# Euroopa Liidu C 312/2019

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 312 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 62. aastakäik16. september 2019 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 312

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

62. aastakäik16. september 2019

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Liidu Kohus |
| 2019/C 312/01 | Euroopa Liidu Kohtu viimased väljaanded Euroopa Liidu Teatajas | 1 |

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Liidu Kohus

2019/C 312/01

Euroopa Liidu Kohtu viimased väljaanded Euroopa Liidu Teatajas

Euroopa Liidu Teatajas

1

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KOHTUMENETLUSED |
| | Euroopa Liidu Kohus |
| 2019/C 312/02 | kohtuasi C-338/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunale Amministrativo Regionale per la Sardegna (Itaalia) 25. aprillil 2019 — Telecom Italia SpA versus Regione Sardegna | 2 |
| 2019/C 312/03 | kohtuasi C-368/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Consiglio di Stato (Itaalia) 6. mail 2019 — Telecom Italia SpA jt versus Roma Capitale jt | 3 |
| 2019/C 312/04 | kohtuasi C-369/19 P: José-Ramón Herrero Torrese 8. mail 2019 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kaheksas koda) 8. märtsi 2019. aasta määruse peale kohtuasjas T-326/18: Herrero Torres versus EUIPO — DZ Licores (CARAJILLO LICOR 43 CUARENTA Y TRES) | 3 |
| 2019/C 312/05 | kohtuasi C-377/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Consiglio di Stato (Itaalia) 13. mail 2019 — Benedetti Pietro e Angelo S.S. jt versus Agenzia per le Erogazioni in Agricoltura (AGEA) | 4 |
| 2019/C 312/06 | kohtuasi C-399/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Consiglio di Stato (Itaalia) 22. mail 2019 — Autorità per le Garanzie nelle Comunicazioni versus BT Italia SpA jt | 5 |
| 2019/C 312/07 | kohtuasi C-447/19 P: SA Close’i ja Cegeleci 11. juunil 2019 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (neljas koda) 9. aprilli 2019. aasta otsuse peale kohtuasjas T-259/15: Close ja Cegelec versus parlament | 5 |
| 2019/C 312/08 | kohtuasi C-457/19 P: Amador Rodriguez Prieto 14. juunil 2019 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kaheksas koda) 4. aprilli 2019. aasta otsuse peale kohtuasjas T-61/18: Rodriguez Prieto versus komisjon | 6 |
| 2019/C 312/09 | kohtuasi C-510/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Hof van beroep te Brussel (Belgia) 4. juulil 2019 — Openbaar Ministerie, YU, ZV versus AZ | 7 |
| 2019/C 312/10 | kohtuasi C-563/19 P: Recylex SA, Fonderie et Manufacture de Métaux, Harz-Metall GmbH 23. juulil 2019 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kaheksas koda) 23. mai 2019. aasta otsuse peale kohtuasjas T-222/17: Recylex jt versus komisjon | 8 |
| 2019/C 312/11 | kohtuasi C-572/19 P: European Road Transport Telematics Implementation Coordination Organisation — Intelligent Transport Systems & Services Europe (Ertico — ITS Europe) 26. juulil 2019 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (neljas koda) 22. mai 2019. aasta otsuse peale kohtuasjas T-604/15: Ertico — ITS Europe versus komisjon | 9 |
| | Üldkohus |
| 2019/C 312/12 | kohtuasi T-40/16: 29. juulil 2019 esitatud hagi — MU versus parlament | 11 |
| 2019/C 312/13 | kohtuasi T-456/19: 4. juulil 2019 esitatud hagi — ITV versus komisjon | 12 |
| 2019/C 312/14 | kohtuasi T-457/19: 4. juulil 2019 esitatud hagi — Synthomer versus komisjon | 13 |
| 2019/C 312/15 | kohtuasi T-470/19: 4. juulil 2019 esitatud hagi — Essentra jt versus komisjon | 15 |
| 2019/C 312/16 | kohtuasi T-471/19: 4. juulil 2019 esitatud hagi — Eland Oil & Gas versus komisjon | 16 |
| 2019/C 312/17 | kohtuasi T-473/19: 4. juulil 2019 esitatud hagi — Diageo jt versus komisjon | 18 |
| 2019/C 312/18 | kohtuasi T-474/19: 4. juulil 2019 esitatud hagi — Halma jt versus komisjon | 19 |
| 2019/C 312/19 | kohtuasi T-475/19: 4. juulil 2019 esitatud hagi — Bunzl jt versus komisjon | 21 |
| 2019/C 312/20 | kohtuasi T-476/19: 4. juulil 2019 esitatud hagi — AstraZeneca jt versus komisjon | 22 |
| 2019/C 312/21 | kohtuasi T-482/19: 4. juulil 2019 esitatud hagi — BT Group ja Communications Global Network Service versus komisjon | 24 |
| 2019/C 312/22 | kohtuasi T-483/19: 4. juulil 2019 esitatud hagi — Meggitt ja Cavehurst versus komisjon | 25 |
| 2019/C 312/23 | kohtuasi T-484/19: 4. juulil 2019 esitatud hagi — Pearson Loan Finance jt versus komisjon | 27 |
| 2019/C 312/24 | kohtuasi T-485/19: 4. juulil 2019 esitatud hagi — Babcock International Group jt versus komisjon | 28 |
| 2019/C 312/25 | kohtuasi T-486/19: 5. juulil 2019 esitatud hagi — Spectris ja Spectris Group versus komisjon | 29 |
| 2019/C 312/26 | kohtuasi T-490/19: 5. juulil 2019 esitatud hagi — Weston Investment jt versus komisjon | 31 |
| 2019/C 312/27 | kohtuasi T-491/19: 5. juulil 2019 esitatud hagi — Vodafone Group jt versus komisjon | 32 |
| 2019/C 312/28 | kohtuasi T-492/19: 5. juulil 2019 esitatud hagi — GlaxoSmithKline Finance ja Setfirst versus komisjon | 33 |
| 2019/C 312/29 | kohtuasi T-493/19: 5. juulil 2019 esitatud hagi — International Personal Finance Investments versus komisjon | 35 |
| 2019/C 312/30 | kohtuasi T-498/19: 9. juulil 2019 esitatud hagi — Banco Cooperativo Español versus SRB | 37 |
| 2019/C 312/31 | kohtuasi T-501/19: 12. juulil 2019 esitatud hagi — Corneli versus EKP | 38 |
| 2019/C 312/32 | kohtuasi T-502/19: 12. juulil 2019 esitatud hagi — Corneli versus EKP | 39 |
| 2019/C 312/33 | kohtuasi T-504/19: 12. juulil 2019 esitatud hagi — Crédit Lyonnais versus EKP | 41 |
| 2019/C 312/34 | kohtuasi T-513/19: 17. juulil 2019 esitatud hagi — Lux versus komisjon | 42 |
| 2019/C 312/35 | kohtuasi T-520/19: 22. juulil 2019 esitatud hagi — Heitec versus EUIPO — Hetec Datensysteme (HEITEC) | 43 |
| 2019/C 312/36 | kohtuasi T-527/19: 26. juulil 2019 esitatud hagi — Sánchez Cano versus EUIPO — Grupo Osborne (EL TORO BALLS Fini) | 44 |
| 2019/C 312/37 | kohtuasi T-530/19: 26. juulil 2019 esitatud hagi — Nord Stream versus parlament ja nõukogu | 45 |
| 2019/C 312/38 | kohtuasi T-532/19: 29. juulil 2019 esitatud hagi — EC Brand Comércio, Importação e Exportação de Vestuário em Geral versus EUIPO (pantys) | 46 |
| 2019/C 312/39 | kohtuasi T-533/19: 29. juulil 2019 esitatud hagi — Artur Florêncio & Filhos, Affsports versus EUIPO — (Anadeco Gestion (sflooring)) | 47 |
| 2019/C 312/40 | kohtuasi T-535/19: 30. juulil 2019 esitatud hagi — H.R. Paricipations versus EUIPO — Hottinger Investment Management (JCE HOTTINGUER) | 48 |
| 2019/C 312/41 | kohtuasi T-546/19: 7. augustil 2019 esitatud hagi — Isigny — Sainte Mère versus EUIPO (Teatava lainega kuldse anuma kuju) | 49 |

V   Teated

KOHTUMENETLUSED

Euroopa Liidu Kohus

2019/C 312/02

kohtuasi C-338/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunale Amministrativo Regionale per la Sardegna (Itaalia) 25. aprillil 2019 — Telecom Italia SpA versus Regione Sardegna

2

2019/C 312/03

kohtuasi C-368/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Consiglio di Stato (Itaalia) 6. mail 2019 — Telecom Italia SpA jt versus Roma Capitale jt

3

2019/C 312/04

kohtuasi C-369/19 P: José-Ramón Herrero Torrese 8. mail 2019 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kaheksas koda) 8. märtsi 2019. aasta määruse peale kohtuasjas T-326/18: Herrero Torres versus EUIPO — DZ Licores (CARAJILLO LICOR 43 CUARENTA Y TRES)

3

2019/C 312/05

kohtuasi C-377/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Consiglio di Stato (Itaalia) 13. mail 2019 — Benedetti Pietro e Angelo S.S. jt versus Agenzia per le Erogazioni in Agricoltura (AGEA)

4

2019/C 312/06

kohtuasi C-399/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Consiglio di Stato (Itaalia) 22. mail 2019 — Autorità per le Garanzie nelle Comunicazioni versus BT Italia SpA jt

5

2019/C 312/07

kohtuasi C-447/19 P: SA Close’i ja Cegeleci 11. juunil 2019 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (neljas koda) 9. aprilli 2019. aasta otsuse peale kohtuasjas T-259/15: Close ja Cegelec versus parlament

5

2019/C 312/08

kohtuasi C-457/19 P: Amador Rodriguez Prieto 14. juunil 2019 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kaheksas koda) 4. aprilli 2019. aasta otsuse peale kohtuasjas T-61/18: Rodriguez Prieto versus komisjon

6

2019/C 312/09

kohtuasi C-510/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Hof van beroep te Brussel (Belgia) 4. juulil 2019 — Openbaar Ministerie, YU, ZV versus AZ

7

2019/C 312/10

kohtuasi C-563/19 P: Recylex SA, Fonderie et Manufacture de Métaux, Harz-Metall GmbH 23. juulil 2019 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kaheksas koda) 23. mai 2019. aasta otsuse peale kohtuasjas T-222/17: Recylex jt versus komisjon

8

2019/C 312/11

kohtuasi C-572/19 P: European Road Transport Telematics Implementation Coordination Organisation — Intelligent Transport Systems & Services Europe (Ertico — ITS Europe) 26. juulil 2019 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (neljas koda) 22. mai 2019. aasta otsuse peale kohtuasjas T-604/15: Ertico — ITS Europe versus komisjon

9

Üldkohus

2019/C 312/12

kohtuasi T-40/16: 29. juulil 2019 esitatud hagi — MU versus parlament

11

2019/C 312/13

kohtuasi T-456/19: 4. juulil 2019 esitatud hagi — ITV versus komisjon

12

2019/C 312/14

kohtuasi T-457/19: 4. juulil 2019 esitatud hagi — Synthomer versus komisjon

13

2019/C 312/15

kohtuasi T-470/19: 4. juulil 2019 esitatud hagi — Essentra jt versus komisjon

15

2019/C 312/16

kohtuasi T-471/19: 4. juulil 2019 esitatud hagi — Eland Oil & Gas versus komisjon

16

2019/C 312/17

kohtuasi T-473/19: 4. juulil 2019 esitatud hagi — Diageo jt versus komisjon

18

2019/C 312/18

kohtuasi T-474/19: 4. juulil 2019 esitatud hagi — Halma jt versus komisjon

19

2019/C 312/19

kohtuasi T-475/19: 4. juulil 2019 esitatud hagi — Bunzl jt versus komisjon

21

2019/C 312/20

kohtuasi T-476/19: 4. juulil 2019 esitatud hagi — AstraZeneca jt versus komisjon

22

2019/C 312/21

kohtuasi T-482/19: 4. juulil 2019 esitatud hagi — BT Group ja Communications Global Network Service versus komisjon

24

2019/C 312/22

kohtuasi T-483/19: 4. juulil 2019 esitatud hagi — Meggitt ja Cavehurst versus komisjon

25

2019/C 312/23

kohtuasi T-484/19: 4. juulil 2019 esitatud hagi — Pearson Loan Finance jt versus komisjon

27

2019/C 312/24

kohtuasi T-485/19: 4. juulil 2019 esitatud hagi — Babcock International Group jt versus komisjon

28

2019/C 312/25

kohtuasi T-486/19: 5. juulil 2019 esitatud hagi — Spectris ja Spectris Group versus komisjon

29

2019/C 312/26

kohtuasi T-490/19: 5. juulil 2019 esitatud hagi — Weston Investment jt versus komisjon

31

2019/C 312/27

kohtuasi T-491/19: 5. juulil 2019 esitatud hagi — Vodafone Group jt versus komisjon

32

2019/C 312/28

kohtuasi T-492/19: 5. juulil 2019 esitatud hagi — GlaxoSmithKline Finance ja Setfirst versus komisjon

33

2019/C 312/29

kohtuasi T-493/19: 5. juulil 2019 esitatud hagi — International Personal Finance Investments versus komisjon

35

2019/C 312/30

kohtuasi T-498/19: 9. juulil 2019 esitatud hagi — Banco Cooperativo Español versus SRB

37

2019/C 312/31

kohtuasi T-501/19: 12. juulil 2019 esitatud hagi — Corneli versus EKP

38

2019/C 312/32

kohtuasi T-502/19: 12. juulil 2019 esitatud hagi — Corneli versus EKP

39

2019/C 312/33

kohtuasi T-504/19: 12. juulil 2019 esitatud hagi — Crédit Lyonnais versus EKP

41

2019/C 312/34

kohtuasi T-513/19: 17. juulil 2019 esitatud hagi — Lux versus komisjon

42

2019/C 312/35

kohtuasi T-520/19: 22. juulil 2019 esitatud hagi — Heitec versus EUIPO — Hetec Datensysteme (HEITEC)

43

2019/C 312/36

kohtuasi T-527/19: 26. juulil 2019 esitatud hagi — Sánchez Cano versus EUIPO — Grupo Osborne (EL TORO BALLS Fini)

44

2019/C 312/37

kohtuasi T-530/19: 26. juulil 2019 esitatud hagi — Nord Stream versus parlament ja nõukogu

45

2019/C 312/38

kohtuasi T-532/19: 29. juulil 2019 esitatud hagi — EC Brand Comércio, Importação e Exportação de Vestuário em Geral versus EUIPO (pantys)

46

2019/C 312/39

kohtuasi T-533/19: 29. juulil 2019 esitatud hagi — Artur Florêncio & Filhos, Affsports versus EUIPO — (Anadeco Gestion (sflooring))

47

2019/C 312/40

kohtuasi T-535/19: 30. juulil 2019 esitatud hagi — H.R. Paricipations versus EUIPO — Hottinger Investment Management (JCE HOTTINGUER)

48

2019/C 312/41

kohtuasi T-546/19: 7. augustil 2019 esitatud hagi — Isigny — Sainte Mère versus EUIPO (Teatava lainega kuldse anuma kuju)

49

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Liidu Kohus

| 16.9.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/1

---

Euroopa Liidu Kohtu viimased väljaanded Euroopa Liidu Teatajas

(2019/C 312/01)

Viimane väljaanne

ELT C 305, 9.9.2019

Eelmised väljaanded

ELT C 295, 2.9.2019

ELT C 288, 26.8.2019

ELT C 280, 19.8.2019

ELT C 270, 12.8.2019

ELT C 263, 5.8.2019

ELT C 255, 29.7.2019

Käesolevad tekstid on kättesaadavad

EUR-Lex’is järgmisel aadressil: http://eur-lex.europa.eu

---

V Teated

KOHTUMENETLUSED

Euroopa Liidu Kohus

| 16.9.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/2 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/2

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunale Amministrativo Regionale per la Sardegna (Itaalia) 25. aprillil 2019 — Telecom Italia SpA versus Regione Sardegna

(kohtuasi C-338/19)

(2019/C 312/02)

Kohtumenetluse keel: itaalia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Tribunale Amministrativo Regionale per la Sardegna

Põhikohtuasja pooled

Kaebaja: Telecom Italia SpA

Vastustaja: Regione Sardegna

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999/EÜ (1) artiklit 16, mis on ratione temporis kohaldatav ja milles on sätestatud, et „[i]lma et see piiraks artikli 23 kohaldamist, võib komisjon abi kuritarvitamise korral algatada ametliku uurimismenetluse vastavalt artikli 4 lõikele 4. Artikleid 6, 7, 9 ja 10, artikli 11 lõiget 1, artikleid 12, 13, 14 ja 15 kohaldatakse mutatis mutandis“, tuleb tõlgendada nii, et Euroopa Komisjon peab olema teinud eelneva tagasinõudmisotsuse ka abi kuritarvitamise juhtudel (ilma et see piiraks komisjoni võimalust pöörduda määruse nr 659/1999/EÜ artikli 23 alusel otse Euroopa Liidu Kohtu poole)? |
| --- | --- |

1.

Kas 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999/EÜ (1) artiklit 16, mis on ratione temporis kohaldatav ja milles on sätestatud, et „[i]lma et see piiraks artikli 23 kohaldamist, võib komisjon abi kuritarvitamise korral algatada ametliku uurimismenetluse vastavalt artikli 4 lõikele 4. Artikleid 6, 7, 9 ja 10, artikli 11 lõiget 1, artikleid 12, 13, 14 ja 15 kohaldatakse mutatis mutandis“, tuleb tõlgendada nii, et Euroopa Komisjon peab olema teinud eelneva tagasinõudmisotsuse ka abi kuritarvitamise juhtudel (ilma et see piiraks komisjoni võimalust pöörduda määruse nr 659/1999/EÜ artikli 23 alusel otse Euroopa Liidu Kohtu poole)?

| 2. | Kas juhul, kui vastus eelnevale küsimusele on eitav, tuleb 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999/EÜ artikkel 16 tunnistada kehtetuks, sest sellega on rikutud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõiget 2 (varem EÜ asutamislepingu artikli 88 lõige 2)? |
| --- | --- |

2.

Kas juhul, kui vastus eelnevale küsimusele on eitav, tuleb 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999/EÜ artikkel 16 tunnistada kehtetuks, sest sellega on rikutud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõiget 2 (varem EÜ asutamislepingu artikli 88 lõige 2)?

| 3. | Kas komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 794/2004, millega rakendatakse nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määrust (EÜ) nr 659/1999 (2) (muudetud komisjoni 30. jaanuari 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 271/2008 (3)), artikli 9 lõikeid 1 ja 2 tuleb tõlgendada nii, et selles siseturuga kokkusobimatu ja ebaseadusliku riigiabi tagasinõudmisel ette nähtud intressimäära kasutatakse ka tingimusliku otsusega heaks kiidetud ja asjaomase tingimuse täitumise tõttu kuritarvitava abi tagasinõudmisel? |
| --- | --- |

3.

Kas komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 794/2004, millega rakendatakse nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määrust (EÜ) nr 659/1999 (2) (muudetud komisjoni 30. jaanuari 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 271/2008 (3)), artikli 9 lõikeid 1 ja 2 tuleb tõlgendada nii, et selles siseturuga kokkusobimatu ja ebaseadusliku riigiabi tagasinõudmisel ette nähtud intressimäära kasutatakse ka tingimusliku otsusega heaks kiidetud ja asjaomase tingimuse täitumise tõttu kuritarvitava abi tagasinõudmisel?

---

(1)  Nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määrus (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks (EÜT 1999, L 83, lk 1; ELT eriväljaanne 08/01, lk 339).

(2)  Komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 794/2004, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks (ELT 2004, L 140, lk 1; ELT eriväljaanne 08/04, lk 3).

(3)  Komisjoni 30. jaanuari 2008. aasta määrus (EÜ) nr 271/2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 794/2004, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks (ELT 2008, L 82, lk 1).

---

| 16.9.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/3 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/3

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Consiglio di Stato (Itaalia) 6. mail 2019 — Telecom Italia SpA jt versus Roma Capitale jt

(kohtuasi C-368/19)

(2019/C 312/03)

Kohtumenetluse keel: itaalia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Consiglio di Stato

Põhikohtuasja pooled

Apellandid: Telecom Italia SpA, Wind Tre SpA, Vodafone Italia SpA, Lindam Srl

Vastustajad: Roma Capitale, Regione Lazio, Vodafone Italia SpA, Telecom Italia SpA, Wind Tre SpA, Wind Telecomunicazioni SpA

Eelotsuse küsimus

Kas liikmesriigi õigusnormid (nagu need, mis on sätestatud 22. veebruari 2001. aasta seaduse nr 36 artikli 8 lõikes 6), mida tõlgendatakse ja kohaldatakse nii, et konkreetsetel kohalikel asutustel on lubatud kehtestada mobiiltelefonside seadmete paigutuskriteeriume, sealhulgas keelu vormis, näiteks keeluna paigutada antenne teatud piirkondadesse või teatud kaugusele kindlat tüüpi ehitistest, on Euroopa Liidu õigusega vastuolus?

---

| 16.9.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/3 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/3

---

José-Ramón Herrero Torrese 8. mail 2019 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kaheksas koda) 8. märtsi 2019. aasta määruse peale kohtuasjas T-326/18: Herrero Torres versus EUIPO — DZ Licores (CARAJILLO LICOR 43 CUARENTA Y TRES)

(kohtuasi C-369/19 P)

(2019/C 312/04)

Kohtumenetluse keel: hispaania

Pooled

Apellant: José-Ramón Herrero Torres (esindaja: advokaat J. Donoso Romero)

Teised menetlusosalised: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet ja DZ Licores S.L.U.

Euroopa Kohus (apellatsioonkaebuse menetlusse võtmise üle otsustav koda) jättis 15. juuli 2019. aasta määrusega apellatsioonkaebuse menetlusse võtmata ja määras, et José-Ramón Herrero Torres kannab ise oma kulud.

---

| 16.9.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/4 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/4

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Consiglio di Stato (Itaalia) 13. mail 2019 — Benedetti Pietro e Angelo S.S. jt versus Agenzia per le Erogazioni in Agricoltura (AGEA)

(kohtuasi C-377/19)

(2019/C 312/05)

Kohtumenetluse keel: itaalia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Consiglio di Stato

Põhikohtuasja pooled

Apellandid: Benedetti Pietro e Angelo S.S., Capparotto Giampaolo e Lorenzino S.S., Gonzo Dino S.S., Soc. Agr. Semplice F.Lli Isolan, Mantovani Giuseppe e Giorgio S.S., Azienda Agricola Padovani Luigi, Az. Agr. La Pila di Mastrotto Piergiorgio e C. S.S., Azienda Agricola Mastrotto Giuseppe

Vastustaja: Agenzia per le Erogazioni in Agricoltura (AGEA)

Eelotsuse küsimus

Kas niisugusel juhul nagu kirjeldatud juhtum on määruse nr 595/2004 (1) artikliga 16 vastuolus selline riigisisene õigusnorm nagu dekreet-seaduse nr 49/2003 artikkel 9 koostoimes 24. juuni 2004. aasta dekreetseaduse nr 157 artikli 2 lõikega 3, milles on selle prioriteetse kategooria kindlaksmääramise kriteeriumina, kellele tagastatakse alusetult kinni peetud maks esmajärjekorras, ette nähtud kriteerium, et ostja tasub korrapäraselt kuumakset?

---

(1)  Komisjoni 30. märtsi 2004. aasta määrus (EÜ) nr 595/2004, milles sätestatakse piima- ja piimatootesektoris makse kehtestamist käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 1788/2003 rakenduseeskirjad (ELT 2004, L 94, lk 22; ELT eriväljaanne 03/43, lk 333).

---

| 16.9.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/5 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/5

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Consiglio di Stato (Itaalia) 22. mail 2019 — Autorità per le Garanzie nelle Comunicazioni versus BT Italia SpA jt

(kohtuasi C-399/19)

(2019/C 312/06)

Kohtumenetluse keel: itaalia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Consiglio di Stato

Põhikohtuasja pooled

Apellant: Autorità per le Garanzie nelle Comunicazioni

Vastustajad apellatsioonimenetluses: BT Italia SpA, Basictel SpA, BT Enia Telecomunicazioni SpA, Telecom Italia SpA, PosteMobile SpA, Vodafone Italia SpA

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas liikmesriigi õigusnormid, mis jätavad direktiivi 2002/20/EÜ (1) kohaselt loa saanud isikute katta riigi reguleeriva asutuse kogukulud, mis tulenevad kõigi tema ülesannete korraldusest ja täitmisest, sealhulgas reguleerimise, järelevalve, vaidluste lahendamise ja sanktsioonide määramise ülesannetest, mis on riigi reguleerivale asutusele usaldatud elektroonilist sidet puudutava Euroopa raamistikuga (mis on sätestatud direktiivides 2002/19/EÜ (2), 2002/20/EÜ, 2002/21/EÜ (3) ja 2002/22/EÜ (4)), on direktiivi 2002/20/EÜ artikliga 12 vastuolus; või kas selle direktiivi artikli 12 lõike 1 punktis a nimetatud tegevused piirduvad riigi reguleeriva asutuse eelreguleerimistegevusega? |
| --- | --- |

1.

Kas liikmesriigi õigusnormid, mis jätavad direktiivi 2002/20/EÜ (1) kohaselt loa saanud isikute katta riigi reguleeriva asutuse kogukulud, mis tulenevad kõigi tema ülesannete korraldusest ja täitmisest, sealhulgas reguleerimise, järelevalve, vaidluste lahendamise ja sanktsioonide määramise ülesannetest, mis on riigi reguleerivale asutusele usaldatud elektroonilist sidet puudutava Euroopa raamistikuga (mis on sätestatud direktiivides 2002/19/EÜ (2), 2002/20/EÜ, 2002/21/EÜ (3) ja 2002/22/EÜ (4)), on direktiivi 2002/20/EÜ artikliga 12 vastuolus; või kas selle direktiivi artikli 12 lõike 1 punktis a nimetatud tegevused piirduvad riigi reguleeriva asutuse eelreguleerimistegevusega?

| 2. | Kas direktiivi 2002/20/EÜ artikli 12 lõiget 2 tuleb tõlgendada nii, et riigi reguleeriva asutuse halduskulude ja laekunud tasude a) iga-aastase ülevaate võib avaldada liikmesriigis kehtivate avaliku sektori raamatupidamisarvestuse õigusnormide kohaselt pärast selle eelarveaasta lõppu, mil need haldustasud on laekunud; b) iga-aastane ülevaade võimaldab riigi reguleerival asutusel teha „vajalikku korrigeerimist“ ka seoses varasemate eelarveaastatega? |
| --- | --- |

2.

Kas direktiivi 2002/20/EÜ artikli 12 lõiget 2 tuleb tõlgendada nii, et riigi reguleeriva asutuse halduskulude ja laekunud tasude a) iga-aastase ülevaate võib avaldada liikmesriigis kehtivate avaliku sektori raamatupidamisarvestuse õigusnormide kohaselt pärast selle eelarveaasta lõppu, mil need haldustasud on laekunud; b) iga-aastane ülevaade võimaldab riigi reguleerival asutusel teha „vajalikku korrigeerimist“ ka seoses varasemate eelarveaastatega?

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiiv 2002/20/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenustega seotud lubade andmise kohta (loadirektiiv) (EÜT 2002, L 108, lk 21; ELT eriväljaanne 13/29, lk 337).

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiiv 2002/19/EÜ elektroonilistele sidevõrkudele ja nendega seotud vahenditele juurdepääsu ja vastastikuse sidumise kohta (juurdepääsu käsitlev direktiiv) (EÜT 2002, L 108, lk 7; ELT eriväljaanne 13/29, lk 323).

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiiv 2002/21/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta (raamdirektiiv) (EÜT 2002, L 108, lk 33; ELT eriväljaanne 13/29, lk 349).

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiiv 2002/22/EÜ universaalteenuse ning kasutajate õiguste kohta elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste puhul (universaalteenuse direktiiv) (EÜT 2002, L 108, lk 51; ELT eriväljaanne 13/29, lk 367).

---

| 16.9.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/5 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/5

---

SA Close’i ja Cegeleci 11. juunil 2019 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (neljas koda) 9. aprilli 2019. aasta otsuse peale kohtuasjas T-259/15: Close ja Cegelec versus parlament

(kohtuasi C-447/19 P)

(2019/C 312/07)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Apellandid: SA Close ja Cegelec (esindajad: advokaadid J.-L. Teheux, J.-M. Rikkers)

Teine menetlusosaline: Euroopa Parlament

Apellantide nõuded

| — | tühistada vaidlustatud kohtuotsus; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud kohtuotsus;

| — | rahuldada sellest tulenevalt apellantide nõuded esimeses kohtuastmes ja tühistada parlamendi 19. märtsi 2015. aasta otsus kuulutada „Luxembourgis asuva Konard Adenaueri hoone laiendamise ja moderniseerimise projekti“ 73. osa (elektrijaam) (INLO-D-UPIL-T-14-A04) puudutavas ehitustööde hankemenetluses edukaks Association Momentanée ENERGIE-KAD (ajutine ühendus, mille moodustavad äriühingud MERSCH et SCHMITZ PRODUCTION SARL ja ENERGOLUX SA) esitatud pakkumus ning lükata järelikult tagasi apellantide esitatud pakkumus; |
| --- | --- |

—

rahuldada sellest tulenevalt apellantide nõuded esimeses kohtuastmes ja tühistada parlamendi 19. märtsi 2015. aasta otsus kuulutada „Luxembourgis asuva Konard Adenaueri hoone laiendamise ja moderniseerimise projekti“ 73. osa (elektrijaam) (INLO-D-UPIL-T-14-A04) puudutavas ehitustööde hankemenetluses edukaks Association Momentanée ENERGIE-KAD (ajutine ühendus, mille moodustavad äriühingud MERSCH et SCHMITZ PRODUCTION SARL ja ENERGOLUX SA) esitatud pakkumus ning lükata järelikult tagasi apellantide esitatud pakkumus;

| — | mõista kohtukulud välja parlamendilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja parlamendilt.

Väited ja peamised argumendid

Apellandid leiavad, et Üldkohus rikkus ELTL artiklist 296, finantsmääruse artikli 113 lõikest 2 ja finantsmääruse kohaldamise eeskirjade artikli 161 lõigetest 2 ja 3 tulenevat põhjendamiskohustust.

Samuti olevat Üldkohus moonutanud esimese astme kohtus esitatud teise väite ulatust, omistanud ebatäpse ulatuse mõistele „ilmselge hindamisviga“, hea halduse põhimõttele ja sellest tulenevatele kohustustele ning teinud hindamisel vea, mis tingis faktiliste asjaolude ja tõendite moonutamise.

Lõpetuseks väidavad apellandid, et vaidlustatud kohtuotsus ei ole piisavalt põhjendatud, sest selles ei käsitleta üldse teatavaid argumente, mis nad esitasid.

---

| 16.9.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/6 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/6

---

Amador Rodriguez Prieto 14. juunil 2019 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kaheksas koda) 4. aprilli 2019. aasta otsuse peale kohtuasjas T-61/18: Rodriguez Prieto versus komisjon

(kohtuasi C-457/19 P)

(2019/C 312/08)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Apellant: Amador Rodriguez Prieto (esindajad: advokaadid S. Orlandi, T. Martin)

Teine menetlusosaline: Euroopa Komisjon

Apellandi nõuded

| — | tühistada Üldkohtu 4. aprilli 2019. aasta otsus kohtuasjas T-61/18 osas, milles sellega jäeti rahuldamata apellandi mittevaralise kahju hüvitamise nõue; |
| --- | --- |

—

tühistada Üldkohtu 4. aprilli 2019. aasta otsus kohtuasjas T-61/18 osas, milles sellega jäeti rahuldamata apellandi mittevaralise kahju hüvitamise nõue;

| — | mõista komisjonilt välja hüvitis apellandile tekitatud mittevaralise kahju eest kindlasuuruses summas 100 000 eurot; |
| --- | --- |

—

mõista komisjonilt välja hüvitis apellandile tekitatud mittevaralise kahju eest kindlasuuruses summas 100 000 eurot;

| — | mõista kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Apellant väidab, et vaidlustatud kohtuotsuses on rikutud õigusnormi osas, mis puudutab komisjoni ebaõiget tegevust tema suhtes toimunud kriminaalmenetluse ajal eelkõige seoses tema kui „juhtumi Eurostat“ aluseks olnud rikkumisest teataja seisundiga.

---

| 16.9.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/7 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/7

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Hof van beroep te Brussel (Belgia) 4. juulil 2019 — Openbaar Ministerie, YU, ZV versus AZ

(kohtuasi C-510/19)

(2019/C 312/09)

Kohtumenetluse keel: hollandi

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Hof van beroep te Brussel

Põhikohtuasja pooled

Menetlusosalised: Openbaar Ministerie, YU, ZV

Süüdistatav: AZ

Eelotsuse küsimused

| 1. | 1. | Kas mõiste „õigusasutus“ raamotsuse (1) artikli 6 lõike 2 tähenduses on liidu õiguse autonoomne mõiste? |
| --- | --- | --- |

1.

1.

Kas mõiste „õigusasutus“ raamotsuse (1) artikli 6 lõike 2 tähenduses on liidu õiguse autonoomne mõiste?

| 2. | Kui küsimusele 1.1 vastatakse jaatavalt: Milliste kriteeriumide alusel saab tuvastada, kas vahistamismäärust täitva liikmesriigi asutus on selline õigusasutus ja selle asutuse täidetud Euroopa vahistamismäärus on järelikult kohtuotsus? |
| --- | --- |

2.

Kui küsimusele 1.1 vastatakse jaatavalt: Milliste kriteeriumide alusel saab tuvastada, kas vahistamismäärust täitva liikmesriigi asutus on selline õigusasutus ja selle asutuse täidetud Euroopa vahistamismäärus on järelikult kohtuotsus?

| 3. | Kui küsimusele 1.1 vastatakse jaatavalt: Kas Madalmaade Openbaar Ministerie (prokuratuur), täpsemalt Officier van Justitie (prokurör) on hõlmatud mõistega „õigusasutus“ raamotsuse artikli 6 lõike 2 tähenduses ja kas selle asutuse täidetud Euroopa vahistamismäärus on järelikult kohtuotsus? |
| --- | --- |

3.

Kui küsimusele 1.1 vastatakse jaatavalt: Kas Madalmaade Openbaar Ministerie (prokuratuur), täpsemalt Officier van Justitie (prokurör) on hõlmatud mõistega „õigusasutus“ raamotsuse artikli 6 lõike 2 tähenduses ja kas selle asutuse täidetud Euroopa vahistamismäärus on järelikult kohtuotsus?

| 4. | Kui küsimusele 1.3 vastatakse jaatavalt: Kas on lubatav, et õigusasutus, täpsemalt Overleveringskamer te Amsterdam (Amsterdami üleandmiskoda, Madalmaad) algset üleandmist kooskõlas raamotsuse artikliga 15 kontrollib, kusjuures säilitatakse asjaomase isiku õigus olla ära kuulatud ja pöörduda kohtute poole, samal ajal kui täiendav üleandmine on vastavalt raamotsuse artiklile 27 teise asutuse, nimelt prokuröri pädevuses, kusjuures asjaomase isiku õigust olla ära kuulatud ja pöörduda kohtute poole ei tagata, mistõttu tekib raamotsuses ilma igasuguse mõjuva põhjuseta ilmselge ebakõla? |
| --- | --- |

4.

Kui küsimusele 1.3 vastatakse jaatavalt: Kas on lubatav, et õigusasutus, täpsemalt Overleveringskamer te Amsterdam (Amsterdami üleandmiskoda, Madalmaad) algset üleandmist kooskõlas raamotsuse artikliga 15 kontrollib, kusjuures säilitatakse asjaomase isiku õigus olla ära kuulatud ja pöörduda kohtute poole, samal ajal kui täiendav üleandmine on vastavalt raamotsuse artiklile 27 teise asutuse, nimelt prokuröri pädevuses, kusjuures asjaomase isiku õigust olla ära kuulatud ja pöörduda kohtute poole ei tagata, mistõttu tekib raamotsuses ilma igasuguse mõjuva põhjuseta ilmselge ebakõla?

| 5. | Kui küsimustele 1.3 ja 1.4 vastatakse jaatavalt: Kas raamotsuse artikleid 14, 19 ja 27 tuleb tõlgendada nii, et prokuratuur, kes tegutseb vahistamismäärust täitva õigusasutusena, peab eelkõige tagama asjaomase isiku õiguse olla ära kuulatud ja pöörduda kohtute poole, enne kui ta saab anda nõusoleku seoses isiku vastutusele võtmise, isikule karistuse määramise või isiku vahistamisega, pidades silmas vabadusekaotuse või muu vabadust piirava julgeolekumeetme määramist süüteo eest, mis on toime pandud enne isiku Euroopa vahistamismääruse alusel üleandmist ja mis on muu süütegu kui see, mille kohta käib üleandmistaotlus? |
| --- | --- |

5.

Kui küsimustele 1.3 ja 1.4 vastatakse jaatavalt: Kas raamotsuse artikleid 14, 19 ja 27 tuleb tõlgendada nii, et prokuratuur, kes tegutseb vahistamismäärust täitva õigusasutusena, peab eelkõige tagama asjaomase isiku õiguse olla ära kuulatud ja pöörduda kohtute poole, enne kui ta saab anda nõusoleku seoses isiku vastutusele võtmise, isikule karistuse määramise või isiku vahistamisega, pidades silmas vabadusekaotuse või muu vabadust piirava julgeolekumeetme määramist süüteo eest, mis on toime pandud enne isiku Euroopa vahistamismääruse alusel üleandmist ja mis on muu süütegu kui see, mille kohta käib üleandmistaotlus?

| 2. | Kas Arrondissementsparket Amsterdami (Amsterdami ringkonnaprokuratuur) prokurör, kes tegutseb 29. aprilli 2004. aasta seaduse, millega võetakse üle Euroopa Liidu Nõukogu raamotsus Euroopa vahistamismääruse ja liikmesriikidevahelise üleandmiskorra kohta (Wet van 29 april 2004 tot implementatie van het kaderbesluit van de Raad van de Europese Unie betreffende het Europees aanhoudingsbevel en de procedures van overlevering tussen de lidstaten van de Europese Unie), artikli 14 alusel, on vahistamismäärust täitev õigusasutus raamotsuse artikli 6 lõike 2 tähenduses, kes on tagaotsitava üle andnud ja kes võib raamotsuse artikli 27 lõike 3 punkti g ja lõike 4 tähenduses anda oma nõusoleku? |
| --- | --- |

2.

Kas Arrondissementsparket Amsterdami (Amsterdami ringkonnaprokuratuur) prokurör, kes tegutseb 29. aprilli 2004. aasta seaduse, millega võetakse üle Euroopa Liidu Nõukogu raamotsus Euroopa vahistamismääruse ja liikmesriikidevahelise üleandmiskorra kohta (Wet van 29 april 2004 tot implementatie van het kaderbesluit van de Raad van de Europese Unie betreffende het Europees aanhoudingsbevel en de procedures van overlevering tussen de lidstaten van de Europese Unie), artikli 14 alusel, on vahistamismäärust täitev õigusasutus raamotsuse artikli 6 lõike 2 tähenduses, kes on tagaotsitava üle andnud ja kes võib raamotsuse artikli 27 lõike 3 punkti g ja lõike 4 tähenduses anda oma nõusoleku?

---

(1)  Nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsus Euroopa vahistamismääruse ja liikmesriikidevahelise üleandmiskorra kohta (ELT 2002, L 190, lk 1).

---

| 16.9.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/8 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/8

---

Recylex SA, Fonderie et Manufacture de Métaux, Harz-Metall GmbH 23. juulil 2019 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kaheksas koda) 23. mai 2019. aasta otsuse peale kohtuasjas T-222/17: Recylex jt versus komisjon

(kohtuasi C-563/19 P)

(2019/C 312/10)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Apellandid: Recylex SA, Fonderie et Manufacture de Métaux, Harz-Metall GmbH (esindajad: advokaat M. Wellinger, Rechtsanwalt S. Reinart ja Rechtsanwalt K. Bongs)

Teine menetlusosaline: Euroopa Komisjon

Apellantide nõuded

Apellandid paluvad Euroopa Kohtul:

| — | tühistada Üldkohtu 23. mai 2019. aasta otsus kohtuasjas T-222/17 osas, milles jäeti apellantidele vaidlustatud otsusega (1) määratud trahv jõusse ja mõisteti kohtukulud välja apellantidelt; |
| --- | --- |

—

tühistada Üldkohtu 23. mai 2019. aasta otsus kohtuasjas T-222/17 osas, milles jäeti apellantidele vaidlustatud otsusega (1) määratud trahv jõusse ja mõisteti kohtukulud välja apellantidelt;

| — | tühistada vaidlustatud otsus osas, milles määrati apellantidele 26 739 000 euro suurune trahv; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus osas, milles määrati apellantidele 26 739 000 euro suurune trahv;

| — | vähendada apellantidele määratud trahvi 5 877 732 euroni kõigi kolme esitatud väite alusel; või vähemalt 17 679 141 euroni ainult esimese väite alusel, 13 305 478 euroni ainult teise väite alusel, 19 099 565 euroni ainult kolmanda väite alusel, 8 228 824 euroni esimese ja teise väite alusel, 12 627 958 euroni esimese ja kolmanda väite alusel või 9 503 913 euroni teise ja kolmanda väite alusel; ning |
| --- | --- |

—

vähendada apellantidele määratud trahvi 5 877 732 euroni kõigi kolme esitatud väite alusel; või vähemalt 17 679 141 euroni ainult esimese väite alusel, 13 305 478 euroni ainult teise väite alusel, 19 099 565 euroni ainult kolmanda väite alusel, 8 228 824 euroni esimese ja teise väite alusel, 12 627 958 euroni esimese ja kolmanda väite alusel või 9 503 913 euroni teise ja kolmanda väite alusel; ning

| — | mõista kõik nii käesoleva menetlusega kui ka Üldkohtu menetlusega seotud kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista kõik nii käesoleva menetlusega kui ka Üldkohtu menetlusega seotud kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Apellatsioonkaebuse põhjenduseks esitavad apellandid kolm väidet.

| 1. | Vaidlustatud kohtuotsuses on rikutud õigusnormi, kuna esiteks on selle põhjendused järjekindlusetud ja ebaselged seoses õigusliku kriteeriumiga, mis kehtib osalise kaitse suhtes trahvide eest, ja teiseks on vaidlustatud kohtuotsuses õigusliku kriteeriumi kohaldamisel ilmselgelt tõendeid moonutatud ja tõendamiskoormist reguleerivaid eeskirju eiratud. |
| --- | --- |

1.

Vaidlustatud kohtuotsuses on rikutud õigusnormi, kuna esiteks on selle põhjendused järjekindlusetud ja ebaselged seoses õigusliku kriteeriumiga, mis kehtib osalise kaitse suhtes trahvide eest, ja teiseks on vaidlustatud kohtuotsuses õigusliku kriteeriumi kohaldamisel ilmselgelt tõendeid moonutatud ja tõendamiskoormist reguleerivaid eeskirju eiratud.

| 2. | Vaidlustatud kohtuotsuses on rikutud õigusnormi, kuna selles on vääralt tõlgendatud ja kohaldatud 2006. aasta koostööteatise punkti 26 kolmandas lõigus ette nähtud eeskirju, mis reguleerivad osalist kaitset trahvide eest. |
| --- | --- |

2.

Vaidlustatud kohtuotsuses on rikutud õigusnormi, kuna selles on vääralt tõlgendatud ja kohaldatud 2006. aasta koostööteatise punkti 26 kolmandas lõigus ette nähtud eeskirju, mis reguleerivad osalist kaitset trahvide eest.

| 3. | Vaidlustatud kohtuotsuses on rikutud õigusnormi 2006. aasta koostööteatise III jaotise kohaldamisel, kuna kohtuotsuses on leitud, et ettevõtja, kes esitab teisena olulise lisaväärtusega tõendeid, ei saa asuda ettevõtja asemele, kes esitas selliseid tõendeid küll esimesena, kuid kes ei vasta trahvi vähendamiseks vajalikele tingimustele. |
| --- | --- |

3.

Vaidlustatud kohtuotsuses on rikutud õigusnormi 2006. aasta koostööteatise III jaotise kohaldamisel, kuna kohtuotsuses on leitud, et ettevõtja, kes esitab teisena olulise lisaväärtusega tõendeid, ei saa asuda ettevõtja asemele, kes esitas selliseid tõendeid küll esimesena, kuid kes ei vasta trahvi vähendamiseks vajalikele tingimustele.

---

(1)  Komisjoni 8. veebruari 2017. aasta otsus C(2017) 900 final ELTL artikli 101 kohase menetluse kohta (juhtum AT.40018 — autoakude ringlussevõtt).

---

| 16.9.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/9 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/9

---

European Road Transport Telematics Implementation Coordination Organisation — Intelligent Transport Systems & Services Europe (Ertico — ITS Europe) 26. juulil 2019 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (neljas koda) 22. mai 2019. aasta otsuse peale kohtuasjas T-604/15: Ertico — ITS Europe versus komisjon

(kohtuasi C-572/19 P)

(2019/C 312/11)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Apellant: European Road Transport Telematics Implementation Coordination Organisation — Intelligent Transport Systems & Services Europe (Ertico — ITS Europe) (esindajad: advokaadid M. Wellinger ja K. T’Syen)

Teine menetlusosaline: Euroopa Komisjon

Apellandi nõuded

Apellant palub Euroopa Kohtul:

| — | tühistada Üldkohtu 22. mai 2019. aasta otsus kohtuasjas T-604/15; |
| --- | --- |

—

tühistada Üldkohtu 22. mai 2019. aasta otsus kohtuasjas T-604/15;

| — | tühistada vaidlustatud otsus (1) ja kinnitada hageja kui VKE staatust (mikro- ning väikese ja keskmise suurusega ettevõte); ning |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus (1) ja kinnitada hageja kui VKE staatust (mikro- ning väikese ja keskmise suurusega ettevõte); ning

| — | mõista nii käesoleva menetlusega kui ka Üldkohtu menetlusega seotud kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista nii käesoleva menetlusega kui ka Üldkohtu menetlusega seotud kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Apellatsioonkaebuse põhjenduseks esitab apellant kolm väidet.

| 1) | Vaidlustatud kohtuotsuses on rikutud õigusnormi, kuivõrd selles leitakse, et (i) komisjoni 18. detsembri 2012. aasta otsuse 2012/838/EU (2), millega võetakse vastu eeskirjad, millega tagatakse nende kaudsetes meetmetes osalejate olemasolu ja juriidilise staatuse ning nende tegutsemisvõime ja finantssuutlikkuse pidev kontrollimine, kes saavad toetust Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi ja Euroopa Aatomienergiaühenduse tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse seitsmenda raamprogrammi raames, lisa punktid 1.2.6 ja 1.2.7 ning (ii) nõukogu 19. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 58/2003 (3), millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded, artikkel 22 on seotud kahe erineva õiguskaitsevahendiga. |
| --- | --- |

1)

Vaidlustatud kohtuotsuses on rikutud õigusnormi, kuivõrd selles leitakse, et (i) komisjoni 18. detsembri 2012. aasta otsuse 2012/838/EU (2), millega võetakse vastu eeskirjad, millega tagatakse nende kaudsetes meetmetes osalejate olemasolu ja juriidilise staatuse ning nende tegutsemisvõime ja finantssuutlikkuse pidev kontrollimine, kes saavad toetust Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi ja Euroopa Aatomienergiaühenduse tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse seitsmenda raamprogrammi raames, lisa punktid 1.2.6 ja 1.2.7 ning (ii) nõukogu 19. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 58/2003 (3), millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded, artikkel 22 on seotud kahe erineva õiguskaitsevahendiga.

| 2) | Vaidlustatud kohtuotsuses on kohaldatud valesti ja rikutud VKEde soovitust (4) ning rikutud õiguse üldpõhimõtteid õiguskindluse ja õiguspärase ootuse kaitse kohta (ja seega rikutud õigusnormi), leides et VKEde soovituse eesmärgi ja mõtte alusel on õiguspäraselt lubatud keelduda apellandile VKE staatust andmast, vaatamata asjaolule, et apellant vastab formaalselt VKEde soovituse kriteeriumidele (mida vaidlustatud kohtuotsus ümber ei lükka). |
| --- | --- |

2)

Vaidlustatud kohtuotsuses on kohaldatud valesti ja rikutud VKEde soovitust (4) ning rikutud õiguse üldpõhimõtteid õiguskindluse ja õiguspärase ootuse kaitse kohta (ja seega rikutud õigusnormi), leides et VKEde soovituse eesmärgi ja mõtte alusel on õiguspäraselt lubatud keelduda apellandile VKE staatust andmast, vaatamata asjaolule, et apellant vastab formaalselt VKEde soovituse kriteeriumidele (mida vaidlustatud kohtuotsus ümber ei lükka).

| 3) | Vaidlustatud kohtuotsus sisaldab ilmset hindamisviga ja on sisuliselt tühine osas, milles leitakse, et apellanti „ei puudutanud VKEdele tüüpilised ebasoodsad tingimused“ (ja apellant ei ole seega VKEde soovituse „eesmärgi ja mõtte“ kohaselt VKE). |
| --- | --- |

3)

Vaidlustatud kohtuotsus sisaldab ilmset hindamisviga ja on sisuliselt tühine osas, milles leitakse, et apellanti „ei puudutanud VKEdele tüüpilised ebasoodsad tingimused“ (ja apellant ei ole seega VKEde soovituse „eesmärgi ja mõtte“ kohaselt VKE).

---

(1)  Euroopa Komisjoni valideerimiskomisjoni 18. augusti 2015. aasta otsus.

(2)  ELT 2012, L 359, lk 45.

(3)  ELT 2003, L 11, lk 1.

(4)  Komisjoni 6. mai 2003. aasta soovitus mikroettevõtete ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete määratlemise kohta (ELT 2003, L 124, lk 36).

---

Üldkohus

| 16.9.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/11 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/11

---

29. juulil 2019 esitatud hagi — MU versus parlament

(kohtuasi T-40/16)

(2019/C 312/12)

Kohtumenetluse keel: itaalia

Pooled

Hageja: MU (esindaja: advokaat A. Bruno)

Kostja: Euroopa Parlament

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | Tuvastada, et Euroopa Parlamendi 11. detsembri 2015. aasta otsus, millega keelduti maksmast praktikandi puudega seotud lisahüvitist vastavalt Euroopa Parlamendi peasekretariaadi praktika ja õppekülastuste sise-eeskirja artikli 24 lõikele 9, on õigusvastane. |
| --- | --- |

—

Tuvastada, et Euroopa Parlamendi 11. detsembri 2015. aasta otsus, millega keelduti maksmast praktikandi puudega seotud lisahüvitist vastavalt Euroopa Parlamendi peasekretariaadi praktika ja õppekülastuste sise-eeskirja artikli 24 lõikele 9, on õigusvastane.

| — | Sellest tulenevalt tunnustada hageja kui 70 %-lise puudega isiku õigust Euroopa Parlamendis toimuvat praktikat reguleeriva eeskirja artikli 29 lõikes 9 ette nähtud lisahüvitisele. |
| --- | --- |

—

Sellest tulenevalt tunnustada hageja kui 70 %-lise puudega isiku õigust Euroopa Parlamendis toimuvat praktikat reguleeriva eeskirja artikli 29 lõikes 9 ette nähtud lisahüvitisele.

| — | Mõista Euroopa Parlamendilt hagejale välja kohaldatavates normides ette nähtud lisahüvitis, millele lisandub intress ning mis on inflatsiooni arvestades ümber hinnatud maksetähtpäeva seisuga. Mõista hageja kohtukulud välja Euroopa Parlamendilt. |
| --- | --- |

—

Mõista Euroopa Parlamendilt hagejale välja kohaldatavates normides ette nähtud lisahüvitis, millele lisandub intress ning mis on inflatsiooni arvestades ümber hinnatud maksetähtpäeva seisuga. Mõista hageja kohtukulud välja Euroopa Parlamendilt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks väidab hageja järgmist.

| 1. | Euroopa Parlamendi peasekretariaadi praktika ja õppekülastuste sise-eeskirja artikli 24 lõikes 9 ette nähtud lisahüvitise maksmise küsimuses ei ole parlamendil kaalutlusõigust. |
| --- | --- |

1.

Euroopa Parlamendi peasekretariaadi praktika ja õppekülastuste sise-eeskirja artikli 24 lõikes 9 ette nähtud lisahüvitise maksmise küsimuses ei ole parlamendil kaalutlusõigust.

| 2. | Puude määra, mis põhineb liikmesriigi tõendil ja praktikandi raviarsti hinnangul, on kinnitanud ka Euroopa Parlamendi arstkonsultant, viidates „Euroopa tasandi skaalale füüsilise ja vaimsele puude hindamiseks“. |
| --- | --- |

2.

Puude määra, mis põhineb liikmesriigi tõendil ja praktikandi raviarsti hinnangul, on kinnitanud ka Euroopa Parlamendi arstkonsultant, viidates „Euroopa tasandi skaalale füüsilise ja vaimsele puude hindamiseks“.

| 3. | Kui eeldada, et Euroopa Parlamendil on käesoleval juhul kaalutlusõigus, siis on ta selle piire ületanud. Tuleb täpsustada, et viidatud õigusnormides tehakse vahet juhtude vahel, milles puue põhineb liikmesriigi ametiasutuse tõendil, nagu käesoleval juhul, mille on kinnitanud Euroopa Parlamendi arst, ja juhtude vahel, milles puue põhineb praktikandi raviarsti aruandel. Vaid viimatinimetatud juhul määrab puudemäära Euroopa Parlamendi arst. |
| --- | --- |

3.

Kui eeldada, et Euroopa Parlamendil on käesoleval juhul kaalutlusõigus, siis on ta selle piire ületanud. Tuleb täpsustada, et viidatud õigusnormides tehakse vahet juhtude vahel, milles puue põhineb liikmesriigi ametiasutuse tõendil, nagu käesoleval juhul, mille on kinnitanud Euroopa Parlamendi arst, ja juhtude vahel, milles puue põhineb praktikandi raviarsti aruandel. Vaid viimatinimetatud juhul määrab puudemäära Euroopa Parlamendi arst.

---

| 16.9.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/12 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/12

---

4. juulil 2019 esitatud hagi — ITV versus komisjon

(kohtuasi T-456/19)

(2019/C 312/13)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: ITV plc (London, Ühendkuningriik) (esindajad: solicitor J. Lesar ja K. Beal, QC)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada komisjoni 2. aprilli 2019. aasta otsus C(2019) 2526 (final) riigiabi SA.44896 kohta, mida Ühendkuningriik rakendas seoses välismaiste kontrollitavate äriühingute (edaspidi „CFC“) kontserni rahastamise maksuvabastusega; |
| --- | --- |

—

tühistada komisjoni 2. aprilli 2019. aasta otsus C(2019) 2526 (final) riigiabi SA.44896 kohta, mida Ühendkuningriik rakendas seoses välismaiste kontrollitavate äriühingute (edaspidi „CFC“) kontserni rahastamise maksuvabastusega;

| — | mõista kohtukulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja üheksa väidet.

| 1. | Esimene väide, et komisjon on vääralt kohaldanud ELTL artikli 107 lõiget 1 ja/või on maksustamiskorra analüüsimiseks teinud võrdlussüsteemi valikus ilmse hindamisvea. Komisjon oleks pidanud võrdlussüsteemina käsitama Ühendkuningriigi äriühingute maksustamise korda, mitte pelgalt CFC-de korda ennast. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide, et komisjon on vääralt kohaldanud ELTL artikli 107 lõiget 1 ja/või on maksustamiskorra analüüsimiseks teinud võrdlussüsteemi valikus ilmse hindamisvea. Komisjon oleks pidanud võrdlussüsteemina käsitama Ühendkuningriigi äriühingute maksustamise korda, mitte pelgalt CFC-de korda ennast.

| 2. | Teine väide, et komisjon on rikkunud õigusnormi ELTL artikli 107 lõike 1 kohaldamisel ja/või on teinud ilmse hindamisvea, kuna asus CFC korra analüüsi suhtes väärale seisukohale. Komisjon käsitles vaidlustatud otsuse põhjendustes 124–l26 Ühendkuningriigi Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 (2010. aasta maksuseadus (rahvusvahelised ja muud sätted)) osa 9A 9. peatüki sätteid vääralt kui üht erandi vormi selle seaduse 5. peatükis ette nähtud üldisest maksustamiskorrast. |
| --- | --- |

2.

Teine väide, et komisjon on rikkunud õigusnormi ELTL artikli 107 lõike 1 kohaldamisel ja/või on teinud ilmse hindamisvea, kuna asus CFC korra analüüsi suhtes väärale seisukohale. Komisjon käsitles vaidlustatud otsuse põhjendustes 124–l26 Ühendkuningriigi Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 (2010. aasta maksuseadus (rahvusvahelised ja muud sätted)) osa 9A 9. peatüki sätteid vääralt kui üht erandi vormi selle seaduse 5. peatükis ette nähtud üldisest maksustamiskorrast.

| 3. | Kolmas väide, et komisjon on rikkunud õigusnormi ELTL artikli 107 lõike 1 kohaldamisel, kui leidis vaidlustatud otsuse põhjendustes 127–151, et valikulisuse kriteerium oli täidetud, mistõttu käsitleti faktiliselt ja õiguslikult sarnases olukorras olevaid ettevõtjaid erinevalt. |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide, et komisjon on rikkunud õigusnormi ELTL artikli 107 lõike 1 kohaldamisel, kui leidis vaidlustatud otsuse põhjendustes 127–151, et valikulisuse kriteerium oli täidetud, mistõttu käsitleti faktiliselt ja õiguslikult sarnases olukorras olevaid ettevõtjaid erinevalt.

| 4. | Neljas väide, et 75 % maksuvabastus Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 paragrahvi 371ID alusel on põhjendatud maksusüsteemi olemuse ja üldise ülesehitusega. |
| --- | --- |

4.

Neljas väide, et 75 % maksuvabastus Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 paragrahvi 371ID alusel on põhjendatud maksusüsteemi olemuse ja üldise ülesehitusega.

| 5. | Viies väide, et maksukoormuse kehtestamine nendele CFC-dele, mille kategooria vastab Ühendkuningriigi Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 osa 9A 9. peatükis sisalduvatele maksuvabastuste saamise tingimustele, rikub hageja asutamisvabadust ning on vastuolus ELTL artikliga 49. |
| --- | --- |

5.

Viies väide, et maksukoormuse kehtestamine nendele CFC-dele, mille kategooria vastab Ühendkuningriigi Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 osa 9A 9. peatükis sisalduvatele maksuvabastuste saamise tingimustele, rikub hageja asutamisvabadust ning on vastuolus ELTL artikliga 49.

| 6. | Kuues väide, et 75 % maksuvabastuse ja kindla suhtarvu küsimuse hindamisel on tehtud ilmne hindamisviga. |
| --- | --- |

6.

Kuues väide, et 75 % maksuvabastuse ja kindla suhtarvu küsimuse hindamisel on tehtud ilmne hindamisviga.

| 7. | Seitsmes väide, et komisjoni otsus ei ole kooskõlas liidu üldpõhimõtetega nagu diskrimineerimise keelu või võrdsuse põhimõte. |
| --- | --- |

7.

Seitsmes väide, et komisjoni otsus ei ole kooskõlas liidu üldpõhimõtetega nagu diskrimineerimise keelu või võrdsuse põhimõte.

| 8. | Kaheksas väide, et komisjon on rikkunud õigusnormi, kui kohaldas analoogia alusel nõukogu direktiivi (EL) 2016/1164 (1), mis ei olnud kohaldatav ratione temporis, sätteid või tugines põhjendamatult neile sätetele. |
| --- | --- |

8.

Kaheksas väide, et komisjon on rikkunud õigusnormi, kui kohaldas analoogia alusel nõukogu direktiivi (EL) 2016/1164 (1), mis ei olnud kohaldatav ratione temporis, sätteid või tugines põhjendamatult neile sätetele.

| 9. | Üheksas väide, et komisjon on rikkunud ELTL artikli 107 lõike 1 kohaldamisel õigusnormi, kui leidis vaidlustatud otsuse põhjenduses 176, et abisaajate kategooria on olemas (seal hulgas hageja) ning et hageja on saanud abi, mis tuleb vaidlustatud otsuse artikli 2 lõike 1 alusel tagastada. |
| --- | --- |

9.

Üheksas väide, et komisjon on rikkunud ELTL artikli 107 lõike 1 kohaldamisel õigusnormi, kui leidis vaidlustatud otsuse põhjenduses 176, et abisaajate kategooria on olemas (seal hulgas hageja) ning et hageja on saanud abi, mis tuleb vaidlustatud otsuse artikli 2 lõike 1 alusel tagastada.

---

(1)  Nõukogu 12. juuli 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/1164, millega nähakse ette siseturu toimimist otseselt mõjutavate maksustamise vältimise viiside vastased eeskirjad (ELT 2016, L 193, lk 1).

---

| 16.9.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/13 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/13

---

4. juulil 2019 esitatud hagi — Synthomer versus komisjon

(kohtuasi T-457/19)

(2019/C 312/14)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Synthomer plc (Harlow, Ühendkuningriik) (esindajad: solicitor J. Lesar ja K. Beal, QC)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada komisjoni 2. aprilli 2019. aasta otsus C(2019) 2526 (final) riigiabi SA.44896 kohta, mida Ühendkuningriik rakendas seoses välismaiste kontrollitavate äriühingute (edaspidi „CFC“) kontserni rahastamise maksuvabastusega; |
| --- | --- |

—

tühistada komisjoni 2. aprilli 2019. aasta otsus C(2019) 2526 (final) riigiabi SA.44896 kohta, mida Ühendkuningriik rakendas seoses välismaiste kontrollitavate äriühingute (edaspidi „CFC“) kontserni rahastamise maksuvabastusega;

| — | mõista kohtukulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja üheksa väidet.

| 1. | Esimene väide, et komisjon on vääralt kohaldanud ELTL artikli 107 lõiget 1 ja/või on maksustamiskorra analüüsimiseks teinud võrdlussüsteemi valikus ilmse hindamisvea. Komisjon oleks pidanud võrdlussüsteemina käsitama Ühendkuningriigi äriühingute maksustamise korda, mitte pelgalt CFC-de korda ennast. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide, et komisjon on vääralt kohaldanud ELTL artikli 107 lõiget 1 ja/või on maksustamiskorra analüüsimiseks teinud võrdlussüsteemi valikus ilmse hindamisvea. Komisjon oleks pidanud võrdlussüsteemina käsitama Ühendkuningriigi äriühingute maksustamise korda, mitte pelgalt CFC-de korda ennast.

| 2. | Teine väide, et komisjon on rikkunud õigusnormi ELTL artikli 107 lõike 1 kohaldamisel ja/või on teinud ilmse hindamisvea, kuna asus CFC korra analüüsi suhtes väärale seisukohale. Komisjon käsitles vaidlustatud otsuse põhjendustes 124–l26 Ühendkuningriigi Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 (2010. aasta maksuseadus (rahvusvahelised ja muud sätted)) osa 9A 9. peatüki sätteid vääralt kui üht erandi vormi selle seaduse 5. peatükis ette nähtud üldisest maksustamiskorrast. |
| --- | --- |

2.

Teine väide, et komisjon on rikkunud õigusnormi ELTL artikli 107 lõike 1 kohaldamisel ja/või on teinud ilmse hindamisvea, kuna asus CFC korra analüüsi suhtes väärale seisukohale. Komisjon käsitles vaidlustatud otsuse põhjendustes 124–l26 Ühendkuningriigi Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 (2010. aasta maksuseadus (rahvusvahelised ja muud sätted)) osa 9A 9. peatüki sätteid vääralt kui üht erandi vormi selle seaduse 5. peatükis ette nähtud üldisest maksustamiskorrast.

| 3. | Kolmas väide, et komisjon on rikkunud õigusnormi ELTL artikli 107 lõike 1 kohaldamisel, kui leidis vaidlustatud otsuse põhjendustes 127–151, et valikulisuse kriteerium oli täidetud, mistõttu käsitleti faktiliselt ja õiguslikult sarnases olukorras olevaid ettevõtjaid erinevalt. |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide, et komisjon on rikkunud õigusnormi ELTL artikli 107 lõike 1 kohaldamisel, kui leidis vaidlustatud otsuse põhjendustes 127–151, et valikulisuse kriteerium oli täidetud, mistõttu käsitleti faktiliselt ja õiguslikult sarnases olukorras olevaid ettevõtjaid erinevalt.

| 4. | Neljas väide, et Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 paragrahvis 371IB ette nähtud „täielik“ maksuvabastus on põhjendatud maksusüsteemi olemuse ja üldise ülesehitusega. |
| --- | --- |

4.

Neljas väide, et Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 paragrahvis 371IB ette nähtud „täielik“ maksuvabastus on põhjendatud maksusüsteemi olemuse ja üldise ülesehitusega.

| 5. | Viies väide, et 75 % maksuvabastus Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 paragrahvi 371ID alusel on põhjendatud maksusüsteemi olemuse ja üldise ülesehitusega. |
| --- | --- |

5.

Viies väide, et 75 % maksuvabastus Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 paragrahvi 371ID alusel on põhjendatud maksusüsteemi olemuse ja üldise ülesehitusega.

| 6. | Kuues väide, et 75 % maksuvabastuse ja kindla suhtarvu küsimuse hindamisel on tehtud ilmne hindamisviga. |
| --- | --- |

6.

Kuues väide, et 75 % maksuvabastuse ja kindla suhtarvu küsimuse hindamisel on tehtud ilmne hindamisviga.

| 7. | Seitsmes väide, et komisjoni otsus ei ole kooskõlas liidu üldpõhimõtetega nagu diskrimineerimise keelu või võrdsuse põhimõte. |
| --- | --- |

7.

Seitsmes väide, et komisjoni otsus ei ole kooskõlas liidu üldpõhimõtetega nagu diskrimineerimise keelu või võrdsuse põhimõte.

| 8. | Kaheksas väide, et komisjon on rikkunud õigusnormi, kui kohaldas analoogia alusel nõukogu direktiivi (EL) 2016/1164 (1), mis ei olnud kohaldatav ratione temporis, sätteid või tugines põhjendamatult neile sätetele. |
| --- | --- |

8.

Kaheksas väide, et komisjon on rikkunud õigusnormi, kui kohaldas analoogia alusel nõukogu direktiivi (EL) 2016/1164 (1), mis ei olnud kohaldatav ratione temporis, sätteid või tugines põhjendamatult neile sätetele.

| 9. | Üheksas väide, et komisjon on rikkunud ELTL artikli 107 lõike 1 kohaldamisel õigusnormi, kui leidis vaidlustatud otsuse põhjenduses 176, et abisaajate kategooria on olemas (seal hulgas hageja) ning et hageja on saanud abi, mis tuleb vaidlustatud otsuse artikli 2 lõike 1 alusel tagastada. |
| --- | --- |

9.

Üheksas väide, et komisjon on rikkunud ELTL artikli 107 lõike 1 kohaldamisel õigusnormi, kui leidis vaidlustatud otsuse põhjenduses 176, et abisaajate kategooria on olemas (seal hulgas hageja) ning et hageja on saanud abi, mis tuleb vaidlustatud otsuse artikli 2 lõike 1 alusel tagastada.

---

(1)  Nõukogu 12. juuli 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/1164, millega nähakse ette siseturu toimimist otseselt mõjutavate maksustamise vältimise viiside vastased eeskirjad (ELT 2016, L 193, lk 1).

---

| 16.9.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/15 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/15

---

4. juulil 2019 esitatud hagi — Essentra jt versus komisjon

(kohtuasi T-470/19)

(2019/C 312/15)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hagejad: Essentra plc (Milton Keynes, Ühendkuningriik), ESNT Holdings (No.2) Ltd (Milton Keynes) ja Essentra Finance Ltd (Milton Keynes) (esindajad: solicitor J. Lesar ja K. Beal, QC)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hagejad paluvad Üldkohtul:

| — | tühistada komisjoni 2. aprilli 2019. aasta otsus C(2019) 2526 (final) riigiabi SA.44896 kohta, mida Ühendkuningriik rakendas seoses välismaiste kontrollitavate äriühingute (edaspidi „CFC“) kontserni rahastamise maksuvabastusega; |
| --- | --- |

—

tühistada komisjoni 2. aprilli 2019. aasta otsus C(2019) 2526 (final) riigiabi SA.44896 kohta, mida Ühendkuningriik rakendas seoses välismaiste kontrollitavate äriühingute (edaspidi „CFC“) kontserni rahastamise maksuvabastusega;

| — | mõista kohtukulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitavad hagejad kümme väidet.

| 1. | Esimene väide, et komisjon on vääralt kohaldanud ELTL artikli 107 lõiget 1 ja/või on maksustamiskorra analüüsimiseks teinud võrdlussüsteemi valikus ilmse hindamisvea. Komisjon oleks pidanud võrdlussüsteemina käsitama Ühendkuningriigi äriühingute maksustamise korda, mitte pelgalt CFC-de korda ennast. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide, et komisjon on vääralt kohaldanud ELTL artikli 107 lõiget 1 ja/või on maksustamiskorra analüüsimiseks teinud võrdlussüsteemi valikus ilmse hindamisvea. Komisjon oleks pidanud võrdlussüsteemina käsitama Ühendkuningriigi äriühingute maksustamise korda, mitte pelgalt CFC-de korda ennast.

| 2. | Teine väide, et komisjon on rikkunud õigusnormi ELTL artikli 107 lõike 1 kohaldamisel ja/või on teinud ilmse hindamisvea, kuna asus CFC korra analüüsi suhtes väärale seisukohale. Komisjon käsitles vaidlustatud otsuse põhjendustes 124–l26 Ühendkuningriigi Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 (2010. aasta maksuseadus (rahvusvahelised ja muud sätted)) osa 9A 9. peatüki sätteid vääralt kui üht erandi vormi selle seaduse 5. peatükis ette nähtud üldisest maksustamiskorrast. |
| --- | --- |

2.

Teine väide, et komisjon on rikkunud õigusnormi ELTL artikli 107 lõike 1 kohaldamisel ja/või on teinud ilmse hindamisvea, kuna asus CFC korra analüüsi suhtes väärale seisukohale. Komisjon käsitles vaidlustatud otsuse põhjendustes 124–l26 Ühendkuningriigi Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 (2010. aasta maksuseadus (rahvusvahelised ja muud sätted)) osa 9A 9. peatüki sätteid vääralt kui üht erandi vormi selle seaduse 5. peatükis ette nähtud üldisest maksustamiskorrast.

| 3. | Kolmas väide, et komisjon on rikkunud õigusnormi ELTL artikli 107 lõike 1 kohaldamisel, kui leidis vaidlustatud otsuse põhjendustes 127–151, et valikulisuse kriteerium oli täidetud, mistõttu käsitleti faktiliselt ja õiguslikult sarnases olukorras olevaid ettevõtjaid erinevalt. |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide, et komisjon on rikkunud õigusnormi ELTL artikli 107 lõike 1 kohaldamisel, kui leidis vaidlustatud otsuse põhjendustes 127–151, et valikulisuse kriteerium oli täidetud, mistõttu käsitleti faktiliselt ja õiguslikult sarnases olukorras olevaid ettevõtjaid erinevalt.

| 4. | Neljas väide, et 75 % maksuvabastus Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 paragrahvi 371ID alusel on põhjendatud maksusüsteemi olemuse ja üldise ülesehitusega. |
| --- | --- |

4.

Neljas väide, et 75 % maksuvabastus Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 paragrahvi 371ID alusel on põhjendatud maksusüsteemi olemuse ja üldise ülesehitusega.

| 5. | Viies väide, et Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 paragrahvis 371IE ette nähtud „kattuva intressi“ erand on põhjendatud maksusüsteemi olemuse ja üldise ülesehitusega. |
| --- | --- |

5.

Viies väide, et Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 paragrahvis 371IE ette nähtud „kattuva intressi“ erand on põhjendatud maksusüsteemi olemuse ja üldise ülesehitusega.

| 6. | Kuues väide, et maksukoormuse kehtestamine nendele CFC-dele, mille kategooria vastab Ühendkuningriigi Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 osa 9A 9. peatükis sisalduvatele maksuvabastuste saamise tingimustele, rikub hageja asutamisvabadust ning on vastuolus ELTL artikliga 49. |
| --- | --- |

6.

Kuues väide, et maksukoormuse kehtestamine nendele CFC-dele, mille kategooria vastab Ühendkuningriigi Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 osa 9A 9. peatükis sisalduvatele maksuvabastuste saamise tingimustele, rikub hageja asutamisvabadust ning on vastuolus ELTL artikliga 49.

| 7. | Seitsmes väide et 75 % maksuvabastuse ja kindla suhtarvu küsimuse hindamisel on tehtud ilmne hindamisviga. |
| --- | --- |

7.

Seitsmes väide et 75 % maksuvabastuse ja kindla suhtarvu küsimuse hindamisel on tehtud ilmne hindamisviga.

| 8. | Kaheksas väide, et komisjoni otsus ei ole kooskõlas liidu üldpõhimõtetega nagu diskrimineerimise keelu või võrdsuse põhimõte. |
| --- | --- |

8.

Kaheksas väide, et komisjoni otsus ei ole kooskõlas liidu üldpõhimõtetega nagu diskrimineerimise keelu või võrdsuse põhimõte.

| 9. | Üheksas väide, et komisjon on rikkunud õigusnormi, kui kohaldas analoogia alusel nõukogu direktiivi (EL) 2016/1164 (1), mis ei olnud kohaldatav ratione temporis, sätteid või tugines põhjendamatult neile sätetele. |
| --- | --- |

9.

Üheksas väide, et komisjon on rikkunud õigusnormi, kui kohaldas analoogia alusel nõukogu direktiivi (EL) 2016/1164 (1), mis ei olnud kohaldatav ratione temporis, sätteid või tugines põhjendamatult neile sätetele.

| 10. | Kümnes väide, et komisjon on rikkunud ELTL artikli 107 lõike 1 kohaldamisel õigusnormi, kui leidis vaidlustatud otsuse põhjenduses 176, et abisaajate kategooria on olemas (seal hulgas hageja) ning et hageja on saanud abi, mis tuleb vaidlustatud otsuse artikli 2 lõike 1 alusel tagastada. |
| --- | --- |

10.

Kümnes väide, et komisjon on rikkunud ELTL artikli 107 lõike 1 kohaldamisel õigusnormi, kui leidis vaidlustatud otsuse põhjenduses 176, et abisaajate kategooria on olemas (seal hulgas hageja) ning et hageja on saanud abi, mis tuleb vaidlustatud otsuse artikli 2 lõike 1 alusel tagastada.

---

(1)  Nõukogu 12. juuli 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/1164, millega nähakse ette siseturu toimimist otseselt mõjutavate maksustamise vältimise viiside vastased eeskirjad (ELT 2016, L 193, lk 1).

---

| 16.9.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/16 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/16

---

4. juulil 2019 esitatud hagi — Eland Oil & Gas versus komisjon

(kohtuasi T-471/19)

(2019/C 312/16)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Eland Oil & Gas plc (Aberdeen, Ühendkuningriik) (esindajad: solicitor J. Lesar ja K. Beal, QC)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada komisjoni 2. aprilli 2019. aasta otsus C(2019) 2526 (final) riigiabi SA.44896 kohta, mida Ühendkuningriik rakendas seoses välismaiste kontrollitavate äriühingute (edaspidi „CFC“) kontserni rahastamise maksuvabastusega; |
| --- | --- |

—

tühistada komisjoni 2. aprilli 2019. aasta otsus C(2019) 2526 (final) riigiabi SA.44896 kohta, mida Ühendkuningriik rakendas seoses välismaiste kontrollitavate äriühingute (edaspidi „CFC“) kontserni rahastamise maksuvabastusega;

| — | mõista kohtukulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja kümme väidet.

| 1. | Esimene väide, et komisjon on vääralt kohaldanud ELTL artikli 107 lõiget 1 ja/või on maksustamiskorra analüüsimiseks teinud võrdlussüsteemi valikus ilmse hindamisvea. Komisjon oleks pidanud võrdlussüsteemina käsitama Ühendkuningriigi äriühingute maksustamise korda, mitte pelgalt CFC-de korda ennast. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide, et komisjon on vääralt kohaldanud ELTL artikli 107 lõiget 1 ja/või on maksustamiskorra analüüsimiseks teinud võrdlussüsteemi valikus ilmse hindamisvea. Komisjon oleks pidanud võrdlussüsteemina käsitama Ühendkuningriigi äriühingute maksustamise korda, mitte pelgalt CFC-de korda ennast.

| 2. | Teine väide, et komisjon on rikkunud õigusnormi ELTL artikli 107 lõike 1 kohaldamisel ja/või on teinud ilmse hindamisvea, kuna asus CFC korra analüüsi suhtes väärale seisukohale. Komisjon käsitles vaidlustatud otsuse põhjendustes 124–l26 Ühendkuningriigi Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 (2010. aasta maksuseadus (rahvusvahelised ja muud sätted)) osa 9A 9. peatüki sätteid vääralt kui üht erandi vormi selle seaduse 5. peatükis ette nähtud üldisest maksustamiskorrast. |
| --- | --- |

2.

Teine väide, et komisjon on rikkunud õigusnormi ELTL artikli 107 lõike 1 kohaldamisel ja/või on teinud ilmse hindamisvea, kuna asus CFC korra analüüsi suhtes väärale seisukohale. Komisjon käsitles vaidlustatud otsuse põhjendustes 124–l26 Ühendkuningriigi Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 (2010. aasta maksuseadus (rahvusvahelised ja muud sätted)) osa 9A 9. peatüki sätteid vääralt kui üht erandi vormi selle seaduse 5. peatükis ette nähtud üldisest maksustamiskorrast.

| 3. | Kolmas väide, et komisjon on rikkunud õigusnormi ELTL artikli 107 lõike 1 kohaldamisel, kui leidis vaidlustatud otsuse põhjendustes 127–151, et valikulisuse kriteerium oli täidetud, mistõttu käsitleti faktiliselt ja õiguslikult sarnases olukorras olevaid ettevõtjaid erinevalt. |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide, et komisjon on rikkunud õigusnormi ELTL artikli 107 lõike 1 kohaldamisel, kui leidis vaidlustatud otsuse põhjendustes 127–151, et valikulisuse kriteerium oli täidetud, mistõttu käsitleti faktiliselt ja õiguslikult sarnases olukorras olevaid ettevõtjaid erinevalt.

| 4. | Neljas väide, et „täielik“ maksuvabastus Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 paragrahvi 371IB alusel on põhjendatud maksusüsteemi olemuse ja üldise ülesehitusega. |
| --- | --- |

4.

Neljas väide, et „täielik“ maksuvabastus Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 paragrahvi 371IB alusel on põhjendatud maksusüsteemi olemuse ja üldise ülesehitusega.

| 5. | Viies väide, et 75 % maksuvabastus Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 paragrahvi 371ID alusel on põhjendatud maksusüsteemi olemuse ja üldise ülesehitusega. |
| --- | --- |

5.

Viies väide, et 75 % maksuvabastus Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 paragrahvi 371ID alusel on põhjendatud maksusüsteemi olemuse ja üldise ülesehitusega.

| 6. | Kuues väide, et Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 paragrahvis 371IE ette nähtud „kattuva intressi“ erand on põhjendatud maksusüsteemi olemuse ja üldise ülesehitusega. |
| --- | --- |

6.

Kuues väide, et Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 paragrahvis 371IE ette nähtud „kattuva intressi“ erand on põhjendatud maksusüsteemi olemuse ja üldise ülesehitusega.

| 7. | Seitsmes väide, et 75 % maksuvabastuse ja kindla suhtarvu küsimuse hindamisel on tehtud ilmne hindamisviga. |
| --- | --- |

7.

Seitsmes väide, et 75 % maksuvabastuse ja kindla suhtarvu küsimuse hindamisel on tehtud ilmne hindamisviga.

| 8. | Kaheksas väide, et komisjoni otsus ei ole kooskõlas liidu üldpõhimõtetega nagu diskrimineerimise keelu või võrdsuse põhimõte. |
| --- | --- |

8.

Kaheksas väide, et komisjoni otsus ei ole kooskõlas liidu üldpõhimõtetega nagu diskrimineerimise keelu või võrdsuse põhimõte.

| 9. | Üheksas väide, et komisjon on rikkunud õigusnormi, kui kohaldas analoogia alusel nõukogu direktiivi (EL) 2016/1164 (1), mis ei olnud kohaldatav ratione temporis, sätteid või tugines põhjendamatult neile sätetele. |
| --- | --- |

9.

Üheksas väide, et komisjon on rikkunud õigusnormi, kui kohaldas analoogia alusel nõukogu direktiivi (EL) 2016/1164 (1), mis ei olnud kohaldatav ratione temporis, sätteid või tugines põhjendamatult neile sätetele.

| 10. | Kümnes väide, et komisjon on rikkunud ELTL artikli 107 lõike 1 kohaldamisel õigusnormi, kui leidis vaidlustatud otsuse põhjenduses 176, et abisaajate kategooria on olemas (seal hulgas hageja) ning et hageja on saanud abi, mis tuleb vaidlustatud otsuse artikli 2 lõike 1 alusel tagastada. |
| --- | --- |

10.

Kümnes väide, et komisjon on rikkunud ELTL artikli 107 lõike 1 kohaldamisel õigusnormi, kui leidis vaidlustatud otsuse põhjenduses 176, et abisaajate kategooria on olemas (seal hulgas hageja) ning et hageja on saanud abi, mis tuleb vaidlustatud otsuse artikli 2 lõike 1 alusel tagastada.

---

(1)  Nõukogu 12. juuli 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/1164, millega nähakse ette siseturu toimimist otseselt mõjutavate maksustamise vältimise viiside vastased eeskirjad (ELT 2016, L 193, lk 1).

---

| 16.9.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/18 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/18

---

4. juulil 2019 esitatud hagi — Diageo jt versus komisjon

(kohtuasi T-473/19)

(2019/C 312/17)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hagejad: Diageo plc (London, Ühendkuningriik), UDV (SJ) Ltd (London), Diageo US Investments (London), Diageo UK Turkey Ltd (London) ja Diageo Investment Holdings Ltd (London) (esindajad: solicitor J. Lesar ja K. Beal, QC)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hagejad paluvad Üldkohtul:

| — | tühistada komisjoni 2. aprilli 2019. aasta otsus C(2019) 2526 (final) riigiabi SA.44896 kohta, mida Ühendkuningriik rakendas seoses välismaiste kontrollitavate äriühingute (edaspidi „CFC“) kontserni rahastamise maksuvabastusega; |
| --- | --- |

—

tühistada komisjoni 2. aprilli 2019. aasta otsus C(2019) 2526 (final) riigiabi SA.44896 kohta, mida Ühendkuningriik rakendas seoses välismaiste kontrollitavate äriühingute (edaspidi „CFC“) kontserni rahastamise maksuvabastusega;

| — | mõista kohtukulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitavad hagejad üheksa väidet.

| 1. | Esimene väide, et komisjon on vääralt kohaldanud ELTL artikli 107 lõiget 1 ja/või on maksustamiskorra analüüsimiseks teinud võrdlussüsteemi valikus ilmse hindamisvea. Komisjon oleks pidanud võrdlussüsteemina käsitama Ühendkuningriigi äriühingute maksustamise korda, mitte pelgalt CFC-de korda ennast. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide, et komisjon on vääralt kohaldanud ELTL artikli 107 lõiget 1 ja/või on maksustamiskorra analüüsimiseks teinud võrdlussüsteemi valikus ilmse hindamisvea. Komisjon oleks pidanud võrdlussüsteemina käsitama Ühendkuningriigi äriühingute maksustamise korda, mitte pelgalt CFC-de korda ennast.

| 2. | Teine väide, et komisjon on rikkunud õigusnormi ELTL artikli 107 lõike 1 kohaldamisel ja/või on teinud ilmse hindamisvea, kuna asus CFC korra analüüsi suhtes väärale seisukohale. Komisjon käsitles vaidlustatud otsuse põhjendustes 124–l26 Ühendkuningriigi Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 (2010. aasta maksuseadus (rahvusvahelised ja muud sätted)) osa 9A 9. peatüki sätteid vääralt kui üht erandi vormi selle seaduse 5. peatükis ette nähtud üldisest maksustamiskorrast. |
| --- | --- |

2.

Teine väide, et komisjon on rikkunud õigusnormi ELTL artikli 107 lõike 1 kohaldamisel ja/või on teinud ilmse hindamisvea, kuna asus CFC korra analüüsi suhtes väärale seisukohale. Komisjon käsitles vaidlustatud otsuse põhjendustes 124–l26 Ühendkuningriigi Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 (2010. aasta maksuseadus (rahvusvahelised ja muud sätted)) osa 9A 9. peatüki sätteid vääralt kui üht erandi vormi selle seaduse 5. peatükis ette nähtud üldisest maksustamiskorrast.

| 3. | Kolmas väide, et komisjon on rikkunud õigusnormi ELTL artikli 107 lõike 1 kohaldamisel, kui leidis vaidlustatud otsuse põhjendustes 127–151, et valikulisuse kriteerium oli täidetud, mistõttu käsitleti faktiliselt ja õiguslikult sarnases olukorras olevaid ettevõtjaid erinevalt. |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide, et komisjon on rikkunud õigusnormi ELTL artikli 107 lõike 1 kohaldamisel, kui leidis vaidlustatud otsuse põhjendustes 127–151, et valikulisuse kriteerium oli täidetud, mistõttu käsitleti faktiliselt ja õiguslikult sarnases olukorras olevaid ettevõtjaid erinevalt.

| 4. | Neljas väide, et 75 % maksuvabastus Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 paragrahvi 371ID alusel on põhjendatud maksusüsteemi olemuse ja üldise ülesehitusega. |
| --- | --- |

4.

Neljas väide, et 75 % maksuvabastus Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 paragrahvi 371ID alusel on põhjendatud maksusüsteemi olemuse ja üldise ülesehitusega.

| 5. | Viies väide, et maksukoormuse kehtestamine nendele CFC-dele, mille kategooria vastab Ühendkuningriigi Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 osa 9A 9. peatükis sisalduvatele maksuvabastuste saamise tingimustele, rikub hageja asutamisvabadust ning on vastuolus ELTL artikliga 49. |
| --- | --- |

5.

Viies väide, et maksukoormuse kehtestamine nendele CFC-dele, mille kategooria vastab Ühendkuningriigi Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 osa 9A 9. peatükis sisalduvatele maksuvabastuste saamise tingimustele, rikub hageja asutamisvabadust ning on vastuolus ELTL artikliga 49.

| 6. | Kuues väide, et 75 % maksuvabastuse ja kindla suhtarvu küsimuse hindamisel on tehtud ilmne hindamisviga. |
| --- | --- |

6.

Kuues väide, et 75 % maksuvabastuse ja kindla suhtarvu küsimuse hindamisel on tehtud ilmne hindamisviga.

| 7. | Seitsmes väide, et komisjoni otsus ei ole kooskõlas liidu üldpõhimõtetega nagu diskrimineerimise keelu või võrdsuse põhimõte. |
| --- | --- |

7.

Seitsmes väide, et komisjoni otsus ei ole kooskõlas liidu üldpõhimõtetega nagu diskrimineerimise keelu või võrdsuse põhimõte.

| 8. | Kaheksas väide, et komisjon on rikkunud õigusnormi, kui kohaldas analoogia alusel nõukogu direktiivi (EL) 2016/1164 (1), mis ei olnud kohaldatav ratione temporis, sätteid või tugines põhjendamatult neile sätetele. |
| --- | --- |

8.

Kaheksas väide, et komisjon on rikkunud õigusnormi, kui kohaldas analoogia alusel nõukogu direktiivi (EL) 2016/1164 (1), mis ei olnud kohaldatav ratione temporis, sätteid või tugines põhjendamatult neile sätetele.

| 9. | Üheksas väide, et komisjon on rikkunud ELTL artikli 107 lõike 1 kohaldamisel õigusnormi, kui leidis vaidlustatud otsuse põhjenduses 176, et abisaajate kategooria on olemas (seal hulgas hagejad) ning et hagejad on saanud abi, mis tuleb vaidlustatud otsuse artikli 2 lõike 1 alusel tagastada. |
| --- | --- |

9.

Üheksas väide, et komisjon on rikkunud ELTL artikli 107 lõike 1 kohaldamisel õigusnormi, kui leidis vaidlustatud otsuse põhjenduses 176, et abisaajate kategooria on olemas (seal hulgas hagejad) ning et hagejad on saanud abi, mis tuleb vaidlustatud otsuse artikli 2 lõike 1 alusel tagastada.

---

(1)  Nõukogu 12. juuli 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/1164, millega nähakse ette siseturu toimimist otseselt mõjutavate maksustamise vältimise viiside vastased eeskirjad (ELT 2016, L 193, lk 1).

---

| 16.9.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/19 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/19

---

4. juulil 2019 esitatud hagi — Halma jt versus komisjon

(kohtuasi T-474/19)

(2019/C 312/18)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hagejad: Halma plc (Amersham, Ühendkuningriik), Halma Overseas Funding Ltd (Amersham) ja Halma International Ltd (Amersham) (esindajad: solicitor J. Lesar ja K. Beal, QC)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hagejad paluvad Üldkohtul:

| — | tühistada komisjoni 2. aprilli 2019. aasta otsus C(2019) 2526 (final) riigiabi SA.44896 kohta, mida Ühendkuningriik rakendas seoses välismaiste kontrollitavate äriühingute (edaspidi „CFC“) kontserni rahastamise maksuvabastusega; |
| --- | --- |

—

tühistada komisjoni 2. aprilli 2019. aasta otsus C(2019) 2526 (final) riigiabi SA.44896 kohta, mida Ühendkuningriik rakendas seoses välismaiste kontrollitavate äriühingute (edaspidi „CFC“) kontserni rahastamise maksuvabastusega;

| — | mõista kohtukulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitavad hagejad üheksa väidet.

| 1. | Esimene väide, et komisjon on vääralt kohaldanud ELTL artikli 107 lõiget 1 ja/või on maksustamiskorra analüüsimiseks teinud võrdlussüsteemi valikus ilmse hindamisvea. Komisjon oleks pidanud võrdlussüsteemina käsitama Ühendkuningriigi äriühingute maksustamise korda, mitte pelgalt CFC-de korda ennast. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide, et komisjon on vääralt kohaldanud ELTL artikli 107 lõiget 1 ja/või on maksustamiskorra analüüsimiseks teinud võrdlussüsteemi valikus ilmse hindamisvea. Komisjon oleks pidanud võrdlussüsteemina käsitama Ühendkuningriigi äriühingute maksustamise korda, mitte pelgalt CFC-de korda ennast.

| 2. | Teine väide, et komisjon on rikkunud õigusnormi ELTL artikli 107 lõike 1 kohaldamisel ja/või on teinud ilmse hindamisvea, kuna asus CFC korra analüüsi suhtes väärale seisukohale. Komisjon käsitles vaidlustatud otsuse põhjendustes 124–l26 Ühendkuningriigi Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 (2010. aasta maksuseadus (rahvusvahelised ja muud sätted)) osa 9A 9. peatüki sätteid vääralt kui üht erandi vormi selle seaduse 5. peatükis ette nähtud üldisest maksustamiskorrast. |
| --- | --- |

2.

Teine väide, et komisjon on rikkunud õigusnormi ELTL artikli 107 lõike 1 kohaldamisel ja/või on teinud ilmse hindamisvea, kuna asus CFC korra analüüsi suhtes väärale seisukohale. Komisjon käsitles vaidlustatud otsuse põhjendustes 124–l26 Ühendkuningriigi Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 (2010. aasta maksuseadus (rahvusvahelised ja muud sätted)) osa 9A 9. peatüki sätteid vääralt kui üht erandi vormi selle seaduse 5. peatükis ette nähtud üldisest maksustamiskorrast.

| 3. | Kolmas väide, et komisjon on rikkunud õigusnormi ELTL artikli 107 lõike 1 kohaldamisel, kui leidis vaidlustatud otsuse põhjendustes 127–151, et valikulisuse kriteerium oli täidetud, mistõttu käsitleti faktiliselt ja õiguslikult sarnases olukorras olevaid ettevõtjaid erinevalt. |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide, et komisjon on rikkunud õigusnormi ELTL artikli 107 lõike 1 kohaldamisel, kui leidis vaidlustatud otsuse põhjendustes 127–151, et valikulisuse kriteerium oli täidetud, mistõttu käsitleti faktiliselt ja õiguslikult sarnases olukorras olevaid ettevõtjaid erinevalt.

| 4. | Neljas väide, et 75 % maksuvabastus Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 paragrahvi 371ID alusel on põhjendatud maksusüsteemi olemuse ja üldise ülesehitusega. |
| --- | --- |

4.

Neljas väide, et 75 % maksuvabastus Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 paragrahvi 371ID alusel on põhjendatud maksusüsteemi olemuse ja üldise ülesehitusega.

| 5. | Viies väide, et maksukoormuse kehtestamine nendele CFC-dele, mille kategooria vastab Ühendkuningriigi Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 osa 9A 9. peatükis sisalduvatele maksuvabastuste saamise tingimustele, rikub hageja asutamisvabadust ning on vastuolus ELTL artikliga 49. |
| --- | --- |

5.

Viies väide, et maksukoormuse kehtestamine nendele CFC-dele, mille kategooria vastab Ühendkuningriigi Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 osa 9A 9. peatükis sisalduvatele maksuvabastuste saamise tingimustele, rikub hageja asutamisvabadust ning on vastuolus ELTL artikliga 49.

| 6. | Kuues väide, et 75 % maksuvabastuse ja kindla suhtarvu küsimuse hindamisel on tehtud ilmne hindamisviga. |
| --- | --- |

6.

Kuues väide, et 75 % maksuvabastuse ja kindla suhtarvu küsimuse hindamisel on tehtud ilmne hindamisviga.

| 7. | Seitsmes väide, et komisjoni otsus ei ole kooskõlas liidu üldpõhimõtetega nagu diskrimineerimise keelu või võrdsuse põhimõte. |
| --- | --- |

7.

Seitsmes väide, et komisjoni otsus ei ole kooskõlas liidu üldpõhimõtetega nagu diskrimineerimise keelu või võrdsuse põhimõte.

| 8. | Kaheksas väide, et komisjon on rikkunud õigusnormi, kui kohaldas analoogia alusel nõukogu direktiivi (EL) 2016/1164 (1), mis ei olnud kohaldatav ratione temporis, sätteid või tugines põhjendamatult neile sätetele. |
| --- | --- |

8.

Kaheksas väide, et komisjon on rikkunud õigusnormi, kui kohaldas analoogia alusel nõukogu direktiivi (EL) 2016/1164 (1), mis ei olnud kohaldatav ratione temporis, sätteid või tugines põhjendamatult neile sätetele.

| 9. | Üheksas väide, et komisjon on rikkunud ELTL artikli 107 lõike 1 kohaldamisel õigusnormi, kui leidis vaidlustatud otsuse põhjenduses 176, et abisaajate kategooria on olemas (seal hulgas hagejad) ning et hagejad on saanud abi, mis tuleb vaidlustatud otsuse artikli 2 lõike 1 alusel tagastada. |
| --- | --- |

9.

Üheksas väide, et komisjon on rikkunud ELTL artikli 107 lõike 1 kohaldamisel õigusnormi, kui leidis vaidlustatud otsuse põhjenduses 176, et abisaajate kategooria on olemas (seal hulgas hagejad) ning et hagejad on saanud abi, mis tuleb vaidlustatud otsuse artikli 2 lõike 1 alusel tagastada.

---

(1)  Nõukogu 12. juuli 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/1164, millega nähakse ette siseturu toimimist otseselt mõjutavate maksustamise vältimise viiside vastased eeskirjad (ELT 2016, L 193, lk 1).

---

| 16.9.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/21 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/21

---

4. juulil 2019 esitatud hagi — Bunzl jt versus komisjon

(kohtuasi T-475/19)

(2019/C 312/19)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hagejad: Bunzl plc (London, Ühendkuningriik), Bunzl American Holdings (No.2) Ltd (London), Bunzl Overseas Holdings (No.2) Ltd (London) (esindajad: solicitor J. Lesar ja K. Beal, QC)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hagejad paluvad Üldkohtul:

| — | tühistada komisjoni 2. aprilli 2019. aasta otsus C(2019) 2526 (final) riigiabi SA.44896 kohta, mida Ühendkuningriik rakendas seoses välismaiste kontrollitavate äriühingute (edaspidi „CFC“) kontserni rahastamise maksuvabastusega; |
| --- | --- |

—

tühistada komisjoni 2. aprilli 2019. aasta otsus C(2019) 2526 (final) riigiabi SA.44896 kohta, mida Ühendkuningriik rakendas seoses välismaiste kontrollitavate äriühingute (edaspidi „CFC“) kontserni rahastamise maksuvabastusega;

| — | mõista kohtukulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitavad hagejad üksteist väidet.

| 1. | Esimene väide, et komisjon on vääralt kohaldanud ELTL artikli 107 lõiget 1 ja/või on maksustamiskorra analüüsimiseks teinud võrdlussüsteemi valikus ilmse hindamisvea. Komisjon oleks pidanud võrdlussüsteemina käsitama Ühendkuningriigi äriühingute maksustamise korda, mitte pelgalt CFC-de korda ennast. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide, et komisjon on vääralt kohaldanud ELTL artikli 107 lõiget 1 ja/või on maksustamiskorra analüüsimiseks teinud võrdlussüsteemi valikus ilmse hindamisvea. Komisjon oleks pidanud võrdlussüsteemina käsitama Ühendkuningriigi äriühingute maksustamise korda, mitte pelgalt CFC-de korda ennast.

| 2. | Teine väide, et komisjon on rikkunud õigusnormi ELTL artikli 107 lõike 1 kohaldamisel ja/või on teinud ilmse hindamisvea, kuna asus CFC korra analüüsi suhtes väärale seisukohale. Komisjon käsitles vaidlustatud otsuse põhjendustes 124–l26 Ühendkuningriigi Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 (2010. aasta maksuseadus (rahvusvahelised ja muud sätted)) osa 9A 9. peatüki sätteid vääralt kui üht erandi vormi selle seaduse 5. peatükis ette nähtud üldisest maksustamiskorrast. |
| --- | --- |

2.

Teine väide, et komisjon on rikkunud õigusnormi ELTL artikli 107 lõike 1 kohaldamisel ja/või on teinud ilmse hindamisvea, kuna asus CFC korra analüüsi suhtes väärale seisukohale. Komisjon käsitles vaidlustatud otsuse põhjendustes 124–l26 Ühendkuningriigi Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 (2010. aasta maksuseadus (rahvusvahelised ja muud sätted)) osa 9A 9. peatüki sätteid vääralt kui üht erandi vormi selle seaduse 5. peatükis ette nähtud üldisest maksustamiskorrast.

| 3. | Kolmas väide, et komisjon on rikkunud õigusnormi ELTL artikli 107 lõike 1 kohaldamisel, kui leidis vaidlustatud otsuse põhjendustes 127–151, et valikulisuse kriteerium oli täidetud, mistõttu käsitleti faktiliselt ja õiguslikult sarnases olukorras olevaid ettevõtjaid erinevalt. |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide, et komisjon on rikkunud õigusnormi ELTL artikli 107 lõike 1 kohaldamisel, kui leidis vaidlustatud otsuse põhjendustes 127–151, et valikulisuse kriteerium oli täidetud, mistõttu käsitleti faktiliselt ja õiguslikult sarnases olukorras olevaid ettevõtjaid erinevalt.

| 4. | Neljas väide, et „täielik“ maksuvabastus Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 paragrahvi 371IB alusel on põhjendatud maksusüsteemi olemuse ja üldise ülesehitusega. |
| --- | --- |

4.

Neljas väide, et „täielik“ maksuvabastus Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 paragrahvi 371IB alusel on põhjendatud maksusüsteemi olemuse ja üldise ülesehitusega.

| 5. | Viies väide, et 75 % maksuvabastus Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 paragrahvi 371ID alusel on põhjendatud maksusüsteemi olemuse ja üldise ülesehitusega. |
| --- | --- |

5.

Viies väide, et 75 % maksuvabastus Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 paragrahvi 371ID alusel on põhjendatud maksusüsteemi olemuse ja üldise ülesehitusega.

| 6. | Kuues väide, et Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 paragrahvis 371IE ette nähtud „kattuva intressi“ erand on põhjendatud maksusüsteemi olemuse ja üldise ülesehitusega. |
| --- | --- |

6.

Kuues väide, et Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 paragrahvis 371IE ette nähtud „kattuva intressi“ erand on põhjendatud maksusüsteemi olemuse ja üldise ülesehitusega.

| 7. | Seitsmes väide, et maksukoormuse kehtestamine nendele CFC-dele, mille kategooria vastab Ühendkuningriigi Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 osa 9A 9. peatükis sisalduvatele maksuvabastuste saamise tingimustele, rikub hagejate asutamisvabadust ning on vastuolus ELTL artikliga 49. |
| --- | --- |

7.

Seitsmes väide, et maksukoormuse kehtestamine nendele CFC-dele, mille kategooria vastab Ühendkuningriigi Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 osa 9A 9. peatükis sisalduvatele maksuvabastuste saamise tingimustele, rikub hagejate asutamisvabadust ning on vastuolus ELTL artikliga 49.

| 8. | Kaheksas väide, et 75 % maksuvabastuse ja kindla suhtarvu küsimuse hindamisel on tehtud ilmne hindamisviga. |
| --- | --- |

8.

Kaheksas väide, et 75 % maksuvabastuse ja kindla suhtarvu küsimuse hindamisel on tehtud ilmne hindamisviga.

| 9. | Üheksas väide, et komisjoni otsus ei ole kooskõlas liidu üldpõhimõtetega nagu diskrimineerimise keelu või võrdsuse põhimõte. |
| --- | --- |

9.

Üheksas väide, et komisjoni otsus ei ole kooskõlas liidu üldpõhimõtetega nagu diskrimineerimise keelu või võrdsuse põhimõte.

| 10. | Kümnes väide, et komisjon on rikkunud õigusnormi, kui kohaldas analoogia alusel nõukogu direktiivi (EL) 2016/1164 (1), mis ei olnud kohaldatav ratione temporis, sätteid või tugines põhjendamatult neile sätetele. |
| --- | --- |

10.

Kümnes väide, et komisjon on rikkunud õigusnormi, kui kohaldas analoogia alusel nõukogu direktiivi (EL) 2016/1164 (1), mis ei olnud kohaldatav ratione temporis, sätteid või tugines põhjendamatult neile sätetele.

| 11. | Üheteistkümnes väide, et komisjon on rikkunud ELTL artikli 107 lõike 1 kohaldamisel õigusnormi, kui leidis vaidlustatud otsuse põhjenduses 176, et abisaajate kategooria on olemas (seal hulgas hagejad) ning et hagejad on saanud abi, mis tuleb vaidlustatud otsuse artikli 2 lõike 1 alusel tagastada. |
| --- | --- |

11.

Üheteistkümnes väide, et komisjon on rikkunud ELTL artikli 107 lõike 1 kohaldamisel õigusnormi, kui leidis vaidlustatud otsuse põhjenduses 176, et abisaajate kategooria on olemas (seal hulgas hagejad) ning et hagejad on saanud abi, mis tuleb vaidlustatud otsuse artikli 2 lõike 1 alusel tagastada.

---

(1)  Nõukogu 12. juuli 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/1164, millega nähakse ette siseturu toimimist otseselt mõjutavate maksustamise vältimise viiside vastased eeskirjad (ELT 2016, L 193, lk 1).

---

| 16.9.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/22 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/22

---

4. juulil 2019 esitatud hagi — AstraZeneca jt versus komisjon

(kohtuasi T-476/19)

(2019/C 312/20)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hagejad: AstraZeneca plc (Cambridge, Ühendkuningriik), AstraZeneca Treasury Ltd (Cambridge) ja AstraZeneca Intermediate Holdings Ltd (Cambridge) (esindajad: solicitor J. Lesar ja K. Beal, QC)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hagejad paluvad Üldkohtul:

| — | tühistada komisjoni 2. aprilli 2019. aasta otsus C(2019) 2526 (final) riigiabi SA.44896 kohta, mida Ühendkuningriik rakendas seoses välismaiste kontrollitavate äriühingute (edaspidi „CFC“) kontserni rahastamise maksuvabastusega; |
| --- | --- |

—

tühistada komisjoni 2. aprilli 2019. aasta otsus C(2019) 2526 (final) riigiabi SA.44896 kohta, mida Ühendkuningriik rakendas seoses välismaiste kontrollitavate äriühingute (edaspidi „CFC“) kontserni rahastamise maksuvabastusega;

| — | mõista kohtukulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitavad hagejad üheksa väidet.

| 1. | Esimene väide, et komisjon on vääralt kohaldanud ELTL artikli 107 lõiget 1 ja/või on maksustamiskorra analüüsimiseks teinud võrdlussüsteemi valikus ilmse hindamisvea. Komisjon oleks pidanud võrdlussüsteemina käsitama Ühendkuningriigi äriühingute maksustamise korda, mitte pelgalt CFC-de korda ennast. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide, et komisjon on vääralt kohaldanud ELTL artikli 107 lõiget 1 ja/või on maksustamiskorra analüüsimiseks teinud võrdlussüsteemi valikus ilmse hindamisvea. Komisjon oleks pidanud võrdlussüsteemina käsitama Ühendkuningriigi äriühingute maksustamise korda, mitte pelgalt CFC-de korda ennast.

| 2. | Teine väide, et komisjon on rikkunud õigusnormi ELTL artikli 107 lõike 1 kohaldamisel ja/või on teinud ilmse hindamisvea, kuna asus CFC korra analüüsi suhtes väärale seisukohale. Komisjon käsitles vaidlustatud otsuse põhjendustes 124–l26 Ühendkuningriigi Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 (2010. aasta maksuseadus (rahvusvahelised ja muud sätted)) osa 9A 9. peatüki sätteid vääralt kui üht erandi vormi selle seaduse 5. peatükis ette nähtud üldisest maksustamiskorrast. |
| --- | --- |

2.

Teine väide, et komisjon on rikkunud õigusnormi ELTL artikli 107 lõike 1 kohaldamisel ja/või on teinud ilmse hindamisvea, kuna asus CFC korra analüüsi suhtes väärale seisukohale. Komisjon käsitles vaidlustatud otsuse põhjendustes 124–l26 Ühendkuningriigi Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 (2010. aasta maksuseadus (rahvusvahelised ja muud sätted)) osa 9A 9. peatüki sätteid vääralt kui üht erandi vormi selle seaduse 5. peatükis ette nähtud üldisest maksustamiskorrast.

| 3. | Kolmas väide, et komisjon on rikkunud õigusnormi ELTL artikli 107 lõike 1 kohaldamisel, kui leidis vaidlustatud otsuse põhjendustes 127–151, et valikulisuse kriteerium oli täidetud, mistõttu käsitleti faktiliselt ja õiguslikult sarnases olukorras olevaid ettevõtjaid erinevalt. |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide, et komisjon on rikkunud õigusnormi ELTL artikli 107 lõike 1 kohaldamisel, kui leidis vaidlustatud otsuse põhjendustes 127–151, et valikulisuse kriteerium oli täidetud, mistõttu käsitleti faktiliselt ja õiguslikult sarnases olukorras olevaid ettevõtjaid erinevalt.

| 4. | Neljas väide, et 75 % maksuvabastus Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 paragrahvi 371ID alusel on põhjendatud maksusüsteemi olemuse ja üldise ülesehitusega. |
| --- | --- |

4.

Neljas väide, et 75 % maksuvabastus Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 paragrahvi 371ID alusel on põhjendatud maksusüsteemi olemuse ja üldise ülesehitusega.

| 5. | Viies väide, et maksukoormuse kehtestamine nendele CFC-dele, mille kategooria vastab Ühendkuningriigi Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 osa 9A 9. peatükis sisalduvatele maksuvabastuste saamise tingimustele, rikub hageja asutamisvabadust ning on vastuolus ELTL artikliga 49. |
| --- | --- |

5.

Viies väide, et maksukoormuse kehtestamine nendele CFC-dele, mille kategooria vastab Ühendkuningriigi Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 osa 9A 9. peatükis sisalduvatele maksuvabastuste saamise tingimustele, rikub hageja asutamisvabadust ning on vastuolus ELTL artikliga 49.

| 6. | Kuues väide, et 75 % maksuvabastuse ja kindla suhtarvu küsimuse hindamisel on tehtud ilmne hindamisviga. |
| --- | --- |

6.

Kuues väide, et 75 % maksuvabastuse ja kindla suhtarvu küsimuse hindamisel on tehtud ilmne hindamisviga.

| 7. | Seitsmes väide, et komisjoni otsus ei ole kooskõlas liidu üldpõhimõtetega nagu diskrimineerimise keelu või võrdsuse põhimõte. |
| --- | --- |

7.

Seitsmes väide, et komisjoni otsus ei ole kooskõlas liidu üldpõhimõtetega nagu diskrimineerimise keelu või võrdsuse põhimõte.

| 8. | Kaheksas väide, et komisjon on rikkunud õigusnormi, kui kohaldas analoogia alusel nõukogu direktiivi (EL) 2016/1164 (1), mis ei olnud kohaldatav ratione temporis, sätteid või tugines põhjendamatult neile sätetele. |
| --- | --- |

8.

Kaheksas väide, et komisjon on rikkunud õigusnormi, kui kohaldas analoogia alusel nõukogu direktiivi (EL) 2016/1164 (1), mis ei olnud kohaldatav ratione temporis, sätteid või tugines põhjendamatult neile sätetele.

| 9. | Üheksas väide, et komisjon on rikkunud ELTL artikli 107 lõike 1 kohaldamisel õigusnormi, kui leidis vaidlustatud otsuse põhjenduses 176, et abisaajate kategooria on olemas (seal hulgas hagejad) ning et hagejad on saanud abi, mis tuleb vaidlustatud otsuse artikli 2 lõike 1 alusel tagastada. |
| --- | --- |

9.

Üheksas väide, et komisjon on rikkunud ELTL artikli 107 lõike 1 kohaldamisel õigusnormi, kui leidis vaidlustatud otsuse põhjenduses 176, et abisaajate kategooria on olemas (seal hulgas hagejad) ning et hagejad on saanud abi, mis tuleb vaidlustatud otsuse artikli 2 lõike 1 alusel tagastada.

---

(1)  Nõukogu 12. juuli 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/1164, millega nähakse ette siseturu toimimist otseselt mõjutavate maksustamise vältimise viiside vastased eeskirjad (ELT 2016, L 193, lk 1).

---

| 16.9.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/24 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/24

---

4. juulil 2019 esitatud hagi — BT Group ja Communications Global Network Service versus komisjon

(kohtuasi T-482/19)

(2019/C 312/21)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hagejad: BT Group plc (London, Ühendkuningriik) ja Communications Global Network Services Ltd (London) (esindajad: solicitor J. Lesar ja K. Beal, QC)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hagejad paluvad Üldkohtul:

| — | tühistada komisjoni 2. aprilli 2019. aasta otsus C(2019) 2526 (final) riigiabi SA.44896 kohta, mida Ühendkuningriik rakendas seoses välismaiste kontrollitavate äriühingute (edaspidi „CFC“) kontserni rahastamise maksuvabastusega; |
| --- | --- |

—

tühistada komisjoni 2. aprilli 2019. aasta otsus C(2019) 2526 (final) riigiabi SA.44896 kohta, mida Ühendkuningriik rakendas seoses välismaiste kontrollitavate äriühingute (edaspidi „CFC“) kontserni rahastamise maksuvabastusega;

| — | mõista kohtukulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitavad hagejad üheksa väidet.

| 1. | Esimene väide, et komisjon on vääralt kohaldanud ELTL artikli 107 lõiget 1 ja/või on maksustamiskorra analüüsimiseks teinud võrdlussüsteemi valikus ilmse hindamisvea. Komisjon oleks pidanud võrdlussüsteemina käsitama Ühendkuningriigi äriühingute maksustamise korda, mitte pelgalt CFC-de korda ennast. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide, et komisjon on vääralt kohaldanud ELTL artikli 107 lõiget 1 ja/või on maksustamiskorra analüüsimiseks teinud võrdlussüsteemi valikus ilmse hindamisvea. Komisjon oleks pidanud võrdlussüsteemina käsitama Ühendkuningriigi äriühingute maksustamise korda, mitte pelgalt CFC-de korda ennast.

| 2. | Teine väide, et komisjon on rikkunud õigusnormi ELTL artikli 107 lõike 1 kohaldamisel ja/või on teinud ilmse hindamisvea, kuna asus CFC korra analüüsi suhtes väärale seisukohale. Komisjon käsitles vaidlustatud otsuse põhjendustes 124–l26 Ühendkuningriigi Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 (2010. aasta maksuseadus (rahvusvahelised ja muud sätted)) osa 9A 9. peatüki sätteid vääralt kui üht erandi vormi selle seaduse 5. peatükis ette nähtud üldisest maksustamiskorrast. |
| --- | --- |

2.

Teine väide, et komisjon on rikkunud õigusnormi ELTL artikli 107 lõike 1 kohaldamisel ja/või on teinud ilmse hindamisvea, kuna asus CFC korra analüüsi suhtes väärale seisukohale. Komisjon käsitles vaidlustatud otsuse põhjendustes 124–l26 Ühendkuningriigi Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 (2010. aasta maksuseadus (rahvusvahelised ja muud sätted)) osa 9A 9. peatüki sätteid vääralt kui üht erandi vormi selle seaduse 5. peatükis ette nähtud üldisest maksustamiskorrast.

| 3. | Kolmas väide, et komisjon on rikkunud õigusnormi ELTL artikli 107 lõike 1 kohaldamisel, kui leidis vaidlustatud otsuse põhjendustes 127–151, et valikulisuse kriteerium oli täidetud, mistõttu käsitleti faktiliselt ja õiguslikult sarnases olukorras olevaid ettevõtjaid erinevalt. |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide, et komisjon on rikkunud õigusnormi ELTL artikli 107 lõike 1 kohaldamisel, kui leidis vaidlustatud otsuse põhjendustes 127–151, et valikulisuse kriteerium oli täidetud, mistõttu käsitleti faktiliselt ja õiguslikult sarnases olukorras olevaid ettevõtjaid erinevalt.

| 4. | Neljas väide, et 75 % maksuvabastus Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 paragrahvi 371ID alusel on põhjendatud maksusüsteemi olemuse ja üldise ülesehitusega. |
| --- | --- |

4.

Neljas väide, et 75 % maksuvabastus Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 paragrahvi 371ID alusel on põhjendatud maksusüsteemi olemuse ja üldise ülesehitusega.

| 5. | Viies väide, et maksukoormuse kehtestamine nendele CFC-dele, mille kategooria vastab Ühendkuningriigi Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 osa 9A 9. peatükis sisalduvatele maksuvabastuste saamise tingimustele, rikub hageja asutamisvabadust ning on vastuolus ELTL artikliga 49. |
| --- | --- |

5.

Viies väide, et maksukoormuse kehtestamine nendele CFC-dele, mille kategooria vastab Ühendkuningriigi Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 osa 9A 9. peatükis sisalduvatele maksuvabastuste saamise tingimustele, rikub hageja asutamisvabadust ning on vastuolus ELTL artikliga 49.

| 6. | Kuues väide, et 75 % maksuvabastuse ja kindla suhtarvu küsimuse hindamisel on tehtud ilmne hindamisviga. |
| --- | --- |

6.

Kuues väide, et 75 % maksuvabastuse ja kindla suhtarvu küsimuse hindamisel on tehtud ilmne hindamisviga.

| 7. | Seitsmes väide, et komisjoni otsus ei ole kooskõlas liidu üldpõhimõtetega nagu diskrimineerimise keelu või võrdsuse põhimõte. |
| --- | --- |

7.

Seitsmes väide, et komisjoni otsus ei ole kooskõlas liidu üldpõhimõtetega nagu diskrimineerimise keelu või võrdsuse põhimõte.

| 8. | Kaheksas väide, et komisjon on rikkunud õigusnormi, kui kohaldas analoogia alusel nõukogu direktiivi (EL) 2016/1164 (1), mis ei olnud kohaldatav ratione temporis, sätteid või tugines põhjendamatult neile sätetele. |
| --- | --- |

8.

Kaheksas väide, et komisjon on rikkunud õigusnormi, kui kohaldas analoogia alusel nõukogu direktiivi (EL) 2016/1164 (1), mis ei olnud kohaldatav ratione temporis, sätteid või tugines põhjendamatult neile sätetele.

| 9. | Üheksas väide, et komisjon on rikkunud ELTL artikli 107 lõike 1 kohaldamisel õigusnormi, kui leidis vaidlustatud otsuse põhjenduses 176, et abisaajate kategooria on olemas (seal hulgas hagejad) ning et hagejad on saanud abi, mis tuleb vaidlustatud otsuse artikli 2 lõike 1 alusel tagastada. |
| --- | --- |

9.

Üheksas väide, et komisjon on rikkunud ELTL artikli 107 lõike 1 kohaldamisel õigusnormi, kui leidis vaidlustatud otsuse põhjenduses 176, et abisaajate kategooria on olemas (seal hulgas hagejad) ning et hagejad on saanud abi, mis tuleb vaidlustatud otsuse artikli 2 lõike 1 alusel tagastada.

---

(1)  Nõukogu 12. juuli 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/1164, millega nähakse ette siseturu toimimist otseselt mõjutavate maksustamise vältimise viiside vastased eeskirjad (ELT 2016, L 193, lk 1).

---

| 16.9.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/25 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/25

---

4. juulil 2019 esitatud hagi — Meggitt ja Cavehurst versus komisjon

(kohtuasi T-483/19)

(2019/C 312/22)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hagejad: Meggitt plc (Christchurch, Ühendkuningriik) ja Cavehurst Ltd (Christchurch) (esindajad: solicitor J. Lesar ja K. Beal, QC)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hagejad paluvad Üldkohtul:

| — | tühistada komisjoni 2. aprilli 2019. aasta otsus C(2019) 2526 (final) riigiabi SA.44896 kohta, mida Ühendkuningriik rakendas seoses välismaiste kontrollitavate äriühingute (edaspidi „CFC“) kontserni rahastamise maksuvabastusega; |
| --- | --- |

—

tühistada komisjoni 2. aprilli 2019. aasta otsus C(2019) 2526 (final) riigiabi SA.44896 kohta, mida Ühendkuningriik rakendas seoses välismaiste kontrollitavate äriühingute (edaspidi „CFC“) kontserni rahastamise maksuvabastusega;

| — | mõista kohtukulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitavad hagejad kümme väidet.

| 1. | Esimene väide, et komisjon on vääralt kohaldanud ELTL artikli 107 lõiget 1 ja/või on maksustamiskorra analüüsimiseks teinud võrdlussüsteemi valikus ilmse hindamisvea. Komisjon oleks pidanud võrdlussüsteemina käsitama Ühendkuningriigi äriühingute maksustamise korda, mitte pelgalt CFC-de korda ennast. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide, et komisjon on vääralt kohaldanud ELTL artikli 107 lõiget 1 ja/või on maksustamiskorra analüüsimiseks teinud võrdlussüsteemi valikus ilmse hindamisvea. Komisjon oleks pidanud võrdlussüsteemina käsitama Ühendkuningriigi äriühingute maksustamise korda, mitte pelgalt CFC-de korda ennast.

| 2. | Teine väide, et komisjon on rikkunud õigusnormi ELTL artikli 107 lõike 1 kohaldamisel ja/või on teinud ilmse hindamisvea, kuna asus CFC korra analüüsi suhtes väärale seisukohale. Komisjon käsitles vaidlustatud otsuse põhjendustes 124–l26 Ühendkuningriigi Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 (2010. aasta maksuseadus (rahvusvahelised ja muud sätted)) osa 9A 9. peatüki sätteid vääralt kui üht erandi vormi selle seaduse 5. peatükis ette nähtud üldisest maksustamiskorrast. |
| --- | --- |

2.

Teine väide, et komisjon on rikkunud õigusnormi ELTL artikli 107 lõike 1 kohaldamisel ja/või on teinud ilmse hindamisvea, kuna asus CFC korra analüüsi suhtes väärale seisukohale. Komisjon käsitles vaidlustatud otsuse põhjendustes 124–l26 Ühendkuningriigi Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 (2010. aasta maksuseadus (rahvusvahelised ja muud sätted)) osa 9A 9. peatüki sätteid vääralt kui üht erandi vormi selle seaduse 5. peatükis ette nähtud üldisest maksustamiskorrast.

| 3. | Kolmas väide, et komisjon on rikkunud õigusnormi ELTL artikli 107 lõike 1 kohaldamisel, kui leidis vaidlustatud otsuse põhjendustes 127–151, et valikulisuse kriteerium oli täidetud, mistõttu käsitleti faktiliselt ja õiguslikult sarnases olukorras olevaid ettevõtjaid erinevalt. |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide, et komisjon on rikkunud õigusnormi ELTL artikli 107 lõike 1 kohaldamisel, kui leidis vaidlustatud otsuse põhjendustes 127–151, et valikulisuse kriteerium oli täidetud, mistõttu käsitleti faktiliselt ja õiguslikult sarnases olukorras olevaid ettevõtjaid erinevalt.

| 4. | Neljas väide, et Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 paragrahvis 371IB ette nähtud „täielik“ maksuvabastus on põhjendatud maksusüsteemi olemuse ja üldise ülesehitusega. |
| --- | --- |

4.

Neljas väide, et Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 paragrahvis 371IB ette nähtud „täielik“ maksuvabastus on põhjendatud maksusüsteemi olemuse ja üldise ülesehitusega.

| 5. | Viies väide, et 75 % maksuvabastus Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 paragrahvi 371ID alusel on põhjendatud maksusüsteemi olemuse ja üldise ülesehitusega. |
| --- | --- |

5.

Viies väide, et 75 % maksuvabastus Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 paragrahvi 371ID alusel on põhjendatud maksusüsteemi olemuse ja üldise ülesehitusega.

| 6. | Kuues väide, et maksukoormuse kehtestamine nendele CFC-dele, mille kategooria vastab Ühendkuningriigi Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 osa 9A 9. peatükis sisalduvatele maksuvabastuste saamise tingimustele, rikub hageja asutamisvabadust ning on vastuolus ELTL artikliga 49. |
| --- | --- |

6.

Kuues väide, et maksukoormuse kehtestamine nendele CFC-dele, mille kategooria vastab Ühendkuningriigi Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 osa 9A 9. peatükis sisalduvatele maksuvabastuste saamise tingimustele, rikub hageja asutamisvabadust ning on vastuolus ELTL artikliga 49.

| 7. | Seitsmes väide, et 75 % maksuvabastuse ja kindla suhtarvu küsimuse hindamisel on tehtud ilmne hindamisviga. |
| --- | --- |

7.

Seitsmes väide, et 75 % maksuvabastuse ja kindla suhtarvu küsimuse hindamisel on tehtud ilmne hindamisviga.

| 8. | Kaheksas väide, et komisjoni otsus ei ole kooskõlas liidu üldpõhimõtetega nagu diskrimineerimise keelu või võrdsuse põhimõte. |
| --- | --- |

8.

Kaheksas väide, et komisjoni otsus ei ole kooskõlas liidu üldpõhimõtetega nagu diskrimineerimise keelu või võrdsuse põhimõte.

| 9. | Üheksas väide, et komisjon on rikkunud õigusnormi, kui kohaldas analoogia alusel nõukogu direktiivi (EL) 2016/1164 (1), mis ei olnud kohaldatav ratione temporis, sätteid või tugines põhjendamatult neile sätetele. |
| --- | --- |

9.

Üheksas väide, et komisjon on rikkunud õigusnormi, kui kohaldas analoogia alusel nõukogu direktiivi (EL) 2016/1164 (1), mis ei olnud kohaldatav ratione temporis, sätteid või tugines põhjendamatult neile sätetele.

| 10. | Kümnes väide, et komisjon on rikkunud ELTL artikli 107 lõike 1 kohaldamisel õigusnormi, kui leidis vaidlustatud otsuse põhjenduses 176, et abisaajate kategooria on olemas (seal hulgas hagejad) ning et hagejad on saanud abi, mis tuleb vaidlustatud otsuse artikli 2 lõike 1 alusel tagastada. |
| --- | --- |

10.

Kümnes väide, et komisjon on rikkunud ELTL artikli 107 lõike 1 kohaldamisel õigusnormi, kui leidis vaidlustatud otsuse põhjenduses 176, et abisaajate kategooria on olemas (seal hulgas hagejad) ning et hagejad on saanud abi, mis tuleb vaidlustatud otsuse artikli 2 lõike 1 alusel tagastada.

---

(1)  Nõukogu 12. juuli 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/1164, millega nähakse ette siseturu toimimist otseselt mõjutavate maksustamise vältimise viiside vastased eeskirjad (ELT 2016, L 193, lk 1).

---

| 16.9.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/27 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/27

---

4. juulil 2019 esitatud hagi — Pearson Loan Finance jt versus komisjon

(kohtuasi T-484/19)

(2019/C 312/23)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hagejad: Pearson Loan Finance Unlimited (London, Ühendkuningriik), Pearson Overseas Holdings Ltd (London) ja Pearson International Finance Ltd (London) (esindajad: advokaadid A. von Bonin ja O. Brouwer)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hagejad paluvad Üldkohtul:

| — | tühistada komisjoni 2. aprilli 2019. aasta otsus C(2019) 2526 riigiabi SA.44896 kohta, mida Ühendkuningriik rakendas seoses välismaiste kontrollitavate äriühingute (edaspidi „CFC“) kontserni rahastamise maksuvabastusega; |
| --- | --- |

—

tühistada komisjoni 2. aprilli 2019. aasta otsus C(2019) 2526 riigiabi SA.44896 kohta, mida Ühendkuningriik rakendas seoses välismaiste kontrollitavate äriühingute (edaspidi „CFC“) kontserni rahastamise maksuvabastusega;

| — | mõista kohtukulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitavad hagejad neli väidet.

| 1. | Esimene väide, et vaidlustatud otsuses on võrdlussüsteemi tuvastamisel rikutud õigusnormi, tehtud ilmseid hindamisvigu ning esitatud ei ole piisavaid põhjendusi. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide, et vaidlustatud otsuses on võrdlussüsteemi tuvastamisel rikutud õigusnormi, tehtud ilmseid hindamisvigu ning esitatud ei ole piisavaid põhjendusi.

| 2. | Teine väide, et vaidlustatud otsuses on rikutud õigusnormi, tehtud ilmseid hindamisvigu ja esitatud ei ole piisavaid põhjendusi, kuna kontserni rahastamise maksuvabastust (edaspidi „GFE“) on vääralt iseloomustatud kui erandit võrdlussüsteemi tavapärasest toimimisest. |
| --- | --- |

2.

Teine väide, et vaidlustatud otsuses on rikutud õigusnormi, tehtud ilmseid hindamisvigu ja esitatud ei ole piisavaid põhjendusi, kuna kontserni rahastamise maksuvabastust (edaspidi „GFE“) on vääralt iseloomustatud kui erandit võrdlussüsteemi tavapärasest toimimisest.

| 3. | Kolmas väide, et vaidlustatud otsuses on rikutud õigusnormi ja tehtud ilmseid hindamisvigu, kuna selles leiti, et GFE toob kaasa ettevõtjate vahelise diskrimineerimise. |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide, et vaidlustatud otsuses on rikutud õigusnormi ja tehtud ilmseid hindamisvigu, kuna selles leiti, et GFE toob kaasa ettevõtjate vahelise diskrimineerimise.

| 4. | Neljas väide, et vaidlustatud otsuses on rikutud õigusnormi ja tehtud ilmseid hindamisvigu, kuna selles leiti, et GFE ei ole põhjendatud võrdlussüsteemi olemuse ega üleüldise ülesehitusega. |
| --- | --- |

4.

Neljas väide, et vaidlustatud otsuses on rikutud õigusnormi ja tehtud ilmseid hindamisvigu, kuna selles leiti, et GFE ei ole põhjendatud võrdlussüsteemi olemuse ega üleüldise ülesehitusega.

---

| 16.9.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/28 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/28

---

4. juulil 2019 esitatud hagi — Babcock International Group jt versus komisjon

(kohtuasi T-485/19)

(2019/C 312/24)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hagejad: Babcock International Group plc (London, Ühendkuningriik), Babcock Aviation Services (Holdings) Ltd (London) ja Babcock Mission Critical Services Leasing Ltd (London) (esindajad: solicitor J. Lesar ja K. Beal, QC)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hagejad paluvad Üldkohtul:

| — | tühistada komisjoni 2. aprilli 2019. aasta otsus C(2019) 2526 (final) riigiabi SA.44896 kohta, mida Ühendkuningriik rakendas seoses välismaiste kontrollitavate äriühingute (edaspidi „CFC“) kontserni rahastamise maksuvabastusega; |
| --- | --- |

—

tühistada komisjoni 2. aprilli 2019. aasta otsus C(2019) 2526 (final) riigiabi SA.44896 kohta, mida Ühendkuningriik rakendas seoses välismaiste kontrollitavate äriühingute (edaspidi „CFC“) kontserni rahastamise maksuvabastusega;

| — | mõista kohtukulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitavad hagejad kaheksa väidet.

| 1. | Esimene väide, et komisjon on vääralt kohaldanud ELTL artikli 107 lõiget 1 ja/või on maksustamiskorra analüüsimiseks teinud võrdlussüsteemi valikus ilmse hindamisvea. Komisjon oleks pidanud võrdlussüsteemina käsitama Ühendkuningriigi äriühingute maksustamise korda, mitte pelgalt CFC-de korda ennast. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide, et komisjon on vääralt kohaldanud ELTL artikli 107 lõiget 1 ja/või on maksustamiskorra analüüsimiseks teinud võrdlussüsteemi valikus ilmse hindamisvea. Komisjon oleks pidanud võrdlussüsteemina käsitama Ühendkuningriigi äriühingute maksustamise korda, mitte pelgalt CFC-de korda ennast.

| 2. | Teine väide, et komisjon on rikkunud õigusnormi ELTL artikli 107 lõike 1 kohaldamisel ja/või on teinud ilmse hindamisvea, kuna asus CFC korra analüüsi suhtes väärale seisukohale. Komisjon käsitles vaidlustatud otsuse põhjendustes 124–l26 Ühendkuningriigi Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 (2010. aasta maksuseadus (rahvusvahelised ja muud sätted)) osa 9A 9. peatüki sätteid vääralt kui üht erandi vormi selle seaduse 5. peatükis ette nähtud üldisest maksustamiskorrast. |
| --- | --- |

2.

Teine väide, et komisjon on rikkunud õigusnormi ELTL artikli 107 lõike 1 kohaldamisel ja/või on teinud ilmse hindamisvea, kuna asus CFC korra analüüsi suhtes väärale seisukohale. Komisjon käsitles vaidlustatud otsuse põhjendustes 124–l26 Ühendkuningriigi Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 (2010. aasta maksuseadus (rahvusvahelised ja muud sätted)) osa 9A 9. peatüki sätteid vääralt kui üht erandi vormi selle seaduse 5. peatükis ette nähtud üldisest maksustamiskorrast.

| 3. | Kolmas väide, et komisjon on rikkunud õigusnormi ELTL artikli 107 lõike 1 kohaldamisel, kui leidis vaidlustatud otsuse põhjendustes 127–151, et valikulisuse kriteerium oli täidetud, mistõttu käsitleti faktiliselt ja õiguslikult sarnases olukorras olevaid ettevõtjaid erinevalt. |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide, et komisjon on rikkunud õigusnormi ELTL artikli 107 lõike 1 kohaldamisel, kui leidis vaidlustatud otsuse põhjendustes 127–151, et valikulisuse kriteerium oli täidetud, mistõttu käsitleti faktiliselt ja õiguslikult sarnases olukorras olevaid ettevõtjaid erinevalt.

| 4. | Neljas väide, et 75 % maksuvabastus Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 paragrahvi 371ID alusel on põhjendatud maksusüsteemi olemuse ja üldise ülesehitusega. |
| --- | --- |

4.

Neljas väide, et 75 % maksuvabastus Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 paragrahvi 371ID alusel on põhjendatud maksusüsteemi olemuse ja üldise ülesehitusega.

| 5. | Viies väide, et maksukoormuse kehtestamine nendele CFC-dele, mille kategooria vastab Ühendkuningriigi Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 osa 9A 9. peatükis sisalduvatele maksuvabastuste saamise tingimustele, rikub hageja asutamisvabadust ning on vastuolus ELTL artikliga 49. |
| --- | --- |

5.

Viies väide, et maksukoormuse kehtestamine nendele CFC-dele, mille kategooria vastab Ühendkuningriigi Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 osa 9A 9. peatükis sisalduvatele maksuvabastuste saamise tingimustele, rikub hageja asutamisvabadust ning on vastuolus ELTL artikliga 49.

| 6. | Kuues väide, et 75 % maksuvabastuse ja kindla suhtarvu küsimuse hindamisel on tehtud ilmne hindamisviga. |
| --- | --- |

6.

Kuues väide, et 75 % maksuvabastuse ja kindla suhtarvu küsimuse hindamisel on tehtud ilmne hindamisviga.

| 7. | Seitsmes väide, et komisjoni otsus ei ole kooskõlas liidu üldpõhimõtetega nagu diskrimineerimise keelu või võrdsuse põhimõte. |
| --- | --- |

7.

Seitsmes väide, et komisjoni otsus ei ole kooskõlas liidu üldpõhimõtetega nagu diskrimineerimise keelu või võrdsuse põhimõte.

| 8. | Kaheksas väide, et komisjon on rikkunud õigusnormi, kui kohaldas analoogia alusel nõukogu direktiivi (EL) 2016/1164 (1), mis ei olnud kohaldatav ratione temporis, sätteid või tugines põhjendamatult neile sätetele. |
| --- | --- |

8.

Kaheksas väide, et komisjon on rikkunud õigusnormi, kui kohaldas analoogia alusel nõukogu direktiivi (EL) 2016/1164 (1), mis ei olnud kohaldatav ratione temporis, sätteid või tugines põhjendamatult neile sätetele.

---

(1)  Nõukogu 12. juuli 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/1164, millega nähakse ette siseturu toimimist otseselt mõjutavate maksustamise vältimise viiside vastased eeskirjad (ELT 2016, L 193, lk 1).

---

| 16.9.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/29 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/29

---

5. juulil 2019 esitatud hagi — Spectris ja Spectris Group versus komisjon

(kohtuasi T-486/19)

(2019/C 312/25)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hagejad: Spectris plc (Egham, Ühendkuningriik) ja Spectris Group Holdings Ltd (Egham) (esindajad: barrister C. McDonnell, solicitor B. Goren, solicitor K. Desai ja advokaat M. Peristeraki)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hagejad paluvad Üldkohtul:

| — | otsustada, et tegemist ei olnud ebaseadusliku riigiabiga ja esiteks tühistada komisjoni 2. aprilli 2019. aasta otsuse C(2019) 2526 (final) riigiabi SA.44896 kohta, mida Ühendkuningriik rakendas seoses välismaiste kontrollitavate äriühingute (edaspidi „CFC“) kontserni rahastamise maksuvabastusega, artikkel 1 osas, milles komisjon leiab, tegemist oli ebaseadusliku riigiabiga, ning teiseks tühistada nõue, et Ühendkuningriigil tuleb hagejatelt tagasi nõuda selle raames saadud väidetavalt ebaseaduslik riigiabi (vaidlustatud otsuse artiklid 2 ja 3); |
| --- | --- |

—

otsustada, et tegemist ei olnud ebaseadusliku riigiabiga ja esiteks tühistada komisjoni 2. aprilli 2019. aasta otsuse C(2019) 2526 (final) riigiabi SA.44896 kohta, mida Ühendkuningriik rakendas seoses välismaiste kontrollitavate äriühingute (edaspidi „CFC“) kontserni rahastamise maksuvabastusega, artikkel 1 osas, milles komisjon leiab, tegemist oli ebaseadusliku riigiabiga, ning teiseks tühistada nõue, et Ühendkuningriigil tuleb hagejatelt tagasi nõuda selle raames saadud väidetavalt ebaseaduslik riigiabi (vaidlustatud otsuse artiklid 2 ja 3);

| — | teise võimalusena tühistada vaidlustatud otsuse artiklid 2 ja 3 osas, mille kohaselt tuleb Ühendkuningriigil hagejatelt tagasi nõuda väidetav riigiabi; |
| --- | --- |

—

teise võimalusena tühistada vaidlustatud otsuse artiklid 2 ja 3 osas, mille kohaselt tuleb Ühendkuningriigil hagejatelt tagasi nõuda väidetav riigiabi;

| — | mõista kohtukulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitavad hagejad seitse väidet.

| 1. | Esimene väide, et vaidlustatud otsuses on asjakohaste faktide ja õigusnormide hindamisel tehtud ilmseid vigu.






  — | Hagejad nimelt leiavad, et komisjon on vääriti mõistnud seda, kuidas kõnealused Ühendkuningriigi CFC eeskirjad toimivad seoses kaubandusvälise finantskasumi käsitlemisega. Lisaks on vaidlustatud otsuses kontserni maksuvabastust (edaspidi „GFE“) tõlgendatud vääralt maksuvabastusena. |
| --- | --- | --- |

1.

Esimene väide, et vaidlustatud otsuses on asjakohaste faktide ja õigusnormide hindamisel tehtud ilmseid vigu.

—

Hagejad nimelt leiavad, et komisjon on vääriti mõistnud seda, kuidas kõnealused Ühendkuningriigi CFC eeskirjad toimivad seoses kaubandusvälise finantskasumi käsitlemisega. Lisaks on vaidlustatud otsuses kontserni maksuvabastust (edaspidi „GFE“) tõlgendatud vääralt maksuvabastusena.

| 2. | Teine väide, et komisjon leidis vääralt, et CFC eeskirjad kujutavad endast abimeedet ELTL artikli 107 lõike 1 tähenduses ning et need eeskirjad andsid sellistena teatavatele ettevõtjatele valikulise eelise.






  — | Täpsemalt väidavad nad, et komisjon ei ole õigesti määranud kindlaks võrdlussüsteemi CFC eeskirjade mõju hindamiseks ning vääralt lähtunud kahest erinevast olukorrast kui sarnasest olukorrast sellele, milles kohaldatakse GFEd. Nimetatud vigadest ühe või mõlema tulemusel tuvastas komisjon vääralt, et need eeskirjad andsid teatavatele turuosalistele valikulise eelise. Lisaks on komisjon vääralt pidanud CFC eeskirju Ühendkuningriigi üldisest äriühingu maksu süsteemist eraldiseisvate eeskirjade kogumiks, jättes samal ajal tähelepanuta muud Ühendkuningriigi äriühingu maksu süsteemi tunnused, mis on mõeldud toimima koostoimes CFC eeskirjadega. Selle tulemusel tegi komisjon võrreldavuse ja valikulisuse analüüsis asjakohaste faktide ja õigusnormide hindamisel ilmseid vigu. |
| --- | --- | --- |

2.

Teine väide, et komisjon leidis vääralt, et CFC eeskirjad kujutavad endast abimeedet ELTL artikli 107 lõike 1 tähenduses ning et need eeskirjad andsid sellistena teatavatele ettevõtjatele valikulise eelise.

—

Täpsemalt väidavad nad, et komisjon ei ole õigesti määranud kindlaks võrdlussüsteemi CFC eeskirjade mõju hindamiseks ning vääralt lähtunud kahest erinevast olukorrast kui sarnasest olukorrast sellele, milles kohaldatakse GFEd. Nimetatud vigadest ühe või mõlema tulemusel tuvastas komisjon vääralt, et need eeskirjad andsid teatavatele turuosalistele valikulise eelise. Lisaks on komisjon vääralt pidanud CFC eeskirju Ühendkuningriigi üldisest äriühingu maksu süsteemist eraldiseisvate eeskirjade kogumiks, jättes samal ajal tähelepanuta muud Ühendkuningriigi äriühingu maksu süsteemi tunnused, mis on mõeldud toimima koostoimes CFC eeskirjadega. Selle tulemusel tegi komisjon võrreldavuse ja valikulisuse analüüsis asjakohaste faktide ja õigusnormide hindamisel ilmseid vigu.

| 3. | Kolmas väide, et isegi kui eeldada, et kõnealused CFC meetmed kujutavad endast riigiabi ELTL artikli 107 lõike 1 tähenduses, on vaidlustatud otsuses vääralt järeldatud, et kõnealuste meetmete kokkusobivuse kaitseks EL riigiabi eeskirjadega puudub igasugune põhjendus. Lisaks on vaidlustatud otsus ebamõistlik ja vasturääkiv, kuna komisjon tunnistas õigesti, et Ühendkuningriigi Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 (2010. aasta maksuseadus (rahvusvahelised ja muud sätted)) osa 9A 9. peatükk on põhjendatud juhtudel, mil ainus põhjus kohaldada CFC maksu on „Ühendkuningriigi ühendatud kapitali“ kriteerium, põhjusel, et seda kriteeriumi võib praktikas olla ülemäära keeruline rakendada, kuid samal ajal ja piisavat selgitust andmata väidab komisjon, et nimetatud 9. peatükk ei ole kunagi põhjendatud juhtudel, mil võtmetöötajate funktsioonide (edaspidi „SPF“) kriteerium annab alust kohaldada CFC maksu. Nimelt on SPF kriteeriumi praktikas ülemäära keeruline kohaldada, nii et komisjonil oleks tulnud pidada 9. peatükki põhjendatuks ka selle kriteeriumi raames ning sellest tulenevalt oleks ta pidanud järeldama, et tegu ei ole riigiabiga. |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide, et isegi kui eeldada, et kõnealused CFC meetmed kujutavad endast riigiabi ELTL artikli 107 lõike 1 tähenduses, on vaidlustatud otsuses vääralt järeldatud, et kõnealuste meetmete kokkusobivuse kaitseks EL riigiabi eeskirjadega puudub igasugune põhjendus. Lisaks on vaidlustatud otsus ebamõistlik ja vasturääkiv, kuna komisjon tunnistas õigesti, et Ühendkuningriigi Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 (2010. aasta maksuseadus (rahvusvahelised ja muud sätted)) osa 9A 9. peatükk on põhjendatud juhtudel, mil ainus põhjus kohaldada CFC maksu on „Ühendkuningriigi ühendatud kapitali“ kriteerium, põhjusel, et seda kriteeriumi võib praktikas olla ülemäära keeruline rakendada, kuid samal ajal ja piisavat selgitust andmata väidab komisjon, et nimetatud 9. peatükk ei ole kunagi põhjendatud juhtudel, mil võtmetöötajate funktsioonide (edaspidi „SPF“) kriteerium annab alust kohaldada CFC maksu. Nimelt on SPF kriteeriumi praktikas ülemäära keeruline kohaldada, nii et komisjonil oleks tulnud pidada 9. peatükki põhjendatuks ka selle kriteeriumi raames ning sellest tulenevalt oleks ta pidanud järeldama, et tegu ei ole riigiabiga.

| 4. | Neljas väide, et kui vaidlustatud otsus jääb kehtima, siis selle jõustamine hagejatelt väidetava riigiabi tagasisaamise kaudu rikub EL õiguse aluspõhimõtteid, seal hulgas asutamisvabadus ja teenuste osutamise vabadus, pidades silmas, et hagejate juhtumi puhul asuvad kõnealused CFC-d teistes liikmesriikides. |
| --- | --- |

4.

Neljas väide, et kui vaidlustatud otsus jääb kehtima, siis selle jõustamine hagejatelt väidetava riigiabi tagasisaamise kaudu rikub EL õiguse aluspõhimõtteid, seal hulgas asutamisvabadus ja teenuste osutamise vabadus, pidades silmas, et hagejate juhtumi puhul asuvad kõnealused CFC-d teistes liikmesriikides.

| 5. | Viies väide, et vaidlustatud otsusest tulenev tagasimakse korraldus on põhjendamata ja vastuolus EL õiguse aluspõhimõtetega. |
| --- | --- |

5.

Viies väide, et vaidlustatud otsusest tulenev tagasimakse korraldus on põhjendamata ja vastuolus EL õiguse aluspõhimõtetega.

| 6. | Kuues väide, et komisjon ei ole vaidlustatud otsuses esitanud piisavalt põhjendusi olulisemate aspektide kohta nagu järeldus, et Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 osa 9A 9. peatükis ette nähtud CFC maksu saab kohaldada SPF kriteeriumi kasutades raskusteta või ebaproportsionaalse koormuseta. |
| --- | --- |

6.

Kuues väide, et komisjon ei ole vaidlustatud otsuses esitanud piisavalt põhjendusi olulisemate aspektide kohta nagu järeldus, et Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 osa 9A 9. peatükis ette nähtud CFC maksu saab kohaldada SPF kriteeriumi kasutades raskusteta või ebaproportsionaalse koormuseta.

| 7. | Seitsmes väide, et vaidlustatud otsus rikub hea halduse põhimõtet, mis nõuab, et komisjon võimaldaks oma haldusmenetluses läbipaistvust ja prognoositavust ning teeks oma otsused mõistliku aja jooksul. Küll aga ei ole mõistlik see, kui komisjonil võtab rohkem kui neli aastat aega, et teha otsus, millega ta algatab menetluse käesolevas asjas ja teha otsus rohkem kui kuus aastat pärast seda, kui vaidlustatud meede jõustus. |
| --- | --- |

7.

Seitsmes väide, et vaidlustatud otsus rikub hea halduse põhimõtet, mis nõuab, et komisjon võimaldaks oma haldusmenetluses läbipaistvust ja prognoositavust ning teeks oma otsused mõistliku aja jooksul. Küll aga ei ole mõistlik see, kui komisjonil võtab rohkem kui neli aastat aega, et teha otsus, millega ta algatab menetluse käesolevas asjas ja teha otsus rohkem kui kuus aastat pärast seda, kui vaidlustatud meede jõustus.

---

| 16.9.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/31 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/31

---

5. juulil 2019 esitatud hagi — Weston Investment jt versus komisjon

(kohtuasi T-490/19)

(2019/C 312/26)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hagejad: Weston Investment Co. Ltd (London, Ühendkuningriik), Precis (1814) Ltd (London), British American Tobacco Holdings Belgium NV (Brüssel, Belgia), British American Tobacco International Holdings (UK) Ltd (London) ja British American Tobacco (GLP) Ltd (London) (esindaja: solicitor M. Anderson)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hagejad paluvad Üldkohtul:

| — | tühistada hagejaid puudutavas osas komisjoni 2. aprilli 2019. aasta otsus C(2019) 2526 riigiabi SA.44896 kohta, mida Ühendkuningriik rakendas seoses välismaiste kontrollitavate äriühingute (edaspidi „CFC“) kontserni rahastamise maksuvabastusega; |
| --- | --- |

—

tühistada hagejaid puudutavas osas komisjoni 2. aprilli 2019. aasta otsus C(2019) 2526 riigiabi SA.44896 kohta, mida Ühendkuningriik rakendas seoses välismaiste kontrollitavate äriühingute (edaspidi „CFC“) kontserni rahastamise maksuvabastusega;

| — | kui otsust ei tühistada täies ulatuses, siis anda korraldus, et tagastamisele kuuluva abisumma kindlaksmääramisel tuleks kahjumit, maksuvähendusi või -vabastusi, millele hagejatel oli õigus ajal, mil nad taotlesid kontserni rahastamise maksuvabastust (group financing exemption, edaspidi „GFE“), või millele hagejatel oleks olnud sel ajal õigus, kui nad ei oleks GFE-d taotlenud, kummalgi juhul arvesse võtta, isegi kui õigus kasutada seda kahjumit, maksuvähendusi või -vabastusi on käesolevaks hetkeks Ühendkuningriigi õiguse alusel aegunud; |
| --- | --- |

—

kui otsust ei tühistada täies ulatuses, siis anda korraldus, et tagastamisele kuuluva abisumma kindlaksmääramisel tuleks kahjumit, maksuvähendusi või -vabastusi, millele hagejatel oli õigus ajal, mil nad taotlesid kontserni rahastamise maksuvabastust (group financing exemption, edaspidi „GFE“), või millele hagejatel oleks olnud sel ajal õigus, kui nad ei oleks GFE-d taotlenud, kummalgi juhul arvesse võtta, isegi kui õigus kasutada seda kahjumit, maksuvähendusi või -vabastusi on käesolevaks hetkeks Ühendkuningriigi õiguse alusel aegunud;

| — | mõista kohtukulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitavad hagejad kaheksa väidet.

| 1. | Esimene väide, et kostjad ei ole tõendanud, et GFE kujutab endast eelist. Hagejad leiavad, et kostja ei ole näidanud, et kõikidel juhtudel, mil GFE-d on taotletud, on tegemist eelisega. Lisas leiavad kõik hagejad, et nad otsustasid taotleda GFE-d arvestamata seda, kas nende tasumisele kuuluv osa oleks võinud olla väiksem, kui nad oleks analüüsi läbi viinud Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 osa 9A 5. peatüki paragrahvis 371EB ette nähtud võtmetöötajate funktsioonide kriteeriumi alusel. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide, et kostjad ei ole tõendanud, et GFE kujutab endast eelist. Hagejad leiavad, et kostja ei ole näidanud, et kõikidel juhtudel, mil GFE-d on taotletud, on tegemist eelisega. Lisas leiavad kõik hagejad, et nad otsustasid taotleda GFE-d arvestamata seda, kas nende tasumisele kuuluv osa oleks võinud olla väiksem, kui nad oleks analüüsi läbi viinud Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 osa 9A 5. peatüki paragrahvis 371EB ette nähtud võtmetöötajate funktsioonide kriteeriumi alusel.

| 2. | Teine väide, et puudus igasugune sekkumine riigi poolt või riigi ressursside kaudu. Hagejad väidavad, et kostja ei ole tõendanud, et GFE tõi kindlasti kaasa Ühendkuningriigi äriühingu tulumaksukohustuse vähendamise. |
| --- | --- |

2.

Teine väide, et puudus igasugune sekkumine riigi poolt või riigi ressursside kaudu. Hagejad väidavad, et kostja ei ole tõendanud, et GFE tõi kindlasti kaasa Ühendkuningriigi äriühingu tulumaksukohustuse vähendamise.

| 3. | Kolmas väide, et GFE ei anna eelist teatavatele ettevõtjatele ega soodusta teatavate kaupade tootmist. Hagejad väidavad, et kostja on teinud vea, kuna esiteks määratles võrdlussüsteemi liiga kitsalt, piirdudes nimetatud osaga 9A, selle asemel, et kasutada Ühendkuningriigi äriühingu maksu süsteemi laiemalt; teiseks ei mõistnud, et Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 osa 9A 9. peatükk ei ole erand selle osa 5. peatükist, ning kolmandaks ei nõustunud, et isegi kui 9. peatükk on erand 5. peatükist, siis on see põhjendatud nimetatud seaduse osa 9A olemuse või üldise ülesehitusega. |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide, et GFE ei anna eelist teatavatele ettevõtjatele ega soodusta teatavate kaupade tootmist. Hagejad väidavad, et kostja on teinud vea, kuna esiteks määratles võrdlussüsteemi liiga kitsalt, piirdudes nimetatud osaga 9A, selle asemel, et kasutada Ühendkuningriigi äriühingu maksu süsteemi laiemalt; teiseks ei mõistnud, et Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 osa 9A 9. peatükk ei ole erand selle osa 5. peatükist, ning kolmandaks ei nõustunud, et isegi kui 9. peatükk on erand 5. peatükist, siis on see põhjendatud nimetatud seaduse osa 9A olemuse või üldise ülesehitusega.

| 4. | Neljas väide, et GFE ei mõjuta liikmesriikidevahelist kaubandust. Hagejad leiavad, et kostja on vääralt järeldanud, et GFE võib mõjutada rahvusvaheliste kontsernide valikut oma kontserni rahastamisfunktsioonide ja peakorteri asukoha osas ELis. |
| --- | --- |

4.

Neljas väide, et GFE ei mõjuta liikmesriikidevahelist kaubandust. Hagejad leiavad, et kostja on vääralt järeldanud, et GFE võib mõjutada rahvusvaheliste kontsernide valikut oma kontserni rahastamisfunktsioonide ja peakorteri asukoha osas ELis.

| 5. | Viies väide, et GFE ei moonuta ega ähvarda moonutada konkurentsi. Hagejad leiavad, et kostja ei ole tõendanud, et GFE taotlemine tõi kindlasti kaasa Ühendkuningriigi äriühingu tulumaksukohustuse vähendamise. |
| --- | --- |

5.

Viies väide, et GFE ei moonuta ega ähvarda moonutada konkurentsi. Hagejad leiavad, et kostja ei ole tõendanud, et GFE taotlemine tõi kindlasti kaasa Ühendkuningriigi äriühingu tulumaksukohustuse vähendamise.

| 6. | Kuues väide, et väidetava abi tagastamine oleks vastuolus EL õiguse üldpõhimõtetega. Hagejad leiavad, et võtmetöötajate funktsioonide kriteeriumi puhul puudub õiguskindlus, et Ühendkuningriigil oli hindamisruum selle ebakindluse kõrvaldamiseks ning et kostja on rikkunud kohustust põhjalikult analüüsida kõiki asjakohaseid tegureid. Kostja on abi tagastamist nõudes tegutsenud vastuolus nõukogu määruse (EL) 2015/1589 (1) artikli 16 lõikega 1, mis keelab abi tagastamise, kui see on vastuolus liidu õiguse üldpõhimõttega. |
| --- | --- |

6.

Kuues väide, et väidetava abi tagastamine oleks vastuolus EL õiguse üldpõhimõtetega. Hagejad leiavad, et võtmetöötajate funktsioonide kriteeriumi puhul puudub õiguskindlus, et Ühendkuningriigil oli hindamisruum selle ebakindluse kõrvaldamiseks ning et kostja on rikkunud kohustust põhjalikult analüüsida kõiki asjakohaseid tegureid. Kostja on abi tagastamist nõudes tegutsenud vastuolus nõukogu määruse (EL) 2015/1589 (1) artikli 16 lõikega 1, mis keelab abi tagastamise, kui see on vastuolus liidu õiguse üldpõhimõttega.

| 7. | Seitsmes väide, et valikuline eelis on kõrvaldatud ning tagastamine ei ole nõutav, kui Ühendkuningriik peaks tagasiulatuvalt laiendama GFE-d eelnevatele laenutehingutele ja laenutehingutele kolmandate isikutega. Hagejad väidavad, et niisugune tegevus kõrvaldaks mis tahes valikulise eelise (eeldades hetkeks, et selline eelis eksisteerib) ja niisugusel juhul ei esineks ebaseaduslikku riigiabi, mis kuulub liidu õiguse alusel tagastamisele. |
| --- | --- |

7.

Seitsmes väide, et valikuline eelis on kõrvaldatud ning tagastamine ei ole nõutav, kui Ühendkuningriik peaks tagasiulatuvalt laiendama GFE-d eelnevatele laenutehingutele ja laenutehingutele kolmandate isikutega. Hagejad väidavad, et niisugune tegevus kõrvaldaks mis tahes valikulise eelise (eeldades hetkeks, et selline eelis eksisteerib) ja niisugusel juhul ei esineks ebaseaduslikku riigiabi, mis kuulub liidu õiguse alusel tagastamisele.

| 8. | Kaheksas väide, et tagastamisele kuuluva abisumma kindlaksmääramisel oleks tulnud kahjumit, maksuvähendusi või -vabastusi, millele hagejatel oli õigus ajal, mil nad GFE-d taotlesid, või millele neil oleks olnud sel ajal õigus, kui nad ei oleks GFE-d taotlenud, arvesse võtta, isegi kui õigus kasutada sellist kahjumit, maksuvähendusi või –vabastusi on käesolevaks hetkeks Ühendkuningriigi õiguse alusel aegunud. Hagejad väidavad, et just selliselt on vaidlustatud otsuse põhjendust 203 õige tõlgendada, ent kuivõrd seda nii ei tehtud, on vaidlustatud otsus väär, kuna kahjumi, maksuvähenduste või -vabastuste arvesse võtmata jätmine toob kaasa abisumma ülehindamise, mis tekitab siseturul konkurentsimoonutuse. |
| --- | --- |

8.

Kaheksas väide, et tagastamisele kuuluva abisumma kindlaksmääramisel oleks tulnud kahjumit, maksuvähendusi või -vabastusi, millele hagejatel oli õigus ajal, mil nad GFE-d taotlesid, või millele neil oleks olnud sel ajal õigus, kui nad ei oleks GFE-d taotlenud, arvesse võtta, isegi kui õigus kasutada sellist kahjumit, maksuvähendusi või –vabastusi on käesolevaks hetkeks Ühendkuningriigi õiguse alusel aegunud. Hagejad väidavad, et just selliselt on vaidlustatud otsuse põhjendust 203 õige tõlgendada, ent kuivõrd seda nii ei tehtud, on vaidlustatud otsus väär, kuna kahjumi, maksuvähenduste või -vabastuste arvesse võtmata jätmine toob kaasa abisumma ülehindamise, mis tekitab siseturul konkurentsimoonutuse.

---

(1)  Nõukogu 13. juuli 2015. aasta määrus (EL) 2015/1589, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 kohaldamiseks (ELT 2015, L 248, lk 9).

---

| 16.9.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/32 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/32

---

5. juulil 2019 esitatud hagi — Vodafone Group jt versus komisjon

(kohtuasi T-491/19)

(2019/C 312/27)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hagejad: Vodafone Group plc (Newbury, Ühendkuningriik), Vodafone Consolidated Holdings Ltd (Newbury), Vodafone Finance UK Ltd (Newbury) ja Vodafone Jersey Dollar Holdings Ltd (Saint Helier, Jersey) (esindajad: J. Gardiner, QC, solicitor I. Taylor, solicitor M. Lane ja solicitor J. Holland)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hagejad paluvad Üldkohtul:

| — | tühistada osaliselt või täies ulatuses komisjoni 2. aprilli 2019. aasta otsus C(2019) 2526 riigiabi SA.44896 kohta, mida Ühendkuningriik rakendas seoses välismaiste kontrollitavate äriühingute (edaspidi „CFC“) kontserni rahastamise maksuvabastusega; |
| --- | --- |

—

tühistada osaliselt või täies ulatuses komisjoni 2. aprilli 2019. aasta otsus C(2019) 2526 riigiabi SA.44896 kohta, mida Ühendkuningriik rakendas seoses välismaiste kontrollitavate äriühingute (edaspidi „CFC“) kontserni rahastamise maksuvabastusega;

| — | mõista hagejate kohtukulud käesolevas asjas igal juhul välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista hagejate kohtukulud käesolevas asjas igal juhul välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitavad hagejad kuus väidet.

| 1. | Esimene väide, et komisjon ei ole esitanud piisavaid põhjendusi ja on rikkunud õigusnormi, kui leidis, et CFC-de eeskirjad on asjassepuutuv võrdlussüsteem. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide, et komisjon ei ole esitanud piisavaid põhjendusi ja on rikkunud õigusnormi, kui leidis, et CFC-de eeskirjad on asjassepuutuv võrdlussüsteem.

| 2. | Teine väide, et komisjon on teinud faktivigu, rikkunud õigusnormi ega ole esitanud piisavaid põhjendusi, kui leidis, et kontserni rahastamise maksuvabastus (group financing exemption, edaspidi „GFE“) kujutab endast erandit. |
| --- | --- |

2.

Teine väide, et komisjon on teinud faktivigu, rikkunud õigusnormi ega ole esitanud piisavaid põhjendusi, kui leidis, et kontserni rahastamise maksuvabastus (group financing exemption, edaspidi „GFE“) kujutab endast erandit.

| 3. | Kolmas väide, et komisjon on teinud ilmse hindamisvea ega ole esitanud piisavaid põhjendusi, kui leidis, et GFE, kuivõrd see on seotud Ühendkuningriigi võtmetöötajate funktsioonidega, ei ole põhjendatud ja on seetõttu valikuline. |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide, et komisjon on teinud ilmse hindamisvea ega ole esitanud piisavaid põhjendusi, kui leidis, et GFE, kuivõrd see on seotud Ühendkuningriigi võtmetöötajate funktsioonidega, ei ole põhjendatud ja on seetõttu valikuline.

| 4. | Neljas väide, et komisjon on rikkunud õigusnormi, teinud faktivea ega ole esitanud piisavaid põhjendusi, kui leidis, et GFE kujutab endast eelist ELTL artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

4.

Neljas väide, et komisjon on rikkunud õigusnormi, teinud faktivea ega ole esitanud piisavaid põhjendusi, kui leidis, et GFE kujutab endast eelist ELTL artikli 107 lõike 1 tähenduses.

| 5. | Viies väide, et komisjon on rikkunud õigusnormi, kui leidis, et mõned isikud, kellel oli GFE-le õigus, said eelist võrreldes olukorraga, kus GFE-d ei kohaldatud. |
| --- | --- |

5.

Viies väide, et komisjon on rikkunud õigusnormi, kui leidis, et mõned isikud, kellel oli GFE-le õigus, said eelist võrreldes olukorraga, kus GFE-d ei kohaldatud.

| 6. | Kuues väide, et komisjon ei ole esitanud piisavalt põhjendusi ning on teinud ilmse hindamisvea, kui järeldas, et „CFC maks“, mida võetakse tegelikult asutatud ELi äriühingutelt, on kooskõlas ELi asutamisvabaduse põhimõttega. |
| --- | --- |

6.

Kuues väide, et komisjon ei ole esitanud piisavalt põhjendusi ning on teinud ilmse hindamisvea, kui järeldas, et „CFC maks“, mida võetakse tegelikult asutatud ELi äriühingutelt, on kooskõlas ELi asutamisvabaduse põhimõttega.

---

| 16.9.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/33 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/33

---

5. juulil 2019 esitatud hagi — GlaxoSmithKline Finance ja Setfirst versus komisjon

(kohtuasi T-492/19)

(2019/C 312/28)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hagejad: GlaxoSmithKline Finance plc (Brentford, Ühendkuningriik) ja Setfirst Ltd (Brentford) (esindajad: K. Bacon, QC, ja advokaat A. Lyle-Smythe)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hagejad paluvad Üldkohtul:

| — | tühistada täies ulatuses komisjoni 2. aprilli 2019. aasta otsus C(2019) 2526 riigiabi SA.44896 kohta, mida Ühendkuningriik rakendas seoses välismaiste kontrollitavate äriühingute (edaspidi „CFC“) kontserni rahastamise maksuvabastusega; |
| --- | --- |

—

tühistada täies ulatuses komisjoni 2. aprilli 2019. aasta otsus C(2019) 2526 riigiabi SA.44896 kohta, mida Ühendkuningriik rakendas seoses välismaiste kontrollitavate äriühingute (edaspidi „CFC“) kontserni rahastamise maksuvabastusega;

| — | teise võimalusena tühistada vaidlustatud otsus, milles see on seotud või võib olla seotud nende CFC-dega, mis on tegelikult asutatud ja millel on tegelikult teises liikmesriigis majandustegevus; |
| --- | --- |

—

teise võimalusena tühistada vaidlustatud otsus, milles see on seotud või võib olla seotud nende CFC-dega, mis on tegelikult asutatud ja millel on tegelikult teises liikmesriigis majandustegevus;

| — | teise võimalusena tühistada vaidlustatud otsus osas, milles see ei anna abisaajale piisavalt teavet, et arvutada liigse raskuseta täpne tagastamisele kuuluv abisumma; |
| --- | --- |

—

teise võimalusena tühistada vaidlustatud otsus osas, milles see ei anna abisaajale piisavalt teavet, et arvutada liigse raskuseta täpne tagastamisele kuuluv abisumma;

| — | teise võimalusena näha ette niisugune osaline tühistamine, mida Üldkohus peab sobivaks; ja |
| --- | --- |

—

teise võimalusena näha ette niisugune osaline tühistamine, mida Üldkohus peab sobivaks; ja

| — | igal juhul mõista hagejate kohtukulud käesolevas asjas välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

igal juhul mõista hagejate kohtukulud käesolevas asjas välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitavad hagejad neli väidet.

| 1. | Esimene väide, et komisjon on rikkunud õigusnormi ja esitanud ebapiisavat teavet, kui leidis, et kontserni rahastamise maksuvabastus (group financing exemption, edaspidi „GFE“) kujutab endast eelist, kuna teises liikmesriigis tegelikult asutatud CFC-de jaoks on kohtuotsuse Cadbury Schweppes (1) tagajärg, et nende emaettevõtjatel ei oleks üldse tulnud tasuda CFC maksu (isegi mitte osalisest GFE-st tulenevat vähendatud maksu). |
| --- | --- |

1.

Esimene väide, et komisjon on rikkunud õigusnormi ja esitanud ebapiisavat teavet, kui leidis, et kontserni rahastamise maksuvabastus (group financing exemption, edaspidi „GFE“) kujutab endast eelist, kuna teises liikmesriigis tegelikult asutatud CFC-de jaoks on kohtuotsuse Cadbury Schweppes (1) tagajärg, et nende emaettevõtjatel ei oleks üldse tulnud tasuda CFC maksu (isegi mitte osalisest GFE-st tulenevat vähendatud maksu).

| 2. | Teine väide, et komisjon on rikkunud õigusnormi, teinud ilmse hindamisvea ega ole esitanud piisavalt põhjendusi, kui leidis, et GFE ei olnud põhjendatud asutamisvabadusega kooskõla tagamise põhjustel. |
| --- | --- |

2.

Teine väide, et komisjon on rikkunud õigusnormi, teinud ilmse hindamisvea ega ole esitanud piisavalt põhjendusi, kui leidis, et GFE ei olnud põhjendatud asutamisvabadusega kooskõla tagamise põhjustel.

| 3. | Kolmas väide, et komisjon on rikkunud õigusnormi ja teinud ilmse hindamisvea, kui leidis, et GFE ei olnud põhjendatud erand, mis lähtub vajadusest hoida ära keerulist ja ebaproportsionaalselt koormavat kasumipaigutust võtmetöötajate funktsioonidele, mis põhineb OECD seisukohal kasumipaigutuse kohta püsivatele tegevuskohtadele. |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide, et komisjon on rikkunud õigusnormi ja teinud ilmse hindamisvea, kui leidis, et GFE ei olnud põhjendatud erand, mis lähtub vajadusest hoida ära keerulist ja ebaproportsionaalselt koormavat kasumipaigutust võtmetöötajate funktsioonidele, mis põhineb OECD seisukohal kasumipaigutuse kohta püsivatele tegevuskohtadele.

| 4. | Neljas väide, et komisjon on rikkunud õigusnormi, kuna ei ole esitanud piisavalt teavet tagastamise parameetrite kohta. |
| --- | --- |

4.

Neljas väide, et komisjon on rikkunud õigusnormi, kuna ei ole esitanud piisavalt teavet tagastamise parameetrite kohta.

---

(1)  12. septembri 2006. aasta kohtuotsus Cadbury Schweppes plc ja Cadbury Schweppes Overseas Ltd versus Commissioners of Inland Revenue (C-196/04, EU:C:2006:544).

---

| 16.9.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/35 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/35

---

5. juulil 2019 esitatud hagi — International Personal Finance Investments versus komisjon

(kohtuasi T-493/19)

(2019/C 312/29)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: International Personal Finance Investments Ltd (Leeds, Ühendkuningriik) (esindaja: solicitor M. Anderson)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada hagejat puudutavas osas täies ulatuses komisjoni 2. aprilli 2019. aasta otsus C(2019) 2526 (final) riigiabi SA.44896 kohta, mida Ühendkuningriik rakendas seoses välismaiste kontrollitavate äriühingute (edaspidi „CFC“) kontserni rahastamise maksuvabastusega; |
| --- | --- |

—

tühistada hagejat puudutavas osas täies ulatuses komisjoni 2. aprilli 2019. aasta otsus C(2019) 2526 (final) riigiabi SA.44896 kohta, mida Ühendkuningriik rakendas seoses välismaiste kontrollitavate äriühingute (edaspidi „CFC“) kontserni rahastamise maksuvabastusega;

| — | kui vaidlustatud otsust ei tühistata täies ulatuses, siis a) tühistada see osas, milles otsust kohaldatakse Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 (2010. aasta maksuseadus (rahvusvahelised ja muud sätted)) osa 9A 9. peatüki raames kattuvate intresside maksuvabastuse (matched interest exemption, edaspidi „MIE“) suhtes ja b) anda korraldus, et tagastamisele kuuluva abisumma kindlaksmääramisel tuleks kahjumit, maksuvähendusi või –vabastusi, millele hagejal oli õigus ajal, mil ta taotles kontserni rahastamise maksuvabastust (group financing exemption, edaspidi „GFE“), või millele hagejal oleks olnud sel ajal õigus, kui ta ei oleks GFE-d taotlenud, kummalgi juhul arvesse võtta, isegi kui õigus kasutada seda kahjumit, maksuvähendusi või -vabastusi on käesolevaks hetkeks Ühendkuningriigi õiguse alusel aegunud; |
| --- | --- |

—

kui vaidlustatud otsust ei tühistata täies ulatuses, siis a) tühistada see osas, milles otsust kohaldatakse Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 (2010. aasta maksuseadus (rahvusvahelised ja muud sätted)) osa 9A 9. peatüki raames kattuvate intresside maksuvabastuse (matched interest exemption, edaspidi „MIE“) suhtes ja b) anda korraldus, et tagastamisele kuuluva abisumma kindlaksmääramisel tuleks kahjumit, maksuvähendusi või –vabastusi, millele hagejal oli õigus ajal, mil ta taotles kontserni rahastamise maksuvabastust (group financing exemption, edaspidi „GFE“), või millele hagejal oleks olnud sel ajal õigus, kui ta ei oleks GFE-d taotlenud, kummalgi juhul arvesse võtta, isegi kui õigus kasutada seda kahjumit, maksuvähendusi või -vabastusi on käesolevaks hetkeks Ühendkuningriigi õiguse alusel aegunud;

| — | mõista hageja kohtukulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista hageja kohtukulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja üheksa väidet.

| 1. | Esimene väide, et kostja ei ole tõendanud, et GFE kujutab endast eelist iga kord, mil GFE-d taotletakse. Lisaks, hageja leiab, et ta otsustas taotleda GFE-d, pidades esialgu silmas 75 % maksuvabastust, arvestamata seda, kas tema tasumisele kuuluv osa oleks võinud olla väiksem, kui ta oleks analüüsi läbi viinud Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 osa 9A 5. peatüki paragrahvis 371EB ette nähtud võtmetöötajate funktsioonide kriteeriumi alusel. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide, et kostja ei ole tõendanud, et GFE kujutab endast eelist iga kord, mil GFE-d taotletakse. Lisaks, hageja leiab, et ta otsustas taotleda GFE-d, pidades esialgu silmas 75 % maksuvabastust, arvestamata seda, kas tema tasumisele kuuluv osa oleks võinud olla väiksem, kui ta oleks analüüsi läbi viinud Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 osa 9A 5. peatüki paragrahvis 371EB ette nähtud võtmetöötajate funktsioonide kriteeriumi alusel.

| 2. | Teine väide, et puudus igasugune sekkumine riigi poolt või riigi ressursside kaudu. Hageja väidab, et kostja ei ole tõendanud, et GFE tõi kindlasti kaasa Ühendkuningriigi äriühingu tulumaksukohustuse vähendamise. |
| --- | --- |

2.

Teine väide, et puudus igasugune sekkumine riigi poolt või riigi ressursside kaudu. Hageja väidab, et kostja ei ole tõendanud, et GFE tõi kindlasti kaasa Ühendkuningriigi äriühingu tulumaksukohustuse vähendamise.

| 3. | Kolmas väide, et GFE ei anna eelist teatavatele ettevõtjatele ega soodusta teatavate kaupade tootmist. Hageja väidab, et kostja on teinud vea, kuna esiteks määratles võrdlussüsteemi liiga kitsalt, piirdudes nimetatud osaga 9A, selle asemel, et kasutada Ühendkuningriigi äriühingu maksu süsteemi laiemalt; teiseks ei mõistnud, et Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 osa 9A 9. peatükk ei ole erand selle osa 5. peatükist, ning kolmandaks ei nõustunud, et isegi kui 9. peatükk on erand 5. peatükist, siis on see põhjendatud nimetatud seaduse osa 9A olemuse või üldise ülesehitusega. |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide, et GFE ei anna eelist teatavatele ettevõtjatele ega soodusta teatavate kaupade tootmist. Hageja väidab, et kostja on teinud vea, kuna esiteks määratles võrdlussüsteemi liiga kitsalt, piirdudes nimetatud osaga 9A, selle asemel, et kasutada Ühendkuningriigi äriühingu maksu süsteemi laiemalt; teiseks ei mõistnud, et Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 osa 9A 9. peatükk ei ole erand selle osa 5. peatükist, ning kolmandaks ei nõustunud, et isegi kui 9. peatükk on erand 5. peatükist, siis on see põhjendatud nimetatud seaduse osa 9A olemuse või üldise ülesehitusega.

| 4. | Neljas väide, et GFE ei mõjuta liikmesriikidevahelist kaubandust. Hageja leiab, et kostja on vääralt järeldanud, et GFE võib mõjutada rahvusvaheliste kontsernide valikut oma kontserni rahastamisfunktsioonide ja peakorteri asukoha osas ELis, eriti arvestades õiglaste tingimuste ja CFC puudumist 15 muus liikmesriigis enne 2016. aastat. |
| --- | --- |

4.

Neljas väide, et GFE ei mõjuta liikmesriikidevahelist kaubandust. Hageja leiab, et kostja on vääralt järeldanud, et GFE võib mõjutada rahvusvaheliste kontsernide valikut oma kontserni rahastamisfunktsioonide ja peakorteri asukoha osas ELis, eriti arvestades õiglaste tingimuste ja CFC puudumist 15 muus liikmesriigis enne 2016. aastat.

| 5. | Viies väide, et GFE ei moonuta ega ähvarda moonutada konkurentsi. Hageja leiab, et kostja ei ole tõendanud, et GFE taotlemine tõi kindlasti kaasa Ühendkuningriigi äriühingu tulumaksukohustuse vähendamise ning et GFE ei moonuta konkurentsi, arvestades eespool neljandas väites esitatud argumente. |
| --- | --- |

5.

Viies väide, et GFE ei moonuta ega ähvarda moonutada konkurentsi. Hageja leiab, et kostja ei ole tõendanud, et GFE taotlemine tõi kindlasti kaasa Ühendkuningriigi äriühingu tulumaksukohustuse vähendamise ning et GFE ei moonuta konkurentsi, arvestades eespool neljandas väites esitatud argumente.

| 6. | Kuues väide, et väidetava abi tagastamine oleks vastuolus EL õiguse üldpõhimõtetega. Hageja leiab, et võtmetöötajate funktsioonide kriteeriumi puhul puudub õiguskindlus, et Ühendkuningriigil oli hindamisruum selle ebakindluse kõrvaldamiseks ning et kostja on rikkunud kohustust põhjalikult analüüsida kõiki asjakohaseid tegureid. Kostja on abi tagastamist nõudes tegutsenud vastuolus nõukogu määruse (EL) 2015/1589 (1) artikli 16 lõikega 1, mis keelab abi tagastamise, kui see on vastuolus liidu õiguse üldpõhimõttega. |
| --- | --- |

6.

Kuues väide, et väidetava abi tagastamine oleks vastuolus EL õiguse üldpõhimõtetega. Hageja leiab, et võtmetöötajate funktsioonide kriteeriumi puhul puudub õiguskindlus, et Ühendkuningriigil oli hindamisruum selle ebakindluse kõrvaldamiseks ning et kostja on rikkunud kohustust põhjalikult analüüsida kõiki asjakohaseid tegureid. Kostja on abi tagastamist nõudes tegutsenud vastuolus nõukogu määruse (EL) 2015/1589 (1) artikli 16 lõikega 1, mis keelab abi tagastamise, kui see on vastuolus liidu õiguse üldpõhimõttega.

| 7. | Seitsmes väide, et valikuline eelis on kõrvaldatud ning tagastamine ei ole nõutav, kui Ühendkuningriik peaks tagasiulatuvalt laiendama GFE-d eelnevatele laenutehingutele ja laenutehingutele kolmandate isikutega. Hageja väidab, et niisugune tegevus kõrvaldaks mis tahes valikulise eelise (eeldades hetkeks, et selline eelis eksisteerib) ja niisugusel juhul ei esineks ebaseaduslikku riigiabi, mis kuulub liidu õiguse alusel tagastamisele. |
| --- | --- |

7.

Seitsmes väide, et valikuline eelis on kõrvaldatud ning tagastamine ei ole nõutav, kui Ühendkuningriik peaks tagasiulatuvalt laiendama GFE-d eelnevatele laenutehingutele ja laenutehingutele kolmandate isikutega. Hageja väidab, et niisugune tegevus kõrvaldaks mis tahes valikulise eelise (eeldades hetkeks, et selline eelis eksisteerib) ja niisugusel juhul ei esineks ebaseaduslikku riigiabi, mis kuulub liidu õiguse alusel tagastamisele.

| 8. | Kaheksas väide, et tagastamisele kuuluva abisumma kindlaksmääramisel oleks tulnud kahjumit, maksuvähendusi- või vabastusi, millele hagejal oli õigus ajal, mil ta GFE-d taotles, või millele tal oleks olnud sel ajal õigus, kui ta ei oleks GFE-d taotlenud, arvesse võtta, isegi kui õigus kasutada sellist kahjumit, maksuvähendusi või –vabastusi on käesolevaks hetkeks Ühendkuningriigi õiguse alusel aegunud. Hageja väidab, et just selliselt on vaidlustatud otsuse põhjendust 203 õige tõlgendada, ent kuivõrd seda nii ei tehtud, on vaidlustatud otsus väär, kuna kahjumi, maksuvähenduste või -vabastuste arvesse võtmata jätmine toob kaasa abisumma ülehindamise, mis tekitab siseturul konkurentsimoonutuse. |
| --- | --- |

8.

Kaheksas väide, et tagastamisele kuuluva abisumma kindlaksmääramisel oleks tulnud kahjumit, maksuvähendusi- või vabastusi, millele hagejal oli õigus ajal, mil ta GFE-d taotles, või millele tal oleks olnud sel ajal õigus, kui ta ei oleks GFE-d taotlenud, arvesse võtta, isegi kui õigus kasutada sellist kahjumit, maksuvähendusi või –vabastusi on käesolevaks hetkeks Ühendkuningriigi õiguse alusel aegunud. Hageja väidab, et just selliselt on vaidlustatud otsuse põhjendust 203 õige tõlgendada, ent kuivõrd seda nii ei tehtud, on vaidlustatud otsus väär, kuna kahjumi, maksuvähenduste või -vabastuste arvesse võtmata jätmine toob kaasa abisumma ülehindamise, mis tekitab siseturul konkurentsimoonutuse.

| 9. | Üheksas väide, et kostja ei ole oma seisukohti MIE-ga seoses põhjendanud ega viinud läbi kõikide asjakohaste tegurite põhjalikku analüüsi. Hageja leiab, et kostja ei ole teinud vahet 9. peatükis ette nähtud kolmel erineval maksuvabastusel, mis toimivad sõltumatult, ega mõistnud, et MIE ei ole võtmetöötajate funktsioonide kriteeriumi vahendaja ning et 9. peatükis MIE esinemine (mis on lahutamatult seotud intressikulude mahaarvatavust piiravate eeskirjadega) näitab, et kostja on vääralt määratlenud võrdlussüsteemi kitsalt, piirdudes nimetatud 9A osa eeskirjadega, selle asemel, et kasutada Ühendkuningriigi äriühingu maksu süsteemi laiemalt. |
| --- | --- |

9.

Üheksas väide, et kostja ei ole oma seisukohti MIE-ga seoses põhjendanud ega viinud läbi kõikide asjakohaste tegurite põhjalikku analüüsi. Hageja leiab, et kostja ei ole teinud vahet 9. peatükis ette nähtud kolmel erineval maksuvabastusel, mis toimivad sõltumatult, ega mõistnud, et MIE ei ole võtmetöötajate funktsioonide kriteeriumi vahendaja ning et 9. peatükis MIE esinemine (mis on lahutamatult seotud intressikulude mahaarvatavust piiravate eeskirjadega) näitab, et kostja on vääralt määratlenud võrdlussüsteemi kitsalt, piirdudes nimetatud 9A osa eeskirjadega, selle asemel, et kasutada Ühendkuningriigi äriühingu maksu süsteemi laiemalt.

---

(1)  Nõukogu 13. juuli 2015. aasta määrus (EL) 2015/1589, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 kohaldamiseks (ELT 2015, L 248, lk 9).

---

| 16.9.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/37 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/37

---

9. juulil 2019 esitatud hagi — Banco Cooperativo Español versus SRB

(kohtuasi T-498/19)

(2019/C 312/30)

Kohtumenetluse keel: hispaania

Pooled

Hageja: Banco Cooperativo Español, SA (Madrid, Hispaania) (esindajad: advokaadid D. Sarmiento Ramírez-Escudero ja J. Beltrán de Lubiano Sáez de Urabain)

Kostja: Ühtne Kriisilahendusnõukogu

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | esimese võimalusena tunnistada vaidlustatud otsus kehtetuks; |
| --- | --- |

—

esimese võimalusena tunnistada vaidlustatud otsus kehtetuks;

| — | teise võimalusena,






  a. | tunnistada delegeeritud määruse 2015/63 artiklid 12 ja 14 kohaldamatuks vastavalt käesolevas hagis esitatud nõuetele, ja |
| --- | --- | --- |

—

teise võimalusena,

a.

tunnistada delegeeritud määruse 2015/63 artiklid 12 ja 14 kohaldamatuks vastavalt käesolevas hagis esitatud nõuetele, ja

| b. | tunnistada vaidlustatud otsus kehtetuks; ning |
| --- | --- |

b.

tunnistada vaidlustatud otsus kehtetuks; ning

| — | igal juhul mõista kohtukulud välja Ühtselt Kriisilahendusnõukogult. |
| --- | --- |

—

igal juhul mõista kohtukulud välja Ühtselt Kriisilahendusnõukogult.

Väited ja peamised argumendid

Käesolev hagi on esitatud Ühtse Kriisilahendusnõukogu 16. aprilli 2019. aasta otsuse (SRB/ES/SRF/2019/10) peale, mis puudutab ühtsesse kriisilahendusfondi 2019. aasta eest tehtavate ex ante osamaksete arvutamist.

Hagi põhjendamiseks esitab hageja kaks väidet.

| 1. | Esimene väide, et rikutud on komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2015/63 (1) artikli 12 lõiget 2.






  — | Sellega seoses väidab hageja, et delegeeritud määruse artikleid 12 ja 14 tuleb tõlgendada nii, et 2018. aastal loodud krediidiasutuste ja investeerimisühingute kaitseskeemi tuleb tunnustada ühtsesse kriisilahendusfondi 2019. aasta eest tehtavate ex ante osamaksete arvutamiseks. |
| --- | --- | --- |

1.

Esimene väide, et rikutud on komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2015/63 (1) artikli 12 lõiget 2.

—

Sellega seoses väidab hageja, et delegeeritud määruse artikleid 12 ja 14 tuleb tõlgendada nii, et 2018. aastal loodud krediidiasutuste ja investeerimisühingute kaitseskeemi tuleb tunnustada ühtsesse kriisilahendusfondi 2019. aasta eest tehtavate ex ante osamaksete arvutamiseks.

| 2. | Teise võimalusena esitatud teine väide, mille aluseks on õigusvastasuse vastuväide vastavalt ELTL artiklile 277 ja milles palutakse Üldkohtul tunnistada delegeeritud määruse artiklid 12 ja 14 kohaldamatuks, kuna rikutud on direktiivi 2014/59/EL (2) artikli 103 lõikeid 2 ja 7.






  — | Sellega seoses väidab hageja, et kui delegeeritud määruse artikleid 12 ja 14 tuleb tõlgendada nii, et 2018. aastal loodud krediidiasutuste ja investeerimisühingute kaitseskeemi tuleb tunnustada ühtsesse kriisilahendusfondi 2019. aasta eest tehtavate ex ante osamaksete arvutamiseks, siis rikuvad delegeeritud määruse nimetatud sätted direktiivi 2014/59/EL artikli 103 lõikeid 2 ja 7, kuna eiratakse komisjonile volituste delegeerimise tingimusi, see tähendab i) fondi tehtavad osamaksed peavad vastama osamakseid tegeva üksuse riskiprofiilile ning ii) fondi tehtavad osamaksed peavad arvesse võtma osalemist krediidiasutuste ja investeerimisühingute kaitseskeemis. |
| --- | --- | --- |

2.

Teise võimalusena esitatud teine väide, mille aluseks on õigusvastasuse vastuväide vastavalt ELTL artiklile 277 ja milles palutakse Üldkohtul tunnistada delegeeritud määruse artiklid 12 ja 14 kohaldamatuks, kuna rikutud on direktiivi 2014/59/EL (2) artikli 103 lõikeid 2 ja 7.

—

Sellega seoses väidab hageja, et kui delegeeritud määruse artikleid 12 ja 14 tuleb tõlgendada nii, et 2018. aastal loodud krediidiasutuste ja investeerimisühingute kaitseskeemi tuleb tunnustada ühtsesse kriisilahendusfondi 2019. aasta eest tehtavate ex ante osamaksete arvutamiseks, siis rikuvad delegeeritud määruse nimetatud sätted direktiivi 2014/59/EL artikli 103 lõikeid 2 ja 7, kuna eiratakse komisjonile volituste delegeerimise tingimusi, see tähendab i) fondi tehtavad osamaksed peavad vastama osamakseid tegeva üksuse riskiprofiilile ning ii) fondi tehtavad osamaksed peavad arvesse võtma osalemist krediidiasutuste ja investeerimisühingute kaitseskeemis.

---

(1)  Komisjoni 21. oktoobri 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) 2015/63, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/59/EL seoses kriisilahendusrahastutesse tehtavate ex-ante- osamaksetega (ELT 2016, L 233, lk 1).

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/59/EL, millega luuakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse õigusraamistik ning muudetakse nõukogu direktiivi 82/891/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2001/24/EÜ, 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2005/56/EÜ, 2007/36/EÜ, 2011/35/EL, 2012/30/EL ja 2013/36/EL ning määruseid (EL) nr 1093/2010 ja (EL) nr 648/2012 (ELT 2014, L 173, lk 190).

---

| 16.9.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/38 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/38

---

12. juulil 2019 esitatud hagi — Corneli versus EKP

(kohtuasi T-501/19)

(2019/C 312/31)

Kohtumenetluse keel: itaalia

Pooled

Hageja: Francesca Corneli (Velletri, Itaalia) (esindaja: advokaat F. Ferraro)

Kostja: Euroopa Keskpank

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada EKP juhatuse 29. mai 2019. aasta otsus L/LDG/19/182, millega keelduti võimaldamast tutvuda EKP otsusega kohaldada erihaldust Banca Carige S.p.A. suhtes (asukoht Genova, Itaalia) ja vastava toimikuga, ning kohustada kostjat esitama ja jätma kohtu käsutusse eespool nimetatud otsuse ja kõik sellele eelnevad, seda ettevalmistavad, sellega seotud ja sellest tulenevad aktid; |
| --- | --- |

—

tühistada EKP juhatuse 29. mai 2019. aasta otsus L/LDG/19/182, millega keelduti võimaldamast tutvuda EKP otsusega kohaldada erihaldust Banca Carige S.p.A. suhtes (asukoht Genova, Itaalia) ja vastava toimikuga, ning kohustada kostjat esitama ja jätma kohtu käsutusse eespool nimetatud otsuse ja kõik sellele eelnevad, seda ettevalmistavad, sellega seotud ja sellest tulenevad aktid;

| — | mõista kohtukulud välja EKP-lt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja EKP-lt.

Väited ja peamised argumendid

Käesoleva hagi ese on nõue tühistada EKP juhatuse 29. mai 2019. aasta otsus L/LDG/19/182, millega, keelduti võimaldamast tutvuda EKP otsusega kohaldada erihaldust Banca Carige S.p.A. suhtes ja vastava toimikuga, ning kohustada kostjat esitama ja jätma kohtu käsutusse eespool nimetatud otsuse ja kõik sellele eelnevad, seda ettevalmistavad, sellega seotud ja sellest tulenevad aktid.

Hagi põhjenduseks esitab hageja neli väidet.

| 1. | Esimene väide, et on rikutud EKP otsuse 2004/3 artiklit 4 ja kohaldatud vääralt erandit, mis kaitseb liidu õiguse alusel kaitstavat konfidentsiaalset teavet.






  — | Sellega seoses väidetakse, et vaidlustatud otsus on õigusvastane, kuna selles ei ole esitatud konkreetseid asjaolusid, mis viitaksid vaidlusaluse dokumendi konfidentsiaalsetele osadele, nende otstarbele ja eesmärgile EKP seisukohast ning ohtudele, mis tekiksid nende avalikustamise korral. Erinevate asjassepuutuvate huvide kaalumisel tuleb lähtuda sellest, et hoiustajate konkreetne huvi kaitsta oma osalust ning äriühingu juhtimise tõhusus ja läbipaistvus on kaalukamad üldisest ja põhistamata jäetud nõudest kaitsta järelevalvemenetlust. |
| --- | --- | --- |

1.

Esimene väide, et on rikutud EKP otsuse 2004/3 artiklit 4 ja kohaldatud vääralt erandit, mis kaitseb liidu õiguse alusel kaitstavat konfidentsiaalset teavet.

—

Sellega seoses väidetakse, et vaidlustatud otsus on õigusvastane, kuna selles ei ole esitatud konkreetseid asjaolusid, mis viitaksid vaidlusaluse dokumendi konfidentsiaalsetele osadele, nende otstarbele ja eesmärgile EKP seisukohast ning ohtudele, mis tekiksid nende avalikustamise korral. Erinevate asjassepuutuvate huvide kaalumisel tuleb lähtuda sellest, et hoiustajate konkreetne huvi kaitsta oma osalust ning äriühingu juhtimise tõhusus ja läbipaistvus on kaalukamad üldisest ja põhistamata jäetud nõudest kaitsta järelevalvemenetlust.

| 2. | Teine väide, et põhistus, miks taotletav dokument on konfidentsiaalne, on jäetud esitamata.






  — | Sellega seoses väidetakse, et EKP ei ole esitanud ühtki põhjendust, miks vaidlusalune meede on konfidentsiaalne, ja piirdub lakoonilise kinnitusega, et tutvumise võimaldamisest keeldumine on põhjendatud tema järelevalvemenetluste kaitsega. |
| --- | --- | --- |

2.

Teine väide, et põhistus, miks taotletav dokument on konfidentsiaalne, on jäetud esitamata.

—

Sellega seoses väidetakse, et EKP ei ole esitanud ühtki põhjendust, miks vaidlusalune meede on konfidentsiaalne, ja piirdub lakoonilise kinnitusega, et tutvumise võimaldamisest keeldumine on põhjendatud tema järelevalvemenetluste kaitsega.

| 3. | Kolmas väide, et on rikutud EKP otsuse 2004/3 artikli 7 lõiget 1 ja artikli 8 lõiget 1 ning et põhjendused on puudulikud.






  — | Osutatakse otsuse 2004/3 artikli 7 lõike 1 ja artikli 8 lõike 1 jämedale rikkumisele ning põhjenduste puudumisele, kuna üldisele konfidentsiaalsuse eeldusele tuginemise eeltingimused ei ole täidetud ja kuna EKP ei ole läbi viinud nende dokumentide, millega tutvumist taotletakse, konkreetset hindamist. |
| --- | --- | --- |

3.

Kolmas väide, et on rikutud EKP otsuse 2004/3 artikli 7 lõiget 1 ja artikli 8 lõiget 1 ning et põhjendused on puudulikud.

—

Osutatakse otsuse 2004/3 artikli 7 lõike 1 ja artikli 8 lõike 1 jämedale rikkumisele ning põhjenduste puudumisele, kuna üldisele konfidentsiaalsuse eeldusele tuginemise eeltingimused ei ole täidetud ja kuna EKP ei ole läbi viinud nende dokumentide, millega tutvumist taotletakse, konkreetset hindamist.

| 4. | Neljas väide, et on rikutud põhiõigust tõhusale õiguskaitsevahendile kohtus (Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikkel 47) ning EKP otsuse 2004/3 artikli 7 lõiget 3 ja artikli 8 lõiget 2.






  — | Rõhutatakse, et EKP-l ei ole õigust täielikult eirata meetme adressaatide, nende hulgas panga osanike huve, kellel on õigus tõhusale õiguskaitsele Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 47 tähenduses avaliku võimu nn „halva“ teostamise vastu. EKP on rikkunud ka EKP otsuse 2004/3 artikli 7 lõiget 3 ja artikli 8 lõiget 2, kuna ta on korduvalt viidanud erakorraliselt suurele töömahule, esitamata ühtki tõendit selle kohta, miks pikendati hageja dokumentidega tutvumise taotlusele vastamiseks ette nähtud tähtaega 20 päeva võrra. |
| --- | --- | --- |

4.

Neljas väide, et on rikutud põhiõigust tõhusale õiguskaitsevahendile kohtus (Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikkel 47) ning EKP otsuse 2004/3 artikli 7 lõiget 3 ja artikli 8 lõiget 2.

—

Rõhutatakse, et EKP-l ei ole õigust täielikult eirata meetme adressaatide, nende hulgas panga osanike huve, kellel on õigus tõhusale õiguskaitsele Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 47 tähenduses avaliku võimu nn „halva“ teostamise vastu. EKP on rikkunud ka EKP otsuse 2004/3 artikli 7 lõiget 3 ja artikli 8 lõiget 2, kuna ta on korduvalt viidanud erakorraliselt suurele töömahule, esitamata ühtki tõendit selle kohta, miks pikendati hageja dokumentidega tutvumise taotlusele vastamiseks ette nähtud tähtaega 20 päeva võrra.

---

| 16.9.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/39 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/39

---

12. juulil 2019 esitatud hagi — Corneli versus EKP

(kohtuasi T-502/19)

(2019/C 312/32)

Kohtumenetluse keel: itaalia

Pooled

Hageja: Francesca Corneli (Velletri, Itaalia) (esindajad: advokaadid M. Condinanzi, L. Boggio ja F. Ferraro)

Kostja: Euroopa Keskpank

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tuvastada, et vaidlustatud otsus on tühine, kuna see on õigusvastane; |
| --- | --- |

—

tuvastada, et vaidlustatud otsus on tühine, kuna see on õigusvastane;

| — | mõista kohtukulud välja kostjalt; ja |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja kostjalt; ja

| — | nõuda menetlust korraldavate meetmete raames, et kohtule esitataks vastavalt vaidlustatud akti ja hilisema pikendamisotsuse tervikversioonid. |
| --- | --- |

—

nõuda menetlust korraldavate meetmete raames, et kohtule esitataks vastavalt vaidlustatud akti ja hilisema pikendamisotsuse tervikversioonid.

Väited ja peamised argumendid

Käesolev hagi on esitatud Euroopa Keskpanga juhatuse 1. jaanuari 2019. aasta otsuse ECB-SSM-2019-ITCAR-11 peale, mis on vastu võetud nõukogu määruse (EL) nr 1024/2013 (1) artikli 26 lõikes 8, 1. septembri 1993. aasta seadusandliku dekreedi nr 385 (TUB) artiklites 69octiesdecies, 70 ja 98, millega on üle võetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/59/EL artikkel 29, koostoimes määruse (EL) 1024/2013 artikli 9 lõikega 2 sätestatud järelevalvenõukogu otsuse eelnõu põhjal, millega saadetakse laiali Banca Carige S.p.A. (registrijärgne asukoht Genova, Itaalia) haldus- ja kontrollorganid ning määratakse nende asemele kolm erihaldurit ja kolmest liikmest koosnev järelevalvekomitee.

Hagi põhjenduseks esitab hageja viis väidet.

| 1. | Esimene väide, et on rikutud proportsionaalsuse põhimõtet, direktiivi 2014/59/EL (2) artikleid 28 ja 29 ning TUB artiklit 69octiesdecies ja sellele järgnevaid artikleid.






  — | Sellega seoses väidetakse et varajase sekkumise meetmete võtmisel peab sekkumine olema järk-järguline, mida käesoleval juhul ei ole järgitud. Nähti ette kõige enam piirav meede, mis on seega õigusvastane ja tühine. |
| --- | --- | --- |

1.

Esimene väide, et on rikutud proportsionaalsuse põhimõtet, direktiivi 2014/59/EL (2) artikleid 28 ja 29 ning TUB artiklit 69octiesdecies ja sellele järgnevaid artikleid.

—

Sellega seoses väidetakse et varajase sekkumise meetmete võtmisel peab sekkumine olema järk-järguline, mida käesoleval juhul ei ole järgitud. Nähti ette kõige enam piirav meede, mis on seega õigusvastane ja tühine.

| 2. | Teine väide, et puuduvad põhjendused, mis käsitleksid proportsionaalsuse ja järk-järgulisuse nõudeid, mida varajase sekkumise meetmete süsteem tervikuna eeldab. |
| --- | --- |

2.

Teine väide, et puuduvad põhjendused, mis käsitleksid proportsionaalsuse ja järk-järgulisuse nõudeid, mida varajase sekkumise meetmete süsteem tervikuna eeldab.

| 3. | Kolmas väide, et on rikutud direktiivi 2014/59/EL artikli 29 viimast lauset ja avaliku sektori hea halduse põhimõtet.






  — | Sellega seoses väidetakse, et eelmise haldusnõukogu liikmete nimetamine ajutisteks halduriteks rikub huvide konfliktist vabastamise kohustust. |
| --- | --- | --- |

3.

Kolmas väide, et on rikutud direktiivi 2014/59/EL artikli 29 viimast lauset ja avaliku sektori hea halduse põhimõtet.

—

Sellega seoses väidetakse, et eelmise haldusnõukogu liikmete nimetamine ajutisteks halduriteks rikub huvide konfliktist vabastamise kohustust.

| 4. | Neljas väide, et on rikutud TUB artiklit 70, võimu on kuritarvitatud ja põhjendused on jäetud esitamata.






  — | Sellega seoses väidetakse, et kuna erihaldus on seotud raskete rikkumiste või eiramistega, muudab see meetmed vastuoluliseks ja ebajärjekindlaks. |
| --- | --- | --- |

4.

Neljas väide, et on rikutud TUB artiklit 70, võimu on kuritarvitatud ja põhjendused on jäetud esitamata.

—

Sellega seoses väidetakse, et kuna erihaldus on seotud raskete rikkumiste või eiramistega, muudab see meetmed vastuoluliseks ja ebajärjekindlaks.

| 5. | Viies väide, et on rikutud aktsionäri õigusi käsitlevaid õigusnorme, mis sisalduvad direktiivis (EL) 1132/2017 (3) ja Itaalia tsiviilkoodeksis (codice civile) ning puudutavad ühtlasi Euroopa Liidu põhiõiguste harta, Euroopa inimõiguste konventsiooni ja Itaalia põhiseadusega tagatud aluspõhimõtete rakendamist omandi, hoiuste ja ettevõtlusega tegelemise kaitse valdkonnas ning kodaniku enesemääramist isiklikes valikutes. |
| --- | --- |

5.

Viies väide, et on rikutud aktsionäri õigusi käsitlevaid õigusnorme, mis sisalduvad direktiivis (EL) 1132/2017 (3) ja Itaalia tsiviilkoodeksis (codice civile) ning puudutavad ühtlasi Euroopa Liidu põhiõiguste harta, Euroopa inimõiguste konventsiooni ja Itaalia põhiseadusega tagatud aluspõhimõtete rakendamist omandi, hoiuste ja ettevõtlusega tegelemise kaitse valdkonnas ning kodaniku enesemääramist isiklikes valikutes.

---

(1)  Nõukogu 15. oktoobri 2013. aasta määrus (EL) nr 1024/2013, millega antakse Euroopa Keskpangale eriülesanded seoses krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve poliitikaga (ELT 2013, L 287, lk 63).

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/59/EL, millega luuakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse õigusraamistik ning muudetakse nõukogu direktiivi 82/891/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2001/24/EÜ, 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2005/56/EÜ, 2007/36/EÜ, 2011/35/EL, 2012/30/EL ja 2013/36/EL ning määruseid (EL) nr 1093/2010 ja (EL) nr 648/2012 (ELT 2014, L 173, lk 190).

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2017. aasta direktiiv (EL) 2017/1132 äriühinguõiguse teatavate aspektide kohta (ELT 2017, L 169, lk 46).

---

| 16.9.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/41 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/41

---

12. juulil 2019 esitatud hagi — Crédit Lyonnais versus EKP

(kohtuasi T-504/19)

(2019/C 312/33)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Crédit Lyonnais (Lyon, Prantsusmaa) (esindajad: advokaadid A. Champsaur ja A. Delors)

Kostja: Euroopa Keskpank

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada ELTL artiklite 256 ja 263 alusel EKP 3. mai 2019. aasta otsus ECB-SSM-2019-FRCAG-39 osas, milles keeldutakse hagejale andmast luba finantsvõimendusmäära arvutamisel 34 % tema CDC vastu olevate nõuete arvesse võtmata jätmiseks; |
| --- | --- |

—

tühistada ELTL artiklite 256 ja 263 alusel EKP 3. mai 2019. aasta otsus ECB-SSM-2019-FRCAG-39 osas, milles keeldutakse hagejale andmast luba finantsvõimendusmäära arvutamisel 34 % tema CDC vastu olevate nõuete arvesse võtmata jätmiseks;

| — | mõista kõik kohtukulud välja EKP-lt. |
| --- | --- |

—

mõista kõik kohtukulud välja EKP-lt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjendamiseks esitab hageja kolm väidet.

| 1. | Esimene väide, et rikutud on ELTL artiklit 266 ja Üldkohtu otsuse seadusjõudu. Hageja leiab, et Euroopa Keskpank rikkus ELTL artiklit 266 ja kohtuotsuse seadusjõudu, kuna ta tugines oma otsuses põhjendustele, mida Üldkohus on oma 13. juuli 2018. aasta otsuses Crédit agricole vs. EKP (T-758/16, EU:T:2018:472) juba analüüsinud ja mille ta on tagasi lükanud, ning tuues jätkuvalt esile teoreetilise ohu, et Prantsuse riik jätab oma kohustused täitmata, ning varade erakorralise müügi vajaduse ohu, ilma et ta oleks nende kinnituste tõenäosust tõendanud. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide, et rikutud on ELTL artiklit 266 ja Üldkohtu otsuse seadusjõudu. Hageja leiab, et Euroopa Keskpank rikkus ELTL artiklit 266 ja kohtuotsuse seadusjõudu, kuna ta tugines oma otsuses põhjendustele, mida Üldkohus on oma 13. juuli 2018. aasta otsuses Crédit agricole vs. EKP (T-758/16, EU:T:2018:472) juba analüüsinud ja mille ta on tagasi lükanud, ning tuues jätkuvalt esile teoreetilise ohu, et Prantsuse riik jätab oma kohustused täitmata, ning varade erakorralise müügi vajaduse ohu, ilma et ta oleks nende kinnituste tõenäosust tõendanud.

| 2. | Teine väide, et esiteks on EKP rikkunud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määruse (EL) nr 575/2013 krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ja määruse (EL) nr 648/2012 muutmise kohta (ELT 2013, L 176, lk 1) artikli 429 lõiget 14 ja artikli 400 lõike 1 punkti a ning teiseks võimu kuritarvitanud. Hageja on seisukohal, et tuginedes oma otsuses Caisse des dépôts et consignations’i (edaspidi „CDC“) riskide kontsentreerumisele, et keelduda andmast luba jätta finantsvõimenduse määrast täielikult välja Crédit Lyonnais’ (edaspidi „LCL“) CDC-s olevad riskipositsioonid, kehtestab EKP LCL-ile usaldatavusnõude seoses riiginõuete kontsentreerumisega, mida määruse (EL) nr 575/2013 artikli 400 lõike 1 punkt a ei luba tal kehtestada, ning kasutab pädevust, mille määruse artikli 429 lõige 14 talle annab, muudel kui selles artiklis ette nähtud eesmärkidel. |
| --- | --- |

2.

Teine väide, et esiteks on EKP rikkunud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määruse (EL) nr 575/2013 krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ja määruse (EL) nr 648/2012 muutmise kohta (ELT 2013, L 176, lk 1) artikli 429 lõiget 14 ja artikli 400 lõike 1 punkti a ning teiseks võimu kuritarvitanud. Hageja on seisukohal, et tuginedes oma otsuses Caisse des dépôts et consignations’i (edaspidi „CDC“) riskide kontsentreerumisele, et keelduda andmast luba jätta finantsvõimenduse määrast täielikult välja Crédit Lyonnais’ (edaspidi „LCL“) CDC-s olevad riskipositsioonid, kehtestab EKP LCL-ile usaldatavusnõude seoses riiginõuete kontsentreerumisega, mida määruse (EL) nr 575/2013 artikli 400 lõike 1 punkt a ei luba tal kehtestada, ning kasutab pädevust, mille määruse artikli 429 lõige 14 talle annab, muudel kui selles artiklis ette nähtud eesmärkidel.

| 3. | Kolmas väide, et EKP tegi ilmse hindamisvea, kui ta jättis jätkuvalt arvesse võtmata reguleeritud hoiuste eriomadusi, rikkudes seega oma kohustust hinnata hoolsalt ja erapooletult juhtumi kõiki olulisi asjaolusid ning teha nende põhjal asjakohased järeldused. Hageja leiab, et selliselt toimides teeb EKP ilmse vea ka reguleeritud hoiustega seotud usaldatavusriskide hindamisel. |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide, et EKP tegi ilmse hindamisvea, kui ta jättis jätkuvalt arvesse võtmata reguleeritud hoiuste eriomadusi, rikkudes seega oma kohustust hinnata hoolsalt ja erapooletult juhtumi kõiki olulisi asjaolusid ning teha nende põhjal asjakohased järeldused. Hageja leiab, et selliselt toimides teeb EKP ilmse vea ka reguleeritud hoiustega seotud usaldatavusriskide hindamisel.

---

| 16.9.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/42 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/42

---

17. juulil 2019 esitatud hagi — Lux versus komisjon

(kohtuasi T-513/19)

(2019/C 312/34)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Catherine Lux (Strasbourg, Prantsusmaa) (esindaja: advokaat N. de Montigny)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada individuaalsete maksete haldamise ja maksmise ameti (PMO.4) 21. septembri 2018. aasta otsus, millega hageja lepingu üleviimist Euroopa Toiduohutusametist (EFSA) Euroopa Liidu Lennundusohutusametisse (EASA) käsitati uue töölepingu sõlmimisena, ja nõue mitte kohaldada tema suhtes personalieeskirjade XIII lisa artiklites 21 ja 22 kehtestatud üleminekumeetmeid; |
| --- | --- |

—

tühistada individuaalsete maksete haldamise ja maksmise ameti (PMO.4) 21. septembri 2018. aasta otsus, millega hageja lepingu üleviimist Euroopa Toiduohutusametist (EFSA) Euroopa Liidu Lennundusohutusametisse (EASA) käsitati uue töölepingu sõlmimisena, ja nõue mitte kohaldada tema suhtes personalieeskirjade XIII lisa artiklites 21 ja 22 kehtestatud üleminekumeetmeid;

| — | mõista kohtukulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja viis väidet.

| 1. | Esimene väide, et rikuti Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade XIII lisa artikleid 21 ja 22, sest komisjon tõlgendas vääralt mõistet „teenistusse asumine“. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide, et rikuti Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade XIII lisa artikleid 21 ja 22, sest komisjon tõlgendas vääralt mõistet „teenistusse asumine“.

| 2. | Teine väide, et rikuti üldiste rakenduseeskirjade artikleid 10 ja 12, kuivõrd need sätted on vastu võetud selleks, et soodustada ametite vahelist mobiilsust, edendades Euroopa karjäärivõimalusi ametites. |
| --- | --- |

2.

Teine väide, et rikuti üldiste rakenduseeskirjade artikleid 10 ja 12, kuivõrd need sätted on vastu võetud selleks, et soodustada ametite vahelist mobiilsust, edendades Euroopa karjäärivõimalusi ametites.

| 3. | Kolmas väide, et rikuti õiguskindluse ja tagasiulatuva jõu puudumise põhimõtet. Hageja väidab selle kohta, et tema otsus jääda 2017. aastal teenistusse EASAs rajanes EASA personaliosakonna 2017. aasta kinnitusel, et selline teenistussuhte jätkumine tagab hagejale ka EFSAs omandatud pensioniõigusi puudutavate tingimuste jätkuva kohaldamise. |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide, et rikuti õiguskindluse ja tagasiulatuva jõu puudumise põhimõtet. Hageja väidab selle kohta, et tema otsus jääda 2017. aastal teenistusse EASAs rajanes EASA personaliosakonna 2017. aasta kinnitusel, et selline teenistussuhte jätkumine tagab hagejale ka EFSAs omandatud pensioniõigusi puudutavate tingimuste jätkuva kohaldamise.

| 4. | Neljas väide, et rikuti ajutiste teenistujate teenistuskäigu ja tööhõive jätkuvuse põhimõtet. Hageja väidab, et komisjon ei saa jätta kohaldamata üldiste rakenduseeskirjade artikleid 10 ja 12, kuivõrd ta ise kehtestas ametite ajutiste teenistujate tööhõive ühise ja jätkuva käsitlemise põhimõtte. |
| --- | --- |

4.

Neljas väide, et rikuti ajutiste teenistujate teenistuskäigu ja tööhõive jätkuvuse põhimõtet. Hageja väidab, et komisjon ei saa jätta kohaldamata üldiste rakenduseeskirjade artikleid 10 ja 12, kuivõrd ta ise kehtestas ametite ajutiste teenistujate tööhõive ühise ja jätkuva käsitlemise põhimõtte.

| 5. | Viies väide, et rikuti võrdse kohtlemise põhimõtet. Hageja väidab selle kohta, et ükski kaalutlus ei võimalda õigustada ametniku ja ajutise teenistuja erinevat kohtlemist pensioniõiguste valdkonnas. |
| --- | --- |

5.

Viies väide, et rikuti võrdse kohtlemise põhimõtet. Hageja väidab selle kohta, et ükski kaalutlus ei võimalda õigustada ametniku ja ajutise teenistuja erinevat kohtlemist pensioniõiguste valdkonnas.

---

| 16.9.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/43 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/43

---

22. juulil 2019 esitatud hagi — Heitec versus EUIPO — Hetec Datensysteme (HEITEC)

(kohtuasi T-520/19)

(2019/C 312/35)

Hagiavalduse keel: saksa

Pooled

Hageja: Heitec AG (Erlangen, Saksamaa) (esindaja: advokaat G. Wagner)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: Hetec Datensysteme GmbH (Germering, Saksamaa)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusaluse kaubamärgi omanik: hageja

Vaidlusalune kaubamärk: ELi sõnamärk HEITEC — ELi kaubamärk nr 774 331

Menetlus EUIPOs: kehtetuks tunnistamise menetlus

Vaidlustatud otsus: EUIPO teise apellatsioonikoja 23. aprilli 2019. aasta otsus asjas R 1171/2018-2

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus;

| — | mõista kohtukulud välja EUIPO-lt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja EUIPO-lt.

Väited

| — | rikutud on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 95 lõiget 2; |
| --- | --- |

—

rikutud on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 95 lõiget 2;

| — | rikutud on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 58 lõike 1punkti a koosmõjus komisjoni määruse (EÜ) nr 2868/95 eeskirja 40 lõikega 5 koosmõjus komisjoni määruse (EÜ) nr 2868/95 eeskirja 2 lõigetega 3 ja 4. |
| --- | --- |

—

rikutud on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 58 lõike 1punkti a koosmõjus komisjoni määruse (EÜ) nr 2868/95 eeskirja 40 lõikega 5 koosmõjus komisjoni määruse (EÜ) nr 2868/95 eeskirja 2 lõigetega 3 ja 4.

---

| 16.9.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/44 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/44

---

26. juulil 2019 esitatud hagi — Sánchez Cano versus EUIPO — Grupo Osborne (EL TORO BALLS Fini)

(kohtuasi T-527/19)

(2019/C 312/36)

Hagiavalduse keel: hispaania

Pooled

Hageja: Sánchez Cano, SA (Molina del Segura, Hispaania) (esindajad: advokaadid C. Giner Mas ja M. González Aleixandre)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Teine pool apellatsioonikoja menetluses: Grupo Osborne, SA (El Puerto de Santa María, Hispaania)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusaluse kaubamärgi taotleja: hageja Üldkohtus

Vaidlusalune kaubamärk: ELi kujutismärgi EL TORO BALLS Fini taotlus — registreerimistaotlus nr 15 648 595

Menetlus EUIPOs: vastulausemenetlus

Vaidlustatud otsus: EUIPO teise apellatsioonikoja 22. märtsi 2019. aasta otsus asjas R 2690/2017-2

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada tervikuna vaidlustatud otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada tervikuna vaidlustatud otsus;

| — | kohustada kostjat hüvitama talle käesoleva hagiga seonduvad ja sellest tulenevad kulud ning samuti need kulud, mis tal tekkisid apellatsioonikojas, või — kui teine pool apellatsioonikoja menetluses astub menetlusse — kohustada kostjat ja seda teist poolt hüvitama talle solidaarselt käesoleva hagiga seonduvad ja sellest tulenevad kulud ning samuti need kulud, mis tal tekkisid apellatsioonikojas. |
| --- | --- |

—

kohustada kostjat hüvitama talle käesoleva hagiga seonduvad ja sellest tulenevad kulud ning samuti need kulud, mis tal tekkisid apellatsioonikojas, või — kui teine pool apellatsioonikoja menetluses astub menetlusse — kohustada kostjat ja seda teist poolt hüvitama talle solidaarselt käesoleva hagiga seonduvad ja sellest tulenevad kulud ning samuti need kulud, mis tal tekkisid apellatsioonikojas.

Väide

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine.

---

| 16.9.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/45 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/45

---

26. juulil 2019 esitatud hagi — Nord Stream versus parlament ja nõukogu

(kohtuasi T-530/19)

(2019/C 312/37)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Nord Stream AG (Zug, Šveits) (esindajad: advokaadid M. Raible, C. von Köckritz ja J. von Andreae)

Kostjad: Euroopa Parlament ja Euroopa Liidu Nõukogu

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/692, millega muudetakse direktiivi 2009/73/EÜ, mis käsitleb maagaasi siseturu ühiseeskirju, osas, milles selle direktiivi artikli 1 punktiga 9 lisati direktiivi 2009/73 artikli 49a lõike 3 esimene lause, mis ütleb, et „[l]õigete 1 ja 2 kohased otsused tuleb võtta vastu hiljemalt 24. maiks 2020“; |
| --- | --- |

—

tühistada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/692, millega muudetakse direktiivi 2009/73/EÜ, mis käsitleb maagaasi siseturu ühiseeskirju, osas, milles selle direktiivi artikli 1 punktiga 9 lisati direktiivi 2009/73 artikli 49a lõike 3 esimene lause, mis ütleb, et „[l]õigete 1 ja 2 kohased otsused tuleb võtta vastu hiljemalt 24. maiks 2020“;

| — | mõista hageja kohtukulud välja Euroopa Parlamendilt ja/või Euroopa Liidu Nõukogult. |
| --- | --- |

—

mõista hageja kohtukulud välja Euroopa Parlamendilt ja/või Euroopa Liidu Nõukogult.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja kolm väidet.

| 1. | Esimene väide, et tähtaeg võimalike erandiotsuste tegemiseks direktiivi 2009/73 värskelt lisatud artikli 49a alusel on liiga lühike ja rikub seega proportsionaalsuse üldpõhimõtet, mis on sätestatud ELL artikli 5 lõikes 4. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide, et tähtaeg võimalike erandiotsuste tegemiseks direktiivi 2009/73 värskelt lisatud artikli 49a alusel on liiga lühike ja rikub seega proportsionaalsuse üldpõhimõtet, mis on sätestatud ELL artikli 5 lõikes 4.

| 2. | Teine väide, et muutmisdirektiiv tuleb osaliselt tühistada ELTL artikli 296 rikkumise tõttu, kuna selles ei ole põhjendatud, miks lisati vaidlustatud sättesse liiga lühike tähtaeg. |
| --- | --- |

2.

Teine väide, et muutmisdirektiiv tuleb osaliselt tühistada ELTL artikli 296 rikkumise tõttu, kuna selles ei ole põhjendatud, miks lisati vaidlustatud sättesse liiga lühike tähtaeg.

| 3. | Kolmas väide, et vaidlustatud säte rikub õiguspärase ootuse põhimõtet, kuna see piirab põhjendamatult võimalust saada erandeid direktiivi 2009/73 värskelt lisatud artikli 49a alusel. Niisuguste erandite saamise võimalus on õiguslikult nõutav, et kaitsta selliseid kolmandate riikide avamere torujuhtmeid käitavate ettevõtjate õiguspäraseid ootusi, mis olid muutmisdirektiivi jõustumisel valmis ja töös. |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide, et vaidlustatud säte rikub õiguspärase ootuse põhimõtet, kuna see piirab põhjendamatult võimalust saada erandeid direktiivi 2009/73 värskelt lisatud artikli 49a alusel. Niisuguste erandite saamise võimalus on õiguslikult nõutav, et kaitsta selliseid kolmandate riikide avamere torujuhtmeid käitavate ettevõtjate õiguspäraseid ootusi, mis olid muutmisdirektiivi jõustumisel valmis ja töös.

---

| 16.9.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/46 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/46

---

29. juulil 2019 esitatud hagi — EC Brand Comércio, Importação e Exportação de Vestuário em Geral versus EUIPO (pantys)

(kohtuasi T-532/19)

(2019/C 312/38)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: EC Brand Comércio, Importação e Exportação de Vestuário em Geral LTDA (Sorocaba, Brasiilia) (esindajad: advokaadid B. Bittner ja U. Heinrich)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusalune kaubamärk: ELi kujutismärgi pantys taotlus — registreerimistaotlus nr 17 869 310

Vaidlustatud otsus: EUIPO viienda apellatsioonikoja 22. mai 2019. aasta otsus asjas R 314/2019-5

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud otsus, millega jäeti kaebus rahuldamata järgmiste kaupade ja teenuste osas:






  — | klass 05: hügieeniotstarbelised absorbendid, mähkmed, hügieenisidemed, inkontinentsuse puhul kasutatavad hügieenisidemed; |
| --- | --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus, millega jäeti kaebus rahuldamata järgmiste kaupade ja teenuste osas:

—

klass 05: hügieeniotstarbelised absorbendid, mähkmed, hügieenisidemed, inkontinentsuse puhul kasutatavad hügieenisidemed;

| — | klass 35: naiste hügieenitoodete e-kaubanduse teenused; |
| --- | --- |

—

klass 35: naiste hügieenitoodete e-kaubanduse teenused;

| — | mõista kohtukulud välja EUIPO-lt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja EUIPO-lt.

Väited

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 7 lõike 1 punkti c rikkumine; |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 7 lõike 1 punkti c rikkumine;

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 7 lõike 1 punkti b rikkumine; |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 7 lõike 1 punkti b rikkumine;

| — | ulatuslik kasutamine Euroopa Liidus. |
| --- | --- |

—

ulatuslik kasutamine Euroopa Liidus.

---

| 16.9.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/47 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/47

---

29. juulil 2019 esitatud hagi — Artur Florêncio & Filhos, Affsports versus EUIPO — (Anadeco Gestion (sflooring))

(kohtuasi T-533/19)

(2019/C 312/39)

Hagiavalduse keel: inglise

Pooled

Hageja: Artur Florêncio & Filhos, Affsports Lda (Sintra, Portugal) (esindaja: advokaat D. Martins Pereiera Soares)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: Anadeco Gestion, SA (Cartagena, Hispaania)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusaluse kaubamärgi taotleja: hageja Üldkohtus

Vaidlusalune kaubamärk: ELi kujutismärgi sflooring, mis on esitatud musta, valge ja halli värviga, taotlus — registreerimistaotlus nr 11 943 586

Menetlus EUIPOs: vastulausemenetlus

Vaidlustatud otsus: EUIPO neljanda apellatsioonikoja 20. mai 2019. aasta otsus asjas R 1870/2018-4

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | rahuldada käesolev hagi täies ulatuses; |
| --- | --- |

—

rahuldada käesolev hagi täies ulatuses;

| — | tühistada vaidlustatud otsus tervikuna; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus tervikuna;

| — | muuta vaidlustatud otsust käesolevas hagis esitatud põhjenduste kohaselt ja nõustuda ELi kaubamärgi sflooring nr 11 943 588 registreerimisega; |
| --- | --- |

—

muuta vaidlustatud otsust käesolevas hagis esitatud põhjenduste kohaselt ja nõustuda ELi kaubamärgi sflooring nr 11 943 588 registreerimisega;

| — | mõista hageja kohtukulud ja käesoleva asjaga seoses EUIPO menetluses kantud kulud välja EUIPO-lt; |
| --- | --- |

—

mõista hageja kohtukulud ja käesoleva asjaga seoses EUIPO menetluses kantud kulud välja EUIPO-lt;

| — | mõista hageja poolt EUIPO menetluses kantud kulud välja teiselt menetluspoolelt. |
| --- | --- |

—

mõista hageja poolt EUIPO menetluses kantud kulud välja teiselt menetluspoolelt.

Väited

| — | Puuduvad piisavad tõendid varasema kaubamärgi T-FLOORING tegeliku kasutamise kohta; |
| --- | --- |

—

Puuduvad piisavad tõendid varasema kaubamärgi T-FLOORING tegeliku kasutamise kohta;

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine.

---

| 16.9.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/48 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/48

---

30. juulil 2019 esitatud hagi — H.R. Paricipations versus EUIPO — Hottinger Investment Management (JCE HOTTINGUER)

(kohtuasi T-535/19)

(2019/C 312/40)

Hagiavalduse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: H.R. Paricipations SA (Luxembourg, Luksemburg) (esindajad: advokaadid P. Wilhelm ja J. Rossi)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Teine pool apellatsioonikoja menetluses: Hottinger Investment Management Ltd (London, Ühendkuningriik)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusaluse kaubamärgi omanik: hageja Üldkohtus

Vaidlusalune kaubamärk: ELi sõnamärk JCE HOTTINGUER — ELi kaubamärk nr 10 093 391

Menetlus EUIPOs: kehtetuks tunnistamise menetlus

Vaidlustatud otsus: EUIPO teise apellatsioonikoja 3. mai 2019. aasta otsus asjas R 2078/2018-2

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tunnistada hagi vastuvõetavaks ja põhjendatuks; |
| --- | --- |

—

tunnistada hagi vastuvõetavaks ja põhjendatuks;

| — | tühistada vaidlustatud otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus;

| — | mõista hageja kohtukulud välja EUIPO-lt. |
| --- | --- |

—

mõista hageja kohtukulud välja EUIPO-lt.

Väited

| — | Rikutud on olulisi menetlusnorme, kuna tühistamisosakonnale esitatud kehtetuks tunnistamise taotluses esinesid puudused. |
| --- | --- |

—

Rikutud on olulisi menetlusnorme, kuna tühistamisosakonnale esitatud kehtetuks tunnistamise taotluses esinesid puudused.

| — | Rikutud on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 60 lõike 1 punkti c koostoimes sama määruse artikli 8 lõikega 4. |
| --- | --- |

—

Rikutud on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 60 lõike 1 punkti c koostoimes sama määruse artikli 8 lõikega 4.

---

| 16.9.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/49 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/49

---

7. augustil 2019 esitatud hagi — Isigny — Sainte Mère versus EUIPO (Teatava lainega kuldse anuma kuju)

(kohtuasi T-546/19)

(2019/C 312/41)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Isigny — Sainte Mère (Isigny-sur-Mer, Prantsusmaa) (esindaja: advokaat D. Mallo Saint-Jalmes)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusalune kaubamärk: ELi ruumilise kaubamärgi (Teatava lainega kuldse anuma kuju) taotlus — registreerimistaotlus nr 17 871 521

Vaidlustatud otsus: EUIPO viienda apellatsioonikoja 22. mai 2019. aasta otsus asjas R 1513/2018-5

Nõue

Hageja palub Üldkohtul tühistada vaidlustatud otsus.

Väide

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 7 lõike 1 punkti b rikkumine.

---