

„2.   Komise je zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 27a za tím účelem, aby po posouzení žádosti rozhodla, zda žádající zemi poskytne zvláštní pobídkový režim pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných, a odpovídajícím způsobem změnila přílohu I.

V případě, že by prodlení způsobilo těžko napravitelnou škodu, a je to tudíž nutné ze závažných naléhavých důvodů, použije se na akty v přenesené pravomoci přijaté podle tohoto odstavce postup stanovený v článku 27b.“

| 2. | V článku 11 se odstavec 8 nahrazuje tímto:


  „8.   Pokud OSN vyřadí určitou zemi ze seznamu nejméně rozvinutých zemí, bude tato země vyňata i ze seznamu zemí využívajících tento režim. Komise je zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 27a, aby změnou přílohy I danou zemi z režimu vyňala a stanovila nejméně tříleté přechodné období.“ |
| --- | --- |

2.

V článku 11 se odstavec 8 nahrazuje tímto:

„8.   Pokud OSN vyřadí určitou zemi ze seznamu nejméně rozvinutých zemí, bude tato země vyňata i ze seznamu zemí využívajících tento režim. Komise je zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 27a, aby změnou přílohy I danou zemi z režimu vyňala a stanovila nejméně tříleté přechodné období.“

| 3. | Článek 25 se nahrazuje tímto:



  „Článek 25



  Komise je zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 27a, aby přijala změny příloh, které jsou nezbytné z těchto důvodů:








  a) | změny kombinované nomenklatury; |
| --- | --- | --- |

3.

Článek 25 se nahrazuje tímto:

„Článek 25

Komise je zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 27a, aby přijala změny příloh, které jsou nezbytné z těchto důvodů:

a)

změny kombinované nomenklatury;

| b) | změny mezinárodního statusu nebo klasifikace zemí nebo území; |
| --- | --- |

b)

změny mezinárodního statusu nebo klasifikace zemí nebo území;

| c) | uplatňování čl. 3 odst. 2; |
| --- | --- |

c)

uplatňování čl. 3 odst. 2;

| d) | pokud země dosáhla prahových hodnot uvedených v čl. 3 odst. 1.“ |
| --- | --- |

d)

pokud země dosáhla prahových hodnot uvedených v čl. 3 odst. 1.“

| 4. | Vkládají se nové články 27a a 27b, které znějí:


  „Článek 27a


  Výkon přenesené pravomoci


  1.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci svěřená Komisi podléhá podmínkám stanoveným v tomto článku.


  2.   Přenesená pravomoc uvedená v čl. 10 odst. 2, čl. 11 odst. 8 a článku 25 je Komisi svěřena na dobu neurčitou.


  3.   Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 10 odst. 2, čl. 11 odst. 8 a článku 25 kdykoliv zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v

  Úředním věstníku Evropské unie

  nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.


  4.   Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.


  5.   Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 10 odst. 2, čl. 11 odst. 8 a článku 25 vstoupí v platnost, pouze pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví ve lhůtě dvou měsíců od oznámení aktu Evropskému parlamentu a Radě námitky nebo pokud před uplynutím této lhůty Evropský parlament i Rada Komisi uvědomí, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.


  Článek 27b


  Postup pro naléhavé případy


  1.   Akty v přenesené pravomoci přijaté podle tohoto článku vstupují v platnost bezodkladně a použijí se, pokud proti nim není vyslovena námitka v souladu s odstavcem 2.
  V oznámení aktu v přenesené pravomoci Evropskému parlamentu a Radě se uvedou důvody použití postupu pro naléhavé případy.


  2.   Evropský parlament nebo Rada mohou proti aktu v přenesené pravomoci vyslovit námitky v souladu s postupem uvedeným v čl. 27a odst. 5. V takovém případě Komise akt poté, co ji Evropský parlament nebo Rada uvědomí o svém rozhodnutí vyslovit proti aktu námitky, neprodleně zruší.“

  [pozm. návrh 59] |
| --- | --- |

4.

Vkládají se nové články 27a a 27b, které znějí:

„Článek 27a

Výkon přenesené pravomoci

1.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci svěřená Komisi podléhá podmínkám stanoveným v tomto článku.

2.   Přenesená pravomoc uvedená v čl. 10 odst. 2, čl. 11 odst. 8 a článku 25 je Komisi svěřena na dobu neurčitou.

3.   Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 10 odst. 2, čl. 11 odst. 8 a článku 25 kdykoliv zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v

  Úředním věstníku Evropské unie

  nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.

4.   Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.

5.   Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 10 odst. 2, čl. 11 odst. 8 a článku 25 vstoupí v platnost, pouze pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví ve lhůtě dvou měsíců od oznámení aktu Evropskému parlamentu a Radě námitky nebo pokud před uplynutím této lhůty Evropský parlament i Rada Komisi uvědomí, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.

Článek 27b

Postup pro naléhavé případy

1.   Akty v přenesené pravomoci přijaté podle tohoto článku vstupují v platnost bezodkladně a použijí se, pokud proti nim není vyslovena námitka v souladu s odstavcem 2.
  V oznámení aktu v přenesené pravomoci Evropskému parlamentu a Radě se uvedou důvody použití postupu pro naléhavé případy.

2.   Evropský parlament nebo Rada mohou proti aktu v přenesené pravomoci vyslovit námitky v souladu s postupem uvedeným v čl. 27a odst. 5. V takovém případě Komise akt poté, co ji Evropský parlament nebo Rada uvědomí o svém rozhodnutí vyslovit proti aktu námitky, neprodleně zruší.“

9.   nařízení Rady (ES) č. 1340/2008 ze dne 8. prosince 2008 o obchodu s některými výrobky z oceli mezi Evropským společenstvím a Republikou Kazachstán
   (9)

K umožnění účinné správy určitých omezení by u nařízení (ES) č. 1340/2008 měla být pravomoc přijímat akty podle článku 290 Smlouvy o fungování EU přenesena na Komisi, pokud jde o změny přílohy V.

Nařízení (ES) č. 1340/2008 se proto mění takto:

| -1. | Vkládá se nový bod odůvodnění, který zní:










  „(9a) | Za účelem umožnění účinné správy určitých omezení by měla být pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, pokud jde o změny přílohy V, svěřena Komisi. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly dokumenty předány souběžně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě. V souvislosti se svou prací na přípravě a provádění aktů v přenesené pravomoci by Komise měla poskytnout veškeré informace a dokumentaci ze svých schůzek s odborníky z členských států. V tomto ohledu by Komise měla zajistit, aby byl Evropský parlament do věci řádně zapojen, a vycházet přitom z postupů, jež se osvědčily v předchozích zkušenostech z jiných politických oblastí, s cílem vytvořit co nejlepší podmínky pro budoucí přezkum aktů v přenesené pravomoci Evropským parlamentem.“. |
| --- | --- | --- |

-1.

Vkládá se nový bod odůvodnění, který zní:

„(9a)

Za účelem umožnění účinné správy určitých omezení by měla být pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, pokud jde o změny přílohy V, svěřena Komisi. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly dokumenty předány souběžně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě. V souvislosti se svou prací na přípravě a provádění aktů v přenesené pravomoci by Komise měla poskytnout veškeré informace a dokumentaci ze svých schůzek s odborníky z členských států. V tomto ohledu by Komise měla zajistit, aby byl Evropský parlament do věci řádně zapojen, a vycházet přitom z postupů, jež se osvědčily v předchozích zkušenostech z jiných politických oblastí, s cílem vytvořit co nejlepší podmínky pro budoucí přezkum aktů v přenesené pravomoci Evropským parlamentem.“.

| 1. | V článku 5 se odstavec 3 nahrazuje tímto:
  „3.   Pokud Unie a Republika Kazachstán nedospějí k uspokojivému řešení a pokud Komise zjistí, že existují jasné důkazy obcházení předpisů, je Komise zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 16a za účelem toho, aby od množstevních limitů odečetla stejný objem výrobků pocházejících z Republiky Kazachstán a odpovídajícím způsobem změnila přílohu V.
  V případě, že by prodlení způsobilo těžko napravitelnou škodu, a je to tudíž nutné ze závažných naléhavých důvodů, použije se na akty v přenesené pravomoci přijaté podle tohoto odstavce postup stanovený v článku 16b.“. |
| --- | --- |

1.

V článku 5 se odstavec 3 nahrazuje tímto:

„3.   Pokud Unie a Republika Kazachstán nedospějí k uspokojivému řešení a pokud Komise zjistí, že existují jasné důkazy obcházení předpisů, je Komise zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 16a za účelem toho, aby od množstevních limitů odečetla stejný objem výrobků pocházejících z Republiky Kazachstán a odpovídajícím způsobem změnila přílohu V.

V případě, že by prodlení způsobilo těžko napravitelnou škodu, a je to tudíž nutné ze závažných naléhavých důvodů, použije se na akty v přenesené pravomoci přijaté podle tohoto odstavce postup stanovený v článku 16b.“.

| 2. | Vkládají se nové články 16a a 16b, které znějí:
  „Článek 16a
  1.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci svěřená Komisi podléhá podmínkám stanoveným v tomto článku.
  2.   Přenesená pravomoc uvedená v čl. 5 odst. 3 je Komisi svěřena na dobu neurčitou

  pěti let od ....

   (***********)

  Komise předloží zprávu o přenesení pravomoci nejpozději devět měsíců před koncem tohoto pětiletého období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem každého z těchto období. [pozm. návrh 61]

  3.   Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 5 odst. 3 kdykoliv zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
  4.   Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
  5.   Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 5 odst. 3 vstoupí v platnost, pouze pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví ve lhůtě dvou měsíců od oznámení aktu Evropskému parlamentu a Radě námitky nebo pokud před uplynutím této lhůty Evropský parlament i Rada Komisi uvědomí, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce

  čtyři měsíce
  . [pozm. návrh 62]

  Článek 16b
  1.   Akty v přenesené pravomoci přijaté podle tohoto článku vstupují v platnost bezodkladně a jsou použitelné, pokud proti nim není vyslovena námitka v souladu s odstavcem 2. V oznámení aktu v přenesené pravomoci Evropskému parlamentu a Radě se uvedou důvody použití postupu pro naléhavé případy.
  2.   Evropský parlament nebo Rada mohou proti aktu v přenesené pravomoci vyslovit námitky v souladu s postupem uvedeným v čl. 16a odst. 5. V takovém případě Komise akt poté, co ji Evropský parlament nebo Rada uvědomí o svém rozhodnutí vyslovit proti aktu námitky, neprodleně zruší.“. |
| --- | --- |

2.

Vkládají se nové články 16a a 16b, které znějí:

„Článek 16a

1.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci svěřená Komisi podléhá podmínkám stanoveným v tomto článku.

2.   Přenesená pravomoc uvedená v čl. 5 odst. 3 je Komisi svěřena na dobu neurčitou

  pěti let od ....

   (***********)

  Komise předloží zprávu o přenesení pravomoci nejpozději devět měsíců před koncem tohoto pětiletého období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem každého z těchto období. [pozm. návrh 61]

3.   Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 5 odst. 3 kdykoliv zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.

4.   Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.

5.   Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 5 odst. 3 vstoupí v platnost, pouze pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví ve lhůtě dvou měsíců od oznámení aktu Evropskému parlamentu a Radě námitky nebo pokud před uplynutím této lhůty Evropský parlament i Rada Komisi uvědomí, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce

  čtyři měsíce
  . [pozm. návrh 62]

Článek 16b

1.   Akty v přenesené pravomoci přijaté podle tohoto článku vstupují v platnost bezodkladně a jsou použitelné, pokud proti nim není vyslovena námitka v souladu s odstavcem 2. V oznámení aktu v přenesené pravomoci Evropskému parlamentu a Radě se uvedou důvody použití postupu pro naléhavé případy.

2.   Evropský parlament nebo Rada mohou proti aktu v přenesené pravomoci vyslovit námitky v souladu s postupem uvedeným v čl. 16a odst. 5. V takovém případě Komise akt poté, co ji Evropský parlament nebo Rada uvědomí o svém rozhodnutí vyslovit proti aktu námitky, neprodleně zruší.“.

10.
     
  Nařízení Rady (ES) č. 1215/2009 ze dne 30. listopadu 2009, kterým se zavádějí mimořádná obchodní opatření pro země a území účastnící se procesu stabilizace a přidružení zavedeného Evropskou unií či s tímto procesem spjaté

   (10)

Aby bylo možné upravovat nařízení (ES) č. 1215/2009, měla by být v jeho případě pravomoc přijímat akty podle článku 290 Smlouvy o fungování Evropské unie přenesena na Komisi, pokud jde o změny, které je třeba provést v návaznosti na změny celních kódů nebo na uzavření dohod se zeměmi nebo územími, na něž se uvedené nařízení vztahuje. Obzvláště důležité je, aby Komise v průběhu přípravných prací vedla náležité konzultace, včetně konzultací s odborníky.

Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit souběžné, včasné a náležité předávání příslušných dokumentů Evropskému parlamentu a Radě.

Nařízení (ES) č. 1215/2009 se proto mění takto:

| 1. | Článek 7 se nahrazuje tímto:


  „Článek 7


  Svěření pravomocí


  Komise je zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s postupem uvedeným v článku 8b za účelem provedení nezbytných změn a úprav ustanovení tohoto nařízení v důsledku:








  a) | změn kódů kombinované nomenklatury a klasifikace TARIC; |
| --- | --- | --- |

1.

Článek 7 se nahrazuje tímto:

„Článek 7

Svěření pravomocí

Komise je zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s postupem uvedeným v článku 8b za účelem provedení nezbytných změn a úprav ustanovení tohoto nařízení v důsledku:

a)

změn kódů kombinované nomenklatury a klasifikace TARIC;

| b) | uzavření dalších dohod mezi Unií a zeměmi a územími uvedenými v článku 1.“ |
| --- | --- |

b)

uzavření dalších dohod mezi Unií a zeměmi a územími uvedenými v článku 1.“

| 2. | Vkládá se nový článek 8b, který zní:


  „Článek 8b


  Výkon přenesené pravomoci


  1.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci svěřená Komisi podléhá podmínkám stanoveným v tomto článku.


  2.   Přenesená pravomoc uvedená v článku 7 je Komisi svěřena na dobu neurčitou.


  3.   Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v článku 7 kdykoliv zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v

  Úředním věstníku Evropské unie

  nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.


  4.   Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.


  5.   Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článku 7 vstoupí v platnost, pouze pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví ve lhůtě dvou měsíců od oznámení aktu Evropskému parlamentu a Radě námitky nebo pokud před uplynutím této lhůty Evropský parlament i Rada Komisi uvědomí, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.“
  [pozm. návrh 63] |
| --- | --- |

2.

Vkládá se nový článek 8b, který zní:

„Článek 8b

Výkon přenesené pravomoci

1.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci svěřená Komisi podléhá podmínkám stanoveným v tomto článku.

2.   Přenesená pravomoc uvedená v článku 7 je Komisi svěřena na dobu neurčitou.

3.   Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v článku 7 kdykoliv zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v

  Úředním věstníku Evropské unie

  nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.

4.   Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.

5.   Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článku 7 vstoupí v platnost, pouze pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví ve lhůtě dvou měsíců od oznámení aktu Evropskému parlamentu a Radě námitky nebo pokud před uplynutím této lhůty Evropský parlament i Rada Komisi uvědomí, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.“

---

(1)  Úř. věst. L 275, 8.11.1993, s. 1.

(**)  
  Den vstupu tohoto nařízení v platnost.

(2)  Úř. věst. L 67, 10.3.1994, s. 1.

(****)  
  Datum vstupu tohoto nařízení v platnost.

(3)  Úř. věst. L 135, 3.6.2003, s. 5.

(*****)  
  Datum vstupu tohoto nařízení v platnost.

(4)  Úř. věst. L 110, 30.4.2005, s. 1.

(******)  
  Datum vstupu tohoto nařízení v platnost.

(5)  Úř. věst. L 300, 17.11.2007, s. 1.

(*******)  
  Datum vstupu tohoto nařízení v platnost.

(6)  Úř. věst. L 348, 31.12.2007, s. 1.

(*********)  
  Datum vstupu tohoto nařízení v platnost.

(7)  Úř. věst. L 20, 24.1.2008, s. 1.

(**********)  
  Datum vstupu tohoto nařízení v platnost.

(8)  
  Úř. věst. L 211, 6.2.2008, s. 1.

(9)  Úř. věst. L 348, 24.12.2008, s. 1.

(***********)  
  Datum vstupu tohoto nařízení v platnost.

(10)  
  Úř. věst. L 328, 15.12.2009, s. 1.

---

| 16.12.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 419/273 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 419/273

---

P7_TA(2012)0448

Zachování rybolovných zdrojů pomocí technických opatření na ochranu nedospělých mořských živočichů ***I

Pozměňovací návrhy přijaté Evropským parlamentem dne 22. listopadu 2012 k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 850/98 o zachování rybolovných zdrojů pomocí technických opatření na ochranu nedospělých mořských živočichů a ruší nařízení Rady (ES) č. 1288/2009 (COM(2012)0298 – C7-0156/2012 – 2012/0158(COD)) (1)

(Řádný legislativní postup: první čtení)

(2015/C 419/53)

[pozm. návrh 32]

---

(1)  Věc byla vrácena příslušnému výboru k opětovnému projednání podle čl. 57 odst.2) druhého pododstavce (A7-0342/2012).

(*)  Pozměňovací návrhy: nový text či text nahrazující původní znění je označen tučnou kurzívou; vypuštění textu je označeno symbolem ▌.

---

NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY

kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 850/98 o zachování rybolovných zdrojů pomocí technických opatření na ochranu nedospělých mořských živočichů a nařízení Rady (ES) č. 1434/98, kterým se stanoví podmínky vykládky sledě obecného pro jiné průmyslové účely než k přímé lidské spotřebě

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 2 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),

v souladu s řádným legislativním postupem,

vzhledem k těmto důvodům:

| 1) | Nařízení Rady (ES) č. 1288/2009 ze dne 27. listopadu 2009, kterým se stanoví přechodná technická opatření od 1. ledna 2010 do 30. června 2011 (2), a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 579/2011 (3), stanoví, že i nadále se budou přechodně do 31. prosince 2012 uplatňovat některá technická opatření stanovená v nařízení Rady (ES) č. 43/2009 ze dne 16. ledna 2009, kterým se na rok 2009 stanoví rybolovná práva a související podmínky pro některé populace ryb a skupiny populací ryb, platné ve vodách Společenství a pro plavidla Společenství ve vodách podléhajících omezením odlovů (4). |
| --- | --- |

1)

Nařízení Rady (ES) č. 1288/2009 ze dne 27. listopadu 2009, kterým se stanoví přechodná technická opatření od 1. ledna 2010 do 30. června 2011 (2), a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 579/2011 (3), stanoví, že i nadále se budou přechodně do 31. prosince 2012 uplatňovat některá technická opatření stanovená v nařízení Rady (ES) č. 43/2009 ze dne 16. ledna 2009, kterým se na rok 2009 stanoví rybolovná práva a související podmínky pro některé populace ryb a skupiny populací ryb, platné ve vodách Společenství a pro plavidla Společenství ve vodách podléhajících omezením odlovů (4).

| 2) | V rámci probíhající reformy společné rybářské politiky (SRP)
  se očekává nový rámec technických opatření pro zachování zdrojů.
  Skutečnost, že tento nový
  rámec pravděpodobně nebude zaveden do konce roku 2012,
  je důvodem pro prodloužení doby uplatňování těchto přechodných technických opatření
  . |
| --- | --- |

2)

V rámci probíhající reformy společné rybářské politiky (SRP)
  se očekává nový rámec technických opatření pro zachování zdrojů.
  Skutečnost, že tento nový
  rámec pravděpodobně nebude zaveden do konce roku 2012,
  je důvodem pro prodloužení doby uplatňování těchto přechodných technických opatření
  .

| 3) | Aby bylo nadále zajištěno náležité zachování a řízení mořských biologických zdrojů, , mělo by být nařízení (ES) č. 850/98 (5) aktualizováno tím, že do něj boudou včleněna přechodná technická opatření. |
| --- | --- |

3)

Aby bylo nadále zajištěno náležité zachování a řízení mořských biologických zdrojů, , mělo by být nařízení (ES) č. 850/98 (5) aktualizováno tím, že do něj boudou včleněna přechodná technická opatření.

| 3a) | Aby bylo nadále zajištěno náležité zachování a řízení mořských biologických zdrojů v Černém moři, měla by být v případě lovení pakambaly velké do nařízení (ES) č. 850/98 zahrnuta minimální velikost při vykládce a minimální velikost ok sítí, jak bylo již dříve stanoveno v právu Unie. |
| --- | --- |

3a)

Aby bylo nadále zajištěno náležité zachování a řízení mořských biologických zdrojů v Černém moři, měla by být v případě lovení pakambaly velké do nařízení (ES) č. 850/98 zahrnuta minimální velikost při vykládce a minimální velikost ok sítí, jak bylo již dříve stanoveno v právu Unie.

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

| 5) | V zájmu snížení výmětů u druhů podléhajících kvótě by měl být zachován zákaz odlovu nejkvalitnější části populace ryb ve všech oblastech ICES. |
| --- | --- |

5)

V zájmu snížení výmětů u druhů podléhajících kvótě by měl být zachován zákaz odlovu nejkvalitnější části populace ryb ve všech oblastech ICES.

| 5a) | Na základě konzultací mezi Unií, Norskem a Faerskými ostrovy, které proběhly v roce 2009, by pro omezení počtu nežádoucích úlovků měl být zaveden zákaz týkající se vypuštění či uvolnění určitých druhů, jakož i požadavek, aby se plavidlo, jehož úlovek obsahuje 10 % podměrečných ryb, přemístilo do jiného loviště. |
| --- | --- |

5a)

Na základě konzultací mezi Unií, Norskem a Faerskými ostrovy, které proběhly v roce 2009, by pro omezení počtu nežádoucích úlovků měl být zaveden zákaz týkající se vypuštění či uvolnění určitých druhů, jakož i požadavek, aby se plavidlo, jehož úlovek obsahuje 10 % podměrečných ryb, přemístilo do jiného loviště.

| 5b) | Na základě doporučení Vědeckotechnického a hospodářského výboru pro rybářství (VTHVR) by měla být zachována omezení týkající se vykládky nebo uchovávání na palubě sledě obecného odloveného v divizi ICES IIa. |
| --- | --- |

5b)

Na základě doporučení Vědeckotechnického a hospodářského výboru pro rybářství (VTHVR) by měla být zachována omezení týkající se vykládky nebo uchovávání na palubě sledě obecného odloveného v divizi ICES IIa.

| 6) | Na základě doporučení VTHVR již není k zajištění udržitelného využívání sledě obecného v divizi ICES VIa zapotřebí
  uzavření oblasti za účelem ochrany tohoto druhu během tření
  ,
  a proto
  by toto
  uzavření
  mělo být zrušeno. |
| --- | --- |

6)

Na základě doporučení VTHVR již není k zajištění udržitelného využívání sledě obecného v divizi ICES VIa zapotřebí
  uzavření oblasti za účelem ochrany tohoto druhu během tření
  ,
  a proto
  by toto
  uzavření
  mělo být zrušeno.

| 7) | Na základě doporučení VTHVR, které spojuje málo úspěšné líhnutí racků tříprstých s nízkými stavy populace smačkovitých, by mělo být v podoblasti ICES IV zachováno uzavření oblasti, s výjimkou každoročně omezeného rybolovu za účelem monitorování populace. |
| --- | --- |

7)

Na základě doporučení VTHVR, které spojuje málo úspěšné líhnutí racků tříprstých s nízkými stavy populace smačkovitých, by mělo být v podoblasti ICES IV zachováno uzavření oblasti, s výjimkou každoročně omezeného rybolovu za účelem monitorování populace.

| 8) | Na základě doporučení VTHVR by v některých oblastech, kde je zakázán rybolov humra severského, mělo být povoleno používat zařízení, která humra severského neloví. |
| --- | --- |

8)

Na základě doporučení VTHVR by v některých oblastech, kde je zakázán rybolov humra severského, mělo být povoleno používat zařízení, která humra severského neloví.

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

| 11) | Na základě doporučení VTHVR by mělo být zachováno uzavření oblasti na ochranu nedospělých jedinců tresky jednoskvrnné v divizi ICES VIb. |
| --- | --- |

11)

Na základě doporučení VTHVR by mělo být zachováno uzavření oblasti na ochranu nedospělých jedinců tresky jednoskvrnné v divizi ICES VIb.

| 11a) | Na základě doporučení ICES a VTHVR by se měla i nadále uplatňovat některá technická opatření pro zachování rybolovných zdrojů ve vodách západně od Skotska (divize ICES


  VIa) zaměřená na ochranu populací tresky obecné, tresky jednoskvrnné a tresky bezvousé, aby se přispělo k zachování rybích populací. |
| --- | --- |

11a)

Na základě doporučení ICES a VTHVR by se měla i nadále uplatňovat některá technická opatření pro zachování rybolovných zdrojů ve vodách západně od Skotska (divize ICES


  VIa) zaměřená na ochranu populací tresky obecné, tresky jednoskvrnné a tresky bezvousé, aby se přispělo k zachování rybích populací.

| 11b) | Na základě doporučení VTHVR by se mělo povolit používání ručních lovných šňůr a automatických přívlačů k rybolovu tresky tmavé v divizi ICES VIa. |
| --- | --- |

11b)

Na základě doporučení VTHVR by se mělo povolit používání ručních lovných šňůr a automatických přívlačů k rybolovu tresky tmavé v divizi ICES VIa.

| 11c) | Na základě doporučení VTHVR o prostorovému rozmístění tresky obecné v divizi ICES VIa, ze kterého vyplývá, že velká většina úlovků tresky obecné pochází z oblasti severně od 59o s. š., by používání tenatových sítí mělo být povoleno na jih od této rovnoběžky. |
| --- | --- |

11c)

Na základě doporučení VTHVR o prostorovému rozmístění tresky obecné v divizi ICES VIa, ze kterého vyplývá, že velká většina úlovků tresky obecné pochází z oblasti severně od 59o s. š., by používání tenatových sítí mělo být povoleno na jih od této rovnoběžky.

| 11d) | Na základě doporučení VTHVR by se mělo povolit používání tenatových sítí k rybolovu máčky skvrnité v divizi ICES VIa. |
| --- | --- |

11d)

Na základě doporučení VTHVR by se mělo povolit používání tenatových sítí k rybolovu máčky skvrnité v divizi ICES VIa.

| 11e) | Vhodnost vlastností lovných zařízení uvedených v odchylce umožňující rybolov vlečnými sítěmi, vlečnými sítěmi pro lov při dně nebo podobnými lovnými zařízeními v divizi ICES VIa by měla být na základě vědeckých doporučení pravidelně přezkoumávána s cílem tato ustanovení pozměnit nebo zrušit. |
| --- | --- |

11e)

Vhodnost vlastností lovných zařízení uvedených v odchylce umožňující rybolov vlečnými sítěmi, vlečnými sítěmi pro lov při dně nebo podobnými lovnými zařízeními v divizi ICES VIa by měla být na základě vědeckých doporučení pravidelně přezkoumávána s cílem tato ustanovení pozměnit nebo zrušit.

| 11f) | Na základě doporučení VTHVR by mělo být zavedeno uzavření oblasti za účelem ochrany nedospělých jedinců tresky obecné v divizi ICES VIa. |
| --- | --- |

11f)

Na základě doporučení VTHVR by mělo být zavedeno uzavření oblasti za účelem ochrany nedospělých jedinců tresky obecné v divizi ICES VIa.

| 11 g) | Vhodnost zákazu odlovu tresky obecné, tresky jednoskvrnné a tresky bezvousé v podoblasti ICES VI by měla být na základě vědeckých doporučení pravidelně přezkoumávána s cílem tento zákaz pozměnit nebo zrušit. |
| --- | --- |

11 g)

Vhodnost zákazu odlovu tresky obecné, tresky jednoskvrnné a tresky bezvousé v podoblasti ICES VI by měla být na základě vědeckých doporučení pravidelně přezkoumávána s cílem tento zákaz pozměnit nebo zrušit.

| 11h) | Na základě doporučení ICES a VTHVR by měla být zachována opatření na ochranu populací tresky obecné v Keltském moři (divize ICES VIIf, VIIg). |
| --- | --- |

11h)

Na základě doporučení ICES a VTHVR by měla být zachována opatření na ochranu populací tresky obecné v Keltském moři (divize ICES VIIf, VIIg).

| 12) | Na základě doporučení VTHVR by měla být zachována opatření na ochranu tření mníka modrého v divizi ICES VIa. |
| --- | --- |

12)

Na základě doporučení VTHVR by měla být zachována opatření na ochranu tření mníka modrého v divizi ICES VIa.

| 13) | Opatření zavedená v roce 2011 Komisí pro rybolov v severovýchodním Atlantiku (NEAFC) na ochranu okouníka v mezinárodních vodách podoblastí ICES I a II by měla být zachována. |
| --- | --- |

13)

Opatření zavedená v roce 2011 Komisí pro rybolov v severovýchodním Atlantiku (NEAFC) na ochranu okouníka v mezinárodních vodách podoblastí ICES I a II by měla být zachována.

| 14) | Opatření stanovená NEAFC v roce 2011 na ochranu okouníka v Irmingerově moři a přilehlých vodách by měla být zachována. |
| --- | --- |

14)

Opatření stanovená NEAFC v roce 2011 na ochranu okouníka v Irmingerově moři a přilehlých vodách by měla být zachována.

| 15) | Na základě doporučení VTHVR by měl být za určitých podmínek v divizích ICES IVc a IVb jih i nadále povolen rybolov s výložníkovými vlečnými sítěmi, jež používají pulzní elektrický proud. |
| --- | --- |

15)

Na základě doporučení VTHVR by měl být za určitých podmínek v divizích ICES IVc a IVb jih i nadále povolen rybolov s výložníkovými vlečnými sítěmi, jež používají pulzní elektrický proud.

| 16) | Na základě konzultací mezi Unií, Norskem a Faerskými ostrovy, které proběhly v roce 2009,
  by měla být některá opatření k omezení kapacity zpracování a vykládky úlovků plavidel pro pelagický rybolov zaměřených na lov makrel, sleďů a kranasů v severovýchodním Atlantiku ▌ zavedena trvale.. |
| --- | --- |

16)

Na základě konzultací mezi Unií, Norskem a Faerskými ostrovy, které proběhly v roce 2009,
  by měla být některá opatření k omezení kapacity zpracování a vykládky úlovků plavidel pro pelagický rybolov zaměřených na lov makrel, sleďů a kranasů v severovýchodním Atlantiku ▌ zavedena trvale..

| 17) | Na základě doporučení ICES by se měla i nadále uplatňovat technická opatření pro zachování zdrojů na ochranu dospělých populací tresky obecné v Irském moři během období tření. |
| --- | --- |

17)

Na základě doporučení ICES by se měla i nadále uplatňovat technická opatření pro zachování zdrojů na ochranu dospělých populací tresky obecné v Irském moři během období tření.

| 17a) | Na základě doporučení VTHVR by se mělo povolit používání třídících mřížek v oblasti omezeného rybolovu v divizi ICES VIIa. |
| --- | --- |

17a)

Na základě doporučení VTHVR by se mělo povolit používání třídících mřížek v oblasti omezeného rybolovu v divizi ICES VIIa.

| 18) | Na základě doporučení VTHVR by měl být rybolov pomocí tenatových sítí v divizích ICES IIIa, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk a v podoblastech ICES VIII, IX, X a XII
  východně od 27o západní délky
  ve vodách o zaznamenané hloubce větší než 200 m, avšak menší než 600 m, povolen pouze za určitých podmínek, které zajistí ochranu biologicky citlivým hlubinným druhům. |
| --- | --- |

18)

Na základě doporučení VTHVR by měl být rybolov pomocí tenatových sítí v divizích ICES IIIa, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk a v podoblastech ICES VIII, IX, X a XII
  východně od 27o západní délky
  ve vodách o zaznamenané hloubce větší než 200 m, avšak menší než 600 m, povolen pouze za určitých podmínek, které zajistí ochranu biologicky citlivým hlubinným druhům.

| 18a) | Je důležité objasnit interakci mezi různými režimy, které se vztahují na rybolov pomocí tenatových sítí, zejména v podoblasti ICES VII. Zejména by mělo být vyjasněno, že se konkrétní odchylka pro rybolov pomocí tenatových sítí o velikosti ok 100 mm a větší v divizích ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, c, j a k a rovněž zvláštní podmínky, které s touto odchylkou souvisí, uplatňují pouze vodách se zaznamenanou hloubkou větší než 200 m a menší než 600 m a že v důsledku toho se pravidla týkající se velikosti ok a složení úlovku uvedená nařízení (ES) č. 850/98 uplatní v divizích ICES VIIa, VIId, VIIe, VIIf, VIIg a VIIh a ve vodách, jejichž zaznamenaná hloubka je menší než 200 m v divizích ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, c, j a k. |
| --- | --- |

18a)

Je důležité objasnit interakci mezi různými režimy, které se vztahují na rybolov pomocí tenatových sítí, zejména v podoblasti ICES VII. Zejména by mělo být vyjasněno, že se konkrétní odchylka pro rybolov pomocí tenatových sítí o velikosti ok 100 mm a větší v divizích ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, c, j a k a rovněž zvláštní podmínky, které s touto odchylkou souvisí, uplatňují pouze vodách se zaznamenanou hloubkou větší než 200 m a menší než 600 m a že v důsledku toho se pravidla týkající se velikosti ok a složení úlovku uvedená nařízení (ES) č. 850/98 uplatní v divizích ICES VIIa, VIId, VIIe, VIIf, VIIg a VIIh a ve vodách, jejichž zaznamenaná hloubka je menší než 200 m v divizích ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, c, j a k.

| 18b) | Na základě doporučení VTHVR by mělo být povoleno používání třístěnných tenatových sítí v podoblasti ICES IX ve vodách o zaznamenané hloubce větší než 200 m, avšak menší než 600 m. |
| --- | --- |

18b)

Na základě doporučení VTHVR by mělo být povoleno používání třístěnných tenatových sítí v podoblasti ICES IX ve vodách o zaznamenané hloubce větší než 200 m, avšak menší než 600 m.

| 19) | Mělo by být nadále povoleno používání některých selektivních zařízení v Biskajském zálivu, aby se zajistilo udržitelné využívání populací štikozubce a humra severského a snížily výměty těchto druhů. |
| --- | --- |

19)

Mělo by být nadále povoleno používání některých selektivních zařízení v Biskajském zálivu, aby se zajistilo udržitelné využívání populací štikozubce a humra severského a snížily výměty těchto druhů.

| 20) | Omezení rybolovu v některých oblastech za účelem ochrany ohrožených hlubinných stanovišť v oblasti upravené předpisy NEAFC, přijatá NEAFC v roce 2004, a v některých oblastech v divizích ICES VIIc, j a k a divizi ICES VIIIc, přijatá Unií v roce 2008, by měla zůstat v platnosti. |
| --- | --- |

20)

Omezení rybolovu v některých oblastech za účelem ochrany ohrožených hlubinných stanovišť v oblasti upravené předpisy NEAFC, přijatá NEAFC v roce 2004, a v některých oblastech v divizích ICES VIIc, j a k a divizi ICES VIIIc, přijatá Unií v roce 2008, by měla zůstat v platnosti.

| 21) | V souladu s doporučením společné pracovní skupiny Unie a Norska zabývající se technickými opatřeními již zákaz rybolovu sleďů, makrel nebo šprotů pomocí vlečných sítí nebo košelkových nevodů ve Skagerraku a Kattegatu o víkendu nepřispívá v důsledku změn ve způsobu rybolovu k zachování populace pelagických ryb., ▌Tento zákaz by proto by měl být
  na základě konzultací mezi Unií, Norskem a Faerskými ostrovy, které proběhly v roce 2011,
  zrušen. |
| --- | --- |

21)

V souladu s doporučením společné pracovní skupiny Unie a Norska zabývající se technickými opatřeními již zákaz rybolovu sleďů, makrel nebo šprotů pomocí vlečných sítí nebo košelkových nevodů ve Skagerraku a Kattegatu o víkendu nepřispívá v důsledku změn ve způsobu rybolovu k zachování populace pelagických ryb., ▌Tento zákaz by proto by měl být
  na základě konzultací mezi Unií, Norskem a Faerskými ostrovy, které proběhly v roce 2011,
  zrušen.

| 22) | V zájmu jasnosti a lepší právní úpravy by měla být zrušena některá zastaralá ustanovení. |
| --- | --- |

22)

V zájmu jasnosti a lepší právní úpravy by měla být zrušena některá zastaralá ustanovení.

| 22a) | V důsledku změn ve způsobu rybolovu a přijetí selektivnějších zařízení je třeba zachovat rozmezí velikosti ok, cílové druhy a požadované procentní podíly úlovků pro Skagerrak a Kattegat. |
| --- | --- |

22a)

V důsledku změn ve způsobu rybolovu a přijetí selektivnějších zařízení je třeba zachovat rozmezí velikosti ok, cílové druhy a požadované procentní podíly úlovků pro Skagerrak a Kattegat.

| 23) | S ohledem na biologické údaje by měla být pozměněna minimální velikost tapesky filipínské. |
| --- | --- |

23)

S ohledem na biologické údaje by měla být pozměněna minimální velikost tapesky filipínské.

| 24) | S cílem přispět k ochraně chobotnice pobřežní a zejména k ochraně nedospělých živočichů byla stanovena minimální velikost chobotnice pobřežní v úlovcích odlovených ve vodách pod svrchovaností nebo jurisdikcí třetích zemí, které se nacházejí v oblasti Výboru pro rybolov ve středovýchodním Atlantiku (CECAF). |
| --- | --- |

24)

S cílem přispět k ochraně chobotnice pobřežní a zejména k ochraně nedospělých živočichů byla stanovena minimální velikost chobotnice pobřežní v úlovcích odlovených ve vodách pod svrchovaností nebo jurisdikcí třetích zemí, které se nacházejí v oblasti Výboru pro rybolov ve středovýchodním Atlantiku (CECAF).

| 24a) | Mělo by být zavedeno opatření, jež by bylo rovnocenné opatření týkající se minimální velikosti při vykládce sardely obecné, neboť by to zjednodušilo práci na palubě plavidel zaměřených na lov tohoto druhu a usnadnilo kontrolní opatření na břehu. |
| --- | --- |

24a)

Mělo by být zavedeno opatření, jež by bylo rovnocenné opatření týkající se minimální velikosti při vykládce sardely obecné, neboť by to zjednodušilo práci na palubě plavidel zaměřených na lov tohoto druhu a usnadnilo kontrolní opatření na břehu.

| 25) | Specifikace pro třídící mřížku, která se má používat za účelem snížení počtu vedlejších úlovků při rybolovu humra severského v divizi
  ICES IIIa
  , podoblasti ICES VI a divizi ICES VIIa,
  by měly být zachovány
  ▌ ▌. |
| --- | --- |

25)

Specifikace pro třídící mřížku, která se má používat za účelem snížení počtu vedlejších úlovků při rybolovu humra severského v divizi
  ICES IIIa
  , podoblasti ICES VI a divizi ICES VIIa,
  by měly být zachovány
  ▌ ▌.

| 26) | Specifikace dílců se čtvercovými oky, které se mají použít za určitých podmínek při rybolovu za použití některých vlečných zařízení v Biskajském zálivu, by měly být zachovány. |
| --- | --- |

26)

Specifikace dílců se čtvercovými oky, které se mají použít za určitých podmínek při rybolovu za použití některých vlečných zařízení v Biskajském zálivu, by měly být zachovány.

| 27) | ▌V oblasti omezeného rybolovu v divizi ICES VIa by u plavidel o výkonu motoru nižším než 112 kW mělo být povoleno použití dvoumetrových dílců se čtvercovými oky. |
| --- | --- |

27)

▌V oblasti omezeného rybolovu v divizi ICES VIa by u plavidel o výkonu motoru nižším než 112 kW mělo být povoleno použití dvoumetrových dílců se čtvercovými oky.

| 27a) | Po vstupu Lisabonské smlouvy v platnost dne 1. prosince 2009 je třeba změnit výraz „Společenství“ používaný v normativní části nařízení (ES) č. 850/98. |
| --- | --- |

27a)

Po vstupu Lisabonské smlouvy v platnost dne 1. prosince 2009 je třeba změnit výraz „Společenství“ používaný v normativní části nařízení (ES) č. 850/98.

| 27b) | Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení pravidel pro používání lovných zařízení s rovnocenně vysokou selektivností při rybolovu humra severského v divizi ICES VIa a pravidel pro vyloučení konkrétních druhů rybolovu určitého členského státu ze zákazu používání tenatových a třístěnných tenatových sítí v podoblastech ICES VIII, IX a X, pokud je úroveň vedlejších úlovků žraloků a výmětů velmi nízká, by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány, aniž by se uplatňovalo nařízení (EU) č. 182/2011

   (6).
  ▌ |
| --- | --- |

27b)

Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení pravidel pro používání lovných zařízení s rovnocenně vysokou selektivností při rybolovu humra severského v divizi ICES VIa a pravidel pro vyloučení konkrétních druhů rybolovu určitého členského státu ze zákazu používání tenatových a třístěnných tenatových sítí v podoblastech ICES VIII, IX a X, pokud je úroveň vedlejších úlovků žraloků a výmětů velmi nízká, by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány, aniž by se uplatňovalo nařízení (EU) č. 182/2011

   (6).

▌

| 29) | Nařízení (ES) č. 850/98 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

29)

Nařízení (ES) č. 850/98 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| 29a) | Nařízení Rady (ES) č. 1434/98 stanoví konkrétní podmínky vykládky sledě obecného pro jiné průmyslové účely než k přímé lidské spotřebě. Do tohoto nařízení by měla být začleněna zvláštní odchylka od podmínek pro vykládku vedlejších úlovků sledě obecného při rybolovu s použitím sítí s oky malé velikosti v divizi ICES IIIa, podoblasti IV, divizi VIId a ve vodách EU divize IIa, která byla již dříve zahrnuta do jiných právních předpisů Unie. Nařízení (ES) č. 1434/98 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno, |
| --- | --- |

29a)

Nařízení Rady (ES) č. 1434/98 stanoví konkrétní podmínky vykládky sledě obecného pro jiné průmyslové účely než k přímé lidské spotřebě. Do tohoto nařízení by měla být začleněna zvláštní odchylka od podmínek pro vykládku vedlejších úlovků sledě obecného při rybolovu s použitím sítí s oky malé velikosti v divizi ICES IIIa, podoblasti IV, divizi VIId a ve vodách EU divize IIa, která byla již dříve zahrnuta do jiných právních předpisů Unie. Nařízení (ES) č. 1434/98 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,

PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Změny nařízení (ES) č. 850/98

Nařízení (ES) č. 850/98 se mění takto:

| -1a) | Vkládá se nový článek, který zní:




  „Článek 1a




  V čl. 4 odst. 2 písm. c), čl. 46 odst. 1 písm. b) a poznámce pod čarou 5 přílohy I se slovo ‚Společenství‘ ve všech mluvnických tvarech nahrazuje slovem ‚Unie‘ v odpovídajícím mluvnickém tvaru a provedou se nezbytné mluvnické úpravy.“ |
| --- | --- |

-1a)

Vkládá se nový článek, který zní:

„Článek 1a

V čl. 4 odst. 2 písm. c), čl. 46 odst. 1 písm. b) a poznámce pod čarou 5 přílohy I se slovo ‚Společenství‘ ve všech mluvnických tvarech nahrazuje slovem ‚Unie‘ v odpovídajícím mluvnickém tvaru a provedou se nezbytné mluvnické úpravy.“

| -1b) | V článku 2 se doplňuje nové písmeno, které zní:










  „i) | Region 9



  Všechny vody Černého moře odpovídající zeměpisné podoblasti 29, jak je definována v příloze I nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1343/2011 ze dne 13. prosince 2011 o některých ustanoveních pro rybolov v oblasti dohody GFCM (Generální komise pro rybolov ve Středozemním moři)

   (*)

  a v usnesení GFCM/33/2009/2. |
| --- | --- | --- |

-1b)

V článku 2 se doplňuje nové písmeno, které zní:

„i)

Region 9

(*)  

  Úř. věst. L 347, 30.12.2011, str. 44“
  "

| -1c) | V čl. 11 odst. 1 se doplňuje nový pododstavec, který zní:




  „Použitím této odchylky není dotčen čl. 34b odst. 2 písm. c).“ |
| --- | --- |

-1c)

V čl. 11 odst. 1 se doplňuje nový pododstavec, který zní:

„Použitím této odchylky není dotčen čl. 34b odst. 2 písm. c).“

| -1d) | Vkládá se nový článek, který zní:




  „Článek 11a




  V regionu 9 činí minimální velikost ok tenatových sítí používaných pro lov pakambaly velké při dně 400 mm.“ |
| --- | --- |

-1d)

Vkládá se nový článek, který zní:

„Článek 11a

V regionu 9 činí minimální velikost ok tenatových sítí používaných pro lov pakambaly velké při dně 400 mm.“

| 1d) | Článek 17 se nahrazuje tímto:




  „Mořský živočich nemá požadovanou velikost, jsou-li jeho rozměry menší než minimální rozměry stanovené pro daný druh a zeměpisnou oblast v příloze XII a příloze XIIa.“. |
| --- | --- |

1d)

Článek 17 se nahrazuje tímto:

„Mořský živočich nemá požadovanou velikost, jsou-li jeho rozměry menší než minimální rozměry stanovené pro daný druh a zeměpisnou oblast v příloze XII a příloze XIIa.“.

| 1e) | V článku 19 se doplňuje nový odstavec, který zní:




  „4.
     
  Odstavce 2 a 3 se nevztahují na region 9.“ |
| --- | --- |

1e)

V článku 19 se doplňuje nový odstavec, který zní:

„4.
     
  Odstavce 2 a 3 se nevztahují na region 9.“

| 2) | Vkládá se nová hlava, která zní:

  „HLAVA IIIa


  OPATŘENÍ KE SNÍŽENÍ VÝMĚTŮ


  Článek 19a



  Zákaz odlovu nejkvalitnější části populace ryb


  1.   
  V regionech 1, 2, 3 a 4 jsou během rybolovných operací zakázány výměty u druhů podléhajících kvótě, které mohou být zákonně vyloženy.


  2.   Ustanovení uvedená v odstavci 1 se použijí, aniž jsou dotčeny povinnosti stanovené v tomto nařízení nebo v jakýchkoli jiných právních předpisech Unie v oblasti rybolovu.


  Článek 19b




  Ustanovení týkající se opuštění oblasti a zákaz týkající se uvolnění určitých druhů


  1.   Pokud množství podměrečných makrel, sleďů nebo kranasů v regionech 1, 2, 3 a 4 přesáhne 10 % celkového množství úlovků při jediném vytažení sítě, plavidlo se přemístí do jiného loviště.
  2.   
  V regionech 1, 2, 3 a 4 je zakázáno vypouštět makrely, sledě nebo kranase dříve, než je síť zcela vytažena na palubu rybářského plavidla, což by mělo za následek ztráty v podobě mrtvých nebo umírajících ryb.“ |
| --- | --- |

2)

Vkládá se nová hlava, která zní:

„HLAVA IIIa

OPATŘENÍ KE SNÍŽENÍ VÝMĚTŮ

Článek 19a

Zákaz odlovu nejkvalitnější části populace ryb

1.   
  V regionech 1, 2, 3 a 4 jsou během rybolovných operací zakázány výměty u druhů podléhajících kvótě, které mohou být zákonně vyloženy.

2.   Ustanovení uvedená v odstavci 1 se použijí, aniž jsou dotčeny povinnosti stanovené v tomto nařízení nebo v jakýchkoli jiných právních předpisech Unie v oblasti rybolovu.

Článek 19b

Ustanovení týkající se opuštění oblasti a zákaz týkající se uvolnění určitých druhů

1.   Pokud množství podměrečných makrel, sleďů nebo kranasů v regionech 1, 2, 3 a 4 přesáhne 10 % celkového množství úlovků při jediném vytažení sítě, plavidlo se přemístí do jiného loviště.

2.   
  V regionech 1, 2, 3 a 4 je zakázáno vypouštět makrely, sledě nebo kranase dříve, než je síť zcela vytažena na palubu rybářského plavidla, což by mělo za následek ztráty v podobě mrtvých nebo umírajících ryb.“

| 3) | V čl. 20 odst. 1 se zrušuje písmeno d). |
| --- | --- |

3)

V čl. 20 odst. 1 se zrušuje písmeno d).

| 3a) | Vkládá se nový článek, který zní:


  „Článek 20a




  Omezení odlovu sledě obecného ve vodách Unie divize ICES IIa




  Zakazuje se vykládat nebo uchovávat na palubě sledě obecného odloveného ve vodách Umie divize ICES IIa v obdobích od 1. ledna do 28. února a od 16. května do 31. prosince.“ |
| --- | --- |

3a)

Vkládá se nový článek, který zní:

„Článek 20a

Omezení odlovu sledě obecného ve vodách Unie divize ICES IIa

Zakazuje se vykládat nebo uchovávat na palubě sledě obecného odloveného ve vodách Umie divize ICES IIa v obdobích od 1. ledna do 28. února a od 16. května do 31. prosince.“

| 4) | Článek 29a se nahrazuje tímto:

  „Článek 29a


  Uzavření oblasti pro rybolov smačkovitých v podoblasti ICES IV

  1.   Zakazuje se vykládat nebo uchovávat na palubě smačkovité ulovené v zeměpisné oblasti ohraničené východním pobřežím Anglie a Skotska a loxodromami postupně spojujícími níže uvedené souřadnice, které se měří podle systému WGS84:






  — | východní pobřeží Anglie na 55o30' severní šířky, |
| --- | --- | --- |

4)

Článek 29a se nahrazuje tímto:

„Článek 29a

Uzavření oblasti pro rybolov smačkovitých v podoblasti ICES IV

1.   Zakazuje se vykládat nebo uchovávat na palubě smačkovité ulovené v zeměpisné oblasti ohraničené východním pobřežím Anglie a Skotska a loxodromami postupně spojujícími níže uvedené souřadnice, které se měří podle systému WGS84:

—

východní pobřeží Anglie na 55o30' severní šířky,

| — | 55o30' severní šířky 01o00' západní délky, |
| --- | --- |

—

55o30' severní šířky 01o00' západní délky,

| — | 58o00' severní šířky 01o00' západní délky, |
| --- | --- |

—

58o00' severní šířky 01o00' západní délky,

| — | 58o00' severní šířky 02o00' západní délky, |
| --- | --- |

—

58o00' severní šířky 02o00' západní délky,

| — | východní pobřeží Skotska na 02o00' západní délky.“ |
| --- | --- |

—

východní pobřeží Skotska na 02o00' západní délky.“

2.
     
  Povoluje se rybolov pro vědecký výzkum za účelem sledování populace smačkovitých v dané oblasti a účinků uzavření."

| 5) | V článku 29b se odstavec 3 nahrazuje tímto:
  „3.   Odchylně od zákazu stanoveného v odstavci 1 se povoluje odlov pomocí košů, který se netýká humra severského, v zeměpisných oblastech a během období uvedených v uvedeném odstavci.“ |
| --- | --- |

5)

V článku 29b se odstavec 3 nahrazuje tímto:

„3.   Odchylně od zákazu stanoveného v odstavci 1 se povoluje odlov pomocí košů, který se netýká humra severského, v zeměpisných oblastech a během období uvedených v uvedeném odstavci.“

| 6) | Vkládají se nové články, které znějí:

  „Článek 29c


  Oblast Rockall pro tresku jednoskvrnnou v podoblasti ICES VI

  1.   V oblastech ohraničených loxodromami postupně spojujícími níže uvedené souřadnice, které se měří podle systému WGS84, se zakazuje se veškerý rybolov tresky jednoskvrnnéz oblasti Rockall s výjimkou rybolovu prováděného pomocí dlouhých lovných šňůr:






  — | 57o00' s. š. 15o00' z. d. |
| --- | --- | --- |

6)

Vkládají se nové články, které znějí:

„Článek 29c

Oblast Rockall pro tresku jednoskvrnnou v podoblasti ICES VI

1.   V oblastech ohraničených loxodromami postupně spojujícími níže uvedené souřadnice, které se měří podle systému WGS84, se zakazuje se veškerý rybolov tresky jednoskvrnnéz oblasti Rockall s výjimkou rybolovu prováděného pomocí dlouhých lovných šňůr:

—

57o00' s. š. 15o00' z. d.

| — | 57o00' s. š. 14o00' z. d. |
| --- | --- |

—

57o00' s. š. 14o00' z. d.

| — | 56o30' s. š. 14o00' z. d. |
| --- | --- |

—

56o30' s. š. 14o00' z. d.

| — | 56o30' s. š. 15o00' z. d. |
| --- | --- |

—

56o30' s. š. 15o00' z. d.

| — | 57o00' s. š. 15o00' z. d. |
| --- | --- |

—

57o00' s. š. 15o00' z. d.

Článek 29d

Omezení odlovu tresky obecné, tresky jednoskvrnné a tresky bezvousé v podoblasti ICES VI

1.   V části divize ICES VIa, která se nachází východně nebo jižně od loxodrom postupně spojujících níže uvedené souřadnice, které se měří podle systému WGS84, se zakazuje provádět jakékoliv rybolovné činnosti týkající se tresky obecné, tresky jednoskvrnné a tresky bezvousé:

| — | 54o30' s. š. 10o35' z. d. |
| --- | --- |

—

54o30' s. š. 10o35' z. d.

| — | 55o20' s. š. 09o50' z. d. |
| --- | --- |

—

55o20' s. š. 09o50' z. d.

| — | 55o30' s. š. 09o20' z. d. |
| --- | --- |

—

55o30' s. š. 09o20' z. d.

| — | 56o40' s. š. 08o55' z. d. |
| --- | --- |

—

56o40' s. š. 08o55' z. d.

| — | 57o00' s. š. 09o00' z. d. |
| --- | --- |

—

57o00' s. š. 09o00' z. d.

| — | 57o20' s. š. 09o20' z. d. |
| --- | --- |

—

57o20' s. š. 09o20' z. d.

| — | 57o50' s. š. 09o20' z. d. |
| --- | --- |

—

57o50' s. š. 09o20' z. d.

| — | 58o10' s. š. 09o00' z. d. |
| --- | --- |

—

58o10' s. š. 09o00' z. d.

| — | 58o40' s. š. 07o40' z. d. |
| --- | --- |

—

58o40' s. š. 07o40' z. d.

| — | 59o00' s. š. 07o30' z. d. |
| --- | --- |

—

59o00' s. š. 07o30' z. d.

| — | 59o20' s. š. 06o30' z. d. |
| --- | --- |

—

59o20' s. š. 06o30' z. d.

| — | 59o40' s. š. 06o05' z. d. |
| --- | --- |

—

59o40' s. š. 06o05' z. d.

| — | 59o40' s. š. 05o30' z. d. |
| --- | --- |

—

59o40' s. š. 05o30' z. d.

| — | 60o00' s. š. 04o50' z. d. |
| --- | --- |

—

60o00' s. š. 04o50' z. d.

| — | 60o15' s. š. 04o00' z. d. |
| --- | --- |

—

60o15' s. š. 04o00' z. d.

2.   Na každém rybářském plavidle nacházejícím se v oblasti uvedené v odstavci 1 tohoto řlánku se zajistí, že lovná zařízení na palubě budou přivázána a uložena v souladu s článkem 47 nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 ze dne 20. listopadu 2009 o zavedení kontrolního režimu Společenství k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky (**).

3.   Odchylně od odstavce 1 se povoluje provádět rybolovné činnosti v 
  oblastech stanovených v uvedeném odstavci
  za použití pevných sítí upevněných skobami, drapáků pro lov hřebenatkovitých, drapáků pro lov mušlí, ručních lovných šňůr, mechanizovaných přívlačí, tažených sítí a plážových nevodů, krytých vrší a košů za předpokladu, že:

| a) | na palubě se nenachází ani nenasazují žádná jiná lovná zařízení než pobřežní pevné sítě upevněné skobami, drapáky pro lov hřebenatkovitých, drapáky pro lov mušlí, ruční lovné šňůry, mechanizované přívlače, tažené sítě a plážové nevody, kryté vrše a koše; a |
| --- | --- |

a)

na palubě se nenachází ani nenasazují žádná jiná lovná zařízení než pobřežní pevné sítě upevněné skobami, drapáky pro lov hřebenatkovitých, drapáky pro lov mušlí, ruční lovné šňůry, mechanizované přívlače, tažené sítě a plážové nevody, kryté vrše a koše; a

| b) | na palubě se neuchovávají a na břeh se nevykládají ani nedopravují žádné jiné ryby kromě makrely obecné, tresky sajdy, tresky tmavé a lososa nebo žádní jiní vodní živočichové se schránkou kromě měkkýšů a korýšů. |
| --- | --- |

b)

na palubě se neuchovávají a na břeh se nevykládají ani nedopravují žádné jiné ryby kromě makrely obecné, tresky sajdy, tresky tmavé a lososa nebo žádní jiní vodní živočichové se schránkou kromě měkkýšů a korýšů.

4.   Odchylně od odstavce 1 se povoluje provádět rybolovné činnosti v oblasti stanovené v uvedeném odstavci za použití sítí o velikosti ok menší než 55 mm za předpokladu, že:

| a) | na palubě plavidla není převážena žádná síť s oky o velikosti 55 mm nebo větší; a |
| --- | --- |

a)

na palubě plavidla není převážena žádná síť s oky o velikosti 55 mm nebo větší; a

| b) | na palubě se neuchovávají žádné jiné ryby kromě sledě obecného, makrely obecné, sardinky obecné, sardinek druhu Sardinella, kranase obecného, šprota obecného, tresky modravé, drsnatce a stříbrnice. |
| --- | --- |

b)

na palubě se neuchovávají žádné jiné ryby kromě sledě obecného, makrely obecné, sardinky obecné, sardinek druhu Sardinella, kranase obecného, šprota obecného, tresky modravé, drsnatce a stříbrnice.

4a
  .   
  Odchylně od odstavce 1 se povoluje provádět rybolovné činnosti v oblasti stanovené v uvedeném odstavci za použití tenatových sítí o velikosti ok větší než 120mm za předpokladu, že:

| a) | jsou nasazené pouze v oblasti jižně od 59o s. š.; |
| --- | --- |

a)

jsou nasazené pouze v oblasti jižně od 59o s. š.;

| b) | maximální délka nasazené tenatové sítě je 20 km pro každé plavidlo; |
| --- | --- |

b)

maximální délka nasazené tenatové sítě je 20 km pro každé plavidlo;

| c) | maximální délka ponoření je 24 hodin; a |
| --- | --- |

c)

maximální délka ponoření je 24 hodin; a

| d) | maximálně 5 % úlovku představuje treska bezvousá a treska obecná. |
| --- | --- |

d)

maximálně 5 % úlovku představuje treska bezvousá a treska obecná.

4b.
     
  Odchylně od odstavce 1 se povoluje provádět rybolovné činnosti v oblasti stanovené v uvedeném odstavci za použití tenatových sítí o velikosti ok větší než 90 mm za předpokladu, že:

| c) | se nasazují pouze v oblasti tří námořních mil od pobřeží a po dobu nejvýše 10 dní za kalendářní měsíc; |
| --- | --- |

c)

se nasazují pouze v oblasti tří námořních mil od pobřeží a po dobu nejvýše 10 dní za kalendářní měsíc;

| d) | maximální délka nasazené tenatové sítě je 1000 m; |
| --- | --- |

d)

maximální délka nasazené tenatové sítě je 1000 m;

| e) | maximální délka ponoření je 24 hodin; a |
| --- | --- |

e)

maximální délka ponoření je 24 hodin; a

| f) | nejméně 70 % úlovku představuje máčka skvrnitá. |
| --- | --- |

f)

nejméně 70 % úlovku představuje máčka skvrnitá.

5.   Odchylně od odstavce 1 je v oblasti stanovené v uvedeném odstavci povolen lov humra severského za předpokladu, že:

| g) | je použito lovné zařízení s třídící mřížkou v souladu s 
  body 2 až 5
  přílohy XIVa nebo dílec se čtvercovými oky popsaný v příloze XIVc
  nebo jiné zařízení s rovnocenně vysokou selektivitou
  ; |
| --- | --- |

g)

je použito lovné zařízení s třídící mřížkou v souladu s 
  body 2 až 5
  přílohy XIVa nebo dílec se čtvercovými oky popsaný v příloze XIVc
  nebo jiné zařízení s rovnocenně vysokou selektivitou
  ;

| h) | lovné zařízení je konstruováno s oky o minimální velikosti 80 mm; |
| --- | --- |

h)

lovné zařízení je konstruováno s oky o minimální velikosti 80 mm;

| i) | nejméně 30 % hmotnosti úlovku uchovávaného na palubě představuje humr severský; |
| --- | --- |

i)

nejméně 30 % hmotnosti úlovku uchovávaného na palubě představuje humr severský;

▌

Komise na základě kladného stanoviska VTHVR přijme prováděcí akty určující, která zařízení se mají považovat za zařízení s rovnocenně vysokou selektivností pro účely písmene a).

6.   Odstavec 5 se nepoužije v oblasti ohraničené loxodromami postupně spojujícími níže uvedené souřadnice, které se měří podle systému WGS84:

| — | 59o05' s. š. 06o45' z. d. |
| --- | --- |

—

59o05' s. š. 06o45' z. d.

| — | 59o30' s. š. 06o00' z. d. |
| --- | --- |

—

59o30' s. š. 06o00' z. d.

| — | 59o40' s. š. 05o00' z. d. |
| --- | --- |

—

59o40' s. š. 05o00' z. d.

| — | 60o00' s. š. 04o00' z. d. |
| --- | --- |

—

60o00' s. š. 04o00' z. d.

| — | 59o30' s. š. 04o00' z. d. |
| --- | --- |

—

59o30' s. š. 04o00' z. d.

| — | 59o05' s. š. 06o45' z. d. |
| --- | --- |

—

59o05' s. š. 06o45' z. d.

7.   Odchylně od odstavce 1 se povoluje rybolov vlečnými sítěmi, včetně vlečných sítí pro lov při dně, nebo podobnými lovnými zařízeními v oblasti stanovené v uvedeném odstavci za předpokladu, že:

| a) | všechny sítě na palubě plavidla mají minimální velikost ok sítě 120 mm pro plavidla o celkové délce větší než 15 m a minimální velikost ok sítě 110 mm pro všechna ostatní plavidla; |
| --- | --- |

a)

všechny sítě na palubě plavidla mají minimální velikost ok sítě 120 mm pro plavidla o celkové délce větší než 15 m a minimální velikost ok sítě 110 mm pro všechna ostatní plavidla;

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

| c) | pokud úlovek uchovávaný na palubě zahrnuje méně než 90 % tresky tmavé, zahrnuje používané lovné zařízení dílec se čtvercovými oky, jak je popsán v příloze XIVc, a |
| --- | --- |

c)

pokud úlovek uchovávaný na palubě zahrnuje méně než 90 % tresky tmavé, zahrnuje používané lovné zařízení dílec se čtvercovými oky, jak je popsán v příloze XIVc, a

| d) | pokud je celková délka plavidla menší nebo rovna 15 m, bez ohledu na množství úlovku tresky tmavé uchovávaného na palubě, zahrnuje používané lovné zařízení dílec se čtvercovými oky, jak je popsán v příloze XIVd. |
| --- | --- |

d)

pokud je celková délka plavidla menší nebo rovna 15 m, bez ohledu na množství úlovku tresky tmavé uchovávaného na palubě, zahrnuje používané lovné zařízení dílec se čtvercovými oky, jak je popsán v příloze XIVd.

7a.
     
  Nejpozději do 1. ledna 2015 a poté nejpozději každé dva roky Komise posoudí na základě vědeckých doporučení VTHVR vlastnosti lovných zařízení uvedené v odstavci 7 a případně předloží Evropskému parlamentu a Radě návrh na změnu odstavce 7.

8.   Odstavec 7 se nepoužije v oblasti ohraničené loxodromami postupně spojujícími níže uvedené souřadnice, které se měří podle systému WGS84:

| — | 59o05' s. š. 06o45' z. d. |
| --- | --- |

—

59o05' s. š. 06o45' z. d.

| — | 59o30' s. š. 06o00' z. d. |
| --- | --- |

—

59o30' s. š. 06o00' z. d.

| — | 59o40' s. š. 05o00' z. d. |
| --- | --- |

—

59o40' s. š. 05o00' z. d.

| — | 60o00' s. š. 04o00' z. d. |
| --- | --- |

—

60o00' s. š. 04o00' z. d.

| — | 59o30' s. š. 04o00' z. d. |
| --- | --- |

—

59o30' s. š. 04o00' z. d.

| — | 59o05' s. š. 06o45' z. d. |
| --- | --- |

—

59o05' s. š. 06o45' z. d.

8a.
     


  Od 1. ledna do 31. března a od 1. října do 31. prosince každého roku se zakazuje provádět jakékoli rybolovné činnosti za použití jakéhokoli ze zařízení uvedených v příloze I nařízení Rady (ES) č. 1342/2008 ze dne 18. prosince 2008, kterým se zavádí dlouhodobý plán pro populace tresky obecné a lov těchto populací

   (***)

  , v oblasti vymezené v rámci oblasti ICES VIAa a ohraničené loxodromami postupně spojujícími níže uvedené souřadnice:

| — | 07o07' z. d. 55o25' s. š. |
| --- | --- |

—

07o07' z. d. 55o25' s. š.

| — | 07o00' z. d. 55o25' s. š. |
| --- | --- |

—

07o00' z. d. 55o25' s. š.

| — | 06o50' z. d. 55o18' s. š. |
| --- | --- |

—

06o50' z. d. 55o18' s. š.

| — | 06o50' z. d. 55o17' s. š. |
| --- | --- |

—

06o50' z. d. 55o17' s. š.

| — | 06o52' z. d. 55o17' s. š. |
| --- | --- |

—

06o52' z. d. 55o17' s. š.

| — | 07o07' z. d. 55o25' s. š. |
| --- | --- |

—

07o07' z. d. 55o25' s. š.

Velitel rybářského plavidla ani žádná jiná osoba na palubě nenařídí ani nedovolí komukoli na palubě, aby se pokusil o odlov, vykládku, překládku nebo uchování ryb, jež byly uloveny ve vymezené oblasti, na palubě.

9.   Každý dotčený členský stát provede program pro pozorovatele na palubě od 1. ledna do
  31. prosince
  každého roku s cílem odebrat vzorky z úlovků a výmětů plavidel, která využívají odchylek stanovených v odstavcích
  4a, 4b, 5
  a 7. Programy pro pozorovatele se provádějí, aniž jsou dotčeny povinnosti podle příslušných pravidel, a jejich cílem je odhadovat úlovky a výměty tresky obecné, tresky jednoskvrnné a tresky bezvousé s nejméně 20 %
  přesností
  .

10.   Dotčené členské státy ▌vypracují zprávu o celkovém počtu úlovků a výmětů plavidel podléhajících programu pro pozorovatele během každého kalendářního roku a předloží ji Komisi nejpozději do ▌1. února následujícího kalendářního roku.

10a.
     
  Nejpozději dne 1. ledna 2015 a poté nejpozději každé dva roky Komise posoudí na základě vědeckého doporučení VTHVR stav populací tresky obecné, tresky jednoskrvrnné a tresky bezvousé v oblasti stanovené v odstavci 1 a případně předloží Evropskému parlamentu a Radě návrh na změnu tohoto článku.

Článek 29e

Omezení odlovu tresky obecné v podoblasti ICES VII

1.   Od 1. února do 31. března každého roku je zakázáno provádět rybolovnou činnost v podoblasti ICES VII v oblasti, kterou tvoří statistické obdélníky ICES: 4, 31E4, 32E3. Tento zákaz neplatí v oblasti do šesti námořních mil od základní linie.

2.   Odchylně od odstavce 1 se v oblasti a v obdobích stanovených v uvedeném odstavci povoluje provádět rybolovné činnosti za použití pobřežních pevných sítí upevněných skobami, drapáků pro lov hřebenatkovitých, drapáků pro lov mušlí, tažených sítí a plážových nevodů, ručních lovných šňůr, mechanizovaných přívlačí, krytých vrší a košů za předpokladu, že:

| j) | na palubě se nenacházejí ani nenasazují žádná jiná lovná zařízení než pobřežní pevné sítě upevněné skobami, drapáky pro lov hřebenatkovitých, drapáky pro lov mušlí, tažené sítě a plážové nevody, ruční lovné šňůry, mechanizované přívlače, kryté vrše a koše; a |
| --- | --- |

j)

na palubě se nenacházejí ani nenasazují žádná jiná lovná zařízení než pobřežní pevné sítě upevněné skobami, drapáky pro lov hřebenatkovitých, drapáky pro lov mušlí, tažené sítě a plážové nevody, ruční lovné šňůry, mechanizované přívlače, kryté vrše a koše; a

| k) | na palubě se nevykládají, neuchovávají, ani nedopravují na břeh žádné jiné ryby kromě makrely obecné, tresky sajdy a lososa nebo žádní jiní vodní živočichové se schránkou kromě měkkýšů a korýšů. |
| --- | --- |

k)

na palubě se nevykládají, neuchovávají, ani nedopravují na břeh žádné jiné ryby kromě makrely obecné, tresky sajdy a lososa nebo žádní jiní vodní živočichové se schránkou kromě měkkýšů a korýšů.

3.   Odchylně od odstavce 1 se povoluje provádět rybolovné činnosti v oblasti stanovené v uvedeném odstavci za použití sítí o velikosti ok menší než 55 mm za předpokladu, že:

| l) | na palubě plavidla není převážena žádná síť s oky o velikosti 55 mm nebo větší; a |
| --- | --- |

l)

na palubě plavidla není převážena žádná síť s oky o velikosti 55 mm nebo větší; a

| m) | na palubě se neuchovávají žádné jiné ryby kromě sledě obecného, makrely obecné, sardinky obecné, sardinek druhu Sardinella, kranase obecného, šprota obecného, tresky modravé, drsnatce a stříbrnice. |
| --- | --- |

m)

na palubě se neuchovávají žádné jiné ryby kromě sledě obecného, makrely obecné, sardinky obecné, sardinek druhu Sardinella, kranase obecného, šprota obecného, tresky modravé, drsnatce a stříbrnice.

Článek 29f

Zvláštní pravidla na ochranu mníka modrého

1.   Od 1. března do 31. května každého roku se v oblastech ohraničených loxodromami postupně spojujícími níže uvedené souřadnice, které se měří podle systému WGS84, zakazuje uchovávat na palubě mníka modrého v množství přesahujícím 6 tun na jeden rybářský výjezd v divizi ICES VIa:

| a) | okraj skotského kontinentálního šelfu






  — | 59o58' s. š. 07o00' z. d. |
| --- | --- | --- |

a)

okraj skotského kontinentálního šelfu

—

59o58' s. š. 07o00' z. d.

| — | 59o55' s. š. 06o47' z. d. |
| --- | --- |

—

59o55' s. š. 06o47' z. d.

| — | 59o51' s. š. 06o28' z. d. |
| --- | --- |

—

59o51' s. š. 06o28' z. d.

| — | 59o45' s. š. 06o38' z. d. |
| --- | --- |

—

59o45' s. š. 06o38' z. d.

| — | 59o27' s. š. 06o42' z. d. |
| --- | --- |

—

59o27' s. š. 06o42' z. d.

| — | 59o22' s. š. 06o47' z. d. |
| --- | --- |

—

59o22' s. š. 06o47' z. d.

| — | 59o15' s. š. 07o15' z. d. |
| --- | --- |

—

59o15' s. š. 07o15' z. d.

| — | 59o07' s. š. 07o31' z. d. |
| --- | --- |

—

59o07' s. š. 07o31' z. d.

| — | 58o52' s. š. 07o44' z. d. |
| --- | --- |

—

58o52' s. š. 07o44' z. d.

| — | 58o44' s. š. 08o11' z. d. |
| --- | --- |

—

58o44' s. š. 08o11' z. d.

| — | 58o43' s. š. 08o27' z. d. |
| --- | --- |

—

58o43' s. š. 08o27' z. d.

| — | 58o28' s. š. 09o16' z. d. |
| --- | --- |

—

58o28' s. š. 09o16' z. d.

| — | 58o15' s. š. 09o32' z. d. |
| --- | --- |

—

58o15' s. š. 09o32' z. d.

| — | 58o15' s. š. 09o45' z. d. |
| --- | --- |

—

58o15' s. š. 09o45' z. d.

| — | 58o30' s. š. 09o45' z. d. |
| --- | --- |

—

58o30' s. š. 09o45' z. d.

| — | 59o30' s. š. 07o00' z. d. |
| --- | --- |

—

59o30' s. š. 07o00' z. d.

| — | 59o58' s. š. 07o00' z. d. |
| --- | --- |

—

59o58' s. š. 07o00' z. d.

| b) | okraj Rosemary Bank






  — | 60o00' s. š. 11o00' z. d. |
| --- | --- | --- |

b)

okraj Rosemary Bank

—

60o00' s. š. 11o00' z. d.

| — | 59o00' s. š. 11o00' z. d. |
| --- | --- |

—

59o00' s. š. 11o00' z. d.

| — | 59o00' s. š. 09o00' z. d. |
| --- | --- |

—

59o00' s. š. 09o00' z. d.

| — | 59o30' s. š., 09o00' z. d. |
| --- | --- |

—

59o30' s. š., 09o00' z. d.

| — | 59o30' s. š., 10o00' z. d., |
| --- | --- |

—

59o30' s. š., 10o00' z. d.,

| — | 60o00' s. š., 10o00' z. d., |
| --- | --- |

—

60o00' s. š., 10o00' z. d.,

| — | 60o00' s. š. 11o00' z. d. |
| --- | --- |

—

60o00' s. š. 11o00' z. d.

Nezahrnuje oblast ohraničenou loxodromami postupně spojujícími níže uvedené souřadnice, které se měří podle systému WGS84:

| — | 59o15' s. š. 10o24' z. d. |
| --- | --- |

—

59o15' s. š. 10o24' z. d.

| — | 59o10' s. š. 10o22' z. d. |
| --- | --- |

—

59o10' s. š. 10o22' z. d.

| — | 59o08' s. š. 10o07' z. d. |
| --- | --- |

—

59o08' s. š. 10o07' z. d.

| — | 59o11' s. š. 09o59' z. d. |
| --- | --- |

—

59o11' s. š. 09o59' z. d.

| — | 59o15' s. š. 09o58' z. d. |
| --- | --- |

—

59o15' s. š. 09o58' z. d.

| — | 59o22' s. š. 10o02' z. d. |
| --- | --- |

—

59o22' s. š. 10o02' z. d.

| — | 59o23' s. š. 10o11' z. d. |
| --- | --- |

—

59o23' s. š. 10o11' z. d.

| — | 59o20' s. š. 10o19' z. d. |
| --- | --- |

—

59o20' s. š. 10o19' z. d.

| — | 59o15' s. š. 10o24' z. d. |
| --- | --- |

—

59o15' s. š. 10o24' z. d.

2.   Při vplutí do oblastí uvedených v odstavci 1 a vyplutí z nich velitel rybářského plavidla zaznamenává v lodním deníku datum, čas a místo vplutí a vyplutí.

3.   V obou dvou oblastech uvedených v odstavci 1, pokud plavidlo dosáhne množství 6 tun mníka modrého:

| n) | ihned ukončí rybolov a opustí oblast, v níž se nachází; |
| --- | --- |

n)

ihned ukončí rybolov a opustí oblast, v níž se nachází;

| o) | nesmí znovu vplout do žádné z uvedených oblastí, dokud není úlovek vyložen; |
| --- | --- |

o)

nesmí znovu vplout do žádné z uvedených oblastí, dokud není úlovek vyložen;

| p) | nesmí vrátit do moře žádné množství mníka modrého. |
| --- | --- |

p)

nesmí vrátit do moře žádné množství mníka modrého.

4.   Pozorovatelé uvedení v článku 8 nařízení Rady (ES) č. 2347/2002 ze dne 16. prosince 2002, kterým se stanoví zvláštní podmínky přístupu k rybolovu hlubinných populací a s tím spojené požadavky (****), kteří jsou přidělení rybářským plavidlům nacházejícím se v jedné z oblastí uvedených v odstavci 1 kromě svých úkolů uvedených v odstavci 4 uvedeného článku provedou u příslušných vzorků úlovku mníka modrého měření ryb ve vzorku a stanoví fázi pohlavní dospělosti ryb v podvzorku. Členské státy zavedou na základě doporučení VTHVR podrobné protokoly o odběru vzorků a pravidla shromažďování výsledků.

5.   Od 15. února do 15. dubna každého roku se v oblasti ohraničené loxodromami postupně spojujícími níže uvedené souřadnice, které se měří podle systému WGS84, zakazuje používat vlečné sítě pro lov při dně, dlouhé lovné šňůry a tenatové sítě:

| — | 60o58.76' s. š. 27o27.32' z. d. |
| --- | --- |

—

60o58.76' s. š. 27o27.32' z. d.

| — | 60o56.02' s. š. 27o31.16' z. d. |
| --- | --- |

—

60o56.02' s. š. 27o31.16' z. d.

| — | 60o59.76' s. š. 27o43.48' z. d. |
| --- | --- |

—

60o59.76' s. š. 27o43.48' z. d.

| — | 61o03.00' s. š. 27o39.41' z. d. |
| --- | --- |

—

61o03.00' s. š. 27o39.41' z. d.

| — | 60o58.76' s. š. 27o27.32' z. d. |
| --- | --- |

—

60o58.76' s. š. 27o27.32' z. d.

Článek 29 g

Opatření pro lov okouníka v mezinárodních vodách podoblastí ICES I a II

1.   Cílený lov okouníka v mezinárodních vodách podoblastí ICES I a II je povolen pouze v období od 15. srpna do 30. listopadu každého roku plavidly, která se předtím účastnila lovu okouníka v oblasti upravené předpisy NEAFC, jak je definována v čl. 3 bodu 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1236/2010 ze dne 15. prosince 2010, kterým se stanoví systém kontroly a vynucování platný v oblasti vymezené Úmluvou o budoucí multilaterální spolupráci při rybolovu v severovýchodním Atlantiku (*****).

2.   Plavidla omezí své vedlejší úlovky okouníka v rámci jiného rybolovu na nejvýše 1 % celkového úlovku uchovávaného na palubě.

3.   Převodní koeficient používaný pro okouníka uloveného při tomto rybolovu, vykuchaného, bez hlavy, včetně japonské úpravy, je 1,70.

4.   Odchylně od čl. 9 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) č. 1236/2010 podávají velitelé rybářských plavidel účastnících se tohoto rybolovu hlášení o svých úlovcích denně.

5.   Kromě ustanovení článku 5 nařízení (EU) č. 1236/2010 navíc platí, že oprávnění k lovu okouníka je platné pouze v případě, že hlášení podaná plavidly v souladu s čl. 9 odst. 1 uvedeného nařízení se zaznamenávají podle čl. 9 odst. 3 uvedeného nařízení.

6.   Členské státy zajistí, že na palubě plavidel plujících pod jejich vlajkou jsou vědeckými pozorovateli shromažďovány vědecké údaje. Shromažďované údaje zahrnou alespoň kompozitní reprezentativní údaje podle hloubek týkající se pohlaví, stáří a velikosti. Tyto údaje hlásí ICES příslušné orgány v členských státech.

7.   Komise informuje členské státy o dni, k němuž sekretariát NEAFC informoval smluvní strany NEAFC, že celkový přípustný odlov (TAC) byl plně využit. Členské státy zakážou cílený lov okouníka plavidly plujícími pod jejich vlajkou od uvedeného dne.

Článek 29h

Opatření pro lov okouníka v Irmingerově moři a přilehlých vodách

1.   Zakazuje se lov okouníka ▌v mezinárodních vodách podoblasti ICES V a ve vodách Unie podoblastí ICES XII a XIV,
  s výjimkou období od 11. května do 31. prosince každého roku a pouze v oblasti
  ohraničené loxodromami postupně spojujícími níže uvedené souřadnice, které se měří podle systému WGS84 (dále jen „oblast ochrany okouníka“):

| — | 64o45' s. š. 28o30' z. d. |
| --- | --- |

—

64o45' s. š. 28o30' z. d.

| — | 62o50' s. š. 25o45' z. d. |
| --- | --- |

—

62o50' s. š. 25o45' z. d.

| — | 61o55' s. š. 26o45' z. d. |
| --- | --- |

—

61o55' s. š. 26o45' z. d.

| — | 61o00' s. š. 26o30' z. d. |
| --- | --- |

—

61o00' s. š. 26o30' z. d.

| — | 59o00' s. š. 30o00' z. d. |
| --- | --- |

—

59o00' s. š. 30o00' z. d.

| — | 59o00' s. š. 34o00' z. d. |
| --- | --- |

—

59o00' s. š. 34o00' z. d.

| — | 61o30' s. š. 34o00' z. d. |
| --- | --- |

—

61o30' s. š. 34o00' z. d.

| — | 62o50' s. š. 36o00' z. d. |
| --- | --- |

—

62o50' s. š. 36o00' z. d.

| — | 64o45' s. š. 28o30' z. d. |
| --- | --- |

—

64o45' s. š. 28o30' z. d.

1a.
     
  Bez ohledu na odstavec 1 může být lov okouníka povolen právním aktem Unie mimo oblast ochrany okouníka v Irmingerově moři a přilehlých vodách od 11. května do 31. prosince každého roku na základě vědeckého doporučení a za předpokladu, že NEAFC stanovila plán obnovy týkající se populací okouníka v uvedené oblasti. Tohoto rybolovu se mohou zúčastnit pouze plavidla Unie s řádným oprávněním vydaným příslušnými členskými státy, která byla oznámena Komisi v souladu s článkem 5 nařízení (EU) č. 1236/2010.

2.   Je zakázáno používat vlečné sítě o velikosti ok menší než 100 mm.

3.   Převodní koeficient používaný pro okouníka uloveného při tomto rybolovu, vykuchaného, bez hlavy, včetně japonské úpravy, je 1,70.

4.   Velitelé rybářských plavidel provozujících rybolov mimo oblast ochrany okouníka podávají hlášení o úlovcích uvedené v čl. 9 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) č. 1236/2010 denně po ukončení rybolovných operací prováděných během příslušného kalendářního dne. Uvedou v něm úlovky na palubě, které byly uloveny od podání posledního hlášení.

5.   Kromě ustanovení článku 5 nařízení (EU) č. 1236/2010 navíc platí, že oprávnění k lovu okouníka je platné pouze v případě, že hlášení podaná plavidly jsou v souladu s čl. 9 odst. 1 uvedeného nařízení a zaznamenávají se podle čl. 9 odst. 3 uvedeného nařízení.

6.   Hlášení podle odstavce 5 se podávají v souladu s příslušnými pravidly.

(**)  Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 1."

(***)  Úř. věst. L 348, 24.12.2008, s. 20."

(****)  Úř. věst. L 351, 28.12.2002, s. 6."

(*****)  Úř. věst. L 348, 31.12.2010, s. 17.“"

| 6a) | V článku 30 se vkládá nový odstavec, který zní:




  „1a)
     
  Odstavec jedna se nevztahuje na region 9.“ |
| --- | --- |

6a)

V článku 30 se vkládá nový odstavec, který zní:

„1a)
     
  Odstavec jedna se nevztahuje na region 9.“

| 7) | Vkládá se nový článek, který zní:

  „Článek 31a


  Rybolov pomocí elektrického proudu v divizích ICES IVc a IVb

  1.   Odchylně od článku 31 je v divizích ICES IVc a IVb jižně od loxodromy spojující níže uvedené body, které se měří podle souřadnicového systému WGS84, povolen rybolov s vlečnou sítí vlečenou pomocí výložníků na bocích plavidla, která používá pulzní elektrický proud:






  — | bod na východním pobřeží Spojeného království při 55o s. š., |
| --- | --- | --- |

7)

Vkládá se nový článek, který zní:

„Článek 31a

Rybolov pomocí elektrického proudu v divizích ICES IVc a IVb

1.   Odchylně od článku 31 je v divizích ICES IVc a IVb jižně od loxodromy spojující níže uvedené body, které se měří podle souřadnicového systému WGS84, povolen rybolov s vlečnou sítí vlečenou pomocí výložníků na bocích plavidla, která používá pulzní elektrický proud:

—

bod na východním pobřeží Spojeného království při 55o s. š.,

| — | dále východním směrem až k 55o s. š. a 5o v. d., |
| --- | --- |

—

dále východním směrem až k 55o s. š. a 5o v. d.,

| — | dále severním směrem až k 56o s. š. |
| --- | --- |

—

dále severním směrem až k 56o s. š.

| — | a nakonec východním směrem až k bodu na západním pobřeží Dánska na 56o s. š. |
| --- | --- |

—

a nakonec východním směrem až k bodu na západním pobřeží Dánska na 56o s. š.

2.   Rybolov za použití pulzního elektrického proudu se povoluje pouze pokud:

| a) | pulzní elektrickou vlečnou síť používá nejvýše 5 % loďstva členského státu, které loví s vlečnými sítěmi vlečenými pomocí výložníků na bocích plavidla; |
| --- | --- |

a)

pulzní elektrickou vlečnou síť používá nejvýše 5 % loďstva členského státu, které loví s vlečnými sítěmi vlečenými pomocí výložníků na bocích plavidla;

| b) | maximální elektrický výkon v kW pro každou výložníkovou vlečnou síť není vyšší než délka výložníku v metrech násobená koeficientem 1,25; |
| --- | --- |

b)

maximální elektrický výkon v kW pro každou výložníkovou vlečnou síť není vyšší než délka výložníku v metrech násobená koeficientem 1,25;

| c) | efektivní napětí mezi elektrodami není vyšší než 15 V; |
| --- | --- |

c)

efektivní napětí mezi elektrodami není vyšší než 15 V;

| d) | plavidlo je vybaveno automatickým počítačovým řídícím systémem, který zaznamenává maximální výkon na výložník a efektivní napětí mezi elektrodami alespoň pro 100 tažení sítě; neoprávněná osoba nemůže tento automatický počítačový řídící systém změnit; |
| --- | --- |

d)

plavidlo je vybaveno automatickým počítačovým řídícím systémem, který zaznamenává maximální výkon na výložník a efektivní napětí mezi elektrodami alespoň pro 100 tažení sítě; neoprávněná osoba nemůže tento automatický počítačový řídící systém změnit;

| e) | je zakázáno používat jeden nebo více trnitých řetězů před šlapnicí.“ |
| --- | --- |

e)

je zakázáno používat jeden nebo více trnitých řetězů před šlapnicí.“

| 8) | Vkládá se nový článek, který zní:

  „Článek 32a


  Omezení při zpracování a vykládce úlovků na plavidlech pro pelagický rybolov

  1.   Maximální prostor mezi tyčemi separátoru vody na palubě plavidel pro pelagický rybolov zaměřených na lov makrel, sleďů a kranasů, která provádějí rybolovné činnosti v oblasti úmluvy NEAFC podle definice uvedené v 
  čl. 3 bodu 2
  nařízení (EU) č. 1236/2010, činí 10 mm.
  Tyče se přivaří. Pokud jsou v separátoru vody použity místo tyčí otvory, nesmí maximální průměr otvorů překročit 10 mm. Průměr otvorů ve výpustech umístěných před separátorem vody nesmí překročit 15 mm.
  2.   Plavidlům pro pelagický rybolov, která provádějí rybolovné činnosti v oblasti úmluvy NEAFC, se zakazuje vypouštět ryby pod hladinou ponoru plavidla z vyrovnávacích nádrží nebo chladírenských nádrží s mořskou vodou.
  3.   Plány zařízení na zpracování a vykládku úlovků plavidel pro pelagický rybolov zaměřených na lov makrel, sleďů a kranasů v oblasti úmluvy NEAFC, které jsou potvrzeny příslušnými orgány členských států vlajky, jakož i změny těchto plánů, zasílá velitel plavidla orgánům členského státu vlajky příslušným pro oblast rybolovu. Příslušné orgány členského státu vlajky plavidel provádějí pravidelná ověřování přesnosti předložených plánů. Jejich kopie musí být neustále na palubě plavidla.“ |
| --- | --- |

8)

Vkládá se nový článek, který zní:

„Článek 32a

Omezení při zpracování a vykládce úlovků na plavidlech pro pelagický rybolov

1.   Maximální prostor mezi tyčemi separátoru vody na palubě plavidel pro pelagický rybolov zaměřených na lov makrel, sleďů a kranasů, která provádějí rybolovné činnosti v oblasti úmluvy NEAFC podle definice uvedené v 
  čl. 3 bodu 2
  nařízení (EU) č. 1236/2010, činí 10 mm.

Tyče se přivaří. Pokud jsou v separátoru vody použity místo tyčí otvory, nesmí maximální průměr otvorů překročit 10 mm. Průměr otvorů ve výpustech umístěných před separátorem vody nesmí překročit 15 mm.

2.   Plavidlům pro pelagický rybolov, která provádějí rybolovné činnosti v oblasti úmluvy NEAFC, se zakazuje vypouštět ryby pod hladinou ponoru plavidla z vyrovnávacích nádrží nebo chladírenských nádrží s mořskou vodou.

3.   Plány zařízení na zpracování a vykládku úlovků plavidel pro pelagický rybolov zaměřených na lov makrel, sleďů a kranasů v oblasti úmluvy NEAFC, které jsou potvrzeny příslušnými orgány členských států vlajky, jakož i změny těchto plánů, zasílá velitel plavidla orgánům členského státu vlajky příslušným pro oblast rybolovu. Příslušné orgány členského státu vlajky plavidel provádějí pravidelná ověřování přesnosti předložených plánů. Jejich kopie musí být neustále na palubě plavidla.“

| 9) | Vkládají se nové články, které znějí:
  „Článek 34a


  Technická opatření pro zachování zdrojů v Irském moři

  1.   Od 14. února do 30. dubna je zakázáno používat jakékoli vlečné sítě pro lov při dně, nevody nebo podobné tažené sítě, jakékoli tenatové sítě, třístěnné tenatové sítě nebo podobné pevné sítě nebo jakékoli lovné zařízení s háčky v části divize ICES VIIa ohraničené:






  — | východním pobřežím Irska a východním pobřežím Severního Irska a |
| --- | --- | --- |

9)

Vkládají se nové články, které znějí:

„Článek 34a

Technická opatření pro zachování zdrojů v Irském moři

1.   Od 14. února do 30. dubna je zakázáno používat jakékoli vlečné sítě pro lov při dně, nevody nebo podobné tažené sítě, jakékoli tenatové sítě, třístěnné tenatové sítě nebo podobné pevné sítě nebo jakékoli lovné zařízení s háčky v části divize ICES VIIa ohraničené:

—

východním pobřežím Irska a východním pobřežím Severního Irska a

| — | přímými liniemi postupně spojujícími tyto zeměpisné souřadnice: |
| --- | --- |

—

přímými liniemi postupně spojujícími tyto zeměpisné souřadnice:

| — | bodem na východním pobřeží poloostrova Ards v Severním Irsku na 54o30' s. š., |
| --- | --- |

—

bodem na východním pobřeží poloostrova Ards v Severním Irsku na 54o30' s. š.,

| — | 54o30' s. š. 04o50' z. d., |
| --- | --- |

—

54o30' s. š. 04o50' z. d.,

| — | 53o15' s. š. 04o50' z. d. |
| --- | --- |

—

53o15' s. š. 04o50' z. d.

| — | bodem na východním pobřeží Irska na 53o 15' s. š. |
| --- | --- |

—

bodem na východním pobřeží Irska na 53o 15' s. š.

2.   Odchylně od odstavce 1 v rámci oblasti a v časovém období stanovených v uvedeném odstavci:

| a) | použití vlečných sítí s rozpěrnými deskami pro lov při dně je povoleno za podmínky, že na palubě není uložen jiný typ lovného zařízení a že tyto sítě:






  — | mají velikost ok v rozmezí od 70 do 79 mm nebo od 80 do 99 mm; |
| --- | --- | --- |

a)

použití vlečných sítí s rozpěrnými deskami pro lov při dně je povoleno za podmínky, že na palubě není uložen jiný typ lovného zařízení a že tyto sítě:

—

mají velikost ok v rozmezí od 70 do 79 mm nebo od 80 do 99 mm;

| — | patří pouze do jednoho z povolených rozmezí velikosti ok; |
| --- | --- |

—

patří pouze do jednoho z povolených rozmezí velikosti ok;

| — | nezahrnují ojedinělá oka sítě o velikosti větší než 300 mm, bez ohledu na umístění takových ok v síti; a |
| --- | --- |

—

nezahrnují ojedinělá oka sítě o velikosti větší než 300 mm, bez ohledu na umístění takových ok v síti; a

| — | jsou nasazeny pouze v oblasti ohraničené loxodromami postupně spojujícími níže uvedené souřadnice, které se měří podle systému WGS84:






  — | 53o30' s. š., 05o30' z. d. |
| --- | --- | --- |

—

jsou nasazeny pouze v oblasti ohraničené loxodromami postupně spojujícími níže uvedené souřadnice, které se měří podle systému WGS84:

—

53o30' s. š., 05o30' z. d.

| — | 53o30' s. š., 05o20' z. d. |
| --- | --- |

—

53o30' s. š., 05o20' z. d.

| — | 54o20' s. š. 04o50' z. d., |
| --- | --- |

—

54o20' s. š. 04o50' z. d.,

| — | 54o30' s. š. 05o10' z. d. |
| --- | --- |

—

54o30' s. š. 05o10' z. d.

| — | 54o30' s. š. 05o20' z. d. |
| --- | --- |

—

54o30' s. š. 05o20' z. d.

| — | 54o00' s. š. 05o50' z. d. |
| --- | --- |

—

54o00' s. š. 05o50' z. d.

| — | 54o00' s. š. 06o10' z. d. |
| --- | --- |

—

54o00' s. š. 06o10' z. d.

| — | 53o45' s. š. 06o10' z. d. |
| --- | --- |

—

53o45' s. š. 06o10' z. d.

| — | 53o45' s. š. 05o30' z. d. |
| --- | --- |

—

53o45' s. š. 05o30' z. d.

| — | 53o30' s. š., 05o30' z. d. |
| --- | --- |

—

53o30' s. š., 05o30' z. d.

| c) | použití vlečných sítí pro lov při dně, nevodů nebo podobných tažených sítí s oddělovací deskou nebo třídící mřížkou je povoleno za podmínky, že na palubě není uložen jiný typ lovného zařízení a že tyto sítě:






  — | splňují podmínky stanovené v odst. 2 písm. a); |
| --- | --- | --- |

c)

použití vlečných sítí pro lov při dně, nevodů nebo podobných tažených sítí s oddělovací deskou nebo třídící mřížkou je povoleno za podmínky, že na palubě není uložen jiný typ lovného zařízení a že tyto sítě:

—

splňují podmínky stanovené v odst. 2 písm. a);

| — | jsou v případě oddělovací desky sestaveny v souladu s technickými údaji stanovenými v příloze nařízení Rady (ES) č. 254/2002 ze dne 12. února 2002 o opatřeních platných v roce 2002 pro obnovu populace tresky obecné v Irském moři (oblasti VIIa) *; a |
| --- | --- |

—

jsou v případě oddělovací desky sestaveny v souladu s technickými údaji stanovenými v příloze nařízení Rady (ES) č. 254/2002 ze dne 12. února 2002 o opatřeních platných v roce 2002 pro obnovu populace tresky obecné v Irském moři (oblasti VIIa) *; a

| — | jsou v případě třídící mřížky v souladu
  s body 2 až 5
  přílohy XIVa tohoto nařízení; |
| --- | --- |

—

jsou v případě třídící mřížky v souladu
  s body 2 až 5
  přílohy XIVa tohoto nařízení;

| c) | použití vlečných sítí pro lov při dně, nevodů nebo podobných tažených sítí s oddělovací deskou nebo třídící mřížkou je také povoleno v oblasti ohraničené loxodromami postupně spojujícími níže uvedené souřadnice, které se měří podle systému WGS84:






  — | 53o45' s. š. 06o00' z. d. |
| --- | --- | --- |

c)

použití vlečných sítí pro lov při dně, nevodů nebo podobných tažených sítí s oddělovací deskou nebo třídící mřížkou je také povoleno v oblasti ohraničené loxodromami postupně spojujícími níže uvedené souřadnice, které se měří podle systému WGS84:

—

53o45' s. š. 06o00' z. d.

| — | 53o45' s. š. 05o30' z. d. |
| --- | --- |

—

53o45' s. š. 05o30' z. d.

| — | 53o30' s. š., 05o30' z. d. |
| --- | --- |

—

53o30' s. š., 05o30' z. d.

| — | 53o30' s. š. 06o00' z. d. |
| --- | --- |

—

53o30' s. š. 06o00' z. d.

| — | 53o45' s. š. 06o00' z. d. |
| --- | --- |

—

53o45' s. š. 06o00' z. d.

Článek 34b

Použití tenatových sítí v divizích ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk a podoblastech ICES VIII, IX, X a XII východně od 27o z. d.

1.   Plavidla Unie nesmějí používat v divizích ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk, podoblasti ICES XII východně od 27o z. d. a podoblastech ICES VIII, IX a X tenata nastražená u dna, tenatové sítě a třístěnné tenatové sítě na žádném místě, kde zaznamenaná hloubka přesahuje 200 metrů.

▌

3.   Odchylně od odstavce 1 je povoleno používat tato zařízení:

| a) | tenatové sítě v divizích ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk a podoblasti ICES XII východně od 27o z. d. o velikosti ok 120 mm a větší, avšak menší než 150 mm, tenatové sítě v divizích ICES VIIIa, VIIIb, VIIId a podoblasti ICES X s velikostí ok 100 mm a větší, avšak menší než 130 mm a tenatové sítě v divizi ICES VIIIc a podoblasti ICES IX s velikostí ok 80 mm a větší, avšak menší než 110 mm za předpokladu, že:






  — | jsou nasazeny ve vodách, jejichž zaznamenaná hloubka nepřesahuje 600 metrů, |
| --- | --- | --- |

a)

tenatové sítě v divizích ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk a podoblasti ICES XII východně od 27o z. d. o velikosti ok 120 mm a větší, avšak menší než 150 mm, tenatové sítě v divizích ICES VIIIa, VIIIb, VIIId a podoblasti ICES X s velikostí ok 100 mm a větší, avšak menší než 130 mm a tenatové sítě v divizi ICES VIIIc a podoblasti ICES IX s velikostí ok 80 mm a větší, avšak menší než 110 mm za předpokladu, že:

—

jsou nasazeny ve vodách, jejichž zaznamenaná hloubka nepřesahuje 600 metrů,

| — | nejsou více než 100 ok hluboké a mají míru zavěšení nejméně 0,5, |
| --- | --- |

—

nejsou více než 100 ok hluboké a mají míru zavěšení nejméně 0,5,

| — | jsou vybaveny plováky nebo rovnocenným plovacím nářadím, |
| --- | --- |

—

jsou vybaveny plováky nebo rovnocenným plovacím nářadím,

| — | každá síť dosahuje maximálně délky 5 námořních mil a celková délka všech současně nasazených sítí nepřesáhne 25 km na plavidlo, |
| --- | --- |

—

každá síť dosahuje maximálně délky 5 námořních mil a celková délka všech současně nasazených sítí nepřesáhne 25 km na plavidlo,

| — | maximální délka ponoření je 24 hodin; |
| --- | --- |

—

maximální délka ponoření je 24 hodin;

| b) | tenatové sítě o velikosti ok 250 mm a větší za předpokladu, že:






  — | jsou nasazeny ve vodách, jejichž zaznamenaná hloubka nepřesahuje 600 metrů, |
| --- | --- | --- |

b)

tenatové sítě o velikosti ok 250 mm a větší za předpokladu, že:

—

jsou nasazeny ve vodách, jejichž zaznamenaná hloubka nepřesahuje 600 metrů,

| — | nejsou více než 15 ok hluboké a mají míru zavěšení nejméně 0,33, |
| --- | --- |

—

nejsou více než 15 ok hluboké a mají míru zavěšení nejméně 0,33,

| — | jsou vybaveny plováky nebo jiným plovacím nářadím, |
| --- | --- |

—

jsou vybaveny plováky nebo jiným plovacím nářadím,

| — | každá dosahuje maximální délky 10 km. celková délka všech současně nasazených sítí nepřesahuje100 km na plavidlo, |
| --- | --- |

—

každá dosahuje maximální délky 10 km. celková délka všech současně nasazených sítí nepřesahuje100 km na plavidlo,

| — | maximální délka ponoření je 72 hodin; |
| --- | --- |

—

maximální délka ponoření je 72 hodin;

| c) | tenatové sítě o velikosti ok 100 mm a větší, avšak menší než 130 mm v divizích ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk a podoblasti ICES XII východně od 27o z. d. za předpokladu, že:






  — | jsou nasazeny ve vodách se zaznamenanou hloubkou větší než 200 m a menší než 600 m, |
| --- | --- | --- |

c)

tenatové sítě o velikosti ok 100 mm a větší, avšak menší než 130 mm v divizích ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk a podoblasti ICES XII východně od 27o z. d. za předpokladu, že:

—

jsou nasazeny ve vodách se zaznamenanou hloubkou větší než 200 m a menší než 600 m,

| — | nejsou více než 100 ok hluboké a mají míru zavěšení nejméně 0,5, |
| --- | --- |

—

nejsou více než 100 ok hluboké a mají míru zavěšení nejméně 0,5,

| — | jsou vybaveny plováky nebo rovnocenným plovacím nářadím, |
| --- | --- |

—

jsou vybaveny plováky nebo rovnocenným plovacím nářadím,

| — | každá síť dosahuje maximálně délky čtyř námořních mil a celková délka všech současně nasazených sítí nepřesahuje 20 km na plavidlo, |
| --- | --- |

—

každá síť dosahuje maximálně délky čtyř námořních mil a celková délka všech současně nasazených sítí nepřesahuje 20 km na plavidlo,

| — | maximální délka ponoření je 24 hodin, |
| --- | --- |

—

maximální délka ponoření je 24 hodin,

| — | štikozubec obecný představuje nejméně 85 % hmotnosti uchovaných úlovků, |
| --- | --- |

—

štikozubec obecný představuje nejméně 85 % hmotnosti uchovaných úlovků,

| — | počet plavidel účastnících se rybolovné činnosti se nezvýší nad úroveň zaznamenanou v roce 2008, |
| --- | --- |

—

počet plavidel účastnících se rybolovné činnosti se nezvýší nad úroveň zaznamenanou v roce 2008,

| — | před opuštěním přístavu zaznamená velitel plavidla účastnícího se tohoto rybolovu v lodním deníku množství a celkovou délku lovného zařízení uchovávaného na palubě plavidla. Nejméně 15 % odplutí je předmětem inspekce, |
| --- | --- |

—

před opuštěním přístavu zaznamená velitel plavidla účastnícího se tohoto rybolovu v lodním deníku množství a celkovou délku lovného zařízení uchovávaného na palubě plavidla. Nejméně 15 % odplutí je předmětem inspekce,

| — | velitel plavidla má na palubě 90 % lovného zařízení, jak bylo ověřeno v lodním deníku
  Unie
  pro tento výjezd v době vykládky, a |
| --- | --- |

—

velitel plavidla má na palubě 90 % lovného zařízení, jak bylo ověřeno v lodním deníku
  Unie
  pro tento výjezd v době vykládky, a

| — | v lodním deníku
  Unie
  je zaznamenáno množství všech odlovených druhů přesahující 50 kg, včetně všech množství ryb určených k výmětu přesahujících 50 kg; |
| --- | --- |

—

v lodním deníku
  Unie
  je zaznamenáno množství všech odlovených druhů přesahující 50 kg, včetně všech množství ryb určených k výmětu přesahujících 50 kg;

| d) | třístěnné tenatové sítě o velikosti ok 220 mm a větší v podoblasti ICES IX za předpokladu, že:








  — | jsou nasazeny ve vodách, jejichž zaznamenaná hloubka nepřesahuje 600 metrů, |
| --- | --- | --- |

d)

třístěnné tenatové sítě o velikosti ok 220 mm a větší v podoblasti ICES IX za předpokladu, že:

—

jsou nasazeny ve vodách, jejichž zaznamenaná hloubka nepřesahuje 600 metrů,

| — | nejsou více než 30 ok hluboké a mají míru zavěšení nejméně 0,44, |
| --- | --- |

—

nejsou více než 30 ok hluboké a mají míru zavěšení nejméně 0,44,

| — | jsou vybaveny plováky nebo jiným plovacím nářadím, |
| --- | --- |

—

jsou vybaveny plováky nebo jiným plovacím nářadím,

| — | každá síťdosahuje maximální délky 5 km. Celková délka všech současně nasazených sítí nepřesahuje 20 km na plavidlo, |
| --- | --- |

—

každá síťdosahuje maximální délky 5 km. Celková délka všech současně nasazených sítí nepřesahuje 20 km na plavidlo,

| — | maximální délka ponoření je 72 hodin. |
| --- | --- |

—

maximální délka ponoření je 72 hodin.

4.   Tato odchylka se však nepoužije v oblasti upravené předpisy NEAFC.

4a.
     
  Všem plavidlům, která nasazují tenata nastražená u dna, tenatové sítě nebo třístěnné tenatové sítě v divizích ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, c, j, k a podoblasti ICES XII východně od 27o z. d. a podoblastech ICES VIII, IX a X v jakémkoli místě, kde zaznamenaná hloubka přesahuje 200 metrů, musí být vydáno oprávnění k rybolovu v souladu s článkem 7 nařízení (ES) č. 1224/2009.

5.   Na palubě lze mít v daný okamžik pouze jeden z typů zařízení uvedených v odst. 3 písm. a), ▌b) 
  nebo d)
  . Plavidla mohou na palubě převážet sítě o celkové délce o 20 % větší, než je maximální délka souborů sítí, které mohou být nasazeny současně.

6.   Velitel plavidla s 
  oprávněním k rybolovu
  uvedeným v 
  odstavci 4a
  zaznamenává v lodním deníku počet a délku zařízení přepravovaných plavidlem před vyplutím z přístavu a po návratu do přístavu a 
  musí
  vysvětlit jakýkoli rozdíl mezi oběma záznamy.

▌

8.   Příslušné orgány mají právo odstranit zařízení ponechané bez dohledu ve vodě v divizích ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, c, j, k a podoblasti ICES XII východně od 27o z. d. a podoblastech ICES VIII, IX a X v těchto případech:

| a) | zařízení není řádně označeno; |
| --- | --- |

a)

zařízení není řádně označeno;

| b) | označení na bóji nebo údaje ze systému sledování plavidel uvádějí, že vlastník nebyl od daného zařízení ve vzdálenosti kratší než 100 námořních mil po více než 120 hodin; |
| --- | --- |

b)

označení na bóji nebo údaje ze systému sledování plavidel uvádějí, že vlastník nebyl od daného zařízení ve vzdálenosti kratší než 100 námořních mil po více než 120 hodin;

| c) | zařízení je nasazené ve vodách, jejichž zaznamenaná hloubka je vyšší, než jaká je povolena; |
| --- | --- |

c)

zařízení je nasazené ve vodách, jejichž zaznamenaná hloubka je vyšší, než jaká je povolena;

| d) | zařízení má zakázanou velikost ok sítě. |
| --- | --- |

d)

zařízení má zakázanou velikost ok sítě.

9.   Velitel plavidla s 
  oprávněním k rybolovu
  uvedeným v 
  odstavci 4a
  zaznamenává během každého rybářského výjezdu v lodním deníku tyto informace:

| — | velikost ok nasazené sítě, |
| --- | --- |

—

velikost ok nasazené sítě,

| — | nominální délku jedné sítě, |
| --- | --- |

—

nominální délku jedné sítě,

| — | počet sítí v souboru, |
| --- | --- |

—

počet sítí v souboru,

| — | celkový počet nasazených souborů, |
| --- | --- |

—

celkový počet nasazených souborů,

| — | polohu každého nasazeného souboru, |
| --- | --- |

—

polohu každého nasazeného souboru,

| — | hloubku každého nasazeného souboru, |
| --- | --- |

—

hloubku každého nasazeného souboru,

| — | délku ponoření každého nasazeného souboru, |
| --- | --- |

—

délku ponoření každého nasazeného souboru,

| — | počet jakýchkoli ztracených zařízení, jejich posledně známou polohu a datum ztráty. |
| --- | --- |

—

počet jakýchkoli ztracených zařízení, jejich posledně známou polohu a datum ztráty.

10.   Plavidlům lovícím s 
  oprávněním k rybolovu
  uvedeným v 
  odstavci 4a
  se povoluje provést vykládku pouze v přístavech určených členskými státy v souladu s článkem 7 nařízení (ES) č. 2347/2002 (******)

11.   Množství žraloků uchovávaných na palubě plavidlem, které používá typ zařízení popsaný v odst. 3 písm. b) 
  a d)
  , nesmí představovat více než 5 % živé hmotnosti celkového množství mořských organismů uchovávaných na palubě.

11a
  .   
  Komise může po konzultaci s VTHVR přijmout prováděcí akty, kterými vyjme některé konkrétní druhy rybolovu členského státu v podoblastech ICES VIII, IX, X, z uplatňování odstavců 1 až 10, pokud informace předložené členskými státy ukazují, že výsledkem těchto rybolovných činností je velmi nízká úroveň vedlejších úlovků žraloků a výmětů.

Článek 34c

Podmínky rybolovu za použití některých vlečných zařízení povolených v Biskajském zálivu

1.   Odchylně od ustanovení čl. 5 odst. 2 nařízení Komise (ES) č. 494/2002 ze dne 19. března 2002, kterým se stanoví doplňková technická opatření pro obnovu populace štikozubce obecného v podoblastech ICES III, IV, V, VI a VII a divizích ICES VIII a, b, d a e (*******) se v oblasti vymezené v čl. 5 odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 494/2002 povoluje provádět rybolovné činnosti, při kterých se používají vlečné sítě, dánské nevody a podobná zařízení, kromě vlečných sítí vlečených pomocí výložníků na bocích plavidla, o velikosti ok v rozmezí 70–99 mm, pokud je příslušné lovné zařízení vybaveno dílcem se čtvercovými oky v souladu s přílohou XIVb.

2.   V rámci rybolovu v divizích ICES VIIIa a VIIIb se povoluje používání třídící mřížky a k ní připevněných zařízení v přední části kapsy zatahovací sítě nebo dílce se čtvercovými oky o velikosti ok 60 mm a větší ve spodní části prodloužení v přední části kapsy zatahovací sítě. Pokud jde o část vlečné sítě, v níž jsou tato třídící zařízení vložena, nepoužijí se čl. 4 odst. 1, článek 6 a čl. 9 odst. 1 tohoto nařízení ani čl. 3 písm. a) a b) nařízení (ES) č. 494/2002.

Článek 34d

Opatření na ochranu ohrožených hlubinných stanovišť v oblasti upravené předpisy NEAFC

1.   V oblastech ohraničených loxodromami postupně spojujícími níže uvedené souřadnice, které se měří podle systému WGS84, se zakazuje provádět rybolovné činnosti pomocí vlečných sítí
  pro lov při dně
  a pomocí pevného zařízení, včetně tenatových sítí a dlouhých lovných šňůr pro lov při dně:

▌

Část Reykjanésského hřbetu:

| — | 55o04.5327' s. š. 36o49.0135' z. d. |
| --- | --- |

—

55o04.5327' s. š. 36o49.0135' z. d.

| — | 55o05.4804' s. š. 35o58.9784' z. d. |
| --- | --- |

—

55o05.4804' s. š. 35o58.9784' z. d.

| — | 54o58.9914' s. š. 34o41.3634' z. d. |
| --- | --- |

—

54o58.9914' s. š. 34o41.3634' z. d.

| — | 54o41.1841' s. š. 34o00.0514' z. d. |
| --- | --- |

—

54o41.1841' s. š. 34o00.0514' z. d.

| — | 54o00' s. š. 34o00' z. d. |
| --- | --- |

—

54o00' s. š. 34o00' z. d.

| — | 53o54.6406' s. š. 34o49.9842' z. d. |
| --- | --- |

—

53o54.6406' s. š. 34o49.9842' z. d.

| — | 53o58.9668' s. š. 36o39.1260' z. d. |
| --- | --- |

—

53o58.9668' s. š. 36o39.1260' z. d.

| — | 55o04.5327' s. š. 36o49.0135' z. d. |
| --- | --- |

—

55o04.5327' s. š. 36o49.0135' z. d.

Severní oblast středoatlantského hřbetu:

| — | 59o45' s. š. 33o30' z. d. |
| --- | --- |

—

59o45' s. š. 33o30' z. d.

| — | 57o30' s. š. 27o30' z. d. |
| --- | --- |

—

57o30' s. š. 27o30' z. d.

| — | 56o45' s. š. 28o30' z. d. |
| --- | --- |

—

56o45' s. š. 28o30' z. d.

| — | 59o15' s. š. 34o30' z. d. |
| --- | --- |

—

59o15' s. š. 34o30' z. d.

| — | 59o45' s. š. 33o30' z. d. |
| --- | --- |

—

59o45' s. š. 33o30' z. d.

Střední oblast středoatlantského hřbetu (oblast zlomu Charlie-Gibbs a subpolární frontální oblast):

| — | 53o30' s. š. 38o00' z. d. |
| --- | --- |

—

53o30' s. š. 38o00' z. d.

| — | 53o30' s. š. 36o49' z. d. |
| --- | --- |

—

53o30' s. š. 36o49' z. d.

| — | 55o04.5327' s. š. 36o49' z. d. |
| --- | --- |

—

55o04.5327' s. š. 36o49' z. d.

| — | 54o58.9914' s. š. 34o41.3634' z. d. |
| --- | --- |

—

54o58.9914' s. š. 34o41.3634' z. d.

| — | 54o41.1841' s. š. 34o00' z. d. |
| --- | --- |

—

54o41.1841' s. š. 34o00' z. d.

| — | 53o30' s. š. 30o00' z. d. |
| --- | --- |

—

53o30' s. š. 30o00' z. d.

| — | 51o30' s. š. 28o00' z. d. |
| --- | --- |

—

51o30' s. š. 28o00' z. d.

| — | 49o00' s. š. 26o30' z. d. |
| --- | --- |

—

49o00' s. š. 26o30' z. d.

| — | 49o00' s. š. 30o30' z. d. |
| --- | --- |

—

49o00' s. š. 30o30' z. d.

| — | 51o30' s. š. 32o00' z. d. |
| --- | --- |

—

51o30' s. š. 32o00' z. d.

| — | 51o30' s. š. 38o00' z. d. |
| --- | --- |

—

51o30' s. š. 38o00' z. d.

| — | 53o30' s. š. 38o00' z. d. |
| --- | --- |

—

53o30' s. š. 38o00' z. d.

Jižní oblast středoatlantského hřbetu:

| — | 44o30' s. š. 30o30' z. d. |
| --- | --- |

—

44o30' s. š. 30o30' z. d.

| — | 44o30' s. š. 27o00' z. d. |
| --- | --- |

—

44o30' s. š. 27o00' z. d.

| — | 43o15' s. š. 27o15' z. d. |
| --- | --- |

—

43o15' s. š. 27o15' z. d.

| — | 43o15' s. š. 31o00' z. d. |
| --- | --- |

—

43o15' s. š. 31o00' z. d.

| — | 44o30' s. š. 30o30' z. d. |
| --- | --- |

—

44o30' s. š. 30o30' z. d.

Altairské podmořské hory:

| — | 45o00' s. š. 34o35' z. d. |
| --- | --- |

—

45o00' s. š. 34o35' z. d.

| — | 45o00' s. š. 33o45' z. d. |
| --- | --- |

—

45o00' s. š. 33o45' z. d.

| — | 44o25' s. š. 33o45' z. d. |
| --- | --- |

—

44o25' s. š. 33o45' z. d.

| — | 44o25' s. š. 33o35' z. d. |
| --- | --- |

—

44o25' s. š. 33o35' z. d.

| — | 45o00' s. š. 34o35' z. d. |
| --- | --- |

—

45o00' s. š. 34o35' z. d.

Antialtairské podmořské hory:

| — | 43o45' s. š. 22o50' z. d. |
| --- | --- |

—

43o45' s. š. 22o50' z. d.

| — | 43o45' s. š. 22o05' z. d. |
| --- | --- |

—

43o45' s. š. 22o05' z. d.

| — | 43o25' s. š. 22o05' z. d. |
| --- | --- |

—

43o25' s. š. 22o05' z. d.

| — | 43o25' s. š. 22o50' z. d. |
| --- | --- |

—

43o25' s. š. 22o50' z. d.

| — | 43o45' s. š. 22o50' z. d. |
| --- | --- |

—

43o45' s. š. 22o50' z. d.

Hattonova lavice:

| — | 59o26' s. š. 14o30' z. d. |
| --- | --- |

—

59o26' s. š. 14o30' z. d.

| — | 59o12' s. š. 15o08' z. d. |
| --- | --- |

—

59o12' s. š. 15o08' z. d.

| — | 59o01' s. š. 17o00' z. d. |
| --- | --- |

—

59o01' s. š. 17o00' z. d.

| — | 58o50' s. š. 17o38' z. d. |
| --- | --- |

—

58o50' s. š. 17o38' z. d.

| — | 58o30' s. š. 17o52' z. d. |
| --- | --- |

—

58o30' s. š. 17o52' z. d.

| — | 58o30' s. š. 18o22' z. d. |
| --- | --- |

—

58o30' s. š. 18o22' z. d.

| — | 58o03' s. š. 18o22' z. d. |
| --- | --- |

—

58o03' s. š. 18o22' z. d.

| — | 58o03' s. š. 17o30' z. d. |
| --- | --- |

—

58o03' s. š. 17o30' z. d.

| — | 57o55' s. š. 17o30' z. d. |
| --- | --- |

—

57o55' s. š. 17o30' z. d.

| — | 57o45' s. š. 19o15' z. d. |
| --- | --- |

—

57o45' s. š. 19o15' z. d.

| — | 58o11.15' s. š. 18o57.51' z. d. |
| --- | --- |

—

58o11.15' s. š. 18o57.51' z. d.

| — | 58o11.57' s. š. 19o11.97' z. d. |
| --- | --- |

—

58o11.57' s. š. 19o11.97' z. d.

| — | 58o27.75' s. š. 19o11.65' z. d. |
| --- | --- |

—

58o27.75' s. š. 19o11.65' z. d.

| — | 58o39.09' s. š. 19o14.28' z. d. |
| --- | --- |

—

58o39.09' s. š. 19o14.28' z. d.

| — | 58o38.11' s. š. 19o01.29' z. d. |
| --- | --- |

—

58o38.11' s. š. 19o01.29' z. d.

| — | 58o53.14' s. š. 18o43.54' z. d. |
| --- | --- |

—

58o53.14' s. š. 18o43.54' z. d.

| — | 59o00.29' s. š. 18o01.31' z. d. |
| --- | --- |

—

59o00.29' s. š. 18o01.31' z. d.

| — | 59o08.01' s. š. 17o49.31' z. d. |
| --- | --- |

—

59o08.01' s. š. 17o49.31' z. d.

| — | 59o08.75' s. š. 18o01.47' z. d. |
| --- | --- |

—

59o08.75' s. š. 18o01.47' z. d.

| — | 59o15.16' s. š. 18o01.56' z. d. |
| --- | --- |

—

59o15.16' s. š. 18o01.56' z. d.

| — | 59o24.17' s. š. 17o31.22' z. d. |
| --- | --- |

—

59o24.17' s. š. 17o31.22' z. d.

| — | 59o21.77' s. š. 17o15.36' z. d. |
| --- | --- |

—

59o21.77' s. š. 17o15.36' z. d.

| — | 59o26.91' s. š. 17o01.66' z. d. |
| --- | --- |

—

59o26.91' s. š. 17o01.66' z. d.

| — | 59o42.69' s. š. 16o45.96' z. d. |
| --- | --- |

—

59o42.69' s. š. 16o45.96' z. d.

| — | 59o20.97' s. š. 15o44.75' z. d. |
| --- | --- |

—

59o20.97' s. š. 15o44.75' z. d.

| — | 59o21' s. š. 15o40' z. d. |
| --- | --- |

—

59o21' s. š. 15o40' z. d.

| — | 59o26' s. š. 14o30' z. d. |
| --- | --- |

—

59o26' s. š. 14o30' z. d.

Severozápadní Rockall:

| — | 57o00' s. š. 14o53' z. d. |
| --- | --- |

—

57o00' s. š. 14o53' z. d.

| — | 57o37' s. š., 14o42' z. d. |
| --- | --- |

—

57o37' s. š., 14o42' z. d.

| — | 57o55' s. š. 14o24' z. d. |
| --- | --- |

—

57o55' s. š. 14o24' z. d.

| — | 58o15' s. š. 13o50' z. d. |
| --- | --- |

—

58o15' s. š. 13o50' z. d.

| — | 57o57' s. š. 13o09' z. d. |
| --- | --- |

—

57o57' s. š. 13o09' z. d.

| — | 57o50' s. š. 13o14' z. d. |
| --- | --- |

—

57o50' s. š. 13o14' z. d.

| — | 57o57' s. š. 13o45' z. d. |
| --- | --- |

—

57o57' s. š. 13o45' z. d.

| — | 57o49' s. š. 14o06' z. d. |
| --- | --- |

—

57o49' s. š. 14o06' z. d.

| — | 57o29' s. š., 14o19' z. d. |
| --- | --- |

—

57o29' s. š., 14o19' z. d.

| — | 57o22' s. š., 14o19' z. d. |
| --- | --- |

—

57o22' s. š., 14o19' z. d.

| — | 57o00' s. š. 14o34' z. d. |
| --- | --- |

—

57o00' s. š. 14o34' z. d.

| — | 56o56' s. š. 14o36' z. d. |
| --- | --- |

—

56o56' s. š. 14o36' z. d.

| — | 56o56' s. š. 14o51' z. d. |
| --- | --- |

—

56o56' s. š. 14o51' z. d.

| — | 57o00' s. š. 14o53' z. d. |
| --- | --- |

—

57o00' s. š. 14o53' z. d.

Jihozápadní Rockall (lavice „Empress of Britain“):

| — | 56o24' s. š. 15o37' z. d. |
| --- | --- |

—

56o24' s. š. 15o37' z. d.

| — | 56o21' s. š. 14o58' z. d. |
| --- | --- |

—

56o21' s. š. 14o58' z. d.

| — | 56o04' s. š. 15o10' z. d. |
| --- | --- |

—

56o04' s. š. 15o10' z. d.

| — | 55o51' s. š. 15o37' z. d. |
| --- | --- |

—

55o51' s. š. 15o37' z. d.

| — | 56o10' s. š. 15o52' z. d. |
| --- | --- |

—

56o10' s. š. 15o52' z. d.

| — | 56o24' s. š. 15o37' z. d. |
| --- | --- |

—

56o24' s. š. 15o37' z. d.

Logačevova vyvýšenina:

| — | 55o17' s. š. 16o10' z. d. |
| --- | --- |

—

55o17' s. š. 16o10' z. d.

| — | 55o34' s. š. 15o07' z. d. |
| --- | --- |

—

55o34' s. š. 15o07' z. d.

| — | 55o50' s. š. 15o15' z. d. |
| --- | --- |

—

55o50' s. š. 15o15' z. d.

| — | 55o33' s. š. 16o16' z. d. |
| --- | --- |

—

55o33' s. š. 16o16' z. d.

| — | 55o17' s. š. 16o10' z. d. |
| --- | --- |

—

55o17' s. š. 16o10' z. d.

Západní vyvýšenina Rockall:

| — | 57o20' s. š. 16o30' z. d. |
| --- | --- |

—

57o20' s. š. 16o30' z. d.

| — | 57o05' s. š. 15o58' z. d. |
| --- | --- |

—

57o05' s. š. 15o58' z. d.

| — | 56o21' s. š. 17o17' z. d. |
| --- | --- |

—

56o21' s. š. 17o17' z. d.

| — | 56o40' s. š. 17o50' z. d. |
| --- | --- |

—

56o40' s. š. 17o50' z. d.

| — | 57o20' s. š. 16o30' z. d. |
| --- | --- |

—

57o20' s. š. 16o30' z. d.

2.   Pokud při rybolovné činnosti v nových a stávajících oblastech rybolovu při dně v rámci oblasti upravené předpisy NEAFC přesáhne množství živých korálů nebo živých mořských hub, které bylo uloveno během jednoho ponoření lovného zařízení, 60 kg živých korálů nebo 800 kg živých mořských hub, plavidlo informuje svůj stát vlajky, zastaví rybolov a přesune se nejméně dvě námořní míle od pozice, která je podle důkazních materiálů nejblíže k přesnému místu, v němž byl tento odlov proveden.

Článek 34e

Opatření na ochranu ohrožených hlubinných stanovišť v divizích ICES VIIc, VIIj a VIIk

1.   V oblastech ohraničených loxodromami postupně spojujícími níže uvedené souřadnice, které se měří podle souřadnicového systému WGS84, se zakazuje provádět rybolovné činnosti pomocí vlečných sítí
  pro lov při dně
  a pomocí pevného zařízení, včetně tenatových sítí a dlouhých lovných šňůr pro lov při dně:

Vyvýšeniny Belgica:

| — | 51o29.4' s. š. 11o51.6' z. d. |
| --- | --- |

—

51o29.4' s. š. 11o51.6' z. d.

| — | 51o32.4' s. š. 11o41.4' z. d. |
| --- | --- |

—

51o32.4' s. š. 11o41.4' z. d.

| — | 51o15.6' s. š. 11o33.0' z. d. |
| --- | --- |

—

51o15.6' s. š. 11o33.0' z. d.

| — | 51o13.8' s. š. 11o44.4' z. d. |
| --- | --- |

—

51o13.8' s. š. 11o44.4' z. d.

| — | 51o29.4' s. š. 11o51.6' z. d. |
| --- | --- |

—

51o29.4' s. š. 11o51.6' z. d.

Hovlandovy vyvýšeniny:

| — | 52o16.2' s. š. 13o12.6' z. d. |
| --- | --- |

—

52o16.2' s. š. 13o12.6' z. d.

| — | 52o24.0' s. š. 12o58.2' z. d. |
| --- | --- |

—

52o24.0' s. š. 12o58.2' z. d.

| — | 52o16.8' s. š. 12o54.0' z. d. |
| --- | --- |

—

52o16.8' s. š. 12o54.0' z. d.

| — | 52o16.8' s. š. 12o29.4' z. d. |
| --- | --- |

—

52o16.8' s. š. 12o29.4' z. d.

| — | 52o16.8' s. š. 12o29.4' z. d. |
| --- | --- |

—

52o16.8' s. š. 12o29.4' z. d.

| — | 52o04.2' s. š. 12o52.8' z. d. |
| --- | --- |

—

52o04.2' s. š. 12o52.8' z. d.

| — | 52o09.0' s. š. 12o56.4' z. d. |
| --- | --- |

—

52o09.0' s. š. 12o56.4' z. d.

| — | 52o09.0' s. š. 13o10.8' z. d. |
| --- | --- |

—

52o09.0' s. š. 13o10.8' z. d.

| — | 52o16.2' s. š. 13o12.6' z. d. |
| --- | --- |

—

52o16.2' s. š. 13o12.6' z. d.

Severozápadní lavice Porcupine oblast I:

| — | 53o30.6' s. š. 14o32.4' z. d. |
| --- | --- |

—

53o30.6' s. š. 14o32.4' z. d.

| — | 53o35.4' s. š. 14o27.6' z. d. |
| --- | --- |

—

53o35.4' s. š. 14o27.6' z. d.

| — | 53o40.8' s. š. 14o15.6' z. d. |
| --- | --- |

—

53o40.8' s. š. 14o15.6' z. d.

| — | 53o34.2' s. š. 14o11.4' z. d. |
| --- | --- |

—

53o34.2' s. š. 14o11.4' z. d.

| — | 53o31.8' s. š. 14o14.4' z. d. |
| --- | --- |

—

53o31.8' s. š. 14o14.4' z. d.

| — | 53o24.0' s. š. 14o28.8' z. d. |
| --- | --- |

—

53o24.0' s. š. 14o28.8' z. d.

| — | 53o30.6' s. š. 14o32.4' z. d. |
| --- | --- |

—

53o30.6' s. š. 14o32.4' z. d.

Severozápadní lavice Porcupine oblast II:

| — | 53o43.2' s. š. 14o10.8' z. d. |
| --- | --- |

—

53o43.2' s. š. 14o10.8' z. d.

| — | 53o51.6' s. š. 13o53.4' z. d. |
| --- | --- |

—

53o51.6' s. š. 13o53.4' z. d.

| — | 53o45.6' s. š. 13o49.8' z. d. |
| --- | --- |

—

53o45.6' s. š. 13o49.8' z. d.

| — | 53o36.6' s. š. 14o07.2' z. d. |
| --- | --- |

—

53o36.6' s. š. 14o07.2' z. d.

| — | 53o43.2' s. š. 14o10.8' z. d. |
| --- | --- |

—

53o43.2' s. š. 14o10.8' z. d.

Jihozápadní lavice Porcupine:

| — | 51o54.6' s. š. 15o07.2' z. d. |
| --- | --- |

—

51o54.6' s. š. 15o07.2' z. d.

| — | 51o54.6' s. š. 14o55.2' z. d. |
| --- | --- |

—

51o54.6' s. š. 14o55.2' z. d.

| — | 51o42.0' s. š. 14o55.2' z. d. |
| --- | --- |

—

51o42.0' s. š. 14o55.2' z. d.

| — | 51o42.0' s. š. 15o10.2' z. d. |
| --- | --- |

—

51o42.0' s. š. 15o10.2' z. d.

| — | 51o49.2' s. š. 15o06.0' z. d. |
| --- | --- |

—

51o49.2' s. š. 15o06.0' z. d.

| — | 51o54.6' s. š. 15o07.2' z. d. |
| --- | --- |

—

51o54.6' s. š. 15o07.2' z. d.

2.   Všechna plavidla pro pelagický rybolov lovící v chráněných oblastech ohrožených hlubinných stanovišť uvedených v odstavci 1 tohoto článku musí být uvedena na schváleném seznamu plavidel a musí jim být vydáno ▌oprávnění k rybolovu v souladu s článkem 7 nařízení (ES) č. 1224/2009▌. Plavidla uvedená na seznamu schválených plavidel musí mít na palubě lovné zařízení výhradně pro pelagický rybolov.

3.   Plavidla pro pelagický rybolov zamýšlející lovit v chráněné oblasti ohrožených hlubinných stanovišť uvedených v odstavci 1 tohoto článku
  musí
  svůj záměr vplout do chráněné oblasti zranitelných hlubinných stanovišť oznámit čtyři hodiny předem irskému středisku pro sledování rybolovu ve smyslu definice v čl. 4 bodu 15 nařízení (ES) č. 1224/2009. Současně musí ohlásit množství ryb uchovávaných na palubě.

4.   Plavidla pro pelagický rybolov lovící v chráněné oblasti ohrožených hlubinných stanovišť uvedených v odstavci 1
  musí
  mít fungující, plně zprovozněný bezpečný systém sledování plavidel (VMS), který je plně v souladu s příslušnými pravidly, kdykoli se nacházejí v chráněné oblasti ohrožených hlubinných stanovišť.

5.   Plavidla pro pelagický rybolov lovící v chráněné oblasti ohrožených hlubinných stanovišť uvedených v odstavci 1 podávají každou hodinu zprávu prostřednictvím VMS.

6.   Plavidla pro pelagický rybolov, která ukončila lov v chráněné oblasti ohrožených hlubinných stanovišť uvedených v odstavci 1, informují irské středisko pro sledování rybolovu o odplutí z dané oblasti. Současně
  musí
  ohlásit množství ryb uchovávaných na palubě.

7.   Rybolov pelagických druhů v chráněné oblasti ohrožených hlubinných stanovišť uvedených v odstavci 1 se omezuje na rybolov sítěmi o velikosti ok v rozmezí od 16 do 31 mm nebo od 32 do 54 mm nebo na uchovávání takových sítí na palubě.

Článek 34f

Opatření na ochranu ohrožených hlubinných stanovišť v divizi ICES VIIIc

1.   V oblasti ohraničené loxodromami postupně spojujícími níže uvedené souřadnice, které se měří podle systému WGS84, se zakazuje provádět rybolovné činnosti pomocí vlečných sítí
  pro lov při dně
  a pomocí pevného zařízení, včetně tenatových sítí a dlouhých lovných šňůr pro lov při dně:

El Cachucho:

| — | 44o12' s. š. 05o16' z. d. |
| --- | --- |

—

44o12' s. š. 05o16' z. d.

| — | 44o12' s. š. 04o26' z. d. |
| --- | --- |

—

44o12' s. š. 04o26' z. d.

| — | 43o53' s. š. 04o26' z. d. |
| --- | --- |

—

43o53' s. š. 04o26' z. d.

| — | 43o 53' s. š. 05o16' z. d. |
| --- | --- |

—

43o 53' s. š. 05o16' z. d.

| — | 44o12' s. š. 05o16' z. d. |
| --- | --- |

—

44o12' s. š. 05o16' z. d.

2.   Odchylně od zákazu stanoveného v odstavci 1 mohou plavidla, která v letech 2006, 2007 a 2008 prováděla rybolovné činnosti pomocí dlouhých lovných šňůr pro lov při dně zaměřené na mníkovce velkookého, obdržet od svých rybolovných orgánů ▌oprávnění k rybolovu
  v souladu s článkem 7 nařízení (ES) č. 1224/2009
  , které jim umožní pokračovat v provádění tohoto druhu rybolovné činnosti v oblasti jižně od 44o00.00' s. š. Všechna plavidla, která toto ▌oprávnění k rybolovu obdržela, musí bez ohledu na svou celkovou délku používat při provádění rybolovných činností v oblasti stanovené v odstavci 1 funkční, plně fungující bezpečný systém sledování plavidel, který je v souladu s příslušnými pravidly.

(******)  Úř. věst. L 41, 13.2.2002, s. 1."

(*******)  Úř. věst. L 77, 20.3.2002, s. 8.“"

| 10) | Článek 38 se zrušuje. |
| --- | --- |

10)

Článek 38 se zrušuje.

| 11) | Článek 47 se zrušuje. |
| --- | --- |

11)

Článek 47 se zrušuje.

| 11a) | Přílohy I, IV, XII a XIV nařízení (ES) č. 850/98 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení. |
| --- | --- |

11a)

Přílohy I, IV, XII a XIV nařízení (ES) č. 850/98 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.

| 11b) | Vkládají se nové přílohy XIIa, XIVa, XIVb, XIVc a XIVd v souladu s přílohou tohoto nařízení. |
| --- | --- |

11b)

Vkládají se nové přílohy XIIa, XIVa, XIVb, XIVc a XIVd v souladu s přílohou tohoto nařízení.

▌

Článek 2

Změna nařízení (ES) č. 1434/98

V článku 2 nařízení (ES) 1434/98 se doplňuje nový odstavec, který zní:

„1a.
     
  Odstavec 1 se nepoužije pro sledě obecného odloveného v divizi ICES IIIa, podoblasti IV, divizi VIId a ve vodách EU divize ICES IIa.“

Článek 3

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost
  třetím
  dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Použije se ode dne 1. ledna 2013.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V ... dne

Za Evropský parlament

předseda

Za Radu

předseda nebo předsedkyně

---

(1)  Úř. věst. C 351, 15.11.2012, s. 83 .

1

(2)  Úř. věst. L 347, 24.12.2009, s. 6.

2

(3)  Úř. věst. L 165, 24.6.2011, s. 1.

3

(4)  Úř. věst. L 22, 26.1.2009, s. 1.

4

(5)  Úř. věst. L 125, 27.4.1998, s. 1.

5

(6)  Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13.

6

PŘÍLOHA

Přílohy nařízení (ES) č. 850/98 se mění takto:

| 1) | V příloze I se zrušuje poznámka pod čarou č. 6 k tabulce. |
| --- | --- |

1)

V příloze I se zrušuje poznámka pod čarou č. 6 k tabulce.

| 2) | V příloze IV se tabulka nahrazuje tímto:




  „Vlečná zařízení: Skagerrak a Kattegat




  Rozmezí velikostí ok, cílové druhy a předepsané procentní podíly úlovků při používání jednotného rozmezí velikosti ok

















  Druh | Rozmezí velikosti ok (v mm) |
| --- | --- | --- |
| <16 | 16-31 | 32-69 | 35-69 | 70-89 (5) | ≥90 |
| Minimální procentní podíl cílových druhů |
| 50 %





   (6) | 50 %





   (6) | 20 %





   (6) | 50 %





   (6) | 20 %





   (6) | 20 %





   (7) | 30 %





   (8) | žádný |
| Smačkovití (Ammodytidae) (3) | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Smačkovití (Ammodytidae) (4) | | X | | X | X | X | X | X |
| Treska Esmarkova (Trisopterus esmarkii) | | X | | X | X | X | X | X |
| Treska modravá (Micromesistius poutassou) | | X | | X | X | X | X | X |
| Ostnatec velký (Trachinus draco) (1) | | X | | X | X | X | X | X |
| Měkkýši (kromě Sepia) (1) | | X | | X | X | X | X | X |
| Jehlice rohozobá (Belone belone) (1) | | X | | X | X | X | X | X |
| Štítník šedý (Eutrigla gurnardus) (1) | | X | | X | X | X | X | X |
| Stříbrnice (Argentina spp.) | | | | X | X | X | X | X |
| Šprot obecný (Sprattus sprattus) | | X | | X | X | X | X | X |
| Úhoř říční (Anguilla anguilla) | | | X | X | X | X | X | X |
| Garnáti, krevety (Crangon spp., Palaemon adspersus) (1) | | | X | X | X | X | X | X |
| Makrela obecná (Scomber spp.) | | | | X | | | X | X |
| Kranasi rodu Trachurus (Trachurus spp.) | | | | X | | | X | X |
| Sleď obecný (Clupea harengus) | | | | X | | | X | X |
| Kreveta severní (Pandalus borealis) | | | | | | X | X | X |
| Garnáti, krevety (Crangon spp., Palaemon adspersus) (2) | | | | | X | | X | X |
| Treska bezvousá (Merlangius merlangus) | | | | | | | X | X |
| Humr severský (Nephrops norvegicus) | | | | | | | X | X |
| Všechny ostatní mořské organismy | | | | | | | | X |

2)

V příloze IV se tabulka nahrazuje tímto:

„Vlečná zařízení: Skagerrak a Kattegat

Rozmezí velikostí ok, cílové druhy a předepsané procentní podíly úlovků při používání jednotného rozmezí velikosti ok

Druh

Rozmezí velikosti ok (v mm)

<16

16-31

32-69

35-69

70-89 (5)

≥90

Minimální procentní podíl cílových druhů

50 %

(6)

50 %

(6)

20 %

(6)

50 %

(6)

20 %

(6)

20 %

(7)

30 %

(8)

žádný

Smačkovití (Ammodytidae) (3)

X

X

X

X

X

X

X

X

Smačkovití (Ammodytidae) (4)

X

X

X

X

X

X

Treska Esmarkova (Trisopterus esmarkii)

X

X

X

X

X

X

Treska modravá (Micromesistius poutassou)

X

X

X

X

X

X

Ostnatec velký (Trachinus draco) (1)

X

X

X

X

X

X

Měkkýši (kromě Sepia) (1)

X

X

X

X

X

X

Jehlice rohozobá (Belone belone) (1)

X

X

X

X

X

X

Štítník šedý (Eutrigla gurnardus) (1)

X

X

X

X

X

X

Stříbrnice (Argentina spp.)

X

X

X

X

X

Šprot obecný (Sprattus sprattus)

X

X

X

X

X

X

Úhoř říční (Anguilla anguilla)

X

X

X

X

X

X

Garnáti, krevety (Crangon spp., Palaemon adspersus) (1)

X

X

X

X

X

X

Makrela obecná (Scomber spp.)

X

X

X

Kranasi rodu Trachurus (Trachurus spp.)

X

X

X

Sleď obecný (Clupea harengus)

X

X

X

Kreveta severní (Pandalus borealis)

X

X

X

Garnáti, krevety (Crangon spp., Palaemon adspersus) (2)

X

X

X

Treska bezvousá (Merlangius merlangus)

X

X

Humr severský (Nephrops norvegicus)

X

X

Všechny ostatní mořské organismy

X

| 3) | Tabulka v příloze XII se mění takto:






  a) | řádky pro tapesku filipínskou a chobotnici pobřežní se nahrazují tímto:
  „







  Druh | Minimální velikost |
| --- | --- | --- | --- |
| Regiony 1 až 5 kromě oblasti Skagerrak/Kattegat | Skagerrak/Kattegat |
| Tapeska filipínská (Venerupis philippinarum) | 35mm | |

3)

Tabulka v příloze XII se mění takto:

a)

řádky pro tapesku filipínskou a chobotnici pobřežní se nahrazují tímto:

„

Druh

Minimální velikost

Regiony 1 až 5 kromě oblasti Skagerrak/Kattegat

Skagerrak/Kattegat

Tapeska filipínská (Venerupis philippinarum)

35mm

| Druh | Minimální velikost: Regiony 1 až 5 kromě oblasti Skagerrak/Kattegat |
| --- | --- |
| Chobotnice pobřežní (Octopus vulgaris) | Celá oblast s výjimkou vod pod svrchovaností nebo jurisdikcí regionu 5: 750 gramů
  Vody pod svrchovaností nebo jurisdikcí regionu 5: 450 gramů (vykuchaná) |

Druh

Minimální velikost: Regiony 1 až 5 kromě oblasti Skagerrak/Kattegat

Chobotnice pobřežní (Octopus vulgaris)

Celá oblast s výjimkou vod pod svrchovaností nebo jurisdikcí regionu 5: 750 gramů

Vody pod svrchovaností nebo jurisdikcí regionu 5: 450 gramů (vykuchaná)

“;

| b) | řádky pro sardel obecnou se nahrazují tímto:


  „








  Druh | Minimální velikost: regiony 1 až 5 kromě oblasti Skagerrak/Kattegat |
| --- | --- | --- |
| Sardel obecná (Engraulis encrassicholus) | Celá oblast s výjimkou divize ICES IXa východně od 7o23'48'' západní délky: 12 cm nebo 90 jedinců na kilogram




  Divize ICES IXa východně od 7o23'48'' západní délky: 10 cm |

b)

řádky pro sardel obecnou se nahrazují tímto:

„

Druh

Minimální velikost: regiony 1 až 5 kromě oblasti Skagerrak/Kattegat

Sardel obecná (Engraulis encrassicholus)

Celá oblast s výjimkou divize ICES IXa východně od 7o23'48'' západní délky: 12 cm nebo 90 jedinců na kilogram

Divize ICES IXa východně od 7o23'48'' západní délky: 10 cm

“;

| 4) | Vkládá se příloha, která zní:

  „
  „


  PŘÍLOHA XIIa




  MINIMÁLNÍ VELIKOSTI PRO REGION 9









  Druh | Minimální velik. Region 9 |
| --- | --- | --- |
| Pakamb.
  (Psetta maxima) | 45cm |

4)

Vkládá se příloha, která zní:

„

PŘÍLOHA XIIa

MINIMÁLNÍ VELIKOSTI PRO REGION 9

Druh

Minimální velik. Region 9

Pakamb.
  (Psetta maxima)

45cm

“;

| 5) | V příloze XIV se vkládají tyto položky v odpovídajícím abecedním pořadí běžných názvů:
  „






  BĚŽNÝ NÁZEV | VĚDECKÝ NÁZEV |
| --- | --- | --- |
| Drsnatec obecný | Capros aper |
| Mníkovec velkooký | Phycis blennoides |
| Okouník | Sebastes spp. |
| Sardinka oblá | Sardinella aurita |

5)

V příloze XIV se vkládají tyto položky v odpovídajícím abecedním pořadí běžných názvů:

„

BĚŽNÝ NÁZEV

VĚDECKÝ NÁZEV

Drsnatec obecný

Capros aper

Capros aper

Mníkovec velkooký

Phycis blennoides

Phycis blennoides

Okouník

Sebastes spp.

Sebastes spp

Sardinka oblá

Sardinella aurita

Sardinella aurita

“;

| 6) | Vkládají se nové přílohy, které znějí:„


  „PŘÍLOHA XIVa



  SPECIFIKACE TŘÍDÍCÍ MŘÍŽKY









  -1
  . | Třídící mřížka pro daný druh je připevněna k vlečné síti pomocí kapsy zatahovací sítě s celými čtvercovými oky o velikosti ok 70 mm nebo větší a menší než 90 mm. Je zakázáno používat jakoukoli vlečnou síť s více než 100 čtvercovými oky kdekoli po obvodu kapsy, s výjimkou spojení či lemových švů. Kapsa zatahovací sítě se čtvercovými oky se požaduje pouze ve Skagerraku a Kattegatu. |
| --- | --- | --- |

6)

Vkládají se nové přílohy, které znějí:

„PŘÍLOHA XIVa

SPECIFIKACE TŘÍDÍCÍ MŘÍŽKY

-1
  .

Třídící mřížka pro daný druh je připevněna k vlečné síti pomocí kapsy zatahovací sítě s celými čtvercovými oky o velikosti ok 70 mm nebo větší a menší než 90 mm. Je zakázáno používat jakoukoli vlečnou síť s více než 100 čtvercovými oky kdekoli po obvodu kapsy, s výjimkou spojení či lemových švů. Kapsa zatahovací sítě se čtvercovými oky se požaduje pouze ve Skagerraku a Kattegatu.

| 1. | Mřížka je obdélníková. Příčky roštu jsou rovnoběžné s podélnou osou mřížky. Rozestup příček mřížky nesmí být větší než 35 mm. Povoluje se používat jeden nebo více závěsů za účelem usnadnění jejího skladování na bubnu sítě. |
| --- | --- |

1.

Mřížka je obdélníková. Příčky roštu jsou rovnoběžné s podélnou osou mřížky. Rozestup příček mřížky nesmí být větší než 35 mm. Povoluje se používat jeden nebo více závěsů za účelem usnadnění jejího skladování na bubnu sítě.

| 2. | Mřížka je připevněna k vlečné síti úhlopříčně, směrem zezdola dozadu, a to buď těsně před kapsou zatahovací sítě anebo kdekoli dále až po přední konec nezúžené části. Všechny strany mřížky jsou připojeny k vlečné síti. |
| --- | --- |

2.

Mřížka je připevněna k vlečné síti úhlopříčně, směrem zezdola dozadu, a to buď těsně před kapsou zatahovací sítě anebo kdekoli dále až po přední konec nezúžené části. Všechny strany mřížky jsou připojeny k vlečné síti.

| 3. | Ve vrchním panelu vlečné sítě se nachází nezablokovaný otvor pro ryby, který je bezprostředně spojen s horní částí mřížky. Otvor výstupu pro ryby má stejnou šířku zadní strany jako je šířka mřížky a přední část podél příček ok se po obou stranách mřížky sbíhá do špice. |
| --- | --- |

3.

Ve vrchním panelu vlečné sítě se nachází nezablokovaný otvor pro ryby, který je bezprostředně spojen s horní částí mřížky. Otvor výstupu pro ryby má stejnou šířku zadní strany jako je šířka mřížky a přední část podél příček ok se po obou stranách mřížky sbíhá do špice.

| 4. | Před mřížku se smí upevnit vývod, kterým jsou ryby vedeny na dno vlečné sítě a na mřížku. Minimální velikost ok vývodu je 70 mm. Minimální svislý otvor vývodu vedoucího k mřížce je 15 cm. Šířka vývodu vedoucího k mřížce je stejná jako šířka mřížky. |
| --- | --- |

4.

Před mřížku se smí upevnit vývod, kterým jsou ryby vedeny na dno vlečné sítě a na mřížku. Minimální velikost ok vývodu je 70 mm. Minimální svislý otvor vývodu vedoucího k mřížce je 15 cm. Šířka vývodu vedoucího k mřížce je stejná jako šířka mřížky.

Image

Schematické zobrazení vlečné sítě s třídící mřížkou podle velikosti a druhů. Vstupující ryby jsou vedeny na dno vlečné sítě a na mřížku pomocí vývodu. Větší ryby jsou tak pomocí mřížky vyvedeny z vlečné sítě, zatímco menší ryby a humr severský proplouvají mřížkou a dostávají se do kapsy. Kapsa zatahovací sítě s celými čtvercovými oky umožňuje únik malých ryb a podměrečného humra severského. Kapsa zatahovací sítě se čtvercovými oky znázorněná na nákresu se požaduje pouze ve Skagerraku a Kattegatu.

PŘÍLOHA XIVb

PODMÍNKY PRO RYBOLOV ZA POUŽITÍ NĚKTERÝCH VLEČNÝCH ZAŘÍZENÍ POVOLENÝCH V BISKAJSKÉM ZÁLIVU

1.   Specifikace vrchního dílce se čtvercovými oky

Dílec je obdélníková část ze síťoviny. Existuje pouze jeden dílec. Dílec nesmí být žádným způsobem ucpáván vnějšími nebo vnitřními díly, které jsou k němu připevněny.

2.   Umístění dílce

Dílec se vsouvá doprostřed vrchního panelu zužující se zadní části vlečné sítě, těsně před nezužující se část tvořenou nástavcem a kapsou.

Dílec je umístěn nejvýše 12 ok od kapsy zatahovací sítě od ručně kroucené řady ok mezi nástavcem a zužující se zadní částí vlečné sítě.

3.   Velikost dílce

Dílec musí být alespoň 2 m dlouhý a nejméně 1 m široký.

4.   Síťovina dílce

Oka mají minimální velikost otevření 100 mm. Oka mají čtvercový tvar, tj. všechny čtyři strany síťoviny dílce jsou tvořeny šikmo přetnutými oky sítě.

Síťovina je připevněna tak, že strany ok jsou rovnoběžné a kolmé k podélné ose kapsy.

Síťovina je z jednoduchého vlákna. Síla vlákna nesmí být větší než 4 mm.

5.   Vložení dílce do síťoviny s kosočtvercovými oky

Je povoleno připevnit obrubu ke čtyřem stranám dílce. Průměr této obruby nesmí být větší než 12 mm.

Délka dílce v nataženém stavu musí být stejná jako délka kosočtvercových ok v nataženém stavu připevněných k podélné straně dílce.

Počet kosočtvercových ok horního panelu připojených k nejmenší straně dílce (tj. 1 m dlouhá strana, která je kolmá na podélnou osu kapsy) se rovná nejméně počtu celých kosočtvercových ok připojených k podélné straně dílce vydělenému 0,7.

6.   Vložení dílce do sítě je zobrazeno níže.

Image

PŘÍLOHA XIVc

DÍLEC SE ČTVERCOVÝMI OKY PRO PLAVIDLA DELŠÍ NEŽ 15 M

1.   Specifikace vrchního dílce se čtvercovými oky

Dílec je obdélníková část ze síťoviny. Síťovina je z jednoduchého vlákna. Oka jsou čtvercového tvaru, tj. všechny čtyři strany síťoviny dílce jsou tvořeny šikmo přetnutými oky sítě. Velikost ok sítí je 120 mm a větší. Dílec je dlouhý nejméně 3 metry, s výjimkou umístění do sítí vlečených plavidly o výkonu motoru nižším než 112 kW, kdy je dlouhý alespoň 2 metry.

2.   Umístění dílce

Dílec je vložen do horního panelu kapsy sítě. Zadní okraj panelu nesmí být dále než 12 m od zatahovací šňůry definované v článku 8 nařízení Komise (EHS) č. 3440/84 ze dne 6. prosince 1984 o připevňování zařízení k vlečným sítím, dánským nevodům a podobným sítím*.

3.   Vložení dílce do síťoviny s kosočtvercovými oky

Mezi podélnou stranou dílce a sousedícím lemovým švem nesmějí být více než dvě otevřená kosočtvercová oka.

Délka dílce v nataženém stavu musí být stejná jako délka kosočtvercových ok v nataženém stavu připevněných k podélné straně dílce. Vzor pro spojení kosočtvercových ok horního panelu kapsy sítě a nejmenší strany dílce jsou tři kosočtvercová oka na jedno čtvercové oko na 80 mm kapsy sítě nebo dvě kosočtvercová oka na jedno čtvercové oko na 120 mm kapsy sítě, s výjimkou krajních řad dílce po obou stranách.

PŘÍLOHA XIVd

DÍLEC SE ČTVERCOVÝMI OKY PRO PLAVIDLA KRATŠÍ NEŽ 15 M

1.   Specifikace vrchního dílce se čtvercovými oky

Dílec je obdélníková část ze síťoviny. Síťovina je z jednoduchého vlákna. Oka jsou čtvercového tvaru, tj. všechny čtyři strany síťoviny dílce jsou tvořeny šikmo přetnutými oky sítě. Velikost ok sítí je 110 mm a větší. Dílec je dlouhý nejméně 3 metry, s výjimkou umístění do sítí vlečených plavidly o výkonu motoru nižším než 112 kW, kdy je dlouhý alespoň 2 metry.

2.   Umístění dílce

Dílec je vložen do horního panelu kapsy sítě. Zadní okraj panelu nesmí být dále než 12 m od zatahovací šňůry definované v článku 8 nařízení (EHS) č. 3440/84 (*).

3.   Vložení dílce do síťoviny s kosočtvercovými oky

Mezi podélnou stranou dílce a sousedícím lemovým švem nesmějí být více než dvě otevřená kosočtvercová oka. Délka dílce v nataženém stavu musí být stejná jako délka kosočtvercových ok v nataženém stavu připevněných k podélné straně dílce. Vzor pro spojení kosočtvercových ok horního panelu kapsy sítě a nejmenší strany dílce jsou tři kosočtvercová oka na jedno čtvercové oko, s výjimkou krajních řad dílce po obou stranách.

(*)  Úř. věst. L 318, 7.12.1984, s. 23.“"

*

---

(1)  
  Pouze uvnitř oblasti čtyř námořních mil od základních linií.

1

Pouze uvnitř oblasti čtyř námořních mil od základních linií.

(2)  
  Mimo oblast čtyř námořních mil od základních linií.

2

Mimo oblast čtyř námořních mil od základních linií.

(3)  
  Od 1. března do 31. října ve Skagerraku a od 1. března do 31. července v Kattegatu.

3

Od 1. března do 31. října ve Skagerraku a od 1. března do 31. července v Kattegatu.

(4)  
  Od 1. listopadu do posledního dne února ve Skagerraku a od 1. srpna do posledního dne února v Kattegatu..

4

Od 1. listopadu do posledního dne února ve Skagerraku a od 1. srpna do posledního dne února v Kattegatu..

(5)  
  Při používání tohoto rozmezí velikosti ok musí být kapsa zatahovací sítě vyrobena ze síťoviny se čtvercovými oky s třídící mřížkou v souladu s přílohou XIV tohoto nařízení.

5

Při používání tohoto rozmezí velikosti ok musí být kapsa zatahovací sítě vyrobena ze síťoviny se čtvercovými oky s třídící mřížkou v souladu s přílohou XIV tohoto nařízení.

(6)  
  Úlovek uchovávaný na palubě se nesmí skládat z více než 10 % jakékoli směsi tresky obecné, tresky jednoskvrnné, štikozubce obecného, platýse evropského, platýse protaženého, platýse červeného, jazyka obecného, pakambaly velké, pakambaly východoatlantské, platýse bradavičnatého, makrely obecné, pakambaly rodu Lepidorhombus, tresky bezvousé, limandy obecné, tresky tmavé, humra severského a jiných druhů humrů.

6

Úlovek uchovávaný na palubě se nesmí skládat z více než 10 % jakékoli směsi tresky obecné, tresky jednoskvrnné, štikozubce obecného, platýse evropského, platýse protaženého, platýse červeného, jazyka obecného, pakambaly velké, pakambaly východoatlantské, platýse bradavičnatého, makrely obecné, pakambaly rodu Lepidorhombus, tresky bezvousé, limandy obecné, tresky tmavé, humra severského a jiných druhů humrů.

(7)  
  Úlovek uchovávaný na palubě se nesmí skládat z více než 50 % jakékoli směsi tresky obecné, tresky jednoskvrnné, štikozubce obecného, platýse evropského, platýse protaženého, platýse červeného, jazyka obecného, pakambaly velké, pakambaly východoatlantské, platýse bradavičnatého, sledě obecného, makrely obecné, pakambaly rodu Lepidorhombus, limandy obecné, tresky tmavé, humra severského a jiných druhů humrů.

7

Úlovek uchovávaný na palubě se nesmí skládat z více než 50 % jakékoli směsi tresky obecné, tresky jednoskvrnné, štikozubce obecného, platýse evropského, platýse protaženého, platýse červeného, jazyka obecného, pakambaly velké, pakambaly východoatlantské, platýse bradavičnatého, sledě obecného, makrely obecné, pakambaly rodu Lepidorhombus, limandy obecné, tresky tmavé, humra severského a jiných druhů humrů.

(8)  
  Úlovek uchovávaný na palubě se nesmí skládat z více než 60 % jakékoli směsi tresky obecné, tresky jednoskvrnné, štikozubce obecného, platýse evropského, platýse protaženého, platýse červeného, jazyka obecného, pakambaly velké, pakambaly východoatlantské, platýse bradavičnatého, pakambaly rodu Lepidorhombus, tresky bezvousé, limandy obecné, tresky tmavé a humrů.“;

8

Úlovek uchovávaný na palubě se nesmí skládat z více než 60 % jakékoli směsi tresky obecné, tresky jednoskvrnné, štikozubce obecného, platýse evropského, platýse protaženého, platýse červeného, jazyka obecného, pakambaly velké, pakambaly východoatlantské, platýse bradavičnatého, pakambaly rodu Lepidorhombus, tresky bezvousé, limandy obecné, tresky tmavé a humrů.“;

---

| 16.12.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 419/301 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 419/301

---

P7_TA(2012)0449

Odstraňování žraločích ploutví na palubě plavidel ***I

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 22. listopadu 2012 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1185/2003 o odstraňování žraločích ploutví na palubě plavidel (COM(2011)0798 – C7-0431/2011 – 2011/0364(COD))

(Řádný legislativní postup: první čtení)

(2015/C 419/54)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Parlamentu a Radě (COM(2011)0798), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Parlamentu a Radě (COM(2011)0798),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 2 a čl. 43 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C7-0431/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 2 a čl. 43 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C7-0431/2011),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 28. března 2012 (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 28. března 2012 (1),

| — | s ohledem na článek 55 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 55 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro rybolov a stanovisko Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin (A7-0295/2012), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro rybolov a stanovisko Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin (A7-0295/2012),

| 1. | přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení; |
| --- | --- |

1.

přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení;

| 2. | vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem; |
| --- | --- |

2.

vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem;

| 3. | pověřuje svého předsedu, aby postoj Parlamentu předal Radě, Komisi a vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

3.

pověřuje svého předsedu, aby postoj Parlamentu předal Radě, Komisi a vnitrostátním parlamentům.

---

(1)  Úř. věst. C 181, 21.6.2012, s. 195..

---

P7_TC1-COD(2011)0364

Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 22. listopadu 2012 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2013, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1185/2003 o odstraňování žraločích ploutví na palubě plavidel

(Vzhledem k tomu, že bylo dosaženo dohody mezi Parlamentem a Radou, postoj Parlamentu odpovídá konečnému znění legislativního aktu, nařízení (EU) č. 605/2013.)

---