# Úřední věstník C 13/15.

| | ISSN 1977-0863 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 13 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 5915. ledna 2016 |

ISSN 1977-0863

Úřední věstník

Evropské unie

C 13

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 5915. ledna 2016

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Usnesení, doporučení a stanoviska |
| | USNESENÍ |
| | Evropský hospodářský a sociální výbor |
| | 510. plenární zasedání EHSV ve dnech 16. a 17. ZÁŘÍ 2015 |
| 2016/C 013/01 | Usnesení Evropského hospodářského a sociálního výboru k současné uprchlické krizi | 1 |
| | STANOVISKA |
| | Evropský hospodářský a sociální výbor |
| | 510. plenární zasedání EHSV ve dnech 16. a 17. ZÁŘÍ 2015 |
| 2016/C 013/02 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Zkušenosti s SBA v USA a EU: osvědčené postupy pro inovativní činnost malých a středních podniků (stanovisko z vlastní iniciativy) | 2 |
| 2016/C 013/03 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Rodinné podniky v Evropě jako zdroj budoucího růstu a lepších pracovních míst (stanovisko z vlastní iniciativy) | 8 |
| 2016/C 013/04 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Směrem k digitálnímu zdraví – elektronické informace pro bezpečné užívání léčivých přípravků (stanovisko z vlastní iniciativy) | 14 |
| 2016/C 013/05 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Státní podpora podniků: je účinná a efektivní? (stanovisko z vlastní iniciativy) | 19 |
| 2016/C 013/06 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Ekonomika pro společné blaho: udržitelný ekonomický model zaměřený na sociální soudržnost (stanovisko z vlastní iniciativy) | 26 |
| 2016/C 013/07 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Metoda Společenství pro demokratickou a sociální HMU (stanovisko z vlastní iniciativy) | 33 |
| 2016/C 013/08 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Zásady efektivních a spolehlivých systémů sociálních dávek (stanovisko z vlastní iniciativy) | 40 |
| 2016/C 013/09 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Uznávání dovedností a kvalifikací dosažených prostřednictvím neformálního a informálního učení – praktický příspěvek organizované občanské společnosti (stanovisko z vlastní iniciativy) | 49 |
| 2016/C 013/10 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Zlepšení výsledků vnitrostátních duálních systémů odborného vzdělávání (stanovisko z vlastní iniciativy) | 57 |
| 2016/C 013/11 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Boj proti korupci v EU – reakce na obavy podniků a občanské společnosti (stanovisko z vlastní iniciativy) | 63 |
| 2016/C 013/12 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Perspektivy dlouhodobého inteligentního a udržitelného rozvoje evropského odvětví těžby v pobřežních vodách a jeho vztahy s námořními odvětvími v EU (stanovisko z vlastní iniciativy) | 73 |
| 2016/C 013/13 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Kulturní a tvůrčí odvětví – evropská výhoda, kterou je třeba využít v celosvětové hospodářské soutěži (stanovisko z vlastní iniciativy) | 83 |
| 2016/C 013/14 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Programy rozvoje venkova – záplatová řešení nebo první zárodky oživení ekonomiky? (stanovisko z vlastní iniciativy) | 89 |
| 2016/C 013/15 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Význam obchodu se zemědělskými produkty pro budoucí rozvoj zemědělství a farmářství v EU v kontextu zajišťování dodávek potravin na celosvětové úrovni (stanovisko z vlastní iniciativy) | 97 |
| 2016/C 013/16 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Sociální inovace, navazování kontaktů a digitální komunikace (stanovisko z vlastní iniciativy) | 104 |
| 2016/C 013/17 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Sociální dumping v evropském odvětví civilního letectví (stanovisko z vlastní iniciativy) | 110 |
| 2016/C 013/18 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Kyberaktivismus a organizace občanské společnosti (stanovisko z vlastní iniciativy) | 116 |
| 2016/C 013/19 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Revize dohody o přidružení mezi EU a Mexikem (stanovisko z vlastní iniciativy) | 121 |
| 2016/C 013/20 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Zemědělství, venkovské oblasti a udržitelný rozvoj v zemích Východního partnerství (stanovisko z vlastní iniciativy) | 128 |
| 2016/C 013/21 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Směrem k úmluvě MOP proti genderově podmíněnému násilí na pracovišti (stanovisko z vlastní iniciativy) | 138 |
| 2016/C 013/22 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Akty v přenesené pravomoci (dodatkové stanovisko) | 145 |
| 2016/C 013/23 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Vytvoření finančního ekosystému pro sociální podniky (průzkumné stanovisko) | 152 |
| 2016/C 013/24 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Dopady digitalizace na odvětví služeb a zaměstnanost ve vztahu k průmyslové změně (průzkumné stanovisko) | 161 |
| 2016/C 013/25 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Integrovaná politika EU v oblasti letectví (průzkumné stanovisko) | 169 |
| 2016/C 013/26 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Vnitřní trh mezinárodní nákladní silniční dopravy – sociální dumping a kabotáž (průzkumné stanovisko na žádost lucemburského předsednictví) | 176 |
| 2016/C 013/27 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Zlepšení fungování Evropské unie využitím potenciálu Lisabonské smlouvy a k tématu Možný vývoj a úpravy současné institucionální struktury Evropské unie | 183 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

I   Usnesení, doporučení a stanoviska

USNESENÍ

Evropský hospodářský a sociální výbor

510. plenární zasedání EHSV ve dnech 16. a 17. ZÁŘÍ 2015

2016/C 013/01

Usnesení Evropského hospodářského a sociálního výboru k současné uprchlické krizi

1

STANOVISKA

Evropský hospodářský a sociální výbor

510. plenární zasedání EHSV ve dnech 16. a 17. ZÁŘÍ 2015

2016/C 013/02

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Zkušenosti s SBA v USA a EU: osvědčené postupy pro inovativní činnost malých a středních podniků (stanovisko z vlastní iniciativy)

2

2016/C 013/03

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Rodinné podniky v Evropě jako zdroj budoucího růstu a lepších pracovních míst (stanovisko z vlastní iniciativy)

8

2016/C 013/04

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Směrem k digitálnímu zdraví – elektronické informace pro bezpečné užívání léčivých přípravků (stanovisko z vlastní iniciativy)

14

2016/C 013/05

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Státní podpora podniků: je účinná a efektivní? (stanovisko z vlastní iniciativy)

19

2016/C 013/06

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Ekonomika pro společné blaho: udržitelný ekonomický model zaměřený na sociální soudržnost (stanovisko z vlastní iniciativy)

26

2016/C 013/07

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Metoda Společenství pro demokratickou a sociální HMU (stanovisko z vlastní iniciativy)

33

2016/C 013/08

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Zásady efektivních a spolehlivých systémů sociálních dávek (stanovisko z vlastní iniciativy)

40

2016/C 013/09

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Uznávání dovedností a kvalifikací dosažených prostřednictvím neformálního a informálního učení – praktický příspěvek organizované občanské společnosti (stanovisko z vlastní iniciativy)

49

2016/C 013/10

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Zlepšení výsledků vnitrostátních duálních systémů odborného vzdělávání (stanovisko z vlastní iniciativy)

57

2016/C 013/11

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Boj proti korupci v EU – reakce na obavy podniků a občanské společnosti (stanovisko z vlastní iniciativy)

63

2016/C 013/12

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Perspektivy dlouhodobého inteligentního a udržitelného rozvoje evropského odvětví těžby v pobřežních vodách a jeho vztahy s námořními odvětvími v EU (stanovisko z vlastní iniciativy)

73

2016/C 013/13

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Kulturní a tvůrčí odvětví – evropská výhoda, kterou je třeba využít v celosvětové hospodářské soutěži (stanovisko z vlastní iniciativy)

83

2016/C 013/14

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Programy rozvoje venkova – záplatová řešení nebo první zárodky oživení ekonomiky? (stanovisko z vlastní iniciativy)

89

2016/C 013/15

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Význam obchodu se zemědělskými produkty pro budoucí rozvoj zemědělství a farmářství v EU v kontextu zajišťování dodávek potravin na celosvětové úrovni (stanovisko z vlastní iniciativy)

97

2016/C 013/16

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Sociální inovace, navazování kontaktů a digitální komunikace (stanovisko z vlastní iniciativy)

104

2016/C 013/17

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Sociální dumping v evropském odvětví civilního letectví (stanovisko z vlastní iniciativy)

110

2016/C 013/18

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Kyberaktivismus a organizace občanské společnosti (stanovisko z vlastní iniciativy)

116

2016/C 013/19

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Revize dohody o přidružení mezi EU a Mexikem (stanovisko z vlastní iniciativy)

121

2016/C 013/20

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Zemědělství, venkovské oblasti a udržitelný rozvoj v zemích Východního partnerství (stanovisko z vlastní iniciativy)

128

2016/C 013/21

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Směrem k úmluvě MOP proti genderově podmíněnému násilí na pracovišti (stanovisko z vlastní iniciativy)

138

2016/C 013/22

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Akty v přenesené pravomoci (dodatkové stanovisko)

145

2016/C 013/23

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Vytvoření finančního ekosystému pro sociální podniky (průzkumné stanovisko)

152

2016/C 013/24

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Dopady digitalizace na odvětví služeb a zaměstnanost ve vztahu k průmyslové změně (průzkumné stanovisko)

161

2016/C 013/25

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Integrovaná politika EU v oblasti letectví (průzkumné stanovisko)

169

2016/C 013/26

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Vnitřní trh mezinárodní nákladní silniční dopravy – sociální dumping a kabotáž (průzkumné stanovisko na žádost lucemburského předsednictví)

176

2016/C 013/27

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Zlepšení fungování Evropské unie využitím potenciálu Lisabonské smlouvy a k tématu Možný vývoj a úpravy současné institucionální struktury Evropské unie

183

---

| | III   Přípravné akty |
| --- | --- |
| | EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ A SOCIÁLNÍ VÝBOR |
| | 510. plenární zasedání EHSV ve dnech 16. a 17. ZÁŘÍ 2015 |
| 2016/C 013/28 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Zlepšování právní úpravy k dosažení lepších výsledků – agenda EU (COM(2015) 215 final) | 192 |
| 2016/C 013/29 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o vytvoření rámce Unie pro shromažďování, správu a využívání údajů v odvětví rybolovu a pro podporu vědeckého poradenství pro společnou rybářskou politiku (přepracované znění) (COM(2015) 294 final – 2015/0133 (COD)) | 201 |
| 2016/C 013/30 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1829/2003, pokud jde o možnost členských států omezit či zakázat používání geneticky modifikovaných potravin a krmiv na svém území (průběžný program) (COM(2015)177 final – 2015/0093 (COD)) | 203 |

III   Přípravné akty

EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ A SOCIÁLNÍ VÝBOR

510. plenární zasedání EHSV ve dnech 16. a 17. ZÁŘÍ 2015

2016/C 013/28

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Zlepšování právní úpravy k dosažení lepších výsledků – agenda EU (COM(2015) 215 final)

(COM(2015) 215 final)

192

2016/C 013/29

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o vytvoření rámce Unie pro shromažďování, správu a využívání údajů v odvětví rybolovu a pro podporu vědeckého poradenství pro společnou rybářskou politiku (přepracované znění) (COM(2015) 294 final – 2015/0133 (COD))

(COM(2015) 294 final – 2015/0133 (COD))

201

2016/C 013/30

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1829/2003, pokud jde o možnost členských států omezit či zakázat používání geneticky modifikovaných potravin a krmiv na svém území (průběžný program) (COM(2015)177 final – 2015/0093 (COD))

(COM(2015)177 final – 2015/0093 (COD))

203

---

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

I Usnesení, doporučení a stanoviska

USNESENÍ

Evropský hospodářský a sociální výbor

510. plenární zasedání EHSV ve dnech 16. a 17. ZÁŘÍ 2015

| 15.1.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 13/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 13/1

---

Usnesení Evropského hospodářského a sociálního výboru k současné uprchlické krizi

(2016/C 013/01)

EHSV vyzývá k okamžitým zodpovědným a kolektivním evropským krokům k řešení hromadného příchodu uprchlíků

Současná nepřijatelná situace uchazečů o azyl vyžaduje důkladnou strategii na úrovni Evropské unie vypracovanou ve spolupráci s členskými státy, sociálními partnery a dalšími zúčastněnými stranami, jež bude okamžitě řešit řadu problémů, jimž uprchlíci čelí.

Probíhající humanitární krizi, v níž se ocitá velké množství uprchlíků, považuje náš Výbor za velmi závažnou. Muži, ženy i děti vydávají každý den své životy v sázku v úsilí dostat se do Evropy. Rozsah probíhající uprchlické krize nemá obdoby a řada členských států je jí zasažena nepoměrně více než ostatní. Tato nesnadná situace vyžaduje, aby evropské členské státy projevily solidaritu, a to jak vůči lidem na útěku před válkou, pronásledováním, konflikty a chudobou, tak vůči sobě navzájem. Zajištění bezpečného vstupu a uvítání uprchlíků je zodpovědností všech členských států a je součástí našich základních evropských hodnot.

EHSV vyjadřuje svou solidaritu a hluboce lituje ztrát na životech a drsných podmínek, jimž čelí uprchlíci na své cestě do bezpečí. Vyzýváme organizace občanské společnosti, především ty, které jsou zastoupeny v EHSV, aby udělaly vše, co je v jejich silách, a napomohly přivítání a integraci uprchlíků. EHSV vysoce oceňuje nasazení lidí pracujících v místních orgánech veřejné správy a nevládních organizacích i dobrovolníků, kteří se aktivizují v občanských iniciativách v celé Evropské unii a poskytují pomoc lidem v tísni.

Evropská unie dnes musí konat jako skutečná unie a přijmout jednotný azylový zákon, přičemž prvním krokem musí být revize dublinského nařízení. Je na čase, aby vlády a politici následovali příklad občanů, sdružení a mnoha obcí, které se dokázaly mnohem rychleji a ve větší míře mobilizovat než naše vlády a evropské orgány. EHSV lituje, že Rada dosud nebyla schopna přijmout rozhodnutí, která jsou nezbytná k řešení této závažné humanitární krize. EHSV proto vyzývá Evropskou radu, aby se ještě před koncem měsíce sešla k mimořádnému summitu, kde by bylo dosaženo dohody o konkrétních opatřeních a krocích, a to včetně systému spravedlivých kvót.

EHSV je velmi znepokojen současným ohrožením schengenské dohody a volného pohybu, protože se jedná o jeden ze základních úspěchů, jemuž se těší občané Evropské unie.

Je zcela nezbytné podniknout okamžitá opatření řešící hlubší příčiny současného pohybu uprchlíků. EU musí v těchto záležitostech pracovat se zeměmi původu a tranzitu a EHSV vítá přístup založený na lidských právech, který Komise hodlá při této spolupráci zaujmout. V neposlední řadě EHSV zdůrazňuje nutné zapojení občanské společnosti do dialogu se třetími zeměmi.

---

STANOVISKA

Evropský hospodářský a sociální výbor

510. plenární zasedání EHSV ve dnech 16. a 17. ZÁŘÍ 2015

| 15.1.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 13/2 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 13/2

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Zkušenosti s SBA v USA a EU: osvědčené postupy pro inovativní činnost malých a středních podniků

(stanovisko z vlastní iniciativy)

(2016/C 013/02)

| Zpravodaj: | Ullrich SCHRÖDER |
| --- | --- |

Zpravodaj:

Ullrich SCHRÖDER

Dne 10. července 2014 se Evropský hospodářský a sociální výbor, v souladu s čl. 29 odst. 2 jednacího řádu, rozhodl vypracovat stanovisko k tématu

Zkušenosti s SBA v USA a EU: osvědčené postupy pro inovativní činnost malých a středních podniků (stanovisko z vlastní iniciativy).

Specializovaná sekce Jednotný trh, výroba a spotřeba, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 14. července 2015.

Na 510. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 16. a 17. září (jednání dne 16. září), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 207 hlasy pro a 6 členů se zdrželo hlasování.

1.   Závěry a doporučení

V EU existuje přibližně 21 milionů malých a středních podniků (MSP), které zaměstnávají téměř 90 milionů osob a vytvářejí více než 3 600 bilionů EUR přidané hodnoty. Jinými slovy, 99 % všech podniků jsou MSP, které zaměstnávají dvě ze tří osob a vytváří 58 % přidané hodnoty. Proto je zapotřebí, aby iniciativa „Small Business Act“ byla vlivným nástrojem.

EHSV vyslovuje následující doporučení týkající se některých důležitých částí přezkumu iniciativy „Small Business Act“ (SBA), který vychází ze zkušeností Small Business Administration v USA (která má shodný akronym, ale zcela jiný přístup).

1.1.   
  Přezkum iniciativy „Small Business Act“ je nezbytný.

Evropská komise uvedla, že má v úmyslu zveřejnit přezkum v první polovině roku 2015, ale nyní ho odložila. Protože existují významné oblasti s potenciálem ke zlepšení (viz níže), malé a střední podniky očekávají, že přezkum bude následovat po slyšeních. Z důvodu zásadní důležitosti pro MSP by měl být přezkum zveřejněn co nejdříve.

1.2.   
  Právní postavení a prosazování

Iniciativa SBA musí mít závaznější formu a klást si vyšší ambice. EHSV vyslovil tento požadavek již v letech 2008 a 2011, ale Evropská komise jej neprovedla.

V případě potřeby by měla zavádět více právních mechanismů týkajících se například zadávání veřejných zakázek, zásady „zelenou malým a středním podnikům“, posouzení dopadu a testů dopadů na malé a střední podniky. To by mělo být uplatněno na úrovni EU i na úrovni členských států, přičemž to bude znamenat výraznější úlohu Evropského parlamentu a parlamentů členských států. Zásady „zelenou malým a středním podnikům“ a „jen jednou“ se musí stát součástí interinstitucionální dohody orgánů EU o zlepšování právní úpravy.

1.3.   
  Politické postavení

SBA má v EU nižší politickou váhu než v USA. S cílem posílit postavení v EU doporučuje EHSV následující:

| — | sestavit zvláštní Radu pro konkurenceschopnost malých a středních podniků a SBA, která bude organizována jednou ročně na úrovni EU, jak uvedl EHSV ve svém stanovisku z roku 2011 (1), |
| --- | --- |

—

sestavit zvláštní Radu pro konkurenceschopnost malých a středních podniků a SBA, která bude organizována jednou ročně na úrovni EU, jak uvedl EHSV ve svém stanovisku z roku 2011 (1),

| — | Skupina na vysoké úrovni pro konkurenceschopnost a růst Rady by měla přezkoumat, jak pokročila vnitrostátní opatření pro provádění priorit SBA, a zvážit dodatečná opatření na úrovni EU. Výsledky by měly být sděleny každoročně organizované Radě pro konkurenceschopnost malých a středních podniků a SBA, |
| --- | --- |

—

Skupina na vysoké úrovni pro konkurenceschopnost a růst Rady by měla přezkoumat, jak pokročila vnitrostátní opatření pro provádění priorit SBA, a zvážit dodatečná opatření na úrovni EU. Výsledky by měly být sděleny každoročně organizované Radě pro konkurenceschopnost malých a středních podniků a SBA,

| — | povýšit evropskou síť zmocněnců MSP na takovou úroveň, aby se jí účastnili generální ředitelé z ministerstev hospodářství. To by zajistilo pevnější a lepší koordinaci mezi EU a členskými státy. |
| --- | --- |

—

povýšit evropskou síť zmocněnců MSP na takovou úroveň, aby se jí účastnili generální ředitelé z ministerstev hospodářství. To by zajistilo pevnější a lepší koordinaci mezi EU a členskými státy.

1.4.   
  Řízení a efektivnost

| 1.4.1. | Musí být zavedena výroční zpráva EU o provádění iniciativy „Small Business Act“ musí rovněž obsahovat zprávu s údaji o tom, jak ji Komise řídí a jak fungují jednotlivé programy. |
| --- | --- |

1.4.1.

Musí být zavedena výroční zpráva EU o provádění iniciativy „Small Business Act“ musí rovněž obsahovat zprávu s údaji o tom, jak ji Komise řídí a jak fungují jednotlivé programy.

| 1.4.2. | Evropský účetní dvůr by měl být vyzván, aby pravidelně zveřejňoval zprávy o fungování příslušných programů a opatření pro malé a střední podniky, podobně jako činí externí Governmental Accountability Office v USA, pokud jde o SBA v USA. Nezávislé oddělení v rámci Komise by se mělo zabývat vnitřním řízením jako Kancelář generálního inspektora (Office of the Inspector General) v rámci Small Business Administration v USA. |
| --- | --- |

1.4.2.

Evropský účetní dvůr by měl být vyzván, aby pravidelně zveřejňoval zprávy o fungování příslušných programů a opatření pro malé a střední podniky, podobně jako činí externí Governmental Accountability Office v USA, pokud jde o SBA v USA. Nezávislé oddělení v rámci Komise by se mělo zabývat vnitřním řízením jako Kancelář generálního inspektora (Office of the Inspector General) v rámci Small Business Administration v USA.

| 1.4.3. | Iniciativa SBA nebude úspěšná, pokud nebude ustaven model řízení se zapojením mnoha zúčastněných stran (partnerství se sociálními partnery, veřejnými a soukromými subjekty). Proto je třeba, aby začala pracovat poradní skupina pro SBA (viz odstavec 4.3.4), jejíž vytvoření bylo plánováno v roce 2011, ale která nikdy nevznikla, a aby byla konzultována ve fázi předcházející přijetí rozhodnutí. |
| --- | --- |

1.4.3.

Iniciativa SBA nebude úspěšná, pokud nebude ustaven model řízení se zapojením mnoha zúčastněných stran (partnerství se sociálními partnery, veřejnými a soukromými subjekty). Proto je třeba, aby začala pracovat poradní skupina pro SBA (viz odstavec 4.3.4), jejíž vytvoření bylo plánováno v roce 2011, ale která nikdy nevznikla, a aby byla konzultována ve fázi předcházející přijetí rozhodnutí.

| 1.4.4. | Systém celostátních a místních prováděcích plánů týkajících se SBA (viz odstavec 4.3.3) musí být zdokonalen a současně doplněn o systematické využívání srovnávacích přehledů. |
| --- | --- |

1.4.4.

Systém celostátních a místních prováděcích plánů týkajících se SBA (viz odstavec 4.3.3) musí být zdokonalen a současně doplněn o systematické využívání srovnávacích přehledů.

Použití cílů

Doporučuje se, aby se častěji používaly orientační cíle za účelem větší účasti malých a středních podniků na veřejných zakázkách a závazné cíle pro programy výzkumu a vývoje (jak na úrovni EU, tak na celostátní úrovni). Pomocí tohoto cílového mechanismu by se měla míra zapojení v průběhu let zvýšit.

Každoroční konference zúčastněných stran v oblasti malých podniků

USA i EU disponují značným know-how a zkušenostmi v oblasti politik a programů pro MSP, ale nejsou organizovány žádné předmětné a pravidelné diskuse ani jednání se zúčastněnými stranami. Výroční konference k tomuto tématu, která by se střídavě konala v USA a EU a kde by docházelo k výměně osvědčených postupů, by byla přínosem. Měly by se jí účastnit relevantní zúčastněné strany zpoza obou stran Atlantiku: politici a úředníci, síť zmocněnců MSP a organizace malých podniků. Z důvodu omezených rozpočtů organizací malých podniků jim musí být náklady na účast kompenzovány. Paralelně se všeobecnou diskusí by každý rok mohlo být projednáno jedno konkrétní téma, např. financování, inovace, obchod (včetně TTIP), podnikání žen atd.

2.   Úvod a cíle stanoviska

| 2.1. | Cíl: srovnat obecné přístupy k malým a středním podnikům a činnosti na jejich podporu, pokud jde o tyto dvě SBA: Small Business Administration v USA a Small Business Act pro Evropu v EU. |
| --- | --- |

2.1.

Cíl: srovnat obecné přístupy k malým a středním podnikům a činnosti na jejich podporu, pokud jde o tyto dvě SBA: Small Business Administration v USA a Small Business Act pro Evropu v EU.

Politické a podnikatelské prostředí v USA a EU se velmi liší a v obou regionech existuje kromě opatření v rámci SBA i řada dalších opatření pro malé a střední podniky na vnitrostátní i místní úrovni (2).

| 2.2. | Závěry tohoto stanoviska (viz kapitola 1) proto nesrovnávají konkrétní programy v rámci těchto dvou SBA, ale zaměřují se na možná zlepšení týkající se právního a politického postavení, řízení a využívání cílů v rámci „Small Business Act“ v EU. |
| --- | --- |

2.2.

Závěry tohoto stanoviska (viz kapitola 1) proto nesrovnávají konkrétní programy v rámci těchto dvou SBA, ale zaměřují se na možná zlepšení týkající se právního a politického postavení, řízení a využívání cílů v rámci „Small Business Act“ v EU.

3.   Small Business Administration v USA

| 3.1. | Small Business Administration v USA je nezávislá vládní agentura, která na federální úrovni poskytuje podporu malým podnikům. Byla vytvořena prezidentem Eisenhowerem v roce 1953, a to přijetím Small Business Act. Jejím úkolem je poskytovat poradenství, podporovat a chránit zájmy malých podniků. Její rozpočet na rok 2013 činil přibližně 1 miliardu USD (bez rozpočtu na činnosti, které se netýkají podniků). Některá opatření jsou právně závazná. SBA má kanceláře v každém státě USA a 1 000 místních středisek. Generálního ředitele SBA povýšil prezident Obama na člena svého kabinetu. |
| --- | --- |

3.1.

Small Business Administration v USA je nezávislá vládní agentura, která na federální úrovni poskytuje podporu malým podnikům. Byla vytvořena prezidentem Eisenhowerem v roce 1953, a to přijetím Small Business Act. Jejím úkolem je poskytovat poradenství, podporovat a chránit zájmy malých podniků. Její rozpočet na rok 2013 činil přibližně 1 miliardu USD (bez rozpočtu na činnosti, které se netýkají podniků). Některá opatření jsou právně závazná. SBA má kanceláře v každém státě USA a 1 000 místních středisek. Generálního ředitele SBA povýšil prezident Obama na člena svého kabinetu.

| 3.2. | SBA uplatňuje komplexní definici malého podniku jako podniku, který je v zásadě nezávisle vlastněn, řízen a jehož cílem je zisk. V závislosti na odvětví, výrobku nebo službě se standardní velikost odvozuje z počtu zaměstnanců nebo objemu prodeje. Vezmeme-li v úvahu počet zaměstnanců, maximální počet se pohybuje zhruba mezi 100 až 1 500. |
| --- | --- |

3.2.

SBA uplatňuje komplexní definici malého podniku jako podniku, který je v zásadě nezávisle vlastněn, řízen a jehož cílem je zisk. V závislosti na odvětví, výrobku nebo službě se standardní velikost odvozuje z počtu zaměstnanců nebo objemu prodeje. Vezmeme-li v úvahu počet zaměstnanců, maximální počet se pohybuje zhruba mezi 100 až 1 500.

| 3.3. | Přehled činností a programů SBA v USA (3) |
| --- | --- |

3.3.

Přehled činností a programů SBA v USA (3)

| 3.3.1. | Financování: úvěry a rizikový kapitál |
| --- | --- |

3.3.1.

Financování: úvěry a rizikový kapitál

| 3.3.1.1. | SBA poskytuje záruky pro malé podniky, které nemohou získat úvěr jinde. Obecně tyto úvěry poskytují partneři SBA (banky a jiné finanční instituce) a SBA se za ně zaručí. |
| --- | --- |

3.3.1.1.

SBA poskytuje záruky pro malé podniky, které nemohou získat úvěr jinde. Obecně tyto úvěry poskytují partneři SBA (banky a jiné finanční instituce) a SBA se za ně zaručí.

Program mikroúvěrů cílí na nové a začínající podniky působící v opomíjených segmentech trhu. Cílem expresních úvěrů je, aby byly poskytnuty do 36 hodin. Úvěrový program pro případ přírodních katastrof poskytuje úvěry malým podnikům postiženým katastrofou do 45 dnů.

| 3.3.1.2. | Small Business Investment Company (SBIC) zlepšuje přístup malých podniků k rizikovému kapitálu. |
| --- | --- |

3.3.1.2.

Small Business Investment Company (SBIC) zlepšuje přístup malých podniků k rizikovému kapitálu.

| 3.3.2. | Programy na podporu malých podniků při získávání zakázek |
| --- | --- |

3.3.2.

Programy na podporu malých podniků při získávání zakázek

| 3.3.2.1. | Několik programů podpory v oblasti veřejných zakázek umožňuje malým podnikům (vlastněným znevýhodněnými osobami nebo působícím v opomíjených segmentech trhu), aby mohly soutěžit o významnou státní zakázku pouze s podobnými podniky. |
| --- | --- |

3.3.2.1.

Několik programů podpory v oblasti veřejných zakázek umožňuje malým podnikům (vlastněným znevýhodněnými osobami nebo působícím v opomíjených segmentech trhu), aby mohly soutěžit o významnou státní zakázku pouze s podobnými podniky.

Vláda každoročně stanovuje celkové cíle pro podíl federálních veřejných zakázek udělených malým podnikům s rozlišenými dílčími cíli pro jednotlivá ministerstva a úřady. Celkový cíl nyní činí minimálně 23 % celkové hodnoty významných veřejných zakázek federální vlády. V EU je tento cíl vyšší a činí 29 %, avšak pokrývá rovněž zakázky ze strany místních a regionálních orgánů. Cíl platný v USA může být v budoucnu zvýšen.

| 3.3.3. | Programy výzkumu a vývoje: strategie pro větší zapojení MSP zvýšením cílů |
| --- | --- |

3.3.3.

Programy výzkumu a vývoje: strategie pro větší zapojení MSP zvýšením cílů

| 3.3.3.1. | Program Small Business Innovation Research (SBIR) s rozpočtem na výzkum a vývoj ve výši nejméně 100 milionů USD zvyšuje zapojení malých, technologicky vyspělých podniků do federálního výzkumu realizovaného federálními ministerstvy. Konkrétní procento z jejich rozpočtu na výzkum a vývoj musí být použito pro zapojení malých podniků: v roce 1983 to bylo 0,2 % a postupně docházelo k navyšování až na 2,7 % v roce 2013 (nový cíl na rok 2017 činí 3,2 %). |
| --- | --- |

3.3.3.1.

Program Small Business Innovation Research (SBIR) s rozpočtem na výzkum a vývoj ve výši nejméně 100 milionů USD zvyšuje zapojení malých, technologicky vyspělých podniků do federálního výzkumu realizovaného federálními ministerstvy. Konkrétní procento z jejich rozpočtu na výzkum a vývoj musí být použito pro zapojení malých podniků: v roce 1983 to bylo 0,2 % a postupně docházelo k navyšování až na 2,7 % v roce 2013 (nový cíl na rok 2017 činí 3,2 %).

| 3.3.3.2. | Program Small Business Technology Transfer (STTR) poskytuje finanční prostředky na federální výzkum prováděný malými podniky a neziskovými výzkumnými organizacemi: v roce 2013 to bylo 0,35 % s navýšením na 0,45 % v roce 2016. |
| --- | --- |

3.3.3.2.

Program Small Business Technology Transfer (STTR) poskytuje finanční prostředky na federální výzkum prováděný malými podniky a neziskovými výzkumnými organizacemi: v roce 2013 to bylo 0,35 % s navýšením na 0,45 % v roce 2016.

| 3.3.4. | Programy rozvoje podnikání |
| --- | --- |

3.3.4.

Programy rozvoje podnikání

V rámci těchto programů probíhá školení pro malé podniky v 1 000 centrech. Organizace SCORE sdružuje 50 nezávislých neziskových organizací s 13 000 dobrovolníky.

| 3.3.5. | Úřad pro mezinárodní obchod (Office of International Trade) |
| --- | --- |

3.3.5.

Úřad pro mezinárodní obchod (Office of International Trade)

Tento úřad poskytuje vývozní podpory a k jeho činnostem náleží zprostředkování expresních úvěrů (do 36 hodin) a udělování grantů pro účast na zahraničních veletrzích, vytváření dokumentace a audiovizuálních materiálů.

| 3.3.6. | Zvláštní úřady |
| --- | --- |

3.3.6.

Zvláštní úřady

Úřad generálního inspektora: jeho posláním je zlepšit řízení a efektivnost SBA, bojovat proti podvodům v rámci programů a revidovat platné nebo navrhované právní předpisy. Je to nezávislý úřad při SBA, v jehož čele stojí generální inspektor.

Office of Advocacy: slouží jako nezávislý obhájce zájmů malých podniků na federální úrovni. Jeho posláním je podporovat politiky na podporu malých podniků, a to zásahy do regulačních postupů federálních úřadů a zkoumáním dopadu federálních nařízení.

4.   Vývoj v EU – od Charty pro malé podniky až po iniciativu „Small Business Act“ pro Evropu
   (4)

4.1.   
  Evropská charta pro malé podniky – 2000

Tato charta byla přijata vedoucími představiteli EU v roce 2000. Jednalo se o dobrovolný závazek členských států za účelem zlepšení podnikatelského prostředí pro malé podniky v členských státech a na úrovni EU bez právního účinku. Charta byla specificky určena pro malé podniky s méně než 50 zaměstnanci.

4.2.   
  „Small Business Act“ pro Evropu (SBA–EU) – 2008

| 4.2.1. | Komise přezkoumala přístup SBA v USA a v roce 2008 zveřejnila své sdělení „Zelenou malým a středním podnikům“, „Small Business Act“ pro Evropu (5), přičemž její cílová skupina byla větší (malé a střední podniky s méně než 250 zaměstnanci). |
| --- | --- |

4.2.1.

Komise přezkoumala přístup SBA v USA a v roce 2008 zveřejnila své sdělení „Zelenou malým a středním podnikům“, „Small Business Act“ pro Evropu (5), přičemž její cílová skupina byla větší (malé a střední podniky s méně než 250 zaměstnanci).

Byl však předložen pouze omezený počet nových legislativních návrhů.

Velká část iniciativy SBA se týká nového rámce politiky, v němž jsou začleněny stávající politiky v oblasti podnikání a jenž vychází z Evropské charty pro malé podniky.

| 4.2.2. | Bylo představeno deset zásad pro přípravu a provádění politik na podporu MSP na úrovni EU i členských států. Tyto zásady se týkaly: podnikatelského prostředí, podnikání, zásady „zelenou malým a středním podnikům“, zadávání veřejných zakázek, kratších lhůt splatnosti, lepšího využití jednotného trhu, dovedností a inovací. |
| --- | --- |

4.2.2.

Bylo představeno deset zásad pro přípravu a provádění politik na podporu MSP na úrovni EU i členských států. Tyto zásady se týkaly: podnikatelského prostředí, podnikání, zásady „zelenou malým a středním podnikům“, zadávání veřejných zakázek, kratších lhůt splatnosti, lepšího využití jednotného trhu, dovedností a inovací.

| 4.2.3. | V roce 2008 EHSV (6) navrhlo ambicióznější iniciativu SBA. Odkazuje se zde na americkou SBA. |
| --- | --- |

4.2.3.

V roce 2008 EHSV (6) navrhlo ambicióznější iniciativu SBA. Odkazuje se zde na americkou SBA.

| 4.2.4. | Klíčová doporučení Výboru jsou tato:






  — | mít závazný právní nástroj, kterým se bude řídit používání zásady „zelenou malým a středním podnikům“, |
| --- | --- | --- |

4.2.4.

Klíčová doporučení Výboru jsou tato:

—

mít závazný právní nástroj, kterým se bude řídit používání zásady „zelenou malým a středním podnikům“,

| — | vytvořit výbor pro SBA za účasti členských států a reprezentativních evropských sdružení podniků, |
| --- | --- |

—

vytvořit výbor pro SBA za účasti členských států a reprezentativních evropských sdružení podniků,

| — | jmenovat vyslance MSP na úrovni každého členského státu. |
| --- | --- |

—

jmenovat vyslance MSP na úrovni každého členského státu.

Je politováníhodné, že první dvě doporučení Evropská komise nerealizovala.

4.3.   
  Přezkum iniciativy „Small Business Act“ pro Evropu (2011)

| 4.3.1. | V roce 2011 Komise zveřejnila sdělení s názvem „Přezkum iniciativy ‚Small Business Act‘ pro Evropu“ (7). Komise dospěla k závěru, že dochází k pokroku, ale je třeba udělat více. |
| --- | --- |

4.3.1.

V roce 2011 Komise zveřejnila sdělení s názvem „Přezkum iniciativy ‚Small Business Act‘ pro Evropu“ (7). Komise dospěla k závěru, že dochází k pokroku, ale je třeba udělat více.

| 4.3.2. | Ohledně vývoje v členských státech je Komise méně pozitivní, pokud jde o:






  — | snížení administrativní zátěže a provádění vnitrostátních testů dopadů na malé a střední podniky, |
| --- | --- | --- |

4.3.2.

Ohledně vývoje v členských státech je Komise méně pozitivní, pokud jde o:

—

snížení administrativní zátěže a provádění vnitrostátních testů dopadů na malé a střední podniky,

| — | vypracování evropského kodexu osvědčených postupů, |
| --- | --- |

—

vypracování evropského kodexu osvědčených postupů,

| — | zjednodušení postupů úpadku. |
| --- | --- |

—

zjednodušení postupů úpadku.

| 4.3.3. | Přezkum iniciativy SBA navrhl opatření reagující na ekonomickou krizi v těchto oblastech: regulace, financování, přístup na trh, podnikání, vytváření pracovních míst a inkluzivní růst (včetně podnikání žen a Iniciativy pro sociální podnikání). |
| --- | --- |

4.3.3.

Přezkum iniciativy SBA navrhl opatření reagující na ekonomickou krizi v těchto oblastech: regulace, financování, přístup na trh, podnikání, vytváření pracovních míst a inkluzivní růst (včetně podnikání žen a Iniciativy pro sociální podnikání).

| 4.3.4. | Strategická zlepšení zahrnují posílení řízení:






  — | Komise bude i nadále vydávat obecné výroční zprávy o jednotlivých členských státech v souladu se strategií Evropa 2020, přičemž pokrok dosažený v oblasti SBA je součástí zprávy. |
| --- | --- | --- |

4.3.4.

Strategická zlepšení zahrnují posílení řízení:

—

Komise bude i nadále vydávat obecné výroční zprávy o jednotlivých členských státech v souladu se strategií Evropa 2020, přičemž pokrok dosažený v oblasti SBA je součástí zprávy.

| — | Musí začít pracovat poradní skupina pro iniciativu „Small Business Act“ pro Evropu, jejíž vytvoření bylo plánováno v roce 2011, ale která nikdy nevznikla, a musí být konzultována ve fázi předcházející přijetí rozhodnutí. |
| --- | --- |

—

Musí začít pracovat poradní skupina pro iniciativu „Small Business Act“ pro Evropu, jejíž vytvoření bylo plánováno v roce 2011, ale která nikdy nevznikla, a musí být konzultována ve fázi předcházející přijetí rozhodnutí.

| — | Byla ustavena síť zmocněnců pro MSP tvořená zmocněnci Komise a členských států pro tuto oblast. To by mělo vytvořit přímou vazbu mezi Komisí, vnitrostátními orgány veřejné správy a podnikatelskými organizacemi členských států. |
| --- | --- |

—

Byla ustavena síť zmocněnců pro MSP tvořená zmocněnci Komise a členských států pro tuto oblast. To by mělo vytvořit přímou vazbu mezi Komisí, vnitrostátními orgány veřejné správy a podnikatelskými organizacemi členských států.

| — | V koordinaci s členskými státy a podnikatelskými organizacemi byly připraveny národní plány provádění SBA podepřené silným mechanismem sledování. (EHSV však lituje toho, že nejsou prováděny co možná nejefektivněji). |
| --- | --- |

—

V koordinaci s členskými státy a podnikatelskými organizacemi byly připraveny národní plány provádění SBA podepřené silným mechanismem sledování. (EHSV však lituje toho, že nejsou prováděny co možná nejefektivněji).

| 4.3.5. | V roce 2011 EHSV (8) uznalo, že malým a středním podnikům byla věnována větší pozornost. |
| --- | --- |

4.3.5.

V roce 2011 EHSV (8) uznalo, že malým a středním podnikům byla věnována větší pozornost.

Klíčové závěry Výboru jsou tyto:

| — | Výbor se domnívá, že iniciativa SBA by měla mít závaznější formu. |
| --- | --- |

—

Výbor se domnívá, že iniciativa SBA by měla mít závaznější formu.

| — | Iniciativa SBA nebude úspěšná, pokud nebude ustaven model řízení se zapojením mnoha zúčastněných stran (partnerství se sociálními partnery, veřejnými a soukromými subjekty). |
| --- | --- |

—

Iniciativa SBA nebude úspěšná, pokud nebude ustaven model řízení se zapojením mnoha zúčastněných stran (partnerství se sociálními partnery, veřejnými a soukromými subjekty).

| — | Opomíjí se zásadní úloha individualizovaných služeb poskytovaných zprostředkovatelskými organizacemi z veřejného a soukromého sektoru. |
| --- | --- |

—

Opomíjí se zásadní úloha individualizovaných služeb poskytovaných zprostředkovatelskými organizacemi z veřejného a soukromého sektoru.

| — | EHSV žádá Radu EU, aby sestavila zvláštní Radu pro konkurenceschopnost malých a středních podniků, mikropodniků a SBA, která se bude scházet jednou ročně. |
| --- | --- |

—

EHSV žádá Radu EU, aby sestavila zvláštní Radu pro konkurenceschopnost malých a středních podniků, mikropodniků a SBA, která se bude scházet jednou ročně.

EHSV vyjadřuje politování nad tím, že tato doporučení Evropská komise neprovedla.

4.4.   
  Veřejná konzultace k iniciativě SBA – 2014

| 4.4.1. | V září 2014 Komise zahájila konzultaci nazvanou „Pevná evropská politika na podporu malých a středních podniků a podnikatelů 2015–2020“ s cílem zjistit, jak by iniciativa SBA měla být revidována. |
| --- | --- |

4.4.1.

V září 2014 Komise zahájila konzultaci nazvanou „Pevná evropská politika na podporu malých a středních podniků a podnikatelů 2015–2020“ s cílem zjistit, jak by iniciativa SBA měla být revidována.

| 4.4.2. | Komise dospěla k závěru, že iniciativa SBA nebyla dosud v mnoha členských státech plně provedena. |
| --- | --- |

4.4.2.

Komise dospěla k závěru, že iniciativa SBA nebyla dosud v mnoha členských státech plně provedena.

Navrhované prioritní oblasti jsou:

| — | snížení administrativní zátěže, |
| --- | --- |

—

snížení administrativní zátěže,

| — | přístup k financování a na trhy, |
| --- | --- |

—

přístup k financování a na trhy,

| — | podnikatelský a inovativní potenciál, |
| --- | --- |

—

podnikatelský a inovativní potenciál,

| — | posílení rozvoje dovedností (nové). |
| --- | --- |

—

posílení rozvoje dovedností (nové).

| 4.4.3. | V dubnu 2015 Komise zveřejnila zprávu o výsledcích. Návrh revidované iniciativy SBA byl původně v plánu na první polovinu roku 2015, nyní však byl odložen na rok 2016. Evropské podnikatelské organizace vyjádřily své zklamání spojené s tímto odložením a vyzvaly k přijetí opatření v roce 2015. |
| --- | --- |

4.4.3.

V dubnu 2015 Komise zveřejnila zprávu o výsledcích. Návrh revidované iniciativy SBA byl původně v plánu na první polovinu roku 2015, nyní však byl odložen na rok 2016. Evropské podnikatelské organizace vyjádřily své zklamání spojené s tímto odložením a vyzvaly k přijetí opatření v roce 2015.

V Bruselu dne 16. září 2015.

předseda Evropského hospodářského a sociáln ího výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  Úř. věst. C 376, 22.12.2011, s. 51.

1

(2)  Obsáhlejší srovnání opatření pro malé a střední podniky by bylo v rámci tohoto stanoviska příliš složité.

2

(3)  Toto je podrobný přehled zajímavých aktivit. Další podrobnosti viz www.sba.gov nebo zpráva Kongresu USA z roku 2013 „Small Business Administration, A Primer on Programmes“ na adrese www.crs.gov. Přehled programů v rámci SBA naleznete ve zprávě Governmental Accountability Office GAO-12-819 nazvané „Entrepreneurial Assistance“ na adrese www.gao.gov

3

(4)  Shrnutí týkající se vývoje iniciativy „Small Business Act“ pro Evropu je uvedeno níže. Pro podrobnější informace viz informativní dokument dostupný na internetových stránkách EHSV.

4

(5)  KOM(2008) 394 v konečném znění.

5

(6)  Úř. věst. C 182, 4.8.2009, s. 30.

6

(7)  KOM(2011) 78 v konečném znění.

7

(8)  Úř. věst. C 376 22.12. 2011, s. 51.

8

---

| 15.1.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 13/8 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 13/8

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Rodinné podniky v Evropě jako zdroj budoucího růstu a lepších pracovních míst

(stanovisko z vlastní iniciativy)

(2016/C 013/03)

| Zpravodaj: | Jan KLIMEK |
| --- | --- |

Zpravodaj:

Jan KLIMEK

Dne 22. ledna 2015 se Evropský hospodářský a sociální výbor v souladu s čl. 29 odst. 2 jednacího řádu rozhodl vypracovat stanovisko k tématu

Rodinné podniky v Evropě jako zdroj budoucího růstu a lepších pracovních míst

(stanovisko z vlastní iniciativy).

Specializovaná sekce Jednotný trh, výroba a spotřeba, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 14. července 2015.

Na 510. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 16. a 17. září 2015 (jednání dne 17. září 2015), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 110 hlasy, nikdo nebyl proti a 3 členové se zdrželi hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1. | Rodinné podniky tvoří páteř mnoha ekonomik na celém světě a rozvíjejí se nevídaným tempem. Jsou zdrojem hospodářského růstu a pracovních míst a ve velké míře zohledňují regionální a místní faktory. Rodinné podniky mohou být založeny z různých pohnutek, všechny však spojuje vlastní systém hodnot, snaha prokázat odhodlání a ochota přinášet oběti a pocit odpovědnosti vůči těm, kteří podnik založili, i těm, kteří ho převezmou. Rodinné podniky mají větší schopnost přečkat složitá období recese a stagnace a to, že vydrží fungovat dlouhou dobu, se mezi jiným zakládá především na pocitu osobní odpovědnosti za dobré jméno podniku. |
| --- | --- |

1.1.

Rodinné podniky tvoří páteř mnoha ekonomik na celém světě a rozvíjejí se nevídaným tempem. Jsou zdrojem hospodářského růstu a pracovních míst a ve velké míře zohledňují regionální a místní faktory. Rodinné podniky mohou být založeny z různých pohnutek, všechny však spojuje vlastní systém hodnot, snaha prokázat odhodlání a ochota přinášet oběti a pocit odpovědnosti vůči těm, kteří podnik založili, i těm, kteří ho převezmou. Rodinné podniky mají větší schopnost přečkat složitá období recese a stagnace a to, že vydrží fungovat dlouhou dobu, se mezi jiným zakládá především na pocitu osobní odpovědnosti za dobré jméno podniku.

| 1.2. | Evropský hospodářský a sociální výbor (EHSV) si je vědom výjimečné hodnoty rodinných podniků a v souladu s iniciativou Small Business Act, v níž se prohlašuje, že „EU a členské státy by měly vytvořit prostředí, ve kterém budou moci podnikatelé a rodinné podniky vzkvétat a podnikání bude odměňováno“ (1), vyzývá Evropskou komisi, aby provedla aktivní strategii podporující v členských státech osvědčené postupy v oblasti rodinných podniků. |
| --- | --- |

1.2.

Evropský hospodářský a sociální výbor (EHSV) si je vědom výjimečné hodnoty rodinných podniků a v souladu s iniciativou Small Business Act, v níž se prohlašuje, že „EU a členské státy by měly vytvořit prostředí, ve kterém budou moci podnikatelé a rodinné podniky vzkvétat a podnikání bude odměňováno“ (1), vyzývá Evropskou komisi, aby provedla aktivní strategii podporující v členských státech osvědčené postupy v oblasti rodinných podniků.

| 1.3. | Dalším krokem by mohlo zahájení práce na právním rámci nebo předpisech pro oblast rodinných podniků. V rámci těchto předpisů by měl být vymezen pojem „rodinný podnik“ a měly by v něm být určeny oblasti, do nichž se Komise spolu se soudními, ekonomickými a politickými institucemi odpovědnými za tyto kroky zapojí. |
| --- | --- |

1.3.

Dalším krokem by mohlo zahájení práce na právním rámci nebo předpisech pro oblast rodinných podniků. V rámci těchto předpisů by měl být vymezen pojem „rodinný podnik“ a měly by v něm být určeny oblasti, do nichž se Komise spolu se soudními, ekonomickými a politickými institucemi odpovědnými za tyto kroky zapojí.

| 1.4. | EHSV žádá, aby v rámci konkrétních opatření:






  — | byla v rámci statistiky EU (Eurostat) vytvořena kategorie „rodinné podniky“ a aby vnitrostátní statistické úřady o rodinných podnicích efektivním způsobem shromažďovaly údaje, |
| --- | --- | --- |

1.4.

EHSV žádá, aby v rámci konkrétních opatření:

—

byla v rámci statistiky EU (Eurostat) vytvořena kategorie „rodinné podniky“ a aby vnitrostátní statistické úřady o rodinných podnicích efektivním způsobem shromažďovaly údaje,

| — | byla zejména v souvislosti s daněmi zlepšena právní úprava převodu rodinných podniků na další generace, a tyto podniky tak byly vystavovány menším problémům v oblasti likvidity, |
| --- | --- |

—

byla zejména v souvislosti s daněmi zlepšena právní úprava převodu rodinných podniků na další generace, a tyto podniky tak byly vystavovány menším problémům v oblasti likvidity,

| — | byla podporována rodinná podniková atmosféra, pro niž je charakteristické dlouhodobé zaměstnávání pracovníků, |
| --- | --- |

—

byla podporována rodinná podniková atmosféra, pro niž je charakteristické dlouhodobé zaměstnávání pracovníků,

| — | byly v rodinných podnicích prosazovány inovace, a to především prostřednictvím inovativního zadávání veřejných zakázek, |
| --- | --- |

—

byly v rodinných podnicích prosazovány inovace, a to především prostřednictvím inovativního zadávání veřejných zakázek,

| — | bylo rozvíjeno vzdělávání a byl propagován výzkum v oblasti rodinného podnikání, |
| --- | --- |

—

bylo rozvíjeno vzdělávání a byl propagován výzkum v oblasti rodinného podnikání,

| — | byly podporovány rodinné farmy a bylo oživeno družstevní podnikání, a to zejména ten typ, který sdružuje rodinné podniky, |
| --- | --- |

—

byly podporovány rodinné farmy a bylo oživeno družstevní podnikání, a to zejména ten typ, který sdružuje rodinné podniky,

| — | byl zaveden odpočet reinvestované části zisku z daní a rodinným podnikům byly vytvářeny příležitosti zvyšovat kapitál bez nutnosti udělovat hlasovací práva, |
| --- | --- |

—

byl zaveden odpočet reinvestované části zisku z daní a rodinným podnikům byly vytvářeny příležitosti zvyšovat kapitál bez nutnosti udělovat hlasovací práva,

| — | na úrovni EU probíhala aktivní spolupráce s organizacemi zastupujícími rodinné podniky, například v rámci stálé skupiny odborníků. |
| --- | --- |

—

na úrovni EU probíhala aktivní spolupráce s organizacemi zastupujícími rodinné podniky, například v rámci stálé skupiny odborníků.

2.   Úvod

| 2.1. | Rodinné podniky tvoří více než 60 % všech malých i velkých společností v Evropě a poskytují pracovní místa 40 % až 50 % všech zaměstnanců (2). V převážné většině ekonomik zaujímají největší podíl mikropodniky a malé a střední podniky, a proto i většina rodinných podniků patří právě do tohoto sektoru. |
| --- | --- |

2.1.

Rodinné podniky tvoří více než 60 % všech malých i velkých společností v Evropě a poskytují pracovní místa 40 % až 50 % všech zaměstnanců (2). V převážné většině ekonomik zaujímají největší podíl mikropodniky a malé a střední podniky, a proto i většina rodinných podniků patří právě do tohoto sektoru.

| 2.2. | Hlavním přínosem rodinných podniků je jejich dlouhodobá perspektiva, specifické hodnoty utvářející jejich jedinečnou podnikovou kulturu a zapojení do místních komunit. Jejich jedinečná kultura se zakládá na hodnotách, jako například velké důvěře v podnik a vysoké kvalitě nabízených služeb a produktů, které podílníci rodinných firem prosazují. |
| --- | --- |

2.2.

Hlavním přínosem rodinných podniků je jejich dlouhodobá perspektiva, specifické hodnoty utvářející jejich jedinečnou podnikovou kulturu a zapojení do místních komunit. Jejich jedinečná kultura se zakládá na hodnotách, jako například velké důvěře v podnik a vysoké kvalitě nabízených služeb a produktů, které podílníci rodinných firem prosazují.

| 2.3. | Dlouhodobou perspektivou rodinných podniků se rozumí to, že vytvářejí trvalá pouta se zainteresovanými subjekty (zaměstnanci, zákazníky, dodavateli a místními komunitami). |
| --- | --- |

2.3.

Dlouhodobou perspektivou rodinných podniků se rozumí to, že vytvářejí trvalá pouta se zainteresovanými subjekty (zaměstnanci, zákazníky, dodavateli a místními komunitami).

| 2.4. | Pro rodinné podniky je charakteristické přání majitelů předat je další generaci, péče o zaměstnance a odpovědnost za ně. I tento aspekt v podnicích, v nichž se vztahy zakládají na důvěře, posiluje zodpovědnost. |
| --- | --- |

2.4.

Pro rodinné podniky je charakteristické přání majitelů předat je další generaci, péče o zaměstnance a odpovědnost za ně. I tento aspekt v podnicích, v nichž se vztahy zakládají na důvěře, posiluje zodpovědnost.

| 2.5. | Aby rodinné podniky byly schopny plnit své cíle, investují co největší část zisku do budování stabilní, nezávislé a inovativní společnosti opírající se o vlastní kapitál, jejíž prioritou je minimalizovat rizika a umožnit předání podniku příštím generacím. Pro dosažení dlouhodobých (vícegeneračních) cílů jsou rodinné podniky rozvíjeny rozvážněji. |
| --- | --- |

2.5.

Aby rodinné podniky byly schopny plnit své cíle, investují co největší část zisku do budování stabilní, nezávislé a inovativní společnosti opírající se o vlastní kapitál, jejíž prioritou je minimalizovat rizika a umožnit předání podniku příštím generacím. Pro dosažení dlouhodobých (vícegeneračních) cílů jsou rodinné podniky rozvíjeny rozvážněji.

3.   Definice rodinného podniku

| 3.1. | Je obecně přijímaným názorem, že rodinné podniky lze charakterizovat z hlediska tří aspektů: rodiny, oboru podnikání a vlastnické struktury (3). Vliv rodiny na zbylé dvě oblasti určuje rodinnou povahu společnosti. Tento vliv způsobuje, že rodinné podniky jsou komplexnější než ostatní firmy, a proto vyžadují náležitý přístup. |
| --- | --- |

3.1.

Je obecně přijímaným názorem, že rodinné podniky lze charakterizovat z hlediska tří aspektů: rodiny, oboru podnikání a vlastnické struktury (3). Vliv rodiny na zbylé dvě oblasti určuje rodinnou povahu společnosti. Tento vliv způsobuje, že rodinné podniky jsou komplexnější než ostatní firmy, a proto vyžadují náležitý přístup.

| 3.2. | V souvislosti s rodinnými podniky již několik členských států přijalo zvláštní právní předpisy:






  — | Ve Španělsku (ministerstvo hospodářství) a ve Finsku (ministerstvo obchodu) jsou rodinné podniky definovány na ministerské úrovni. |
| --- | --- | --- |

3.2.

V souvislosti s rodinnými podniky již několik členských států přijalo zvláštní právní předpisy:

—

Ve Španělsku (ministerstvo hospodářství) a ve Finsku (ministerstvo obchodu) jsou rodinné podniky definovány na ministerské úrovni.

| — | Rodinné podniky jsou rovněž definovány v Itálii (občanský zákoník) a v Rumunsku. |
| --- | --- |

—

Rodinné podniky jsou rovněž definovány v Itálii (občanský zákoník) a v Rumunsku.

| — | Maďarsko přijalo definici rodinných zemědělských podniků. |
| --- | --- |

—

Maďarsko přijalo definici rodinných zemědělských podniků.

| — | Dánské právní předpisy zmiňují přijímání mladých pracovníků do rodinných podniků (Arbejdsmiljølovgivningens anvendelse for elever i erhvervspraktik, VEJ č. 60106, 1. 2. 1998). |
| --- | --- |

—

Dánské právní předpisy zmiňují přijímání mladých pracovníků do rodinných podniků (Arbejdsmiljølovgivningens anvendelse for elever i erhvervspraktik, VEJ č. 60106, 1. 2. 1998).

| — | V Rakousku spolkové zákony stanoví, že členové rodiny mohou v obchodech zavést pružnou otevírací dobu (Ladenöffnungszeitenverordnung), a rodinné podniky jsou definovány regionálními právními předpisy týkajícími se zemědělství. |
| --- | --- |

—

V Rakousku spolkové zákony stanoví, že členové rodiny mohou v obchodech zavést pružnou otevírací dobu (Ladenöffnungszeitenverordnung), a rodinné podniky jsou definovány regionálními právními předpisy týkajícími se zemědělství.

| — | Litevský Nejvyšší soud vydal rozhodnutí, v němž stanovil, že za rodinný podnik se považuje podnik, jehož založení se váže na existující manželství. |
| --- | --- |

—

Litevský Nejvyšší soud vydal rozhodnutí, v němž stanovil, že za rodinný podnik se považuje podnik, jehož založení se váže na existující manželství.

| — | V Bulharsku a na Slovensku se spoluvlastnictví rodinného podniku zohledňuje u samostatné výdělečné činnosti. |
| --- | --- |

—

V Bulharsku a na Slovensku se spoluvlastnictví rodinného podniku zohledňuje u samostatné výdělečné činnosti.

| — | Na Maltě probíhá práce na celosvětově prvním zákonu o rodinných podnicích (Family Business Act). |
| --- | --- |

—

Na Maltě probíhá práce na celosvětově prvním zákonu o rodinných podnicích (Family Business Act).

| 3.3. | Výbor má za to, že by bylo přínosné zavést legislativní cestou kategorii „rodinný podnik“ do rejstříku hospodářských činností ve všech členských státech. |
| --- | --- |

3.3.

Výbor má za to, že by bylo přínosné zavést legislativní cestou kategorii „rodinný podnik“ do rejstříku hospodářských činností ve všech členských státech.

| 3.4. | Odborná skupina Komise pro otázky rodinných podniků ve své zprávě doporučuje přijmout tuto definici rodinných podniků:






  — | Většinový podíl hlasovacích práv náleží jedné nebo více fyzickým osobám, které podnik založily nebo získaly podíl na jeho základním kapitálu, nebo manželovi či manželce, rodičům, dítěti nebo přímým dědicům dětí této osoby či osob. |
| --- | --- | --- |

3.4.

Odborná skupina Komise pro otázky rodinných podniků ve své zprávě doporučuje přijmout tuto definici rodinných podniků:

—

Většinový podíl hlasovacích práv náleží jedné nebo více fyzickým osobám, které podnik založily nebo získaly podíl na jeho základním kapitálu, nebo manželovi či manželce, rodičům, dítěti nebo přímým dědicům dětí této osoby či osob.

| — | Většinový podíl práv na řízení podniku je realizován přímo či nepřímo. |
| --- | --- |

—

Většinový podíl práv na řízení podniku je realizován přímo či nepřímo.

| — | Na řízení podniku se oficiálně podílí alespoň jeden zástupce rodiny či příbuzných. |
| --- | --- |

—

Na řízení podniku se oficiálně podílí alespoň jeden zástupce rodiny či příbuzných.

| — | Kotované společnosti splňují vymezení rodinného podniku tehdy, pokud osoba, která podnik založila nebo jej získala do vlastnictví (prostřednictvím podílu na základním kapitálu), nebo její rodina či potomci vlastní 25 procent hlasovacích práv, která jim náleží podle jejich podílu na základním kapitálu. |
| --- | --- |

—

Kotované společnosti splňují vymezení rodinného podniku tehdy, pokud osoba, která podnik založila nebo jej získala do vlastnictví (prostřednictvím podílu na základním kapitálu), nebo její rodina či potomci vlastní 25 procent hlasovacích práv, která jim náleží podle jejich podílu na základním kapitálu.

| 3.5. | Výše uvedená definice je však příliš široká. Měla by být konkretizována tak, aby zdůrazňovala rodinnou povahu podniků, zejména jejich zaměření na vícegenerační cíle. |
| --- | --- |

3.5.

Výše uvedená definice je však příliš široká. Měla by být konkretizována tak, aby zdůrazňovala rodinnou povahu podniků, zejména jejich zaměření na vícegenerační cíle.

| 3.6. | Pokud by evropské země tuto definici přijaly, bylo by možné sbírat kvantitativní data, na jejichž základě by ihned po jejich shromáždění bylo možné sestavit statistiku těchto subjektů. Údaje by především usnadnily analýzu rodinných podniků v nových členských státech, kde tyto podniky hrají klíčovou roli. Tímto úkolem by mohl být pověřen statistický úřad Evropské unie Eurostat. |
| --- | --- |

3.6.

Pokud by evropské země tuto definici přijaly, bylo by možné sbírat kvantitativní data, na jejichž základě by ihned po jejich shromáždění bylo možné sestavit statistiku těchto subjektů. Údaje by především usnadnily analýzu rodinných podniků v nových členských státech, kde tyto podniky hrají klíčovou roli. Tímto úkolem by mohl být pověřen statistický úřad Evropské unie Eurostat.

| 3.7. | Na vnitrostátní úrovni je vyvíjena snaha rodinné podniky kvantifikovat. Děje se tak například v Irsku, kde Central Statistics Office vydal publikaci s názvem Family Business in Ireland – Services Sector 2005 (Rodinné podniky v Irsku – odvětví služeb 2005). Federace European Family Businesses ve spolupráci s poradenskou společností KPMG zveřejňuje European Family Business Barometer (Evropský barometr rodinných podniků). V Polsku provedla Polská agentura pro rozvoj podnikání (Polish Agency for Enterprise Development) v roce 2008 rozsáhlou kvalitativní a kvantitativní studii. |
| --- | --- |

3.7.

Na vnitrostátní úrovni je vyvíjena snaha rodinné podniky kvantifikovat. Děje se tak například v Irsku, kde Central Statistics Office vydal publikaci s názvem Family Business in Ireland – Services Sector 2005 (Rodinné podniky v Irsku – odvětví služeb 2005). Federace European Family Businesses ve spolupráci s poradenskou společností KPMG zveřejňuje European Family Business Barometer (Evropský barometr rodinných podniků). V Polsku provedla Polská agentura pro rozvoj podnikání (Polish Agency for Enterprise Development) v roce 2008 rozsáhlou kvalitativní a kvantitativní studii.

| 3.8. | Zapojením Eurostatu by se splnily dva důležité cíle: standardizace definice rodinného podniku a na jejím základě sběr statistických údajů o těchto subjektech. |
| --- | --- |

3.8.

Zapojením Eurostatu by se splnily dva důležité cíle: standardizace definice rodinného podniku a na jejím základě sběr statistických údajů o těchto subjektech.

4.   Úkoly stojící před rodinnými podniky

| 4.1. | Úkoly, jež stojí před rodinnými podniky, lze rozdělit do dvou kategorií: výzvy týkající se veškerých podniků a ty, které jsou specifické pro rodinné podniky. Do první kategorie spadají všechny faktory ovlivňující ekonomiku země, jako je národní poptávka, demografie a socioekonomická situace. Toto stanovisko se zaměřuje na druhou kategorii, tj. na úkoly specificky kladené na rodinné podniky, které by jim pomohly se rozvíjet a růst. |
| --- | --- |

4.1.

Úkoly, jež stojí před rodinnými podniky, lze rozdělit do dvou kategorií: výzvy týkající se veškerých podniků a ty, které jsou specifické pro rodinné podniky. Do první kategorie spadají všechny faktory ovlivňující ekonomiku země, jako je národní poptávka, demografie a socioekonomická situace. Toto stanovisko se zaměřuje na druhou kategorii, tj. na úkoly specificky kladené na rodinné podniky, které by jim pomohly se rozvíjet a růst.

| 4.2. | Vlastnictví rodinného podniku tvoří spíše výsledky budování a práce několika generací rodiny zahrnující hodnoty, tradice a know-how než likvidní aktiva (4). Proto největší úkol, s nímž se mohou potýkat všechny tyto podniky, představuje převod podnikového majetku na další generaci. |
| --- | --- |

4.2.

Vlastnictví rodinného podniku tvoří spíše výsledky budování a práce několika generací rodiny zahrnující hodnoty, tradice a know-how než likvidní aktiva (4). Proto největší úkol, s nímž se mohou potýkat všechny tyto podniky, představuje převod podnikového majetku na další generaci.

| 4.2.1. | Jelikož záměrem majitelů těchto společností je předat je v dobrém stavu další generaci, jedním z důležitých kroků by pro rodinné podniky mělo být komplexně se na předání firmy připravit. |
| --- | --- |

4.2.1.

Jelikož záměrem majitelů těchto společností je předat je v dobrém stavu další generaci, jedním z důležitých kroků by pro rodinné podniky mělo být komplexně se na předání firmy připravit.

| 4.2.2. | Na tento úkol každoročně narazí přibližně 450 000 podniků zaměstnávajících zhruba dva miliony lidí. Následkem nezdařeného předání podniku jich každý rok ukončí činnost asi 150 000, což vede k zániku 600 000 pracovních míst (5) |
| --- | --- |

4.2.2.

Na tento úkol každoročně narazí přibližně 450 000 podniků zaměstnávajících zhruba dva miliony lidí. Následkem nezdařeného předání podniku jich každý rok ukončí činnost asi 150 000, což vede k zániku 600 000 pracovních míst (5)

| 4.2.3. | Je zapotřebí prozkoumat hlavní příčiny neúspěšné přípravy předání podniků a prosazovat opatření jako dědické právo nebo daňové pobídky, která převody usnadňují a podporují. |
| --- | --- |

4.2.3.

Je zapotřebí prozkoumat hlavní příčiny neúspěšné přípravy předání podniků a prosazovat opatření jako dědické právo nebo daňové pobídky, která převody usnadňují a podporují.

| 4.2.4. | Působnost a rozsah různých evropských přístupů k dědické dani a k dani z majetku dokládají, že právní úprava v této oblasti vyžaduje další zefektivnění (6). |
| --- | --- |

4.2.4.

Působnost a rozsah různých evropských přístupů k dědické dani a k dani z majetku dokládají, že právní úprava v této oblasti vyžaduje další zefektivnění (6).

| 4.2.5. | Jeden příklad možného řešení v oblasti převodu podniků poskytuje Nizozemsko, kde ministerstvo hospodářství zavedlo tzv. balíček k předání podniku (Overdrachtspakket). Podnikatelé, kteří dosáhnou 55 let, obdrží balíček k předání podniku upozorňující je na to, jak je důležité převod podniku připravit, a obsahující sadu nástrojů, které jim tento proces usnadní. Belgický institut pro rodinné podniky (Instituut voor het Familiebedrijf) zavedl testovací list, jenž je dostupný ve třech jazycích: nizozemštině (Scorecard Opvolging), francouzštině (Scorecard Transmission) a angličtině (Succession Scorecard). Dalším příkladem je Slovinsko, kde Komora řemeslníků a malých podniků Slovinska (Obrtno-podjetniška zbornica Slovenije) pořádá semináře a školení zaměřené na všechny otázky spojené s předáním podniku, a program zaměřený na předávání podniků (ViestinVaihto-ohjelma) má i Finsko. V Rakousku existuje zákon o dalším provozování podniku (Fortbetrieb) členem rodiny v případě, že jeho ředitel zemře (Gesamte Rechtsvorschrift für Gewerbeordnung, 1994). Podobný institut existuje i ve Francii (successions et des libéralités) a v Lucembursku. Balíček k předání pro rodinné podniky připravila i Polská agentura pro rozvoj podnikání ve spolupráci s polským institutem pro rodinné podnikání. Jako součást tohoto balíčku obdrží rodinné podniky příručku o předávání podniků, bezplatné nástroje usnadňující tento proces a mohou se zúčastnit bezplatných workshopů zaměřených na jeho uskutečnění. |
| --- | --- |

4.2.5.

Jeden příklad možného řešení v oblasti převodu podniků poskytuje Nizozemsko, kde ministerstvo hospodářství zavedlo tzv. balíček k předání podniku (Overdrachtspakket). Podnikatelé, kteří dosáhnou 55 let, obdrží balíček k předání podniku upozorňující je na to, jak je důležité převod podniku připravit, a obsahující sadu nástrojů, které jim tento proces usnadní. Belgický institut pro rodinné podniky (Instituut voor het Familiebedrijf) zavedl testovací list, jenž je dostupný ve třech jazycích: nizozemštině (Scorecard Opvolging), francouzštině (Scorecard Transmission) a angličtině (Succession Scorecard). Dalším příkladem je Slovinsko, kde Komora řemeslníků a malých podniků Slovinska (Obrtno-podjetniška zbornica Slovenije) pořádá semináře a školení zaměřené na všechny otázky spojené s předáním podniku, a program zaměřený na předávání podniků (ViestinVaihto-ohjelma) má i Finsko. V Rakousku existuje zákon o dalším provozování podniku (Fortbetrieb) členem rodiny v případě, že jeho ředitel zemře (Gesamte Rechtsvorschrift für Gewerbeordnung, 1994). Podobný institut existuje i ve Francii (successions et des libéralités) a v Lucembursku. Balíček k předání pro rodinné podniky připravila i Polská agentura pro rozvoj podnikání ve spolupráci s polským institutem pro rodinné podnikání. Jako součást tohoto balíčku obdrží rodinné podniky příručku o předávání podniků, bezplatné nástroje usnadňující tento proces a mohou se zúčastnit bezplatných workshopů zaměřených na jeho uskutečnění.

| 4.3. | Rodinné podniky se snaží vytvářet dlouhodobá pracovní místa, což pomáhá vytvářet rodinnou podnikovou atmosféru. Proto mohou nabízet pracovní místa vhodná například pro matky s dětmi. Této rodinné podnikové atmosféře by se mělo napomáhat, čímž by rodinné podniky mohly získat konkurenční výhodu. |
| --- | --- |

4.3.

Rodinné podniky se snaží vytvářet dlouhodobá pracovní místa, což pomáhá vytvářet rodinnou podnikovou atmosféru. Proto mohou nabízet pracovní místa vhodná například pro matky s dětmi. Této rodinné podnikové atmosféře by se mělo napomáhat, čímž by rodinné podniky mohly získat konkurenční výhodu.

| 4.4. | Manželé/manželky nebo partneři/partnerky vlastníků společnosti často v rodinných podnicích hrají významnou úlohu, ačkoli v nich z různých důvodů nemívají oficiální postavení. To může působit právní a finanční obtíže například v situaci, kdy se vztah rozpadne. Problémům v případě složitých rodinných situací by bylo možné snadněji předcházet, pokud by tito lidé stejně jako další rodinní příslušníci, kteří se neoficiálně zapojují do činností společnosti, získali oficiálnější status. |
| --- | --- |

4.4.

Manželé/manželky nebo partneři/partnerky vlastníků společnosti často v rodinných podnicích hrají významnou úlohu, ačkoli v nich z různých důvodů nemívají oficiální postavení. To může působit právní a finanční obtíže například v situaci, kdy se vztah rozpadne. Problémům v případě složitých rodinných situací by bylo možné snadněji předcházet, pokud by tito lidé stejně jako další rodinní příslušníci, kteří se neoficiálně zapojují do činností společnosti, získali oficiálnější status.

| 4.5. | Pokud jde o inovace v rodinných podnicích, neměly by se tyto společnosti zaměřovat pouze na tradiční trhy a produkty, ale rovněž na nová, inovativní řešení. |
| --- | --- |

4.5.

Pokud jde o inovace v rodinných podnicích, neměly by se tyto společnosti zaměřovat pouze na tradiční trhy a produkty, ale rovněž na nová, inovativní řešení.

| 4.5.1. | Inovace v rodinných podnicích lze podporovat prostřednictvím inovativního systému zadávání veřejných zakázek, v němž by cena neměla být jediným kritériem výběru uchazeče. Rodinné podniky se vyznačují tím, že nabídky předkládají na základě vysoké kvality a péče o zákazníky, které jsou mezi jiným garantovány rodinnou značkou (často jménem majitele nebo rodiny, která podnik vlastní). Cena pro ně proto obvykle není jediným kritériem, kvůli němuž se soutěží o veřejné zakázky účastní. Doporučuje se, aby se jako měřítko hodnocení prosazovaly hodnoty ekonomicky nejvýhodnější nabídky (7) a aby se tato informace rozšiřovala mezi rodinné podniky. |
| --- | --- |

4.5.1.

Inovace v rodinných podnicích lze podporovat prostřednictvím inovativního systému zadávání veřejných zakázek, v němž by cena neměla být jediným kritériem výběru uchazeče. Rodinné podniky se vyznačují tím, že nabídky předkládají na základě vysoké kvality a péče o zákazníky, které jsou mezi jiným garantovány rodinnou značkou (často jménem majitele nebo rodiny, která podnik vlastní). Cena pro ně proto obvykle není jediným kritériem, kvůli němuž se soutěží o veřejné zakázky účastní. Doporučuje se, aby se jako měřítko hodnocení prosazovaly hodnoty ekonomicky nejvýhodnější nabídky (7) a aby se tato informace rozšiřovala mezi rodinné podniky.

| 4.6. | Globalizace nutí firmy otevírat se novým trhům, technologiím a dovednostem. Tyto prvky musejí rodinné podniky brát v úvahu ve svých rozvojových strategiích. Může to znamenat nutnost otevřít se novým pracovníkům, a to i v řídicích funkcích. |
| --- | --- |

4.6.

Globalizace nutí firmy otevírat se novým trhům, technologiím a dovednostem. Tyto prvky musejí rodinné podniky brát v úvahu ve svých rozvojových strategiích. Může to znamenat nutnost otevřít se novým pracovníkům, a to i v řídicích funkcích.

| 4.7. | Na vnitrostátní úrovni by měla být uznána role, kterou rodinné podniky hrají v národních ekonomikách, a následně by těmto podnikům měly být vytvořeny výhodné podmínky v oblasti daní, právních předpisů týkajících se ekonomické činnosti (včetně zákona o rodinných podnicích) a podpory vzdělávání pracovníků rodinných podniků. Toto vzdělávání by mělo brát náležitý ohled na specifika rodinných podniků, jako je nástupnictví, rodinný dohled atd. |
| --- | --- |

4.7.

Na vnitrostátní úrovni by měla být uznána role, kterou rodinné podniky hrají v národních ekonomikách, a následně by těmto podnikům měly být vytvořeny výhodné podmínky v oblasti daní, právních předpisů týkajících se ekonomické činnosti (včetně zákona o rodinných podnicích) a podpory vzdělávání pracovníků rodinných podniků. Toto vzdělávání by mělo brát náležitý ohled na specifika rodinných podniků, jako je nástupnictví, rodinný dohled atd.

| 4.8. | Příklady speciálního vzdělávání zástupců rodinných podniků poskytují země jako Kypr (škola rodinného podnikání, kterou zřizuje Cyprus International Institute of Management), Francie (Master 2 professionnel: Gouvernance des entreprises familiales et patrimoniales – M2 GEFP, organizovaný univerzitou v Bordeaux) a Finsko (Omistajuus ja hallitustyöskentely – valmennusohjelma jatkajille – vlastnická struktura a řízení společnosti – školicí program pro budoucí majitele podniků) (8). Kurzy pro podnikatele z rodinných firem pořádají také organizace na podporu rodinného podnikání, příkladem je FBN Academy vedená švédskou pobočkou FBN a školicí programy organizované španělským Instituto de la Empresa Familiar. |
| --- | --- |

4.8.

Příklady speciálního vzdělávání zástupců rodinných podniků poskytují země jako Kypr (škola rodinného podnikání, kterou zřizuje Cyprus International Institute of Management), Francie (Master 2 professionnel: Gouvernance des entreprises familiales et patrimoniales – M2 GEFP, organizovaný univerzitou v Bordeaux) a Finsko (Omistajuus ja hallitustyöskentely – valmennusohjelma jatkajille – vlastnická struktura a řízení společnosti – školicí program pro budoucí majitele podniků) (8). Kurzy pro podnikatele z rodinných firem pořádají také organizace na podporu rodinného podnikání, příkladem je FBN Academy vedená švédskou pobočkou FBN a školicí programy organizované španělským Instituto de la Empresa Familiar.

| 4.9. | Pokud by byla uznána role, kterou rodinné podniky zastávají v ekonomikách členských států, a byla jim poskytnuta podpora, mohlo by se napomoci obnově rodinné řemeslné tradice. Podstatná část malých rodinných podniků vstupuje do sdružení řemeslníků, jejichž snahou je zajistit přežití řemesel. Podpora tohoto typu subjektů má tedy smysl. |
| --- | --- |

4.9.

Pokud by byla uznána role, kterou rodinné podniky zastávají v ekonomikách členských států, a byla jim poskytnuta podpora, mohlo by se napomoci obnově rodinné řemeslné tradice. Podstatná část malých rodinných podniků vstupuje do sdružení řemeslníků, jejichž snahou je zajistit přežití řemesel. Podpora tohoto typu subjektů má tedy smysl.

| 4.10. | Menší rodinné podniky jsou vystaveny rizikům, která mohou vést až k tomu, že se neudrží na trhu. Aby byl podpořen další rozvoj těchto firem, měla by jim proto být poskytnuta vhodná pomoc v právních a daňových záležitostech. Z institucionální podpory a opatření, jejichž cílem by bylo povzbudit místní dodavatele a ekonomiky, by zase mohly těžit velké mezinárodní rodinné podniky. |
| --- | --- |

4.10.

Menší rodinné podniky jsou vystaveny rizikům, která mohou vést až k tomu, že se neudrží na trhu. Aby byl podpořen další rozvoj těchto firem, měla by jim proto být poskytnuta vhodná pomoc v právních a daňových záležitostech. Z institucionální podpory a opatření, jejichž cílem by bylo povzbudit místní dodavatele a ekonomiky, by zase mohly těžit velké mezinárodní rodinné podniky.

| 4.11. | Zvláštním typem rodinného podniku je rodinná farma. Tyto podniky se kromě obtíží, kterým obvykle čelí rodinné firmy, musí vypořádávat také s problémy příznačnými pro venkovské oblasti. |
| --- | --- |

4.11.

Zvláštním typem rodinného podniku je rodinná farma. Tyto podniky se kromě obtíží, kterým obvykle čelí rodinné firmy, musí vypořádávat také s problémy příznačnými pro venkovské oblasti.

| 4.11.1. | Zvláště závažný problém představuje „zabírání půdy“, které má za následek nevratný rozpad ekonomické struktury ve venkovských oblastech a ze sociálního hlediska nežádoucí industrializaci zemědělství. Výbor ve svém stanovisku (9) z ledna 2015 vyzval k tomu, aby byla přijata náležitá opatření a model zemědělství založený na rodinných farmách tak mohl být v celé EU zachován. |
| --- | --- |

4.11.1.

Zvláště závažný problém představuje „zabírání půdy“, které má za následek nevratný rozpad ekonomické struktury ve venkovských oblastech a ze sociálního hlediska nežádoucí industrializaci zemědělství. Výbor ve svém stanovisku (9) z ledna 2015 vyzval k tomu, aby byla přijata náležitá opatření a model zemědělství založený na rodinných farmách tak mohl být v celé EU zachován.

| 4.11.2. | Rodinné farmy často zakládají družstva, díky nimž chtějí docílit úspor z rozsahu a zvýšit svou konkurenceschopnost na trhu (10). Podnikání na družstevní bázi se svými charakteristikami podobá rodinnému podnikání, tedy je zaměřeno spíše na dlouhodobé aktivity než na krátkodobý zisk. V poslední době však družstva přestala prosperovat a některá dokonce zkrachovala, a proto je zapotřebí přijmout opatření k oživení této formy činnosti. |
| --- | --- |

4.11.2.

Rodinné farmy často zakládají družstva, díky nimž chtějí docílit úspor z rozsahu a zvýšit svou konkurenceschopnost na trhu (10). Podnikání na družstevní bázi se svými charakteristikami podobá rodinnému podnikání, tedy je zaměřeno spíše na dlouhodobé aktivity než na krátkodobý zisk. V poslední době však družstva přestala prosperovat a některá dokonce zkrachovala, a proto je zapotřebí přijmout opatření k oživení této formy činnosti.

| 4.12. | Pojmem trpělivý kapitál (patient capital) (11) se označuje dlouhodobá akumulace kapitálu s cílem vybudovat rodinný podnik. Při transakci je postoupen kapitál rodinného podniku společně s jeho sociálním a kulturním rozměrem, a kupující podnik odkoupí nebo do něj investuje, včetně vícegeneračních znalostí, (rodinné) kultury a závazků vůči (místní) komunitě. |
| --- | --- |

4.12.

Pojmem trpělivý kapitál (patient capital) (11) se označuje dlouhodobá akumulace kapitálu s cílem vybudovat rodinný podnik. Při transakci je postoupen kapitál rodinného podniku společně s jeho sociálním a kulturním rozměrem, a kupující podnik odkoupí nebo do něj investuje, včetně vícegeneračních znalostí, (rodinné) kultury a závazků vůči (místní) komunitě.

| 4.12.1. | Při definici trpělivého kapitálu je vhodné zvážit, zda nevyužít odpočtu reinvestované části zisku z daní. Bylo by vhodné o tom přemýšlet u rodinných (a nejen rodinných) podniků, které reinvestují zisk a dávají přednost investici vlastního kapitálu před využíváním kapitálu cizího. |
| --- | --- |

4.12.1.

Při definici trpělivého kapitálu je vhodné zvážit, zda nevyužít odpočtu reinvestované části zisku z daní. Bylo by vhodné o tom přemýšlet u rodinných (a nejen rodinných) podniků, které reinvestují zisk a dávají přednost investici vlastního kapitálu před využíváním kapitálu cizího.

| 4.12.2. | Možnost snížit na základě úroků z cizího kapitálu výši zdanitelného zisku je pro společnosti další motivací, aby využívaly cizí finanční prostředky a tím účinně snižovaly náklady na cizí kapitál, protože na vlastní kapitál tyto odpočty nelze uplatnit. |
| --- | --- |

4.12.2.

Možnost snížit na základě úroků z cizího kapitálu výši zdanitelného zisku je pro společnosti další motivací, aby využívaly cizí finanční prostředky a tím účinně snižovaly náklady na cizí kapitál, protože na vlastní kapitál tyto odpočty nelze uplatnit.

| 4.12.3. | Je samozřejmé, že otázky zdaňování jsou odpovědností každého členského státu, avšak Evropská unie by v souvislosti s rodinnými podniky měla prosazovat osvědčené postupy. |
| --- | --- |

4.12.3.

Je samozřejmé, že otázky zdaňování jsou odpovědností každého členského státu, avšak Evropská unie by v souvislosti s rodinnými podniky měla prosazovat osvědčené postupy.

| 4.13. | Zajímavou možností by mohlo být založení vnitrostátních veřejných investičních fondů, jejichž prostřednictvím by se do rodinných podniků vkládal kapitál. Zvláštním rysem těchto fondů by bylo, že by rodinným podnikům zajišťovaly kapitál, aniž by jeho poskytovatelům přiznávaly hlasovací práva tak, jak je tomu u společností Aksjeloven v Norsku nebo Ley de Sociedades de Responsabilidad Limitada ve Španělsku. |
| --- | --- |

4.13.

Zajímavou možností by mohlo být založení vnitrostátních veřejných investičních fondů, jejichž prostřednictvím by se do rodinných podniků vkládal kapitál. Zvláštním rysem těchto fondů by bylo, že by rodinným podnikům zajišťovaly kapitál, aniž by jeho poskytovatelům přiznávaly hlasovací práva tak, jak je tomu u společností Aksjeloven v Norsku nebo Ley de Sociedades de Responsabilidad Limitada ve Španělsku.

| 4.14. | Činnosti v rámci rodinného podnikání mohou být podporovány také vnitrostátními nebo místními organizacemi, které tyto subjekty zastupují (např. vládními subjekty (ministerstvy), organizacemi zaměstnavatelů, komorami řemeslníků atd.), a nadnárodními organizacemi, z nichž nejvýznamnější jsou European Family Businesses, FBN International a Les Hénokiens. |
| --- | --- |

4.14.

Činnosti v rámci rodinného podnikání mohou být podporovány také vnitrostátními nebo místními organizacemi, které tyto subjekty zastupují (např. vládními subjekty (ministerstvy), organizacemi zaměstnavatelů, komorami řemeslníků atd.), a nadnárodními organizacemi, z nichž nejvýznamnější jsou European Family Businesses, FBN International a Les Hénokiens.

| 4.14.1. | Tyto organizace zastávají důležitou úlohu organizátorů propagace sektoru rodinného podnikání. Zajišťují platformu pro výměnu znalostí a zkušeností mezi podnikateli z rodinných firem a vydávají zprávy o rodinných podnicích s cílem šířit o nich poznatky. Kromě toho mohou organizace na podporu rodinných podniků lobbovat za konkrétní řešení. |
| --- | --- |

4.14.1.

Tyto organizace zastávají důležitou úlohu organizátorů propagace sektoru rodinného podnikání. Zajišťují platformu pro výměnu znalostí a zkušeností mezi podnikateli z rodinných firem a vydávají zprávy o rodinných podnicích s cílem šířit o nich poznatky. Kromě toho mohou organizace na podporu rodinných podniků lobbovat za konkrétní řešení.

V Bruselu dne 17. září 2015.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  COM(2008) 394 final.

1

(2)  Závěrečná zpráva skupiny odborníků: Overview of family-business-relevant issues: research, networks, policy measures and existing studies Evropská komise, listopad 2009.

2

Overview of family-business-relevant issues: research, networks, policy measures and existing studies

(3)  Tagiuri R., Davis J.A., Bivalent Attributes of the Family Firm, Working paper, Harvard Business School, 1982.

3

Bivalent Attributes of the Family Firm

(4)  COM(2012) 795 final – Akční plán podnikání 2020 – opětovné probuzení podnikatelského ducha v Evropě.

4

(5)  „Business Dynamics: Start-ups, Business Transfers and Bankruptcy“ (2011) http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/business-environment/files/business_dynamics_final_report_en.pdf.

5

(6)  COM(2012) 795 final.

6

(7)  SEC(2007) 280 – příručka o inovačních řešeních ve veřejných zakázkách, deset prvků osvědčených postupů.

7

(8)  Irene Mandl, Overview of Family Business Relevant Issues. KMU Forschung Austria, 2008.

8

Overview of Family Business Relevant Issues

(9)  Stanovisko EHSV „Zabírání půdy – Evropa musí reagovat na ohrožení rodinných hospodářství“,) (Úř. věst. C 242, 23.7.2015, s. 15).

9

(10)  Family farming in Europe: Challenges and prospects, In-depth analysis. Evropský parlament 2014.

10

Family farming in Europe: Challenges and prospects, In-depth analysis.

(11)  Trpělivý kapitál je vlastní kapitál, který poskytnou vlastníci rodinného podniku ve snaze zajistit rovnováhu mezi okamžitým návratem investic na straně jedné a vhodně stanovenou dlouhodobou obchodní strategií a zajištěním přežití tradice a rodinného dědictví na straně druhé. Zdroj: De Visscher F.M., Aronoff C.E., Ward J.L. (2011), Financing Transitions. Managing Capital and Liquidity in the Family Business, Palgrave Macmillan.

11

Financing Transitions

Managing Capital and Liquidity in the Family Business,

---

| 15.1.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 13/14 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 13/14

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Směrem k digitálnímu zdraví – elektronické informace pro bezpečné užívání léčivých přípravků

(stanovisko z vlastní iniciativy)

(2016/C 013/04)

| Zpravodajka: | Renate HEINISCH |
| --- | --- |

Zpravodajka:

Renate HEINISCH

Dne 22. ledna 2015 se Evropský hospodářský a sociální výbor, v souladu s čl. 29 odst. 2 jednacího řádu, rozhodl vypracovat stanovisko z vlastní iniciativy k tématu

Směrem k digitálnímu zdraví – elektronické informace pro bezpečné užívání léčivých přípravků

(stanovisko z vlastní iniciativy).

Specializovaná sekce Jednotný trh, výroba a spotřeba, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 14. července 2015.

Na 510. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 16. a 17. září 2015 (jednání dne 16. září 2015), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 212 hlasy pro, 6 členů se zdrželo hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1. | Evropský hospodářský a sociální výbor (EHSV) podporuje snahu Evropské komise učinit z řešení v oblasti elektronického zdravotnictví jednu z priorit digitální agendy. |
| --- | --- |

1.1.

Evropský hospodářský a sociální výbor (EHSV) podporuje snahu Evropské komise učinit z řešení v oblasti elektronického zdravotnictví jednu z priorit digitální agendy.

| 1.2. | EHSV konstatuje, že ti, kdo hledají informace, pacienti a lékařský personál opakovaně upozorňují na nutnost úplných, přesných a aktuálních informací o léčivých přípravcích a nutnost jednotného digitálního trhu. |
| --- | --- |

1.2.

EHSV konstatuje, že ti, kdo hledají informace, pacienti a lékařský personál opakovaně upozorňují na nutnost úplných, přesných a aktuálních informací o léčivých přípravcích a nutnost jednotného digitálního trhu.

| 1.3. | Podle EHSV musí být úředně schválené informace dostupné bez překážek a diskriminace, aby k nim měly přístup i osoby se zrakovým, sluchovým či jiným tělesným postižením. Musí být možné je přizpůsobit potřebám jednotlivých občanů, pacientů a zdravotnických pracovníků s cílem poskytnout nezbytnou úroveň pro co nejúčinnější a nejbezpečnější používání léčivých přípravků. |
| --- | --- |

1.3.

Podle EHSV musí být úředně schválené informace dostupné bez překážek a diskriminace, aby k nim měly přístup i osoby se zrakovým, sluchovým či jiným tělesným postižením. Musí být možné je přizpůsobit potřebám jednotlivých občanů, pacientů a zdravotnických pracovníků s cílem poskytnout nezbytnou úroveň pro co nejúčinnější a nejbezpečnější používání léčivých přípravků.

| 1.4. | EHSV se domnívá, že elektronické šíření informací o produktech schválených orgánem schvalujícím léčivé přípravky povede k dalšímu zlepšení v oblasti přístupu. Elektronická databáze obsahující informace o použití a odborné informace schválené zdravotnickými orgány (Summary of Product Characteristics, SmPC) umožňuje získat aktuální a cílené informace o léčivých přípravcích. |
| --- | --- |

1.4.

EHSV se domnívá, že elektronické šíření informací o produktech schválených orgánem schvalujícím léčivé přípravky povede k dalšímu zlepšení v oblasti přístupu. Elektronická databáze obsahující informace o použití a odborné informace schválené zdravotnickými orgány (Summary of Product Characteristics, SmPC) umožňuje získat aktuální a cílené informace o léčivých přípravcích.

| 1.5. | EHSV navrhuje, aby byly informace poskytovány způsobem co nejvhodnějším pro osoby se zrakovým postižením, například s větší velikostí písma nebo jako zvukové záznamy. Mohly by být poskytovány i ukázky správného používání aplikačních pomůcek (např. sprejů pro astmatiky), a to prostřednictvím videí popř. videí ve znakové řeči pro neslyšící. Další snížení překážek komunikace zajistí používání „jednoduchého jazyka“. Ty umožní lidem s poruchami učení přístup k informacím ve formě uzpůsobené jejich potřebám a kompenzaci omezení souvisejících se vzděláním. |
| --- | --- |

1.5.

EHSV navrhuje, aby byly informace poskytovány způsobem co nejvhodnějším pro osoby se zrakovým postižením, například s větší velikostí písma nebo jako zvukové záznamy. Mohly by být poskytovány i ukázky správného používání aplikačních pomůcek (např. sprejů pro astmatiky), a to prostřednictvím videí popř. videí ve znakové řeči pro neslyšící. Další snížení překážek komunikace zajistí používání „jednoduchého jazyka“. Ty umožní lidem s poruchami učení přístup k informacím ve formě uzpůsobené jejich potřebám a kompenzaci omezení souvisejících se vzděláním.

| 1.6. | EHSV mimoto konstatuje, že sloučení do jednoho portálu by znamenalo vytvoření důvěryhodného a často snadno přístupného zdroje úředně schválených informací splňujících kritéria přístupnosti. Pacienti a pracovníci ve zdravotnictví by tak měli možnost porovnávat veškeré informace, které jsou k dispozici od jiných zdrojů, se schválenými základními informacemi. |
| --- | --- |

1.6.

EHSV mimoto konstatuje, že sloučení do jednoho portálu by znamenalo vytvoření důvěryhodného a často snadno přístupného zdroje úředně schválených informací splňujících kritéria přístupnosti. Pacienti a pracovníci ve zdravotnictví by tak měli možnost porovnávat veškeré informace, které jsou k dispozici od jiných zdrojů, se schválenými základními informacemi.

| 1.7. | K zajištění celkové použitelnosti by se na vývoji měli podílet uživatelé a tvůrci internetových stránek se znalostmi v oblasti bezbariérového přístupu. Mělo by být vypracováno řešení, které není závislé na formě, aby tak byla volba konečného zařízení k hledání informací (stolního počítače, tabletu, smartphonu atd.) ponechána na uživatelích, podle jejich potřeb a možností. |
| --- | --- |

1.7.

K zajištění celkové použitelnosti by se na vývoji měli podílet uživatelé a tvůrci internetových stránek se znalostmi v oblasti bezbariérového přístupu. Mělo by být vypracováno řešení, které není závislé na formě, aby tak byla volba konečného zařízení k hledání informací (stolního počítače, tabletu, smartphonu atd.) ponechána na uživatelích, podle jejich potřeb a možností.

| 1.8. | EHSV se domnívá, že databáze či portál úředně schválených informací by měly být vyvíjeny v úzké spolupráci se všemi důležitými zainteresovanými stranami, tedy farmaceutickým průmyslem i organizacemi pacientů, zástupci zdravotně postižených osob a zdravotnickými pracovníky, a měly by je provozovat a financovat farmaceutické podniky, aby se co nejlépe vyhovělo potřebám. |
| --- | --- |

1.8.

EHSV se domnívá, že databáze či portál úředně schválených informací by měly být vyvíjeny v úzké spolupráci se všemi důležitými zainteresovanými stranami, tedy farmaceutickým průmyslem i organizacemi pacientů, zástupci zdravotně postižených osob a zdravotnickými pracovníky, a měly by je provozovat a financovat farmaceutické podniky, aby se co nejlépe vyhovělo potřebám.

| 1.9. | Podle EHSV je důležité dospět k řešením zaměřeným na uživatele, aby měli přístup k informacím i osoby s nízkou úrovní vzdělání a lidé, kteří Internet používají zřídka. |
| --- | --- |

1.9.

Podle EHSV je důležité dospět k řešením zaměřeným na uživatele, aby měli přístup k informacím i osoby s nízkou úrovní vzdělání a lidé, kteří Internet používají zřídka.

| 1.10. | Elektronický přístup k informacím je sice považován za důležitý, nicméně je třeba vyzdvihnout, že pro pacienty jsou prvními kontaktními osobami, od nichž získávají doporučení v souvislosti s onemocněními a jejich léčbou, lékaři (zejména praktičtí lékaři) a další zdravotničtí pracovníci, jako jsou lékárníci a zdravotní sestry. |
| --- | --- |

1.10.

Elektronický přístup k informacím je sice považován za důležitý, nicméně je třeba vyzdvihnout, že pro pacienty jsou prvními kontaktními osobami, od nichž získávají doporučení v souvislosti s onemocněními a jejich léčbou, lékaři (zejména praktičtí lékaři) a další zdravotničtí pracovníci, jako jsou lékárníci a zdravotní sestry.

| 1.11. | EHSV žádá Evropskou komisi, aby podpořila návrh projektu elektronických informací o produktech v rámci Iniciativy pro inovativní léčiva (IMI2). Vyzývá členské státy, aby se k této iniciativě připojily a koordinovaly existující databáze. |
| --- | --- |

1.11.

EHSV žádá Evropskou komisi, aby podpořila návrh projektu elektronických informací o produktech v rámci Iniciativy pro inovativní léčiva (IMI2). Vyzývá členské státy, aby se k této iniciativě připojily a koordinovaly existující databáze.

2.   Úvod

| 2.1. | Evropská komise zveřejnila v roce 2012 akční plán, který pojmenovává překážky bránící plnému využívání digitálních řešení v evropských systémech zdravotní péče, a nazvala ho Akční plán pro elektronické zdravotnictví na období 2012–2020 – inovativní zdravotní péče pro 21. století
   (1). |
| --- | --- |

2.1.

Evropská komise zveřejnila v roce 2012 akční plán, který pojmenovává překážky bránící plnému využívání digitálních řešení v evropských systémech zdravotní péče, a nazvala ho Akční plán pro elektronické zdravotnictví na období 2012–2020 – inovativní zdravotní péče pro 21. století
   (1).

| 2.2. | Evropská komise uvedla, že zamýšlí zlepšit zdravotní péči v zájmu pacientů, ponechat pacientům větší kontrolu nad jejich léčbou a omezit náklady. Pacienti, občané a zdravotničtí pracovníci sice nadšeně využívají aplikace telemedicíny a miliony evropských občanů si do svých smartphonů stáhly aplikace, aby mohli sledovat svůj zdravotní stav a svoji kondici, ale digitální zdravotní péče musí ještě rozvinout svůj značný potenciál ke zlepšení systémů zdravotní péče a úsporám nákladů díky efektivitě. EHSV v této souvislosti připomíná, že je při tom rovněž třeba zohlednit zájmy ochrany soukromí a údajů. |
| --- | --- |

2.2.

Evropská komise uvedla, že zamýšlí zlepšit zdravotní péči v zájmu pacientů, ponechat pacientům větší kontrolu nad jejich léčbou a omezit náklady. Pacienti, občané a zdravotničtí pracovníci sice nadšeně využívají aplikace telemedicíny a miliony evropských občanů si do svých smartphonů stáhly aplikace, aby mohli sledovat svůj zdravotní stav a svoji kondici, ale digitální zdravotní péče musí ještě rozvinout svůj značný potenciál ke zlepšení systémů zdravotní péče a úsporám nákladů díky efektivitě. EHSV v této souvislosti připomíná, že je při tom rovněž třeba zohlednit zájmy ochrany soukromí a údajů.

| 2.3. | WHO definuje elektronické zdravotnictví (eHealth), včetně telemedicíny a mobilního zdravotnictví (mHealth), jako přenos zdravotnických zdrojů a zdravotní péče prostřednictvím elektronických médií. Zahrnuje tři nejdůležitější oblasti:






  — | poskytování informací týkajících se zdraví zdravotnickým pracovníkům a spotřebitelům po internetu a telefonu, |
| --- | --- | --- |

2.3.

WHO definuje elektronické zdravotnictví (eHealth), včetně telemedicíny a mobilního zdravotnictví (mHealth), jako přenos zdravotnických zdrojů a zdravotní péče prostřednictvím elektronických médií. Zahrnuje tři nejdůležitější oblasti:

—

poskytování informací týkajících se zdraví zdravotnickým pracovníkům a spotřebitelům po internetu a telefonu,

| — | využívání informačních technologií a elektronického obchodování (eCommerce) ke zlepšení veřejných systémů zdravotní péče, např. prostřednictvím vzdělávání a odborné přípravy zdravotnických pracovníků, |
| --- | --- |

—

využívání informačních technologií a elektronického obchodování (eCommerce) ke zlepšení veřejných systémů zdravotní péče, např. prostřednictvím vzdělávání a odborné přípravy zdravotnických pracovníků,

| — | využívání elektronického obchodování a elektronického podnikání (eBusiness) při správě systémů zdravotní péče. |
| --- | --- |

—

využívání elektronického obchodování a elektronického podnikání (eBusiness) při správě systémů zdravotní péče.

| 2.4. | Evropská komise vydala k mobilnímu zdravotnictví zelenou knihu (2). Mobilní zdravotnictví (mHealth) je součástí elektronického zdravotnictví (eHealth) a týká se postupů v lékařské péči a veřejném zdraví podporovaných mobilními zařízeními. Patří sem zejména využívání možností mobilní komunikace k poskytování služeb v oblasti zdravotní péče a kondice, k informování a k mobilním zdravotnickým aplikacím. |
| --- | --- |

2.4.

Evropská komise vydala k mobilnímu zdravotnictví zelenou knihu (2). Mobilní zdravotnictví (mHealth) je součástí elektronického zdravotnictví (eHealth) a týká se postupů v lékařské péči a veřejném zdraví podporovaných mobilními zařízeními. Patří sem zejména využívání možností mobilní komunikace k poskytování služeb v oblasti zdravotní péče a kondice, k informování a k mobilním zdravotnickým aplikacím.

| 2.5. | Stále více lidí všech věkových kategorií využívá stále větší počet elektronických informací o zdravotním stavu a elektronických aplikací. |
| --- | --- |

2.5.

Stále více lidí všech věkových kategorií využívá stále větší počet elektronických informací o zdravotním stavu a elektronických aplikací.

| 2.6. | Kvalita těchto informačních zdrojů se však značně liší a vyhledávače obvykle nerozlišují mezi spolehlivými, oficiálně schválenými a méně spolehlivými zdroji. |
| --- | --- |

2.6.

Kvalita těchto informačních zdrojů se však značně liší a vyhledávače obvykle nerozlišují mezi spolehlivými, oficiálně schválenými a méně spolehlivými zdroji.

| 2.7. | Pro zdravotnické pracovníky existuje celá řada certifikovaných informačních systémů. Pracovníci ve zdravotnictví – zejména praktičtí lékaři a lékárníci – hrají v systémech zdravotní péče klíčovou úlohu a kvalitní informace jsou nezbytné, chceme-li mít řádně informované zdravotnické pracovníky, kteří úspěšně plní potřeby občanů EU v oblasti zdravotní péče. |
| --- | --- |

2.7.

Pro zdravotnické pracovníky existuje celá řada certifikovaných informačních systémů. Pracovníci ve zdravotnictví – zejména praktičtí lékaři a lékárníci – hrají v systémech zdravotní péče klíčovou úlohu a kvalitní informace jsou nezbytné, chceme-li mít řádně informované zdravotnické pracovníky, kteří úspěšně plní potřeby občanů EU v oblasti zdravotní péče.

| 2.8. | EHSV se domnívá, že by pacienti měli mít stejně snadný přístup ke spolehlivým informacím, aby byli s to lépe organizovat svou zdravotní péči a účastnit se jí, což se projeví i ve větším dodržování léčby. Podrobnosti ohledně potřeby vzdělávání a zapojení všech skupin (včetně starších osob a osob se zdravotním postižením) již byly popsány v dřívějších stanoviscích (3). |
| --- | --- |

2.8.

EHSV se domnívá, že by pacienti měli mít stejně snadný přístup ke spolehlivým informacím, aby byli s to lépe organizovat svou zdravotní péči a účastnit se jí, což se projeví i ve větším dodržování léčby. Podrobnosti ohledně potřeby vzdělávání a zapojení všech skupin (včetně starších osob a osob se zdravotním postižením) již byly popsány v dřívějších stanoviscích (3).

| 2.9. | Větší pracovní zatížení zdravotnických pracovníků a různé možnosti pacientů a občanů angažovat se ve zdravotnických organizacích, např. ve vnitrostátních schvalovacích orgánech, ve výborech Evropské agentury pro léčivé přípravky (EMA) a v etických komisích, vyžaduje rozsáhlé znalosti. |
| --- | --- |

2.9.

Větší pracovní zatížení zdravotnických pracovníků a různé možnosti pacientů a občanů angažovat se ve zdravotnických organizacích, např. ve vnitrostátních schvalovacích orgánech, ve výborech Evropské agentury pro léčivé přípravky (EMA) a v etických komisích, vyžaduje rozsáhlé znalosti.

| 2.10. | Jednu z možností vzdělávání pro pacienty poskytuje Evropská akademie pacientů pro terapeutické inovace (EUPATI). Toto konsorcium je financováno prostřednictvím iniciativy Innovative Medicines Initiative, partnerství veřejného a soukromého sektoru mezi Evropskou komisí a Evropskou federací farmaceutického průmyslu a asociací (EFPIA). |
| --- | --- |

2.10.

Jednu z možností vzdělávání pro pacienty poskytuje Evropská akademie pacientů pro terapeutické inovace (EUPATI). Toto konsorcium je financováno prostřednictvím iniciativy Innovative Medicines Initiative, partnerství veřejného a soukromého sektoru mezi Evropskou komisí a Evropskou federací farmaceutického průmyslu a asociací (EFPIA).

| 2.11. | EUPATI je konsorciem sestávajícím z 29 organizací, jemuž předsedá Evropské fórum pacientů (EPF). Sdružuje v jednom seskupení celoevropské organizace pacientů, ale i akademické a neziskové organizace, které jsou odborníky na účast pacientů a veřejnosti, a také členské organizace EFPIA. EUPATI informace pacientům, kteří se nevyznají v systémech zdravotní péče, a těžce dosažitelným skupinám pacientů tím, že vytváří obecné povědomí o vývoji nových léčebných postupů. Prostřednictvím EUPATI lze pořádat také školení zaměřená na pochopení informací o léčivých přípravcích nebo vyvíjet odpovídající vzdělávací programy. |
| --- | --- |

2.11.

EUPATI je konsorciem sestávajícím z 29 organizací, jemuž předsedá Evropské fórum pacientů (EPF). Sdružuje v jednom seskupení celoevropské organizace pacientů, ale i akademické a neziskové organizace, které jsou odborníky na účast pacientů a veřejnosti, a také členské organizace EFPIA. EUPATI informace pacientům, kteří se nevyznají v systémech zdravotní péče, a těžce dosažitelným skupinám pacientů tím, že vytváří obecné povědomí o vývoji nových léčebných postupů. Prostřednictvím EUPATI lze pořádat také školení zaměřená na pochopení informací o léčivých přípravcích nebo vyvíjet odpovídající vzdělávací programy.

| 2.12. | Některé evropské členské státy již mají informace o léčivých přípravcích v elektronické podobě. Nejpropracovanější databázi nazvanou FASS (4) má švédský farmaceutický svaz LIF, další existují například v Německu, Spojeném království, Finsku či Dánsku. Tyto databáze jsou obvykle hůře dostupné pro osoby se zrakovým postižením nebo neobsahují celý sortiment léčivých přípravků. |
| --- | --- |

2.12.

Některé evropské členské státy již mají informace o léčivých přípravcích v elektronické podobě. Nejpropracovanější databázi nazvanou FASS (4) má švédský farmaceutický svaz LIF, další existují například v Německu, Spojeném království, Finsku či Dánsku. Tyto databáze jsou obvykle hůře dostupné pro osoby se zrakovým postižením nebo neobsahují celý sortiment léčivých přípravků.

| 2.13. | Některé z těchto databází navíc nejsou pravidelně aktualizovány. |
| --- | --- |

2.13.

Některé z těchto databází navíc nejsou pravidelně aktualizovány.

| 2.14. | Kromě toho některé orgány schvalující léčivé přípravky povolily uvádět v příbalových informacích kódy (QR Codes) vedoucí k příbalovým informacím na internetových stránkách firem. Bezbariérový přístup tedy často není zaručen ani zde. |
| --- | --- |

2.14.

Kromě toho některé orgány schvalující léčivé přípravky povolily uvádět v příbalových informacích kódy (QR Codes) vedoucí k příbalovým informacím na internetových stránkách firem. Bezbariérový přístup tedy často není zaručen ani zde.

| 2.15. | Tyto iniciativy ukazují, že je nadále zapotřebí harmonizovaný přístup, který zajistí přístup k informacím prostřednictvím těchto nových technologií všem společenským skupinám. |
| --- | --- |

2.15.

Tyto iniciativy ukazují, že je nadále zapotřebí harmonizovaný přístup, který zajistí přístup k informacím prostřednictvím těchto nových technologií všem společenským skupinám.

3.   Obecné připomínky

3.1.   
  Infrastruktura

| 3.1.1. | Podle EHSV nese farmaceutický průmysl odpovědnost za přesné a aktuální informace o svých produktech. Všechna technologická řešení by měla být výsledkem úzké spolupráce s průmyslem, aby mohla být využita již existující technická řešení a orgány schvalující léčivé přípravky je mohly kontrolovat. |
| --- | --- |

3.1.1.

Podle EHSV nese farmaceutický průmysl odpovědnost za přesné a aktuální informace o svých produktech. Všechna technologická řešení by měla být výsledkem úzké spolupráce s průmyslem, aby mohla být využita již existující technická řešení a orgány schvalující léčivé přípravky je mohly kontrolovat.

| 3.1.2. | EHSV zdůrazňuje, že způsob, jakým jsou úředně povolené informace podávány, a možnosti přístupu musí být odsouhlaseny za účasti příslušných zainteresovaných stran (schvalujících orgánů, organizací pacientů, zdravotnických pracovníků). |
| --- | --- |

3.1.2.

EHSV zdůrazňuje, že způsob, jakým jsou úředně povolené informace podávány, a možnosti přístupu musí být odsouhlaseny za účasti příslušných zainteresovaných stran (schvalujících orgánů, organizací pacientů, zdravotnických pracovníků).

| 3.1.3. | Konsorcium odpovědné za koordinaci vývoje databáze či portálu by mohlo být zřízeno a financováno v rámci iniciativy pro inovativní léčiva (IIL). |
| --- | --- |

3.1.3.

Konsorcium odpovědné za koordinaci vývoje databáze či portálu by mohlo být zřízeno a financováno v rámci iniciativy pro inovativní léčiva (IIL).

| 3.1.4. | Při vytváření navrhovaného portálu budou zohledněny stávající databáze (např. databáze Evropské agentury pro léčivé přípravky EMA). |
| --- | --- |

3.1.4.

Při vytváření navrhovaného portálu budou zohledněny stávající databáze (např. databáze Evropské agentury pro léčivé přípravky EMA).

3.2.   
  Potřeba dalšího výzkumu

3.2.1.   Technický výzkum a vývoj

| — | Existují modely národních databází. Kromě toho byl k předvedení uživatelsky vstřícných a široce přístupných databází vyvinut další prototyp, který umožňuje i používání audiovizuálních souborů. Měla by být vypracována volně dostupná technická řešení, která budou nejefektivněji využívat dostupné zdroje. |
| --- | --- |

—

Existují modely národních databází. Kromě toho byl k předvedení uživatelsky vstřícných a široce přístupných databází vyvinut další prototyp, který umožňuje i používání audiovizuálních souborů. Měla by být vypracována volně dostupná technická řešení, která budou nejefektivněji využívat dostupné zdroje.

| — | Tato technická řešení musí zohledňovat i to, že občané či pacienti nechtějí na svých smartphonech používat příliš mnoho skenovacích aplikací. Proto by databáze či portály měly být dostupné např. prostřednictvím běžných skenovacích technologií. |
| --- | --- |

—

Tato technická řešení musí zohledňovat i to, že občané či pacienti nechtějí na svých smartphonech používat příliš mnoho skenovacích aplikací. Proto by databáze či portály měly být dostupné např. prostřednictvím běžných skenovacích technologií.

| — | Musí se usilovat o řešení, která nejsou závislá na formě, aby se zlepšila akceptace. Informace musí být možné vyžádat a prohlížet prostřednictvím všech zařízení (stolních počítačů, tabletů, smartphonů atd.). |
| --- | --- |

—

Musí se usilovat o řešení, která nejsou závislá na formě, aby se zlepšila akceptace. Informace musí být možné vyžádat a prohlížet prostřednictvím všech zařízení (stolních počítačů, tabletů, smartphonů atd.).

| — | Technická řešení by se měla porovnávat, přičemž by měly být zahrnuty i oblasti systému zdravotní péče (např. iniciativy členských států zaměřené na dosažení lidí prostřednictvím dálkového připojení nebo bankomatů, které navrhla Evropská komise (5)). |
| --- | --- |

—

Technická řešení by se měla porovnávat, přičemž by měly být zahrnuty i oblasti systému zdravotní péče (např. iniciativy členských států zaměřené na dosažení lidí prostřednictvím dálkového připojení nebo bankomatů, které navrhla Evropská komise (5)).

| — | V Itálii mají lékárny ze zákona povinnost vytisknout aktualizované příbalové informace, které farmaceutické firmy zanesly do databáze. Další možností by mohl být i tisk v lékárnách ze strany lékárníků nebo pacientů (na terminálech podobných bankomatům), což by umožnilo zahrnout osoby, které nepoužívají Internet. |
| --- | --- |

—

V Itálii mají lékárny ze zákona povinnost vytisknout aktualizované příbalové informace, které farmaceutické firmy zanesly do databáze. Další možností by mohl být i tisk v lékárnách ze strany lékárníků nebo pacientů (na terminálech podobných bankomatům), což by umožnilo zahrnout osoby, které nepoužívají Internet.

3.2.2.   Test obsahu a jeho prezentace

Je třeba prozkoumat, jak veřejnost přijímá různá řešení, a uživatelé musejí technická řešení testovat, aby byla prověřena jejich funkčnost.

| — | Výzkum se musí zabývat strukturálními otázkami v souvislosti s nezbytnou kontrolou technických řešení, aby se zlepšila akceptace. |
| --- | --- |

—

Výzkum se musí zabývat strukturálními otázkami v souvislosti s nezbytnou kontrolou technických řešení, aby se zlepšila akceptace.

| — | Jak schvalující orgány kontrolují obsahy? |
| --- | --- |

—

Jak schvalující orgány kontrolují obsahy?

| — | Obsahy musí být prezentovány tak, aby bylo možné přizpůsobit se individuálním potřebám pacientů a občanů a zároveň byly poskytnuty všechny informace, které jsou podle schvalovací dokumentace resp. ze zákona požadovány. |
| --- | --- |

—

Obsahy musí být prezentovány tak, aby bylo možné přizpůsobit se individuálním potřebám pacientů a občanů a zároveň byly poskytnuty všechny informace, které jsou podle schvalovací dokumentace resp. ze zákona požadovány.

| — | V zájmu poskytování rychlé zpětné vazby všem subjektům by mohla být zapracována možnost, aby uživatelé mohli informace hodnotit (zejména srozumitelnost). Za tím účelem by k prezentaci, šíření a výměně mohla být využívána sociální média. |
| --- | --- |

—

V zájmu poskytování rychlé zpětné vazby všem subjektům by mohla být zapracována možnost, aby uživatelé mohli informace hodnotit (zejména srozumitelnost). Za tím účelem by k prezentaci, šíření a výměně mohla být využívána sociální média.

3.2.3.   Vzdělávání a odborná příprava

Využívání internetu se v různých společenských skupinách značně liší. Mnoho z nich využívá sociální sítě, informační nabídky však ne. Malá skupina (podle německého Spolkového statistického úřadu odhadem 10 %) Internet nepoužívá vůbec. Měl by být zahájen následující průzkum:

| — | Jak lze motivovat k aktivnímu učení s cílem využívat dostupné zdroje informací o zdravotnických tématech (včetně digitálních informací)? |
| --- | --- |

—

Jak lze motivovat k aktivnímu učení s cílem využívat dostupné zdroje informací o zdravotnických tématech (včetně digitálních informací)?

| — | Naučit se, jak se učit (celoživotní učení), představuje jednu z 8 klíčových kompetencí uvedených v doporučení Evropského parlamentu a Rady ze dne 18. prosince 2006 (6), v němž byly členské státy vyzvány k přijímání vnitrostátních opatření. „Evropský program pro vzdělávání dospělých“ navrhuje opatření členských států v oblasti aktivního vzdělávání dospělých. „Gramotnost v oblasti digitálního zdraví“ by bylo možné zahrnout mezi kritéria Programu pro mezinárodní výzkum kompetencí dospělých (PIAAC) pro hodnocení vzdělávání dospělých. |
| --- | --- |

—

Naučit se, jak se učit (celoživotní učení), představuje jednu z 8 klíčových kompetencí uvedených v doporučení Evropského parlamentu a Rady ze dne 18. prosince 2006 (6), v němž byly členské státy vyzvány k přijímání vnitrostátních opatření. „Evropský program pro vzdělávání dospělých“ navrhuje opatření členských států v oblasti aktivního vzdělávání dospělých. „Gramotnost v oblasti digitálního zdraví“ by bylo možné zahrnout mezi kritéria Programu pro mezinárodní výzkum kompetencí dospělých (PIAAC) pro hodnocení vzdělávání dospělých.

| — | Jakou úlohu mohou hrát různá vzdělávací zařízení (vysoké školy, zařízení pro vzdělávání dospělých atd.) a zdravotnická zařízení při zvyšování rozmanitých schopností, např. při zacházení s novými technologiemi, při obecně prospěšné činnosti a péči nebo při předávání sociálních a technických znalostí? |
| --- | --- |

—

Jakou úlohu mohou hrát různá vzdělávací zařízení (vysoké školy, zařízení pro vzdělávání dospělých atd.) a zdravotnická zařízení při zvyšování rozmanitých schopností, např. při zacházení s novými technologiemi, při obecně prospěšné činnosti a péči nebo při předávání sociálních a technických znalostí?

| — | Pracovníci ve zdravotnictví musejí během své odborné přípravy absolvovat příslušná školení. Střediska vzdělávání dospělých mohou nabízet atraktivní kurzy uzpůsobené konkrétně uživatelům systému. V zájmu oslovení cílové skupiny by mohla spolupracovat se zdravotnickými pracovníky (zejména lékaři), místními lékárnami a místními zdravotními a sociálními zařízeními. To je důležité zejména ve venkovských oblastech, kde jsou lidé více izolováni. Zejména mezigenerační učení by mohlo přispět k výměně poznatků ohledně obsahu a technických dovedností. |
| --- | --- |

—

Pracovníci ve zdravotnictví musejí během své odborné přípravy absolvovat příslušná školení. Střediska vzdělávání dospělých mohou nabízet atraktivní kurzy uzpůsobené konkrétně uživatelům systému. V zájmu oslovení cílové skupiny by mohla spolupracovat se zdravotnickými pracovníky (zejména lékaři), místními lékárnami a místními zdravotními a sociálními zařízeními. To je důležité zejména ve venkovských oblastech, kde jsou lidé více izolováni. Zejména mezigenerační učení by mohlo přispět k výměně poznatků ohledně obsahu a technických dovedností.

V Bruselu dne 16. září 2015.

předseda Evropského hospodářského a sociálního v ýboru

Henri MALOSSE

---

(1)  COM(2012) 736 final.

1

(2)  COM(2014) 219 final, http://eur-lex.europa.eu/legal-content/CS/TXT/PDF/?uri=CELEX%3A52014DC0219&from=CES

2

(3)  Stanovisko EHSV k tématu Digitální společnost – přístup, vzdělávání, odborná příprava, zaměstnání a prostředky k zajištění rovného postavení (Úř. věst. C 451, 16.12.2014, s. 25).

3

(4)  http://www.fass.se/LIF/startpage?userType=2

4

(5)  http://www.mobilehealthglobal.com/in-the-news/interviews/46/interview-with-peteris-zilgalvis

5

(6)  Úř. věst. L 394, 30.12.2006, s. 10.

6

---

| 15.1.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 13/19 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 13/19

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Státní podpora podniků: je účinná a efektivní?

(stanovisko z vlastní iniciativy)

(2016/C 013/05)

| Zpravodaj: | Edgardo Maria IOZIA |
| --- | --- |

Zpravodaj:

Edgardo Maria IOZIA

Dne 19. února 2015 se Evropský hospodářský a sociální výbor, v souladu s čl. 29 odst. 2 jednacího řádu, rozhodl vypracovat stanovisko z vlastní iniciativy k tématu

Státní podpora podniků: je účinná a efektivní?

(stanovisko z vlastní iniciativy).

Specializovaná sekce Jednotný trh, výroba a spotřeba, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 14. července 2015.

Na 510. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 16. a 17. září 2015 (jednání dne 16. září 2015) přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 198 hlasy pro, 3 hlasy byly proti a 9 členů se zdrželo hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1. | EHSV se domnívá, že hodnocení dopadu státní podpory je klíčovým nástrojem, kterým lze ověřit, zda výsledky odpovídají navrhovanému cíli účinnějšího a efektivnějšího přidělování prostředků, zlepšení transparentnosti přidělování a ověřování řídicích procesů. |
| --- | --- |

1.1.

EHSV se domnívá, že hodnocení dopadu státní podpory je klíčovým nástrojem, kterým lze ověřit, zda výsledky odpovídají navrhovanému cíli účinnějšího a efektivnějšího přidělování prostředků, zlepšení transparentnosti přidělování a ověřování řídicích procesů.

| 1.2. | Mnoho členských států již připravilo komplexní a strukturované systémy hodnocení. Jedná se o proces, který se rozvíjí souběžně se vzrůstajícím zájmem akademické sféry, který umožnil zlepšit techniky hodnocení a zvýšit přesnost měřících nástrojů, které mají k dispozici orgány přidělující podporu. |
| --- | --- |

1.2.

Mnoho členských států již připravilo komplexní a strukturované systémy hodnocení. Jedná se o proces, který se rozvíjí souběžně se vzrůstajícím zájmem akademické sféry, který umožnil zlepšit techniky hodnocení a zvýšit přesnost měřících nástrojů, které mají k dispozici orgány přidělující podporu.

| 1.3. | Evropská komise zřídila společně s členskými státy v souvislosti se státní podporou podnikům fórum na vysoké úrovni, jež bylo vytvořeno i pro účely hodnocení. |
| --- | --- |

1.3.

Evropská komise zřídila společně s členskými státy v souvislosti se státní podporou podnikům fórum na vysoké úrovni, jež bylo vytvořeno i pro účely hodnocení.

| 1.4. | V prosinci minulého roku uvedla komisařka pro hospodářskou soutěž Margrethe Vestagerová ve svém projevu na fóru na vysoké úrovni: „V programu modernizace státní podpory existují dva zvláště důležité prvky: transparentnost, díky níž občané vědí, kam jdou jejich peníze, a posouzení, které ukáže, zda byly vynaloženy dobře“. EHSV se s tímto sdělením ztotožňuje. |
| --- | --- |

1.4.

V prosinci minulého roku uvedla komisařka pro hospodářskou soutěž Margrethe Vestagerová ve svém projevu na fóru na vysoké úrovni: „V programu modernizace státní podpory existují dva zvláště důležité prvky: transparentnost, díky níž občané vědí, kam jdou jejich peníze, a posouzení, které ukáže, zda byly vynaloženy dobře“. EHSV se s tímto sdělením ztotožňuje.

| 1.5. | EHSV vítá diskusi o posouzení dopadu politik podpory podniků a naléhavě žádá Komisi, aby i nadále vytrvala v přístupu, který uplatňuje již několik let. |
| --- | --- |

1.5.

EHSV vítá diskusi o posouzení dopadu politik podpory podniků a naléhavě žádá Komisi, aby i nadále vytrvala v přístupu, který uplatňuje již několik let.

| 1.6. | Je však třeba poznamenat, že s výjimkou hodnocení stanovených evropskými právními předpisy není dnes u řady programů podpory prováděno posouzení dopadu. Právní předpisy vyžadují v mnoha případech pouze potvrzení, že jednotlivá opatření formálně splňují právní požadavky, a neumožňují tak komplexní dlouhodobé hodnocení účinnosti a efektivity veškerých investic poskytnutých na podporu podnikům. EHSV vyzývá k plošnému zavedení posouzení dopadu a k případnému snížení hranice 150 milionů EUR, kterou dnes stanoví obecný předpis o výjimkách podle kategorií jako prahovou hodnotu pro průměrný roční rozpočet programů podpory tak, aby se na ně vztahovala povinnost předkládat plán posouzení ex ante, což by jinak vylučovalo mnohé členské státy, zejména pokud jsou dotyčné podpory nemalé ve vztahu k velikosti státu. |
| --- | --- |

1.6.

Je však třeba poznamenat, že s výjimkou hodnocení stanovených evropskými právními předpisy není dnes u řady programů podpory prováděno posouzení dopadu. Právní předpisy vyžadují v mnoha případech pouze potvrzení, že jednotlivá opatření formálně splňují právní požadavky, a neumožňují tak komplexní dlouhodobé hodnocení účinnosti a efektivity veškerých investic poskytnutých na podporu podnikům. EHSV vyzývá k plošnému zavedení posouzení dopadu a k případnému snížení hranice 150 milionů EUR, kterou dnes stanoví obecný předpis o výjimkách podle kategorií jako prahovou hodnotu pro průměrný roční rozpočet programů podpory tak, aby se na ně vztahovala povinnost předkládat plán posouzení ex ante, což by jinak vylučovalo mnohé členské státy, zejména pokud jsou dotyčné podpory nemalé ve vztahu k velikosti státu.

| 1.7. | EHSV zdůrazňuje, že celkový legislativní rámec pro státní podporu postupně mění úlohu Komise, zatlačuje do pozadí převážně administrativní pojetí a do popředí staví nové formy spolupráce s členskými státy s cílem optimalizovat výsledky státní podpory se zaměřením na jejich účinnost a efektivitu. Přijetí „modernizace“ bylo důležitým krokem kupředu. |
| --- | --- |

1.7.

EHSV zdůrazňuje, že celkový legislativní rámec pro státní podporu postupně mění úlohu Komise, zatlačuje do pozadí převážně administrativní pojetí a do popředí staví nové formy spolupráce s členskými státy s cílem optimalizovat výsledky státní podpory se zaměřením na jejich účinnost a efektivitu. Přijetí „modernizace“ bylo důležitým krokem kupředu.

| 1.8. | Členské státy si budou muset vytvořit vhodné nástroje pro hodnocení, s nimiž budou pracovat nezávislé instituce. EHSV považuje za nezbytné, aby se na stanovení modelu hodnocení podíleli sociální partneři, aniž by byly obětovány značné pravomoci, jež získali pracovníci veřejné správy, kteří budou muset hrát určitou úlohu při určování procesů hodnocení a při přípravě závěrečné zprávy, rozšířit tak systém hodnocení uvnitř svých institucí a postupně tak zkvalitnit proces šetření. Evropská komise bude muset spolupracovat na harmonizaci hodnoticích kritérií mezi členskými státy. Zavedení srovnatelných kritérií umožní komplexní přezkum účinnosti a efektivity státní podpory. |
| --- | --- |

1.8.

Členské státy si budou muset vytvořit vhodné nástroje pro hodnocení, s nimiž budou pracovat nezávislé instituce. EHSV považuje za nezbytné, aby se na stanovení modelu hodnocení podíleli sociální partneři, aniž by byly obětovány značné pravomoci, jež získali pracovníci veřejné správy, kteří budou muset hrát určitou úlohu při určování procesů hodnocení a při přípravě závěrečné zprávy, rozšířit tak systém hodnocení uvnitř svých institucí a postupně tak zkvalitnit proces šetření. Evropská komise bude muset spolupracovat na harmonizaci hodnoticích kritérií mezi členskými státy. Zavedení srovnatelných kritérií umožní komplexní přezkum účinnosti a efektivity státní podpory.

| 1.9. | Zvláštní pozornost bude třeba věnovat situaci v regionech, které jsou zapojeny do systému státní podpory na regionální úrovni. Chvályhodné rozhodnutí Komise o osvobození od předběžného oznamování, které se vztahuje na 80 % státních podpor (1), umožňuje na jedné straně okamžité poskytnutí finančních prostředků, ale na druhé straně značně zvyšuje odpovědnost a náklady místních správních orgánů, tedy veřejné výdaje. Členské státy tedy budou muset věnovat velkou pozornost poskytování odpovídajících prostředků na specifickou odbornou přípravu a na výměnu osvědčených postupů mezi místními správními orgány. Na všech úrovních bude nutno rozvinout systém partnerství. |
| --- | --- |

1.9.

Zvláštní pozornost bude třeba věnovat situaci v regionech, které jsou zapojeny do systému státní podpory na regionální úrovni. Chvályhodné rozhodnutí Komise o osvobození od předběžného oznamování, které se vztahuje na 80 % státních podpor (1), umožňuje na jedné straně okamžité poskytnutí finančních prostředků, ale na druhé straně značně zvyšuje odpovědnost a náklady místních správních orgánů, tedy veřejné výdaje. Členské státy tedy budou muset věnovat velkou pozornost poskytování odpovídajících prostředků na specifickou odbornou přípravu a na výměnu osvědčených postupů mezi místními správními orgány. Na všech úrovních bude nutno rozvinout systém partnerství.

| 1.10. | EHSV se domnívá, že nový systém, který svěřuje členským státům odpovědnost za hodnocení ex ante, s sebou nese celkový nárůst nákladů pro veřejnou správu a pro podniky, jenž vyžaduje pečlivé plánování, které vyloučí zbytečné povinnosti a zjednoduší postupy. Kromě toho konstatuje, že šestiměsíční lhůta pro postupy schvalování plánů hodnocení velmi složitých programů by mohla být příliš krátká a že budování srovnávacího modelu pro malé státy by mohlo znamenat velké potíže. |
| --- | --- |

1.10.

EHSV se domnívá, že nový systém, který svěřuje členským státům odpovědnost za hodnocení ex ante, s sebou nese celkový nárůst nákladů pro veřejnou správu a pro podniky, jenž vyžaduje pečlivé plánování, které vyloučí zbytečné povinnosti a zjednoduší postupy. Kromě toho konstatuje, že šestiměsíční lhůta pro postupy schvalování plánů hodnocení velmi složitých programů by mohla být příliš krátká a že budování srovnávacího modelu pro malé státy by mohlo znamenat velké potíže.

| 1.11. | EHSV doporučuje rychle přijmout sdělení o koncepci státní podpory s cílem pomoci především místním správním orgánům, na něž masivní osvobození od povinnosti předběžného oznamování přeneslo dvojité břemeno, tedy identifikovat, co je to státní podpora, a provádět ji způsobem slučitelným s trhem. V případě financování kultury a zachování kulturního dědictví z veřejných prostředků vede například přetrvávající právní nejistota ohledně toho, co z těchto finančních příspěvků představuje státní podporu, k tomu, že se správní orgány domnívají, že na každou pomoc se vztahuje právní úprava týkající se státní podpory a veškeré administrativní a procesní překážky, které z ní vyplývají. Tato právní nejistota je příznačná pro financování všech infrastruktur z veřejných prostředků, zejména od té doby, co existuje judikatura ve věci letiště v Lipsku. Je třeba vypracovat jasnou a přesnou definici opatření veřejné podpory podnikům, která nepředstavují státní podporu, a opatření, které představují státní podporu ve smyslu definice uvedené v čl. 107 odst. 1 SFEU. |
| --- | --- |

1.11.

EHSV doporučuje rychle přijmout sdělení o koncepci státní podpory s cílem pomoci především místním správním orgánům, na něž masivní osvobození od povinnosti předběžného oznamování přeneslo dvojité břemeno, tedy identifikovat, co je to státní podpora, a provádět ji způsobem slučitelným s trhem. V případě financování kultury a zachování kulturního dědictví z veřejných prostředků vede například přetrvávající právní nejistota ohledně toho, co z těchto finančních příspěvků představuje státní podporu, k tomu, že se správní orgány domnívají, že na každou pomoc se vztahuje právní úprava týkající se státní podpory a veškeré administrativní a procesní překážky, které z ní vyplývají. Tato právní nejistota je příznačná pro financování všech infrastruktur z veřejných prostředků, zejména od té doby, co existuje judikatura ve věci letiště v Lipsku. Je třeba vypracovat jasnou a přesnou definici opatření veřejné podpory podnikům, která nepředstavují státní podporu, a opatření, které představují státní podporu ve smyslu definice uvedené v čl. 107 odst. 1 SFEU.

| 1.12. | Přestože EHSV oceňuje vynaložené úsilí, považuje za nezbytné, aby se systém hodnocení rozšířil na všechny úrovně správy, vnitrostátní i regionální, a neomezoval se tedy na výše uvedené případy. EHSV požaduje, aby za tím účelem byly Komisi a členským státům stanoveny nové úkoly. |
| --- | --- |

1.12.

Přestože EHSV oceňuje vynaložené úsilí, považuje za nezbytné, aby se systém hodnocení rozšířil na všechny úrovně správy, vnitrostátní i regionální, a neomezoval se tedy na výše uvedené případy. EHSV požaduje, aby za tím účelem byly Komisi a členským státům stanoveny nové úkoly.

| 1.13. | Z provedené analýzy vyplývá, že orgány státní správy nemají údaje o správních nákladech, které vznikají při řízení státní podpory poskytované podnikům. Není možné provést důkladné posouzení účinnosti podpory, aniž by ve vztahu k získaným výsledkům nebylo pečlivě přihlédnuto k tomu, kolik prostředků utratily orgány veřejné správy nad rámec samotných podpor. Transparentnost systému vyžaduje, aby tyto údaje byly zveřejněny. Z dostupných údajů vyplývá, že celkové administrativní náklady představují přibližně 5 %, k nimž se připočtou náklady na zajištění souladu odhadované na dalších 5 %, a k nim se připočtou další náklady na hodnocení, které podle odhadů Komise představují o něco méně než 1 %. Jde o objem prostředků, který byl pravděpodobně vypočítán hrubým odhadem, a je objektivně příliš vysoký. |
| --- | --- |

1.13.

Z provedené analýzy vyplývá, že orgány státní správy nemají údaje o správních nákladech, které vznikají při řízení státní podpory poskytované podnikům. Není možné provést důkladné posouzení účinnosti podpory, aniž by ve vztahu k získaným výsledkům nebylo pečlivě přihlédnuto k tomu, kolik prostředků utratily orgány veřejné správy nad rámec samotných podpor. Transparentnost systému vyžaduje, aby tyto údaje byly zveřejněny. Z dostupných údajů vyplývá, že celkové administrativní náklady představují přibližně 5 %, k nimž se připočtou náklady na zajištění souladu odhadované na dalších 5 %, a k nim se připočtou další náklady na hodnocení, které podle odhadů Komise představují o něco méně než 1 %. Jde o objem prostředků, který byl pravděpodobně vypočítán hrubým odhadem, a je objektivně příliš vysoký.

| 1.14. | EHSV vyzývá Komisi, aby podnikům nevytvářela další a nečekané překážky a aby zaručila, že celý systém hodnocení bude účinnější a efektivnější. |
| --- | --- |

1.14.

EHSV vyzývá Komisi, aby podnikům nevytvářela další a nečekané překážky a aby zaručila, že celý systém hodnocení bude účinnější a efektivnější.

| 1.15. | Je velmi důležité, aby se při hodnocení brala v úvahu i účinnost správních nákladů a nákladů vyplývajících ze systémů hodnocení. |
| --- | --- |

1.15.

Je velmi důležité, aby se při hodnocení brala v úvahu i účinnost správních nákladů a nákladů vyplývajících ze systémů hodnocení.

| 1.16. | Srovnatelnost různých systémů a flexibilita, pokud jde o rozsah, kategorie a ukazatele, umožní zjednodušit hodnocení ex ante a zharmonizovat kritéria hodnocení ex post. |
| --- | --- |

1.16.

Srovnatelnost různých systémů a flexibilita, pokud jde o rozsah, kategorie a ukazatele, umožní zjednodušit hodnocení ex ante a zharmonizovat kritéria hodnocení ex post.

| 1.17. | EHSV požaduje celkový pohled na kroky Komise v různých oblastech hospodářské politiky – strukturální fondy, státní podpora, dohody o obchodním partnerství, aby byl zaručen jednotný program evropské hospodářské politiky založené na rozvoji a růstu. |
| --- | --- |

1.17.

EHSV požaduje celkový pohled na kroky Komise v různých oblastech hospodářské politiky – strukturální fondy, státní podpora, dohody o obchodním partnerství, aby byl zaručen jednotný program evropské hospodářské politiky založené na rozvoji a růstu.

| 1.18. | EHSV doporučuje použít kritéria podobná těm, jež jsou součástí nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 240/2014 (2) ze dne 7. ledna 2014 o evropském kodexu chování pro partnerskou spolupráci v rámci evropských strukturálních a investičních fondů, která stanoví povinnost konzultace se všemi případně zainteresovanými stranami, s cílem formulovat vhodné nařízení věnované hodnocení účinnosti a efektivity státní podpory. |
| --- | --- |

1.18.

EHSV doporučuje použít kritéria podobná těm, jež jsou součástí nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 240/2014 (2) ze dne 7. ledna 2014 o evropském kodexu chování pro partnerskou spolupráci v rámci evropských strukturálních a investičních fondů, která stanoví povinnost konzultace se všemi případně zainteresovanými stranami, s cílem formulovat vhodné nařízení věnované hodnocení účinnosti a efektivity státní podpory.

| 1.19. | Transparentnost provedených hodnocení musí být zaručena co nejširším zveřejňováním, které již platí v některých členských státech a týká se podniků a výše poskytnuté podpory. |
| --- | --- |

1.19.

Transparentnost provedených hodnocení musí být zaručena co nejširším zveřejňováním, které již platí v některých členských státech a týká se podniků a výše poskytnuté podpory.

| 1.20. | EHSV doporučuje, aby v plánech hodnocení bylo uvedeno:






  — | dosažení cíle politiky; |
| --- | --- | --- |

1.20.

EHSV doporučuje, aby v plánech hodnocení bylo uvedeno:

—

dosažení cíle politiky;

| — | dopad na hospodářskou soutěž a na obchod; |
| --- | --- |

—

dopad na hospodářskou soutěž a na obchod;

| — | účinnost/efektivita nástroje; |
| --- | --- |

—

účinnost/efektivita nástroje;

| — | ověření předpokladů ex ante pro pokračování programu nebo pro podobné programy na mikroúrovni (specifikace podpory); |
| --- | --- |

—

ověření předpokladů ex ante pro pokračování programu nebo pro podobné programy na mikroúrovni (specifikace podpory);

| — | účinek pobídek. |
| --- | --- |

—

účinek pobídek.

| 1.21. | EHSV požaduje, aby byl zapojen do procesu hodnocení celkové účinnosti a efektivity systému státní podpory na konci období 2014–2020. |
| --- | --- |

1.21.

EHSV požaduje, aby byl zapojen do procesu hodnocení celkové účinnosti a efektivity systému státní podpory na konci období 2014–2020.

2.   Úvod

| 2.1. | Není-li podpora podnikům začleněna do jasných normativních souvislostí, není-li zaměřena na výrobní činnosti a podniky, které investují mj. do inovací, výzkumu a vývoje, které přináší hospodářské a sociální výhody, a není-li omezena a řízena, může narušit hospodářskou soutěž a způsobit roztříštění vnitřního trhu, což je v rozporu s literou a duchem smluv. |
| --- | --- |

2.1.

Není-li podpora podnikům začleněna do jasných normativních souvislostí, není-li zaměřena na výrobní činnosti a podniky, které investují mj. do inovací, výzkumu a vývoje, které přináší hospodářské a sociální výhody, a není-li omezena a řízena, může narušit hospodářskou soutěž a způsobit roztříštění vnitřního trhu, což je v rozporu s literou a duchem smluv.

| 2.2. | Negativní hospodářská situace, která trvá již mnoho let, s hlubokými vnitrostátními krizemi, které mají nevyhnutelný dopad na podniky, zaměstnance a občany, však také vyžaduje relativně pružný přístup, jaký používají na mezinárodních trzích největší konkurenti EU, kteří nemají právní úpravu v oblasti státní podpory. Konkurenceschopnost evropských podniků musí být důležitým referenčním parametrem. Skutečné nebezpečí představuje v Evropě nezaměstnanost. Investice poklesly od svého vrcholu v roce 2007 o 15 % a 25 milionů občanů je stále bez zaměstnání. Pět milionů z nich jsou mladí lidé a většinu z nich tvoří ženy (3). |
| --- | --- |

2.2.

Negativní hospodářská situace, která trvá již mnoho let, s hlubokými vnitrostátními krizemi, které mají nevyhnutelný dopad na podniky, zaměstnance a občany, však také vyžaduje relativně pružný přístup, jaký používají na mezinárodních trzích největší konkurenti EU, kteří nemají právní úpravu v oblasti státní podpory. Konkurenceschopnost evropských podniků musí být důležitým referenčním parametrem. Skutečné nebezpečí představuje v Evropě nezaměstnanost. Investice poklesly od svého vrcholu v roce 2007 o 15 % a 25 milionů občanů je stále bez zaměstnání. Pět milionů z nich jsou mladí lidé a většinu z nich tvoří ženy (3).

| 2.3. | Zajímavý průzkum Evropského parlamentu (4) ukázal značné rozdíly mezi systémy fungujícími v EU a v USA. „Politika hospodářské soutěže v EU má přísná pravidla, zatímco právní předpisy v USA nemají v této oblasti žádné předpisy.“ Na žádost tehdejšího komisaře Joaquína Almunii byl do stávajících jednání mezi EU a USA o transatlantickém obchodním a investičním partnerství (TTIP) (5) zařazen návrh EU na regulaci státní podpory. |
| --- | --- |

2.3.

Zajímavý průzkum Evropského parlamentu (4) ukázal značné rozdíly mezi systémy fungujícími v EU a v USA. „Politika hospodářské soutěže v EU má přísná pravidla, zatímco právní předpisy v USA nemají v této oblasti žádné předpisy.“ Na žádost tehdejšího komisaře Joaquína Almunii byl do stávajících jednání mezi EU a USA o transatlantickém obchodním a investičním partnerství (TTIP) (5) zařazen návrh EU na regulaci státní podpory.

| 2.4. | Zdá se, že návrh je slabý a v zásadě bez vlivu (6). Evropa bude mít i nadále nejrestriktivnější právní předpisy na světě. To sice na jedné straně podporuje vytvoření jednotného trhu, ale na druhé straně to penalizuje naše podniky. Evropský podnik, který má výrobu v USA, může využívat státní podporu, která je v EU nepřípustná. To bude usnadněno přijetím smlouvy. EHSV vážně varuje Komisi, aby v rámci dohody o volném obchodu neupřednostňovala firmy z USA. |
| --- | --- |

2.4.

Zdá se, že návrh je slabý a v zásadě bez vlivu (6). Evropa bude mít i nadále nejrestriktivnější právní předpisy na světě. To sice na jedné straně podporuje vytvoření jednotného trhu, ale na druhé straně to penalizuje naše podniky. Evropský podnik, který má výrobu v USA, může využívat státní podporu, která je v EU nepřípustná. To bude usnadněno přijetím smlouvy. EHSV vážně varuje Komisi, aby v rámci dohody o volném obchodu neupřednostňovala firmy z USA.

| 2.5. | Dosavadní zkušenost ukazuje, že je nezbytné zásadně revidovat evropský systém státní podpory. |
| --- | --- |

2.5.

Dosavadní zkušenost ukazuje, že je nezbytné zásadně revidovat evropský systém státní podpory.

| 2.6. | Hospodářská a finanční krize posledních let si vynutila na všech úrovních správy zásadní revizi výdajových kritérií určujících investiční politiku používající veřejné prostředky a politiku podpory podniků. Zejména v souvislosti s nedostatkem a s omezenou dostupností prostředků se jako prvořadá jeví nezbytnost lépe racionalizovat pomoc (poskytovat podporu pouze tam, kde existuje odpovídající přidaná hodnota), což zlepší kvalitu podpory a zároveň umožní odpovídající sledování její účinnosti a efektivity. |
| --- | --- |

2.6.

Hospodářská a finanční krize posledních let si vynutila na všech úrovních správy zásadní revizi výdajových kritérií určujících investiční politiku používající veřejné prostředky a politiku podpory podniků. Zejména v souvislosti s nedostatkem a s omezenou dostupností prostředků se jako prvořadá jeví nezbytnost lépe racionalizovat pomoc (poskytovat podporu pouze tam, kde existuje odpovídající přidaná hodnota), což zlepší kvalitu podpory a zároveň umožní odpovídající sledování její účinnosti a efektivity.

| 2.7. | Podle názoru EHSV se zdá, že je vhodné zjistit, jaké jsou účinky politik přijatých v souvislosti se státní podporou, zda lze zjištěné nástroje podpory považovat za adekvátní a zda administrativní a správní náklady nakonec odpovídají dosaženým výsledkům. Při tom všem musíme mít na vědomí, že to, co nelze změřit, nelze identifikovat ani zlepšit. Dosud přijatá opatření uvedla tento přístup do pohybu. |
| --- | --- |

2.7.

Podle názoru EHSV se zdá, že je vhodné zjistit, jaké jsou účinky politik přijatých v souvislosti se státní podporou, zda lze zjištěné nástroje podpory považovat za adekvátní a zda administrativní a správní náklady nakonec odpovídají dosaženým výsledkům. Při tom všem musíme mít na vědomí, že to, co nelze změřit, nelze identifikovat ani zlepšit. Dosud přijatá opatření uvedla tento přístup do pohybu.

| 2.8. | Může se zdát, že hodnocení je technickou otázkou, která se týká pouze malé skupiny akademických výzkumných pracovníků, ale hodnocení je prováděno širší skupinou odborníků z konzultačních společností, které se specializují na finanční audit nebo na hodnocení projektů a programů. Nicméně vzhledem k tomu, že hodnocení získalo ústřední postavení v programu Komise týkajícím se agendy inteligentní regulace, stalo se klíčovým tématem regulační politiky a vyvolalo důležité institucionální otázky a otázky týkající se řádné správy nad rámec výdajových programů (7). |
| --- | --- |

2.8.

Může se zdát, že hodnocení je technickou otázkou, která se týká pouze malé skupiny akademických výzkumných pracovníků, ale hodnocení je prováděno širší skupinou odborníků z konzultačních společností, které se specializují na finanční audit nebo na hodnocení projektů a programů. Nicméně vzhledem k tomu, že hodnocení získalo ústřední postavení v programu Komise týkajícím se agendy inteligentní regulace, stalo se klíčovým tématem regulační politiky a vyvolalo důležité institucionální otázky a otázky týkající se řádné správy nad rámec výdajových programů (7).

| 2.9. | Generální ředitelství pro regionální a městskou politiku rozvíjí od roku 2008 programy srovnávacího hodnocení, které napomáhají stávajícímu hodnocení (ex ante a ex post) prováděnému v rámci plánování strukturálních fondů. |
| --- | --- |

2.9.

Generální ředitelství pro regionální a městskou politiku rozvíjí od roku 2008 programy srovnávacího hodnocení, které napomáhají stávajícímu hodnocení (ex ante a ex post) prováděnému v rámci plánování strukturálních fondů.

| 2.10. | GŘ pro hospodářskou soutěž zavedlo v květnu 2012 v rámci reformy „modernizace státní podpory“ pro některé programy podpory (8) posouzení dopadu prováděná srovnávacími technikami. Nové obecné nařízení o výjimce konkrétně stanoví povinné hodnocení velkých programů podpory (s roční dotací převyšující 150 milionů EUR) v konkrétních odvětvích, jako je politika regionálního rozvoje, podpora pro malé a střední podniky, podpora výzkumu, vývoje a inovací, podpora směrovaná do oblasti životního prostředí a energetiky a podpora širokopásmové infrastruktury. Některé vnitrostátní plány (čtyři) již byly představeny a další konkrétní plány v oblasti výzkumu, vývoje a inovací a širokopásmové infrastruktury (přibližně deset) jsou předmětem přezkumu. |
| --- | --- |

2.10.

GŘ pro hospodářskou soutěž zavedlo v květnu 2012 v rámci reformy „modernizace státní podpory“ pro některé programy podpory (8) posouzení dopadu prováděná srovnávacími technikami. Nové obecné nařízení o výjimce konkrétně stanoví povinné hodnocení velkých programů podpory (s roční dotací převyšující 150 milionů EUR) v konkrétních odvětvích, jako je politika regionálního rozvoje, podpora pro malé a střední podniky, podpora výzkumu, vývoje a inovací, podpora směrovaná do oblasti životního prostředí a energetiky a podpora širokopásmové infrastruktury. Některé vnitrostátní plány (čtyři) již byly představeny a další konkrétní plány v oblasti výzkumu, vývoje a inovací a širokopásmové infrastruktury (přibližně deset) jsou předmětem přezkumu.

| 2.11. | Evropský účetní dvůr zasahoval v nedávné době ve věci systémů hodnocení výsledků, které používá EuropeAid, a vyhodnotil je jako nevyhovující (9). V současné době probíhá přezkum systémů hodnocení používaných při veškeré činnosti Komise. |
| --- | --- |

2.11.

Evropský účetní dvůr zasahoval v nedávné době ve věci systémů hodnocení výsledků, které používá EuropeAid, a vyhodnotil je jako nevyhovující (9). V současné době probíhá přezkum systémů hodnocení používaných při veškeré činnosti Komise.

| 2.12. | Je nutné, aby existoval užší vzájemný vztah mezi metodami hodnocení výsledků využívání strukturálních fondů a státní podpory, například hloubkový přezkum všech výdajových politik Unie. |
| --- | --- |

2.12.

Je nutné, aby existoval užší vzájemný vztah mezi metodami hodnocení výsledků využívání strukturálních fondů a státní podpory, například hloubkový přezkum všech výdajových politik Unie.

| 2.13. | Cílem srovnávacího přístupu k hodnocení účinků veřejných politik je ověřit schopnost politiky změnit chování nebo podmínky určité skupiny příjemců žádaným směrem, to znamená stanovit, do jaké míry přispěla podpora, spíše než jiné faktory, k dosažení určitého výsledku. To se někdy nazývá stimulační účinek. |
| --- | --- |

2.13.

Cílem srovnávacího přístupu k hodnocení účinků veřejných politik je ověřit schopnost politiky změnit chování nebo podmínky určité skupiny příjemců žádaným směrem, to znamená stanovit, do jaké míry přispěla podpora, spíše než jiné faktory, k dosažení určitého výsledku. To se někdy nazývá stimulační účinek.

| 2.14. | Cílem procesu hodnocení je zjistit příčinný dopad přijaté politiky a zachytit pouze její přímý účinek, tzn. vyloučit případná zkreslení způsobená obecnými makroekonomickými podmínkami nebo rozdílnou povahou podniků. |
| --- | --- |

2.14.

Cílem procesu hodnocení je zjistit příčinný dopad přijaté politiky a zachytit pouze její přímý účinek, tzn. vyloučit případná zkreslení způsobená obecnými makroekonomickými podmínkami nebo rozdílnou povahou podniků.

| 2.15. | Příčinný dopad se měří jako rozdíl mezi pozorovatelným výsledkem po zavedení politiky (faktická situace) a mezi tím, k čemu by došlo, pokud by tato politika nebyla přijata (srovnávací situace). |
| --- | --- |

2.15.

Příčinný dopad se měří jako rozdíl mezi pozorovatelným výsledkem po zavedení politiky (faktická situace) a mezi tím, k čemu by došlo, pokud by tato politika nebyla přijata (srovnávací situace).

| 2.16. | Tato analýza je reakcí na požadavky, jejichž cílem je pokusit se zjistit rozsah a důkaz čistého účinku podpory, tedy zda má podpora pozitivní nebo negativní dopady a do jaké míry, zda lze zjištěné změny skutečně přičítat prováděné politice, zda se výsledky liší u různých příjemců (velké nebo malé podniky), v různých regionech nebo v čase a zda byly správní a administrativní náklady přiměřené a udržitelné. |
| --- | --- |

2.16.

Tato analýza je reakcí na požadavky, jejichž cílem je pokusit se zjistit rozsah a důkaz čistého účinku podpory, tedy zda má podpora pozitivní nebo negativní dopady a do jaké míry, zda lze zjištěné změny skutečně přičítat prováděné politice, zda se výsledky liší u různých příjemců (velké nebo malé podniky), v různých regionech nebo v čase a zda byly správní a administrativní náklady přiměřené a udržitelné.

| 2.17. | Přestože ekonomická literatura se zejména v posledních desetiletích tomuto tématu často věnuje, orgány státní správy evropských států využily soustavně a obecně hodnocení dopadu ke sledování a zlepšení svých politik podpory podniků pouze v několika případech. |
| --- | --- |

2.17.

Přestože ekonomická literatura se zejména v posledních desetiletích tomuto tématu často věnuje, orgány státní správy evropských států využily soustavně a obecně hodnocení dopadu ke sledování a zlepšení svých politik podpory podniků pouze v několika případech.

| 2.18. | Mezi nejzajímavější případy patří úsilí Spojeného království (které od roku 2001 pravidelně hodnotí regionální programy podpory technikami kvaziexperimentálního hodnocení), Nizozemska (které v roce 2012 zřídilo pracovní skupinu pro hodnocení dopadu), stejně jako Finska (Finská agentura pro inovace, TEKES) a Slovinska (které v roce 2001 přijalo zákon o monitorování státní podpory). |
| --- | --- |

2.18.

Mezi nejzajímavější případy patří úsilí Spojeného království (které od roku 2001 pravidelně hodnotí regionální programy podpory technikami kvaziexperimentálního hodnocení), Nizozemska (které v roce 2012 zřídilo pracovní skupinu pro hodnocení dopadu), stejně jako Finska (Finská agentura pro inovace, TEKES) a Slovinska (které v roce 2001 přijalo zákon o monitorování státní podpory).

| 2.19. | Tímto stanoviskem chce EHSV přispět do diskuse mezi Evropskou komisí a členskými státy o dostatečné účinnosti a efektivitě opatření v oblasti podpory podnikům a o nezbytnosti rozšířit využívání hodnocení dopadu. |
| --- | --- |

2.19.

Tímto stanoviskem chce EHSV přispět do diskuse mezi Evropskou komisí a členskými státy o dostatečné účinnosti a efektivitě opatření v oblasti podpory podnikům a o nezbytnosti rozšířit využívání hodnocení dopadu.

3.   Proč hodnotit: závěry vyvozené z literatury

| 3.1. | Na základě empirických důkazů vycházejících ze srovnávacích hodnocení je cílem tohoto stanoviska ukázat význam hodnocení, které by již nemělo být vnímáno jako akademické cvičení, ale jako základní institucionální postup, jenž je součástí cyklu dané politiky, tedy jejího provádění, sledování, hodnocení a úpravy. |
| --- | --- |

3.1.

Na základě empirických důkazů vycházejících ze srovnávacích hodnocení je cílem tohoto stanoviska ukázat význam hodnocení, které by již nemělo být vnímáno jako akademické cvičení, ale jako základní institucionální postup, jenž je součástí cyklu dané politiky, tedy jejího provádění, sledování, hodnocení a úpravy.

| 3.2. | Za tím účelem jsou přezkoumávány některé studie, které byly provedeny v různých evropských státech, a jsou zdůrazněny příslušné hlavní závěry: důsledky politiky, pokud jde o její dopad na nárůst investic, na produktivitu, na zaměstnanost, na inovace, na náklady opatření. Na základě těchto ukazatelů je možné porozumět dopadům na růst a vyzdvihnout nutnost cílené a kvalitní podpory. |
| --- | --- |

3.2.

Za tím účelem jsou přezkoumávány některé studie, které byly provedeny v různých evropských státech, a jsou zdůrazněny příslušné hlavní závěry: důsledky politiky, pokud jde o její dopad na nárůst investic, na produktivitu, na zaměstnanost, na inovace, na náklady opatření. Na základě těchto ukazatelů je možné porozumět dopadům na růst a vyzdvihnout nutnost cílené a kvalitní podpory.

| 3.3. | Přestože v literatuře se obvykle zdůrazňuje pozitivní vzájemný vztah mezi podporou podniků z veřejných zdrojů a nárůstem výstupů (investic, zaměstnanosti, nových produktů), je třeba podotknout, že stimulační účinek podpory není vždy zaručen. Existují totiž různé jiné faktory, které ovlivňují úspěšnost politiky, například obecný hospodářský trend, fungování trhů, celková úroveň zdanění. |
| --- | --- |

3.3.

Přestože v literatuře se obvykle zdůrazňuje pozitivní vzájemný vztah mezi podporou podniků z veřejných zdrojů a nárůstem výstupů (investic, zaměstnanosti, nových produktů), je třeba podotknout, že stimulační účinek podpory není vždy zaručen. Existují totiž různé jiné faktory, které ovlivňují úspěšnost politiky, například obecný hospodářský trend, fungování trhů, celková úroveň zdanění.

| 3.4. | Ve studii, která analyzuje dopad zákona 488 v Itálii, Bondonio a Martini (2012) ukazují, že podniky, které dostaly přímou podporu, v průměru omezily soukromé investice. Zdá se, že přímá státní podpora na pomoc podnikům vedla v tomto případě k omezení soukromých výdajů na investice, čímž se snížila potřeba soukromých zdrojů. Státní podpora musí investice doplňovat, nikoli je nahrazovat. |
| --- | --- |

3.4.

Ve studii, která analyzuje dopad zákona 488 v Itálii, Bondonio a Martini (2012) ukazují, že podniky, které dostaly přímou podporu, v průměru omezily soukromé investice. Zdá se, že přímá státní podpora na pomoc podnikům vedla v tomto případě k omezení soukromých výdajů na investice, čímž se snížila potřeba soukromých zdrojů. Státní podpora musí investice doplňovat, nikoli je nahrazovat.

| 3.5. | I v případě dopadu podpory na produktivitu přináší literatura některé kritické pohledy. V jedné ze studií týkajících se hodnocení, která byla provedena v britských podnicích, jež dostaly podporu v rámci programu „Regional Selective Assistance (RSA)“, Criscuolo (2012) vysvětluje, že zvýšení produktivity nebylo statisticky významné (10). |
| --- | --- |

3.5.

I v případě dopadu podpory na produktivitu přináší literatura některé kritické pohledy. V jedné ze studií týkajících se hodnocení, která byla provedena v britských podnicích, jež dostaly podporu v rámci programu „Regional Selective Assistance (RSA)“, Criscuolo (2012) vysvětluje, že zvýšení produktivity nebylo statisticky významné (10).

| 3.6. | Zdá se, že tyto závěry potvrzují jiné empirické důkazy, které ukazují, že přímá podpora má často pozitivní dopad na objem výroby, aniž by ovlivnila produktivitu. Jinak řečeno, podniky, které získají podporu, se rozrostou, aniž by byly efektivnější. Tak se zvyšuje riziko, že se na trhu udrží podniky, které nejsou konkurenceschopné. |
| --- | --- |

3.6.

Zdá se, že tyto závěry potvrzují jiné empirické důkazy, které ukazují, že přímá podpora má často pozitivní dopad na objem výroby, aniž by ovlivnila produktivitu. Jinak řečeno, podniky, které získají podporu, se rozrostou, aniž by byly efektivnější. Tak se zvyšuje riziko, že se na trhu udrží podniky, které nejsou konkurenceschopné.

| 3.7. | Statisticko-ekonometrické modely, které mohou díky srovnávacímu přístupu zjistit, jaký je dopad podpor, umožňují kromě toho ukázat čisté účinky konkrétních opatření v oblasti podpor na zaměstnanost a umožňují rovněž měřit náklady na „vytvořenou“ jednotku pracovní síly. |
| --- | --- |

3.7.

Statisticko-ekonometrické modely, které mohou díky srovnávacímu přístupu zjistit, jaký je dopad podpor, umožňují kromě toho ukázat čisté účinky konkrétních opatření v oblasti podpor na zaměstnanost a umožňují rovněž měřit náklady na „vytvořenou“ jednotku pracovní síly.

| 3.8. | Velmi často se objevuje rozdíl mezi počtem nových jednotek pracovní síly, které lze spojovat přímo s podporou, a statistickými údaji zaznamenanými při sledování ex post. Trzciński (2011) ve studii o podpoře malým a středním podnikům v Polsku ukazuje, že z 25 000 nových pracovních míst „vytvořených“ na základě podpory je jen 10 550 míst, která lze skutečně spojovat s prováděnou politikou (11). Ke stejnému závěru dochází i Bondonio a Martini (2012): z 89 000 nových pracovních míst uváděných v ex post monitoringu zákona č. 488 bylo skutečně vytvořeno pouze 12 500 míst, přičemž náklady na každou jednotku pracovní síly činily 232 000 EUR (12). Je třeba vzít v úvahu dopad státní podpory na stávající pracovní místa, tedy na zachování místní, regionální a vnitrostátní ekonomiky. |
| --- | --- |

3.8.

Velmi často se objevuje rozdíl mezi počtem nových jednotek pracovní síly, které lze spojovat přímo s podporou, a statistickými údaji zaznamenanými při sledování ex post. Trzciński (2011) ve studii o podpoře malým a středním podnikům v Polsku ukazuje, že z 25 000 nových pracovních míst „vytvořených“ na základě podpory je jen 10 550 míst, která lze skutečně spojovat s prováděnou politikou (11). Ke stejnému závěru dochází i Bondonio a Martini (2012): z 89 000 nových pracovních míst uváděných v ex post monitoringu zákona č. 488 bylo skutečně vytvořeno pouze 12 500 míst, přičemž náklady na každou jednotku pracovní síly činily 232 000 EUR (12). Je třeba vzít v úvahu dopad státní podpory na stávající pracovní místa, tedy na zachování místní, regionální a vnitrostátní ekonomiky.

| 3.9. | Podpora podnikům má různé účinky, které jsou závislé na výši poskytnutých prostředků, na velikosti podniku, na zeměpisné oblasti, v níž se podnik nachází, a na typu poskytnuté podpory. Důležité je, aby orgány veřejné správy, které přijímají rozhodnutí, měly k dispozici empirické důkazy vyplývající z hodnoticích analýz, aby se jimi mohly při rozhodování řídit, aby pochopily, které druhy podpory jsou vhodnější a za jakých okolností. Vzhledem k výše uvedenému je jasné, že v zájmu větší účinnosti a efektivity politiky je důležité koncipovat cílená opatření. |
| --- | --- |

3.9.

Podpora podnikům má různé účinky, které jsou závislé na výši poskytnutých prostředků, na velikosti podniku, na zeměpisné oblasti, v níž se podnik nachází, a na typu poskytnuté podpory. Důležité je, aby orgány veřejné správy, které přijímají rozhodnutí, měly k dispozici empirické důkazy vyplývající z hodnoticích analýz, aby se jimi mohly při rozhodování řídit, aby pochopily, které druhy podpory jsou vhodnější a za jakých okolností. Vzhledem k výše uvedenému je jasné, že v zájmu větší účinnosti a efektivity politiky je důležité koncipovat cílená opatření.

4.   Připomínky

| 4.1. | Evropská komise musí pokračovat ve své činnosti a seznamovat veřejnost s nejčastějšími zásadami a metodami používanými v oblasti hodnocení dopadu. EHSV považuje za vhodné především to, aby v různých členských státech byly ve spolupráci s vysokými školami, výzkumnými ústavy, sociálními partnery a dalšími zúčastněnými subjekty pořádány semináře o technikách hodnocení a o dostupných metodách. Tyto zkušenosti pomohou Komisi snadněji pochopit překážky, které se objevují při uplatňování právních předpisů, a umožní jí tak rychle v této souvislosti reagovat. |
| --- | --- |

4.1.

Evropská komise musí pokračovat ve své činnosti a seznamovat veřejnost s nejčastějšími zásadami a metodami používanými v oblasti hodnocení dopadu. EHSV považuje za vhodné především to, aby v různých členských státech byly ve spolupráci s vysokými školami, výzkumnými ústavy, sociálními partnery a dalšími zúčastněnými subjekty pořádány semináře o technikách hodnocení a o dostupných metodách. Tyto zkušenosti pomohou Komisi snadněji pochopit překážky, které se objevují při uplatňování právních předpisů, a umožní jí tak rychle v této souvislosti reagovat.

| 4.2. | Přestože je třeba ocenit úsilí Komise, je důležité, aby hodnocením prošlo více programů podpory, a to zejména v případě, kdy je objem podpory velký. Kromě toho je důležité podporovat diskusi o metodice, jejímž cílem je doplnit techniky srovnávacího hodnocení o nové nástroje měření, které umožní hodnotit i dopady jiných forem podpory podnikům (finanční podporu, nepřímou pomoc, vlastní průmyslovou politiku). |
| --- | --- |

4.2.

Přestože je třeba ocenit úsilí Komise, je důležité, aby hodnocením prošlo více programů podpory, a to zejména v případě, kdy je objem podpory velký. Kromě toho je důležité podporovat diskusi o metodice, jejímž cílem je doplnit techniky srovnávacího hodnocení o nové nástroje měření, které umožní hodnotit i dopady jiných forem podpory podnikům (finanční podporu, nepřímou pomoc, vlastní průmyslovou politiku).

| 4.3. | EHSV zdůrazňuje, že je nezbytné rozvíjet vhodnou pluralitní metodiku týkající se kritérií a parametrů hodnocení. Komise tvrdí (13): „Veřejná podpora tak bude stimulovat inovace, ekologické technologie a rozvoj lidských zdrojů, bude bránit vzniku škod na životním prostředí a bude v konečném důsledku podporovat růst a zaměstnanost a posilovat konkurenceschopnost EU.“ Všechny tyto prvky přispívají k širšímu hodnocení dopadu státní podpory, nikoli k pouhému hodnocení nákladů. Evropský parlament požaduje, aby byl pojen do vypracování metodik hodnocení i evropského práva v oblasti státní podpory, neboť zásadně ovlivňuje makroekonomická rozhodnutí členských států. EHSV kromě toho poukazuje na to, že výzkum má zájem na získání volného přístupu k údajům z hodnocení, aby mohl zlepšit metodiku. |
| --- | --- |

4.3.

EHSV zdůrazňuje, že je nezbytné rozvíjet vhodnou pluralitní metodiku týkající se kritérií a parametrů hodnocení. Komise tvrdí (13): „Veřejná podpora tak bude stimulovat inovace, ekologické technologie a rozvoj lidských zdrojů, bude bránit vzniku škod na životním prostředí a bude v konečném důsledku podporovat růst a zaměstnanost a posilovat konkurenceschopnost EU.“ Všechny tyto prvky přispívají k širšímu hodnocení dopadu státní podpory, nikoli k pouhému hodnocení nákladů. Evropský parlament požaduje, aby byl pojen do vypracování metodik hodnocení i evropského práva v oblasti státní podpory, neboť zásadně ovlivňuje makroekonomická rozhodnutí členských států. EHSV kromě toho poukazuje na to, že výzkum má zájem na získání volného přístupu k údajům z hodnocení, aby mohl zlepšit metodiku.

| 4.4. | Bylo by žádoucí, aby Komise společně se statistickými službami jednotlivých států a statistickou službou EU projednala možnost vytvořit jako součást jednotného metodického rámce spolehlivé databáze týkající se podpory podnikům. Tak by byla na jedné straně zaručena větší transparentnost rozhodovacích procesů a na druhé straně by se podpořil výzkum a hodnocení činnosti orgánů veřejné správy i zúčastněných výzkumných pracovníků. |
| --- | --- |

4.4.

Bylo by žádoucí, aby Komise společně se statistickými službami jednotlivých států a statistickou službou EU projednala možnost vytvořit jako součást jednotného metodického rámce spolehlivé databáze týkající se podpory podnikům. Tak by byla na jedné straně zaručena větší transparentnost rozhodovacích procesů a na druhé straně by se podpořil výzkum a hodnocení činnosti orgánů veřejné správy i zúčastněných výzkumných pracovníků.

| 4.5. | Rozhodující úlohu v informování o hodnocení a v šíření nových a pokrokovějších nástrojů hodnocení veřejných politik by mohly hrát vysoké školy a výzkumná střediska. Evropská komise by navíc mohla nezávislá výzkumná střediska využívat k provádění případových studií, jejichž cílem je zhodnotit účinnost podpory v konkrétních oblastech, jako je podpora výzkumu, vývoje a inovací, podpora malým a středním podnikům, podpora do oblasti energetiky a podpora infrastruktur. |
| --- | --- |

4.5.

Rozhodující úlohu v informování o hodnocení a v šíření nových a pokrokovějších nástrojů hodnocení veřejných politik by mohly hrát vysoké školy a výzkumná střediska. Evropská komise by navíc mohla nezávislá výzkumná střediska využívat k provádění případových studií, jejichž cílem je zhodnotit účinnost podpory v konkrétních oblastech, jako je podpora výzkumu, vývoje a inovací, podpora malým a středním podnikům, podpora do oblasti energetiky a podpora infrastruktur.

| 4.6. | Vzhledem k tomu, že hodnocení, jež vyžadují nová nařízení EU, neberou náležitý ohled na dopady politiky podpory podniků na evropské hospodářství jako celek, je vhodné, aby Komise na konci stávajícího programového období (2014–2020) vypracovala pilotní studii k tomuto tématu. Studie by měla prozkoumat hlavní faktory, které určují, jak jsou podpory vynakládány, definovat vztah mezi podporou podnikům a hospodářským potenciálem orgánu poskytujícího podporu a objasnit stávající vazbu mezi politikou soudržnosti a politikou hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

4.6.

Vzhledem k tomu, že hodnocení, jež vyžadují nová nařízení EU, neberou náležitý ohled na dopady politiky podpory podniků na evropské hospodářství jako celek, je vhodné, aby Komise na konci stávajícího programového období (2014–2020) vypracovala pilotní studii k tomuto tématu. Studie by měla prozkoumat hlavní faktory, které určují, jak jsou podpory vynakládány, definovat vztah mezi podporou podnikům a hospodářským potenciálem orgánu poskytujícího podporu a objasnit stávající vazbu mezi politikou soudržnosti a politikou hospodářské soutěže.

| 4.7. | Toto stanovisko je prvním krokem v práci EHSV na poli hodnocení dopadu veřejných opatření na podporu podnikům a je zároveň reakcí na činnost, kterou Komise v této oblasti vyvíjí, a její podporou. EHSV však považuje za nezbytné rozšířit a prohloubit diskusi a bude i nadále při každé příležitosti pozorně sledovat činnost Komise v této oblasti a podporovat hodnocení účinnosti a efektivity. |
| --- | --- |

4.7.

Toto stanovisko je prvním krokem v práci EHSV na poli hodnocení dopadu veřejných opatření na podporu podnikům a je zároveň reakcí na činnost, kterou Komise v této oblasti vyvíjí, a její podporou. EHSV však považuje za nezbytné rozšířit a prohloubit diskusi a bude i nadále při každé příležitosti pozorně sledovat činnost Komise v této oblasti a podporovat hodnocení účinnosti a efektivity.

V Bruselu dne 16. září 2015.

předseda Evropského hospodářského a s ociálního výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  Vystoupení komisařky pro hospodářskou soutěž MargretheVestagerové na fóru členských států na vysoké úrovni, 18. prosince 2014.

1

(2)  Úř. věst. L 74, 14.3.2014, s. 1.

2

(3)  http://ec.europa.eu/eurostat/tgm/refreshTableAction.do?tab=table&plugin=1&pcode=teilm020&language=en

3

(4)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/bibliotheque/briefing/2014/140779/LDM_BRI%282014%29140779_REV1_EN.pdf

4

(5)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/january/tradoc_153019.6%20Competition%20SoE%20Subsidies%20merged.pdf

5

(6)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/january/tradoc_153031.pdf

6

(7)  http://www.lexxion.de/pdf/ejrr/ejrr_2015_01-005.pdf

7

(8)  Nařízení Komise (EU) č. 651/2014 ze dne 17. června 2014, kterým se v souladu s články 107 a 108 Smlouvy prohlašují určité kategorie podpory za slučitelné s vnitřním trhem (Úř. věst. L 187, 26.6.2014, s. 1).

8

(9)  http://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/INSR14_18/INSR14_18_CS.pdf

9

(10)  Criscuolo, C., Martin, R., Overman H. a Van Reenen, J. (2012), The causal effects of an industrial policy [Příčinné dopady průmyslové politiky], CEPR Discussion Papers 8818.

10

The causal effects of an industrial policy

(11)  Trzciński, R. (2011), Towards Innovative Economy – Effects of Grants to Enterprises in Poland [Inovativní hospodářství – Dopady dotací na podniky v Polsku], péčí Jacka Pokorského.

11

Towards Innovative Economy – Effects of Grants to Enterprises in Poland

(12)  Martini, A., Bondonio D. (2012), Counterfactual impact evaluation of cohesion policy: impact and cost effectiveness of investment subsidies in Italy [Srovnávací hodnocení dopadu politiky soudržnosti: dopad a účinnost ve srovnání s náklady na dotace na investice v Itálii], zpráva pro GŘ Regio, Evropská komise.

12

Counterfactual impact evaluation of cohesion policy: impact and cost effectiveness of investment subsidies in Italy

(13)  COM(2012) 209 final.

13

---

| 15.1.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 13/26 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 13/26

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Ekonomika pro společné blaho: udržitelný ekonomický model zaměřený na sociální soudržnost

(stanovisko z vlastní iniciativy)

(2016/C 013/06)

| Zpravodaj: | Carlos TRIAS PINTÓ |
| --- | --- |
| Spoluzpravodaj: | Stefano PALMIERI |

Zpravodaj:

Carlos TRIAS PINTÓ

Spoluzpravodaj:

Stefano PALMIERI

Dne 19. února 2015 se Evropský hospodářský a sociální výbor, v souladu s čl. 29 odst. 2 jednacího řádu, rozhodl vypracovat stanovisko z vlastní iniciativy k tématu

Ekonomika pro společné blaho: udržitelný ekonomický model zaměřený na sociální soudržnost.

(stanovisko z vlastní iniciativy)

Sekce Hospodářská a měnová unie, hospodářská a sociální soudržnost, která byla odpovědná za přípravu práce výboru na toto téma, přijala své stanovisko dne 10. července 2015.

Na 510. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 16. a 17. září 2015 (jednání dne 17. září), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 144 hlasy pro, 13 hlasů bylo proti a 11 členů se zdrželo hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1. | EHSV se domnívá, že model ekonomiky pro společné blaho (1) by měl být začleněn do evropského právního rámce i do vnitrostátních právních rámců s cílem směrovat k evropskému jednotnému trhu prostřednictvím etičtější ekonomiky založené na evropských hodnotách a výsledcích sociálně odpovědných politik, které navíc vytvářejí synergie k jejich posílení. |
| --- | --- |

1.1.

EHSV se domnívá, že model ekonomiky pro společné blaho (1) by měl být začleněn do evropského právního rámce i do vnitrostátních právních rámců s cílem směrovat k evropskému jednotnému trhu prostřednictvím etičtější ekonomiky založené na evropských hodnotách a výsledcích sociálně odpovědných politik, které navíc vytvářejí synergie k jejich posílení.

| 1.2. | Ekonomika pro společné blaho představuje ucelený přístup a její pojetí má blízko k základním hodnotám sociální ekonomiky, oběhového hospodářství, ekonomiky sdílení, funkční ekonomiky, ekonomiky založené na zdrojích a modré ekonomiky. |
| --- | --- |

1.2.

Ekonomika pro společné blaho představuje ucelený přístup a její pojetí má blízko k základním hodnotám sociální ekonomiky, oběhového hospodářství, ekonomiky sdílení, funkční ekonomiky, ekonomiky založené na zdrojích a modré ekonomiky.

| 1.3. | Ekonomika pro společné blaho, kterou podporují organizace občanské společnosti, podniky a akademická obec, je považována za proveditelný model, jenž posiluje evropské hodnoty a sociální soudržnost a podporuje odpovědný ekonomický systém. Ekonomiku pro společné blaho podporuje více než sto místních skupin a téměř 2 000 společností (2) a sociálních organizací. |
| --- | --- |

1.3.

Ekonomika pro společné blaho, kterou podporují organizace občanské společnosti, podniky a akademická obec, je považována za proveditelný model, jenž posiluje evropské hodnoty a sociální soudržnost a podporuje odpovědný ekonomický systém. Ekonomiku pro společné blaho podporuje více než sto místních skupin a téměř 2 000 společností (2) a sociálních organizací.

| 1.4. | Tento model, který je v souladu s rámcem strategie Evropa 2020, navrhuje přechod k „evropskému etickému trhu“, jenž podpoří sociální inovace, zvýší míru zaměstnanosti a bude přínosem pro životní prostředí. Evropský etický trh bude možné vybudovat provedením několika strategií, jako jsou: |
| --- | --- |

1.4.

Tento model, který je v souladu s rámcem strategie Evropa 2020, navrhuje přechod k „evropskému etickému trhu“, jenž podpoří sociální inovace, zvýší míru zaměstnanosti a bude přínosem pro životní prostředí. Evropský etický trh bude možné vybudovat provedením několika strategií, jako jsou:

| 1.4.1. | Ukazatele k měření blahobytu a sociálního rozvoje přesahující HDP (3), jako je produkt společného blaha a rozvaha společného blaha. |
| --- | --- |

1.4.1.

Ukazatele k měření blahobytu a sociálního rozvoje přesahující HDP (3), jako je produkt společného blaha a rozvaha společného blaha.

| 1.4.2. | Tvorba politik zaměřená na uznání společností, které více přispívají ke společnému blahu, například pomocí etického zadávání veřejných zakázek a podpory etického vnitřního obchodu. |
| --- | --- |

1.4.2.

Tvorba politik zaměřená na uznání společností, které více přispívají ke společnému blahu, například pomocí etického zadávání veřejných zakázek a podpory etického vnitřního obchodu.

| 1.4.3. | Podpora etického zahraničního obchodu coby „značka Evropa“. Takto bude Evropa připravena, aby byla uznána jako etický trh a evropské společnosti povedou celosvětový etický trh, čímž přispějí k posílení lidských práv, pracovních norem a ochraně životního prostředí na celém světě. |
| --- | --- |

1.4.3.

Podpora etického zahraničního obchodu coby „značka Evropa“. Takto bude Evropa připravena, aby byla uznána jako etický trh a evropské společnosti povedou celosvětový etický trh, čímž přispějí k posílení lidských práv, pracovních norem a ochraně životního prostředí na celém světě.

| 1.4.4. | Podpora všech podnikatelů, kteří zakládají organizace, jejichž cílem je přispět ke společnému blahu. |
| --- | --- |

1.4.4.

Podpora všech podnikatelů, kteří zakládají organizace, jejichž cílem je přispět ke společnému blahu.

| 1.4.5. | Podpora etické spotřeby a uvědomělosti mezi evropskými spotřebiteli. |
| --- | --- |

1.4.5.

Podpora etické spotřeby a uvědomělosti mezi evropskými spotřebiteli.

| 1.4.6. | Zvýšení rozmanitosti finančního ekosystému skrze podporu sítí etických bank a akciových trhů po celé EU. |
| --- | --- |

1.4.6.

Zvýšení rozmanitosti finančního ekosystému skrze podporu sítí etických bank a akciových trhů po celé EU.

| 1.5. | EHSV žádá Evropskou komisi, aby v rámci obnovené strategie sociální odpovědnosti podniků učinila kvalitativní kroky s cílem odměnit (z hlediska zadávání veřejných zakázek, přístupu na vnější trhy, daňových pobídek atd.) ty podniky, jež mohou prokázat lepší etickou výkonnost. |
| --- | --- |

1.5.

EHSV žádá Evropskou komisi, aby v rámci obnovené strategie sociální odpovědnosti podniků učinila kvalitativní kroky s cílem odměnit (z hlediska zadávání veřejných zakázek, přístupu na vnější trhy, daňových pobídek atd.) ty podniky, jež mohou prokázat lepší etickou výkonnost.

2.   Úvod

| 2.1. | Ekonomika a následně hospodářská politika hrají zásadní úlohu v dnešní společnosti, na čemž závisí úspěch či neúspěch dalších základních politik důležitých pro blaho občanů – v oblasti vzdělávání, zdraví, sociálních služeb, kultury, životního prostředí, technologií a inovací. Všechny tyto oblasti do velké míry závisejí na ekonomické situaci, která ovlivňuje různé místní a regionální úrovně. |
| --- | --- |

2.1.

Ekonomika a následně hospodářská politika hrají zásadní úlohu v dnešní společnosti, na čemž závisí úspěch či neúspěch dalších základních politik důležitých pro blaho občanů – v oblasti vzdělávání, zdraví, sociálních služeb, kultury, životního prostředí, technologií a inovací. Všechny tyto oblasti do velké míry závisejí na ekonomické situaci, která ovlivňuje různé místní a regionální úrovně.

| 2.2. | Krize, která nadále negativně ovlivňuje ekonomiky členských států a kvalitu života Evropanů, odhalila nízkou odolnost sociálního a ekonomického systému EU. |
| --- | --- |

2.2.

Krize, která nadále negativně ovlivňuje ekonomiky členských států a kvalitu života Evropanů, odhalila nízkou odolnost sociálního a ekonomického systému EU.

| 2.3. | Naproti tomu podle celosvětového průzkumu Mezinárodní konfederace odborových svazů (ITUC) z roku 2014 (4) neexistuje jediná země, ve které by se většina obyvatel domnívala, že ekonomický systém je spravedlivý. Čtyři z pěti osob (78 %) se domnívají, že ekonomický systém napomáhá bohatým. Podobně si 88 % Němců a 90 % Rakušanů přeje „nový ekonomický řád“ (průzkum Bertelsmann Foundation (5)) a totéž bezpochyby platí pro země, které nejvíce zasáhla ekonomická krize, jako je Řecko, Portugalsko, Irsko, Španělsko a Itálie. |
| --- | --- |

2.3.

Naproti tomu podle celosvětového průzkumu Mezinárodní konfederace odborových svazů (ITUC) z roku 2014 (4) neexistuje jediná země, ve které by se většina obyvatel domnívala, že ekonomický systém je spravedlivý. Čtyři z pěti osob (78 %) se domnívají, že ekonomický systém napomáhá bohatým. Podobně si 88 % Němců a 90 % Rakušanů přeje „nový ekonomický řád“ (průzkum Bertelsmann Foundation (5)) a totéž bezpochyby platí pro země, které nejvíce zasáhla ekonomická krize, jako je Řecko, Portugalsko, Irsko, Španělsko a Itálie.

| 2.4. | Pokud zohledníme pokrok, kterého dosáhla Komise v oblasti sociálních inovací, a stanovisko EHSV SC/39 „Jak pokračuje Evropa 2020“, zprávu o přezkumu strategie Evropa 2020 v polovině období a iniciativu Řídícího výboru pro strategii Evropa 2020 „Mluvme o spokojenosti – nad rámec HDP“ (Let’s talk happiness – beyond GDP) je zřejmé, že pokud chceme účinně podpořit ekonomickou konkurenceschopnost a sociální soudržnost, vyžaduje to změnit paradigma a zajistit, aby ekonomické, environmentální a sociální cíle byly skutečně nezávislé, a dosáhnout větší rovnováhy mezi kvalitativními a kvantitativními aspekty rozvoje díky ucelenému přístupu. |
| --- | --- |

2.4.

Pokud zohledníme pokrok, kterého dosáhla Komise v oblasti sociálních inovací, a stanovisko EHSV SC/39 „Jak pokračuje Evropa 2020“, zprávu o přezkumu strategie Evropa 2020 v polovině období a iniciativu Řídícího výboru pro strategii Evropa 2020 „Mluvme o spokojenosti – nad rámec HDP“ (Let’s talk happiness – beyond GDP) je zřejmé, že pokud chceme účinně podpořit ekonomickou konkurenceschopnost a sociální soudržnost, vyžaduje to změnit paradigma a zajistit, aby ekonomické, environmentální a sociální cíle byly skutečně nezávislé, a dosáhnout větší rovnováhy mezi kvalitativními a kvantitativními aspekty rozvoje díky ucelenému přístupu.

| 2.5. | Model ekonomiky pro společné blaho nabízí vhodný doplněk, který má podporu evropské společnosti. Jeho cíle a hodnoty přesahují to, co může nabídnout běžná odpovědnost podniků, a jeho ucelená vize znamená, že dokáže sblížit nejrůznější subjekty ve společnosti. |
| --- | --- |

2.5.

Model ekonomiky pro společné blaho nabízí vhodný doplněk, který má podporu evropské společnosti. Jeho cíle a hodnoty přesahují to, co může nabídnout běžná odpovědnost podniků, a jeho ucelená vize znamená, že dokáže sblížit nejrůznější subjekty ve společnosti.

| 2.6. | Během pouhých čtyř let se ekonomika pro společné blaho stala sociálním hnutím, které podporuje více než stovka místních skupin, téměř 2 000 společností a sociálních organizací a rostoucí počet univerzit v zemích, k nimž patří Rakousko, Německo, Švýcarsko, Itálie a Španělsko. Kromě toho italský region Jižní Tyrolsko a několik místních vlád v různých evropských zemích přijaly model ekonomiky pro společné blaho pro své vlastní území. |
| --- | --- |

2.6.

Během pouhých čtyř let se ekonomika pro společné blaho stala sociálním hnutím, které podporuje více než stovka místních skupin, téměř 2 000 společností a sociálních organizací a rostoucí počet univerzit v zemích, k nimž patří Rakousko, Německo, Švýcarsko, Itálie a Španělsko. Kromě toho italský region Jižní Tyrolsko a několik místních vlád v různých evropských zemích přijaly model ekonomiky pro společné blaho pro své vlastní území.

3.   
  Ekonomika pro společné blaho: cíl, hodnoty, strategie a ukazatele

| 3.1. | Má-li být dodržena ústava, musí být cílem společnosti blaho všech jejích členů. |
| --- | --- |

3.1.

Má-li být dodržena ústava, musí být cílem společnosti blaho všech jejích členů.

| 3.2. | V souladu s pokyny stanovenými v čl. 3 odst. 1, 2 a 3 Smlouvy o Evropské unii (6) je hlavním návrhem modelu ekonomiky pro společné blaho koncepce, že
  ekonomika musí sloužit lidem
  ; jinými slovy, společnému blahu. Aby bylo dosaženo tohoto cíle, je třeba vycházet z toho, že peníze a kapitál jsou důležitými nástroji směny a investic, ale nikdy nejsou samy o sobě účelem. |
| --- | --- |

3.2.

V souladu s pokyny stanovenými v čl. 3 odst. 1, 2 a 3 Smlouvy o Evropské unii (6) je hlavním návrhem modelu ekonomiky pro společné blaho koncepce, že
  ekonomika musí sloužit lidem
  ; jinými slovy, společnému blahu. Aby bylo dosaženo tohoto cíle, je třeba vycházet z toho, že peníze a kapitál jsou důležitými nástroji směny a investic, ale nikdy nejsou samy o sobě účelem.

| 3.3. | Ekonomický model usilování o společné blaho by byl založen na hodnotách, které všichni uznávají jako všeobecné: lidská důstojnost, solidarita, ekologická udržitelnost, sociální spravedlnost, transparentnost a demokratická účast. |
| --- | --- |

3.3.

Ekonomický model usilování o společné blaho by byl založen na hodnotách, které všichni uznávají jako všeobecné: lidská důstojnost, solidarita, ekologická udržitelnost, sociální spravedlnost, transparentnost a demokratická účast.

| 3.4. | Uznání společného blaha jako klíčového cíle ekonomiky vyžaduje konkrétní metodu měření ekonomického úspěchu v souladu s účelem a nikoli jen prostředky: produkt společného blaha, rozvahu společného blaha a posouzení úvěruschopnosti, pokud jde o společné blaho, které příslušně doplňují HDP, finanční rozvahu a finanční posouzení úvěruschopnosti. |
| --- | --- |

3.4.

Uznání společného blaha jako klíčového cíle ekonomiky vyžaduje konkrétní metodu měření ekonomického úspěchu v souladu s účelem a nikoli jen prostředky: produkt společného blaha, rozvahu společného blaha a posouzení úvěruschopnosti, pokud jde o společné blaho, které příslušně doplňují HDP, finanční rozvahu a finanční posouzení úvěruschopnosti.

| 3.5. | Ekonomika pro společné blaho je ucelený model, který se snaží začlenit ekonomiku do sociálního, kulturního a ekologického prostředí evropské společnosti. Jak lze vidět v níže uvedené tabulce, tento model odráží základní hodnoty různých ekonomických návrhů:











  HODNOTY/MODELY EKONOMIKY PRO SPOLEČNÉ BLAHO | Lidská důstojnost | Solidarita/Spolupráce | Ekologická udržitelnost | Sociální spravedlnost | Demokracie |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sociální ekonomika | X | X | X | X | X |
| Oběhové hospodářství | | | X | | |
| Kooperativní ekonomika | | X | | | X |
| Funkční ekonomika | | X | X | | |
| Ekonomika založená na zdrojích | | | X | X | |
| Modrá ekonomika | | | X | | |

3.5.

Ekonomika pro společné blaho je ucelený model, který se snaží začlenit ekonomiku do sociálního, kulturního a ekologického prostředí evropské společnosti. Jak lze vidět v níže uvedené tabulce, tento model odráží základní hodnoty různých ekonomických návrhů:

HODNOTY/MODELY EKONOMIKY PRO SPOLEČNÉ BLAHO

Lidská důstojnost

Solidarita/Spolupráce

Ekologická udržitelnost

Sociální spravedlnost

Demokracie

Sociální ekonomika

X

X

X

X

X

Oběhové hospodářství

X

Kooperativní ekonomika

X

X

Funkční ekonomika

X

X

Ekonomika založená na zdrojích

X

X

Modrá ekonomika

X

Zdroj: Originál.

| 3.6. | Ekonomika pro společné blaho je ekonomickým modelem, který může úspěšně přispět ke strategii Evropa 2020, zejména tím, že:






  — | zvýší míru zaměstnanosti a posílí kvalitu stávajících pracovních míst (hodnoty lidské důstojnosti a sociální spravedlnosti); |
| --- | --- | --- |

3.6.

Ekonomika pro společné blaho je ekonomickým modelem, který může úspěšně přispět ke strategii Evropa 2020, zejména tím, že:

—

zvýší míru zaměstnanosti a posílí kvalitu stávajících pracovních míst (hodnoty lidské důstojnosti a sociální spravedlnosti);

| — | podpoří sociální inovace v občanské společnosti a podnikatelské a politické sféře (hodnoty účasti a demokracie); |
| --- | --- |

—

podpoří sociální inovace v občanské společnosti a podnikatelské a politické sféře (hodnoty účasti a demokracie);

| — | sníží emise CO2, podpoří energii z obnovitelných zdrojů, zlepší energetickou účinnost a sníží energetickou spotřebu (hodnota ekologické udržitelnosti); |
| --- | --- |

—

sníží emise CO2, podpoří energii z obnovitelných zdrojů, zlepší energetickou účinnost a sníží energetickou spotřebu (hodnota ekologické udržitelnosti);

| — | sníží počet obyvatel ohrožených chudobou nebo vystavených sociálnímu vyloučení (hodnoty solidarity a sociální spravedlnosti). |
| --- | --- |

—

sníží počet obyvatel ohrožených chudobou nebo vystavených sociálnímu vyloučení (hodnoty solidarity a sociální spravedlnosti).

| 3.6.1. | Ekonomika pro společné blaho je postupem sociální inovace a pozitivního podnikání, který je užitečný k prosazování a podpoře nových myšlenek, jež současně řeší sociální potřeby, vytvářejí nové sociální vztahy a posilují ekonomickou tvorbu hodnot. V tomto kontextu se pojem „inovace“ vztahuje na schopnost dát vznik myšlenkám, které prokazují schopnost vytvářet hodnotu, a provést je; pojem „sociální“ odkazuje na otázky, jako je kvalita života, solidarita, štěstí a blaho. |
| --- | --- |

3.6.1.

Ekonomika pro společné blaho je postupem sociální inovace a pozitivního podnikání, který je užitečný k prosazování a podpoře nových myšlenek, jež současně řeší sociální potřeby, vytvářejí nové sociální vztahy a posilují ekonomickou tvorbu hodnot. V tomto kontextu se pojem „inovace“ vztahuje na schopnost dát vznik myšlenkám, které prokazují schopnost vytvářet hodnotu, a provést je; pojem „sociální“ odkazuje na otázky, jako je kvalita života, solidarita, štěstí a blaho.

| 3.7. | Ekonomika pro společné blaho je nástrojem k vybudování odolného sociálního a ekonomického systému, který může evropské občanské společnosti přinést „ochranu a rozvoj“, který přispívá k nalezení řešení krizí a případně k jejich předcházení a jenž se kromě toho podílí na ekonomické a sociální změně. Ekonomika pro společné blaho je způsobem, jak učinit z odolnosti ústřední bod procesů na podporu přechodu od krize k obnově a rozvoji. |
| --- | --- |

3.7.

Ekonomika pro společné blaho je nástrojem k vybudování odolného sociálního a ekonomického systému, který může evropské občanské společnosti přinést „ochranu a rozvoj“, který přispívá k nalezení řešení krizí a případně k jejich předcházení a jenž se kromě toho podílí na ekonomické a sociální změně. Ekonomika pro společné blaho je způsobem, jak učinit z odolnosti ústřední bod procesů na podporu přechodu od krize k obnově a rozvoji.

| 3.7.1. | Odolnost je faktorem, který ovlivňuje schopnost občanské společnosti reagovat na významné otřesy a řešit neočekávané napětí a krize. Prostředky, jak připravit občanskou společnost, aby byla schopna zabránit krizi a vyrovnat se s ní, existují, ale vyžadují účinnější řízení a užší spolupráci na všech úrovních zastupujících institucionální, ekonomické a sociální zájmy. |
| --- | --- |

3.7.1.

Odolnost je faktorem, který ovlivňuje schopnost občanské společnosti reagovat na významné otřesy a řešit neočekávané napětí a krize. Prostředky, jak připravit občanskou společnost, aby byla schopna zabránit krizi a vyrovnat se s ní, existují, ale vyžadují účinnější řízení a užší spolupráci na všech úrovních zastupujících institucionální, ekonomické a sociální zájmy.

| 3.8. | Pokud jde o podporu za účelem dosažení životní úrovně odpovídající potřebám lidí, je hlavním prvkem pro občanskou společnost zvýšení schopnosti ekonomických a sociálních partnerů zmírnit a zvládnout dopady krize a strukturálních změn a předcházet jim. To také napomáhá hospodářské konkurenceschopnosti EU s ohledem na sociální soudržnost a udržitelnost a s cílem neomezovat příležitosti budoucích generací. |
| --- | --- |

3.8.

Pokud jde o podporu za účelem dosažení životní úrovně odpovídající potřebám lidí, je hlavním prvkem pro občanskou společnost zvýšení schopnosti ekonomických a sociálních partnerů zmírnit a zvládnout dopady krize a strukturálních změn a předcházet jim. To také napomáhá hospodářské konkurenceschopnosti EU s ohledem na sociální soudržnost a udržitelnost a s cílem neomezovat příležitosti budoucích generací.

| 3.9. | Aby bylo možné provést tyto myšlenky v praxi, model ekonomiky pro společné blaho je založen na přímé účasti jednotlivců v podnikatelské i politické sféře. Nástroje, jako je zpráva o společném blahu, rozvaha a zejména komunální index společného blaha, vycházejí z aktivní účasti všech zúčastněných skupin. |
| --- | --- |

3.9.

Aby bylo možné provést tyto myšlenky v praxi, model ekonomiky pro společné blaho je založen na přímé účasti jednotlivců v podnikatelské i politické sféře. Nástroje, jako je zpráva o společném blahu, rozvaha a zejména komunální index společného blaha, vycházejí z aktivní účasti všech zúčastněných skupin.

4.   Přechod k vytváření evropského etického trhu

| 4.1. | V důsledku negativních dopadů pociťovaných během nedávné ekonomické a finanční krize jsou lidé v Evropě méně shovívaví k otázkám, jako je ztráta příjmu, omezování sociálního zajištění a služeb, poškozování životního prostředí, ekonomická nejistota a nejisté zaměstnání a snižování důležitosti jejich sociálních práv a jejich práv coby spotřebitelů a uživatelů. |
| --- | --- |

4.1.

V důsledku negativních dopadů pociťovaných během nedávné ekonomické a finanční krize jsou lidé v Evropě méně shovívaví k otázkám, jako je ztráta příjmu, omezování sociálního zajištění a služeb, poškozování životního prostředí, ekonomická nejistota a nejisté zaměstnání a snižování důležitosti jejich sociálních práv a jejich práv coby spotřebitelů a uživatelů.

| 4.2. | Současně s tím potřebují výsledky dobrovolných a nedostatečně ambiciózních politik sociální odpovědnosti podniků, které nepodávají dostatek náležitých informací, nový podnět, neboť rozdíly v odměňování se v mnoha velkých společnostech zvyšují, v rozhodovacích procesech ženy tvoří menšinu a závazek ohledně rozvoje kariéry mladých pracovníků slábne. |
| --- | --- |

4.2.

Současně s tím potřebují výsledky dobrovolných a nedostatečně ambiciózních politik sociální odpovědnosti podniků, které nepodávají dostatek náležitých informací, nový podnět, neboť rozdíly v odměňování se v mnoha velkých společnostech zvyšují, v rozhodovacích procesech ženy tvoří menšinu a závazek ohledně rozvoje kariéry mladých pracovníků slábne.

| 4.3. | Co se týče podnikatelů a malých a středních podniků, jsou vystaveni hrozbě nekalé konkurence a neetických postupů a přežití mnohých z těchto podniků je v důsledku toho ohroženo. Lidé obecně požadují ekonomiku založenou na hodnotách, jež jsou teoreticky zakotveny ve vnitrostátních ústavách. |
| --- | --- |

4.3.

Co se týče podnikatelů a malých a středních podniků, jsou vystaveni hrozbě nekalé konkurence a neetických postupů a přežití mnohých z těchto podniků je v důsledku toho ohroženo. Lidé obecně požadují ekonomiku založenou na hodnotách, jež jsou teoreticky zakotveny ve vnitrostátních ústavách.

| 4.4. | Ovzduší sociálního odcizení se odráží ve ztrátě důvěry veřejnosti v instituce a jejich zástupce. Pokud má Evropská unie získat tuto nezbytnou důvěru zpět a posílit sociální a územní soudržnost, bude muset přetvořit své politiky a vypracovat novou strategii, která bude v souladu s požadavky a hodnotami občanů. |
| --- | --- |

4.4.

Ovzduší sociálního odcizení se odráží ve ztrátě důvěry veřejnosti v instituce a jejich zástupce. Pokud má Evropská unie získat tuto nezbytnou důvěru zpět a posílit sociální a územní soudržnost, bude muset přetvořit své politiky a vypracovat novou strategii, která bude v souladu s požadavky a hodnotami občanů.

| 4.5. | V tomto smyslu stanovisko EHSV k roční analýze růstu za rok 2014 požaduje, aby byl srovnávací přehled sociálních ukazatelů aktivně začleněn do evropského semestru na stejné úrovni jako makroekonomické a rozpočtové ukazatele. Kromě toho by cíle, metody a nástroje evropského semestru měly do všech odvětví a ekonomiky jako celku nadále zařazovat ekologizaci stávajících průmyslových postupů, aby bylo zajištěno ekonomické oživení založené na udržitelnějším modelu rozvoje. |
| --- | --- |

4.5.

V tomto smyslu stanovisko EHSV k roční analýze růstu za rok 2014 požaduje, aby byl srovnávací přehled sociálních ukazatelů aktivně začleněn do evropského semestru na stejné úrovni jako makroekonomické a rozpočtové ukazatele. Kromě toho by cíle, metody a nástroje evropského semestru měly do všech odvětví a ekonomiky jako celku nadále zařazovat ekologizaci stávajících průmyslových postupů, aby bylo zajištěno ekonomické oživení založené na udržitelnějším modelu rozvoje.

| 4.6. | Z tohoto důvodu model ekonomiky pro společné blaho navrhuje přechod k evropskému etickému trhu, na kterém budou ekonomické a obchodní politiky uvedeny do souladu s kulturou a hodnotami, jež občané považují za obecně platné. Pomocí této strategie by evropská ekonomika a společnosti získaly zpět svou mezinárodní pověst ukázkových organizací, pokud jde o ochranu a podporu lidských práv, kvalitu a smysl práce a ochranu životního prostředí. |
| --- | --- |

4.6.

Z tohoto důvodu model ekonomiky pro společné blaho navrhuje přechod k evropskému etickému trhu, na kterém budou ekonomické a obchodní politiky uvedeny do souladu s kulturou a hodnotami, jež občané považují za obecně platné. Pomocí této strategie by evropská ekonomika a společnosti získaly zpět svou mezinárodní pověst ukázkových organizací, pokud jde o ochranu a podporu lidských práv, kvalitu a smysl práce a ochranu životního prostředí.

| 4.7. | Byly by tedy uznány organizace, které uvádějí na trh výrobky a služby v souladu s etickými kritérii a jež přispívají ke společnému blahu. Konkrétně by výrobky a služby, které nezaručují etické minimum v celém hodnotovém řetězci, by byly odsunuty ze zóny ziskovosti. |
| --- | --- |

4.7.

Byly by tedy uznány organizace, které uvádějí na trh výrobky a služby v souladu s etickými kritérii a jež přispívají ke společnému blahu. Konkrétně by výrobky a služby, které nezaručují etické minimum v celém hodnotovém řetězci, by byly odsunuty ze zóny ziskovosti.

| 4.8. | Stručně lze říci, že model ekonomiky pro společné blaho se v oblasti hodnot shoduje s návrhy tradiční sociální odpovědnosti podniků, ale přesahuje je, pokud jde o cíle a metody. Sociální odpovědnost podniků je zejména v Evropě založena na zásadě „vrátit společnosti část výnosu, který z ní byl získán“, jež se uplatňuje před zaměřením se na cíl „maximalizovat vytváření společných hodnot pro vlastníky/akcionáře a pro další zúčastněné strany a společnost obecně“ (7). Z toho důvodu bohužel značný počet společností omezil svou sociální odpovědnost pouze na filantropickou činnost nebo gesta v oblasti vztahů s veřejností. |
| --- | --- |

4.8.

Stručně lze říci, že model ekonomiky pro společné blaho se v oblasti hodnot shoduje s návrhy tradiční sociální odpovědnosti podniků, ale přesahuje je, pokud jde o cíle a metody. Sociální odpovědnost podniků je zejména v Evropě založena na zásadě „vrátit společnosti část výnosu, který z ní byl získán“, jež se uplatňuje před zaměřením se na cíl „maximalizovat vytváření společných hodnot pro vlastníky/akcionáře a pro další zúčastněné strany a společnost obecně“ (7). Z toho důvodu bohužel značný počet společností omezil svou sociální odpovědnost pouze na filantropickou činnost nebo gesta v oblasti vztahů s veřejností.

5.   Budoucí strategie pro vytvoření evropského etického trhu

| 5.1. | Za účelem vytvoření evropského etického trhu bylo navrženo několik strategií. Plán začíná měřením příspěvku společností ke společnému blahu a sbližováním s evropským nefinančním výkaznictvím. Dalším krokem bude zavedení informací pro evropskou občanskou společnost ohledně výkonu společností prostřednictvím vytvoření etických značek. Při tvorbě politik budou společnosti, které více přispívají ke společnému blahu, uznány pomocí etického zadávání veřejných zakázek a politik zaměřených na vytváření etického vnitřního a mezinárodního trhu. Politiky v oblasti podnikání, spotřeby a bankovnictví budou rovněž sladěny se zásadami společného blaha. Toho všeho bude dosaženo bez zvýšení administrativní zátěže a za použití tržních mechanismů. |
| --- | --- |

5.1.

Za účelem vytvoření evropského etického trhu bylo navrženo několik strategií. Plán začíná měřením příspěvku společností ke společnému blahu a sbližováním s evropským nefinančním výkaznictvím. Dalším krokem bude zavedení informací pro evropskou občanskou společnost ohledně výkonu společností prostřednictvím vytvoření etických značek. Při tvorbě politik budou společnosti, které více přispívají ke společnému blahu, uznány pomocí etického zadávání veřejných zakázek a politik zaměřených na vytváření etického vnitřního a mezinárodního trhu. Politiky v oblasti podnikání, spotřeby a bankovnictví budou rovněž sladěny se zásadami společného blaha. Toho všeho bude dosaženo bez zvýšení administrativní zátěže a za použití tržních mechanismů.

| 5.2. | Příspěvek společností ke společnému blahu bude měřen pomocí vyplňování rozvahy společného blaha. Tato rozvaha poměřuje nefinanční část úspěchu určité společnosti: její etický úspěch a přínos ke společnému blahu. Současná verze rozvahy měří nejdůležitější ústavní hodnoty: důstojnost, solidaritu, udržitelnost, spravedlnost a demokratickou účast – etický výkon ve vztahu ke všem kontaktním skupinám. |
| --- | --- |

5.2.

Příspěvek společností ke společnému blahu bude měřen pomocí vyplňování rozvahy společného blaha. Tato rozvaha poměřuje nefinanční část úspěchu určité společnosti: její etický úspěch a přínos ke společnému blahu. Současná verze rozvahy měří nejdůležitější ústavní hodnoty: důstojnost, solidaritu, udržitelnost, spravedlnost a demokratickou účast – etický výkon ve vztahu ke všem kontaktním skupinám.

| 5.3. | Za účelem přesažení tradiční sociální odpovědnosti podniků hnutí ekonomiky pro společné blaho navrhuje, aby rozvaha splňovala osm „metakritérií“ – měla by být: 1. všeobecně platná, 2. měřitelná v neutrálních bodech, 3. srovnatelná mezi jednotlivými společnostmi, 4. pochopitelná pro zúčastněné strany, 5. veřejná, 6. podrobována vnějšímu auditu, 7. povinná, 8. právně závazná: čím lepší výsledky, tím nižší daně, celní sazby, úroky atd., čímž by bylo dodrženo heslo „eticky na cestě za úspěchem“. |
| --- | --- |

5.3.

Za účelem přesažení tradiční sociální odpovědnosti podniků hnutí ekonomiky pro společné blaho navrhuje, aby rozvaha splňovala osm „metakritérií“ – měla by být: 1. všeobecně platná, 2. měřitelná v neutrálních bodech, 3. srovnatelná mezi jednotlivými společnostmi, 4. pochopitelná pro zúčastněné strany, 5. veřejná, 6. podrobována vnějšímu auditu, 7. povinná, 8. právně závazná: čím lepší výsledky, tím nižší daně, celní sazby, úroky atd., čímž by bylo dodrženo heslo „eticky na cestě za úspěchem“.

| 5.4. | V rámci hnutí ekonomiky pro společné blaho vypracovalo více než 200 malých a středních podniků rozvahu společného blaha až do závěrečné fáze: vzájemného hodnocení nebo vnějšího auditu. Přechod k povinné rozvaze by mohl být postupný. EU nedávno přijala první krok v podobě směrnice o uvádění nefinančních informací. Druhým krokem by mohlo být začlenění norem, které splňují všechna výše uvedená metakritéria, do této směrnice, a zajištění právních výhod v závislosti na výsledcích. Zbývající normy by následně mohly být sloučeny do jedné, jež by byla nefinanční částí povinné rozvahy společnosti. „Univerzální“ (finanční a nefinanční) rozvaha by se stala povolením pro vstup na budoucí společný etický trh. |
| --- | --- |

5.4.

V rámci hnutí ekonomiky pro společné blaho vypracovalo více než 200 malých a středních podniků rozvahu společného blaha až do závěrečné fáze: vzájemného hodnocení nebo vnějšího auditu. Přechod k povinné rozvaze by mohl být postupný. EU nedávno přijala první krok v podobě směrnice o uvádění nefinančních informací. Druhým krokem by mohlo být začlenění norem, které splňují všechna výše uvedená metakritéria, do této směrnice, a zajištění právních výhod v závislosti na výsledcích. Zbývající normy by následně mohly být sloučeny do jedné, jež by byla nefinanční částí povinné rozvahy společnosti. „Univerzální“ (finanční a nefinanční) rozvaha by se stala povolením pro vstup na budoucí společný etický trh.

| 5.5. | Etické značky. Ekonomika pro společné blaho zastává názor, že informace o etickém chování by měly být uváděny na všech výrobcích nabízených na evropském společném trhu, a to prostřednictvím společných etických značek stanovujících příspěvek dané společnosti ke společnému blahu. Značky by mohly vizuálně hodnotit výsledky rozvahy společného blaha, například pomocí pěti různých barev. Po načtení kódu QR by spotřebitelé mohli vidět podrobnou rozvahu. |
| --- | --- |

5.5.

Etické značky. Ekonomika pro společné blaho zastává názor, že informace o etickém chování by měly být uváděny na všech výrobcích nabízených na evropském společném trhu, a to prostřednictvím společných etických značek stanovujících příspěvek dané společnosti ke společnému blahu. Značky by mohly vizuálně hodnotit výsledky rozvahy společného blaha, například pomocí pěti různých barev. Po načtení kódu QR by spotřebitelé mohli vidět podrobnou rozvahu.

| 5.6. | Etické zadávání veřejných zakázek. Při zadávání veřejných zakázek by mohly být upřednostněny organizace, které ve své rozvaze společného blaha prokáží největší přínos pro toto společné blaho. Skrze přijetí kritérií spojených s přínosem pro společné blaho a kvalitou sociální a ekologické stopy stanovené ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2014/24/EU (8) a provedení odpovídající sociální doložky může zadávání veřejných zakázek v Evropě sloužit jako hnací síla pro uskutečňování evropského etického trhu. |
| --- | --- |

5.6.

Etické zadávání veřejných zakázek. Při zadávání veřejných zakázek by mohly být upřednostněny organizace, které ve své rozvaze společného blaha prokáží největší přínos pro toto společné blaho. Skrze přijetí kritérií spojených s přínosem pro společné blaho a kvalitou sociální a ekologické stopy stanovené ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2014/24/EU (8) a provedení odpovídající sociální doložky může zadávání veřejných zakázek v Evropě sloužit jako hnací síla pro uskutečňování evropského etického trhu.

| 5.7. | Etický vnitřní obchod. Byl by podpořen volný vnitřní obchod v organizacích, které ve své rozvaze společného blaha prokáží největší přínos pro toto společné blaho. Bylo by usnadněno volné uvádění na trh a volný pohyb výrobků a služeb těch evropských společností, které by prokázaly dodržování minimálních etických norem v rámci evropského etického trhu. Dále by byl usnadněn dovoz výrobků, investice a poskytování služeb ze strany společností ze třetích zemí, které také prokáží splnění těchto minimálních etických norem v rámci evropského etického trhu. To by zajistilo, že dovozní celní kvóty a daňové politiky týkající se vnitřního obchodu a dovozu budou vypracovány v souladu s etickým chováním společností. |
| --- | --- |

5.7.

Etický vnitřní obchod. Byl by podpořen volný vnitřní obchod v organizacích, které ve své rozvaze společného blaha prokáží největší přínos pro toto společné blaho. Bylo by usnadněno volné uvádění na trh a volný pohyb výrobků a služeb těch evropských společností, které by prokázaly dodržování minimálních etických norem v rámci evropského etického trhu. Dále by byl usnadněn dovoz výrobků, investice a poskytování služeb ze strany společností ze třetích zemí, které také prokáží splnění těchto minimálních etických norem v rámci evropského etického trhu. To by zajistilo, že dovozní celní kvóty a daňové politiky týkající se vnitřního obchodu a dovozu budou vypracovány v souladu s etickým chováním společností.

| 5.8. | Etický zahraniční obchod. Etické chování a přínos pro společné blaho musí být vizitkou evropské ekonomiky – jinými slovy, „značkou Evropa“. Evropské podniky musí jakožto vyslanci evropské společnosti, kultury a hodnot zajistit, že jednají eticky, a prokázat to prostřednictvím rozvahy. Politiky Evropské unie na podporu zahraničního obchodu (programy podpory zahraničního obchodu, etické standardy v oblasti obchodních pravidel atd.) by proto měly podporovat především společnosti, které prokáží největší přínos pro společné blaho. |
| --- | --- |

5.8.

Etický zahraniční obchod. Etické chování a přínos pro společné blaho musí být vizitkou evropské ekonomiky – jinými slovy, „značkou Evropa“. Evropské podniky musí jakožto vyslanci evropské společnosti, kultury a hodnot zajistit, že jednají eticky, a prokázat to prostřednictvím rozvahy. Politiky Evropské unie na podporu zahraničního obchodu (programy podpory zahraničního obchodu, etické standardy v oblasti obchodních pravidel atd.) by proto měly podporovat především společnosti, které prokáží největší přínos pro společné blaho.

| 5.9. | Podnikatelé pro společné blaho. Podpora podnikání je zásadní pro zajištění ekonomické udržitelnosti Evropské unie. Podobně sociální inovace musí být ze své podstaty zaměřeny na zajišťování výrobků a služeb, jež přispívají ke společnému blahu společnosti. Z toho důvodu by politiky prosazující podnikání na evropském etickém trhu podpořily začínající podniky a odbornou přípravu pro podnikatele na základě hodnot lidské důstojnosti, solidarity, ekologické udržitelnosti, sociální spravedlnosti a demokratické účasti. Ve všech městech (pro společné blaho) by mohla být zřízena podnikatelská centra pro společné blaho, jež by vytvářely podniky, které buď od počátku uplatňují rozvahu, nebo byly zřízeny jako „podniky pro společné blaho“. |
| --- | --- |

5.9.

Podnikatelé pro společné blaho. Podpora podnikání je zásadní pro zajištění ekonomické udržitelnosti Evropské unie. Podobně sociální inovace musí být ze své podstaty zaměřeny na zajišťování výrobků a služeb, jež přispívají ke společnému blahu společnosti. Z toho důvodu by politiky prosazující podnikání na evropském etickém trhu podpořily začínající podniky a odbornou přípravu pro podnikatele na základě hodnot lidské důstojnosti, solidarity, ekologické udržitelnosti, sociální spravedlnosti a demokratické účasti. Ve všech městech (pro společné blaho) by mohla být zřízena podnikatelská centra pro společné blaho, jež by vytvářely podniky, které buď od počátku uplatňují rozvahu, nebo byly zřízeny jako „podniky pro společné blaho“.

| 5.10. | Spotřebitelé a posílení etické spotřeby. Úspěch evropského etického trhu bude záviset na poptávce evropských spotřebitelů po výrobcích a službách, které přispívají ke společnému blahu, přičemž bude třeba navrhnout a podporovat strategie a programy na zvýšení etické spotřeby. Tyto programy by přinášely informace o povaze evropského etického trhu prostřednictvím vzdělávání a informačních a propagačních kampaní. Dvojí opatření v podobě rozvahy společného blaha a značek by poskytlo ideální nástroje pro dosažení tohoto cíle. |
| --- | --- |

5.10.

Spotřebitelé a posílení etické spotřeby. Úspěch evropského etického trhu bude záviset na poptávce evropských spotřebitelů po výrobcích a službách, které přispívají ke společnému blahu, přičemž bude třeba navrhnout a podporovat strategie a programy na zvýšení etické spotřeby. Tyto programy by přinášely informace o povaze evropského etického trhu prostřednictvím vzdělávání a informačních a propagačních kampaní. Dvojí opatření v podobě rozvahy společného blaha a značek by poskytlo ideální nástroje pro dosažení tohoto cíle.

| 5.11. | Etické banky a rozšíření basilejských dohod, včetně kritérií etické kvality v bankovní regulaci. Od počátku finanční krize v roce 2008 a v důsledku nepříznivých událostí v bankovní a finanční oblasti evropská veřejnost postupně ztrácí důvěru nejen v bankovní systém, ale také ve vnitrostátní a evropské regulační orgány. Tento stav představuje významné riziko pro ekonomickou stabilitu eurozóny. |
| --- | --- |

5.11.

Etické banky a rozšíření basilejských dohod, včetně kritérií etické kvality v bankovní regulaci. Od počátku finanční krize v roce 2008 a v důsledku nepříznivých událostí v bankovní a finanční oblasti evropská veřejnost postupně ztrácí důvěru nejen v bankovní systém, ale také ve vnitrostátní a evropské regulační orgány. Tento stav představuje významné riziko pro ekonomickou stabilitu eurozóny.

| 5.11.1. | V důsledku toho je nezbytné zlepšit etické standardy ve finančním sektoru a současně zvýšit rozmanitost finančního ekosystému posílením sítí etických bank po celé EU (družstva, spořitelny, nové etické banky), jež přispějí ke společnému blahu. To může pomoci podpořit bankovnictví v Evropě, které a) bude provádět pouze základní služby (spoření, platby, úvěry), b) nebude vyplácet podíly na zisku nebo jen v omezené míře, c) u každého požadovaného úvěru provede audit z hlediska společného blaha. Posouzení etické úvěrové schopnosti tohoto typu by představovalo rozšíření basilejských dohod o etická kritéria. Poměřovalo by etickou přidanou hodnotu, kterou by přinesla daná investice. |
| --- | --- |

5.11.1.

V důsledku toho je nezbytné zlepšit etické standardy ve finančním sektoru a současně zvýšit rozmanitost finančního ekosystému posílením sítí etických bank po celé EU (družstva, spořitelny, nové etické banky), jež přispějí ke společnému blahu. To může pomoci podpořit bankovnictví v Evropě, které a) bude provádět pouze základní služby (spoření, platby, úvěry), b) nebude vyplácet podíly na zisku nebo jen v omezené míře, c) u každého požadovaného úvěru provede audit z hlediska společného blaha. Posouzení etické úvěrové schopnosti tohoto typu by představovalo rozšíření basilejských dohod o etická kritéria. Poměřovalo by etickou přidanou hodnotu, kterou by přinesla daná investice.

| 5.11.2. | Na vývoji výchozího prototypu takovéto kontroly společného blaha v současné době pracuje projekt týkající se „banky pro společné blaho“ v Rakousku. Podmínky úvěru by mohly být přizpůsobeny výsledku tohoto posouzení. Finanční trh by se tak stal nástrojem udržitelného sociálního a ekologického rozvoje. |
| --- | --- |

5.11.2.

Na vývoji výchozího prototypu takovéto kontroly společného blaha v současné době pracuje projekt týkající se „banky pro společné blaho“ v Rakousku. Podmínky úvěru by mohly být přizpůsobeny výsledku tohoto posouzení. Finanční trh by se tak stal nástrojem udržitelného sociálního a ekologického rozvoje.

| 5.12. | „(Regionální) akciový trh pro společné blaho“. Všechny etické banky usilující o společné blaho by společně mohly vytvořit regionální akciový trh pro společné blaho, který by přijímal žádosti o úvěr, jež splnily kritéria etické kontroly, ale nikoli finanční solventnosti. Tyto akciové trhy by na rozdíl od svých běžných protějšků nebyly fórem pro vyjednávání podílů společnosti nebo získávání finančních výnosů – tyto prvky by nebyly důvodem, proč investovat do určité společnosti. Přínos pro finančního investora by ležel jinde, např.: ve smyslu, užitku a etice (tzv. „trojitý horizont“). Evropští občané a společnosti by tak měli příležitost provádět etické investice odrážející hodnoty ústav členských států a vlastních Smluv Evropské unie. |
| --- | --- |

5.12.

„(Regionální) akciový trh pro společné blaho“. Všechny etické banky usilující o společné blaho by společně mohly vytvořit regionální akciový trh pro společné blaho, který by přijímal žádosti o úvěr, jež splnily kritéria etické kontroly, ale nikoli finanční solventnosti. Tyto akciové trhy by na rozdíl od svých běžných protějšků nebyly fórem pro vyjednávání podílů společnosti nebo získávání finančních výnosů – tyto prvky by nebyly důvodem, proč investovat do určité společnosti. Přínos pro finančního investora by ležel jinde, např.: ve smyslu, užitku a etice (tzv. „trojitý horizont“). Evropští občané a společnosti by tak měli příležitost provádět etické investice odrážející hodnoty ústav členských států a vlastních Smluv Evropské unie.

V Bruselu dne 17. září 2015.

Předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  Viz internetová stránka věnovaná ekonomice pro společné blaho.

1

(2)  Některé z nich působí na velmi konkurenčních trzích.

2

(3)  S cílem zohlednit HDP a jiné doplňkové ukazatele.

3

(4)  ITUC Global Poll 2014.

4

(5)  Bertelsmann Foundation „Burger wollen kein Wachstum um jeden Preis“(„Občané nechtějí růst za každou cenu“).

5

(6)  Úř. věst. C 83, 30.3.2010.

6

(7)  KOM(2011) 681 v konečném znění.

7

(8)  Úř. věst. L 94, 28.3.2014, s. 65.

8

---

| 15.1.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 13/33 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 13/33

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Metoda Společenství pro demokratickou a sociální HMU

(stanovisko z vlastní iniciativy)

(2016/C 013/07)

| Zpravodajka: | Gabriele BISCHOFF |
| --- | --- |

Zpravodajka:

Gabriele BISCHOFF

Dne 19. února 2015 se Evropský hospodářský a sociální výbor, v souladu s čl. 29 odst. 2 jednacího řádu, rozhodl vypracovat stanovisko z vlastní iniciativy k tématu

Metoda Společenství pro demokratickou a sociální HMU

(stanovisko z vlastní iniciativy)

Specializovaná sekce Hospodářská a měnová unie, hospodářská a sociální soudržnost, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 10. července 2015.

Na 510, plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 16. a 17. září 2015 (jednání dne 17. září 2015), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 161 hlasy pro, 6 hlasů bylo proti a 10 členů se zdrželo hlasování.

„EU musí být společenstvím občanů, nikoli bank. Její operační systém je demokracie, její budoucnost je sociální spravedlnost (1).“

1.   Závěry a doporučení

| 1.1. | Ke skutečné stabilizaci hospodářské a měnové unie (HMU) může dojít pouze tehdy, budou-li odstraněny nedostatky ve struktuře HMU a podniknuty zásadní reformy. To vyžaduje změnu Smluv v rámci konventu. Je téměř nereálné, že by k tomu došlo před rokem 2018, a proto musí být v mezičase přijata další opatření za účelem posílení demokratického a sociálního aspektu HMU v rámci stávajících smluv a zajištění toho, že stanovená pravidla budou také dodržována. |
| --- | --- |

1.1.

Ke skutečné stabilizaci hospodářské a měnové unie (HMU) může dojít pouze tehdy, budou-li odstraněny nedostatky ve struktuře HMU a podniknuty zásadní reformy. To vyžaduje změnu Smluv v rámci konventu. Je téměř nereálné, že by k tomu došlo před rokem 2018, a proto musí být v mezičase přijata další opatření za účelem posílení demokratického a sociálního aspektu HMU v rámci stávajících smluv a zajištění toho, že stanovená pravidla budou také dodržována.

| 1.2. | Čím delší je nynější období úsporných opatření, jejichž účelem jsou v prvé řadě škrty ve výdajích, bez efektivního investičního plánu vytváření příjmů díky růstu, sociální soudržnosti a solidaritě, tím je stále jasnější, že narůstající sociální nerovnosti ohrožují hospodářskou integraci a prosperitu Evropy. |
| --- | --- |

1.2.

Čím delší je nynější období úsporných opatření, jejichž účelem jsou v prvé řadě škrty ve výdajích, bez efektivního investičního plánu vytváření příjmů díky růstu, sociální soudržnosti a solidaritě, tím je stále jasnější, že narůstající sociální nerovnosti ohrožují hospodářskou integraci a prosperitu Evropy.

| 1.3. | Pokračování ve stávající cestě proto není možné. Naopak je třeba posílit sociální, politickou a hospodářskou soudržnost, a zabránit tak rozpadu eurozóny. EHSV souhlasí s tím, že by měly být více zohledněny rozdíly v ekonomikách HMU a že je třeba provést vyvážené strukturální reformy v těchto zemích v souladu s požadavky měnové unie a v souladu s požadavky jednotlivých zemí, aby byla zaručena nezbytná konvergence. EHSV se dále domnívá, že je nezbytné krátkodobé řízení poptávky. |
| --- | --- |

1.3.

Pokračování ve stávající cestě proto není možné. Naopak je třeba posílit sociální, politickou a hospodářskou soudržnost, a zabránit tak rozpadu eurozóny. EHSV souhlasí s tím, že by měly být více zohledněny rozdíly v ekonomikách HMU a že je třeba provést vyvážené strukturální reformy v těchto zemích v souladu s požadavky měnové unie a v souladu s požadavky jednotlivých zemí, aby byla zaručena nezbytná konvergence. EHSV se dále domnívá, že je nezbytné krátkodobé řízení poptávky.

| 1.4. | EHSV se zasazuje o větší „parlamentarizaci“ eurozóny, s hlavním výborem EP se všemi poslanci ze zemí eurozóny a z těch zemí, které si do eurozóny přejí vstoupit (26 členských států), spolu s posílenou koordinací poslanců eurozóny o otázkách týkajících se HMU (COSAC +). Toto lze řešit již v relativně krátké době. |
| --- | --- |

1.4.

EHSV se zasazuje o větší „parlamentarizaci“ eurozóny, s hlavním výborem EP se všemi poslanci ze zemí eurozóny a z těch zemí, které si do eurozóny přejí vstoupit (26 členských států), spolu s posílenou koordinací poslanců eurozóny o otázkách týkajících se HMU (COSAC +). Toto lze řešit již v relativně krátké době.

| 1.5. | EHSV upozorňuje na skutečnost, že několik hospodářských cílů správy ekonomických záležitostí v posledních letech by mělo být uvedeno lépe do souladu s cíli sociální politiky EU uvedenými v čl. 4 odst. 2 SFEU a že by se mělo předejít potenciálním rozporům mezi hospodářskými a sociálními cíli. Všechna opatření v rámci evropského semestru by – v souladu s horizontální sociální doložkou – měla být podrobena provedení posouzení sociálních dopadů. Příslušné výsledky by měly být zveřejněny na vnitrostátní a evropské úrovni a veřejně diskutovány. EHSV to může v rámci svých pravomocí podporovat. |
| --- | --- |

1.5.

EHSV upozorňuje na skutečnost, že několik hospodářských cílů správy ekonomických záležitostí v posledních letech by mělo být uvedeno lépe do souladu s cíli sociální politiky EU uvedenými v čl. 4 odst. 2 SFEU a že by se mělo předejít potenciálním rozporům mezi hospodářskými a sociálními cíli. Všechna opatření v rámci evropského semestru by – v souladu s horizontální sociální doložkou – měla být podrobena provedení posouzení sociálních dopadů. Příslušné výsledky by měly být zveřejněny na vnitrostátní a evropské úrovni a veřejně diskutovány. EHSV to může v rámci svých pravomocí podporovat.

| 1.6. | Pro demokratickou a sociální HMU hraje důležitou úlohu překonávání rozdílů ve fungování trhů práce, systémů stanovování mezd a systémů sociálního zabezpečení. |
| --- | --- |

1.6.

Pro demokratickou a sociální HMU hraje důležitou úlohu překonávání rozdílů ve fungování trhů práce, systémů stanovování mezd a systémů sociálního zabezpečení.

| 1.7. | EHSV je přesvědčen, že k dalšímu demokratickému a sociálnímu rozvoji HMU může rozhodujícím způsobem přispět makroekonomický dialog eurozóny (MED-EURO) a že jeho výsledky a závěry by měly být zohledněny jak při sestavování roční analýzy růstu, tak i srovnávacího přehledu a doporučení pro jednotlivé země. |
| --- | --- |

1.7.

EHSV je přesvědčen, že k dalšímu demokratickému a sociálnímu rozvoji HMU může rozhodujícím způsobem přispět makroekonomický dialog eurozóny (MED-EURO) a že jeho výsledky a závěry by měly být zohledněny jak při sestavování roční analýzy růstu, tak i srovnávacího přehledu a doporučení pro jednotlivé země.

2.   Výzvy a kritéria pro demokratickou a sociální HMU

| 2.1. | EHSV vypracoval několik stanovisek s konkrétními návrhy týkajícími se toho, jak by mohla být HMU lépe propracována. Zatímco některá z těchto stanovisek předkládají scénáře budoucnosti, jsou v tomto stanovisku předloženy návrhy, jak lze demokratickou a sociální podobu HMU v rámci metody Společenství co nejdříve rozvinout tak, aby zlepšila demokratickou odolnost a naplnila sociální závazky vyplývající ze Smluv. Do roku 2018 jsou významné kroky s cílem rozsáhlejších změn Smluv nepravděpodobné. Zároveň přetrvává obava, že mezivládní nástroje, např. rozpočtový pakt, oslabují metodu Společenství a podporují rozdělení Evropy (2). Čím delší je období úsporných opatření, jejichž účelem jsou v prvé řadě škrty ve výdajích, aniž by bylo alespoň doplněno investičním plánem a opatřeními, jejichž cílem je tvorba růstu a sociální soudržnost a solidarita, je rovněž čím dál jasnější, že narůstající sociální nerovnosti ohrožují hospodářskou integraci a prosperitu Evropy. |
| --- | --- |

2.1.

EHSV vypracoval několik stanovisek s konkrétními návrhy týkajícími se toho, jak by mohla být HMU lépe propracována. Zatímco některá z těchto stanovisek předkládají scénáře budoucnosti, jsou v tomto stanovisku předloženy návrhy, jak lze demokratickou a sociální podobu HMU v rámci metody Společenství co nejdříve rozvinout tak, aby zlepšila demokratickou odolnost a naplnila sociální závazky vyplývající ze Smluv. Do roku 2018 jsou významné kroky s cílem rozsáhlejších změn Smluv nepravděpodobné. Zároveň přetrvává obava, že mezivládní nástroje, např. rozpočtový pakt, oslabují metodu Společenství a podporují rozdělení Evropy (2). Čím delší je období úsporných opatření, jejichž účelem jsou v prvé řadě škrty ve výdajích, aniž by bylo alespoň doplněno investičním plánem a opatřeními, jejichž cílem je tvorba růstu a sociální soudržnost a solidarita, je rovněž čím dál jasnější, že narůstající sociální nerovnosti ohrožují hospodářskou integraci a prosperitu Evropy.

| 2.2. | Krize v eurozóně odkryla konstrukční chyby hospodářské a měnové unie. Členové měnového společenství se v mnoha ohledech vyvíjejí odlišně, protože od počátku byla opomenuta vzájemná koordinace jednotlivých národních hospodářských politik (3). |
| --- | --- |

2.2.

Krize v eurozóně odkryla konstrukční chyby hospodářské a měnové unie. Členové měnového společenství se v mnoha ohledech vyvíjejí odlišně, protože od počátku byla opomenuta vzájemná koordinace jednotlivých národních hospodářských politik (3).

| 2.3. | Mezivládní postupy se během krize zdály být jediným způsobem, jak dojít k urychlenému dokončení důležitých nástrojů HMU, jako je rozpočtový pakt, neboť jednotlivé členské státy by nesouhlasily se změnou Smluv. Některé nástroje byly na jedné straně během krize vylepšeny. Na druhé straně existuje shoda v tom, že parlamentní koncipování a kontrola HMU jsou doposud nedostatečné. To by se v zájmu soudržné integrační politiky mělo změnit. Skupina ministrů zahraničních věcí (4) např. již v roce 2012 doporučila, aby při všech činnostech byla zaručena „plná demokratická legitimita a odpovědnost“, a tudíž posílena spolupráce mezi Evropským parlamentem a vnitrostátními parlamenty (5). Evropská komise ve svém koncepčním plánu pro hlubší integraci hospodářské a měnové unie navrhuje opatření vycházející z institucionálního a právního rámce Smluv. Euroskupina pak může pokračovat s konkrétními opatřeními, pokud jsou tato opatření otevřená pro všechny členské státy. |
| --- | --- |

2.3.

Mezivládní postupy se během krize zdály být jediným způsobem, jak dojít k urychlenému dokončení důležitých nástrojů HMU, jako je rozpočtový pakt, neboť jednotlivé členské státy by nesouhlasily se změnou Smluv. Některé nástroje byly na jedné straně během krize vylepšeny. Na druhé straně existuje shoda v tom, že parlamentní koncipování a kontrola HMU jsou doposud nedostatečné. To by se v zájmu soudržné integrační politiky mělo změnit. Skupina ministrů zahraničních věcí (4) např. již v roce 2012 doporučila, aby při všech činnostech byla zaručena „plná demokratická legitimita a odpovědnost“, a tudíž posílena spolupráce mezi Evropským parlamentem a vnitrostátními parlamenty (5). Evropská komise ve svém koncepčním plánu pro hlubší integraci hospodářské a měnové unie navrhuje opatření vycházející z institucionálního a právního rámce Smluv. Euroskupina pak může pokračovat s konkrétními opatřeními, pokud jsou tato opatření otevřená pro všechny členské státy.

| 2.4. | V praxi evropské politiky se prosazují stále více mezivládní řešení, jako je rozpočtový pakt, čímž se zvyšuje riziko, že zde vznikne „paralelní systém v rámci mezinárodního práva“. Zpráva Hermana Van Rompuye, která byla zveřejněna v prosinci 2012, zdůraznila, že pro provedení dalekosáhlejších reforem je důležité jednotné chápání. Kromě toho je nutná rovněž vysoká míra sociální soudržnosti, výrazné zapojení Evropského parlamentu i parlamentů vnitrostátních a obnovený dialog se sociálními partnery. Také je třeba posílit odpovědnost členských států. Tehdejší předseda Evropské rady (6) tak začlenil sociální rozměr a specifickou roli sociálních partnerů do diskuse, která se do té doby zaměřovala zejména na hospodářské a rozpočtové záležitosti a na nedostatek demokratické legitimity. |
| --- | --- |

2.4.

V praxi evropské politiky se prosazují stále více mezivládní řešení, jako je rozpočtový pakt, čímž se zvyšuje riziko, že zde vznikne „paralelní systém v rámci mezinárodního práva“. Zpráva Hermana Van Rompuye, která byla zveřejněna v prosinci 2012, zdůraznila, že pro provedení dalekosáhlejších reforem je důležité jednotné chápání. Kromě toho je nutná rovněž vysoká míra sociální soudržnosti, výrazné zapojení Evropského parlamentu i parlamentů vnitrostátních a obnovený dialog se sociálními partnery. Také je třeba posílit odpovědnost členských států. Tehdejší předseda Evropské rady (6) tak začlenil sociální rozměr a specifickou roli sociálních partnerů do diskuse, která se do té doby zaměřovala zejména na hospodářské a rozpočtové záležitosti a na nedostatek demokratické legitimity.

| 2.5. | Po volbách do Evropského parlamentu v roce 2014, kterými byl posílen předseda Komise, byly předloženy nové diskusní návrhy:






  a) | analytická zpráva čtyř předsedů s názvem „Příprava dalších kroků pro lepší správu ekonomických záležitostí v eurozóně“
   (7) předložená dne 12. února 2015; |
| --- | --- | --- |

2.5.

Po volbách do Evropského parlamentu v roce 2014, kterými byl posílen předseda Komise, byly předloženy nové diskusní návrhy:

a)

analytická zpráva čtyř předsedů s názvem „Příprava dalších kroků pro lepší správu ekonomických záležitostí v eurozóně“
   (7) předložená dne 12. února 2015;

| b) | zpráva pěti předsedů „Dokončení evropské hospodářské a měnové unie“ ze dne 22. června 2015 (8). |
| --- | --- |

b)

zpráva pěti předsedů „Dokončení evropské hospodářské a měnové unie“ ze dne 22. června 2015 (8).

| 2.6. | EHSV tyto návrhy bere na vědomí a posoudí je podle toho, do jaké míry jejich koncepce dalšího rozvoje „správy ekonomických záležitostí“ přispívá k sociální, demokratické, solidární a politické unii, jež zaručuje odpovídající účast občanů EU a sociálních partnerů. |
| --- | --- |

2.6.

EHSV tyto návrhy bere na vědomí a posoudí je podle toho, do jaké míry jejich koncepce dalšího rozvoje „správy ekonomických záležitostí“ přispívá k sociální, demokratické, solidární a politické unii, jež zaručuje odpovídající účast občanů EU a sociálních partnerů.

| 2.7. | EHSV zastává názor, že HMU potřebuje skutečné posílení spolupráce uvnitř Společenství, jak to bylo popsáno v návrhu předloženém Komisí. Tím by se rozšířila poptávka namísto jejího utlumování, což by zajistilo, že hospodářské kapacity jednotlivých zemí se v rámci rostoucího a prosperujícího hospodářství přiblíží. To zahrnuje sbližování sociálních standardů a práv pracovníků cestou jejich posilování. |
| --- | --- |

2.7.

EHSV zastává názor, že HMU potřebuje skutečné posílení spolupráce uvnitř Společenství, jak to bylo popsáno v návrhu předloženém Komisí. Tím by se rozšířila poptávka namísto jejího utlumování, což by zajistilo, že hospodářské kapacity jednotlivých zemí se v rámci rostoucího a prosperujícího hospodářství přiblíží. To zahrnuje sbližování sociálních standardů a práv pracovníků cestou jejich posilování.

| 2.8. | V důsledku koexistence metody Společenství, mezivládních iniciativ (jako např. rozpočtového paktu) a nových „meziforem“ na základě kontrolní funkce Komise nebo Soudního dvora Evropské unie při uplatňování mezistátních dohod vznikla nová nepřehlednost ohledně subjektů, jejich legitimity a odpovědností. Nelze tak zajistit transparentnost ani plnou demokratickou kontrolu. To bylo příčinou silné kritiky. V době krize musela mít totiž přednost rychlá řešení, ačkoli byla spojena s vyhlášeným cílem, že jednotlivé mezinárodní dohody budou převedeny do metody Společenství později. Tak to zůstane až do roku 2018, bude-li se postupovat v souladu s tím, na čem se dohodlo pět předsedů. V souladu s časovým plánem tak bude otázka plné demokratizace HMU znovu odsunuta, tématu politické unie se ve zprávě nevěnuje dostatečná pozornost. Do té doby má dialog v rámci evropského semestru vedený mezi EP, Radou a Euroskupinou a mezi vnitrostátními parlamenty a Komisí, resp. mezi vnitrostátními poslanci a poslanci EP (COSAC), vzbudit větší důvěru a vést k přijetí společných opatření. EHSV v této souvislosti poukazuje na skutečnost, že intenzivnější dialog nemůže nahradit politiku integrace. Metoda Společenství musí být nyní opět posílena a tvořit základ fungující HMU namísto rozdílných paralelních systémů mezinárodního práva. |
| --- | --- |

2.8.

V důsledku koexistence metody Společenství, mezivládních iniciativ (jako např. rozpočtového paktu) a nových „meziforem“ na základě kontrolní funkce Komise nebo Soudního dvora Evropské unie při uplatňování mezistátních dohod vznikla nová nepřehlednost ohledně subjektů, jejich legitimity a odpovědností. Nelze tak zajistit transparentnost ani plnou demokratickou kontrolu. To bylo příčinou silné kritiky. V době krize musela mít totiž přednost rychlá řešení, ačkoli byla spojena s vyhlášeným cílem, že jednotlivé mezinárodní dohody budou převedeny do metody Společenství později. Tak to zůstane až do roku 2018, bude-li se postupovat v souladu s tím, na čem se dohodlo pět předsedů. V souladu s časovým plánem tak bude otázka plné demokratizace HMU znovu odsunuta, tématu politické unie se ve zprávě nevěnuje dostatečná pozornost. Do té doby má dialog v rámci evropského semestru vedený mezi EP, Radou a Euroskupinou a mezi vnitrostátními parlamenty a Komisí, resp. mezi vnitrostátními poslanci a poslanci EP (COSAC), vzbudit větší důvěru a vést k přijetí společných opatření. EHSV v této souvislosti poukazuje na skutečnost, že intenzivnější dialog nemůže nahradit politiku integrace. Metoda Společenství musí být nyní opět posílena a tvořit základ fungující HMU namísto rozdílných paralelních systémů mezinárodního práva.

3.   Lepší správa HMU prostřednictvím větší účasti, transparentnosti a odpovědnosti

| 3.1. | Lepší zapojení sociálních partnerů může přispět k lepší správě HMU a strukturovaný dialog s občanskou společností přispívá ke zvýšení demokratické odolnosti. EHSV je připraven hrát zvláštní úlohu a poskytnout své zkušenosti a zdroje, jak je tomu již nyní například u strategie Evropa 2020 (9). |
| --- | --- |

3.1.

Lepší zapojení sociálních partnerů může přispět k lepší správě HMU a strukturovaný dialog s občanskou společností přispívá ke zvýšení demokratické odolnosti. EHSV je připraven hrát zvláštní úlohu a poskytnout své zkušenosti a zdroje, jak je tomu již nyní například u strategie Evropa 2020 (9).

| 3.2. | Otázka „odpovědnosti“ zejména sociálních partnerů, kterou zavedl předseda Rady Van Rompuy, bude mnohem obtížnější, protože sociální partneři – na rozdíl od vlád – byli dosud jen velmi nedostatečně zapojeni do přípravy cílů/nástrojů hospodářského řízení. Jak je potom možné je přimět účastnit se politiky, na kterou mají jen malý konkrétní vliv? Jakožto partneři při kolektivním vyjednávání a hospodářští aktéři mají rozhodující vliv na úroveň cen a také na cenovou stabilitu, přičemž HMU představuje zastřešující rámec pro různé systémy tvorby mezd a strukturu trhu práce a sociální politiky. |
| --- | --- |

3.2.

Otázka „odpovědnosti“ zejména sociálních partnerů, kterou zavedl předseda Rady Van Rompuy, bude mnohem obtížnější, protože sociální partneři – na rozdíl od vlád – byli dosud jen velmi nedostatečně zapojeni do přípravy cílů/nástrojů hospodářského řízení. Jak je potom možné je přimět účastnit se politiky, na kterou mají jen malý konkrétní vliv? Jakožto partneři při kolektivním vyjednávání a hospodářští aktéři mají rozhodující vliv na úroveň cen a také na cenovou stabilitu, přičemž HMU představuje zastřešující rámec pro různé systémy tvorby mezd a strukturu trhu práce a sociální politiky.

| 3.3. | V roce 2013 Komise zveřejnila své sdělení o sociálním rozměru HMU (10) a reagovala na nespokojenost aktérů občanské společnosti. „Problematický“ hospodářský vývoj by měl být identifikován a řešen již v počátečním stádiu, neboť přetrvávající sociální nerovnosti by mohly ohrozit finanční a hospodářskou stabilitu HMU. V následné diskusi vyšlo najevo, že existují dva myšlenkové proudy. Jeden se domnívá, že sociální rozměr HMU je nezávazným doplňujícím pilířem, jenž má na rozdíl od závazných rozpočtových a hospodářských postupů dobrovolný charakter. Jiní, k nimž patří EHSV, poukazují na to, že některé hospodářské cíle jsou dle čl. 4 odst. 2 SFEU v rozporu se sociálními cíli, a že tento rozpor mezi cíli je třeba pojmenovat a odstranit. |
| --- | --- |

3.3.

V roce 2013 Komise zveřejnila své sdělení o sociálním rozměru HMU (10) a reagovala na nespokojenost aktérů občanské společnosti. „Problematický“ hospodářský vývoj by měl být identifikován a řešen již v počátečním stádiu, neboť přetrvávající sociální nerovnosti by mohly ohrozit finanční a hospodářskou stabilitu HMU. V následné diskusi vyšlo najevo, že existují dva myšlenkové proudy. Jeden se domnívá, že sociální rozměr HMU je nezávazným doplňujícím pilířem, jenž má na rozdíl od závazných rozpočtových a hospodářských postupů dobrovolný charakter. Jiní, k nimž patří EHSV, poukazují na to, že některé hospodářské cíle jsou dle čl. 4 odst. 2 SFEU v rozporu se sociálními cíli, a že tento rozpor mezi cíli je třeba pojmenovat a odstranit.

| 3.4. | Komise hodlá silněji zapojit sociální partnery za účelem výměny názorů na vývoj mezd a kolektivního vyjednávání. Komise již za tímto účelem učinila několik kroků. Na druhé straně si přeje diskutovat se sociálními partnery v rámci evropského semestru a vyzývá k většímu zapojení sociálních partnerů v členských státech. EHSV sám předložil velmi konkrétní návrhy týkající se lepšího zapojení sociálních partnerů v oblasti správy ekonomických záležitostí (SOC/507) (11). Přinejmenším nové přidělení portfolií Komise, zejména rozšířené pravomoci místopředsedy Dombrovskise, lze považovat za náznak, že účasti sociálních partnerů bude věnováno více pozornosti. |
| --- | --- |

3.4.

Komise hodlá silněji zapojit sociální partnery za účelem výměny názorů na vývoj mezd a kolektivního vyjednávání. Komise již za tímto účelem učinila několik kroků. Na druhé straně si přeje diskutovat se sociálními partnery v rámci evropského semestru a vyzývá k většímu zapojení sociálních partnerů v členských státech. EHSV sám předložil velmi konkrétní návrhy týkající se lepšího zapojení sociálních partnerů v oblasti správy ekonomických záležitostí (SOC/507) (11). Přinejmenším nové přidělení portfolií Komise, zejména rozšířené pravomoci místopředsedy Dombrovskise, lze považovat za náznak, že účasti sociálních partnerů bude věnováno více pozornosti.

4.   Návrhy a hodnocení

4.1.   
  Zpráva čtyř předsedů

| 4.1.1. | EHSV očekává, že zpráva pěti předsedů (12)
  Dokončení evropské hospodářské a měnové unie
   (13), která byla předložena 22. června 2015, bude určujícím vodítkem budoucího rozvoje struktur pro správu ekonomických záležitostí v Evropě. EHSV je toho názoru, že přetrvávající nerovnováhy a také vytvoření atmosféry důvěry v Evropě si žádají účinnější a demokratičtější správu ekonomických záležitostí, a to zejména v eurozóně (14). Analýza naopak vychází z obsahově částečně chybných předpokladů, což – navzdory několika správným bodům – vede k problematickým závěrům. Bez změn v postupu bude politika úsporných opatření přetrvávat a dojde k dalšímu krácení v oblasti mezd a sociálních výdajů. Sice se uznává, že minimální předpoklady pro dlouhodobější životaschopnost hospodářské a měnové unie dosud nebyly dosaženy, nicméně se má i přesto pokračovat v doporučeném posilování a trvalé institucionalizaci dosavadní protikrizové politiky. EHSV to považuje za rozporuplné. |
| --- | --- |

4.1.1.

EHSV očekává, že zpráva pěti předsedů (12)
  Dokončení evropské hospodářské a měnové unie
   (13), která byla předložena 22. června 2015, bude určujícím vodítkem budoucího rozvoje struktur pro správu ekonomických záležitostí v Evropě. EHSV je toho názoru, že přetrvávající nerovnováhy a také vytvoření atmosféry důvěry v Evropě si žádají účinnější a demokratičtější správu ekonomických záležitostí, a to zejména v eurozóně (14). Analýza naopak vychází z obsahově částečně chybných předpokladů, což – navzdory několika správným bodům – vede k problematickým závěrům. Bez změn v postupu bude politika úsporných opatření přetrvávat a dojde k dalšímu krácení v oblasti mezd a sociálních výdajů. Sice se uznává, že minimální předpoklady pro dlouhodobější životaschopnost hospodářské a měnové unie dosud nebyly dosaženy, nicméně se má i přesto pokračovat v doporučeném posilování a trvalé institucionalizaci dosavadní protikrizové politiky. EHSV to považuje za rozporuplné.

| 4.1.2. | Stávající (i v porovnání s USA a Japonskem) katastrofální hospodářskou situaci v eurozóně nepřičítá přetrvávající protikrizové politice, ale nedostatečné konkurenceschopnosti jednotlivých členských států kvůli rozdílům ve vývoji mezd a rozpočtovým schodkům. EHSV lituje, že krátkodobé výzvy makroekonomické politiky, jako je inflace nebo deflace, chybějící proticyklická politika po roce 2010 a slabá tržní poptávka, jsou opomíjeny a pokračuje se v rozsáhle asymetrické politice přizpůsobení. Pět předsedů bohužel zcela vytěsnilo hlavní problém, který se během krize projevil, a sice že na rozdíl od USA, Japonska a Spojeného království v eurozóně jako celku neexistuje „věřitel poslední instance“. |
| --- | --- |

4.1.2.

Stávající (i v porovnání s USA a Japonskem) katastrofální hospodářskou situaci v eurozóně nepřičítá přetrvávající protikrizové politice, ale nedostatečné konkurenceschopnosti jednotlivých členských států kvůli rozdílům ve vývoji mezd a rozpočtovým schodkům. EHSV lituje, že krátkodobé výzvy makroekonomické politiky, jako je inflace nebo deflace, chybějící proticyklická politika po roce 2010 a slabá tržní poptávka, jsou opomíjeny a pokračuje se v rozsáhle asymetrické politice přizpůsobení. Pět předsedů bohužel zcela vytěsnilo hlavní problém, který se během krize projevil, a sice že na rozdíl od USA, Japonska a Spojeného království v eurozóně jako celku neexistuje „věřitel poslední instance“.

| 4.1.3. | Zcela bez povšimnutí zůstávají rozdílné přístupy centrálních bank, které umožnily USA a Spojenému království relativně rychlé oživení, zatímco v Evropě situaci ještě zhoršily. Místo proticyklické stabilizační politiky mají být posíleny stávající nástroje správy ekonomických záležitostí, mj. prostřednictvím vnitrostátních rad pro hospodářskou soutěž, které by se soustředily na snižování dluhu („snižování pákového efektu“) a vývoj mezd zaměřený na zvýšení produktivity. EHSV lituje, že se nevyužilo příležitosti přezkoumat základy stávajícího právního rámce z hlediska jeho dlouhodobější udržitelnosti a doplnit je o výraznější celoevropský rozměr. |
| --- | --- |

4.1.3.

Zcela bez povšimnutí zůstávají rozdílné přístupy centrálních bank, které umožnily USA a Spojenému království relativně rychlé oživení, zatímco v Evropě situaci ještě zhoršily. Místo proticyklické stabilizační politiky mají být posíleny stávající nástroje správy ekonomických záležitostí, mj. prostřednictvím vnitrostátních rad pro hospodářskou soutěž, které by se soustředily na snižování dluhu („snižování pákového efektu“) a vývoj mezd zaměřený na zvýšení produktivity. EHSV lituje, že se nevyužilo příležitosti přezkoumat základy stávajícího právního rámce z hlediska jeho dlouhodobější udržitelnosti a doplnit je o výraznější celoevropský rozměr.

| 4.1.4. | EHSV vyjadřuje politování nad tím, že předsedové odůvodňují jasně horší hospodářský rozvoj, než se čekalo, pouze tím, že dosud nebyly dostatečně uplatňovány nové mechanismy správy ekonomických záležitostí ani programy přizpůsobení pro země v krizi a že nebyly dostatečně rozpracovány. Kvůli přílišnému důrazu na strukturální reformy a cenovou konkurenceschopnost členských států v zájmu dokončení hospodářské unie (první kapitola) se opomíjí to, že strukturální reformy a tvorba mezd jsou na místní úrovni předmětem neustálých vyjednávání a hledání řešení na místní úrovni, při nichž se dodržují demokratické zásady. Pět předsedů se tak ale dostává do situace, že jednají jako subjekty, které stojí mimo veškeré dění a chtějí více přiblížit členské státy libovolně stanoveným měřítkům, aniž by došlo k posílení demokratické legitimity či převzetí odpovědnosti. |
| --- | --- |

4.1.4.

EHSV vyjadřuje politování nad tím, že předsedové odůvodňují jasně horší hospodářský rozvoj, než se čekalo, pouze tím, že dosud nebyly dostatečně uplatňovány nové mechanismy správy ekonomických záležitostí ani programy přizpůsobení pro země v krizi a že nebyly dostatečně rozpracovány. Kvůli přílišnému důrazu na strukturální reformy a cenovou konkurenceschopnost členských států v zájmu dokončení hospodářské unie (první kapitola) se opomíjí to, že strukturální reformy a tvorba mezd jsou na místní úrovni předmětem neustálých vyjednávání a hledání řešení na místní úrovni, při nichž se dodržují demokratické zásady. Pět předsedů se tak ale dostává do situace, že jednají jako subjekty, které stojí mimo veškeré dění a chtějí více přiblížit členské státy libovolně stanoveným měřítkům, aniž by došlo k posílení demokratické legitimity či převzetí odpovědnosti.

| 4.1.5. | EHSV se proto obává, že skutečnost, že ve zprávě chybí perspektiva plnohodnotné fiskální unie, legitimitu eurozóny v očích členských států ještě více sníží, a to především proto, že „větší dávka stejného léku“ nezvýší blahobyt všech jejích občanů a vnitrostátní hledisko bude i nadále převažovat. Navrhovaná opatření na integraci trhů práce a sociálních systémů jsou podle EHSV zcela nedostačující, mimo jiné kvůli tomu, že je jim – na rozdíl od prohlášení předsedů o zamýšleném dosažení „ratingu AAA“ pro eurozónu – připisován druhořadý význam. EHSV považuje rozvoj sociální unie za nedílnou součást demokratické a sociální HMU, a ne za její přívěsek. |
| --- | --- |

4.1.5.

EHSV se proto obává, že skutečnost, že ve zprávě chybí perspektiva plnohodnotné fiskální unie, legitimitu eurozóny v očích členských států ještě více sníží, a to především proto, že „větší dávka stejného léku“ nezvýší blahobyt všech jejích občanů a vnitrostátní hledisko bude i nadále převažovat. Navrhovaná opatření na integraci trhů práce a sociálních systémů jsou podle EHSV zcela nedostačující, mimo jiné kvůli tomu, že je jim – na rozdíl od prohlášení předsedů o zamýšleném dosažení „ratingu AAA“ pro eurozónu – připisován druhořadý význam. EHSV považuje rozvoj sociální unie za nedílnou součást demokratické a sociální HMU, a ne za její přívěsek.

4.2.   
  Bruegelova analýza a návrhy

   (15)

| 4.2.1. | Evropská expertní skupina Bruegel konstatuje, že HMU od samého počátku vykazovala významné rozdíly v hospodářských, sociálních a politických podmínkách, jež jsou odpovědné za politické chyby v členských státech a nevhodnou evropskou správu ekonomických záležitostí. Navrhuje reformu správy ekonomických záležitostí v oblasti bankovní unie a makroobezřetnostního dohledu nad finančním sektorem, předcházení významným rozdílům v jednotkových nákladech práce a v daňové správě, což může zaručit, že rozpočty jednotlivých členů budou udržitelné a že v případě bankovní krize a krize státního dluhu budou dostupné zdroje. EHSV v nedávné době předložil ve svých stanoviscích velmi podobné návrhy (16). |
| --- | --- |

4.2.1.

Evropská expertní skupina Bruegel konstatuje, že HMU od samého počátku vykazovala významné rozdíly v hospodářských, sociálních a politických podmínkách, jež jsou odpovědné za politické chyby v členských státech a nevhodnou evropskou správu ekonomických záležitostí. Navrhuje reformu správy ekonomických záležitostí v oblasti bankovní unie a makroobezřetnostního dohledu nad finančním sektorem, předcházení významným rozdílům v jednotkových nákladech práce a v daňové správě, což může zaručit, že rozpočty jednotlivých členů budou udržitelné a že v případě bankovní krize a krize státního dluhu budou dostupné zdroje. EHSV v nedávné době předložil ve svých stanoviscích velmi podobné návrhy (16).

| 4.2.2. | Kapitálové toky ze strany zemí s přebytkem měly svůj podíl na přehřívání v zemích se schodkem, jehož důsledkem bylo zvyšování nominálních mezd. Finanční nerovnováze byla dosud věnována příliš malá pozornost. To je v rozporu se zamýšlenou hlubší integrací finančního trhu. |
| --- | --- |

4.2.2.

Kapitálové toky ze strany zemí s přebytkem měly svůj podíl na přehřívání v zemích se schodkem, jehož důsledkem bylo zvyšování nominálních mezd. Finanční nerovnováze byla dosud věnována příliš malá pozornost. To je v rozporu se zamýšlenou hlubší integrací finančního trhu.

| 4.2.3. | Procyklická fiskální politika v letech 2011–2013 a chybějící anticyklická fiskální politika v roce 2014 jen dále zbytečně prohloubily sociální problémy (17). Veřejné politiky by proto měly souběžně s nezbytnými strukturálními reformami otevírat lidem příležitosti, například prostřednictvím vytváření prostředí příznivého pro soukromé investice pro vytváření dlouhodobých pracovních míst. Političtí činitelé by navíc měli přijmout opatření k posílení konkurenceschopnosti za účelem tvorby příjmů a blahobytu, což zaručí sociální stabilitu pro všechny občany. ESHV proto jednoznačně souhlasí se závěrem, že je naléhavě třeba krátkodobě zvýšit celkovou hospodářskou poptávku a inflaci. Kromě toho musí být ECB zproštěna úkolů fiskální politiky a uzpůsobování jednotkových nákladů práce, jež jí nepřísluší, které však z důvodu politické nečinnosti ostatních institucí de facto vykonává. |
| --- | --- |

4.2.3.

Procyklická fiskální politika v letech 2011–2013 a chybějící anticyklická fiskální politika v roce 2014 jen dále zbytečně prohloubily sociální problémy (17). Veřejné politiky by proto měly souběžně s nezbytnými strukturálními reformami otevírat lidem příležitosti, například prostřednictvím vytváření prostředí příznivého pro soukromé investice pro vytváření dlouhodobých pracovních míst. Političtí činitelé by navíc měli přijmout opatření k posílení konkurenceschopnosti za účelem tvorby příjmů a blahobytu, což zaručí sociální stabilitu pro všechny občany. ESHV proto jednoznačně souhlasí se závěrem, že je naléhavě třeba krátkodobě zvýšit celkovou hospodářskou poptávku a inflaci. Kromě toho musí být ECB zproštěna úkolů fiskální politiky a uzpůsobování jednotkových nákladů práce, jež jí nepřísluší, které však z důvodu politické nečinnosti ostatních institucí de facto vykonává.

| 4.2.4. | Podle EHSV je nutné vynaložit větší úsilí na řešení základních otázek týkajících se demokratické legitimity. EHSV důrazně podporuje plnou „parlamentarizaci“ eurozóny (hlavní výbor EP se všemi poslanci ze zemí HMU, resp. i ze zemí, které si přejí do eurozóny vstoupit). Je třeba rovněž zlepšit koordinaci poslanců eurozóny v otázkách týkajících se HMU v rámci COSAC (18). |
| --- | --- |

4.2.4.

Podle EHSV je nutné vynaložit větší úsilí na řešení základních otázek týkajících se demokratické legitimity. EHSV důrazně podporuje plnou „parlamentarizaci“ eurozóny (hlavní výbor EP se všemi poslanci ze zemí HMU, resp. i ze zemí, které si přejí do eurozóny vstoupit). Je třeba rovněž zlepšit koordinaci poslanců eurozóny v otázkách týkajících se HMU v rámci COSAC (18).

| 4.2.5. | COSAC v roce 2014 poukázal na to, že mnoho parlamentů ještě není dostatečně zapojeno, a vyjádřil obavu, že tím dochází k narušení vazeb mezi občany a EU. Vyzývá Komisi a Radu, aby společně s poslanci hledali prostřednictvím konkrétních návrhů řešení této situace (19). Formy účasti stanovené v článku 13 rozpočtového paktu jsou sice kroky správným směrem, avšak pro skutečnou parlamentarizaci jsou nedostatečné. |
| --- | --- |

4.2.5.

COSAC v roce 2014 poukázal na to, že mnoho parlamentů ještě není dostatečně zapojeno, a vyjádřil obavu, že tím dochází k narušení vazeb mezi občany a EU. Vyzývá Komisi a Radu, aby společně s poslanci hledali prostřednictvím konkrétních návrhů řešení této situace (19). Formy účasti stanovené v článku 13 rozpočtového paktu jsou sice kroky správným směrem, avšak pro skutečnou parlamentarizaci jsou nedostatečné.

4.3.   
  Větší odpovědnost všech hospodářských subjektů

| 4.3.1. | Překonávání rozdílů ve fungování trhů práce, systémů stanovování mezd a systémů sociálního zabezpečení hrají pro demokratickou a sociální HMU důležitou úlohu. V krátkodobém horizontu není možné zavést federální systém jednotného evropského trhu práce s jednotnými institucemi a sociálními systémy jako v USA. Navíc je třeba symetricky posílit postup při makroekonomické nerovnováze a zapojit sociální partnery. |
| --- | --- |

4.3.1.

Překonávání rozdílů ve fungování trhů práce, systémů stanovování mezd a systémů sociálního zabezpečení hrají pro demokratickou a sociální HMU důležitou úlohu. V krátkodobém horizontu není možné zavést federální systém jednotného evropského trhu práce s jednotnými institucemi a sociálními systémy jako v USA. Navíc je třeba symetricky posílit postup při makroekonomické nerovnováze a zapojit sociální partnery.

| 4.3.2. | EHSV upozorňuje na skutečnost, že několik hospodářských cílů správy ekonomických záležitostí by mělo být uvedeno lépe do souladu s cíli sociální politiky EU uvedenými v čl. 4 odst. 2 SFEU a že by se mělo předejít potenciálním rozporům mezi hospodářskými a sociálními cíli. Všechna opatření v rámci evropského semestru by – v souladu s horizontální sociální doložkou – měla být podrobena provedení posouzení sociálních dopadů. Příslušné výsledky by měly být zveřejněny na vnitrostátní a evropské úrovni a veřejně diskutovány. EHSV to může v rámci svých pravomocí podporovat. |
| --- | --- |

4.3.2.

EHSV upozorňuje na skutečnost, že několik hospodářských cílů správy ekonomických záležitostí by mělo být uvedeno lépe do souladu s cíli sociální politiky EU uvedenými v čl. 4 odst. 2 SFEU a že by se mělo předejít potenciálním rozporům mezi hospodářskými a sociálními cíli. Všechna opatření v rámci evropského semestru by – v souladu s horizontální sociální doložkou – měla být podrobena provedení posouzení sociálních dopadů. Příslušné výsledky by měly být zveřejněny na vnitrostátní a evropské úrovni a veřejně diskutovány. EHSV to může v rámci svých pravomocí podporovat.

| 4.3.3. | Zpráva pěti předsedů se o finanční, fiskální a politické unii zmiňuje, o sociální unii však mlčí. Vyzývá k posílení jedinečného evropského modelu, nicméně o jedinečném evropském sociálním modelu se již nehovoří. Sice se usiluje o ideu „sociálního AAA“, ale je více než neurčité, jak toho má být v rámci prohloubené HMU dosaženo. Sociální otázky jsou zmiňovány maximálně jen na doplnění nebo v souvislosti s vyšší mobilitou na trzích práce v členských státech. Klíčovými prvky jsou: minimální úroveň sociální ochrany, efektivní sociální systémy v členských státech a nové pracovněprávní iniciativy v oblasti flexikurity. Nejsou však nijak podrobně rozvedeny. |
| --- | --- |

4.3.3.

Zpráva pěti předsedů se o finanční, fiskální a politické unii zmiňuje, o sociální unii však mlčí. Vyzývá k posílení jedinečného evropského modelu, nicméně o jedinečném evropském sociálním modelu se již nehovoří. Sice se usiluje o ideu „sociálního AAA“, ale je více než neurčité, jak toho má být v rámci prohloubené HMU dosaženo. Sociální otázky jsou zmiňovány maximálně jen na doplnění nebo v souvislosti s vyšší mobilitou na trzích práce v členských státech. Klíčovými prvky jsou: minimální úroveň sociální ochrany, efektivní sociální systémy v členských státech a nové pracovněprávní iniciativy v oblasti flexikurity. Nejsou však nijak podrobně rozvedeny.

| 4.3.4. | Vlády členských států mají významnou odpovědnost za další rozvoj demokratické a sociální HMU. To samé platí i pro sociální partnery, a to jak na vnitrostátní, tak na evropské úrovni, pro něž HMU představuje zastřešující rámec pro různé systémy tvorby mezd a strukturu trhu práce a sociální politiky. Jakožto hospodářské a sociální subjekty rozhodují zásadním způsobem o dodržování společného cíle stability HMU. |
| --- | --- |

4.3.4.

Vlády členských států mají významnou odpovědnost za další rozvoj demokratické a sociální HMU. To samé platí i pro sociální partnery, a to jak na vnitrostátní, tak na evropské úrovni, pro něž HMU představuje zastřešující rámec pro různé systémy tvorby mezd a strukturu trhu práce a sociální politiky. Jakožto hospodářské a sociální subjekty rozhodují zásadním způsobem o dodržování společného cíle stability HMU.

| 4.3.5. | EHSV znovu opakuje, že měnová unie s odlišným vývojem cen a mezd v členských státech musí nutně vést k nerovnováze mezi regiony stejné měny, přičemž vnější otřesy způsobují sociální a politickou krizi a mohou dále prohlubovat rozdíly (20). Z tohoto důvodu se EHSV domnívá, že je nevyhnutelná vážná diskuse o náležité struktuře HMU, z níž vyplyne shoda ohledně hospodářských a sociálních cílů i dohodnuté správy ekonomických záležitostí (21). EHSV z toho vyvozuje, že je zapotřebí posílit a prohloubit makroekonomický dialog EU v rámci eurozóny. |
| --- | --- |

4.3.5.

EHSV znovu opakuje, že měnová unie s odlišným vývojem cen a mezd v členských státech musí nutně vést k nerovnováze mezi regiony stejné měny, přičemž vnější otřesy způsobují sociální a politickou krizi a mohou dále prohlubovat rozdíly (20). Z tohoto důvodu se EHSV domnívá, že je nevyhnutelná vážná diskuse o náležité struktuře HMU, z níž vyplyne shoda ohledně hospodářských a sociálních cílů i dohodnuté správy ekonomických záležitostí (21). EHSV z toho vyvozuje, že je zapotřebí posílit a prohloubit makroekonomický dialog EU v rámci eurozóny.

| 4.3.6. | Makroekonomický dialog byl zahájen Evropskou radou v červnu 1999 v Kolíně nad Rýnem za účelem dosažení kombinace makroekonomických politik orientovaných na trvalý růst a stabilitu, tedy s cílem zajistit hladkou interakci mezi vývojem mezd a měnovou a fiskální politikou. Cíle dialogu jsou dnes aktuálnější než kdy jindy: více růstu a zaměstnanosti při zaručení cenové stability, využití výrobního potenciálu a zvýšení potenciálu růstu (22). EHSV lituje, že tento nástroj byl v průběhu let oslaben a od začátku krize nebyl využit k demokratizaci nástrojů správy ekonomických záležitostí a posílení povědomí odpovědnosti ve společném měnovém prostoru HMU. |
| --- | --- |

4.3.6.

Makroekonomický dialog byl zahájen Evropskou radou v červnu 1999 v Kolíně nad Rýnem za účelem dosažení kombinace makroekonomických politik orientovaných na trvalý růst a stabilitu, tedy s cílem zajistit hladkou interakci mezi vývojem mezd a měnovou a fiskální politikou. Cíle dialogu jsou dnes aktuálnější než kdy jindy: více růstu a zaměstnanosti při zaručení cenové stability, využití výrobního potenciálu a zvýšení potenciálu růstu (22). EHSV lituje, že tento nástroj byl v průběhu let oslaben a od začátku krize nebyl využit k demokratizaci nástrojů správy ekonomických záležitostí a posílení povědomí odpovědnosti ve společném měnovém prostoru HMU.

| 4.3.7. | EHSV je přesvědčen, že makroekonomický dialog eurozóny (MED-EURO) může rozhodujícím způsobem přispět k dalšímu demokratickému a sociálnímu rozvoji HMU, pokud účastníci dialogu budou splňovat jeho požadavky. Za účelem zachování schopnosti vést dialog uvnitř MED-EURO je nutné omezit počet účastníků. Kromě zástupců sociálních partnerů, Evropské centrální banky, Euroskupiny a Komise (při plném respektování jejich autonomie a nezávislosti) by se na základě rovného postavení měl účastnit i předseda Hospodářského a měnového výboru Evropského parlamentu. |
| --- | --- |

4.3.7.

EHSV je přesvědčen, že makroekonomický dialog eurozóny (MED-EURO) může rozhodujícím způsobem přispět k dalšímu demokratickému a sociálnímu rozvoji HMU, pokud účastníci dialogu budou splňovat jeho požadavky. Za účelem zachování schopnosti vést dialog uvnitř MED-EURO je nutné omezit počet účastníků. Kromě zástupců sociálních partnerů, Evropské centrální banky, Euroskupiny a Komise (při plném respektování jejich autonomie a nezávislosti) by se na základě rovného postavení měl účastnit i předseda Hospodářského a měnového výboru Evropského parlamentu.

| 4.3.8. | EHSV se domnívá, že by skupina MED-EURO měla zasedat nejméně dvakrát do roka a měla by tvořit nedílnou součást správy ekonomických záležitostí HMU. Výsledky a závěry skupiny by proto měly být zohledněny jak při sestavování roční analýzy růstu, tak i srovnávacího přehledu a doporučení pro jednotlivé země. V celkovém kontextu měnové, rozpočtové a mzdové politiky v HMU lze vybudovat důvěru a docílit větší konvergence, aniž by byla ohrožena svoboda kolektivního vyjednávání. To by – podobně jako Pakt o stabilitě a růstu – vedlo k vyšší míře transparentního (dobrovolného) závazku všech hospodářských subjektů a mohlo by mít efekt Paktu o stabilitě a růstu. EHSV v této souvislosti zdůrazňuje význam bezproblémové interakce mezi měnovou a rozpočtovou politikou a vývojem mezd pro větší růst a více pracovních míst, což by posílilo důvěru v měnovou unii. |
| --- | --- |

4.3.8.

EHSV se domnívá, že by skupina MED-EURO měla zasedat nejméně dvakrát do roka a měla by tvořit nedílnou součást správy ekonomických záležitostí HMU. Výsledky a závěry skupiny by proto měly být zohledněny jak při sestavování roční analýzy růstu, tak i srovnávacího přehledu a doporučení pro jednotlivé země. V celkovém kontextu měnové, rozpočtové a mzdové politiky v HMU lze vybudovat důvěru a docílit větší konvergence, aniž by byla ohrožena svoboda kolektivního vyjednávání. To by – podobně jako Pakt o stabilitě a růstu – vedlo k vyšší míře transparentního (dobrovolného) závazku všech hospodářských subjektů a mohlo by mít efekt Paktu o stabilitě a růstu. EHSV v této souvislosti zdůrazňuje význam bezproblémové interakce mezi měnovou a rozpočtovou politikou a vývojem mezd pro větší růst a více pracovních míst, což by posílilo důvěru v měnovou unii.

| 4.3.9. | To znamená přijetí jiného přístupu, než návrhu pěti předsedů – analogicky k Bruegelově návrhu – zřídit vnitrostátní orgány pro hospodářskou soutěž s cílem podpořit proces tvorby mezd na vnitrostátní úrovni. Tyto vnitrostátní orgány pro hospodářskou soutěž mají být navíc podle návrhu pěti předsedů koordinovány na evropské úrovni. Bylo by bývalo účelné provést v dostatečném předstihu před předložením zprávy konzultaci sociálních partnerů, protože návrh předsedů má v této formě jen malou naději na úspěch. |
| --- | --- |

4.3.9.

To znamená přijetí jiného přístupu, než návrhu pěti předsedů – analogicky k Bruegelově návrhu – zřídit vnitrostátní orgány pro hospodářskou soutěž s cílem podpořit proces tvorby mezd na vnitrostátní úrovni. Tyto vnitrostátní orgány pro hospodářskou soutěž mají být navíc podle návrhu pěti předsedů koordinovány na evropské úrovni. Bylo by bývalo účelné provést v dostatečném předstihu před předložením zprávy konzultaci sociálních partnerů, protože návrh předsedů má v této formě jen malou naději na úspěch.

| 4.3.10. | Výhled: HMU bude bez základních institucionálních a politických reforem vždy křehká. Výbor si dělá velké obavy o stabilitu EU, neboť nezbytné reformy, ať již se změnami Smluv nebo bez jejich změn – jsou činěny vždy pouze na poslední chvíli a pod enormním tlakem. Sociální, politická a hospodářská soudržnost v EU musí být opět posílena a je třeba pokračovat v soudržné hospodářské a měnové integraci jakožto základu pro fungování HMU. Bez odvážných poslanců, politiků a sociálních partnerů, kteří vedou diskusi jak na vnitrostátní, tak na evropské úrovni s občanskou společností a zasazují se za nejlepší řešení, nelze fungující HMU dosáhnout. |
| --- | --- |

4.3.10.

Výhled: HMU bude bez základních institucionálních a politických reforem vždy křehká. Výbor si dělá velké obavy o stabilitu EU, neboť nezbytné reformy, ať již se změnami Smluv nebo bez jejich změn – jsou činěny vždy pouze na poslední chvíli a pod enormním tlakem. Sociální, politická a hospodářská soudržnost v EU musí být opět posílena a je třeba pokračovat v soudržné hospodářské a měnové integraci jakožto základu pro fungování HMU. Bez odvážných poslanců, politiků a sociálních partnerů, kteří vedou diskusi jak na vnitrostátní, tak na evropské úrovni s občanskou společností a zasazují se za nejlepší řešení, nelze fungující HMU dosáhnout.

V Bruselu dne 17. září 2015.

Předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  Heribert Prantl, ‚Evropa – sen nebo noční můra‘, přednáška v Ludwigsburgu dne 14. července 2013.

1

(2)  The EP, the Fiscal compact and the EU-institutions: a „critical engagement“; Elmar Brok (DE/ELS), Roberto Gualtieri (IT/S&D) a Guy Verhofstadt (BE/ALDE).

2

The EP, the Fiscal compact and the EU-institutions: a „critical engagement“

(3)  Evropská komise: Employment and Social Developments in Europe 2014, 15. ledna 2015, http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=738&langId=en&pubId=7736

3

Employment and Social Developments in Europe 2014

(4)  Závěrečná zpráva skupiny o budoucnosti Evropy ze dne 17. září 2012 ministrů zahraničních věcí Belgie, Dánska, Francie, Itálie, Lucemburska, Německa, Nizozemska, Polska, Portugalska, Rakouska a Španělska.

4

(5)  Tamtéž, s. 2 n.

5

(6)  V úzké spolupráci s předsedy Barrosem, Junckerem a Draghim.

6

(7)  „Příprava dalších kroků pro lepší správu ekonomických záležitostí v eurozóně“, analytická zpráva, kterou vypracoval Jean-Claude Juncker v úzké spolupráci s Donaldem Tuskem, Jeroenem Dijsselbloemem a Mariem Draghim, neformální zasedání Evropské rady dne 12. února 2015.

7

„Příprava dalších kroků pro lepší správu ekonomických záležitostí v eurozóně“, analytická zpráva, kterou vypracoval Jean-Claude Juncker v úzké spolupráci s Donaldem Tuskem, Jeroenem Dijsselbloemem a Mariem Draghim,

(8)  Zpráva pěti předsedů, Dokončení evropské hospodářské a měnové unie, http://ec.europa.eu/priorities/economic-monetary-union/docs/5-presidents-report_cs.pdf

8

(9)  Stanovisko EHSV Jak pokračuje Evropa 2020 (Úř. věst. C 12, 15.1.2015, s. 105).

9

(10)  COM(2013) 690, Posilování sociálního rozměru hospodářské a měnové unie.

10

(11)  Stanovisko EHSV Struktura a organizace sociálního dialogu v kontextu skutečné hospodářské a měnové unie (HMU) (Úř. věst. C 458, 19.12.2014, s. 1).

11

(12)  Předsedy Evropské komise, předsedy Evropské rady, předsedy Evropského parlamentu, předsedy Euroskupiny a prezidenta Evropské centrální banky.

12

(13)  Viz poznámka pod čarou č. 8. Níže jsou zmiňována pouze ta témata zprávy, která jsou pro toto stanovisko relevantní.

13

(14)  Stanovisko EHSV Dokončení HMU – politický pilíř (Úř. věst. C 332, 8.10.2015, s. 8).

14

(15)  André Sapir, Guntram Wolff: Euro-area governance: what to reform and how to do it, 27. února 2015, http://www.bruegel.org/publications/publication-detail/publication/870-euro-area-governance-what-to-reform-and-how-to-do-it/

15

Euro-area governance: what to reform and how to do it

(16)  Stanoviska EHSV k tématu Dokončit hospodářskou a měnovou unii – návrhy Evropského hospodářského a sociálního výboru pro příští evropské legislativní období (Úř. věst. C 451, 16.12.2014, s. 10) a k tématu Dokončení HMU – politický pilíř (Úř. věst. C 332, 8.10.2015, s. 8).

16

(17)  Zsolt Darvas a Olga Tschekassin, Poor and under pressure: the social impact of Europe’s fiscal consolidation, Bruegel Policy Contribution 2015/04, březen 2015.

17

Poor and under pressure: the social impact of Europe’s fiscal consolidation

(18)  Viz poznámka pod čarou 14.

18

(19)  Příspěvek XLIX COSAC, Dublin, červen 2014.

19

(20)  EHSV, Sociální dopady nových právních předpisů o správě ekonomických záležitostí, 2012 (Úř. věst. C 143, 22.5.2012, s. 23).

20

(21)  Viz poznámka pod čarou č. 14.

21

(22)  Usnesení Evropské rady týkající se Paktu evropské zaměstnanosti, Evropská rada zasedající v Kolíně nad Rýnem, 3.a 4. června 1999.

22

---

| 15.1.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 13/40 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 13/40

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Zásady efektivních a spolehlivých systémů sociálních dávek

(stanovisko z vlastní iniciativy)

(2016/C 013/08)

| Zpravodaj: | Bernd SCHLÜTER |
| --- | --- |

Zpravodaj:

Bernd SCHLÜTER

Dne 22. ledna 2015 se Evropský hospodářský a sociální výbor, v souladu s čl. 29 odst. 2 jednacího řádu, rozhodl vypracovat stanovisko z vlastní iniciativy k tématu

Zásady efektivních a spolehlivých systémů sociálních dávek.

(stanovisko z vlastní iniciativy)

Specializovaná sekce Zaměstnanost, sociální věci, občanství, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 1. září 2015.

Na 510. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 16. a 17. září 2015 (jednání dne 17. září 2015), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 130 hlasy pro, 46 hlasů bylo proti a 10 členů se zdrželo hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1. | EHSV se zasazuje o jednoznačnější určení strategických priorit sociální politiky EU. Přitom je rovněž třeba vyvodit důsledky z krize, krizové politiky a ztráty důvěry lidí. |
| --- | --- |

1.1.

EHSV se zasazuje o jednoznačnější určení strategických priorit sociální politiky EU. Přitom je rovněž třeba vyvodit důsledky z krize, krizové politiky a ztráty důvěry lidí.

| 1.2. | Komisi je adresována výzva, aby v rámci rozsáhlého pracovního programu vypracovala obecné zásady sociální politiky, k nimž EHSV předkládá návrhy níže v části 4. To lze provést např. formou stěžejní iniciativy, pravidel správy nebo bílé knihy. Základem by mělo být lepší srovnávací shromažďování dat na úrovni EU a členských států. Pouhé vstupní ukazatele (kolik peněz se v jednotlivých členských státech vydává na určité sociální dávky) nestačí ke znázornění kvality systémů sociálních dávek. |
| --- | --- |

1.2.

Komisi je adresována výzva, aby v rámci rozsáhlého pracovního programu vypracovala obecné zásady sociální politiky, k nimž EHSV předkládá návrhy níže v části 4. To lze provést např. formou stěžejní iniciativy, pravidel správy nebo bílé knihy. Základem by mělo být lepší srovnávací shromažďování dat na úrovni EU a členských států. Pouhé vstupní ukazatele (kolik peněz se v jednotlivých členských státech vydává na určité sociální dávky) nestačí ke znázornění kvality systémů sociálních dávek.

| 1.3. | Při přípravě zásad sociální politiky, které konvergují k vysoké úrovni sociálních standardů, se musí dbát na pravomoci členských států a na politické a kulturní rozdíly v sociálních systémech a pokud možno dospět ke konsensu mezi členskými státy. |
| --- | --- |

1.3.

Při přípravě zásad sociální politiky, které konvergují k vysoké úrovni sociálních standardů, se musí dbát na pravomoci členských států a na politické a kulturní rozdíly v sociálních systémech a pokud možno dospět ke konsensu mezi členskými státy.

| 1.4. | Zásady sociální politiky mají být obsahovým základem mj. pro budoucí doporučení členským státům v rámci účinněji koncipovaného evropského semestru (1). Zásady mají být uplatňovány i prostřednictvím strukturálních fondů, otevřené metody koordinace a posuzování sociálních dopadů v souladu s článkem 9 SFEU. Součástí opatření by měla být i závazná minimální úroveň sociální ochrany. V této souvislosti je nutné využít platné právní základy. |
| --- | --- |

1.4.

Zásady sociální politiky mají být obsahovým základem mj. pro budoucí doporučení členským státům v rámci účinněji koncipovaného evropského semestru (1). Zásady mají být uplatňovány i prostřednictvím strukturálních fondů, otevřené metody koordinace a posuzování sociálních dopadů v souladu s článkem 9 SFEU. Součástí opatření by měla být i závazná minimální úroveň sociální ochrany. V této souvislosti je nutné využít platné právní základy.

| 1.5. | Zásady sociální politiky mají být rovněž základem pro jednání orgánů EU, zejména pro správu ekonomických záležitostí, rozpočtovou kontrolu a řešení krizí. |
| --- | --- |

1.5.

Zásady sociální politiky mají být rovněž základem pro jednání orgánů EU, zejména pro správu ekonomických záležitostí, rozpočtovou kontrolu a řešení krizí.

| 1.6. | Sociální partneři jsou klíčovými aktéry zejména v paritních systémech sociálního zabezpečení a dalších systémech vytvořených na základě vyjednávání sociálních partnerů. Musí být zapojeni do vypracování zásad sociální politiky. V rámci příslušných oblastí působnosti je třeba zapojit i subjekty občanské společnosti, sdružení poskytovatelů sociálních služeb, sociálních podniků, místních orgánů, státních správ sociálního zabezpečení, pojišťoven, uživatelů a spotřebitelů. |
| --- | --- |

1.6.

Sociální partneři jsou klíčovými aktéry zejména v paritních systémech sociálního zabezpečení a dalších systémech vytvořených na základě vyjednávání sociálních partnerů. Musí být zapojeni do vypracování zásad sociální politiky. V rámci příslušných oblastí působnosti je třeba zapojit i subjekty občanské společnosti, sdružení poskytovatelů sociálních služeb, sociálních podniků, místních orgánů, státních správ sociálního zabezpečení, pojišťoven, uživatelů a spotřebitelů.

| 1.7. | EHSV v tomto stanovisku předkládá konkrétní návrhy zásad sociální politiky v oblasti systémů sociálních dávek. Cílem je zlepšit účinnost a spolehlivost služeb, sociální ochrany i sociálního zabezpečení a systémů zdravotní péče bez ohledu na typ poskytovatele a povahu služby. EHSV se v tomto ohledu zaměřuje především na sociálněprávní a finanční zajištění moderních sociálních služeb zaměřených na obecné blaho ve všech členských státech EU. |
| --- | --- |

1.7.

EHSV v tomto stanovisku předkládá konkrétní návrhy zásad sociální politiky v oblasti systémů sociálních dávek. Cílem je zlepšit účinnost a spolehlivost služeb, sociální ochrany i sociálního zabezpečení a systémů zdravotní péče bez ohledu na typ poskytovatele a povahu služby. EHSV se v tomto ohledu zaměřuje především na sociálněprávní a finanční zajištění moderních sociálních služeb zaměřených na obecné blaho ve všech členských státech EU.

| 1.8. | EHSV vychází z různorodosti systémů a poukazuje mj. na cíle, druhy a náplň sociálních dávek, na vztah mezi solidaritou a vlastní odpovědností, na právní ochranu, financování a kvalitu. Upozorňuje také na postavení uživatelů a poskytovatelů sociálních služeb. Domnívá se, že je nutné zaručit základní sociální dávky prostřednictvím společných pravidel na úrovni EU. |
| --- | --- |

1.8.

EHSV vychází z různorodosti systémů a poukazuje mj. na cíle, druhy a náplň sociálních dávek, na vztah mezi solidaritou a vlastní odpovědností, na právní ochranu, financování a kvalitu. Upozorňuje také na postavení uživatelů a poskytovatelů sociálních služeb. Domnívá se, že je nutné zaručit základní sociální dávky prostřednictvím společných pravidel na úrovni EU.

2.   Úvod: kontext a současná situace

| 2.1. | Evropská sociální politika je založena mj. na lidských právech, ponaučeních ze světových válek (2), smluvní zásadě sociálně tržního hospodářství, cílech strategie Evropa 2020, potřebách výkonnějších ekonomik, úkolu bojovat proti chudobě, smluvních ustanoveních o sociální politice, politice zaměstnanosti a zdravotní politice, cíli sociální soudržnosti a společných pravidlech hospodářské soutěže podle článku 3 SEU. Cílem sociální politiky je podle článku 151 SFEU mj. podpora zaměstnanosti, zlepšování životních podmínek, přiměřená sociální ochrana a boj proti vyloučením. Evropský sociální model je výrazem jedinečného společenství hodnot a kultury (3), které spojuje demokracii a právní stát se sociální odpovědností a solidaritou. EHSV by chtěl tento model posílit a zajistit mu budoucnost. |
| --- | --- |

2.1.

Evropská sociální politika je založena mj. na lidských právech, ponaučeních ze světových válek (2), smluvní zásadě sociálně tržního hospodářství, cílech strategie Evropa 2020, potřebách výkonnějších ekonomik, úkolu bojovat proti chudobě, smluvních ustanoveních o sociální politice, politice zaměstnanosti a zdravotní politice, cíli sociální soudržnosti a společných pravidlech hospodářské soutěže podle článku 3 SEU. Cílem sociální politiky je podle článku 151 SFEU mj. podpora zaměstnanosti, zlepšování životních podmínek, přiměřená sociální ochrana a boj proti vyloučením. Evropský sociální model je výrazem jedinečného společenství hodnot a kultury (3), které spojuje demokracii a právní stát se sociální odpovědností a solidaritou. EHSV by chtěl tento model posílit a zajistit mu budoucnost.

| 2.2. | EHSV je přesvědčen, že sociální politika by měla být pilířem politiky EU nejen sama o sobě, ale i jako prostředek k udržitelné podpoře růstu a zaměstnanosti
   (4). Vítá již dosažený pokrok v politice zaměstnanosti, v některých oblastech koordinace a v ochraně zdraví při práci. EHSV znovu potvrzuje investiční charakter (5) účinných systémů sociálních dávek a upozorňuje na pomyslné, sociální a materiální náklady neexistence sociální politiky. EHSV vychází z toho, že výkonné a inovativní ekonomiky a spolehlivé, efektivní a účinné sociální dávky se vzájemně podmiňují. Moderní sociální systémy mohou zvýšit odolnost ekonomik vůči krizím, podporují zaměstnanost a poskytují velký potenciál pro vytváření pracovních míst i ve znevýhodněných regionech (6). S ohledem na moderní společnost založenou na technologiích a informacích a na demografický vývoj (7) a přistěhovalectví nepřinášejí nízké výdaje mj. na aktivní začleňování, na posílení způsobilosti osob hledajících zaměstnání a na příležitosti pro děti a mladé lidi trvalé konkurenční výhody. Další rozvoj systémů na základě společných zásad může pomoci prosadit rovnější příležitosti a spravedlivější hospodářskou soutěž v EU. |
| --- | --- |

2.2.

EHSV je přesvědčen, že sociální politika by měla být pilířem politiky EU nejen sama o sobě, ale i jako prostředek k udržitelné podpoře růstu a zaměstnanosti
   (4). Vítá již dosažený pokrok v politice zaměstnanosti, v některých oblastech koordinace a v ochraně zdraví při práci. EHSV znovu potvrzuje investiční charakter (5) účinných systémů sociálních dávek a upozorňuje na pomyslné, sociální a materiální náklady neexistence sociální politiky. EHSV vychází z toho, že výkonné a inovativní ekonomiky a spolehlivé, efektivní a účinné sociální dávky se vzájemně podmiňují. Moderní sociální systémy mohou zvýšit odolnost ekonomik vůči krizím, podporují zaměstnanost a poskytují velký potenciál pro vytváření pracovních míst i ve znevýhodněných regionech (6). S ohledem na moderní společnost založenou na technologiích a informacích a na demografický vývoj (7) a přistěhovalectví nepřinášejí nízké výdaje mj. na aktivní začleňování, na posílení způsobilosti osob hledajících zaměstnání a na příležitosti pro děti a mladé lidi trvalé konkurenční výhody. Další rozvoj systémů na základě společných zásad může pomoci prosadit rovnější příležitosti a spravedlivější hospodářskou soutěž v EU.

| 2.3. | Systémy sociálních dávek a zdravotní péče a podobné systémy slouží mj. k nezbytné sociální rovnováze, boji proti chudobě, podpoře zaručení živobytí a sociálnímu smíru. Téměř každý občan Unie je v určitých fázích svého života odkázán na pomoc v podobě sociálních služeb. Sociální systémy zaručují mj. odpovídající zaopatření ve stáří a zajišťují kvalifikovanou péči o osoby vyžadující péči a pomoc. |
| --- | --- |

2.3.

Systémy sociálních dávek a zdravotní péče a podobné systémy slouží mj. k nezbytné sociální rovnováze, boji proti chudobě, podpoře zaručení živobytí a sociálnímu smíru. Téměř každý občan Unie je v určitých fázích svého života odkázán na pomoc v podobě sociálních služeb. Sociální systémy zaručují mj. odpovídající zaopatření ve stáří a zajišťují kvalifikovanou péči o osoby vyžadující péči a pomoc.

| 2.4. | Zaměstnavatelé i zaměstnanci mají zájem mj. na sladění pracovního a rodinného života, na podpoře zdraví a na posílení způsobilosti. Profesionální sociální služby podporují schopnost komunikovat a řešit každodenní problémy a kvalifikaci a nabízejí pomoc mj. při problémech se závislostmi, krizích a péči a výchově v rodině. |
| --- | --- |

2.4.

Zaměstnavatelé i zaměstnanci mají zájem mj. na sladění pracovního a rodinného života, na podpoře zdraví a na posílení způsobilosti. Profesionální sociální služby podporují schopnost komunikovat a řešit každodenní problémy a kvalifikaci a nabízejí pomoc mj. při problémech se závislostmi, krizích a péči a výchově v rodině.

| 2.5. | EHSV si je vědom značných rozdílů v účinnosti, spolehlivosti a efektivitě sociálních systémů
   (8). Na jedné straně má řada členských států dobře fungující systémy, na straně druhé by všem členským státům prospěla společná diskuse o sociální politice. Ne všude existuje jistota životního minima díky sociálním dávkám nebo minimálnímu příjmu, profesionálních sociálních služeb a účinného začlenění do trhu práce a společnosti. Zejména zdravotní péče není často přístupná všem, např. pokud si lidé nemohou dovolit zaplatit oficiálně či neoficiálně vyžadované doplatky. Profesionální služby např. v rámci ambulantní péče, při pomoci lidem se zdravotním postižením, při nedostatcích ve výchově či vývoji nejsou k dispozici ve všech regionech či členských státech. EHSV si je vědom toho, že je do určité míry třeba zlepšit solidární financování a právní záruky. |
| --- | --- |

2.5.

EHSV si je vědom značných rozdílů v účinnosti, spolehlivosti a efektivitě sociálních systémů
   (8). Na jedné straně má řada členských států dobře fungující systémy, na straně druhé by všem členským státům prospěla společná diskuse o sociální politice. Ne všude existuje jistota životního minima díky sociálním dávkám nebo minimálnímu příjmu, profesionálních sociálních služeb a účinného začlenění do trhu práce a společnosti. Zejména zdravotní péče není často přístupná všem, např. pokud si lidé nemohou dovolit zaplatit oficiálně či neoficiálně vyžadované doplatky. Profesionální služby např. v rámci ambulantní péče, při pomoci lidem se zdravotním postižením, při nedostatcích ve výchově či vývoji nejsou k dispozici ve všech regionech či členských státech. EHSV si je vědom toho, že je do určité míry třeba zlepšit solidární financování a právní záruky.

| 2.6. | Nedávno poukázala studie nadace Bertelsmann (9) na značné rozdíly v efektivnosti sociálních systémů, konstatovala alarmující vývoj chudoby a bohatství v EU i ve všech členských státech a vyzvala EU k většímu nasazení v oblasti sociální politiky. Studie ukazuje, že účinné sociální systémy mohou existovat i tam, kde je HDP relativně nízký, a nedostatečné sociální systémy i tam, kde je HDP relativně vysoký. Vývoj chudoby ohrožuje společenský smír a hospodářský rozvoj (10). Rostoucí rozdíly mezi členskými státy a znepokojivé politické tendence by se měly řešit i s pomocí návrhů v oblasti sociální politiky. |
| --- | --- |

2.6.

Nedávno poukázala studie nadace Bertelsmann (9) na značné rozdíly v efektivnosti sociálních systémů, konstatovala alarmující vývoj chudoby a bohatství v EU i ve všech členských státech a vyzvala EU k většímu nasazení v oblasti sociální politiky. Studie ukazuje, že účinné sociální systémy mohou existovat i tam, kde je HDP relativně nízký, a nedostatečné sociální systémy i tam, kde je HDP relativně vysoký. Vývoj chudoby ohrožuje společenský smír a hospodářský rozvoj (10). Rostoucí rozdíly mezi členskými státy a znepokojivé politické tendence by se měly řešit i s pomocí návrhů v oblasti sociální politiky.

| 2.7. | Je třeba zlepšit obsahový základ doporučení členským státům a krizové politiky. Namísto zpětného požadování humanitárních opatření by EU měla uplatňovat jednotné zásady sociální politiky. Pochybné vyrovnávání rizikových obchodů bank z peněz daňových poplatníků by mělo být v náležitém poměru k investicím do funkčnosti sociálních systémů. Pravidla vnitřního trhu, např. v právních předpisech o státní podpoře a zadávání veřejných zakázek, mají již nyní značný dopad na sociální systémy a sociální služby, aniž by byly viditelně posuzovány podle kritérií sociální politiky. |
| --- | --- |

2.7.

Je třeba zlepšit obsahový základ doporučení členským státům a krizové politiky. Namísto zpětného požadování humanitárních opatření by EU měla uplatňovat jednotné zásady sociální politiky. Pochybné vyrovnávání rizikových obchodů bank z peněz daňových poplatníků by mělo být v náležitém poměru k investicím do funkčnosti sociálních systémů. Pravidla vnitřního trhu, např. v právních předpisech o státní podpoře a zadávání veřejných zakázek, mají již nyní značný dopad na sociální systémy a sociální služby, aniž by byly viditelně posuzovány podle kritérií sociální politiky.

| 2.8. | V souladu s novým cílem sociálně tržního hospodářství
   (11) zakotveným ve Smlouvě by politika vnitřního trhu měla být doplněna o prvky sociální politiky (12). EHSV se připojuje k aktuálním požadavkům (13) a vybízí Komisi a Evropskou radu k upřesnění a uskutečnění prohlášení souvisejících se sociální politikou (14). |
| --- | --- |

2.8.

V souladu s novým cílem sociálně tržního hospodářství
   (11) zakotveným ve Smlouvě by politika vnitřního trhu měla být doplněna o prvky sociální politiky (12). EHSV se připojuje k aktuálním požadavkům (13) a vybízí Komisi a Evropskou radu k upřesnění a uskutečnění prohlášení souvisejících se sociální politikou (14).

| 2.9. | Nová fáze evropské sociální politiky může vycházet např. z následujících přípravných kroků: Rada požadovala již v roce 1992 zaručený minimální příjem (15). V roce 2000 vypracovala sociální agendu. Článek 12 Evropské sociální charty zavazuje členské státy k tomu, aby udržovaly systémy sociální ochrany. Smlouvy EU obsahují mj. cíle sociální soudržnosti a ochrany služeb obecného zájmu (16). MOP (17) vydala základní standardy sociálních systémů. Dosavadní bílá kniha o sociální politice EU pochází z roku 1994. Na úrovni EU existuje právo na zaručení živobytí
   (18). Úmluva OSN o právech osob se zdravotním postižením stanoví důležitá kritéria. |
| --- | --- |

2.9.

Nová fáze evropské sociální politiky může vycházet např. z následujících přípravných kroků: Rada požadovala již v roce 1992 zaručený minimální příjem (15). V roce 2000 vypracovala sociální agendu. Článek 12 Evropské sociální charty zavazuje členské státy k tomu, aby udržovaly systémy sociální ochrany. Smlouvy EU obsahují mj. cíle sociální soudržnosti a ochrany služeb obecného zájmu (16). MOP (17) vydala základní standardy sociálních systémů. Dosavadní bílá kniha o sociální politice EU pochází z roku 1994. Na úrovni EU existuje právo na zaručení živobytí
   (18). Úmluva OSN o právech osob se zdravotním postižením stanoví důležitá kritéria.

| 2.10. | EHSV ve svém stanovisku SOC/482 stejně jako Parlament (19), Výbor regionů (20) a sdružení požaduje přiměřený minimální příjem (21). Aktivně se zabýval mj. problematikou sociálních služeb, sociálních podniků, sociálních investic, zaměstnanosti, článku 9 SFEU, Evropské iniciativy pro mládež, správy ekonomických záležitostí a služeb obecného zájmu. Toto stanovisko má řadu dalších spojitostí s dokumenty EHSV a dalšími dokumenty EU, jež zde nelze jednotlivě vyjmenovávat. |
| --- | --- |

2.10.

EHSV ve svém stanovisku SOC/482 stejně jako Parlament (19), Výbor regionů (20) a sdružení požaduje přiměřený minimální příjem (21). Aktivně se zabýval mj. problematikou sociálních služeb, sociálních podniků, sociálních investic, zaměstnanosti, článku 9 SFEU, Evropské iniciativy pro mládež, správy ekonomických záležitostí a služeb obecného zájmu. Toto stanovisko má řadu dalších spojitostí s dokumenty EHSV a dalšími dokumenty EU, jež zde nelze jednotlivě vyjmenovávat.

3.   Obecné připomínky: cíle a obsah stanoviska

| 3.1. | EHSV se zde soustředí na část nezbytné agendy sociální politiky, tj. na zlepšení účinnosti a spolehlivosti služeb, sociální ochrany i sociálního zabezpečení a systémů zdravotní péče. Zaměřuje se na „sociální dávky“, které jsou zcela nebo zčásti financované z daní nebo ze systémů sociálního zabezpečení a prostřednictvím sociálního práva nebo vzájemných dohod jsou kontrolovatelným způsobem zahrnuty do oblasti působnosti veřejných orgánů odpovědných za oblast sociální politiky. To, kdo dávky poskytuje, přitom není rozhodující. „Sociální dávky“ ve smyslu tohoto stanoviska mohou poskytovat orgány veřejné a místní správy, pojišťovny, nezávislé sociální podniky, dobročinné organizace a podniky s různou právní formou. Všichni tito poskytovatelé jsou v tomto stanovisku označováni za „poskytovatele sociálních služeb“, pokud sociální služby sami poskytují. Pojem „sociální dávka“ zahrnuje všechny druhy dávek, např. služby a peněžité dávky v oblasti sociálních a zdravotnických služeb. „Sociálním zabezpečením“ se rozumí společná nebo zákonná sociální zabezpečení anebo vzájemné pojišťovny, které mají svou funkci v sociálněprávních nebo společně řízených systémech sociálního zabezpečení. |
| --- | --- |

3.1.

EHSV se zde soustředí na část nezbytné agendy sociální politiky, tj. na zlepšení účinnosti a spolehlivosti služeb, sociální ochrany i sociálního zabezpečení a systémů zdravotní péče. Zaměřuje se na „sociální dávky“, které jsou zcela nebo zčásti financované z daní nebo ze systémů sociálního zabezpečení a prostřednictvím sociálního práva nebo vzájemných dohod jsou kontrolovatelným způsobem zahrnuty do oblasti působnosti veřejných orgánů odpovědných za oblast sociální politiky. To, kdo dávky poskytuje, přitom není rozhodující. „Sociální dávky“ ve smyslu tohoto stanoviska mohou poskytovat orgány veřejné a místní správy, pojišťovny, nezávislé sociální podniky, dobročinné organizace a podniky s různou právní formou. Všichni tito poskytovatelé jsou v tomto stanovisku označováni za „poskytovatele sociálních služeb“, pokud sociální služby sami poskytují. Pojem „sociální dávka“ zahrnuje všechny druhy dávek, např. služby a peněžité dávky v oblasti sociálních a zdravotnických služeb. „Sociálním zabezpečením“ se rozumí společná nebo zákonná sociální zabezpečení anebo vzájemné pojišťovny, které mají svou funkci v sociálněprávních nebo společně řízených systémech sociálního zabezpečení.

| 3.2. | Různorodost sociálních systémů, dávek, pojmů a jejich obsahu vyžaduje důkladnou diskusi o sociální politice a přesnost při překladu. Systémy členských států jsou spjaty s příslušnou sociální politikou, kulturou a dějinami. Měly by být dále rozvíjeny na základě evropského sociálního modelu. Mezi rozmanitostí systémů a nezbytnými společnými zásadami musí být nastolena odpovídající rovnováha (22). |
| --- | --- |

3.2.

Různorodost sociálních systémů, dávek, pojmů a jejich obsahu vyžaduje důkladnou diskusi o sociální politice a přesnost při překladu. Systémy členských států jsou spjaty s příslušnou sociální politikou, kulturou a dějinami. Měly by být dále rozvíjeny na základě evropského sociálního modelu. Mezi rozmanitostí systémů a nezbytnými společnými zásadami musí být nastolena odpovídající rovnováha (22).

| 3.3. | EU by měla vytvořit společný prostor pro diskusi o sociální politice, vypracovat moderní normy a sama převzít iniciativu. Měla by podporovat konvergenci při dalším rozvoji sociálních systémů. Zásady sociální politiky mohou představovat obsahový základ pro doporučení Komise, zejména v rámci evropského semestru, strategie Evropa 2020 a otevřené metody koordinace, a pro provádění posouzení sociálních dopadů podle článku 9 SFEU (23). Tyto zásady by také měly poskytovat obsahový základ pro závaznou minimální úroveň sociální ochrany a vlastní kroky a správu (24) orgánů EU, zejména v rámci řešení krizí, rozpočtové kontroly a správy ekonomických záležitostí. |
| --- | --- |

3.3.

EU by měla vytvořit společný prostor pro diskusi o sociální politice, vypracovat moderní normy a sama převzít iniciativu. Měla by podporovat konvergenci při dalším rozvoji sociálních systémů. Zásady sociální politiky mohou představovat obsahový základ pro doporučení Komise, zejména v rámci evropského semestru, strategie Evropa 2020 a otevřené metody koordinace, a pro provádění posouzení sociálních dopadů podle článku 9 SFEU (23). Tyto zásady by také měly poskytovat obsahový základ pro závaznou minimální úroveň sociální ochrany a vlastní kroky a správu (24) orgánů EU, zejména v rámci řešení krizí, rozpočtové kontroly a správy ekonomických záležitostí.

| 3.4. | Systémy sociálních dávek by měly být posouzeny z hlediska své udržitelnosti do budoucna. Sociální služby by si měly zachovat svou koncepční nezávislost a měly by být vázány na demokraticky legitimní cíle obecného zájmu. |
| --- | --- |

3.4.

Systémy sociálních dávek by měly být posouzeny z hlediska své udržitelnosti do budoucna. Sociální služby by si měly zachovat svou koncepční nezávislost a měly by být vázány na demokraticky legitimní cíle obecného zájmu.

| 3.5. | O přiznání sociálních dávek občanům rozhodují zpravidla veřejné správy sociálního zabezpečení, pojišťovny nebo dokonce třetí strany jakožto poskytovatelé služeb, např. lékaři, kteří předepisují určitou léčbu. Od rozhodnutí o přiznání dávek je třeba odlišovat otázku poskytování dávek a jejich financování. Existují např. čistě peněžní dávky vyplácené uživatelům pod podmínkou – nebo bez podmínky – využívání určitých kvalifikovaných služeb. Některé sociální služby poskytují přímo místní orgány, jiné správy sociálního zabezpečení nebo pojišťovny. Pokud je ale poskytují nezávislí poskytovatelé sociálních služeb, mohou být právní vztahy a financování upraveny různě. Existují např. systémy zadávání veřejných zakázek, dohody o poskytování služeb a dávek mezi poskytovateli sociálních služeb a nositeli nákladů, dodatečné úhrady nákladů, systémy poukázek nebo přímá podpora sociálních služeb nezávislá na konkrétních případech, určená zejména na poradenství a prevenci. U smluvních systémů a systémů poukázek financuje sociální službu veřejný orgán nesoucí náklady přímo na základě počtu případů. U všech systémů je třeba si klást otázku, zda existuje dostatečné právní zajištění a dostatečné možnosti uživatelů z hlediska volby a zapojení. |
| --- | --- |

3.5.

O přiznání sociálních dávek občanům rozhodují zpravidla veřejné správy sociálního zabezpečení, pojišťovny nebo dokonce třetí strany jakožto poskytovatelé služeb, např. lékaři, kteří předepisují určitou léčbu. Od rozhodnutí o přiznání dávek je třeba odlišovat otázku poskytování dávek a jejich financování. Existují např. čistě peněžní dávky vyplácené uživatelům pod podmínkou – nebo bez podmínky – využívání určitých kvalifikovaných služeb. Některé sociální služby poskytují přímo místní orgány, jiné správy sociálního zabezpečení nebo pojišťovny. Pokud je ale poskytují nezávislí poskytovatelé sociálních služeb, mohou být právní vztahy a financování upraveny různě. Existují např. systémy zadávání veřejných zakázek, dohody o poskytování služeb a dávek mezi poskytovateli sociálních služeb a nositeli nákladů, dodatečné úhrady nákladů, systémy poukázek nebo přímá podpora sociálních služeb nezávislá na konkrétních případech, určená zejména na poradenství a prevenci. U smluvních systémů a systémů poukázek financuje sociální službu veřejný orgán nesoucí náklady přímo na základě počtu případů. U všech systémů je třeba si klást otázku, zda existuje dostatečné právní zajištění a dostatečné možnosti uživatelů z hlediska volby a zapojení.

| 3.6. | Zejména v systémech sociálního zabezpečení mají klíčovou funkci sociální partneři. Proto by také měli být přednostně zapojeni do vypracování zásad sociální politiky. Státní a obecní správy sociálního zabezpečení, pojišťovny a nezávislí poskytovatelé sociálních služeb hrají klíčovou úlohu např. při poskytování sociálních služeb. Proto by jejich zastupující subjekty měly být rovněž důsledně zapojovány v příslušných oblastech působnosti. |
| --- | --- |

3.6.

Zejména v systémech sociálního zabezpečení mají klíčovou funkci sociální partneři. Proto by také měli být přednostně zapojeni do vypracování zásad sociální politiky. Státní a obecní správy sociálního zabezpečení, pojišťovny a nezávislí poskytovatelé sociálních služeb hrají klíčovou úlohu např. při poskytování sociálních služeb. Proto by jejich zastupující subjekty měly být rovněž důsledně zapojovány v příslušných oblastech působnosti.

| 3.7. | Vzhledem k tomu, že je třeba nalézt vhodnou rovnováhu mezi odpovědnostmi členských států, společnými evropskými hodnotami a spravedlivou hospodářskou soutěží v EU, měly by níže uvedené zásady poskytnout obsahový impuls pro další kroky EU v oblasti sociální politiky. |
| --- | --- |

3.7.

Vzhledem k tomu, že je třeba nalézt vhodnou rovnováhu mezi odpovědnostmi členských států, společnými evropskými hodnotami a spravedlivou hospodářskou soutěží v EU, měly by níže uvedené zásady poskytnout obsahový impuls pro další kroky EU v oblasti sociální politiky.

4.   Zásady systémů sociálních dávek

| 4.1. | Zásada minimální ochrany: zajistit základní a doplňkové sociální dávky mj. k zaručení živobytí či minimálního příjmu pro osoby bez dostatečných příjmů např. ze zaměstnání, důchodů a dalších sociálních dávek. S tím souvisí vypracování společných ukazatelů pro základní sociální dávky (25). Finanční zaručení živobytí by mělo pokrývat alespoň skutečné náklady na stravu, bydlení, oblečení, vodu, energii a základní zdravotní péči. |
| --- | --- |

4.1.

Zásada minimální ochrany: zajistit základní a doplňkové sociální dávky mj. k zaručení živobytí či minimálního příjmu pro osoby bez dostatečných příjmů např. ze zaměstnání, důchodů a dalších sociálních dávek. S tím souvisí vypracování společných ukazatelů pro základní sociální dávky (25). Finanční zaručení živobytí by mělo pokrývat alespoň skutečné náklady na stravu, bydlení, oblečení, vodu, energii a základní zdravotní péči.

| 4.2. | Zásada potřeby: Rozvoj a poskytování moderních profesionálních sociálních a zdravotnických služeb určených k řešení různých problémů: např. pro rodiny, osoby se zdravotním postižením, nemocné, nezaměstnané, samoživitele, děti, osoby pečující o rodinné příslušníky, uprchlíky, nezletilé (26) se zpožděním ve vývoji, rodiče s problémy při výchově, domácí péči a jiné služby poskytované v domácnosti (27) a pomoc při nadměrném zadlužení (28), závislostech, bezdomovectví a psychosociálních problémech. K účinným sociálním službám patří mj. poradenství, opatrovnictví, instruktáž, podpora, péče, posilování způsobilosti, výchova, léčebná péče a léčba (29). Jelikož existují různé důvody nezaměstnanosti a je třeba předcházet upadání do chudoby, mělo by se prostřednictvím právně zaručených, aktivních opatření na trhu práce podporovat rychlé opětovné začleňování do trhu práce a do doby opětovného začlenění do trhu práce by všem uchazečům o zaměstnání měla být zaručena přiměřená podpora v nezaměstnanosti, zejména mladým lidem, kteří hledají své první zaměstnání, nebo ženám, které se po delším přerušení kariéry chtějí vrátit do práce. |
| --- | --- |

4.2.

Zásada potřeby: Rozvoj a poskytování moderních profesionálních sociálních a zdravotnických služeb určených k řešení různých problémů: např. pro rodiny, osoby se zdravotním postižením, nemocné, nezaměstnané, samoživitele, děti, osoby pečující o rodinné příslušníky, uprchlíky, nezletilé (26) se zpožděním ve vývoji, rodiče s problémy při výchově, domácí péči a jiné služby poskytované v domácnosti (27) a pomoc při nadměrném zadlužení (28), závislostech, bezdomovectví a psychosociálních problémech. K účinným sociálním službám patří mj. poradenství, opatrovnictví, instruktáž, podpora, péče, posilování způsobilosti, výchova, léčebná péče a léčba (29). Jelikož existují různé důvody nezaměstnanosti a je třeba předcházet upadání do chudoby, mělo by se prostřednictvím právně zaručených, aktivních opatření na trhu práce podporovat rychlé opětovné začleňování do trhu práce a do doby opětovného začlenění do trhu práce by všem uchazečům o zaměstnání měla být zaručena přiměřená podpora v nezaměstnanosti, zejména mladým lidem, kteří hledají své první zaměstnání, nebo ženám, které se po delším přerušení kariéry chtějí vrátit do práce.

| 4.3. | Zásada určení: Stanovit v rámci sociální politiky jasná určení sociálních dávek: např. rovné příležitosti a spravedlnost mezi generacemi, aktivní začlenění, vyrovnávání nevýhod, sladění pracovního a rodinného života, zajištění vůči životním rizikům, prevence, pomoc v krizi, účast na trhu práce a ve společnosti, materiální důchodové zabezpečení, posílení způsobilosti apod. S tím souvisí účelné sociálněprávní určení typů dávek: např. peníze nebo služba, ambulantní, stacionární apod. Přitom je třeba nastolit rovnováhu mezi právem uživatelů na sebeurčení a cílem účinnosti sociálních dávek. |
| --- | --- |

4.3.

Zásada určení: Stanovit v rámci sociální politiky jasná určení sociálních dávek: např. rovné příležitosti a spravedlnost mezi generacemi, aktivní začlenění, vyrovnávání nevýhod, sladění pracovního a rodinného života, zajištění vůči životním rizikům, prevence, pomoc v krizi, účast na trhu práce a ve společnosti, materiální důchodové zabezpečení, posílení způsobilosti apod. S tím souvisí účelné sociálněprávní určení typů dávek: např. peníze nebo služba, ambulantní, stacionární apod. Přitom je třeba nastolit rovnováhu mezi právem uživatelů na sebeurčení a cílem účinnosti sociálních dávek.

| 4.4. | Zásada dostupnosti: Zajistit místní, časovou a finanční dostupnost a nediskriminační přístup k sociálním dávkám a zejména sociálním službám. Dostupnost zvyšují solidární a udržitelné financování, transparentnost nabízených služeb a konkrétní právní záruka s možností žalob a stížností. Pokud existují povinné doplatky, měly by být sociálně vyvážené a neměly by bránit v přístupu. Byrokratické kontroly konkrétní potřeby pomoci mohou být u určitých dávek, jako je pomoc při závislostech nebo psychosociálních problémech, kontraproduktivní. Uživatelům by měly být aktivně nabízeny zejména služby v oblasti poradenství a prevence. |
| --- | --- |

4.4.

Zásada dostupnosti: Zajistit místní, časovou a finanční dostupnost a nediskriminační přístup k sociálním dávkám a zejména sociálním službám. Dostupnost zvyšují solidární a udržitelné financování, transparentnost nabízených služeb a konkrétní právní záruka s možností žalob a stížností. Pokud existují povinné doplatky, měly by být sociálně vyvážené a neměly by bránit v přístupu. Byrokratické kontroly konkrétní potřeby pomoci mohou být u určitých dávek, jako je pomoc při závislostech nebo psychosociálních problémech, kontraproduktivní. Uživatelům by měly být aktivně nabízeny zejména služby v oblasti poradenství a prevence.

| 4.5. | Zásada proporcionality: Dávky by měly být přiměřené a nezbytné z hlediska typu a rozsahu. To by se mělo zohlednit v diskrečních rozhodnutích a sociálních zákonech. Vynakládané zdroje a očekávaný výsledek sociální dávky by měly být v přiměřeném poměru. V souladu se zásadou proporcionality by měly být i právní závazky občanů k využití sociálních dávek nebo k jinému postupu a poměr mezi právy a povinnostmi. |
| --- | --- |

4.5.

Zásada proporcionality: Dávky by měly být přiměřené a nezbytné z hlediska typu a rozsahu. To by se mělo zohlednit v diskrečních rozhodnutích a sociálních zákonech. Vynakládané zdroje a očekávaný výsledek sociální dávky by měly být v přiměřeném poměru. V souladu se zásadou proporcionality by měly být i právní závazky občanů k využití sociálních dávek nebo k jinému postupu a poměr mezi právy a povinnostmi.

| 4.6. | Zásada solidárnosti: Financování sociálních dávek by obecně mělo být založeno na solidárních systémech sociálního zabezpečení a spravedlivých, solidárních systémech zdanění. Solidární financování by mělo zahrnovat pokud možno všechny sociální skupiny a společenské vrstvy. To by zvýšilo spolehlivost, akceptaci a udržitelnost financování. Nehlášená výdělečná činnost (30) a daňové úniky poškozují sociální systémy. Vzhledem k demografickému a hospodářskému vývoji se může dát, že bude třeba zohlednit všechny druhy příjmů, např. i kapitálové příjmy. Lepší koordinace daňových a finančních systémů v EU může zlepšit finanční základnu. Soukromé investice, dary, občanská a církevní angažovanost a využití peněz nadací jsou vítaným doplňkem obvyklého financování, nemohou však zajistit žádné právní nároky ani infrastrukturu. |
| --- | --- |

4.6.

Zásada solidárnosti: Financování sociálních dávek by obecně mělo být založeno na solidárních systémech sociálního zabezpečení a spravedlivých, solidárních systémech zdanění. Solidární financování by mělo zahrnovat pokud možno všechny sociální skupiny a společenské vrstvy. To by zvýšilo spolehlivost, akceptaci a udržitelnost financování. Nehlášená výdělečná činnost (30) a daňové úniky poškozují sociální systémy. Vzhledem k demografickému a hospodářskému vývoji se může dát, že bude třeba zohlednit všechny druhy příjmů, např. i kapitálové příjmy. Lepší koordinace daňových a finančních systémů v EU může zlepšit finanční základnu. Soukromé investice, dary, občanská a církevní angažovanost a využití peněz nadací jsou vítaným doplňkem obvyklého financování, nemohou však zajistit žádné právní nároky ani infrastrukturu.

| 4.7. | Zásada vlastní odpovědnosti: Uchazeče o práci a osoby mající problémy začlenit se do trhu práce atd. je třeba podporovat prostřednictvím sociálních služeb a systémů pobídek, aby si mohli zcela nebo zčásti vlastními silami zajistit živobytí. Občané by v rámci paritních dohod, které doplňují veřejné systémy a nejsou sjednávány a uskutečňovány za účelem dosažení zisku, měli mít možnost získat doplňkové zabezpečení. Odborná pomoc při rozvoji odborné kvalifikace a osobních dovedností, jako je schopnost komunikovat, žít ve společnosti a řešit každodenní problémy, je často předpokladem dostatečné schopnosti k převzetí vlastní odpovědnosti a sociální odpovědnosti. Co se týče udržování dobrého zdravotního stavu občanů, mohly by systémy sociálního zabezpečení podporovat zdravý životní styl prostřednictvím preventivních opatření, pobídek a lepší ochrany spotřebitele. |
| --- | --- |

4.7.

Zásada vlastní odpovědnosti: Uchazeče o práci a osoby mající problémy začlenit se do trhu práce atd. je třeba podporovat prostřednictvím sociálních služeb a systémů pobídek, aby si mohli zcela nebo zčásti vlastními silami zajistit živobytí. Občané by v rámci paritních dohod, které doplňují veřejné systémy a nejsou sjednávány a uskutečňovány za účelem dosažení zisku, měli mít možnost získat doplňkové zabezpečení. Odborná pomoc při rozvoji odborné kvalifikace a osobních dovedností, jako je schopnost komunikovat, žít ve společnosti a řešit každodenní problémy, je často předpokladem dostatečné schopnosti k převzetí vlastní odpovědnosti a sociální odpovědnosti. Co se týče udržování dobrého zdravotního stavu občanů, mohly by systémy sociálního zabezpečení podporovat zdravý životní styl prostřednictvím preventivních opatření, pobídek a lepší ochrany spotřebitele.

| 4.8. | Zásada účasti: Všechny dávky by měly samy o sobě nebo ve spojení s jiným plněním přispívat k zapojení občanů do společnosti. Zapojení do společnosti znamená také profesní, kulturní a politickou účast a účast na společenském blahobytu. |
| --- | --- |

4.8.

Zásada účasti: Všechny dávky by měly samy o sobě nebo ve spojení s jiným plněním přispívat k zapojení občanů do společnosti. Zapojení do společnosti znamená také profesní, kulturní a politickou účast a účast na společenském blahobytu.

| 4.9. | Zásada strukturovanosti: Účelné uspořádání právních a finančních vztahů mezi uživateli buď veřejných nebo popř. nezávislých sociálních služeb (v závislosti na systému), veřejnou správou sociálního zabezpečení nebo pojišťovnami. Jsou-li do veřejných systémů sociálních dávek např. ze zákona nebo prostřednictvím financování zapojeny nezávislé sociální služby, pak by jejich výkony a zejména jejich financování a dostupnost měly odpovídat zde popsaným zásadám. Tito poskytovatelé sociálních služeb by měli být financováni solidárně a v souladu s právními předpisy pro sociální oblast tak, aby mohli nabízet kvalitní služby všem občanům. |
| --- | --- |

4.9.

Zásada strukturovanosti: Účelné uspořádání právních a finančních vztahů mezi uživateli buď veřejných nebo popř. nezávislých sociálních služeb (v závislosti na systému), veřejnou správou sociálního zabezpečení nebo pojišťovnami. Jsou-li do veřejných systémů sociálních dávek např. ze zákona nebo prostřednictvím financování zapojeny nezávislé sociální služby, pak by jejich výkony a zejména jejich financování a dostupnost měly odpovídat zde popsaným zásadám. Tito poskytovatelé sociálních služeb by měli být financováni solidárně a v souladu s právními předpisy pro sociální oblast tak, aby mohli nabízet kvalitní služby všem občanům.

| 4.10. | Zásada sebeurčení uživatelů: Uživatelé nejsou objekty, nýbrž spoluposkytovateli pomoci a občany majícími nárok na dávky. Měli by mít v rámci přiměřeného nákladového rozpětí možnost volby mezi různými formami služeb, např. mezi ambulantní a stacionární péčí a jinými formami služeb, jako je asistované bydlení. Vhodný druh pomoci závisí na individuální situaci, konkrétní potřebě odborné pomoci, kterou musejí přezkoumat vyškolení odborníci, a přání jednotlivce a místních podmínkách. Jsou-li do veřejných systémů sociálních dávek např. ze zákona nebo prostřednictvím financování zapojeny nezávislé sociální služby, měli by mít uživatelé možnost volby mezi různými službami. |
| --- | --- |

4.10.

Zásada sebeurčení uživatelů: Uživatelé nejsou objekty, nýbrž spoluposkytovateli pomoci a občany majícími nárok na dávky. Měli by mít v rámci přiměřeného nákladového rozpětí možnost volby mezi různými formami služeb, např. mezi ambulantní a stacionární péčí a jinými formami služeb, jako je asistované bydlení. Vhodný druh pomoci závisí na individuální situaci, konkrétní potřebě odborné pomoci, kterou musejí přezkoumat vyškolení odborníci, a přání jednotlivce a místních podmínkách. Jsou-li do veřejných systémů sociálních dávek např. ze zákona nebo prostřednictvím financování zapojeny nezávislé sociální služby, měli by mít uživatelé možnost volby mezi různými službami.

| 4.11. | Zásada právní jistoty: Právně zaručené dávky např. ze zákona nebo prostřednictvím podobných demokraticky podložených právních nástrojů členských států. K sociálněprávnímu obsahu takového úpravy patří: právní nároky, diskreční pravidla, povinná spoluúčast uživatelů, popis předpokladů pro poskytování dávek a možností žalob a stížností popř. veřejné kontroly soukromých poskytovatelů veřejných služeb, pravidel kvality a záruk dostupnosti, povinné infrastruktury, způsobu financování apod. Zaručené právní postavení resp. právní nároky uživatelů by měly být garantovány alespoň v případě základních sociálních a zdravotnických služeb. Diskreční rozhodnutí mohou u některých typů dávek lépe zohlednit okolnosti. Právně musí být mimořádně chráněno (31) zejména blaho zranitelných osob. Nezávislí poskytovatelé sociálních služeb musí být chráněni zákonem a potřebují nediskriminační přístup k poskytování služeb, pokud se nejedná o monopolní systémy. V některých členských státech podporuje zásada sociálního státu zakotvená v ústavě pozici sociální politiky a zaručuje základní sociální dávky i v dobách krize. |
| --- | --- |

4.11.

Zásada právní jistoty: Právně zaručené dávky např. ze zákona nebo prostřednictvím podobných demokraticky podložených právních nástrojů členských států. K sociálněprávnímu obsahu takového úpravy patří: právní nároky, diskreční pravidla, povinná spoluúčast uživatelů, popis předpokladů pro poskytování dávek a možností žalob a stížností popř. veřejné kontroly soukromých poskytovatelů veřejných služeb, pravidel kvality a záruk dostupnosti, povinné infrastruktury, způsobu financování apod. Zaručené právní postavení resp. právní nároky uživatelů by měly být garantovány alespoň v případě základních sociálních a zdravotnických služeb. Diskreční rozhodnutí mohou u některých typů dávek lépe zohlednit okolnosti. Právně musí být mimořádně chráněno (31) zejména blaho zranitelných osob. Nezávislí poskytovatelé sociálních služeb musí být chráněni zákonem a potřebují nediskriminační přístup k poskytování služeb, pokud se nejedná o monopolní systémy. V některých členských státech podporuje zásada sociálního státu zakotvená v ústavě pozici sociální politiky a zaručuje základní sociální dávky i v dobách krize.

| 4.12. | Zásada zaměření na obecné blaho: Vhodné finanční a právní podmínky by měly být poskytnuty zejména typům podniků a organizací zaměřených na obecné blaho a účast všech
   (32), jako jsou neziskové organizace, sociální podniky, veřejní poskytovatelé služeb, spolky, určité druhy nadací a družstev, organizace spotřebitelů a další subjekty občanské společnosti. Financování podniků, které jsou v této oblasti aktivní a jejichž účelem je dosažení zisku, z daní nebo z příspěvků na sociální zabezpečení vyžaduje hlubší sociálněpolitický výklad, odpovídající kontroly a přinejmenším určitý rámec pro rozdělování zisků. |
| --- | --- |

4.12.

Zásada zaměření na obecné blaho: Vhodné finanční a právní podmínky by měly být poskytnuty zejména typům podniků a organizací zaměřených na obecné blaho a účast všech
   (32), jako jsou neziskové organizace, sociální podniky, veřejní poskytovatelé služeb, spolky, určité druhy nadací a družstev, organizace spotřebitelů a další subjekty občanské společnosti. Financování podniků, které jsou v této oblasti aktivní a jejichž účelem je dosažení zisku, z daní nebo z příspěvků na sociální zabezpečení vyžaduje hlubší sociálněpolitický výklad, odpovídající kontroly a přinejmenším určitý rámec pro rozdělování zisků.

| 4.13. | Zásada transparentnosti: Využívání veřejných finančních prostředků ze strany poskytovatelů sociálních služeb a veřejné správy by mělo být transparentní. Právní základy, důvody pro rozhodnutí o dávkách a zadávání veřejných zakázek atd. by měly být přístupné veřejnosti. |
| --- | --- |

4.13.

Zásada transparentnosti: Využívání veřejných finančních prostředků ze strany poskytovatelů sociálních služeb a veřejné správy by mělo být transparentní. Právní základy, důvody pro rozhodnutí o dávkách a zadávání veřejných zakázek atd. by měly být přístupné veřejnosti.

| 4.14. | Zásada propojení: Každodenní život občanů, změna v koloběhu života, nové formy rodiny, stárnutí a přistěhovalectví vyžadují integrované a propojené služby
   (33). Mělo by se zabránit segregaci, vyloučení a diskriminaci. |
| --- | --- |

4.14.

Zásada propojení: Každodenní život občanů, změna v koloběhu života, nové formy rodiny, stárnutí a přistěhovalectví vyžadují integrované a propojené služby
   (33). Mělo by se zabránit segregaci, vyloučení a diskriminaci.

| 4.15. | Zásada rovného postavení: Uživatelé, správy sociálního zabezpečení a poskytovatelé sociálních služeb by měli mít právně upravená a vymahatelná práva a povinnosti. Jsou-li pro případ porušení pravidel stanoveny sankce popř. odškodnění, pak by měly být uplatňovány nejen vůči uživatelům, ale i vůči veřejným správám sociálního zabezpečení. |
| --- | --- |

4.15.

Zásada rovného postavení: Uživatelé, správy sociálního zabezpečení a poskytovatelé sociálních služeb by měli mít právně upravená a vymahatelná práva a povinnosti. Jsou-li pro případ porušení pravidel stanoveny sankce popř. odškodnění, pak by měly být uplatňovány nejen vůči uživatelům, ale i vůči veřejným správám sociálního zabezpečení.

| 4.16. | Zásada kvality: Sociální služby by měly být provázány s opatřeními k zajištění kvality. Posouzení potřeb, plánování a provádění opatření by mělo probíhat na základě vědeckých poznatků ze sociální oblasti a odborných znalostí. Osobní služby je třeba posílit opatřeními v oblasti odborné přípravy, profesionalizace a důstojných mezd a pracovních podmínek v rámci svobodného kolektivního vyjednávání. Rámec kvality pro služby obecného zájmu v Evropě (34) může být vzorem pro doporučení EU v oblasti sociálních služeb. Je-li to v rámci doplnění účelné, mělo by se podporovat získávání a školení dobrovolníků. |
| --- | --- |

4.16.

Zásada kvality: Sociální služby by měly být provázány s opatřeními k zajištění kvality. Posouzení potřeb, plánování a provádění opatření by mělo probíhat na základě vědeckých poznatků ze sociální oblasti a odborných znalostí. Osobní služby je třeba posílit opatřeními v oblasti odborné přípravy, profesionalizace a důstojných mezd a pracovních podmínek v rámci svobodného kolektivního vyjednávání. Rámec kvality pro služby obecného zájmu v Evropě (34) může být vzorem pro doporučení EU v oblasti sociálních služeb. Je-li to v rámci doplnění účelné, mělo by se podporovat získávání a školení dobrovolníků.

| 4.17. | Zásada koordinace: Mělo by se zlepšit vyřizování přeshraničních případů týkajících se dávek sociálního zabezpečení a sociální ochrany. V tomto ohledu je třeba mít na zřeteli zatížitelnost subjektů nesoucích náklady, daňových poplatníků a přispěvatelů, jakož i zásadu společenské solidarity a proporcionality. Je třeba předcházet jednostrannému zatížení mimořádně výkonných vnitrostátních systémů. |
| --- | --- |

4.17.

Zásada koordinace: Mělo by se zlepšit vyřizování přeshraničních případů týkajících se dávek sociálního zabezpečení a sociální ochrany. V tomto ohledu je třeba mít na zřeteli zatížitelnost subjektů nesoucích náklady, daňových poplatníků a přispěvatelů, jakož i zásadu společenské solidarity a proporcionality. Je třeba předcházet jednostrannému zatížení mimořádně výkonných vnitrostátních systémů.

V Bruselu dne 17. září 2015.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  Např. důslednějším sledováním a hodnocením uskutečňování doporučení a propojením se strukturálními fondy (Úř. věst. C 170, 5.6.2014, s. 23).

1

(2)  Winston Churchill ve svém projevu v Curychu v roce 1946 řekl: „Musíme založit určitý druh Spojených států evropských.“

2

(3)  Listina základních práv EU; Evropská sociální charta.

3

(4)  Úř. věst. C 143, 22.5.2012, s. 102.

4

(5)  Viz COM(2013) 83 ze dne 20. února 2013 (Úř. věst. C 226, 16.7.2014, s. 21).

5

(6)  Úř. věst. C 143, 22.5.2012, s. 23. Úř. věst. C 271, 19.9.2013, s. 91. Úř. věst. C 226, 16.7.2014, s. 21.

6

(7)  Úř. věst. C 161, 6.6.2013, s. 27.

7

(8)  Dokumenty evropského semestru, Caritas Europa: The Future of the Welfare State, 2012, dokumenty platformy pro sociální ochranu.

8

The Future of the Welfare State,

(9)  Social Inclusion Monitor Europe (SIM) – Index Report Social Justice in the EU – A Cross-national Comparison, 2014.

9

Social Justice in the EU – A Cross-national Comparison

(10)  OECD In It Together (Spolu na jedné lodi), 2015: Ve většině zemí dosáhl rozdíl mezi chudými a bohatými svého maxima za posledních 30 let. V zemích OECD vydělává v současné době nejbohatších 10 % obyvatelstva 9,6 krát více než nejchudších 10 %. V 80. letech 20. století činil tento poměr 7,1.

10

In It Togethe

(11)  Čl. 3 odst. 3 SEU.

11

(12)  Např. Friends of Europe, Social Union, 23. března 2015.

12

Social Union

(13)  Viz Balíček EU týkající se sociálních investic; KU Leuven, Social Protection at the Top of the international Agenda, 2014; EHSV, Towards a more effective Europe 2020: Civil society’s proposals for boosting social inclusion and competitiveness in Europe, 4. prosince 2014; EHSV, Akční plán pro Evropu, duben 2014.

13

Social Protection at the Top of the international Agenda

Towards a more effective Europe 2020: Civil society’s proposals for boosting social inclusion and competitiveness in Europe

Akční plán pro Evropu

(14)  Viz např. COM(2014) 902 final ze dne 28. listopadu 2014; pověřovací dopis komisaři Thyssenovi, 1. listopadu 2014; priority Junckerovy komise, 12. září 2014; lucemburské předsednictví Rady Evropské unie a setkání ministrů sociálních věcí ve dnech 16. a 17. července 2015: posílení sociálního rozměru; zprávy Výboru pro sociální ochranu.

14

(15)  Doporučení Rady ze dne 24. června 1992 (Úř. věst. L 245, 26.8.1992, s. 46).

15

(16)  Mj. článek 2 a čl. 3 odst. 3 SEU, čl. 2 odst. 3, články 14, 56, 107, 162 a násl., 168, 174 a čl. 175 odst. 3 SFEU a protokol č. 26 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU).

16

(17)  Doporučení MOP z roku 2012; MOP 2014-2015 World Social Protection Report.

17

World Social Protection Report

(18)  Listina základních práv Evropské unie, článek 1 ve spojení s čl. 34. odst. 3.

18

(19)  Usnesení ze dne 20. října 2010 (2010/2039(INI)) (Úř. věst. C 70 E, 8.3.2012, s. 8); usnesení ze dne 15. listopadu 2011 (2010/2039(INI)) (Úř. věst. C 153 E, 31.5.2013, s. 57).

19

(20)  http://toad.cor.europa.eu/corwipdetail.aspx?folderpath=ECOS-V%2f012&id=20923

20

(21)  Úř. věst. C 170, 5.6.2014, s. 23.

21

(22)  V tomto smyslu je podle čl. 153 odst. 4 SFEU třeba respektovat právo členských států vymezovat základní zásady svého systému sociálního zabezpečení.

22

(23)  Viz konference Evropského odborového institutu: The sovereign debt crisis, the EU and welfare state reform, 3. února 2015.

23

The sovereign debt crisis, the EU and welfare state reform

(24)  Předsednictví Rady předložilo v červenci 2015 ministrům sociálních věcí návrhy týkající se sociálního rozměru rámce správy.

24

(25)  Úř. věst. C 170, 5.6.2014, s. 23.

25

(26)  AGJ, Die europäische Dimension der Kinder- und Jugendwohlfahrt, 2015.

26

Die europäische Dimension der Kinder- und Jugendwohlfahrt

(27)  Úř. věst. C 12, 15.1.2015, s. 16. Úř. věst. C 21, 21.1.2011, s. 39.

27

(28)  Úř. věst. C 311, 12.9.2014, s. 38.

28

(29)  Viz Dahme/Wohlfahrt, 2015.

29

(30)  Úř. věst. C 458, 19.12.2014, s. 43.

30

(31)  Např. děti a mládež, těhotné ženy, osoby vyžadující pomoc a právně nezpůsobilé osoby.

31

(32)  Iniciativa EHSV pro sociální podnikání.

32

(33)  Kocher/Welti, 2010.

33

(34)  Viz sdělení Rámec kvality pro služby obecného zájmu v Evropě (COM(2011) 900 final).

34

---

PŘÍLOHA

Následující odstavce stanoviska specializované sekce Zaměstnanost, sociální věci, občanství byly zamítnuty ve prospěch pozměňovacích návrhů, obdržely však nejméně jednu čtvrtinu odevzdaných hlasů:

Odstavec 1.3

„Při přípravě zásad sociální politiky pro konvergentní rozvoj sociálních systémů se musí dbát na pravomoci členských států a na politické a kulturní rozdíly v sociálních systémech a pokud možno dospět ke konsensu mezi členskými státy.“

Výsledek hlasování o pozměňovacím návrhu 1:

| hlasy pro: | 105 |
| --- | --- |
| hlasy proti: | 51 |
| hlasování se zdrželo: | 15 |

hlasy pro:

105

hlasy proti:

51

hlasování se zdrželo:

15

Odstavec 4.2

„Zásada potřeby: Rozvoj a poskytování moderních profesionálních sociálních a zdravotnických služeb určených k řešení různých problémů: např. pro rodiny, osoby se zdravotním postižením, nemocné, nezaměstnané, samoživitele, děti, osoby pečující o rodinné příslušníky, uprchlíky, nezletilé (1) se zpožděním ve vývoji, rodiče s problémy při výchově, domácí péči a jiné služby poskytované v domácnosti (2) a pomoc při nadměrném zadlužení (3), závislostech, bezdomovectví a psychosociálních problémech. K účinným sociálním službám patří mj. poradenství, opatrovnictví, instruktáž, podpora, péče, posilování způsobilosti, výchova, léčebná péče a léčba (4). Jelikož existují různé důvody nezaměstnanosti a je třeba předcházet upadání do chudoby, mělo by se prostřednictvím právně zaručených, aktivních opatření na trhu práce podporovat rychlé opětovné začleňování do trhu práce a měla by se nastavit výše finančních dávek poskytovaných do doby opětovného začlenění do trhu práce např. podle dosavadní životní úrovně resp. podle příspěvků.“

Výsledek hlasování o pozměňovacím návrhu 3:

| hlasy pro: | 119 |
| --- | --- |
| hlasy proti: | 53 |
| hlasování se zdrželo: | 9 |

hlasy pro:

119

hlasy proti:

53

hlasování se zdrželo:

9

Odstavec 4.4

„Zásada dostupnosti: Zajistit místní, časovou a finanční dostupnost a nediskriminační přístup k sociálním dávkám a zejména sociálním službám. Dostupnost zvyšují solidární a udržitelné financování, transparentnost nabízených služeb a konkrétní právní záruka s možností žalob a stížností. Povinné doplatky mohou být účelným nástrojem řízení. Měly by být sociálně vyvážené a neměly by bránit v přístupu. Byrokratické kontroly konkrétní potřeby pomoci mohou být u určitých dávek, jako je pomoc při závislostech nebo psychosociálních problémech, kontraproduktivní. Uživatelům by měly být aktivně nabízeny zejména služby v oblasti poradenství a prevence.“

Výsledek hlasování o pozměňovacím návrhu 4:

| hlasy pro: | 114 |
| --- | --- |
| hlasy proti: | 59 |
| hlasování se zdrželo: | 13 |

hlasy pro:

114

hlasy proti:

59

hlasování se zdrželo:

13

Odstavec 4.7

„Zásada vlastní odpovědnosti: Uchazeče o práci a osoby mající problémy začlenit se do trhu práce atd. je třeba podporovat prostřednictvím sociálních služeb a systémů pobídek, aby si mohli zcela nebo zčásti vlastními silami zajistit živobytí. Občanům by měly být poskytnuty pobídky a možnosti k tomu, aby si zajistili dodatečné prostředky k obživě v rozumné výši a při nízkém riziku. Odborná pomoc při rozvoji odborné kvalifikace a osobních dovedností, jako je schopnost komunikovat, žít ve společnosti a řešit každodenní problémy, je často předpokladem dostatečné schopnosti k převzetí vlastní odpovědnosti a sociální odpovědnosti. Do vlastní odpovědnosti každého jedince patří zčásti i udržování dobrého zdravotního stavu. Systémy sociálního zabezpečení by mohly podporovat zdravý životní styl prostřednictvím preventivních opatření, pobídek a lepší ochrany spotřebitele.“

Výsledek hlasování o pozměňovacím návrhu 5:

| hlasy pro: | 117 |
| --- | --- |
| hlasy proti: | 62 |
| hlasování se zdrželo: | 11 |

hlasy pro:

117

hlasy proti:

62

hlasování se zdrželo:

11

---

(1)  AGJ, Die europäische Dimension der Kinder- und Jugendwohlfahrt, 2015.

(2)  Úř. věst. C 12, 15.1.2015, s. 16. Úř. věst. C 21, 21.1.2011, s. 39.

(3)  Úř. věst. C 311, 12.9.2014, s. 38.

(4)  Viz Dahme/Wohlfahrt, 2015.

---

| 15.1.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 13/49 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 13/49

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Uznávání dovedností a kvalifikací dosažených prostřednictvím neformálního a informálního učení – praktický příspěvek organizované občanské společnosti

(stanovisko z vlastní iniciativy)

(2016/C 013/09)

| Zpravodaj: | Pavel TRANTINA |
| --- | --- |
| Spoluzpravodajka: | Marie ZVOLSKÁ |

Zpravodaj:

Pavel TRANTINA

Spoluzpravodajka:

Marie ZVOLSKÁ

Dne 22. ledna 2015 se Evropský hospodářský a sociální výbor, v souladu s čl. 29 odst. 2 jednacího řádu, rozhodl vypracovat stanovisko z vlastní iniciativy k tématu

Uznávání dovedností a kvalifikací dosažených prostřednictvím neformálního a informálního učení – praktický příspěvek organizované občanské společnosti.

Specializovaná sekce Zaměstnanost, sociální věci, občanství, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 17. června 2015.

Na 510. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 16. a 17. září 2015 (jednání dne 16. září 2015), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 212 hlasy pro, 8 členů se zdrželo hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1. | EHSV je přesvědčen, že je třeba klást důraz na zjišťování, zaznamenávání, posuzování a tedy uznávání získaných výstupů neformálního učení, a to co nejlépe porovnatelným způsobem srozumitelným všem zúčastněným stranám, zejména zaměstnavatelům a vzdělávacím institucím. |
| --- | --- |

1.1.

EHSV je přesvědčen, že je třeba klást důraz na zjišťování, zaznamenávání, posuzování a tedy uznávání získaných výstupů neformálního učení, a to co nejlépe porovnatelným způsobem srozumitelným všem zúčastněným stranám, zejména zaměstnavatelům a vzdělávacím institucím.

| 1.2. | Členské státy by měly zajistit příležitosti pro zapojení občanů různých věkových skupin a úrovní kvalifikace do uznávání výsledků neformálního a informálního učení. To může vyžadovat další společnou práci poskytovatelů neformálního vzdělávání, veřejných orgánů a dalších zúčastněných stran, mimo jiné například v otázkách financování a uznávání. |
| --- | --- |

1.2.

Členské státy by měly zajistit příležitosti pro zapojení občanů různých věkových skupin a úrovní kvalifikace do uznávání výsledků neformálního a informálního učení. To může vyžadovat další společnou práci poskytovatelů neformálního vzdělávání, veřejných orgánů a dalších zúčastněných stran, mimo jiné například v otázkách financování a uznávání.

| 1.3. | EHSV vyzývá k podpoře všech zúčastněných stran, zejména sociálních partnerů a dalších organizací občanské společnosti, aby si byly vědomy přínosů uznávání a mohly se aktivně účastnit nastavování národních rámců kvalifikací a formulování profesních kvalifikací. |
| --- | --- |

1.3.

EHSV vyzývá k podpoře všech zúčastněných stran, zejména sociálních partnerů a dalších organizací občanské společnosti, aby si byly vědomy přínosů uznávání a mohly se aktivně účastnit nastavování národních rámců kvalifikací a formulování profesních kvalifikací.

| 1.4. | Je nutno poskytovat občanům relevantní informace o výhodách, možnostech a mechanismech pro uznávání kompetencí. EHSV doporučuje členským státům rozvíjet instituce, které poskytují takové pokyny a poradenství, a k tomu zapojit zejména služby zaměstnanosti, ale také informační centra pro mládež, vzdělávací instituce, zaměstnavatele, odborové organizace, kariérní poradenská střediska, mládežnické organizace, organizace žen, organizace na podporu migrantů a handicapovaných a veřejné orgány. |
| --- | --- |

1.4.

Je nutno poskytovat občanům relevantní informace o výhodách, možnostech a mechanismech pro uznávání kompetencí. EHSV doporučuje členským státům rozvíjet instituce, které poskytují takové pokyny a poradenství, a k tomu zapojit zejména služby zaměstnanosti, ale také informační centra pro mládež, vzdělávací instituce, zaměstnavatele, odborové organizace, kariérní poradenská střediska, mládežnické organizace, organizace žen, organizace na podporu migrantů a handicapovaných a veřejné orgány.

| 1.5. | Nutným předpokladem je kvalitní legislativní rámec na národní úrovni, jenž zajistí rovnocennost certifikátů získaných formálním vzděláváním a neformálním či informálním učením. To klade výrazné požadavky na kvalitu procesů uznávání, jež je vhodné podporovat i finančně, například z Evropského sociálního fondu. |
| --- | --- |

1.5.

Nutným předpokladem je kvalitní legislativní rámec na národní úrovni, jenž zajistí rovnocennost certifikátů získaných formálním vzděláváním a neformálním či informálním učením. To klade výrazné požadavky na kvalitu procesů uznávání, jež je vhodné podporovat i finančně, například z Evropského sociálního fondu.

| 1.6. | EHSV apeluje na vzdělávací instituce, zejména odborné střední a vysoké školy, aby více podporovaly uznávání dovedností a znalostí získaných neformálním způsobem. V EU existuje v tomto ohledu řada příkladů dobré praxe, jež je třeba šířit. |
| --- | --- |

1.6.

EHSV apeluje na vzdělávací instituce, zejména odborné střední a vysoké školy, aby více podporovaly uznávání dovedností a znalostí získaných neformálním způsobem. V EU existuje v tomto ohledu řada příkladů dobré praxe, jež je třeba šířit.

| 1.7. | EHSV je přesvědčen, že kolektivní vyjednávání a sociální dialog mezi odbory a zaměstnavateli může mít významné místo v procesu uznávání neformálního vzdělávání a celoživotního učení. Jeho prostřednictvím je třeba pracovat na uznávání neformálního učení coby významném příspěvku do debaty o zaměstnatelnosti a nástrojích pro ni. |
| --- | --- |

1.7.

EHSV je přesvědčen, že kolektivní vyjednávání a sociální dialog mezi odbory a zaměstnavateli může mít významné místo v procesu uznávání neformálního vzdělávání a celoživotního učení. Jeho prostřednictvím je třeba pracovat na uznávání neformálního učení coby významném příspěvku do debaty o zaměstnatelnosti a nástrojích pro ni.

| 1.8. | V kontextu vysoké nezaměstnanosti mládeže je vhodné podporovat příležitosti pro vzájemné působení mezi soukromými a veřejnými pracovními agenturami, dobrovolnickými organizacemi (zejména mládežnickými) a zaměstnavateli. Toto působení může posloužit jako prostředek ke zviditelnění a zvyšování povědomí o významu a hodnotě neformálního vzdělávání a informálního učení v dobrovolnických organizacích a zároveň může také posílit vzájemnou důvěru. |
| --- | --- |

1.8.

V kontextu vysoké nezaměstnanosti mládeže je vhodné podporovat příležitosti pro vzájemné působení mezi soukromými a veřejnými pracovními agenturami, dobrovolnickými organizacemi (zejména mládežnickými) a zaměstnavateli. Toto působení může posloužit jako prostředek ke zviditelnění a zvyšování povědomí o významu a hodnotě neformálního vzdělávání a informálního učení v dobrovolnických organizacích a zároveň může také posílit vzájemnou důvěru.

| 1.9. | Je proto třeba podporovat rozvoj a používání sebeevaluačních nástrojů, které pomáhají člověku určit a popsat výsledky učení. Zde je třeba využít zkušeností organizací občanské společnosti. EHSV již dříve podpořil vytvoření Evropského pasu dovedností, resp. později Europass Experience. Je proto zklamán tím, že Evropská komise přípravu Europass Experience pozastavila, a vyzývá ji k aktivitě a dotažení tohoto nástroje do úspěšného konce. |
| --- | --- |

1.9.

Je proto třeba podporovat rozvoj a používání sebeevaluačních nástrojů, které pomáhají člověku určit a popsat výsledky učení. Zde je třeba využít zkušeností organizací občanské společnosti. EHSV již dříve podpořil vytvoření Evropského pasu dovedností, resp. později Europass Experience. Je proto zklamán tím, že Evropská komise přípravu Europass Experience pozastavila, a vyzývá ji k aktivitě a dotažení tohoto nástroje do úspěšného konce.

2.   Úvodem o neformálním a informálním učení

| 2.1. | Navzdory současné nepříznivé ekonomické a sociální situaci v řadě členských zemí EU, kdy ani formální vzdělání není zárukou uplatnění na trhu práce, EHSV soudí, že EU nemůže neuznat skryté bohatství obsažené ve zkušenostech a dovednostech osvojených neformálním či informálním způsobem. |
| --- | --- |

2.1.

Navzdory současné nepříznivé ekonomické a sociální situaci v řadě členských zemí EU, kdy ani formální vzdělání není zárukou uplatnění na trhu práce, EHSV soudí, že EU nemůže neuznat skryté bohatství obsažené ve zkušenostech a dovednostech osvojených neformálním či informálním způsobem.

| 2.2. | Toto uznávání může dát příležitost zejména některým znevýhodněným skupinám (ženám, migrantům, mladým, starším pracovníkům). Nemělo by však vyvolávat falešné naděje o možnostech jejich rychlého zúročení na trhu práce. K tomu je nezbytná hospodářská a sociální politika zaměřená více na investice, vytváření kvalitních pracovních míst, potírání chudoby a rizika sociálního vyloučení. Tyto politiky musejí zároveň vést a podporovat posílení systémů vzdělávání, odborné přípravy a rekvalifikace. |
| --- | --- |

2.2.

Toto uznávání může dát příležitost zejména některým znevýhodněným skupinám (ženám, migrantům, mladým, starším pracovníkům). Nemělo by však vyvolávat falešné naděje o možnostech jejich rychlého zúročení na trhu práce. K tomu je nezbytná hospodářská a sociální politika zaměřená více na investice, vytváření kvalitních pracovních míst, potírání chudoby a rizika sociálního vyloučení. Tyto politiky musejí zároveň vést a podporovat posílení systémů vzdělávání, odborné přípravy a rekvalifikace.

| 2.3. | EHSV se opírá o důležitý dokument, jímž je Doporučení Rady o uznávání neformálního a informálního učení z 20. prosince 2012 (1). To zdůrazňuje, že uznávání výsledků učení, a to znalostí, dovedností a kompetencí, dosažených prostřednictvím neformálního a informálního učení může hrát významnou úlohu při zvyšování zaměstnatelnosti a mobility, jakož i při posilování motivace k celoživotnímu učení, zejména v případě socioekonomicky znevýhodněných osob či osob s nízkou kvalifikací. Uznávání podstatných znalostí, dovedností a kompetencí může přispívat ke zlepšování fungování trhu práce, podpoře mobility a zvyšování konkurenceschopnosti a hospodářského růstu. |
| --- | --- |

2.3.

EHSV se opírá o důležitý dokument, jímž je Doporučení Rady o uznávání neformálního a informálního učení z 20. prosince 2012 (1). To zdůrazňuje, že uznávání výsledků učení, a to znalostí, dovedností a kompetencí, dosažených prostřednictvím neformálního a informálního učení může hrát významnou úlohu při zvyšování zaměstnatelnosti a mobility, jakož i při posilování motivace k celoživotnímu učení, zejména v případě socioekonomicky znevýhodněných osob či osob s nízkou kvalifikací. Uznávání podstatných znalostí, dovedností a kompetencí může přispívat ke zlepšování fungování trhu práce, podpoře mobility a zvyšování konkurenceschopnosti a hospodářského růstu.

| 2.4. | Hlavními zúčastněnými stranami, jež plní důležitou úlohu při poskytování příležitostí k neformálnímu a informálnímu učení a při souvisejících procesech uznávání, jsou dle Rady organizace zaměstnavatelů, jednotliví zaměstnavatelé, odborové svazy, průmyslové, obchodní a řemeslné komory, vnitrostátní subjekty podílející se na procesu uznávání odborných kvalifikací a na posuzování a potvrzování výsledků učení, služby zaměstnanosti, mládežnické organizace a pracovníci s mládeží, poskytovatelé vzdělávání a odborné přípravy a další organizace občanské společnosti. |
| --- | --- |

2.4.

Hlavními zúčastněnými stranami, jež plní důležitou úlohu při poskytování příležitostí k neformálnímu a informálnímu učení a při souvisejících procesech uznávání, jsou dle Rady organizace zaměstnavatelů, jednotliví zaměstnavatelé, odborové svazy, průmyslové, obchodní a řemeslné komory, vnitrostátní subjekty podílející se na procesu uznávání odborných kvalifikací a na posuzování a potvrzování výsledků učení, služby zaměstnanosti, mládežnické organizace a pracovníci s mládeží, poskytovatelé vzdělávání a odborné přípravy a další organizace občanské společnosti.

| 2.5. | Dle doporučení Rady z roku 2012 by měly členské státy zavést nejpozději do roku 2018 –podle okolností a zvláštních podmínek jednotlivých států a jak považují za vhodné – fungující režim uznávání neformálního a informálního učení, který jednotlivcům umožní:






  — | dosáhnout uznání znalostí, dovedností a kompetencí, které si osvojili prostřednictvím neformálního a informálního učení a případně i prostřednictvím otevřených vzdělávacích zdrojů, |
| --- | --- | --- |

2.5.

Dle doporučení Rady z roku 2012 by měly členské státy zavést nejpozději do roku 2018 –podle okolností a zvláštních podmínek jednotlivých států a jak považují za vhodné – fungující režim uznávání neformálního a informálního učení, který jednotlivcům umožní:

—

dosáhnout uznání znalostí, dovedností a kompetencí, které si osvojili prostřednictvím neformálního a informálního učení a případně i prostřednictvím otevřených vzdělávacích zdrojů,

| — | získat úplnou kvalifikaci, nebo případně částečnou kvalifikaci, na základě uznaných zkušeností získaných neformálním a informálním učením (...). |
| --- | --- |

—

získat úplnou kvalifikaci, nebo případně částečnou kvalifikaci, na základě uznaných zkušeností získaných neformálním a informálním učením (...).

| 2.6. | Do režimu uznávání neformálního a informálního učení by měly být dle doporučení Rady vhodným způsobem zahrnuty následující prvky a současně by mělo být umožněno každému jednotlivci využít všech těchto prvků, samostatně nebo v určité kombinaci, v souladu s jeho potřebami:






  — | ZJIŠTĚNÍ výsledků učení jednotlivce dosažených prostřednictvím neformálního a informálního učení, |
| --- | --- | --- |

2.6.

Do režimu uznávání neformálního a informálního učení by měly být dle doporučení Rady vhodným způsobem zahrnuty následující prvky a současně by mělo být umožněno každému jednotlivci využít všech těchto prvků, samostatně nebo v určité kombinaci, v souladu s jeho potřebami:

—

ZJIŠTĚNÍ výsledků učení jednotlivce dosažených prostřednictvím neformálního a informálního učení,

| — | ZAZNAMENÁNÍ výsledků učení jednotlivce dosažených prostřednictvím neformálního a informálního učení, |
| --- | --- |

—

ZAZNAMENÁNÍ výsledků učení jednotlivce dosažených prostřednictvím neformálního a informálního učení,

| — | POSOUZENÍ výsledků učení jednotlivce dosažených prostřednictvím neformálního a informálního učení; |
| --- | --- |

—

POSOUZENÍ výsledků učení jednotlivce dosažených prostřednictvím neformálního a informálního učení;

| — | OSVĚDČENÍ výstupů tohoto posouzení výsledků učení jednotlivce dosažených prostřednictvím neformálního a informálního vzdělávání ve formě kvalifikace nebo kreditů vedoucích ke kvalifikaci či jiným vhodným způsobem. |
| --- | --- |

—

OSVĚDČENÍ výstupů tohoto posouzení výsledků učení jednotlivce dosažených prostřednictvím neformálního a informálního vzdělávání ve formě kvalifikace nebo kreditů vedoucích ke kvalifikaci či jiným vhodným způsobem.

Evropské pokyny pro uznávání neformálního a informálního učení z roku 2009 (2) (a právě upravovaná verze z roku 2015) jsou psány pro ty jednotlivce a aktéry, kteří jsou zodpovědní za zahájení, vývoj, implementaci a průběh uznávání. Jednotliví aktéři působí na různých úrovních (na evropské, národní, odvětvové a místní) a v různých kontextech (ve veřejné, soukromé a dobrovolnické sféře, v oblasti vzdělávání a odborné přípravy, oblasti služeb trhu práce). Účelem pokynů je vyjasnit podmínky pro provádění ověření a upozornit na možnosti zúčastněných stran v různých fázích procesu.

| 2.7. | EHSV se již několikrát vyjádřil kladně k přínosu neformálního vzdělávání a důležitosti jeho uznávání. Toto stanovisko tak však činí poprvé uceleně. Klade si za cíl shrnout názory zástupců zaměstnavatelů, zaměstnanců a dalších organizací občanské společnosti, pokud jde o praktické postupy uznávání, a přinést návrhy na praktická řešení z jejich vlastního pohledu. |
| --- | --- |

2.7.

EHSV se již několikrát vyjádřil kladně k přínosu neformálního vzdělávání a důležitosti jeho uznávání. Toto stanovisko tak však činí poprvé uceleně. Klade si za cíl shrnout názory zástupců zaměstnavatelů, zaměstnanců a dalších organizací občanské společnosti, pokud jde o praktické postupy uznávání, a přinést návrhy na praktická řešení z jejich vlastního pohledu.

3.   Dovednosti a znalosti získané prostřednictvím neformálního a informálního učení

| 3.1. | Pokles specializované, na řemeslech založené výroby, změny technologií a naopak růst sektoru služeb vedly k tomu, že zaměstnavatelé jedenadvacátého století nyní kladou větší důraz na osobnost zaměstnanců a na „průřezové“ či „přenositelné“ dovednosti. Na významu nabývá celoživotní učení a uznávání takto získaných dovedností a znalostí mimo školu. |
| --- | --- |

3.1.

Pokles specializované, na řemeslech založené výroby, změny technologií a naopak růst sektoru služeb vedly k tomu, že zaměstnavatelé jedenadvacátého století nyní kladou větší důraz na osobnost zaměstnanců a na „průřezové“ či „přenositelné“ dovednosti. Na významu nabývá celoživotní učení a uznávání takto získaných dovedností a znalostí mimo školu.

| 3.2. | V roce 2012 zpracovaly University of Bath a GHK Consulting z pověření Evropského fóra mládeže Studii vlivu neformálního učení v mládežnických organizacích na zaměstnatelnost mladých lidí (3). Mládežnické organizace jsou důležitými poskytovateli neformálního vzdělávání. Tento druh vzdělávání v mládežnických organizacích není zaměřen primárně na zvýšení zaměstnatelnosti, avšak dovednosti zde získané k ní mohou přispět, což bylo právě zde zkoumáno. |
| --- | --- |

3.2.

V roce 2012 zpracovaly University of Bath a GHK Consulting z pověření Evropského fóra mládeže Studii vlivu neformálního učení v mládežnických organizacích na zaměstnatelnost mladých lidí (3). Mládežnické organizace jsou důležitými poskytovateli neformálního vzdělávání. Tento druh vzdělávání v mládežnických organizacích není zaměřen primárně na zvýšení zaměstnatelnosti, avšak dovednosti zde získané k ní mohou přispět, což bylo právě zde zkoumáno.

| 3.3. | Tato studie dokazuje obecný poznatek, že existuje zřetelná shoda mezi dovednostmi, které požadují zaměstnavatelé, a těmi, které rozvíjí sektor neformálního učení. Pět ze šesti nejčastěji poptávaných měkkých dovedností patří mezi dovednosti, které ve větší míře rozvíjejí mládežnické organizace – výjimkou je matematická gramotnost. Měkké dovednosti, které zaměstnavatelé nejčastěji požadují, zahrnují: komunikační dovednosti, organizační/plánovací schopnosti, schopnost rozhodovat se, schopnost týmové práce, spolehlivost/samostatnost a matematickou gramotnost. Tyto měkké dovednosti jsou považovány za klíčové pro úspěšné vykonávání práce. Dochází zde také k rozvoji některých osobnostních rysů, jako je například osobní motivace, smysl pro iniciativu a činorodost, což jsou osobní vlastnosti spojené se spolehlivostí/samostatností a podnikavostí. |
| --- | --- |

3.3.

Tato studie dokazuje obecný poznatek, že existuje zřetelná shoda mezi dovednostmi, které požadují zaměstnavatelé, a těmi, které rozvíjí sektor neformálního učení. Pět ze šesti nejčastěji poptávaných měkkých dovedností patří mezi dovednosti, které ve větší míře rozvíjejí mládežnické organizace – výjimkou je matematická gramotnost. Měkké dovednosti, které zaměstnavatelé nejčastěji požadují, zahrnují: komunikační dovednosti, organizační/plánovací schopnosti, schopnost rozhodovat se, schopnost týmové práce, spolehlivost/samostatnost a matematickou gramotnost. Tyto měkké dovednosti jsou považovány za klíčové pro úspěšné vykonávání práce. Dochází zde také k rozvoji některých osobnostních rysů, jako je například osobní motivace, smysl pro iniciativu a činorodost, což jsou osobní vlastnosti spojené se spolehlivostí/samostatností a podnikavostí.

| 3.4. | Neformálně a informálně se učí v procesu celoživotního učení všichni občané. Například ženy (i muži) v četných případech při řízení rodinných záležitostí rozvíjejí dovednosti, které lze převést na pracoviště, zejména v oblasti sociálních služeb. V případě nutnosti změnit zaměstnání z důvodu nadbytečnosti nebo rodinné situace mohou využít tyto znalosti i při přechodu na novou práci, či v případě žen-migrantek mohou první práci získat. EHSV již dříve vyzval členské státy (4), aby „urychlily proces uznávání kvalifikací a zkušeností získaných v zahraničí, aby umožnily ženám nalézt zaměstnání odpovídající jejich schopnostem a přáním a vzaly na vědomí skutečnost, že práce v některých odvětvích (úklid, hlídání dětí, péče o seniory, pohostinství, zemědělství atd.) může méně kvalifikovaným přistěhovalkyním poskytnout příležitosti, pokud tato odvětví přestanou fungovat na principu nehlášené práce, budou profesionalizována a zhodnocena, ženám bude poskytnuta odborná příprava pro tyto typy zaměstnání a budou mít možnost kariérního postupu“. Sociální partneři byli vyzváni, aby „usnadňovali uznávání kvalifikací migrantek v kolektivních smlouvách“. |
| --- | --- |

3.4.

Neformálně a informálně se učí v procesu celoživotního učení všichni občané. Například ženy (i muži) v četných případech při řízení rodinných záležitostí rozvíjejí dovednosti, které lze převést na pracoviště, zejména v oblasti sociálních služeb. V případě nutnosti změnit zaměstnání z důvodu nadbytečnosti nebo rodinné situace mohou využít tyto znalosti i při přechodu na novou práci, či v případě žen-migrantek mohou první práci získat. EHSV již dříve vyzval členské státy (4), aby „urychlily proces uznávání kvalifikací a zkušeností získaných v zahraničí, aby umožnily ženám nalézt zaměstnání odpovídající jejich schopnostem a přáním a vzaly na vědomí skutečnost, že práce v některých odvětvích (úklid, hlídání dětí, péče o seniory, pohostinství, zemědělství atd.) může méně kvalifikovaným přistěhovalkyním poskytnout příležitosti, pokud tato odvětví přestanou fungovat na principu nehlášené práce, budou profesionalizována a zhodnocena, ženám bude poskytnuta odborná příprava pro tyto typy zaměstnání a budou mít možnost kariérního postupu“. Sociální partneři byli vyzváni, aby „usnadňovali uznávání kvalifikací migrantek v kolektivních smlouvách“.

| 3.5. | Pro úspěch uznávání neformálního a informálního učení je důležitý posun k výsledkům učení. Ten je ostatně výslovně od roku 2004 systematicky podporován v agendě politiky EU pro vzdělávání, odbornou přípravu a zaměstnanost. Nová studie Cedefop (na základě výzkumu prováděného mezi lety 2013–15), ukazuje, že posun ke vzdělávacím výsledkům nyní získává na rychlosti po celé Evropě – při vytváření národních rámců kvalifikací, při definování a popisu profesních kvalifikací, v používání výsledků učení v osnovách, v používání výsledků učení v postupech posuzování i jako referenčních bodů pro uznávání. To by mělo zvýšit transparentnost, relevanci a kvalitu vzdělávání a větší otevření se neformálnímu a informálnímu učení. Na úrovni praktické je důležité, že pro žáky/studenty nastaví jasné cíle, bude mít motivační účinek, umožní flexibilní učební plány a zacílí orientaci na posuzování výsledků. Zároveň je pro dosažení kvalitních výstupů vzdělávání nutné zlepšovat také metody a samotné procesy vyučování/učení. |
| --- | --- |

3.5.

Pro úspěch uznávání neformálního a informálního učení je důležitý posun k výsledkům učení. Ten je ostatně výslovně od roku 2004 systematicky podporován v agendě politiky EU pro vzdělávání, odbornou přípravu a zaměstnanost. Nová studie Cedefop (na základě výzkumu prováděného mezi lety 2013–15), ukazuje, že posun ke vzdělávacím výsledkům nyní získává na rychlosti po celé Evropě – při vytváření národních rámců kvalifikací, při definování a popisu profesních kvalifikací, v používání výsledků učení v osnovách, v používání výsledků učení v postupech posuzování i jako referenčních bodů pro uznávání. To by mělo zvýšit transparentnost, relevanci a kvalitu vzdělávání a větší otevření se neformálnímu a informálnímu učení. Na úrovni praktické je důležité, že pro žáky/studenty nastaví jasné cíle, bude mít motivační účinek, umožní flexibilní učební plány a zacílí orientaci na posuzování výsledků. Zároveň je pro dosažení kvalitních výstupů vzdělávání nutné zlepšovat také metody a samotné procesy vyučování/učení.

| 3.6. | Z toho vyplývá, že je třeba klást důraz na vyhodnocování a zaznamenávání získaných výstupů neformálního učení, a to způsobem pochopitelným všem zúčastněným stranám, zejména zaměstnavatelům a vzdělávacím institucím. Ty pak mohou být dále, pokud o to má daný člověk zájem a jsou-li vytvořeny náležité podmínky, uznány dokonce jako standardní profesní kvalifikace, rovnocenné formálním vzdělávacím programům. |
| --- | --- |

3.6.

Z toho vyplývá, že je třeba klást důraz na vyhodnocování a zaznamenávání získaných výstupů neformálního učení, a to způsobem pochopitelným všem zúčastněným stranám, zejména zaměstnavatelům a vzdělávacím institucím. Ty pak mohou být dále, pokud o to má daný člověk zájem a jsou-li vytvořeny náležité podmínky, uznány dokonce jako standardní profesní kvalifikace, rovnocenné formálním vzdělávacím programům.

4.   Praktický pohled na uznávání dovedností a kvalifikací

4.1.   
  Vedení, poradenství a informace

| 4.1.1. | Členské státy by v rámci procesů uznávání měly zajistit, aby jednotlivcům a organizacím byly k dispozici informace a pokyny týkající se možností a přínosů uznávání i příslušných postupů a aby uznávání neformálního a informálního učení bylo podporováno vhodnými pokyny a poradenstvím a bylo snadno dostupné. |
| --- | --- |

4.1.1.

Členské státy by v rámci procesů uznávání měly zajistit, aby jednotlivcům a organizacím byly k dispozici informace a pokyny týkající se možností a přínosů uznávání i příslušných postupů a aby uznávání neformálního a informálního učení bylo podporováno vhodnými pokyny a poradenstvím a bylo snadno dostupné.

| 4.1.2. | Režimy uznávání neformálního a informálního učení musí být stanoveny vhodným způsobem a s ohledem na vnitrostátní, regionální a místní, jakož i odvětvové potřeby a okolnosti. |
| --- | --- |

4.1.2.

Režimy uznávání neformálního a informálního učení musí být stanoveny vhodným způsobem a s ohledem na vnitrostátní, regionální a místní, jakož i odvětvové potřeby a okolnosti.

| 4.1.3. | Je třeba zajistit příležitosti pro zapojení občanů různých věkových skupin a úrovní kvalifikace. To může vyžadovat další společnou práci neziskového sektoru, veřejných orgánů a dalších zúčastněných stran, mimo jiné například v otázkách financování a uznávání. |
| --- | --- |

4.1.3.

Je třeba zajistit příležitosti pro zapojení občanů různých věkových skupin a úrovní kvalifikace. To může vyžadovat další společnou práci neziskového sektoru, veřejných orgánů a dalších zúčastněných stran, mimo jiné například v otázkách financování a uznávání.

| 4.1.4. | Občané by měli být informováni o dalších výhodách trvalé účasti na činnosti dobrovolnických organizací. I krátké období zapojení může mít významný vliv na rozvoj dovedností a zvýšení zaměstnatelnosti. |
| --- | --- |

4.1.4.

Občané by měli být informováni o dalších výhodách trvalé účasti na činnosti dobrovolnických organizací. I krátké období zapojení může mít významný vliv na rozvoj dovedností a zvýšení zaměstnatelnosti.

| 4.1.5. | Je nutno koordinovaně oslovovat občany a poskytovat jim relevantní informace o výhodách, možnostech a mechanismech pro uznávání dovedností. Doporučujeme členským státům rozšířit instituce, které poskytují takové pokyny a poradenství, a k tomu zapojit zejména služby zaměstnanosti, ale také informační centra pro mládež, vzdělávací instituce, zaměstnavatele, odborové organizace, kariérní poradenská střediska, dobrovolnické organizace, mládežnické organizace a veřejné orgány. |
| --- | --- |

4.1.5.

Je nutno koordinovaně oslovovat občany a poskytovat jim relevantní informace o výhodách, možnostech a mechanismech pro uznávání dovedností. Doporučujeme členským státům rozšířit instituce, které poskytují takové pokyny a poradenství, a k tomu zapojit zejména služby zaměstnanosti, ale také informační centra pro mládež, vzdělávací instituce, zaměstnavatele, odborové organizace, kariérní poradenská střediska, dobrovolnické organizace, mládežnické organizace a veřejné orgány.

| 4.1.6. | Poradenství v procesu uznávání dovedností je zásadní a přínosné zejména pro mladé lidi, a to ve všech úrovních – od identifikace až do osvědčení. Mělo by:






  — | pomáhat lidem zjistit jejich potřeby a určit jejich motivaci, aby se zapojili do procesu uznávání, |
| --- | --- | --- |

4.1.6.

Poradenství v procesu uznávání dovedností je zásadní a přínosné zejména pro mladé lidi, a to ve všech úrovních – od identifikace až do osvědčení. Mělo by:

—

pomáhat lidem zjistit jejich potřeby a určit jejich motivaci, aby se zapojili do procesu uznávání,

| — | vytvářet bezpečné prostředí vhodné pro budování důvěry s poradcem/poradkyní – ne příliš institucionalizovaná prostředí, aby se cítili komfortně, |
| --- | --- |

—

vytvářet bezpečné prostředí vhodné pro budování důvěry s poradcem/poradkyní – ne příliš institucionalizovaná prostředí, aby se cítili komfortně,

| — | vhodně začlenit informace o ověření jako uznávané metodě orientované na absolventa do vzdělávacích kurzů při využití stávajících informačních a poradenských struktur – tedy ukázat ověření jako možnou cestu, avšak zároveň se vyvarovat vzbuzování nereálných očekávání. |
| --- | --- |

—

vhodně začlenit informace o ověření jako uznávané metodě orientované na absolventa do vzdělávacích kurzů při využití stávajících informačních a poradenských struktur – tedy ukázat ověření jako možnou cestu, avšak zároveň se vyvarovat vzbuzování nereálných očekávání.

4.2.   
  Koordinace zúčastněných stran

| 4.2.1. | Dle Rady by členské státy měly prosazovat koordinaci a zapojení všech příslušných zúčastněných stran do vývoje a zavádění prvků a zásad uznávání. Na podporu zapojení do tohoto procesu by:







  — | zaměstnavatelé, mládežnické organizace a organizace občanské společnosti měli propagovat a usnadňovat zjišťování a zaznamenávání výsledků učení získaných v rámci pracovní nebo dobrovolné činnosti, a to za pomoci příslušných nástrojů Unie k zajištění transparentnosti, jako jsou nástroje zavedené na základě rámce Europass a pasu mládeže, |
| --- | --- | --- |

4.2.1.

Dle Rady by členské státy měly prosazovat koordinaci a zapojení všech příslušných zúčastněných stran do vývoje a zavádění prvků a zásad uznávání. Na podporu zapojení do tohoto procesu by:

—

zaměstnavatelé, mládežnické organizace a organizace občanské společnosti měli propagovat a usnadňovat zjišťování a zaznamenávání výsledků učení získaných v rámci pracovní nebo dobrovolné činnosti, a to za pomoci příslušných nástrojů Unie k zajištění transparentnosti, jako jsou nástroje zavedené na základě rámce Europass a pasu mládeže,

| — | poskytovatelé vzdělávání a odborné přípravy měli usnadňovat přístup k formálnímu vzdělávání a odborné přípravě na základě výsledků učení dosažených v neformálním a informálním prostředí a případně, je-li to možné, udělovat výjimky nebo kredity za náležité výsledky učení dosažené v tomto prostředí. |
| --- | --- |

—

poskytovatelé vzdělávání a odborné přípravy měli usnadňovat přístup k formálnímu vzdělávání a odborné přípravě na základě výsledků učení dosažených v neformálním a informálním prostředí a případně, je-li to možné, udělovat výjimky nebo kredity za náležité výsledky učení dosažené v tomto prostředí.

| 4.2.2. | EHSV proto pokládá za důležitou podporu všech zúčastněných stran, zejména sociálních partnerů a dalších organizací občanské společnosti, aby si byli vědomi přínosů uznávání a mohli se aktivně účastnit nastavování národních rámců kvalifikací a formulování profesních kvalifikací. Pracovat na „skutečné“ změně v rámci nastavení zúčastněných stran může být velmi obtížné, zejména v těch členských státech, které nevidí tuto oblast jako prioritu, nebo pokud přístup společnosti k uznávání neformálního nebo informálního učení není skutečně národně podporován. Bylo by užitečné poskytnout platformu/podporu atd. pro ty, kteří již v této oblasti pokročili (např. s pilotními projekty), v jejich úsilí na národní úrovni. |
| --- | --- |

4.2.2.

EHSV proto pokládá za důležitou podporu všech zúčastněných stran, zejména sociálních partnerů a dalších organizací občanské společnosti, aby si byli vědomi přínosů uznávání a mohli se aktivně účastnit nastavování národních rámců kvalifikací a formulování profesních kvalifikací. Pracovat na „skutečné“ změně v rámci nastavení zúčastněných stran může být velmi obtížné, zejména v těch členských státech, které nevidí tuto oblast jako prioritu, nebo pokud přístup společnosti k uznávání neformálního nebo informálního učení není skutečně národně podporován. Bylo by užitečné poskytnout platformu/podporu atd. pro ty, kteří již v této oblasti pokročili (např. s pilotními projekty), v jejich úsilí na národní úrovni.

4.3.   
  Uznávání a národní rámce a systémy kvalifikací

| 4.3.1. | Členské státy by měly umožnit jednotlivcům získat úplnou kvalifikaci, nebo případně částečnou kvalifikaci, na základě uznaných zkušeností získaných neformálním a informálním učením. Měly by zajistit, aby postupy uznávání byly napojeny na vnitrostátní rámce kvalifikací, byly v souladu s Evropským rámcem kvalifikací a aby byla zajištěna součinnost mezi režimy uznávání a systémy kreditů, které se používají v systému formálního vzdělávání a odborné přípravy, jako např. ECTS a ECVET. |
| --- | --- |

4.3.1.

Členské státy by měly umožnit jednotlivcům získat úplnou kvalifikaci, nebo případně částečnou kvalifikaci, na základě uznaných zkušeností získaných neformálním a informálním učením. Měly by zajistit, aby postupy uznávání byly napojeny na vnitrostátní rámce kvalifikací, byly v souladu s Evropským rámcem kvalifikací a aby byla zajištěna součinnost mezi režimy uznávání a systémy kreditů, které se používají v systému formálního vzdělávání a odborné přípravy, jako např. ECTS a ECVET.

| 4.3.2. | Do vytváření národních soustav kvalifikací by měli být v co největší míře zapojeni (a náležitě k tomu motivováni) zejména sociální partneři a další organizace organizované občanské společnosti. Zkušenost některých států ukazuje, že pro zavádění procesů uznávání na úrovni odvětví je zapotřebí vytvořit a dobře personálně obsadit výbory a jednotky pro sektorové dovednosti. V identifikovaných oblastech pak může kvalitně probíhat tvorba národních standardů jednotlivých povolání a profesních kvalifikací. |
| --- | --- |

4.3.2.

Do vytváření národních soustav kvalifikací by měli být v co největší míře zapojeni (a náležitě k tomu motivováni) zejména sociální partneři a další organizace organizované občanské společnosti. Zkušenost některých států ukazuje, že pro zavádění procesů uznávání na úrovni odvětví je zapotřebí vytvořit a dobře personálně obsadit výbory a jednotky pro sektorové dovednosti. V identifikovaných oblastech pak může kvalitně probíhat tvorba národních standardů jednotlivých povolání a profesních kvalifikací.

4.4.   
  Zajištění kvality uznávání

| 4.4.1. | Členské státy by měly zajistit, že budou existovat transparentní opatření k zajištění kvality v souladu se stávajícími rámci pro zajištění kvality, neboť taková opatření podporují spolehlivé, platné a věrohodné metody a nástroje posuzování. To znamená především odpovídající legislativu – regulační rámec pro uznávání a pro záruky poskytování ověření podle národních rámců kvalifikací, odvozených od Evropského rámce kvalifikací. |
| --- | --- |

4.4.1.

Členské státy by měly zajistit, že budou existovat transparentní opatření k zajištění kvality v souladu se stávajícími rámci pro zajištění kvality, neboť taková opatření podporují spolehlivé, platné a věrohodné metody a nástroje posuzování. To znamená především odpovídající legislativu – regulační rámec pro uznávání a pro záruky poskytování ověření podle národních rámců kvalifikací, odvozených od Evropského rámce kvalifikací.

| 4.4.2. | Pro EHSV to znamená, že je zapotřebí zajistit rovnocennost certifikátů získaných formálním vzděláváním a neformálním vzděláváním či informálním učením. To klade výrazné požadavky na kvalitu procesů uznávání, jež je vhodné podporovat i finančně, například z Evropského sociálního fondu. |
| --- | --- |

4.4.2.

Pro EHSV to znamená, že je zapotřebí zajistit rovnocennost certifikátů získaných formálním vzděláváním a neformálním vzděláváním či informálním učením. To klade výrazné požadavky na kvalitu procesů uznávání, jež je vhodné podporovat i finančně, například z Evropského sociálního fondu.

4.5.   
  Uznávání ze strany vzdělávacích institucí

| 4.5.1. | Klíčovou roli v uznávání hrají vzdělávací instituce. Rada doporučuje, aby poskytovatelé vzdělávání a odborné přípravy usnadňovali přístup k formálnímu vzdělávání a odborné přípravě na základě výsledků učení dosažených v neformálním a informálním prostředí a případně, je-li to možné, udělovali výjimky nebo kredity za náležité výsledky učení dosažené v tomto prostředí. |
| --- | --- |

4.5.1.

Klíčovou roli v uznávání hrají vzdělávací instituce. Rada doporučuje, aby poskytovatelé vzdělávání a odborné přípravy usnadňovali přístup k formálnímu vzdělávání a odborné přípravě na základě výsledků učení dosažených v neformálním a informálním prostředí a případně, je-li to možné, udělovali výjimky nebo kredity za náležité výsledky učení dosažené v tomto prostředí.

| 4.5.2. | EHSV apeluje na univerzitní prostředí, aby více podporovalo uznávání dovedností a znalostí získaných neformálním způsobem. Příkladem může být například Irsko. National Review of Higher Education 2030 podporuje občanské poslání vysokoškolského vzdělávání a „zapojení do širší společnosti“ jako „jednu ze tří vzájemně propojených hlavních rolí vysokoškolského vzdělávání“. Definuje je jako „spolupráci s podniky a průmyslem, s občanskou společností, s veřejnou politikou, s uměleckým, kulturním a sportovním životem, a s dalšími poskytovateli vzdělávání v komunitě a regiony a zahrnuje stále větší důraz na mezinárodní angažovanost“ (5). |
| --- | --- |

4.5.2.

EHSV apeluje na univerzitní prostředí, aby více podporovalo uznávání dovedností a znalostí získaných neformálním způsobem. Příkladem může být například Irsko. National Review of Higher Education 2030 podporuje občanské poslání vysokoškolského vzdělávání a „zapojení do širší společnosti“ jako „jednu ze tří vzájemně propojených hlavních rolí vysokoškolského vzdělávání“. Definuje je jako „spolupráci s podniky a průmyslem, s občanskou společností, s veřejnou politikou, s uměleckým, kulturním a sportovním životem, a s dalšími poskytovateli vzdělávání v komunitě a regiony a zahrnuje stále větší důraz na mezinárodní angažovanost“ (5).

| 4.5.3. | Ovšem nejen univerzitní prostředí může uznávat výsledky neformálního a informálního učení. Například na Maltě středoškolský certifikát a profil, který byl představen v září 2010, uznává všechny formy učení během pěti let studia střední školy. Jak za formální, tak za neformální vzdělávání poskytuje kredity, kterými jsou studenti stimulováni k dalšímu a vyššímu vzdělávání. |
| --- | --- |

4.5.3.

Ovšem nejen univerzitní prostředí může uznávat výsledky neformálního a informálního učení. Například na Maltě středoškolský certifikát a profil, který byl představen v září 2010, uznává všechny formy učení během pěti let studia střední školy. Jak za formální, tak za neformální vzdělávání poskytuje kredity, kterými jsou studenti stimulováni k dalšímu a vyššímu vzdělávání.

4.6.   
  Uznávání ve vazbě na trh práce

| 4.6.1. | Doporučení Rady zdůrazňuje důležitost provádění uznávání na pracovišti, a doporučuje proto, aby členské státy prosazovaly zapojení všech příslušných zúčastněných stran, jako jsou zaměstnavatelé, odborové svazy, obchodní, průmyslové a řemeslné komory či vnitrostátní subjekty podílející se na procesu uznávání odborných kvalifikací. A dále, aby zaměstnavatelé propagovali a usnadňovali zjišťování a zaznamenávání výsledků učení získaných v rámci pracovní činnosti. |
| --- | --- |

4.6.1.

Doporučení Rady zdůrazňuje důležitost provádění uznávání na pracovišti, a doporučuje proto, aby členské státy prosazovaly zapojení všech příslušných zúčastněných stran, jako jsou zaměstnavatelé, odborové svazy, obchodní, průmyslové a řemeslné komory či vnitrostátní subjekty podílející se na procesu uznávání odborných kvalifikací. A dále, aby zaměstnavatelé propagovali a usnadňovali zjišťování a zaznamenávání výsledků učení získaných v rámci pracovní činnosti.

| 4.6.2. | Uznávání neformálního a informálního učení může být součástí kolektivních smluv (jako je tomu v Nizozemsku), což je vynikajícím příkladem zpřístupnění uznávání pro zaměstnance a přispívá k efektivnímu řízení lidských zdrojů v podnicích. Zaměstnavatelé by měli být aktivně zapojeni do hodnocení vědomostí, dovedností a kompetencí, a to jak na pracovišti, tak při nastavení vzdělávání a školení, což zvýší hodnotu uznávání a přispěje k vytváření větší důvěry v ně. |
| --- | --- |

4.6.2.

Uznávání neformálního a informálního učení může být součástí kolektivních smluv (jako je tomu v Nizozemsku), což je vynikajícím příkladem zpřístupnění uznávání pro zaměstnance a přispívá k efektivnímu řízení lidských zdrojů v podnicích. Zaměstnavatelé by měli být aktivně zapojeni do hodnocení vědomostí, dovedností a kompetencí, a to jak na pracovišti, tak při nastavení vzdělávání a školení, což zvýší hodnotu uznávání a přispěje k vytváření větší důvěry v ně.

| 4.6.3. | Kolektivní vyjednávání a sociální dialog mezi odbory a zaměstnavateli může mít významné místo v procesu uznávání neformálního vzdělávání a celoživotního učení. Konkrétním příkladem na celoevropské úrovni je Evropská federace kovodělníků (EMF), jež pracuje na uznávání neformálního učení coby významném příspěvku do debaty o zaměstnatelnosti a nástrojích pro ni. |
| --- | --- |

4.6.3.

Kolektivní vyjednávání a sociální dialog mezi odbory a zaměstnavateli může mít významné místo v procesu uznávání neformálního vzdělávání a celoživotního učení. Konkrétním příkladem na celoevropské úrovni je Evropská federace kovodělníků (EMF), jež pracuje na uznávání neformálního učení coby významném příspěvku do debaty o zaměstnatelnosti a nástrojích pro ni.

| 4.6.4. | V některých zemích se vyvíjí nová role odborových aktivistů, kteří v pracovní době poskytují poradenství a vyjednávají se zaměstnavateli o volném přístupu k vzdělávacím příležitostem na pracovišti. V Rakousku, Dánsku, Finsku, Norsku, Švédsku a Spojeném království se zástupci odborů chovají jako „vyslanci vzdělávání“, podporující zaměstnance v dalším učení a doplňování mezer v jejich dovednostech, a radí společnostem v jejich vzdělávacích potřebách (6). |
| --- | --- |

4.6.4.

V některých zemích se vyvíjí nová role odborových aktivistů, kteří v pracovní době poskytují poradenství a vyjednávají se zaměstnavateli o volném přístupu k vzdělávacím příležitostem na pracovišti. V Rakousku, Dánsku, Finsku, Norsku, Švédsku a Spojeném království se zástupci odborů chovají jako „vyslanci vzdělávání“, podporující zaměstnance v dalším učení a doplňování mezer v jejich dovednostech, a radí společnostem v jejich vzdělávacích potřebách (6).

| 4.6.5. | Vzhledem k tomu, že si zaměstnavatelé při přijímání nových pracovníků u mladých lidí s malou nebo žádnou pracovní zkušeností velmi cení zapojení do činnosti mládežnických organizací, mělo by být toto zapojení podporováno jako jedno z opatření, která pomáhají mladým lidem při přechodu ze školy do práce (7). |
| --- | --- |

4.6.5.

Vzhledem k tomu, že si zaměstnavatelé při přijímání nových pracovníků u mladých lidí s malou nebo žádnou pracovní zkušeností velmi cení zapojení do činnosti mládežnických organizací, mělo by být toto zapojení podporováno jako jedno z opatření, která pomáhají mladým lidem při přechodu ze školy do práce (7).

| 4.6.6. | Dále je všem zájemcům o uznávání třeba poskytnout lepší vedení a koučování tak, aby byli při žádosti o práci schopni účinně prezentovat dovednosti a kompetence, které získali informálním a neformálním způsobem, a lépe porozumět tomu, jak mohou tyto dovednosti uplatnit v pracovním prostředí a přispět k plnění konkrétních úkolů souvisejících s prací. To je proces, ve kterém mohou svým dílem přispět profesní poradenské služby, poradci ve školách a na univerzitách, mládežnický sektor a úřady práce, stejně jako zaměstnavatelé a mezinárodní organizace. V tomto ohledu by mladým lidem mohlo pomoci také poskytování informací o „nejlepších tipech“. |
| --- | --- |

4.6.6.

Dále je všem zájemcům o uznávání třeba poskytnout lepší vedení a koučování tak, aby byli při žádosti o práci schopni účinně prezentovat dovednosti a kompetence, které získali informálním a neformálním způsobem, a lépe porozumět tomu, jak mohou tyto dovednosti uplatnit v pracovním prostředí a přispět k plnění konkrétních úkolů souvisejících s prací. To je proces, ve kterém mohou svým dílem přispět profesní poradenské služby, poradci ve školách a na univerzitách, mládežnický sektor a úřady práce, stejně jako zaměstnavatelé a mezinárodní organizace. V tomto ohledu by mladým lidem mohlo pomoci také poskytování informací o „nejlepších tipech“.

4.7.   
  Uznávání v dobrovolnickém sektoru

| 4.7.1. | Rada ve svém doporučení poukazuje na důležitost aktivního zapojení dobrovolnického sektoru do procesů uznávání; mládežnické organizace a organizace občanské společnosti by měly propagovat a usnadňovat zjišťování a zaznamenávání výsledků učení získaných v rámci pracovní nebo dobrovolné činnosti, a to za pomoci příslušných nástrojů uznávání pro zajištění transparentnosti, jako jsou nástroje zavedené na základě rámce Europass a pasu mládeže. |
| --- | --- |

4.7.1.

Rada ve svém doporučení poukazuje na důležitost aktivního zapojení dobrovolnického sektoru do procesů uznávání; mládežnické organizace a organizace občanské společnosti by měly propagovat a usnadňovat zjišťování a zaznamenávání výsledků učení získaných v rámci pracovní nebo dobrovolné činnosti, a to za pomoci příslušných nástrojů uznávání pro zajištění transparentnosti, jako jsou nástroje zavedené na základě rámce Europass a pasu mládeže.

| 4.7.2. | Občané by si měli být více vědomi hodnoty, kterou zaměstnavatelé přikládají dovednostem a kompetencím rozvíjeným neformálně či informálně, například prostřednictvím dobrovolnictví. To platí zejména v případě těch s nižším dosaženým vzděláním, kteří si často jsou méně vědomi hodnoty tohoto druhu činnosti pro zaměstnavatele a jsou i méně vyškoleni v tom, jak tyto dovednosti prezentovat. |
| --- | --- |

4.7.2.

Občané by si měli být více vědomi hodnoty, kterou zaměstnavatelé přikládají dovednostem a kompetencím rozvíjeným neformálně či informálně, například prostřednictvím dobrovolnictví. To platí zejména v případě těch s nižším dosaženým vzděláním, kteří si často jsou méně vědomi hodnoty tohoto druhu činnosti pro zaměstnavatele a jsou i méně vyškoleni v tom, jak tyto dovednosti prezentovat.

| 4.7.3. | V kontextu vysoké nezaměstnanosti mladých lidí je vhodné podporovat příležitosti pro vzájemné působení mezi soukromými a veřejnými pracovními agenturami, dobrovolnickými organizacemi (zejména mládežnickými) a zaměstnavateli. Toto působení může posloužit jako prostředek ke zviditelnění a zvyšování povědomí o významu a hodnotě neformálního vzdělávání v dobrovolnických organizacích a zároveň může také posílit vzájemnou důvěru. |
| --- | --- |

4.7.3.

V kontextu vysoké nezaměstnanosti mladých lidí je vhodné podporovat příležitosti pro vzájemné působení mezi soukromými a veřejnými pracovními agenturami, dobrovolnickými organizacemi (zejména mládežnickými) a zaměstnavateli. Toto působení může posloužit jako prostředek ke zviditelnění a zvyšování povědomí o významu a hodnotě neformálního vzdělávání v dobrovolnických organizacích a zároveň může také posílit vzájemnou důvěru.

| 4.7.4. | Je třeba podpořit rozvoj hodnotících a vzdělávacích plánů dobrovolnických organizací, neboť jejich existence souvisí s vyšší vykázanou úrovní rozvoje dovedností. V této souvislosti je také třeba připomenout, že se značně liší aktivity dobrovolnických organizací, a tedy i měřítka, jimiž dobrovolnické organizace posuzují dovednosti rozvíjené prostřednictvím své činnosti. Z tohoto hlediska je třeba v oblasti dobrovolnictví podporovat větší sladěnost v terminologii a metodách vyhodnocování. Přiblížení měřítek by mohlo přispět například k tomu, že si více dobrovolníků uvědomí dovednosti, které rozvíjejí prostřednictvím svého zapojení do dobrovolné služby společnosti. |
| --- | --- |

4.7.4.

Je třeba podpořit rozvoj hodnotících a vzdělávacích plánů dobrovolnických organizací, neboť jejich existence souvisí s vyšší vykázanou úrovní rozvoje dovedností. V této souvislosti je také třeba připomenout, že se značně liší aktivity dobrovolnických organizací, a tedy i měřítka, jimiž dobrovolnické organizace posuzují dovednosti rozvíjené prostřednictvím své činnosti. Z tohoto hlediska je třeba v oblasti dobrovolnictví podporovat větší sladěnost v terminologii a metodách vyhodnocování. Přiblížení měřítek by mohlo přispět například k tomu, že si více dobrovolníků uvědomí dovednosti, které rozvíjejí prostřednictvím svého zapojení do dobrovolné služby společnosti.

4.8.   
  Nástroje pro uznávání

| 4.8.1. | Doporučení Rady klade důraz na společné evropské nástroje uznávání k zajištění transparentnosti, jakými jsou rámec Europass a Pas mládeže. Členské státy by měly zajistit součinnost mezi režimy uznávání a systémy kreditů, které se používají v systému formálního vzdělávání a odborné přípravy, jako např. ECTS a ECVET. |
| --- | --- |

4.8.1.

Doporučení Rady klade důraz na společné evropské nástroje uznávání k zajištění transparentnosti, jakými jsou rámec Europass a Pas mládeže. Členské státy by měly zajistit součinnost mezi režimy uznávání a systémy kreditů, které se používají v systému formálního vzdělávání a odborné přípravy, jako např. ECTS a ECVET.

| 4.8.2. | Znalosti a dovednosti rozvinuté při zapojení v organizacích občanské společnosti mají také hodnotu na trhu práce, ale často nejsou zdokumentovány a dostatečně zviditelněny. Je proto třeba podporovat rozvoj a používání sebeevaluačních nástrojů, které pomáhají člověku určit a popsat výsledky učení se ze zkušeností v organizacích občanské společnosti. Například vytvoření osobního kompetenčního portfolia může být pro jednotlivce přidanou hodnotou při jejich dalším vzdělávání a aspiracích v pracovním životě. |
| --- | --- |

4.8.2.

Znalosti a dovednosti rozvinuté při zapojení v organizacích občanské společnosti mají také hodnotu na trhu práce, ale často nejsou zdokumentovány a dostatečně zviditelněny. Je proto třeba podporovat rozvoj a používání sebeevaluačních nástrojů, které pomáhají člověku určit a popsat výsledky učení se ze zkušeností v organizacích občanské společnosti. Například vytvoření osobního kompetenčního portfolia může být pro jednotlivce přidanou hodnotou při jejich dalším vzdělávání a aspiracích v pracovním životě.

| 4.8.3. | Osvědčení a portfolia jsou důležitým prvkem uznávání neformálně získaných kompetencí a kvalifikací. Poskytovatelé neformálního vzdělávání by se měli snažit poskytnout certifikáty/doklady, kde by podrobně popsali povahu a výsledky účasti na svých vzdělávacích aktivitách, a měli by lidi poučit o tom, čím jsou hodnotné. To souvisí především se vzdělávací hodnotou těchto dokumentů (zlepšení informovanosti lidí o dovednostech a schopnostech, které získali v organizacích občanské společnosti, a o tom, jak tyto dovednosti využít při hledání zaměstnání či dalším vzdělávání), spíše než jako dokladů úspěchu. |
| --- | --- |

4.8.3.

Osvědčení a portfolia jsou důležitým prvkem uznávání neformálně získaných kompetencí a kvalifikací. Poskytovatelé neformálního vzdělávání by se měli snažit poskytnout certifikáty/doklady, kde by podrobně popsali povahu a výsledky účasti na svých vzdělávacích aktivitách, a měli by lidi poučit o tom, čím jsou hodnotné. To souvisí především se vzdělávací hodnotou těchto dokumentů (zlepšení informovanosti lidí o dovednostech a schopnostech, které získali v organizacích občanské společnosti, a o tom, jak tyto dovednosti využít při hledání zaměstnání či dalším vzdělávání), spíše než jako dokladů úspěchu.

| 4.8.4. | EHSV již dříve podpořil vytvoření Evropského pasu dovedností, resp. později Europass Experience. Je proto zklamán tím, že Evropská komise přípravu Europass Experience pozastavila. |
| --- | --- |

4.8.4.

EHSV již dříve podpořil vytvoření Evropského pasu dovedností, resp. později Europass Experience. Je proto zklamán tím, že Evropská komise přípravu Europass Experience pozastavila.

V Bruselu dne 16. září 2015.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2012:398:0001:0005:EN:PDF

1

(2)  http://www.cedefop.europa.eu/en/publications-and-resources/publications/4054

2

(3)  http://issuu.com/yomag/docs/reportnfe_print

3

(4)  Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru Začlenění migrantek do trhu práce, Úř. věst. C 242, 23.7.2015, s. 9.

4

(5)  National Review of Higher Education 2030. www.hea.ie

5

(6)  Learning while working. Success stories on workplace learning in Europe, s. 59, Cedefop 2012.

6

(7)  http://issuu.com/yomag/docs/reportnfe_print

7

---

| 15.1.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 13/57 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 13/57

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Zlepšení výsledků vnitrostátních duálních systémů odborného vzdělávání

(stanovisko z vlastní iniciativy)

(2016/C 013/10)

| Zpravodajka: | Dorthe ANDERSEN |
| --- | --- |

Zpravodajka:

Dorthe ANDERSEN

Dne 19. února 2015 se Evropský hospodářský a sociální výbor, v souladu s čl. 29 odst. 2 jednacího řádu, rozhodl vypracovat stanovisko z vlastní iniciativy k tématu

Zlepšení výsledků vnitrostátních duálních systémů odborného vzdělávání

(stanovisko z vlastní iniciativy).

Specializovaná sekce Zaměstnanost, sociální věci a občanství, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijal stanovisko dne 1. září 2015.

Na 510. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 16. a 17. září 2015 (jednání dne 16. září 2015), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 206 hlasy pro, 1 hlas byl proti a 8 členů se zdrželo hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1. | V řadě členských států byli mladí Evropané těžce zasaženi krizí, která si vyžádala vysoké lidské, sociální a ekonomické náklady. Vyšší nezaměstnanost mládeže však není nic nového a poukazuje na jisté strukturální problémy, kvůli kterým je přechod ze školy do zaměstnání obtížný. |
| --- | --- |

1.1.

V řadě členských států byli mladí Evropané těžce zasaženi krizí, která si vyžádala vysoké lidské, sociální a ekonomické náklady. Vyšší nezaměstnanost mládeže však není nic nového a poukazuje na jisté strukturální problémy, kvůli kterým je přechod ze školy do zaměstnání obtížný.

| 1.2. | Dobře fungující systémy odborného vzdělávání a přípravy (OVP) založené na duálním vzdělávání přispívají ke zlepšení zaměstnanosti mladých lidí a mohou pomoci mladým ženám a mužům zajistit plynulejší přechod ze školy do zaměstnání, a to včetně mladých lidí ze znevýhodněných poměrů. |
| --- | --- |

1.2.

Dobře fungující systémy odborného vzdělávání a přípravy (OVP) založené na duálním vzdělávání přispívají ke zlepšení zaměstnanosti mladých lidí a mohou pomoci mladým ženám a mužům zajistit plynulejší přechod ze školy do zaměstnání, a to včetně mladých lidí ze znevýhodněných poměrů.

| 1.3. | EHSV zdůrazňuje, že neexistuje jediný univerzálně platný model duálního systému odborného vzdělávání. Záměrem je podpořit kvalitní duální systém, který se osvědčuje. |
| --- | --- |

1.3.

EHSV zdůrazňuje, že neexistuje jediný univerzálně platný model duálního systému odborného vzdělávání. Záměrem je podpořit kvalitní duální systém, který se osvědčuje.

1.4.   
  Evropská úroveň:

| 1.4.1. | EHSV se domnívá, že je potřebný evropský nástroj posuzování kvality, který zachytí pokrok a dopady reforem, které členské státy provádějí, aby zlepšily výkonnost OVP a duálních systémů vzdělávání. |
| --- | --- |

1.4.1.

EHSV se domnívá, že je potřebný evropský nástroj posuzování kvality, který zachytí pokrok a dopady reforem, které členské státy provádějí, aby zlepšily výkonnost OVP a duálních systémů vzdělávání.

| 1.4.2. | EHSV doporučuje, aby Komise – s příslušnými partnery – vytvořila nástroje k monitorování a shromažďování údajů a vyhodnocování toho, co v členských státech funguje, a identifikovala klíčové prvky dobře fungujících duálních systémů odborného vzdělávání. Cílem je vyhodnotit a posoudit, co funguje, aby se zajistila kvalita systémů odborné přípravy a osvětlila korelace duálního odborného vzdělávání a zaměstnanosti. |
| --- | --- |

1.4.2.

EHSV doporučuje, aby Komise – s příslušnými partnery – vytvořila nástroje k monitorování a shromažďování údajů a vyhodnocování toho, co v členských státech funguje, a identifikovala klíčové prvky dobře fungujících duálních systémů odborného vzdělávání. Cílem je vyhodnotit a posoudit, co funguje, aby se zajistila kvalita systémů odborné přípravy a osvětlila korelace duálního odborného vzdělávání a zaměstnanosti.

| 1.4.3. | Odborné dovednosti, které jsou kvalitní a požadované na trhu práce, budou i v budoucnosti představovat hlavní segment trhu práce a evropské konkurenceschopnosti. EHSV proto navrhuje stanovit cíl EU pro OVP a duální systémy odborného vzdělávání, jež mohou být cestou k lepším možnostem zaměstnanosti mladých lidí. To by mohlo být součástí obnovené strategie Evropa 2020, a EHSV proto vyzývá Komisi, aby tyto možnosti prozkoumala. |
| --- | --- |

1.4.3.

Odborné dovednosti, které jsou kvalitní a požadované na trhu práce, budou i v budoucnosti představovat hlavní segment trhu práce a evropské konkurenceschopnosti. EHSV proto navrhuje stanovit cíl EU pro OVP a duální systémy odborného vzdělávání, jež mohou být cestou k lepším možnostem zaměstnanosti mladých lidí. To by mohlo být součástí obnovené strategie Evropa 2020, a EHSV proto vyzývá Komisi, aby tyto možnosti prozkoumala.

| 1.4.4. | EHSV se domnívá, že unijní cíl OVP a shromažďování údajů by mohly členským státům pomoci při zlepšování úrovně vzdělání a mohly by zajistit, že mladí lidé získají pozitivní zkušenosti se vzdělávacím systémem a odejdou s dovednostmi, které jsou na trhu práce zapotřebí. |
| --- | --- |

1.4.4.

EHSV se domnívá, že unijní cíl OVP a shromažďování údajů by mohly členským státům pomoci při zlepšování úrovně vzdělání a mohly by zajistit, že mladí lidé získají pozitivní zkušenosti se vzdělávacím systémem a odejdou s dovednostmi, které jsou na trhu práce zapotřebí.

1.5.   
  Členské státy a sociální partneři:

| 1.5.1. | EHSV doporučuje, aby členské státy, které nemají dobře fungující duální systémy odborného vzdělávání, vyhodnotily náklady spojené s vypracováním těchto systémů v porovnání s pozitivními účinky na konkurenceschopnost podniků a pracovní příležitosti pro mladé lidi. |
| --- | --- |

1.5.1.

EHSV doporučuje, aby členské státy, které nemají dobře fungující duální systémy odborného vzdělávání, vyhodnotily náklady spojené s vypracováním těchto systémů v porovnání s pozitivními účinky na konkurenceschopnost podniků a pracovní příležitosti pro mladé lidi.

| 1.5.2. | EHSV zdůrazňuje význam partnerství mezi školami, zařízeními odborné přípravy, odborovými svazy a podnikatelskou sférou. Rozhodující roli ve všech stadiích dobře fungujících duálních systémů odborného vzdělávání (návrh, provádění, kontrola, hodnocení atd.) hrají sociální partneři. Posílení a lepší využití sociálního dialogu na všech úrovních může být efektivním nástrojem k vylepšení atraktivity a kvality duálních systémů odborného vzdělávání. |
| --- | --- |

1.5.2.

EHSV zdůrazňuje význam partnerství mezi školami, zařízeními odborné přípravy, odborovými svazy a podnikatelskou sférou. Rozhodující roli ve všech stadiích dobře fungujících duálních systémů odborného vzdělávání (návrh, provádění, kontrola, hodnocení atd.) hrají sociální partneři. Posílení a lepší využití sociálního dialogu na všech úrovních může být efektivním nástrojem k vylepšení atraktivity a kvality duálních systémů odborného vzdělávání.

| 1.5.3. | EHSV vyzývá členské státy, aby zavedly nebo systematicky přezkoumaly profesní rozvoj učitelů, mentorů a školitelů OVP – a to zejména vnitropodnikových školitelů, jelikož ti jsou klíčem ke zlepšení výkonnosti systémů OVP. |
| --- | --- |

1.5.3.

EHSV vyzývá členské státy, aby zavedly nebo systematicky přezkoumaly profesní rozvoj učitelů, mentorů a školitelů OVP – a to zejména vnitropodnikových školitelů, jelikož ti jsou klíčem ke zlepšení výkonnosti systémů OVP.

| 1.5.4. | EHSV zdůrazňuje význam zaměstnavatelů a domnívá se, že zaměstnavatelé – včetně malých a středních podniků – se do systémů učňovského vzdělávání zapojí více, pokud budou tyto systémy skutečně vyhovovat jejich potřebám a pokud budou dobře propojeny se školami. Proto bychom se měli v následujících letech zaměřit na zavádění duálních systémů odborného vzdělávání, které umožní nákladově efektivní zapojení zaměstnavatelů a přenesou na ně větší zodpovědnost. |
| --- | --- |

1.5.4.

EHSV zdůrazňuje význam zaměstnavatelů a domnívá se, že zaměstnavatelé – včetně malých a středních podniků – se do systémů učňovského vzdělávání zapojí více, pokud budou tyto systémy skutečně vyhovovat jejich potřebám a pokud budou dobře propojeny se školami. Proto bychom se měli v následujících letech zaměřit na zavádění duálních systémů odborného vzdělávání, které umožní nákladově efektivní zapojení zaměstnavatelů a přenesou na ně větší zodpovědnost.

| 1.5.5. | EHSV doporučuje, aby evropští sociální partneři v této oblasti pokračovali ve své práci v rámci svého samostatného pracovního programu. |
| --- | --- |

1.5.5.

EHSV doporučuje, aby evropští sociální partneři v této oblasti pokračovali ve své práci v rámci svého samostatného pracovního programu.

2.   Úvod – současná situace v Evropě

| 2.1. | Ekonomická krize v Evropě mladé lidi tvrdě zasáhla. Čtyři a půl milionu mladých lidí ve věku nižším než 25 let je bez práce (1), přičemž v některých zemích EU není vysoká nezaměstnanost mládeže ničím novým, krize ji pouze zdůraznila. V EU je míra nezaměstnanosti mládeže více než dvojnásobně vyšší než u dospělých – 20,9 % oproti 9,8 %. Přibližně 7 milionů mladých Evropanů nemá zaměstnání ani se neúčastní vzdělávání ani odborné přípravy (2), S poměrně slabým krátkodobým hospodářským výhledem dosáhla nezaměstnanost mládeže v některých členských státech extrémní úrovně a vyžádala si vysoké lidské, sociální a ekonomické náklady. |
| --- | --- |

2.1.

Ekonomická krize v Evropě mladé lidi tvrdě zasáhla. Čtyři a půl milionu mladých lidí ve věku nižším než 25 let je bez práce (1), přičemž v některých zemích EU není vysoká nezaměstnanost mládeže ničím novým, krize ji pouze zdůraznila. V EU je míra nezaměstnanosti mládeže více než dvojnásobně vyšší než u dospělých – 20,9 % oproti 9,8 %. Přibližně 7 milionů mladých Evropanů nemá zaměstnání ani se neúčastní vzdělávání ani odborné přípravy (2), S poměrně slabým krátkodobým hospodářským výhledem dosáhla nezaměstnanost mládeže v některých členských státech extrémní úrovně a vyžádala si vysoké lidské, sociální a ekonomické náklady.

| 2.2. | Nezaměstnanost byla u mladých lidí vyšší než u dospělých i před krizí. Tato skutečnost svědčí o strukturálním problému při vytváření užších vazeb mezi systémy vzdělávání a přípravy a trhy práce. Dalším argumentem v tomto ohledu je skutečnost, že v řadě zemí je vysoká nezaměstnanost mládeže, ale zaměstnavatelé zároveň obtížně shánějí zaměstnance s těmi správnými dovednostmi. |
| --- | --- |

2.2.

Nezaměstnanost byla u mladých lidí vyšší než u dospělých i před krizí. Tato skutečnost svědčí o strukturálním problému při vytváření užších vazeb mezi systémy vzdělávání a přípravy a trhy práce. Dalším argumentem v tomto ohledu je skutečnost, že v řadě zemí je vysoká nezaměstnanost mládeže, ale zaměstnavatelé zároveň obtížně shánějí zaměstnance s těmi správnými dovednostmi.

| 2.3. | Tato situace vyžaduje nový přístup ke zlepšování základů zaměstnanosti a růstu s cílem rozvinout odborné dovednosti a kvalifikace, které jsou kvalitní a žádané na trhu práce, a dobře fungující trhy práce. |
| --- | --- |

2.3.

Tato situace vyžaduje nový přístup ke zlepšování základů zaměstnanosti a růstu s cílem rozvinout odborné dovednosti a kvalifikace, které jsou kvalitní a žádané na trhu práce, a dobře fungující trhy práce.

| 2.4. | Pokud jde o zkušenosti se začleňováním mladých lidí na trh práce, existují nicméně mezi jednotlivými členskými státy EU značné rozdíly. |
| --- | --- |

2.4.

Pokud jde o zkušenosti se začleňováním mladých lidí na trh práce, existují nicméně mezi jednotlivými členskými státy EU značné rozdíly.

| 2.5. | Lidé s odborným vzděláním tvoří v mnoha zemích většinu zaměstnanců soukromého sektoru, ale významnou roli hrají i v částech veřejného sektoru. Dnes se zhruba polovina studentů ve vyšším sekundárním vzdělávání v celé Evropě účastní programů OVP a zhruba čtvrtina z nich se účastní kombinovaného učení ve škole a v praxi (3). Klíčové úkoly ale spočívají v tom, aby se zvýšila kvalita a využitelnost OVP, a tím se tyto programy staly přitažlivější. |
| --- | --- |

2.5.

Lidé s odborným vzděláním tvoří v mnoha zemích většinu zaměstnanců soukromého sektoru, ale významnou roli hrají i v částech veřejného sektoru. Dnes se zhruba polovina studentů ve vyšším sekundárním vzdělávání v celé Evropě účastní programů OVP a zhruba čtvrtina z nich se účastní kombinovaného učení ve škole a v praxi (3). Klíčové úkoly ale spočívají v tom, aby se zvýšila kvalita a využitelnost OVP, a tím se tyto programy staly přitažlivější.

| 2.6. | EHSV v řadě svých stanovisek (4) zdůraznil význam vytváření správných podmínek pro mladé lidi s cílem zjednodušit přechod od vzdělání k zaměstnání, a to pomocí podpory možností zapojit se v rámci kvalitního OVP do různých forem duálních systémů odborného vzdělávání. |
| --- | --- |

2.6.

EHSV v řadě svých stanovisek (4) zdůraznil význam vytváření správných podmínek pro mladé lidi s cílem zjednodušit přechod od vzdělání k zaměstnání, a to pomocí podpory možností zapojit se v rámci kvalitního OVP do různých forem duálních systémů odborného vzdělávání.

| 2.7. | EHSV se domnívá, že je důležité zachovat tuto dynamiku a v jednotlivých členských státech ve spolupráci se sociálními partnery zajistit vhodné úpravy systémů OVP tak, aby se jejich součástí stala složka duálních systémů odborného vzdělávání. |
| --- | --- |

2.7.

EHSV se domnívá, že je důležité zachovat tuto dynamiku a v jednotlivých členských státech ve spolupráci se sociálními partnery zajistit vhodné úpravy systémů OVP tak, aby se jejich součástí stala složka duálních systémů odborného vzdělávání.

3.   Pochopení definic – duální systémy odborného vzdělávání v Evropě

| 3.1. | Toto stanovisko se zaměřuje na duální systémy odborného vzdělávání v oblasti OVP. Všeobecným pojmem duální systémy odborného vzdělávání se označují různé vnitrostátní modely. Podle střediska Cedefop duální systémy odborného vzdělávání kombinují období, kdy učení probíhá ve škole a v zařízení odborné přípravy či na pracovišti. Dualita se vztahuje nejen na učební postupy (školy a poskytovatelé OVP se podílejí na poskytování teoretické a praktické přípravy), ale také na jeho aktéry (veřejné a soukromé). |
| --- | --- |

3.1.

Toto stanovisko se zaměřuje na duální systémy odborného vzdělávání v oblasti OVP. Všeobecným pojmem duální systémy odborného vzdělávání se označují různé vnitrostátní modely. Podle střediska Cedefop duální systémy odborného vzdělávání kombinují období, kdy učení probíhá ve škole a v zařízení odborné přípravy či na pracovišti. Dualita se vztahuje nejen na učební postupy (školy a poskytovatelé OVP se podílejí na poskytování teoretické a praktické přípravy), ale také na jeho aktéry (veřejné a soukromé).

| 3.2. | Systémy vzdělávání, které zahrnují praktické aspekty, existují ve všech členských státech, ale liší se kvalitou, výsledky a rozsahem (5). Například: Kolik času se věnuje přípravě na pracovišti? Existuje smlouva mezi žákem a zaměstnavatelem? Je žák placen? Jaká je úloha sociálních partnerů? |
| --- | --- |

3.2.

Systémy vzdělávání, které zahrnují praktické aspekty, existují ve všech členských státech, ale liší se kvalitou, výsledky a rozsahem (5). Například: Kolik času se věnuje přípravě na pracovišti? Existuje smlouva mezi žákem a zaměstnavatelem? Je žák placen? Jaká je úloha sociálních partnerů?

| 3.3. | Neexistuje žádný jednotný nebo „nejlepší“ model; vývoj duálního systému závisí na řadě hospodářských a sociálních souvislostí. |
| --- | --- |

3.3.

Neexistuje žádný jednotný nebo „nejlepší“ model; vývoj duálního systému závisí na řadě hospodářských a sociálních souvislostí.

| 3.4. | V současnosti existují tři hlavní učební postupy OVP:






  — | učňovská příprava kombinuje a střídá přípravu na pracovišti se školním vzděláváním a vede k získání státem uznávané kvalifikace. Obvykle mezi zaměstnavatelem a učněm existuje smluvní vztah a učeň za svou práci pobírá plat (např. jako v Rakousku, Dánsku a Německu), |
| --- | --- | --- |

3.4.

V současnosti existují tři hlavní učební postupy OVP:

—

učňovská příprava kombinuje a střídá přípravu na pracovišti se školním vzděláváním a vede k získání státem uznávané kvalifikace. Obvykle mezi zaměstnavatelem a učněm existuje smluvní vztah a učeň za svou práci pobírá plat (např. jako v Rakousku, Dánsku a Německu),

| — | OVP ve škole doplněné o odbornou přípravu na pracovišti. Příprava na pracovišti probíhá v kratších obdobích (např. odborné nebo pracovní stáže) jako povinná nebo volitelná složka programů OVP a vede k dosažení formální kvalifikace, |
| --- | --- |

—

OVP ve škole doplněné o odbornou přípravu na pracovišti. Příprava na pracovišti probíhá v kratších obdobích (např. odborné nebo pracovní stáže) jako povinná nebo volitelná složka programů OVP a vede k dosažení formální kvalifikace,

| — | programy založené na školním vzdělávání. |
| --- | --- |

—

programy založené na školním vzdělávání.

| 3.5. | Je důležité se zaměřit na těsné propojení s pracovištěm a synergii, které by se měla vytvořit mezi studenty, teoretickým základem a praktickým učením a vývojem na pracovišti. |
| --- | --- |

3.5.

Je důležité se zaměřit na těsné propojení s pracovištěm a synergii, které by se měla vytvořit mezi studenty, teoretickým základem a praktickým učením a vývojem na pracovišti.

4.   Rámec evropské politiky

| 4.1. | Evropská rada na zasedání ve dnech 27. a 28. června 2013 (6) schválila novou strategii pro boj s nezaměstnaností mládeže, včetně cíle prosazovat „vysoce kvalitní učňovskou přípravu a učení se prací“. Dvacet dva členských států obdrželo konkrétní doporučení, jak přizpůsobit systémy OVP tak, že budou klást větší důraz na složky přípravy založené na praxi a na kvalitní učňovskou přípravu mladých lidí. |
| --- | --- |

4.1.

Evropská rada na zasedání ve dnech 27. a 28. června 2013 (6) schválila novou strategii pro boj s nezaměstnaností mládeže, včetně cíle prosazovat „vysoce kvalitní učňovskou přípravu a učení se prací“. Dvacet dva členských států obdrželo konkrétní doporučení, jak přizpůsobit systémy OVP tak, že budou klást větší důraz na složky přípravy založené na praxi a na kvalitní učňovskou přípravu mladých lidí.

| 4.2. | Na úrovni EU byla podniknuta řada opatření. Například byl přijat systém záruk pro mladé lidi, byly přiděleny finanční prostředky z ESF na rozvoj vnitrostátních systémů učňovského vzdělávání včetně duálních systémů odborného vzdělávání a byla založena Evropská aliance pro učňovskou přípravu. |
| --- | --- |

4.2.

Na úrovni EU byla podniknuta řada opatření. Například byl přijat systém záruk pro mladé lidi, byly přiděleny finanční prostředky z ESF na rozvoj vnitrostátních systémů učňovského vzdělávání včetně duálních systémů odborného vzdělávání a byla založena Evropská aliance pro učňovskou přípravu.

| 4.3. | Evropští sociální partneři ve svém akčním plánu pro zaměstnávání mladých lidí z června 2013 (7) také zdůraznili hodnotu učebních modelů zaměřených na praxi, jako jsou duální systémy odborného vzdělávání. |
| --- | --- |

4.3.

Evropští sociální partneři ve svém akčním plánu pro zaměstnávání mladých lidí z června 2013 (7) také zdůraznili hodnotu učebních modelů zaměřených na praxi, jako jsou duální systémy odborného vzdělávání.

| 4.4. | Lotyšské předsednictví jako součást přezkumu komuniké z Brugg podpořilo pět cílů. Prvním cílem bude podporovat učení zaměřené na praxi, se zvláštním důrazem na přípravu učňovského typu (8). |
| --- | --- |

4.4.

Lotyšské předsednictví jako součást přezkumu komuniké z Brugg podpořilo pět cílů. Prvním cílem bude podporovat učení zaměřené na praxi, se zvláštním důrazem na přípravu učňovského typu (8).

5.   Duální systémy odborného vzdělávání jako způsob budování cesty do pracovního života

| 5.1. | Studie kupříkladu střediska Cedefop a Evropské komise ukazují, že mezi duálně založenými systémy OVP a zaměstnaností mládeže existuje pozitivní souvislost (9). |
| --- | --- |

5.1.

Studie kupříkladu střediska Cedefop a Evropské komise ukazují, že mezi duálně založenými systémy OVP a zaměstnaností mládeže existuje pozitivní souvislost (9).

| 5.2. | Zkušenosti a čísla hovoří jasně a srozumitelně. Země s relevantními a atraktivními systémy odborné přípravy založenými na duálních principech si při začleňování mladých lidí na trh práce vedou lépe. Některé země, jako např. Rakousko, jsou také dobrým příkladem možností odborné přípravy pro znevýhodněné mladé lidi; např. je to pracovní asistence nebo učňovská záchranná síť. |
| --- | --- |

5.2.

Zkušenosti a čísla hovoří jasně a srozumitelně. Země s relevantními a atraktivními systémy odborné přípravy založenými na duálních principech si při začleňování mladých lidí na trh práce vedou lépe. Některé země, jako např. Rakousko, jsou také dobrým příkladem možností odborné přípravy pro znevýhodněné mladé lidi; např. je to pracovní asistence nebo učňovská záchranná síť.

| 5.3. | Dobře fungující duální systémy odborného vzdělávání poskytují mladým lidem prvotní pracovní zkušenost, čímž se pro podniky a budoucí zaměstnavatele stávají atraktivnějšími. V Německu více než 2/3 učňů po dokončení učňovské přípravy zůstává u stejného zaměstnavatele (10). Dánské statistiky (11) prokazují, že absolventi OVP jsou nejúspěšnější při hledání nového zaměstnání v případě propouštění a v mnoha případech zakládají své vlastní podniky. |
| --- | --- |

5.3.

Dobře fungující duální systémy odborného vzdělávání poskytují mladým lidem prvotní pracovní zkušenost, čímž se pro podniky a budoucí zaměstnavatele stávají atraktivnějšími. V Německu více než 2/3 učňů po dokončení učňovské přípravy zůstává u stejného zaměstnavatele (10). Dánské statistiky (11) prokazují, že absolventi OVP jsou nejúspěšnější při hledání nového zaměstnání v případě propouštění a v mnoha případech zakládají své vlastní podniky.

| 5.4. | Četní mladí lidé a jejich rodiče však nepovažují OVP a učňovskou přípravu za tak atraktivní jako akademické vzdělání, nebo se na ně hledí jen jako na tradiční zaměstnání modrých límečků. Zapomíná se na „konkurenceschopné znalosti“, které se dají v duálních systémech odborného vzdělávání získat. Mladí lidé tedy nemají jen jedinou možnost pracovního uplatnění, ale získají konkurenceschopné znalosti, které mohou dále rozvíjet. |
| --- | --- |

5.4.

Četní mladí lidé a jejich rodiče však nepovažují OVP a učňovskou přípravu za tak atraktivní jako akademické vzdělání, nebo se na ně hledí jen jako na tradiční zaměstnání modrých límečků. Zapomíná se na „konkurenceschopné znalosti“, které se dají v duálních systémech odborného vzdělávání získat. Mladí lidé tedy nemají jen jedinou možnost pracovního uplatnění, ale získají konkurenceschopné znalosti, které mohou dále rozvíjet.

| 5.5. | Při přezkumu strategie Evropa 2020 by Evropská unie měla zvážit, zda nestanovit cílový podíl studentů v OVP a v duálních systémech odborného vzdělávání. To by mohlo upoutat větší pozornost k silné stránce systémů duálního vzdělávání a učňovské přípravy, totiž k zaměstnatelnosti a inkluzívnosti. |
| --- | --- |

5.5.

Při přezkumu strategie Evropa 2020 by Evropská unie měla zvážit, zda nestanovit cílový podíl studentů v OVP a v duálních systémech odborného vzdělávání. To by mohlo upoutat větší pozornost k silné stránce systémů duálního vzdělávání a učňovské přípravy, totiž k zaměstnatelnosti a inkluzívnosti.

| 5.6. | Vytyčený cíl by měl být náročný, protože byla doložena kladná souvislost se zaměstnaností a je třeba brát v úvahu budoucí poptávku po kvalifikovaných pracovnících se střední kvalifikací na trhu práce. |
| --- | --- |

5.6.

Vytyčený cíl by měl být náročný, protože byla doložena kladná souvislost se zaměstnaností a je třeba brát v úvahu budoucí poptávku po kvalifikovaných pracovnících se střední kvalifikací na trhu práce.

| 5.7. | V zájmu zlepšení image a zvýšení přitažlivosti je potřebné společné úsilí škol, zařízení odborné přípravy, podniků, sociálních partnerů a politiků. Školy a zařízení OVP se musejí pružněji přizpůsobovat měnícím se potřebám trhu práce a ekonomiky. Za účelem prezentace dovedností a škol a inspirace mladých mužů a žen by mohly být podporovány soutěže v oblasti dovedností a pozitivní vzory. Někteří studenti a rodiče vnímají učňovskou přípravu jako slepou uličku. Tomu by mělo zamezit otevření cest k dalšímu vysokoškolskému vzdělání. Ke zvýšení přitažlivosti těchto systémů by mohlo přispět, kdyby se staly součástí programů pro vnitřní mobilitu v EU, jakým je např. Erasmus +. |
| --- | --- |

5.7.

V zájmu zlepšení image a zvýšení přitažlivosti je potřebné společné úsilí škol, zařízení odborné přípravy, podniků, sociálních partnerů a politiků. Školy a zařízení OVP se musejí pružněji přizpůsobovat měnícím se potřebám trhu práce a ekonomiky. Za účelem prezentace dovedností a škol a inspirace mladých mužů a žen by mohly být podporovány soutěže v oblasti dovedností a pozitivní vzory. Někteří studenti a rodiče vnímají učňovskou přípravu jako slepou uličku. Tomu by mělo zamezit otevření cest k dalšímu vysokoškolskému vzdělání. Ke zvýšení přitažlivosti těchto systémů by mohlo přispět, kdyby se staly součástí programů pro vnitřní mobilitu v EU, jakým je např. Erasmus +.

| 5.8. | Dobré a včasné profesní poradenství a konzultační služby jsou nezbytné k lepšímu pochopení a vnímání duálních systémů odborného vzdělávání. |
| --- | --- |

5.8.

Dobré a včasné profesní poradenství a konzultační služby jsou nezbytné k lepšímu pochopení a vnímání duálních systémů odborného vzdělávání.

| 5.9. | Zde mají také úlohu učitelé, kteří mohou duální systémy představit přitažlivěji a mají přímý vliv na to, jak mladí lidé vnímají OVP. Stát se učitelem OVP musí být rovněž považováno za lákavou nabídku. Jedním ze způsobů, jak zajistit, že se odborné a pedagogické dovednosti učitelů OVP neustále aktualizují, je zlepšit spolupráci mezi školami a podniky, aby učitelé znali aktuální požadavky podniku, používané pracovní postupy, nové technologie atd. |
| --- | --- |

5.9.

Zde mají také úlohu učitelé, kteří mohou duální systémy představit přitažlivěji a mají přímý vliv na to, jak mladí lidé vnímají OVP. Stát se učitelem OVP musí být rovněž považováno za lákavou nabídku. Jedním ze způsobů, jak zajistit, že se odborné a pedagogické dovednosti učitelů OVP neustále aktualizují, je zlepšit spolupráci mezi školami a podniky, aby učitelé znali aktuální požadavky podniku, používané pracovní postupy, nové technologie atd.

| 5.10. | V duálních systémech odborného vzdělávání je přítomnost kvalifikovaného a motivovaného zaměstnance vystupujícího v roli podnikového školitele nebo instruktora základním požadavkem pro zajištění kvality. Je třeba se více zaměřit na odpovědnost interních podnikových instruktorů. Jasnější a podrobnější popis kompetencí, kterých je třeba dosáhnout, může zkvalitnit učení se v praxi. |
| --- | --- |

5.10.

V duálních systémech odborného vzdělávání je přítomnost kvalifikovaného a motivovaného zaměstnance vystupujícího v roli podnikového školitele nebo instruktora základním požadavkem pro zajištění kvality. Je třeba se více zaměřit na odpovědnost interních podnikových instruktorů. Jasnější a podrobnější popis kompetencí, kterých je třeba dosáhnout, může zkvalitnit učení se v praxi.

6.   Průběžné monitorování a posuzování systémů a politik odborného vzdělávání a přípravy, založené na průkazných skutečnostech

| 6.1. | Z řady studií duálních systémů odborného vzdělávání vyplývá, že například německý, švýcarský a rakouský systém funguje dobře, jelikož mladým lidem poskytuje vhodnou přípravu a dobrý výchozí bod pro zapojení se do pracovního procesu. Neexistuje však „jeden nejlepší model“ – záměrem je identifikovat úspěšné struktury a postupy. |
| --- | --- |

6.1.

Z řady studií duálních systémů odborného vzdělávání vyplývá, že například německý, švýcarský a rakouský systém funguje dobře, jelikož mladým lidem poskytuje vhodnou přípravu a dobrý výchozí bod pro zapojení se do pracovního procesu. Neexistuje však „jeden nejlepší model“ – záměrem je identifikovat úspěšné struktury a postupy.

| 6.2. | Transparentnější informace o příčině, obsahu a výsledcích pomohou určit klíčové prvky, které charakterizují dobře fungující duální systémy odborného vzdělávání. Většina členských států a Cedefop sice shromažďují údaje o pracovním uplatnění absolventů OVP, ale tyto údaje by bylo možné rozsáhleji využít ke zlepšení systémů, a to včetně duálních systémů odborného vzdělávání. |
| --- | --- |

6.2.

Transparentnější informace o příčině, obsahu a výsledcích pomohou určit klíčové prvky, které charakterizují dobře fungující duální systémy odborného vzdělávání. Většina členských států a Cedefop sice shromažďují údaje o pracovním uplatnění absolventů OVP, ale tyto údaje by bylo možné rozsáhleji využít ke zlepšení systémů, a to včetně duálních systémů odborného vzdělávání.

| 6.3. | Podíl „učení v praxi“ by se například mohl používat jako proměnná v referenčním hodnocení zaměstnatelnosti v EU. Evropské referenční hodnocení v oblasti duálních systémů odborného vzdělávání by mohlo upozornit na korelaci duálních systémů odborného vzdělávání a zaměstnanosti mládeže. Údaje nezbytné k referenčnímu hodnocení by mohly být každoročně shromažďovány na základě šetření pracovních sil. |
| --- | --- |

6.3.

Podíl „učení v praxi“ by se například mohl používat jako proměnná v referenčním hodnocení zaměstnatelnosti v EU. Evropské referenční hodnocení v oblasti duálních systémů odborného vzdělávání by mohlo upozornit na korelaci duálních systémů odborného vzdělávání a zaměstnanosti mládeže. Údaje nezbytné k referenčnímu hodnocení by mohly být každoročně shromažďovány na základě šetření pracovních sil.

| 6.4. | Eurostat (Eurobarometr) by ve spolupráci s Cedefop mohl provést systematičtější studii mladých lidí, kteří dokončí OVP a mají poptávané dovednosti, a také toho, do jaké míry jim tyto dovednosti pomohly získat duální systémy odborného vzdělávání v podnicích. |
| --- | --- |

6.4.

Eurostat (Eurobarometr) by ve spolupráci s Cedefop mohl provést systematičtější studii mladých lidí, kteří dokončí OVP a mají poptávané dovednosti, a také toho, do jaké míry jim tyto dovednosti pomohly získat duální systémy odborného vzdělávání v podnicích.

| 6.5. | Mohlo by být užitečné shromáždit srovnatelné vnitrostátní údaje, na základě kterých by mohla být vyhodnocena výkonnost jednotlivých zemí, pokud jde o provádění a výsledky různých evropských duálních systémů odborného vzdělávání. Středisko Cedefop, Eurostat a Komise již v rámci strategie Evropa 2020 a kodaňské strategie tyto údaje shromažďují, EU ale potřebuje komplexní nástroj, který by zachytil pokrok a rovněž dopady reforem, které za účelem zlepšení výkonnosti a kvality vnitrostátních systémů OVP řada členských států provádí.
  EHSV navrhuje, aby se tento nástroj posuzování kvality zabýval minimálně těmito koncepčními otázkami:






  — | jak a proč vede duální systém odborného vzdělávání k vyšší zaměstnanosti? |
| --- | --- | --- |

6.5.

Mohlo by být užitečné shromáždit srovnatelné vnitrostátní údaje, na základě kterých by mohla být vyhodnocena výkonnost jednotlivých zemí, pokud jde o provádění a výsledky různých evropských duálních systémů odborného vzdělávání. Středisko Cedefop, Eurostat a Komise již v rámci strategie Evropa 2020 a kodaňské strategie tyto údaje shromažďují, EU ale potřebuje komplexní nástroj, který by zachytil pokrok a rovněž dopady reforem, které za účelem zlepšení výkonnosti a kvality vnitrostátních systémů OVP řada členských států provádí.

EHSV navrhuje, aby se tento nástroj posuzování kvality zabýval minimálně těmito koncepčními otázkami:

—

jak a proč vede duální systém odborného vzdělávání k vyšší zaměstnanosti?

| — | vede duální systém odborného vzdělávání ke snižování napětí na trhu práce, například ke kratším obdobím nezaměstnanosti a lepšímu uspokojování poptávky po dovednostech? |
| --- | --- |

—

vede duální systém odborného vzdělávání ke snižování napětí na trhu práce, například ke kratším obdobím nezaměstnanosti a lepšímu uspokojování poptávky po dovednostech?

| — | jak může duální systém odborného vzdělávání vést k vyšší mobilitě, a to jak v rámci jednotlivých odvětví, tak i mezi nimi? |
| --- | --- |

—

jak může duální systém odborného vzdělávání vést k vyšší mobilitě, a to jak v rámci jednotlivých odvětví, tak i mezi nimi?

| 6.6. | Časově vymezený soubor relativně jasných parametrů by mohl sloužit jako odrazový můstek pro kvalitativnější analýzy a zároveň by mohl být použit k monitorování vývoje v jednotlivých zemích, pokud se jedná o přizpůsobování systému OVP zásadám a přínosům duálního systému odborného vzdělávání. Taková datová platforma by mohla přispět rovněž k práci Evropské aliance pro učňovskou přípravu a k práci evropského referenčního rámce pro zajišťování kvality v oblasti odborného vzdělávání a přípravy (EQUAVET). |
| --- | --- |

6.6.

Časově vymezený soubor relativně jasných parametrů by mohl sloužit jako odrazový můstek pro kvalitativnější analýzy a zároveň by mohl být použit k monitorování vývoje v jednotlivých zemích, pokud se jedná o přizpůsobování systému OVP zásadám a přínosům duálního systému odborného vzdělávání. Taková datová platforma by mohla přispět rovněž k práci Evropské aliance pro učňovskou přípravu a k práci evropského referenčního rámce pro zajišťování kvality v oblasti odborného vzdělávání a přípravy (EQUAVET).

7.   Lepší výkonnost vnitrostátních duálních systémů odborného vzdělávání a zapojení podniků

| 7.1. | Řada výzev stále ještě není brána vážně, například pokud jde o kvalitu přípravy a relevantnost pro podniky. |
| --- | --- |

7.1.

Řada výzev stále ještě není brána vážně, například pokud jde o kvalitu přípravy a relevantnost pro podniky.

| 7.2. | Učňovské vzdělávání hraje důležitou roli při uspokojování potřeb podniků z hlediska dovedností a zároveň pomáhá mladým lidem vstoupit na trh práce. Učňovské vzdělávání nabízí zaměstnavatelům řadu výhod – mezi ně patří skutečnost, že jsou-li učni připravování přímo v podniku, jejich dovednosti lépe odpovídají potřebám podniku – a také nové vědomosti a perspektivy. Plnohodnotné učňovské vzdělávání s sebou nese řadu práv a povinností pro všechny zúčastněné. |
| --- | --- |

7.2.

Učňovské vzdělávání hraje důležitou roli při uspokojování potřeb podniků z hlediska dovedností a zároveň pomáhá mladým lidem vstoupit na trh práce. Učňovské vzdělávání nabízí zaměstnavatelům řadu výhod – mezi ně patří skutečnost, že jsou-li učni připravování přímo v podniku, jejich dovednosti lépe odpovídají potřebám podniku – a také nové vědomosti a perspektivy. Plnohodnotné učňovské vzdělávání s sebou nese řadu práv a povinností pro všechny zúčastněné.

| 7.3. | Podniky toto musí vnímat jako investici do budoucích kvalifikovaných lidských zdrojů a přijmout odpovědnost za skutečnou přípravu mladého člověka. Mají-li však podniky – včetně malých a středních podniků – vnímat učňovské vzdělávání jako investici, je třeba ustanovit opatření, která jim umožní se na systému více podílet, včetně přípravy osnov. |
| --- | --- |

7.3.

Podniky toto musí vnímat jako investici do budoucích kvalifikovaných lidských zdrojů a přijmout odpovědnost za skutečnou přípravu mladého člověka. Mají-li však podniky – včetně malých a středních podniků – vnímat učňovské vzdělávání jako investici, je třeba ustanovit opatření, která jim umožní se na systému více podílet, včetně přípravy osnov.

| 7.4. | Někteří zaměstnavatelé se obávají, že náklady na učňovské vzdělávání převyšují přínosy, tento způsob uvažování je však třeba zpochybnit. Analýza výnosů a nákladů provedená v případě Švýcarska ukazuje, že přínos učně k produkci převyšuje náklady na jeho přípravu (včetně mzdy učně) o více než 6 000 EUR (12) a BUSINESSEUROPE v současné době provádí studii výnosů a nákladů na učňovské vzdělávání. |
| --- | --- |

7.4.

Někteří zaměstnavatelé se obávají, že náklady na učňovské vzdělávání převyšují přínosy, tento způsob uvažování je však třeba zpochybnit. Analýza výnosů a nákladů provedená v případě Švýcarska ukazuje, že přínos učně k produkci převyšuje náklady na jeho přípravu (včetně mzdy učně) o více než 6 000 EUR (12) a BUSINESSEUROPE v současné době provádí studii výnosů a nákladů na učňovské vzdělávání.

| 7.5. | V některých zemích byly zřízeny fondy pro sdílení zátěže podniků, kde společnosti uhradí určitou částku do fondu jako kompenzaci za hodiny strávené ve škole nebo za náklady na dopravu (v Dánsku Arbejdsgivernes uddannelsesbidrag). V Rakousku společnosti mohou získat bonus za přípravu dobře hodnocených učňů. V Rakousku (Vorarlbersko) existuje model sdílení zátěže, v jehož rámci společnosti platí 0,2 promile celkových mzdových nákladů učňů do fondu odborné přípravy. Po kontrole odborné přípravy po 18 měsících je vzorným podnikům poskytujícím odbornou přípravu vrácena prémie. |
| --- | --- |

7.5.

V některých zemích byly zřízeny fondy pro sdílení zátěže podniků, kde společnosti uhradí určitou částku do fondu jako kompenzaci za hodiny strávené ve škole nebo za náklady na dopravu (v Dánsku Arbejdsgivernes uddannelsesbidrag). V Rakousku společnosti mohou získat bonus za přípravu dobře hodnocených učňů. V Rakousku (Vorarlbersko) existuje model sdílení zátěže, v jehož rámci společnosti platí 0,2 promile celkových mzdových nákladů učňů do fondu odborné přípravy. Po kontrole odborné přípravy po 18 měsících je vzorným podnikům poskytujícím odbornou přípravu vrácena prémie.

| 7.6. | Poměr výnosů a nákladů se však může v rámci jednotlivých odvětví a různých systémů OVP lišit. Proto je nutné, aby byly jednotlivé vnitrostátní systémy průběžně posuzovány a v případě potřeby přizpůsobeny, aby přispívaly ke konkurenceschopnosti evropských podniků. Srovnatelnější a kvalitnější nástroje pro hodnocení mohou členským státům v tomto ohledu pomoci. |
| --- | --- |

7.6.

Poměr výnosů a nákladů se však může v rámci jednotlivých odvětví a různých systémů OVP lišit. Proto je nutné, aby byly jednotlivé vnitrostátní systémy průběžně posuzovány a v případě potřeby přizpůsobeny, aby přispívaly ke konkurenceschopnosti evropských podniků. Srovnatelnější a kvalitnější nástroje pro hodnocení mohou členským státům v tomto ohledu pomoci.

| 7.7. | Stejně důležité je v tomto případě i zajištění kvality a posuzování učňovského vzdělávání a duálních systémů odborného vzdělávání včetně pracovních podmínek; zde mohou hrát roli i sociální partneři. Sociální partneři musí být zapojeni především do navrhování vnitrostátního uspořádání duálních systémů odborného vzdělávání a s využitím vhodných tradičních forem kolektivního vyjednávání napomoci kvalitnímu učňovskému vzdělávání a dalším systémům zaměřeným na praxi. Odborové svazy a zástupci odborů rovněž mohou hrát podstatnější úlohu při přípravě mladých lidí a v oblasti příznivých životních podmínek. |
| --- | --- |

7.7.

Stejně důležité je v tomto případě i zajištění kvality a posuzování učňovského vzdělávání a duálních systémů odborného vzdělávání včetně pracovních podmínek; zde mohou hrát roli i sociální partneři. Sociální partneři musí být zapojeni především do navrhování vnitrostátního uspořádání duálních systémů odborného vzdělávání a s využitím vhodných tradičních forem kolektivního vyjednávání napomoci kvalitnímu učňovskému vzdělávání a dalším systémům zaměřeným na praxi. Odborové svazy a zástupci odborů rovněž mohou hrát podstatnější úlohu při přípravě mladých lidí a v oblasti příznivých životních podmínek.

V Bruselu dne 16. září 2015.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  Eurostat, březen 2015, Facts and figures youth unemployment.

1

(2)  Eurostat [tesem150], 2014.

2

(3)  Evropská komise, Education and Training, zpráva z listopadu 2014.

3

(4)  Například:

4

| — | Stanovisko EHSV Postsekundární odborné vzdělávání a příprava jako atraktivní alternativa k vysokoškolskému vzdělávání (Úř. věst. C 68, 6.3.2012, s. 1). |
| --- | --- |

—

Stanovisko EHSV Postsekundární odborné vzdělávání a příprava jako atraktivní alternativa k vysokoškolskému vzdělávání (Úř. věst. C 68, 6.3.2012, s. 1).

| — | Stanovisko EHSV Kvalitní rámec pro stáže (Úř. věst. C 214, 8.7.2014, s. 36). |
| --- | --- |

—

Stanovisko EHSV Kvalitní rámec pro stáže (Úř. věst. C 214, 8.7.2014, s. 36).

| — | Stanovisko EHSV Zaměstnatelnost mladých lidí – sladění vzdělávání s potřebami průmyslu v době úsporných opatření (Úř. věst. C 311, 12.9.2014, s. 7). |
| --- | --- |

—

Stanovisko EHSV Zaměstnatelnost mladých lidí – sladění vzdělávání s potřebami průmyslu v době úsporných opatření (Úř. věst. C 311, 12.9.2014, s. 7).

| — | Stanovisko Opatření na podporu zaměstnanosti mladých lidí – osvědčené postupy (Úř. věst. C 424, 26.11.2014, s. 1). |
| --- | --- |

—

Stanovisko Opatření na podporu zaměstnanosti mladých lidí – osvědčené postupy (Úř. věst. C 424, 26.11.2014, s. 1).

(5)  Studie Evropského parlamentu Dual education: a bridge over troubled waters, červen 2014.

5

(6)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-104-2013-EXT-1/cs/pdf

6

(7)  https://www.etuc.org/sites/www.etuc.org/files/201306_Framework_of_Actions_Youth_Employment_1.pdf

7

(8)  Závěry předsednictví z Rigy z 22. června 2015.

8

(9)  Například Cedefop Labour market outcomes of VET in Europe, 2013, European Commission, Education and training Monitor 2014 a OECD, Learning for Jobs, reviews of VET 2010.

9

(10)  Germany Trade & Invest, DIHK, Spolkové ministerstvo pro vzdělávání a výzkum, IAB, Spolkový statistický úřad, 2013.

10

(11)  http://www.da.dk/bilag/AMR09%2CArbejdsmarkedsrapport%202009.pdf

11

(12)  DOKUMENT EENEE 3/2012 LISTOPAD 2012, „Apprenticeship Training Can Be Profitable for Firms and Apprentices Alike“ (Učňovská příprava může být přínosem pro firmy i učně), autor: Stefan C. Wolter, Univerzita v Bernu.

12

---

| 15.1.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 13/63 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 13/63

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Boj proti korupci v EU – reakce na obavy podniků a občanské společnosti

(stanovisko z vlastní iniciativy)

(2016/C 013/11)

| Zpravodaj: | Filip HAMRO-DROTZ |
| --- | --- |
| Spoluzpravodaj: | PIERRE GENDRE |

Zpravodaj:

Filip HAMRO-DROTZ

Spoluzpravodaj:

PIERRE GENDRE

Dne 16. října 2014 se Evropský hospodářský a sociální výbor, v souladu s čl. 29 odst. 2 jednacího řádu, rozhodl vypracovat stanovisko z vlastní iniciativy k tématu

Boj proti korupci v EU – reakce na obavy podniků a občanské společnosti.

Poradní komise pro průmyslové změny (CCMI), kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 15. července 2015.

Na 510. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 16. a 17. září 2015 (jednání dne 16. září 2015), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 184 hlasy pro, 1 člen se zdržel hlasování.

1.   Doporučení

| 1.1. | EU by měla neprodleně vypracovat logicky provázanou a komplexní pětiletou protikorupční strategii a doprovodný akční plán, jež by podpořili předsedové Evropské komise, Evropského parlamentu a Evropské rady. Předsednictví Rady a instituce EU by se měly ve svých programech a v interinstitucionální spolupráci zavázat ke sledování jasných cílů týkajících se boje proti korupci. Měly by svou agendu orientovat do budoucna a měly by se zaměřit na průřezové aspekty potírání korupce v EU a ve vnějších vztazích EU, na intenzivnější pomoc členským státům a lepší nadnárodní spolupráci, na posílení integrity institucí a ochranu finančních zájmů EU. K hlavním cílům všech politik EU by měla patřit podpora transparentnosti a předcházení korupci. V této strategii by měla být zohledněna doporučení uvedená v tomto stanovisku. |
| --- | --- |

1.1.

EU by měla neprodleně vypracovat logicky provázanou a komplexní pětiletou protikorupční strategii a doprovodný akční plán, jež by podpořili předsedové Evropské komise, Evropského parlamentu a Evropské rady. Předsednictví Rady a instituce EU by se měly ve svých programech a v interinstitucionální spolupráci zavázat ke sledování jasných cílů týkajících se boje proti korupci. Měly by svou agendu orientovat do budoucna a měly by se zaměřit na průřezové aspekty potírání korupce v EU a ve vnějších vztazích EU, na intenzivnější pomoc členským státům a lepší nadnárodní spolupráci, na posílení integrity institucí a ochranu finančních zájmů EU. K hlavním cílům všech politik EU by měla patřit podpora transparentnosti a předcházení korupci. V této strategii by měla být zohledněna doporučení uvedená v tomto stanovisku.

| 1.1.1. | Naprostou prioritou by měla být pomoc členským státům v jejich snaze o zavádění a prosazování stávajících vnitrostátních, evropských a mezinárodních nástrojů. |
| --- | --- |

1.1.1.

Naprostou prioritou by měla být pomoc členským státům v jejich snaze o zavádění a prosazování stávajících vnitrostátních, evropských a mezinárodních nástrojů.

| 1.1.2. | Pokrok v provádění této strategie by se měl posuzovat v rámci evropského semestru, přičemž by měly být brány v potaz zprávy Komise o boji proti korupci a pravidelné průzkumy. K rozšířenosti korupce by EU měla přihlížet i při monitorování toho, nakolik jsou v jejích členských státech dodržovány zásady právního státu, a měla by ji výslovně zařadit mezi podmínky programů hospodářské podpory, jež byly dohodnuty s členskými státy a třetími zeměmi. |
| --- | --- |

1.1.2.

Pokrok v provádění této strategie by se měl posuzovat v rámci evropského semestru, přičemž by měly být brány v potaz zprávy Komise o boji proti korupci a pravidelné průzkumy. K rozšířenosti korupce by EU měla přihlížet i při monitorování toho, nakolik jsou v jejích členských státech dodržovány zásady právního státu, a měla by ji výslovně zařadit mezi podmínky programů hospodářské podpory, jež byly dohodnuty s členskými státy a třetími zeměmi.

| 1.2. | Hlavní součástí strategie by měla být lepší a inkluzivní nadnárodní spolupráce v oblasti boje proti korupci: |
| --- | --- |

1.2.

Hlavní součástí strategie by měla být lepší a inkluzivní nadnárodní spolupráce v oblasti boje proti korupci:

| 1.2.1. | Evropská komise a členské státy EU by měly posílit nadnárodní spolupráci v oblasti potírání korupce (v rámci obnovené strategie vnitřní bezpečnosti EU na období 2015–2020, COM(2015) 185), zvýšit koordinaci mezi příslušnými orgány (OLAF, Eurojust, Europol, veřejný ochránce práv, Účetní dvůr) a zajistit účinné řízení evropské sítě pro boj proti korupci (EACN). Měly by rozšířit výměnu osvědčených postupů a posílit koordinaci a spolupráci mezi veřejnými žalobci v jednotlivých zemích v případech přeshraniční trestné činnosti, například co se týče získávání majetku pocházejícího z trestné činnosti a jeho repatriace. |
| --- | --- |

1.2.1.

Evropská komise a členské státy EU by měly posílit nadnárodní spolupráci v oblasti potírání korupce (v rámci obnovené strategie vnitřní bezpečnosti EU na období 2015–2020, COM(2015) 185), zvýšit koordinaci mezi příslušnými orgány (OLAF, Eurojust, Europol, veřejný ochránce práv, Účetní dvůr) a zajistit účinné řízení evropské sítě pro boj proti korupci (EACN). Měly by rozšířit výměnu osvědčených postupů a posílit koordinaci a spolupráci mezi veřejnými žalobci v jednotlivých zemích v případech přeshraniční trestné činnosti, například co se týče získávání majetku pocházejícího z trestné činnosti a jeho repatriace.

| 1.2.2. | Přední roli hraje Evropská rada, která může boj proti korupci podpořit tím, že:






  — | zavede programy zaměřené na zvyšování povědomí a vzdělávání v členských státech, pokud jde o význam integrity ve společnosti a v hospodářství, charakter a míru výskytu korupce v politice, soudnictví a ve veřejné správě a to, jakým způsobem se korupce podílí na potlačování svobody sdělovacích prostředků, šíření organizované trestné činnosti a oslabování konkurenceschopnosti. Dále by měla zahájit věcnou diskusi o budoucnosti demokratické správy věcí veřejných v Evropě; |
| --- | --- | --- |

1.2.2.

Přední roli hraje Evropská rada, která může boj proti korupci podpořit tím, že:

—

zavede programy zaměřené na zvyšování povědomí a vzdělávání v členských státech, pokud jde o význam integrity ve společnosti a v hospodářství, charakter a míru výskytu korupce v politice, soudnictví a ve veřejné správě a to, jakým způsobem se korupce podílí na potlačování svobody sdělovacích prostředků, šíření organizované trestné činnosti a oslabování konkurenceschopnosti. Dále by měla zahájit věcnou diskusi o budoucnosti demokratické správy věcí veřejných v Evropě;

| — | podpoří a zavede posílená opatření pro předcházení korupci, v této souvislosti rovněž podnítí činnost vedoucí k přezkumu a podpoře provádění Úmluvy OSN proti korupci v EU (v souladu s článkem 63 Úmluvy OSN proti korupci a usnesením 3/1); |
| --- | --- |

—

podpoří a zavede posílená opatření pro předcházení korupci, v této souvislosti rovněž podnítí činnost vedoucí k přezkumu a podpoře provádění Úmluvy OSN proti korupci v EU (v souladu s článkem 63 Úmluvy OSN proti korupci a usnesením 3/1);

| — | zintenzivní úsilí o sbližování vnitrostátních trestněprávních předpisů tam, kde tyto předpisy brání účinnému vyšetřování a stíhání případů korupce. Zvláštní pozornost by měla být věnována harmonizaci definicí korupce a střetů zájmů. Toho by se dalo nejlépe dosáhnout prostřednictvím právních předpisů EU nebo rámců, jako je otevřená metoda koordinace, s cílem identifikovat legislativní rámce, jimiž by se členské státy mohly řídit; |
| --- | --- |

—

zintenzivní úsilí o sbližování vnitrostátních trestněprávních předpisů tam, kde tyto předpisy brání účinnému vyšetřování a stíhání případů korupce. Zvláštní pozornost by měla být věnována harmonizaci definicí korupce a střetů zájmů. Toho by se dalo nejlépe dosáhnout prostřednictvím právních předpisů EU nebo rámců, jako je otevřená metoda koordinace, s cílem identifikovat legislativní rámce, jimiž by se členské státy mohly řídit;

| — | neprodleně schválí nařízení o zřízení Úřadu evropského veřejného žalobce a přepracované nařízení týkající se Eurojustu. |
| --- | --- |

—

neprodleně schválí nařízení o zřízení Úřadu evropského veřejného žalobce a přepracované nařízení týkající se Eurojustu.

| 1.2.3. | Trojstranná sociální vrcholná schůzka by se v souladu s články 152–155 SFEU měla zabývat tím, jak by sociální dialog na horizontální i odvětvové úrovni mohl přispět k úsilí o předcházení korupci a o její potírání. |
| --- | --- |

1.2.3.

Trojstranná sociální vrcholná schůzka by se v souladu s články 152–155 SFEU měla zabývat tím, jak by sociální dialog na horizontální i odvětvové úrovni mohl přispět k úsilí o předcházení korupci a o její potírání.

| 1.2.4. | V souvislosti s účastí v protikorupčních iniciativách EU je třeba posílit konzultaci a zapojení občanské společnosti (v souladu s článkem 11 SFEU) a také Evropského hospodářského a sociálního výboru a Evropského výboru regionů. |
| --- | --- |

1.2.4.

V souvislosti s účastí v protikorupčních iniciativách EU je třeba posílit konzultaci a zapojení občanské společnosti (v souladu s článkem 11 SFEU) a také Evropského hospodářského a sociálního výboru a Evropského výboru regionů.

| 1.2.5. | Instituce EU a příslušné orgány by ve spolupráci s členskými státy měly zintenzivnit opatření zaměřená na zvyšování povědomí veřejnosti o tom, jak se mohou občané na boji proti korupci podílet, přičemž by měly upozornit na práva a opravné prostředky, jež skýtá právo EU. Bude třeba uskutečnit informační kampaň zaměřenou na hromadné sdělovací prostředky, která občanům objasní například to, jakými způsoby mohou oznámit podezření na korupci a zneužití finančních prostředků EU. Současně by se mělo transparentněji informovat o tom, jak jsou prostředky EU vynakládány. |
| --- | --- |

1.2.5.

Instituce EU a příslušné orgány by ve spolupráci s členskými státy měly zintenzivnit opatření zaměřená na zvyšování povědomí veřejnosti o tom, jak se mohou občané na boji proti korupci podílet, přičemž by měly upozornit na práva a opravné prostředky, jež skýtá právo EU. Bude třeba uskutečnit informační kampaň zaměřenou na hromadné sdělovací prostředky, která občanům objasní například to, jakými způsoby mohou oznámit podezření na korupci a zneužití finančních prostředků EU. Současně by se mělo transparentněji informovat o tom, jak jsou prostředky EU vynakládány.

| 1.3. | EU by – vedle legislativních opatření – měla zavést a podporovat alternativní opatření, aby prosadila přijetí a uplatňování kodexů a standardů pro dodržování pravidel a potírání úplatkářství a korupce v jednotlivých podnicích v souladu s mezinárodními, odvětvovými a evropskými nástroji a pokyny. Při uplatňování etických kodexů (které by měly rovněž zahrnovat odpovídající ustanovení o oznamování korupce) v jednotlivých podnicích by měly být transparentním a inkluzivním způsobem zapojeny příslušné zainteresované strany, včetně zaměstnanců. Od podniků z celého světa by se mělo vyžadovat, aby zavedly protikorupční systém řízení, pokud chtějí být vybrány pro projekty financované z prostředků EU. |
| --- | --- |

1.3.

EU by – vedle legislativních opatření – měla zavést a podporovat alternativní opatření, aby prosadila přijetí a uplatňování kodexů a standardů pro dodržování pravidel a potírání úplatkářství a korupce v jednotlivých podnicích v souladu s mezinárodními, odvětvovými a evropskými nástroji a pokyny. Při uplatňování etických kodexů (které by měly rovněž zahrnovat odpovídající ustanovení o oznamování korupce) v jednotlivých podnicích by měly být transparentním a inkluzivním způsobem zapojeny příslušné zainteresované strany, včetně zaměstnanců. Od podniků z celého světa by se mělo vyžadovat, aby zavedly protikorupční systém řízení, pokud chtějí být vybrány pro projekty financované z prostředků EU.

| 1.3.1. | EU by rovněž měla využít prodloužení platnosti strategie EU v oblasti odpovědnosti podniků k tomu, aby s pomocí podniků, sociálních partnerů a obchodních sdružení prozkoumala, jak by se daly všeobecně rozšířit osvědčené postupy týkající se řízení podniků a etiky. |
| --- | --- |

1.3.1.

EU by rovněž měla využít prodloužení platnosti strategie EU v oblasti odpovědnosti podniků k tomu, aby s pomocí podniků, sociálních partnerů a obchodních sdružení prozkoumala, jak by se daly všeobecně rozšířit osvědčené postupy týkající se řízení podniků a etiky.

| 1.3.2. | Je třeba uvítat nedávno vydanou směrnici o uvádění nefinančních informací, která od velkých podniků v EU vyžaduje, aby podávaly zprávy o dodržování pravidel a o etických normách. Tato směrnice by měla podniky motivovat k tomu, aby dbaly na dodržování protikorupčních standardů, jakož i odpovídajících mechanismů varování v celém svém dodavatelském řetězci a aby i malé a střední podniky přijaly přiměřená opatření. |
| --- | --- |

1.3.2.

Je třeba uvítat nedávno vydanou směrnici o uvádění nefinančních informací, která od velkých podniků v EU vyžaduje, aby podávaly zprávy o dodržování pravidel a o etických normách. Tato směrnice by měla podniky motivovat k tomu, aby dbaly na dodržování protikorupčních standardů, jakož i odpovídajících mechanismů varování v celém svém dodavatelském řetězci a aby i malé a střední podniky přijaly přiměřená opatření.

| 1.3.2.1. | Týká se to především dodávek přírodních zdrojů, u nichž často vzniká riziko korupce. EU může vycházet z osvědčených postupů v oblasti lesnictví a z regulačních přístupů k tzv. „konfliktním minerálům“ uplatňovaných v USA. Evropská komise by v této souvislosti měla zajistit důsledný přístup při přezkumu své strategie v oblasti surovin. Měla by rovněž spolupracovat se zástupci podniků na evropské úrovni s cílem vypracovat soudržný a důsledný přístup k odstraňování korupce z dodavatelského řetězce. |
| --- | --- |

1.3.2.1.

Týká se to především dodávek přírodních zdrojů, u nichž často vzniká riziko korupce. EU může vycházet z osvědčených postupů v oblasti lesnictví a z regulačních přístupů k tzv. „konfliktním minerálům“ uplatňovaných v USA. Evropská komise by v této souvislosti měla zajistit důsledný přístup při přezkumu své strategie v oblasti surovin. Měla by rovněž spolupracovat se zástupci podniků na evropské úrovni s cílem vypracovat soudržný a důsledný přístup k odstraňování korupce z dodavatelského řetězce.

| 1.4. | Evropská komise by měla znovu přezkoumat směrnice o zadávání veřejných zakázek, přičemž by se měla zamyslet obzvláště nad tím, jak by se dala zvýšit transparentnost a spolehlivost postupů. Měla by proaktivně sledovat, jak členské státy uplatňují platné předpisy o předcházení střetům zájmů a protekcionářství (a to i na regionální a místní úrovni), a v případě potřeby by měla poskytovat podrobnější instrukce. Pravidla pro zadávání veřejných zakázek by se měla vztahovat na všechny podniky bez ohledu na jejich původ. |
| --- | --- |

1.4.

Evropská komise by měla znovu přezkoumat směrnice o zadávání veřejných zakázek, přičemž by se měla zamyslet obzvláště nad tím, jak by se dala zvýšit transparentnost a spolehlivost postupů. Měla by proaktivně sledovat, jak členské státy uplatňují platné předpisy o předcházení střetům zájmů a protekcionářství (a to i na regionální a místní úrovni), a v případě potřeby by měla poskytovat podrobnější instrukce. Pravidla pro zadávání veřejných zakázek by se měla vztahovat na všechny podniky bez ohledu na jejich původ.

| 1.4.1. | Evropská komise by měla zajistit vhodné způsoby pro oznamování korupce v postupech zadávání veřejných zakázek na celostátní a místní úrovni a lepší možnosti, jak se domáhat zjednání nápravy, a to i ze strany jiných subjektů než těch, jichž se to bezprostředně dotýká. EU a členské státy by v těchto postupech měly prosazovat vysokou míru transparentnosti. Je potěšující, že se elektronické zadávání zakázek stane standardem. Je třeba zvýšit povědomí o tom, že informace týkající se zadávacího řízení a vítězných nabídek jsou zveřejňovány na elektronické platformě Evropské unie TED (Tenders Electronic Daily) ve snadno přístupných a analyzovatelných formátech. |
| --- | --- |

1.4.1.

Evropská komise by měla zajistit vhodné způsoby pro oznamování korupce v postupech zadávání veřejných zakázek na celostátní a místní úrovni a lepší možnosti, jak se domáhat zjednání nápravy, a to i ze strany jiných subjektů než těch, jichž se to bezprostředně dotýká. EU a členské státy by v těchto postupech měly prosazovat vysokou míru transparentnosti. Je potěšující, že se elektronické zadávání zakázek stane standardem. Je třeba zvýšit povědomí o tom, že informace týkající se zadávacího řízení a vítězných nabídek jsou zveřejňovány na elektronické platformě Evropské unie TED (Tenders Electronic Daily) ve snadno přístupných a analyzovatelných formátech.

| 1.4.2. | Podniky, jež se ucházejí o veřejnou zakázku, by měly poskytnout údaje o svých vlastnících, včetně skutečného majitele. Velké podniky účastnící se zadávacího řízení by měly disponovat solidním kodexem chování proti podplácení a korupci (v souladu s mezinárodními, evropskými a odvětvovými nástroji či pokyny). Při zveřejňování informací by měla být respektována ochrana obchodního tajemství (viz stanovisko EHSV INT/145) a neměly by mu bránit rozdíly ve vnitrostátních předpisech týkajících se ochrany údajů. |
| --- | --- |

1.4.2.

Podniky, jež se ucházejí o veřejnou zakázku, by měly poskytnout údaje o svých vlastnících, včetně skutečného majitele. Velké podniky účastnící se zadávacího řízení by měly disponovat solidním kodexem chování proti podplácení a korupci (v souladu s mezinárodními, evropskými a odvětvovými nástroji či pokyny). Při zveřejňování informací by měla být respektována ochrana obchodního tajemství (viz stanovisko EHSV INT/145) a neměly by mu bránit rozdíly ve vnitrostátních předpisech týkajících se ochrany údajů.

| 1.4.3. | EU by měla podněcovat k tomu, aby se v zájmu odrazení od korupce přistupovalo k sankcím, přičemž nejzazší sankcí by mělo být vyloučení ze zadávacího řízení na přiměřenou dobu, a k odpovídajícím opatřením u osob pracujících ve veřejném sektoru. Evropská komise, Evropská investiční banka a členské státy EU by měly zřídit celounijní systém vzájemného vylučování, který by spojoval vylučovací systémy na evropské a na vnitrostátní úrovni a zajistil, aby se osoby, jež se dopustily korupce, nemohly ucházet o veřejné zakázky v EU, jak to stanoví nové směrnice EU o zadávání zakázek (2014/24 a 25). Stejné důsledky by měly nést osoby pracující ve veřejném sektoru. O takovém vyloučení by se mělo uvažovat především v případech, kdy byl daný podnik odsouzen za protiprávní jednání nebo nezavedl preventivní protikorupční opatření. Tento systém by měl být shovívavý k podnikům, jež uskutečnily reformy a podnikly náležité kroky s cílem předejít korupčnímu jednání (samoočistný proces). Je třeba propagovat uzavírání „paktů o integritě“, v nichž se veřejné orgány a podniky zavážou uplatňovat při zadávání veřejných zakázek vyšší standardy transparentnosti a integrity. Bedlivější pozornost je nutné věnovat etickému chování a respektování pravidel ve státních podnicích a ve veřejné správě, a to na celostátní i na regionální a místní úrovni. |
| --- | --- |

1.4.3.

EU by měla podněcovat k tomu, aby se v zájmu odrazení od korupce přistupovalo k sankcím, přičemž nejzazší sankcí by mělo být vyloučení ze zadávacího řízení na přiměřenou dobu, a k odpovídajícím opatřením u osob pracujících ve veřejném sektoru. Evropská komise, Evropská investiční banka a členské státy EU by měly zřídit celounijní systém vzájemného vylučování, který by spojoval vylučovací systémy na evropské a na vnitrostátní úrovni a zajistil, aby se osoby, jež se dopustily korupce, nemohly ucházet o veřejné zakázky v EU, jak to stanoví nové směrnice EU o zadávání zakázek (2014/24 a 25). Stejné důsledky by měly nést osoby pracující ve veřejném sektoru. O takovém vyloučení by se mělo uvažovat především v případech, kdy byl daný podnik odsouzen za protiprávní jednání nebo nezavedl preventivní protikorupční opatření. Tento systém by měl být shovívavý k podnikům, jež uskutečnily reformy a podnikly náležité kroky s cílem předejít korupčnímu jednání (samoočistný proces). Je třeba propagovat uzavírání „paktů o integritě“, v nichž se veřejné orgány a podniky zavážou uplatňovat při zadávání veřejných zakázek vyšší standardy transparentnosti a integrity. Bedlivější pozornost je nutné věnovat etickému chování a respektování pravidel ve státních podnicích a ve veřejné správě, a to na celostátní i na regionální a místní úrovni.

| 1.5. | EU by měla zvýšit transparentnost finančních toků v celé EU. Právní předpisy, které byly nedávno přijaty s cílem zvýšit transparentnost vlastnictví společností v rámci 4. směrnice o boji proti praní peněz, jsou sice vítané, veřejnost však musí být informována o skutečných majitelích svěřeneckých fondů a dalších korporátních struktur. Transparentnost mezinárodních finančních toků by se dala zvýšit především lepším podáváním zpráv ze strany podniků v souladu s mezinárodními odvětvovými pokyny a příslušnými právními předpisy EU, které by od nadnárodních společností vyžadovaly, aby uváděly hlavní finanční údaje v zemích, ve kterých působí. |
| --- | --- |

1.5.

EU by měla zvýšit transparentnost finančních toků v celé EU. Právní předpisy, které byly nedávno přijaty s cílem zvýšit transparentnost vlastnictví společností v rámci 4. směrnice o boji proti praní peněz, jsou sice vítané, veřejnost však musí být informována o skutečných majitelích svěřeneckých fondů a dalších korporátních struktur. Transparentnost mezinárodních finančních toků by se dala zvýšit především lepším podáváním zpráv ze strany podniků v souladu s mezinárodními odvětvovými pokyny a příslušnými právními předpisy EU, které by od nadnárodních společností vyžadovaly, aby uváděly hlavní finanční údaje v zemích, ve kterých působí.

| 1.5.1. | Je třeba zlepšit dodržování platných právních předpisů EU ze strany bank. V této souvislosti by se Evropská komise a Evropský orgán pro bankovnictví měly aktivněji zasazovat o to, aby nedostatky v uplatňování pravidel v jednom členském státě neoslabily celkový systém. Evropská komise by rovněž měla využít svých pravomocí k harmonizaci trestních sankcí v této oblasti, aby bylo zaručeno, že všechny jurisdikce v EU budou mít sankce s řádným odrazujícím účinkem. Dále je třeba přimět členské státy k tomu, aby v souladu s článkem 20 Úmluvy OSN proti korupci zavedly trestný čin úmyslného nezákonného obohacování ze strany veřejného činitele. |
| --- | --- |

1.5.1.

Je třeba zlepšit dodržování platných právních předpisů EU ze strany bank. V této souvislosti by se Evropská komise a Evropský orgán pro bankovnictví měly aktivněji zasazovat o to, aby nedostatky v uplatňování pravidel v jednom členském státě neoslabily celkový systém. Evropská komise by rovněž měla využít svých pravomocí k harmonizaci trestních sankcí v této oblasti, aby bylo zaručeno, že všechny jurisdikce v EU budou mít sankce s řádným odrazujícím účinkem. Dále je třeba přimět členské státy k tomu, aby v souladu s článkem 20 Úmluvy OSN proti korupci zavedly trestný čin úmyslného nezákonného obohacování ze strany veřejného činitele.

| 1.6. | Odhalování korupce mnohdy závisí na ochotě oznamovatelů tyto případy hlásit – musí se tak ovšem dít v dobré víře a na základě řádných důvodů. Evropská komise by měla hledat alternativní způsoby, jak podpořit ochranu oznamovatelů, a měla by uskutečnit studii proveditelnosti nástrojů na úrovni EU (třeba nařízení či směrnice), přičemž by měla vzít v úvahu mezinárodní odvětvové pokyny a příslušná usnesení Evropského parlamentu. Odhalování korupce by neměla bránit ochrana soukromí a obchodního tajemství (směrnice 2013/36/ES (CRD IV)). Měla by být zavedena odpovídající ochranná opatření, která budou příslušné strany chránit před mylným oznámením korupce. |
| --- | --- |

1.6.

Odhalování korupce mnohdy závisí na ochotě oznamovatelů tyto případy hlásit – musí se tak ovšem dít v dobré víře a na základě řádných důvodů. Evropská komise by měla hledat alternativní způsoby, jak podpořit ochranu oznamovatelů, a měla by uskutečnit studii proveditelnosti nástrojů na úrovni EU (třeba nařízení či směrnice), přičemž by měla vzít v úvahu mezinárodní odvětvové pokyny a příslušná usnesení Evropského parlamentu. Odhalování korupce by neměla bránit ochrana soukromí a obchodního tajemství (směrnice 2013/36/ES (CRD IV)). Měla by být zavedena odpovídající ochranná opatření, která budou příslušné strany chránit před mylným oznámením korupce.

| 1.7. | Ze zkušeností a průzkumů vyplývá, že při rozdělování a vynakládání peněz daňových poplatníků v EU v rámci strukturálních a investičních fondů EU (včetně EFSI) hrozí jejich zneužití. Podvody jsou často spojeny s korupcí, jejich vyšetřování však brání nedostatky ve spolupráci mezi EU a vnitrostátními orgány. EU by měla zaujmout výraznější úlohu v monitorování/auditu nakládání s finančními prostředky v souladu s myšlenkou nulové tolerance korupce a podvodů. Měl by být zřízen Úřad evropského veřejného žalobce (EPPO) jakožto nezávislý a efektivní evropský úřad disponující odpovídajícími zdroji, aby mohl vyšetřovat a stíhat nejen trestné činy mající dopad na finance EU, ale také závažné přeshraniční trestné činy, jako je korupce (jak bylo stanoveno v Lisabonské smlouvě). Měly by být rovněž posíleny kapacity Eurojustu, protože se to někdy týká třetích zemí, jež jsou mimo působnost EPPO. |
| --- | --- |

1.7.

Ze zkušeností a průzkumů vyplývá, že při rozdělování a vynakládání peněz daňových poplatníků v EU v rámci strukturálních a investičních fondů EU (včetně EFSI) hrozí jejich zneužití. Podvody jsou často spojeny s korupcí, jejich vyšetřování však brání nedostatky ve spolupráci mezi EU a vnitrostátními orgány. EU by měla zaujmout výraznější úlohu v monitorování/auditu nakládání s finančními prostředky v souladu s myšlenkou nulové tolerance korupce a podvodů. Měl by být zřízen Úřad evropského veřejného žalobce (EPPO) jakožto nezávislý a efektivní evropský úřad disponující odpovídajícími zdroji, aby mohl vyšetřovat a stíhat nejen trestné činy mající dopad na finance EU, ale také závažné přeshraniční trestné činy, jako je korupce (jak bylo stanoveno v Lisabonské smlouvě). Měly by být rovněž posíleny kapacity Eurojustu, protože se to někdy týká třetích zemí, jež jsou mimo působnost EPPO.

| 1.8. | EU by se měla intenzivněji zapojit do boje proti korupci na celosvětové úrovni. Měla by do dohod se třetími zeměmi zahrnout přísná ustanovení týkající se potírání korupce. Je třeba stanovit přísná pravidla podmíněnosti v programech financování (předvstupní pomoc, politika sousedství, rozvojová spolupráce, zámořská pomoc atd.), pokud jde o předcházení a boj proti korupci (i na ochranu samotných fondů). Musí být zavedeny silné mechanismy pro monitorování jejich uplatňování a efektivity. |
| --- | --- |

1.8.

EU by se měla intenzivněji zapojit do boje proti korupci na celosvětové úrovni. Měla by do dohod se třetími zeměmi zahrnout přísná ustanovení týkající se potírání korupce. Je třeba stanovit přísná pravidla podmíněnosti v programech financování (předvstupní pomoc, politika sousedství, rozvojová spolupráce, zámořská pomoc atd.), pokud jde o předcházení a boj proti korupci (i na ochranu samotných fondů). Musí být zavedeny silné mechanismy pro monitorování jejich uplatňování a efektivity.

| 1.8.1. | Je třeba přijmout opatření pro účinnou ochranu podniků EU, jež působí na vnitřním trhu nebo na mezinárodní scéně a dodržují etické normy, před konkurenty ze třetích zemí, kteří tato pravidla nerespektují. V rámci této ochrany „by měly být vypracovány takové smluvní podmínky, aby byla rizika spojená se smlouvou spravedlivě rozdělena“ (viz 65. bod odůvodnění nařízení (ES) č. 1316/2013 o Nástroji pro propojení Evropy). Tato zásada by měla být zahrnuta do dokumentů u všech nástrojů EU, jež se týkají financování ze strany EU. |
| --- | --- |

1.8.1.

Je třeba přijmout opatření pro účinnou ochranu podniků EU, jež působí na vnitřním trhu nebo na mezinárodní scéně a dodržují etické normy, před konkurenty ze třetích zemí, kteří tato pravidla nerespektují. V rámci této ochrany „by měly být vypracovány takové smluvní podmínky, aby byla rizika spojená se smlouvou spravedlivě rozdělena“ (viz 65. bod odůvodnění nařízení (ES) č. 1316/2013 o Nástroji pro propojení Evropy). Tato zásada by měla být zahrnuta do dokumentů u všech nástrojů EU, jež se týkají financování ze strany EU.

| 1.8.2. | EU by rovněž měla více usilovat o to, aby se její finanční systém nestal útočištěm pro špinavé peníze. Události, k nimž v posledních letech došlo například v severní Africe, na Blízkém východě a na Ukrajině, prokázaly nepřiměřenost bilaterálních přístupů k repatriaci odcizeného majetku. Evropská komise by měla zaujmout aktivnější úlohu při poskytování pomoci a při koordinaci navracení odcizeného majetku těmto zemím. |
| --- | --- |

1.8.2.

EU by rovněž měla více usilovat o to, aby se její finanční systém nestal útočištěm pro špinavé peníze. Události, k nimž v posledních letech došlo například v severní Africe, na Blízkém východě a na Ukrajině, prokázaly nepřiměřenost bilaterálních přístupů k repatriaci odcizeného majetku. Evropská komise by měla zaujmout aktivnější úlohu při poskytování pomoci a při koordinaci navracení odcizeného majetku těmto zemím.

| 1.9. | Samotné instituce EU se musí stát symboly transparentnosti, integrity a řádné správy tak, aby šly členským státům příkladem. Jedině takto si instituce EU zajistí autoritu a důvěryhodnost, aby mohly iniciovat, řídit a provádět výše uvedená opatření. Pro tento účel by instituce měly usilovat o co největší odpovědnost a transparentnost rozhodovacího procesu, v rámci čehož by měla být pro právní předpisy a politiky EU zavedena tzv. „legislativní stopa“, tj. veřejné a aktuální zaznamenávání interakce mezi institucemi EU, členskými státy a lobbisty, a měly by být přijaty právní předpisy o povinné registraci lobování v EU. |
| --- | --- |

1.9.

Samotné instituce EU se musí stát symboly transparentnosti, integrity a řádné správy tak, aby šly členským státům příkladem. Jedině takto si instituce EU zajistí autoritu a důvěryhodnost, aby mohly iniciovat, řídit a provádět výše uvedená opatření. Pro tento účel by instituce měly usilovat o co největší odpovědnost a transparentnost rozhodovacího procesu, v rámci čehož by měla být pro právní předpisy a politiky EU zavedena tzv. „legislativní stopa“, tj. veřejné a aktuální zaznamenávání interakce mezi institucemi EU, členskými státy a lobbisty, a měly by být přijaty právní předpisy o povinné registraci lobování v EU.

| 1.9.1. | Mimoto by EU měla důsledně a proaktivně monitorovat střety zájmů a měla by jim předcházet, jelikož mohou ovlivnit proces rozhodování. Měly by být zřízeny nezávislé etické výbory, které by měly pravomoc vydávat závazná doporučení a uvalovat sankce. Další reformy by měly být vytyčeny v pětiletém akčním plánu, o němž je řeč v prvním doporučení, a to s přihlédnutím k závěrům zpráv Komise a OLAF o boji proti korupci. |
| --- | --- |

1.9.1.

Mimoto by EU měla důsledně a proaktivně monitorovat střety zájmů a měla by jim předcházet, jelikož mohou ovlivnit proces rozhodování. Měly by být zřízeny nezávislé etické výbory, které by měly pravomoc vydávat závazná doporučení a uvalovat sankce. Další reformy by měly být vytyčeny v pětiletém akčním plánu, o němž je řeč v prvním doporučení, a to s přihlédnutím k závěrům zpráv Komise a OLAF o boji proti korupci.

| 1.10. | EHSV by měl podniknout cílené kroky, aby přispěl k potírání korupce v EU. Měl by:






  — | informovat občanskou společnost v rámci opatření navazujících na toto stanovisko; |
| --- | --- | --- |

1.10.

EHSV by měl podniknout cílené kroky, aby přispěl k potírání korupce v EU. Měl by:

—

informovat občanskou společnost v rámci opatření navazujících na toto stanovisko;

| — | zapojit se do příslušného dialogu mezi veřejným a soukromým sektorem ohledně korupce, jak si přeje Komise; |
| --- | --- |

—

zapojit se do příslušného dialogu mezi veřejným a soukromým sektorem ohledně korupce, jak si přeje Komise;

| — | zabývat se bojem proti korupci a podvodům i v nadcházejících stanoviscích a zvážit vypracování dalších stanovisek, včetně stanovisek na téma korupce v jednotlivých odvětvích; |
| --- | --- |

—

zabývat se bojem proti korupci a podvodům i v nadcházejících stanoviscích a zvážit vypracování dalších stanovisek, včetně stanovisek na téma korupce v jednotlivých odvětvích;

| — | začít řešit tuto problematiku ve spolupráci s národními HSR a v kontaktu se zainteresovanými stranami, jakož i v rámci vnějších činností EHSV; |
| --- | --- |

—

začít řešit tuto problematiku ve spolupráci s národními HSR a v kontaktu se zainteresovanými stranami, jakož i v rámci vnějších činností EHSV;

| — | zvážit přezkum interního kodexu řádného úředního chování v EHSV a kodexu chování pro členy EHSV, včetně interních pravidel týkajících se oznamovatelů; |
| --- | --- |

—

zvážit přezkum interního kodexu řádného úředního chování v EHSV a kodexu chování pro členy EHSV, včetně interních pravidel týkajících se oznamovatelů;

| — | podporovat pravidelnou spolupráci v oblasti protikorupčního úsilí s orgány EU (Evropská rada, Evropská komise, Evropský parlament), příslušnými agenturami a s Výborem regionů; |
| --- | --- |

—

podporovat pravidelnou spolupráci v oblasti protikorupčního úsilí s orgány EU (Evropská rada, Evropská komise, Evropský parlament), příslušnými agenturami a s Výborem regionů;

| — | zřídit skupinu pro monitorování boje proti korupci. |
| --- | --- |

—

zřídit skupinu pro monitorování boje proti korupci.

2.   Situace v oblasti korupce

| 2.1. | Korupce je v souladu s Úmluvou OSN proti korupci obvykle definována jako „zneužití postavení k vlastnímu prospěchu“. Z této definice vychází toto stanovisko. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Korupce se vyskytuje všude ve světě. Odhaduje se, že korupce v Evropě přijde daňové poplatníky v EU ročně zhruba na 120 miliard eur (není zde zahrnuta zpronevěra veřejných finančních prostředků EU), což se téměř rovná výši celkového ročního rozpočtu EU, který tvoří jedno procento HDP EU. V oblasti korupce existují mezi jednotlivými členskými státy značné rozdíly. V řadě z nich jsou korupcí prostoupeny všechny úrovně veřejného a soukromého života. Evropská komise v úvodu Zprávy o boji proti korupci v EU z roku 2014 uvádí: „Korupce vážně poškozuje ekonomiku a společnost jako celek. ... Členské státy EU nejsou vůči této realitě imunní. (Korupce) má dopady na dobrou správu, řádné řízení veřejných financí a konkurenční trhy. V krajních případech podkopává důvěru občanů v demokratické instituce a postupy.“ |
| --- | --- |

2.2.

Korupce se vyskytuje všude ve světě. Odhaduje se, že korupce v Evropě přijde daňové poplatníky v EU ročně zhruba na 120 miliard eur (není zde zahrnuta zpronevěra veřejných finančních prostředků EU), což se téměř rovná výši celkového ročního rozpočtu EU, který tvoří jedno procento HDP EU. V oblasti korupce existují mezi jednotlivými členskými státy značné rozdíly. V řadě z nich jsou korupcí prostoupeny všechny úrovně veřejného a soukromého života. Evropská komise v úvodu Zprávy o boji proti korupci v EU z roku 2014 uvádí: „Korupce vážně poškozuje ekonomiku a společnost jako celek. ... Členské státy EU nejsou vůči této realitě imunní. (Korupce) má dopady na dobrou správu, řádné řízení veřejných financí a konkurenční trhy. V krajních případech podkopává důvěru občanů v demokratické instituce a postupy.“

| 2.3. | Korupce má řadu podob. V závislosti na sektoru, v němž k danému případu došlo, se rozlišuje mezi korupcí ve veřejném sektoru, korupcí v sektoru soukromém a politickou korupcí. Na protiprávním činu korupce se vždy podílejí minimálně dva souhlasící aktéři. |
| --- | --- |

2.3.

Korupce má řadu podob. V závislosti na sektoru, v němž k danému případu došlo, se rozlišuje mezi korupcí ve veřejném sektoru, korupcí v sektoru soukromém a politickou korupcí. Na protiprávním činu korupce se vždy podílejí minimálně dva souhlasící aktéři.

| 2.3.1. | K typickým příkladům korupce patří úplatkářství (aktivní i pasivní) zahrnující nabídnutí, poskytnutí a přijetí nebo požadování určitého prospěchu jakožto pobídky k zákonnému, nezákonnému či neetickému jednání. Může jít o dárky, půjčky, honoráře, platby za urychlené vyřízení, odměny (provize) a další výhody, jako jsou nižší daně, víza, služby, sponzorství a dary. Korupce je v mnoha případech spojena s jinými nezákonnými praktikami, jako jsou dohody o cenách, kartelové dohody mezi uchazeči o veřejnou zakázku (bid-rigging), praní peněz, nezákonné obohacování, vydírání a podvody. Je přítomna i v méně hmatatelných transakcích, k nimž patří například protekcionářství a nepotismus při dosazování veřejných činitelů, zneužívání vlivu a podplácení náklonnosti, klientelismus, neetické praktiky v oblasti imunity, amnestie a privatizace, podplácení soudních a policejních orgánů, financování politických stran a manipulace volebních kampaní. Ke korupci mohou vést neregulované nebo špatně řešené střety zájmů – jde například o situaci, kdy jsou bývalým veřejným činitelům nabízeny lukrativní pozice v podnicích bez přechodného období po skončení funkce (tzv. „efekt otáčivých dveří“). |
| --- | --- |

2.3.1.

K typickým příkladům korupce patří úplatkářství (aktivní i pasivní) zahrnující nabídnutí, poskytnutí a přijetí nebo požadování určitého prospěchu jakožto pobídky k zákonnému, nezákonnému či neetickému jednání. Může jít o dárky, půjčky, honoráře, platby za urychlené vyřízení, odměny (provize) a další výhody, jako jsou nižší daně, víza, služby, sponzorství a dary. Korupce je v mnoha případech spojena s jinými nezákonnými praktikami, jako jsou dohody o cenách, kartelové dohody mezi uchazeči o veřejnou zakázku (bid-rigging), praní peněz, nezákonné obohacování, vydírání a podvody. Je přítomna i v méně hmatatelných transakcích, k nimž patří například protekcionářství a nepotismus při dosazování veřejných činitelů, zneužívání vlivu a podplácení náklonnosti, klientelismus, neetické praktiky v oblasti imunity, amnestie a privatizace, podplácení soudních a policejních orgánů, financování politických stran a manipulace volebních kampaní. Ke korupci mohou vést neregulované nebo špatně řešené střety zájmů – jde například o situaci, kdy jsou bývalým veřejným činitelům nabízeny lukrativní pozice v podnicích bez přechodného období po skončení funkce (tzv. „efekt otáčivých dveří“).

| 2.3.2. | Ke všem těmto neetickým a nezákonným činnostem napomáhá řada faktorů. K nim patří právní překážky (imunita volených veřejných činitelů a institut promlčení), absence mezinárodních standardů, kodexů chování, etických pravidel a odpovídajících mechanismů varování, nedostatečná transparentnost ohledně veřejného rozhodování a toho, jakým způsobem je ovlivňováno, například absence informací ze strany volených či jmenovaných veřejných činitelů o jejich vedlejších příjmech a aktivitách nebo o jejich neprůhledných setkáních s osobami, které se snaží tato rozhodnutí ovlivnit. |
| --- | --- |

2.3.2.

Ke všem těmto neetickým a nezákonným činnostem napomáhá řada faktorů. K nim patří právní překážky (imunita volených veřejných činitelů a institut promlčení), absence mezinárodních standardů, kodexů chování, etických pravidel a odpovídajících mechanismů varování, nedostatečná transparentnost ohledně veřejného rozhodování a toho, jakým způsobem je ovlivňováno, například absence informací ze strany volených či jmenovaných veřejných činitelů o jejich vedlejších příjmech a aktivitách nebo o jejich neprůhledných setkáních s osobami, které se snaží tato rozhodnutí ovlivnit.

| 2.3.3. | Korupce je nezřídka spjata s neformální ekonomikou a s organizovanou trestnou činností. Europol ve svém posouzení hrozeb závažné a organizované trestné činnosti (SOCTA) z roku 2013 identifikoval zhruba 3 600 organizovaných zločineckých skupin a sítí, které momentálně páchají svou činnost v EU a stále více pronikají do všech oblastí ekonomiky. |
| --- | --- |

2.3.3.

Korupce je nezřídka spjata s neformální ekonomikou a s organizovanou trestnou činností. Europol ve svém posouzení hrozeb závažné a organizované trestné činnosti (SOCTA) z roku 2013 identifikoval zhruba 3 600 organizovaných zločineckých skupin a sítí, které momentálně páchají svou činnost v EU a stále více pronikají do všech oblastí ekonomiky.

| 2.4. | Korupce je vnímána jako vážný a narůstající nadnárodní problém v celé EU a v mezinárodním měřítku. Korupce nezná hranic. |
| --- | --- |

2.4.

Korupce je vnímána jako vážný a narůstající nadnárodní problém v celé EU a v mezinárodním měřítku. Korupce nezná hranic.

| 2.5. | V červnu 2011 učinila Evropská komise důležitý krok v oblasti řešení a potírání korupce v Evropě tím, že přijala komplexní protikorupční balíček. Zřídila unijní protikorupční informační mechanismus. V únoru 2014 byla zveřejněna první zpráva o boji proti korupci v EU – COM(2014) 38 final. Další zprávy mají být vydávány vždy jednou za dva roky. Cílem první zprávy je rozdmýchat rozsáhlou diskusi zainteresovaných stran, včetně občanské společnosti, s cílem podpořit protikorupční úsilí a zjistit, jak mohou evropské instituce přispět k potírání korupce. Koncepce „účasti společnosti“ vychází z článku 13 Úmluvy OSN proti korupci. |
| --- | --- |

2.5.

V červnu 2011 učinila Evropská komise důležitý krok v oblasti řešení a potírání korupce v Evropě tím, že přijala komplexní protikorupční balíček. Zřídila unijní protikorupční informační mechanismus. V únoru 2014 byla zveřejněna první zpráva o boji proti korupci v EU – COM(2014) 38 final. Další zprávy mají být vydávány vždy jednou za dva roky. Cílem první zprávy je rozdmýchat rozsáhlou diskusi zainteresovaných stran, včetně občanské společnosti, s cílem podpořit protikorupční úsilí a zjistit, jak mohou evropské instituce přispět k potírání korupce. Koncepce „účasti společnosti“ vychází z článku 13 Úmluvy OSN proti korupci.

| 2.5.1. | Zpráva se zabývá specifickými problémy jednotlivých členských států v oblasti korupce a obecně zdůrazňuje, že by členské státy měly zintenzivnit své úsilí o potírání korupce, poněvadž nedostatečně transponují, provádějí a prosazují ustanovení příslušných mezinárodních a evropských nástrojů. |
| --- | --- |

2.5.1.

Zpráva se zabývá specifickými problémy jednotlivých členských států v oblasti korupce a obecně zdůrazňuje, že by členské státy měly zintenzivnit své úsilí o potírání korupce, poněvadž nedostatečně transponují, provádějí a prosazují ustanovení příslušných mezinárodních a evropských nástrojů.

| 2.5.2. | Souběžně s touto zprávou byly zveřejněny dva průzkumy Eurobarometr: a) zvláštní průzkum zaměřený na korupci a b) „bleskový průzkum“ zaměřený na podniky. |
| --- | --- |

2.5.2.

Souběžně s touto zprávou byly zveřejněny dva průzkumy Eurobarometr: a) zvláštní průzkum zaměřený na korupci a b) „bleskový průzkum“ zaměřený na podniky.

| 2.5.2.1. | Hlavní zjištění z těchto průzkumů jsou tato (všechny procentuální údaje se týkají počtu občanů či podniků EU zúčastněných v průzkumu):






  — | tři čtvrtiny občanů EU si myslí, že korupce je v jejich zemi rozšířená. V deseti členských státech tento podíl přesáhl 90 %; |
| --- | --- | --- |

2.5.2.1.

Hlavní zjištění z těchto průzkumů jsou tato (všechny procentuální údaje se týkají počtu občanů či podniků EU zúčastněných v průzkumu):

—

tři čtvrtiny občanů EU si myslí, že korupce je v jejich zemi rozšířená. V deseti členských státech tento podíl přesáhl 90 %;

| — | více než polovina Evropanů je toho názoru, že míra korupce za poslední tři roky vzrostla; |
| --- | --- |

—

více než polovina Evropanů je toho názoru, že míra korupce za poslední tři roky vzrostla;

| — | tři čtvrtiny Evropanů uvádí, že úplatkářství a využívání konexí je často nejsnazší cesta k získání některých veřejných služeb v jejich zemi (například v oblasti lékařské a zdravotní péče); |
| --- | --- |

—

tři čtvrtiny Evropanů uvádí, že úplatkářství a využívání konexí je často nejsnazší cesta k získání některých veřejných služeb v jejich zemi (například v oblasti lékařské a zdravotní péče);

| — | přes dvě třetiny Evropanů si myslí, že se korupce vyskytuje v institucích EU, a více než polovina z nich je toho názoru, že instituce nepomáhají snižovat míru korupce v Evropě; |
| --- | --- |

—

přes dvě třetiny Evropanů si myslí, že se korupce vyskytuje v institucích EU, a více než polovina z nich je toho názoru, že instituce nepomáhají snižovat míru korupce v Evropě;

| — | asi polovina podniků uvedla, že korupce představuje problém pro podnikání. Za zvlášť ohrožené byly označeny státní podniky a veřejný sektor, včetně daňových a celních orgánů; |
| --- | --- |

—

asi polovina podniků uvedla, že korupce představuje problém pro podnikání. Za zvlášť ohrožené byly označeny státní podniky a veřejný sektor, včetně daňových a celních orgánů;

| — | více než polovina podniků uvedla, že korupce je rozšířeným jevem při zadávání veřejných zakázek, a to kvůli střetům zájmů, netransparentním postupům a protekcionářství. Za zvlášť ohrožené korupcí na všech úrovních bylo označeno zadávání veřejných zakázek na projekty a kontrakty v oblasti městské výstavby, infrastruktury, stavebnictví a zdravotnictví. |
| --- | --- |

—

více než polovina podniků uvedla, že korupce je rozšířeným jevem při zadávání veřejných zakázek, a to kvůli střetům zájmů, netransparentním postupům a protekcionářství. Za zvlášť ohrožené korupcí na všech úrovních bylo označeno zadávání veřejných zakázek na projekty a kontrakty v oblasti městské výstavby, infrastruktury, stavebnictví a zdravotnictví.

| 2.6. | OECD ve své zprávě z prosince 2014 poukázala na to, že i nadále dochází v nepřijatelně vysoké míře k zahraničnímu úplatkářství. Popisuje v ní přes 400 případů podplácení zahraničních veřejných činitelů za období 2009–2014. Úplatky v průměru obnášely 11 % celkové hodnoty daných transakcí a v mnoha případech se týkaly veřejných zakázek. Dvě třetiny těchto případů se udály ve čtyřech odvětvích: těžební průmysl, stavebnictví, doprava a skladování, informace a komunikace. |
| --- | --- |

2.6.

OECD ve své zprávě z prosince 2014 poukázala na to, že i nadále dochází v nepřijatelně vysoké míře k zahraničnímu úplatkářství. Popisuje v ní přes 400 případů podplácení zahraničních veřejných činitelů za období 2009–2014. Úplatky v průměru obnášely 11 % celkové hodnoty daných transakcí a v mnoha případech se týkaly veřejných zakázek. Dvě třetiny těchto případů se udály ve čtyřech odvětvích: těžební průmysl, stavebnictví, doprava a skladování, informace a komunikace.

| 2.7. | Pokud jde o snahy ochránit finanční zájmy EU (peníze daňových poplatníků spravované EU), bylo v roce 2013 hlášeno16 000 případů nesrovnalostí (přibližně 2 miliardy eur) při využívání finančních prostředků EU, přičemž v 1 600 případech (350 milionů eur) se jednalo o podvody. Od roku 2009 vzrostl počet nahlášených nesrovnalostí o 22 % a jejich hodnota o 48 %. Toto jednání spočívalo hlavně v padělání dokumentů (jež bylo pravděpodobně často spojeno s korupcí). Evropský účetní dvůr ve své výroční zprávě za rok 2013 poukázal na zneužití či chyby u zhruba 5 % přidělených prostředků EU (především v oblasti regionální politiky, energetiky a dopravy, zemědělství, životního prostředí, rybolovu a zdravotnictví). |
| --- | --- |

2.7.

Pokud jde o snahy ochránit finanční zájmy EU (peníze daňových poplatníků spravované EU), bylo v roce 2013 hlášeno16 000 případů nesrovnalostí (přibližně 2 miliardy eur) při využívání finančních prostředků EU, přičemž v 1 600 případech (350 milionů eur) se jednalo o podvody. Od roku 2009 vzrostl počet nahlášených nesrovnalostí o 22 % a jejich hodnota o 48 %. Toto jednání spočívalo hlavně v padělání dokumentů (jež bylo pravděpodobně často spojeno s korupcí). Evropský účetní dvůr ve své výroční zprávě za rok 2013 poukázal na zneužití či chyby u zhruba 5 % přidělených prostředků EU (především v oblasti regionální politiky, energetiky a dopravy, zemědělství, životního prostředí, rybolovu a zdravotnictví).

3.   Mezinárodní nástroje pro boj proti korupci a úplatkářství

| 3.1. | Vedle toho, že mají členské státy EU své vlastní vnitrostátní právní předpisy pro boj proti úplatkářství a korupci, jsou rovněž stranami řady mezinárodních úmluv a dohod a musí také dodržovat příslušné předpisy EU. Pro každou z těchto úmluv byly zavedeny zvláštní monitorovací postupy, jež mají obvykle podobu vzájemného hodnocení. |
| --- | --- |

3.1.

Vedle toho, že mají členské státy EU své vlastní vnitrostátní právní předpisy pro boj proti úplatkářství a korupci, jsou rovněž stranami řady mezinárodních úmluv a dohod a musí také dodržovat příslušné předpisy EU. Pro každou z těchto úmluv byly zavedeny zvláštní monitorovací postupy, jež mají obvykle podobu vzájemného hodnocení.

| 3.2. | Mezi nejdůležitější mezinárodní nástroje a mechanismy pro potírání korupce patří:






  — | Úmluva Organizace spojených národů proti korupci (UNCAC); |
| --- | --- | --- |

3.2.

Mezi nejdůležitější mezinárodní nástroje a mechanismy pro potírání korupce patří:

—

Úmluva Organizace spojených národů proti korupci (UNCAC);

| — | Úmluva OECD o boji proti podplácení zahraničních veřejných činitelů v mezinárodních podnikatelských transakcích; |
| --- | --- |

—

Úmluva OECD o boji proti podplácení zahraničních veřejných činitelů v mezinárodních podnikatelských transakcích;

| — | Rada Evropy: Trestněprávní úmluva o korupci z roku 1999; Občanskoprávní úmluva o korupci. |
| --- | --- |

—

Rada Evropy: Trestněprávní úmluva o korupci z roku 1999; Občanskoprávní úmluva o korupci.

| 3.3. | Nejdůležitější právní nástroje EU pro boj proti korupci jsou tyto:






  — | čl. 83 odst. 1 SFEU, který EU ukládá, aby bojovala proti závažné trestné činnosti (přičemž mimo jiné uvádí korupci) s evropským či přeshraničním rozměrem; |
| --- | --- | --- |

3.3.

Nejdůležitější právní nástroje EU pro boj proti korupci jsou tyto:

—

čl. 83 odst. 1 SFEU, který EU ukládá, aby bojovala proti závažné trestné činnosti (přičemž mimo jiné uvádí korupci) s evropským či přeshraničním rozměrem;

| — | čl. 325 odst. 4 SFEU, který poskytuje právní základ pro veškerá opatření nezbytná k potírání podvodů ohrožujících finanční zájmy EU; |
| --- | --- |

—

čl. 325 odst. 4 SFEU, který poskytuje právní základ pro veškerá opatření nezbytná k potírání podvodů ohrožujících finanční zájmy EU;

| — | Úmluva o boji proti korupci úředníků Evropských společenství nebo členských států Evropské unie z roku 1997; |
| --- | --- |

—

Úmluva o boji proti korupci úředníků Evropských společenství nebo členských států Evropské unie z roku 1997;

| — | Rámcové rozhodnutí 2003/568/SVV o boji proti korupci v soukromém sektoru. |
| --- | --- |

—

Rámcové rozhodnutí 2003/568/SVV o boji proti korupci v soukromém sektoru.

| 3.4. | Nejobsáhlejší mezinárodní úmluvou je UNCAC. Tuto úmluvu ratifikovaly všechny členské státy EU a EU je rovněž jejím signatářem. |
| --- | --- |

3.4.

Nejobsáhlejší mezinárodní úmluvou je UNCAC. Tuto úmluvu ratifikovaly všechny členské státy EU a EU je rovněž jejím signatářem.

| 3.5. | EU přijala směrnice, sdělení a rámcová rozhodnutí, jež povětšinou stanoví minimální standardy a věnují se otázkám, které se týkají boje proti korupci a podvodům: jsou to daňové podvody a úniky, praní peněz, sociální odpovědnost podniků, podávání zpráv o nefinančních transakcích, správa a řízení společností, zadávání veřejných zakázek a oblast auditu. EHSV k těmto iniciativám EU pravidelně vydává stanoviska. |
| --- | --- |

3.5.

EU přijala směrnice, sdělení a rámcová rozhodnutí, jež povětšinou stanoví minimální standardy a věnují se otázkám, které se týkají boje proti korupci a podvodům: jsou to daňové podvody a úniky, praní peněz, sociální odpovědnost podniků, podávání zpráv o nefinančních transakcích, správa a řízení společností, zadávání veřejných zakázek a oblast auditu. EHSV k těmto iniciativám EU pravidelně vydává stanoviska.

| 3.6. | EU zavedla ustanovení týkající se boje proti korupci a podvodům i do svých programů financování – jak vnitřních, tak vnějších (včetně politiky soudržnosti, regionální politiky, zemědělské politiky, politiky rozšíření, politiky sousedství a rozvojové politiky). |
| --- | --- |

3.6.

EU zavedla ustanovení týkající se boje proti korupci a podvodům i do svých programů financování – jak vnitřních, tak vnějších (včetně politiky soudržnosti, regionální politiky, zemědělské politiky, politiky rozšíření, politiky sousedství a rozvojové politiky).

| 3.7. | Prvním opatřením na ochranu podniků EU, jež dodržují právní předpisy a působí na trzích ve třetích zemích, by mělo být to, že budou do dokumentů u všech nástrojů EU týkajících se financování ze strany EU zahrnuty zásady uvedené v 65. bodě odůvodnění nařízení (ES) č. 1316/2013 o Nástroji pro propojení Evropy a v odstavci 3.24 Politik a pravidel EBRD v oblasti zadávání zakázek, podle nichž mají být rizika spojená se smlouvou spravedlivě rozdělena. |
| --- | --- |

3.7.

Prvním opatřením na ochranu podniků EU, jež dodržují právní předpisy a působí na trzích ve třetích zemích, by mělo být to, že budou do dokumentů u všech nástrojů EU týkajících se financování ze strany EU zahrnuty zásady uvedené v 65. bodě odůvodnění nařízení (ES) č. 1316/2013 o Nástroji pro propojení Evropy a v odstavci 3.24 Politik a pravidel EBRD v oblasti zadávání zakázek, podle nichž mají být rizika spojená se smlouvou spravedlivě rozdělena.

| 3.8. | V roce 2011 zavedla Evropská komise v souladu s článkem 325 SFEU komplexní strategii proti podvodům (CAFS) (COM(2011) 376), jejímž cílem je zlepšit celý cyklus boje proti podvodům – předcházení podvodům a jejich odhalování a podmínky vyšetřování podvodů – a dosáhnout příslušné repatriace a odrazujícího účinku pomocí odrazujících sankcí. Útvary Komise vypracovaly strategie boje proti podvodům v jednotlivých odvětvích. Důležitý je také návrh směrnice (COM(2012) 363) o boji vedeném trestněprávní cestou proti podvodům poškozujícím finanční zájmy Unie. |
| --- | --- |

3.8.

V roce 2011 zavedla Evropská komise v souladu s článkem 325 SFEU komplexní strategii proti podvodům (CAFS) (COM(2011) 376), jejímž cílem je zlepšit celý cyklus boje proti podvodům – předcházení podvodům a jejich odhalování a podmínky vyšetřování podvodů – a dosáhnout příslušné repatriace a odrazujícího účinku pomocí odrazujících sankcí. Útvary Komise vypracovaly strategie boje proti podvodům v jednotlivých odvětvích. Důležitý je také návrh směrnice (COM(2012) 363) o boji vedeném trestněprávní cestou proti podvodům poškozujícím finanční zájmy Unie.

4.   Samoregulace – etické kodexy týkající se korupce a úplatkářství

| 4.1. | Samoregulace hraje při potírání korupce a úplatkářství důležitou roli. Podniky do svých celkových strategií a do své správy a řízení stále častěji zahrnují otázky sociální odpovědnosti, dodržování předpisů a předcházení korupci. Etické kodexy jednotlivých podniků vycházejí především z mezinárodních odvětvových pokynů a měly by rovněž implementovat související standardy EU (uvádění nefinančních informací, sociální odpovědnost podniků atd.). Stěžejním cílem podnikového kodexu je propagovat etické chování ve všech aktivitách podniku, zavázat k němu všechny subjekty a uplatňovat ho transparentním a inkluzivním způsobem (díky tomu, že bude rovněž předmětem sociálního dialogu). |
| --- | --- |

4.1.

Samoregulace hraje při potírání korupce a úplatkářství důležitou roli. Podniky do svých celkových strategií a do své správy a řízení stále častěji zahrnují otázky sociální odpovědnosti, dodržování předpisů a předcházení korupci. Etické kodexy jednotlivých podniků vycházejí především z mezinárodních odvětvových pokynů a měly by rovněž implementovat související standardy EU (uvádění nefinančních informací, sociální odpovědnost podniků atd.). Stěžejním cílem podnikového kodexu je propagovat etické chování ve všech aktivitách podniku, zavázat k němu všechny subjekty a uplatňovat ho transparentním a inkluzivním způsobem (díky tomu, že bude rovněž předmětem sociálního dialogu).

| 4.2. | K hlavním mezinárodním pokynům a mechanismům, jež stanoví zásady, které mají podniky přijmout s cílem zamezit korupci a úplatkářství a pobídnout k etickému chování a transparentnosti, patří:






  — | pravidla Mezinárodního trestního soudu pro boj proti korupci, jeho pokyny týkající se oznamování, příručky atd.; |
| --- | --- | --- |

4.2.

K hlavním mezinárodním pokynům a mechanismům, jež stanoví zásady, které mají podniky přijmout s cílem zamezit korupci a úplatkářství a pobídnout k etickému chování a transparentnosti, patří:

—

pravidla Mezinárodního trestního soudu pro boj proti korupci, jeho pokyny týkající se oznamování, příručky atd.;

| — | iniciativa OSN nazvaná Global Compact; 10 zásad namířených proti korupci a doprovodné pokyny pro podávání zpráv; |
| --- | --- |

—

iniciativa OSN nazvaná Global Compact; 10 zásad namířených proti korupci a doprovodné pokyny pro podávání zpráv;

| — | Směrnice OECD pro nadnárodní podniky – doporučení č. 7 týkající se boje s úplatkářstvím, vyžadováním úplatků a vydíráním; |
| --- | --- |

—

Směrnice OECD pro nadnárodní podniky – doporučení č. 7 týkající se boje s úplatkářstvím, vyžadováním úplatků a vydíráním;

| — | norma ISO 37001 o systémech řízení proti úplatkářství (připravuje se, ISO PC/278); |
| --- | --- |

—

norma ISO 37001 o systémech řízení proti úplatkářství (připravuje se, ISO PC/278);

| — | pokyny Skupiny Světové banky pro boj proti korupci; |
| --- | --- |

—

pokyny Skupiny Světové banky pro boj proti korupci;

| — | Global Reporting Initiative (GRI, GR4); |
| --- | --- |

—

Global Reporting Initiative (GRI, GR4);

| — | Business Principles for Countering Bribery (Podnikatelské zásady pro boj proti úplatkářství) organizace Transparency International atd. |
| --- | --- |

—

Business Principles for Countering Bribery (Podnikatelské zásady pro boj proti úplatkářství) organizace Transparency International atd.

Pro jednotlivá odvětví mají zásadní význam odvětvové pokyny na úrovni EU, například pokyny pro evropské stavebnictví (www.fiec.org, včetně příslušných pokynů a společných prohlášení) a pro těžební průmysl (www.eiti.org). Totéž platí pro vnitrostátní pokyny (například německý kodex udržitelnosti, dánské pokyny pro průmysl), jež podstatným způsobem ovlivňují chování podniků.

| 4.3. | Evropský parlament i Komise přijaly své vlastní interní etické pokyny, jež doplňují povinnosti úředníků vyplývající ze služebního řádu úředníků EU a zahrnují kodex chování pro evropské komisaře a kodex chování pro poslance Evropského parlamentu, v nichž je popsáno, jak postupovat v případě dárků a darů, jiných finančních zájmů a střetu zájmů. EHSV přijal podobné kodexy. |
| --- | --- |

4.3.

Evropský parlament i Komise přijaly své vlastní interní etické pokyny, jež doplňují povinnosti úředníků vyplývající ze služebního řádu úředníků EU a zahrnují kodex chování pro evropské komisaře a kodex chování pro poslance Evropského parlamentu, v nichž je popsáno, jak postupovat v případě dárků a darů, jiných finančních zájmů a střetu zájmů. EHSV přijal podobné kodexy.

5.   Připomínky ohledně obav podniků a občanské společnosti

| 5.1. | Situace v oblasti korupce a zpronevěry veřejných finančních prostředků v EU je nepřijatelná. Její důsledky citelně postihují občanskou společnost a podniky. Korupce přináší spotřebitelům dodatečné náklady a vytváří nejisté prostředí pro podniky, které dodržují etické normy. EHSV s nelibostí konstatuje, že korupce a podvody jsou v členských státech EU rozšířené, přičemž vlády a místní orgány vyvíjejí malé politické úsilí o účinné potírání korupce a stávající mezinárodní, evropské a vnitrostátní nástroje nejsou dostatečným způsobem používány a prosazovány. |
| --- | --- |

5.1.

Situace v oblasti korupce a zpronevěry veřejných finančních prostředků v EU je nepřijatelná. Její důsledky citelně postihují občanskou společnost a podniky. Korupce přináší spotřebitelům dodatečné náklady a vytváří nejisté prostředí pro podniky, které dodržují etické normy. EHSV s nelibostí konstatuje, že korupce a podvody jsou v členských státech EU rozšířené, přičemž vlády a místní orgány vyvíjejí malé politické úsilí o účinné potírání korupce a stávající mezinárodní, evropské a vnitrostátní nástroje nejsou dostatečným způsobem používány a prosazovány.

| 5.1.1. | Občané a sociální a hospodářské subjekty mají právo žít v transparentní a spravedlivě řízené společnosti podle zásad právního státu, bez ohledu na to, v které části Evropy pobývají. V souvislosti s finanční krizí a krizí eura si občané začali v rostoucí míře stěžovat na do očí bijící korupci a zeslábla důvěra občanů v demokratickou správu věcí veřejných na úrovni EU, což přispělo k šíření euroskepticismu. Občanská společnost očekává, že EU a členské státy zintenzivní své úsilí v boji proti korupci a podvodům. Rozhodující činitelé ji musejí přesvědčit, že jednají ve veřejném zájmu. |
| --- | --- |

5.1.1.

Občané a sociální a hospodářské subjekty mají právo žít v transparentní a spravedlivě řízené společnosti podle zásad právního státu, bez ohledu na to, v které části Evropy pobývají. V souvislosti s finanční krizí a krizí eura si občané začali v rostoucí míře stěžovat na do očí bijící korupci a zeslábla důvěra občanů v demokratickou správu věcí veřejných na úrovni EU, což přispělo k šíření euroskepticismu. Občanská společnost očekává, že EU a členské státy zintenzivní své úsilí v boji proti korupci a podvodům. Rozhodující činitelé ji musejí přesvědčit, že jednají ve veřejném zájmu.

| 5.2. | Z tohoto důvodu se i EHSV zapojuje do snah o řešení tohoto problému. Reaguje na přání Evropské komise, aby byla do boje proti korupci zapojena občanská společnost. Hlavním cílem stanoviska je přispět k příští zprávě Komise o boji proti korupci (bude zveřejněna v roce 2016) a napomoci ke zvýšení povědomí, šíření informací a podpoře transparentnosti. |
| --- | --- |

5.2.

Z tohoto důvodu se i EHSV zapojuje do snah o řešení tohoto problému. Reaguje na přání Evropské komise, aby byla do boje proti korupci zapojena občanská společnost. Hlavním cílem stanoviska je přispět k příští zprávě Komise o boji proti korupci (bude zveřejněna v roce 2016) a napomoci ke zvýšení povědomí, šíření informací a podpoře transparentnosti.

| 5.3. | Korupce není pouze otázkou integrity a etiky, ale také hospodářství, neboť poškozuje legální ekonomiku – spravedlivé prostředí a podmínky pro obchod, investice a hospodářskou soutěž – a tím ovlivňuje růst a konkurenceschopnost. Z údajů Světové banky a Světového ekonomického fóra vyplývá, že hospodářská konkurenceschopnost úzce souvisí se schopností vlády potlačovat korupci. Studie prokázaly, že potlačování korupce v EU je těsně spjato se snadností podnikání a že korupce negativně ovlivňuje soukromé investice. |
| --- | --- |

5.3.

Korupce není pouze otázkou integrity a etiky, ale také hospodářství, neboť poškozuje legální ekonomiku – spravedlivé prostředí a podmínky pro obchod, investice a hospodářskou soutěž – a tím ovlivňuje růst a konkurenceschopnost. Z údajů Světové banky a Světového ekonomického fóra vyplývá, že hospodářská konkurenceschopnost úzce souvisí se schopností vlády potlačovat korupci. Studie prokázaly, že potlačování korupce v EU je těsně spjato se snadností podnikání a že korupce negativně ovlivňuje soukromé investice.

| 5.3.1. | Korupce přináší podnikům dodatečné náklady, neboť bezúhonné podniky mohou ve zkorumpovaném prostředí přijít o zakázky. Brání tedy efektivnímu fungování vnitřního trhu a mohla by tak poškodit úsilí o dosažení cílů strategie pro růst do roku 2020 a o posílení evropské konkurenceschopnosti v celosvětovém měřítku, čímž by oslabila možnosti, jak zvýšit zaměstnanost a kvalitu života v Evropě a konkurenceschopnost podniků v EU působících v zahraničí. |
| --- | --- |

5.3.1.

Korupce přináší podnikům dodatečné náklady, neboť bezúhonné podniky mohou ve zkorumpovaném prostředí přijít o zakázky. Brání tedy efektivnímu fungování vnitřního trhu a mohla by tak poškodit úsilí o dosažení cílů strategie pro růst do roku 2020 a o posílení evropské konkurenceschopnosti v celosvětovém měřítku, čímž by oslabila možnosti, jak zvýšit zaměstnanost a kvalitu života v Evropě a konkurenceschopnost podniků v EU působících v zahraničí.

| 5.3.2. | Podniky s dobrými výsledky v oblasti boje proti korupci jsou atraktivní pro investory. Pokud je určitý podnik shledán vinným z úplatkářství a korupce, ohrožuje to image podnikatelské sféry. Pošpiňuje to nejen pověst daného podniku, ale vrhá to negativní světlo na celou branži. V ustanoveních o dodržování protikorupčních předpisů a požadavků na podávání zpráv by ovšem měla být zohledněna také administrativní a finanční zátěž, která vzniká podnikům, především těm malým a středním. |
| --- | --- |

5.3.2.

Podniky s dobrými výsledky v oblasti boje proti korupci jsou atraktivní pro investory. Pokud je určitý podnik shledán vinným z úplatkářství a korupce, ohrožuje to image podnikatelské sféry. Pošpiňuje to nejen pověst daného podniku, ale vrhá to negativní světlo na celou branži. V ustanoveních o dodržování protikorupčních předpisů a požadavků na podávání zpráv by ovšem měla být zohledněna také administrativní a finanční zátěž, která vzniká podnikům, především těm malým a středním.

| 5.4. | Sdělovací prostředky pravidelně informují o korupci na nejvyšších místech, k níž dochází v řadě členských států a také všude jinde ve světě. Občané jsou toho názoru, že politická korupce (například ve spojitosti se schůzkami, úplatky, financováním politických stran a volebních kampaní a manipulací sportovních akcí), velmi vážným způsobem škodí společnosti, především v případě, že jsou do ní zapleteny soudní a policejní orgány. Je nutné učinit tomu přítrž, a stejně tak je třeba skoncovat s rozšířenou praxí potají předávaných plateb v mnoha členských státech, které se dotýkají každodenního života občanů. Tyto společenské jevy jsou podle všeho založeny na změně ve vnímání legálního jednání. S tím se musí něco udělat – občané mají právo na život v právním státě, na řádnou správu věcí veřejných a na veřejné služby, v nichž korupce nemá své místo. Je třeba změnit způsob myšlení a nahradit korupční kulturu (tam, kde existuje) kulturou transparentnosti. V zásadě by se toho mělo dosáhnout prostřednictvím právních předpisů a v rámci výchovy a vzdělávání. |
| --- | --- |

5.4.

Sdělovací prostředky pravidelně informují o korupci na nejvyšších místech, k níž dochází v řadě členských států a také všude jinde ve světě. Občané jsou toho názoru, že politická korupce (například ve spojitosti se schůzkami, úplatky, financováním politických stran a volebních kampaní a manipulací sportovních akcí), velmi vážným způsobem škodí společnosti, především v případě, že jsou do ní zapleteny soudní a policejní orgány. Je nutné učinit tomu přítrž, a stejně tak je třeba skoncovat s rozšířenou praxí potají předávaných plateb v mnoha členských státech, které se dotýkají každodenního života občanů. Tyto společenské jevy jsou podle všeho založeny na změně ve vnímání legálního jednání. S tím se musí něco udělat – občané mají právo na život v právním státě, na řádnou správu věcí veřejných a na veřejné služby, v nichž korupce nemá své místo. Je třeba změnit způsob myšlení a nahradit korupční kulturu (tam, kde existuje) kulturou transparentnosti. V zásadě by se toho mělo dosáhnout prostřednictvím právních předpisů a v rámci výchovy a vzdělávání.

| 5.5. | EHSV podporuje opatření a doporučení Evropské komise týkající se boje proti korupci, protikorupční úsilí EU a činnost Evropského parlamentu, zejména akční plán pro boj proti organizovanému zločinu, korupci a praní peněz na období 2014–2019. Mimoto mají zásadní význam doporučení formulovaná ve zprávách Skupiny států proti korupci (GRECO), která působí v Radě Evropy, a ve zprávách OSN, OECD a Mezinárodního trestního soudu. Tato doporučení by měla být vzata v potaz při posilování protikorupčních politik a činností v EU a v jejích členských státech. |
| --- | --- |

5.5.

EHSV podporuje opatření a doporučení Evropské komise týkající se boje proti korupci, protikorupční úsilí EU a činnost Evropského parlamentu, zejména akční plán pro boj proti organizovanému zločinu, korupci a praní peněz na období 2014–2019. Mimoto mají zásadní význam doporučení formulovaná ve zprávách Skupiny států proti korupci (GRECO), která působí v Radě Evropy, a ve zprávách OSN, OECD a Mezinárodního trestního soudu. Tato doporučení by měla být vzata v potaz při posilování protikorupčních politik a činností v EU a v jejích členských státech.

| 5.6. | Skutečnost, že jsou ekonomiky členských států silně provázané a že se zvětšuje objem a rychlost přeshraničních toků peněz, zvyšuje riziko šíření korupce v EU. Korupce se stala nadnárodním jevem a nelze již na ni pohlížet jen jako na záležitost vnitrostátního trestního práva. Dala by se přirovnat k infekční chorobě, vůči níž není nikdo automaticky imunní a která vyžaduje cílenou léčbu. Současný roztříštěný přístup musí být nahrazen jednotnějším přístupem, aby se dosáhlo výrazného pokroku. Zprávy Komise by se měly náležitě zabývat tím, že protikorupční opatření musí být navrhována a prováděna v kontextu stále integrovanější Evropy a globalizované ekonomiky. |
| --- | --- |

5.6.

Skutečnost, že jsou ekonomiky členských států silně provázané a že se zvětšuje objem a rychlost přeshraničních toků peněz, zvyšuje riziko šíření korupce v EU. Korupce se stala nadnárodním jevem a nelze již na ni pohlížet jen jako na záležitost vnitrostátního trestního práva. Dala by se přirovnat k infekční chorobě, vůči níž není nikdo automaticky imunní a která vyžaduje cílenou léčbu. Současný roztříštěný přístup musí být nahrazen jednotnějším přístupem, aby se dosáhlo výrazného pokroku. Zprávy Komise by se měly náležitě zabývat tím, že protikorupční opatření musí být navrhována a prováděna v kontextu stále integrovanější Evropy a globalizované ekonomiky.

| 5.6.1. | Je tedy nutné přiřadit potírání korupce v agendě EU vyšší prioritu. EU by měla zaujmout významnější úlohu při podpoře transparentnosti a ochraně integrity vnitřního trhu, vnějších vztahů a institucí a výdajů EU. EU by se měla na potírání korupce a podvodů více zaměřit ve všech relevantních politikách EU, jak vnitřních, tak vnějších. Podniky a občanská společnost tento vývoj očekávají a toto stanovisko upozorňuje na potřebu účinného vedení a koordinace ze strany EU. EU může využít svou politickou váhu k podpoře vytvoření celounijního prostoru založeného na integritě a přísných protikorupčních normách. |
| --- | --- |

5.6.1.

Je tedy nutné přiřadit potírání korupce v agendě EU vyšší prioritu. EU by měla zaujmout významnější úlohu při podpoře transparentnosti a ochraně integrity vnitřního trhu, vnějších vztahů a institucí a výdajů EU. EU by se měla na potírání korupce a podvodů více zaměřit ve všech relevantních politikách EU, jak vnitřních, tak vnějších. Podniky a občanská společnost tento vývoj očekávají a toto stanovisko upozorňuje na potřebu účinného vedení a koordinace ze strany EU. EU může využít svou politickou váhu k podpoře vytvoření celounijního prostoru založeného na integritě a přísných protikorupčních normách.

| 5.7. | EU musí rozhodně přijmout výslovný závazek – evropský protikorupční pakt s cílem vypracovat důvěryhodnou a komplexní strategii. Toto úsilí musí být vedeno shora a musí do něj být zapojeny všechny relevantní subjekty na unijní, národní a místní úrovni. |
| --- | --- |

5.7.

EU musí rozhodně přijmout výslovný závazek – evropský protikorupční pakt s cílem vypracovat důvěryhodnou a komplexní strategii. Toto úsilí musí být vedeno shora a musí do něj být zapojeny všechny relevantní subjekty na unijní, národní a místní úrovni.

| 5.8. | Členské státy hrají v boji proti korupci a podvodům přední roli. To ony mají za úkol provádět masivní protikorupční opatření (jde zejména o přísné právní předpisy a fungující protikorupční úřad pro potírání korupce v politické a soudní správě a pro boj proti organizované trestné činnosti) a musí se proaktivně podílet na nadnárodní spolupráci a na zvyšování informovanosti o potírání korupce a podvodů. |
| --- | --- |

5.8.

Členské státy hrají v boji proti korupci a podvodům přední roli. To ony mají za úkol provádět masivní protikorupční opatření (jde zejména o přísné právní předpisy a fungující protikorupční úřad pro potírání korupce v politické a soudní správě a pro boj proti organizované trestné činnosti) a musí se proaktivně podílet na nadnárodní spolupráci a na zvyšování informovanosti o potírání korupce a podvodů.

| 5.8.1. | Je důležité zapojit do protikorupčních snah jednotlivých zemí občanskou společnost, včetně podniků, podnikatelských sdružení a sociálních partnerů, a to především s cílem zvýšit povědomí a poskytnout návod, jak zamezit korupci, podvodům a úplatkářství. V tomto kontextu má zásadní význam chování jednotlivých podniků a orgánů. V úsilí jednotlivých zemí o potírání korupce hrají významnou úlohu také vnitrostátní platformy, například národní kontaktní místa OECD a střediska organizace Transparency International pro právní pomoc a poradenství (ALAC). Sdělovací prostředky by si měly být vědomy velmi důležité role, již hrají při informování veřejnosti o korupci a o protikorupčních snahách členských států. |
| --- | --- |

5.8.1.

Je důležité zapojit do protikorupčních snah jednotlivých zemí občanskou společnost, včetně podniků, podnikatelských sdružení a sociálních partnerů, a to především s cílem zvýšit povědomí a poskytnout návod, jak zamezit korupci, podvodům a úplatkářství. V tomto kontextu má zásadní význam chování jednotlivých podniků a orgánů. V úsilí jednotlivých zemí o potírání korupce hrají významnou úlohu také vnitrostátní platformy, například národní kontaktní místa OECD a střediska organizace Transparency International pro právní pomoc a poradenství (ALAC). Sdělovací prostředky by si měly být vědomy velmi důležité role, již hrají při informování veřejnosti o korupci a o protikorupčních snahách členských států.

V Bruselu dne 16. září 2015.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Henri MALOSSE

---

| 15.1.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 13/73 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 13/73

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Perspektivy dlouhodobého inteligentního a udržitelného rozvoje evropského odvětví těžby v pobřežních vodách a jeho vztahy s námořními odvětvími v EU

(stanovisko z vlastní iniciativy)

(2016/C 013/12)

| Zpravodaj: | Marian KRZAKLEWSKI |
| --- | --- |
| Spoluzpravodaj: | José Custódio LEIRIÃO |

Zpravodaj:

Marian KRZAKLEWSKI

Spoluzpravodaj:

José Custódio LEIRIÃO

Dne 22. ledna 2015 se Evropský hospodářský a sociální výbor, v souladu s čl. 29 odst. 2 jednacího řádu, rozhodl vypracovat stanovisko z vlastní iniciativy k tématu

Perspektivy dlouhodobého inteligentního a udržitelného rozvoje evropského odvětví těžby v pobřežních vodách a jeho vztahy s námořními odvětvími v EU.

(stanovisko z vlastní iniciativy)

Poradní komise pro průmyslové změny (CCMI), kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 15. července 2015. Zpravodajem byl pan Marian Krzaklewski, spoluzpravodajem pan José Custódio Leirião.

Na 510. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 16. a 17. září 2015 (jednání dne 16. září 2015), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 132 hlasy pro, 1 hlas byl proti a 3 členové se zdrželi hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1. | Do odvětví těžby v pobřežních vodách spadá výroba energie a těžba zemního plynu, ropy a nerostných surovin v moři. EHSV se domnívá, že trhy, jež jsou na tato odvětví navázány, patří k nejrychleji se rozvíjejícím a skýtají potenciál dlouhodobého udržitelného a inteligentního růstu. |
| --- | --- |

1.1.

Do odvětví těžby v pobřežních vodách spadá výroba energie a těžba zemního plynu, ropy a nerostných surovin v moři. EHSV se domnívá, že trhy, jež jsou na tato odvětví navázány, patří k nejrychleji se rozvíjejícím a skýtají potenciál dlouhodobého udržitelného a inteligentního růstu.

| 1.2. | EHSV je přesvědčen o tom, že pro dosažení udržitelného rozvoje odvětví těžby v pobřežních vodách je zapotřebí soudržného rámce a strategické evropské vize, jež tomuto odvětví zajistí špičkové technologie a inovační řešení. Technologie jsou jádrem tohoto strategického rámce. |
| --- | --- |

1.2.

EHSV je přesvědčen o tom, že pro dosažení udržitelného rozvoje odvětví těžby v pobřežních vodách je zapotřebí soudržného rámce a strategické evropské vize, jež tomuto odvětví zajistí špičkové technologie a inovační řešení. Technologie jsou jádrem tohoto strategického rámce.

| 1.3. | Výbor je toho názoru, že celému odvětví těžby v pobřežních vodách a jeho jednotlivým sektorům momentálně chybí komplexní strategická evropská vize. Komise a Rada sice postupně rozšiřují rozsah regulace tohoto odvětví, zejména odvětví těžby ropy a zemního plynu v pobřežních vodách, v těchto opatřeních však nelze vypozorovat jednotnou a ucelenou koncepci. |
| --- | --- |

1.3.

Výbor je toho názoru, že celému odvětví těžby v pobřežních vodách a jeho jednotlivým sektorům momentálně chybí komplexní strategická evropská vize. Komise a Rada sice postupně rozšiřují rozsah regulace tohoto odvětví, zejména odvětví těžby ropy a zemního plynu v pobřežních vodách, v těchto opatřeních však nelze vypozorovat jednotnou a ucelenou koncepci.

| 1.4. | EHSV má za to, že absence strategického rámce pro odvětví těžby v pobřežních vodách je rovněž důsledkem nedostatečné spolupráce mezi tímto odvětvím, unijními institucemi, členskými státy a organizacemi občanské společnosti. Proto se Výbor domnívá, že právě vypracováním a zavedením strategické evropské vize pro odvětví těžby v pobřežních vodách by se dalo docílit účinné míry spolupráce, která by byla ku prospěchu všem zainteresovaným stranám, včetně jiných odvětví, která využívají zdroje v pobřežních vodách (například cestovní ruch). |
| --- | --- |

1.4.

EHSV má za to, že absence strategického rámce pro odvětví těžby v pobřežních vodách je rovněž důsledkem nedostatečné spolupráce mezi tímto odvětvím, unijními institucemi, členskými státy a organizacemi občanské společnosti. Proto se Výbor domnívá, že právě vypracováním a zavedením strategické evropské vize pro odvětví těžby v pobřežních vodách by se dalo docílit účinné míry spolupráce, která by byla ku prospěchu všem zainteresovaným stranám, včetně jiných odvětví, která využívají zdroje v pobřežních vodách (například cestovní ruch).

| 1.5. | V souvislosti s předchozími návrhy EHSV se znepokojením konstatuje, že ani na 2 schůzích studijní skupiny, ani na veřejném slyšení v Aberdeenu, jež sloužily k přípravě stanoviska z vlastní iniciativy týkajícího se evropského odvětví těžby v pobřežních vodách, nebyli přítomni zástupci Komise. |
| --- | --- |

1.5.

V souvislosti s předchozími návrhy EHSV se znepokojením konstatuje, že ani na 2 schůzích studijní skupiny, ani na veřejném slyšení v Aberdeenu, jež sloužily k přípravě stanoviska z vlastní iniciativy týkajícího se evropského odvětví těžby v pobřežních vodách, nebyli přítomni zástupci Komise.

| 1.6. | Na základě komplexní analýzy vztahů mezi odvětvím těžby v pobřežních vodách a evropským námořním odvětvím Výbor konstatuje, že odvětví těžby v pobřežních vodách vytváří velmi silné a často „zelené“ hybné faktory pro evropské námořní odvětví, zejména pro sektor stavby, přestavby a vybavení lodí. Lze vyslovit názor, že díky poptávce z odvětví těžby v pobřežních vodách se evropský loďařský průmysl vyhnul ztrátě kritického množství, která mu donedávna hrozila. |
| --- | --- |

1.6.

Na základě komplexní analýzy vztahů mezi odvětvím těžby v pobřežních vodách a evropským námořním odvětvím Výbor konstatuje, že odvětví těžby v pobřežních vodách vytváří velmi silné a často „zelené“ hybné faktory pro evropské námořní odvětví, zejména pro sektor stavby, přestavby a vybavení lodí. Lze vyslovit názor, že díky poptávce z odvětví těžby v pobřežních vodách se evropský loďařský průmysl vyhnul ztrátě kritického množství, která mu donedávna hrozila.

| 1.7. | Výbor je toho názoru, že s ohledem na probíhající proces provádění směrnice o bezpečnosti v odvětví těžby ropy a zemního plynu na moři by Evropská komise měla ve spolupráci s členskými státy vytvořit systém ověřování a uvést, jak by se dal zvýšit finanční potenciál hospodářských subjektů v tomto odvětví pro pokrytí nákladů na nápravná opatření po haváriích. |
| --- | --- |

1.7.

Výbor je toho názoru, že s ohledem na probíhající proces provádění směrnice o bezpečnosti v odvětví těžby ropy a zemního plynu na moři by Evropská komise měla ve spolupráci s členskými státy vytvořit systém ověřování a uvést, jak by se dal zvýšit finanční potenciál hospodářských subjektů v tomto odvětví pro pokrytí nákladů na nápravná opatření po haváriích.

| 1.7.1. | Je třeba vypracovat a zavést program „kultury bezpečnosti“ a přijmout opatření na podporu akreditace vzdělávacích zařízení ze strany podniků působících v odvětví těžby v pobřežních vodách, aby bylo možné uskutečnit rozsáhlejší školení v oblasti bezpečnosti, jež se budou zabývat i otázkami ochrany životního prostředí. EHSV upozorňuje na to, že dosažení vysoké míry bezpečnosti v tomto odvětví se rovněž odvíjí od zajištění dobrých pracovních podmínek na moři. |
| --- | --- |

1.7.1.

Je třeba vypracovat a zavést program „kultury bezpečnosti“ a přijmout opatření na podporu akreditace vzdělávacích zařízení ze strany podniků působících v odvětví těžby v pobřežních vodách, aby bylo možné uskutečnit rozsáhlejší školení v oblasti bezpečnosti, jež se budou zabývat i otázkami ochrany životního prostředí. EHSV upozorňuje na to, že dosažení vysoké míry bezpečnosti v tomto odvětví se rovněž odvíjí od zajištění dobrých pracovních podmínek na moři.

| 1.8. | EHSV navrhuje, aby Komise a zainteresované členské státy ve spolupráci s MOP a sociálními partnery podnikly kroky k posouzení, zda by bylo možné rozšířit Úmluvu o práci na moři na pracovníky v odvětví OO&G (anglicky offshore oil and gas – těžba ropy a zemního plynu v pobřežních vodách) a OWE (anglicky offshore wind energy – výroba větrné energie na moři) v EU a v EHP. |
| --- | --- |

1.8.

EHSV navrhuje, aby Komise a zainteresované členské státy ve spolupráci s MOP a sociálními partnery podnikly kroky k posouzení, zda by bylo možné rozšířit Úmluvu o práci na moři na pracovníky v odvětví OO&G (anglicky offshore oil and gas – těžba ropy a zemního plynu v pobřežních vodách) a OWE (anglicky offshore wind energy – výroba větrné energie na moři) v EU a v EHP.

| 1.9. | Výbor se domnívá, že by Komise a evropští odvětvoví sociální partneři, kteří reprezentují odvětví těžby v pobřežních vodách, měli využít pozitivní příklad, jakým je směrnice z roku 2009, jíž byla v EU zavedena Úmluva o práci na moři na základě evropské odvětvové dohody uzavřené mezi Evropskou federací pracovníků v dopravě (ETF) a Svazem provozovatelů námořních plavidel Evropského společenství (ECSA). |
| --- | --- |

1.9.

Výbor se domnívá, že by Komise a evropští odvětvoví sociální partneři, kteří reprezentují odvětví těžby v pobřežních vodách, měli využít pozitivní příklad, jakým je směrnice z roku 2009, jíž byla v EU zavedena Úmluva o práci na moři na základě evropské odvětvové dohody uzavřené mezi Evropskou federací pracovníků v dopravě (ETF) a Svazem provozovatelů námořních plavidel Evropského společenství (ECSA).

| 1.10. | Vzhledem k prognózám, jež odvětví těžby v pobřežních vodách v EU a v EHP předpovídají nedostatek kvalifikovaných pracovních sil a dovedností, se EHSV domnívá, že je třeba tomu zabránit zajištěním dobrých pracovních podmínek (zahrnutím pod Úmluvu o práci na moři), uplatňováním politiky přizpůsobování dovedností/odborného vzdělávání a přilákáním mladých lidí do námořních profesí. |
| --- | --- |

1.10.

Vzhledem k prognózám, jež odvětví těžby v pobřežních vodách v EU a v EHP předpovídají nedostatek kvalifikovaných pracovních sil a dovedností, se EHSV domnívá, že je třeba tomu zabránit zajištěním dobrých pracovních podmínek (zahrnutím pod Úmluvu o práci na moři), uplatňováním politiky přizpůsobování dovedností/odborného vzdělávání a přilákáním mladých lidí do námořních profesí.

| 1.11. | Komise a členské státy by v odvětví těžby v pobřežních vodách měly prosazovat spolupráci a partnerství veřejného a soukromého sektoru, včetně společných podniků, souboru záruk, zásady rozdělení výroby a koncesí. Koordinace by se měla vztahovat na právní rámec, územní plánování, geologické průzkumy a ochranu životního prostředí v souvislosti s otázkou udržitelného využívání zdrojů energie. |
| --- | --- |

1.11.

Komise a členské státy by v odvětví těžby v pobřežních vodách měly prosazovat spolupráci a partnerství veřejného a soukromého sektoru, včetně společných podniků, souboru záruk, zásady rozdělení výroby a koncesí. Koordinace by se měla vztahovat na právní rámec, územní plánování, geologické průzkumy a ochranu životního prostředí v souvislosti s otázkou udržitelného využívání zdrojů energie.

| 1.12. | EHSV se domnívá, že jedním z aspektů evropeizace odvětví těžby v pobřežních vodách by mělo být zapojení Komise do rozsáhle pojatého programu geologických průzkumů s využitím IKT s cílem získat údaje pro udržitelnější využívání mořských zdrojů v současnosti i v budoucnu. |
| --- | --- |

1.12.

EHSV se domnívá, že jedním z aspektů evropeizace odvětví těžby v pobřežních vodách by mělo být zapojení Komise do rozsáhle pojatého programu geologických průzkumů s využitím IKT s cílem získat údaje pro udržitelnější využívání mořských zdrojů v současnosti i v budoucnu.

| 1.13. | Výbor je toho názoru, že s ohledem na celosvětovou a evropskou konkurenci a regulační požadavky jsou největší výzvy odvětví těžby v pobřežních vodách tyto:






  — | těžba v hlubokých vodách, v oblasti využívání větrné energie na moři je to pak umísťování zařízení ve větší vzdálenosti od pobřeží a do hlubších vod na volném moři; |
| --- | --- | --- |

1.13.

Výbor je toho názoru, že s ohledem na celosvětovou a evropskou konkurenci a regulační požadavky jsou největší výzvy odvětví těžby v pobřežních vodách tyto:

—

těžba v hlubokých vodách, v oblasti využívání větrné energie na moři je to pak umísťování zařízení ve větší vzdálenosti od pobřeží a do hlubších vod na volném moři;

| — | postupy spojené s horizontálními vrty a hydraulickým štěpením při námořní těžbě za současného respektování ekologických požadavků; |
| --- | --- |

—

postupy spojené s horizontálními vrty a hydraulickým štěpením při námořní těžbě za současného respektování ekologických požadavků;

| — | správa zastarávající infrastruktury námořních zařízení; |
| --- | --- |

—

správa zastarávající infrastruktury námořních zařízení;

| — | vyhledávání, evidování a využívání zdrojů v arktických oblastech; |
| --- | --- |

—

vyhledávání, evidování a využívání zdrojů v arktických oblastech;

| — | reakce na zelené hnací síly vyplývající z úmluvy MARPOL, úmluvy o zátěžové vodě a nařízení o recyklaci lodí. |
| --- | --- |

—

reakce na zelené hnací síly vyplývající z úmluvy MARPOL, úmluvy o zátěžové vodě a nařízení o recyklaci lodí.

| 1.14. | EHSV vybízí k síťové spolupráci odvětví těžby v pobřežních vodách, pobřežních regionů a podniků v dodavatelském řetězci s výzkumnými středisky a vysokými školami v rámci programu Horizont 2020 a projektů v oblasti „inteligentní specializace“. Při této spolupráci je třeba se více soustředit na témata týkající se inovací a ochrany životního prostředí a využít příležitostí, jež skýtá Evropský fond pro strategické investice. |
| --- | --- |

1.14.

EHSV vybízí k síťové spolupráci odvětví těžby v pobřežních vodách, pobřežních regionů a podniků v dodavatelském řetězci s výzkumnými středisky a vysokými školami v rámci programu Horizont 2020 a projektů v oblasti „inteligentní specializace“. Při této spolupráci je třeba se více soustředit na témata týkající se inovací a ochrany životního prostředí a využít příležitostí, jež skýtá Evropský fond pro strategické investice.

| 1.14.1. | EHSV žádá, aby Komise zvážila korekci ve strukturálních fondech nebo v Junckerově plánu s cílem podpořit investice do inovací v odvětví těžby v pobřežních vodách. |
| --- | --- |

1.14.1.

EHSV žádá, aby Komise zvážila korekci ve strukturálních fondech nebo v Junckerově plánu s cílem podpořit investice do inovací v odvětví těžby v pobřežních vodách.

| 1.15. | Výbor se domnívá, že je nutné aktualizovat strategii Evropa 2020 (přezkum), aby byly splněny unijní požadavky ohledně činností prováděných na moři, projektů, kvalifikovaných pracovních sil, financování a podpory udržitelného rozvoje s přihlédnutím k širokému spektru a rozmanitosti činností a kvalifikací, jež jsou v odvětví těžby v pobřežních vodách zapotřebí. |
| --- | --- |

1.15.

Výbor se domnívá, že je nutné aktualizovat strategii Evropa 2020 (přezkum), aby byly splněny unijní požadavky ohledně činností prováděných na moři, projektů, kvalifikovaných pracovních sil, financování a podpory udržitelného rozvoje s přihlédnutím k širokému spektru a rozmanitosti činností a kvalifikací, jež jsou v odvětví těžby v pobřežních vodách zapotřebí.

| 1.16. | EHSV Komisi vyzývá, aby podpořila diskusi o potenciálu zvláštní strategie pro Severní moře, která by se zabývala výzvami pro udržitelné a konkurenceschopné odvětví těžby v pobřežních vodách v Evropě. |
| --- | --- |

1.16.

EHSV Komisi vyzývá, aby podpořila diskusi o potenciálu zvláštní strategie pro Severní moře, která by se zabývala výzvami pro udržitelné a konkurenceschopné odvětví těžby v pobřežních vodách v Evropě.

2.   Souvislosti

| 2.1. | Odvětví těžby v pobřežních vodách zahrnuje především výrobu elektrické energie a těžbu zemního plynu, ropy a nerostných surovin v moři. Vezmeme-li v potaz dodavatelský řetězec a služby určené tomuto odvětví, pak je provázán s následujícími sektory námořního odvětví: s loďařským průmyslem, se sektorem oprav, údržby a přestavby lodí, sektorem vybavení a zásobování lodí a sektorem námořních průmyslových zařízení. |
| --- | --- |

2.1.

Odvětví těžby v pobřežních vodách zahrnuje především výrobu elektrické energie a těžbu zemního plynu, ropy a nerostných surovin v moři. Vezmeme-li v potaz dodavatelský řetězec a služby určené tomuto odvětví, pak je provázán s následujícími sektory námořního odvětví: s loďařským průmyslem, se sektorem oprav, údržby a přestavby lodí, sektorem vybavení a zásobování lodí a sektorem námořních průmyslových zařízení.

| 2.2. | Evropské námořní odvětví, jež je s odvětvím těžby v pobřežních vodách spojeno, disponuje jak vysoce odbornými poznatky, tak odpovídajícími lidskými zdroji, aby mohlo účinně využít výhod plynoucích z účasti na trzích spojených se všemi sektory odvětví těžby v pobřežních vodách. |
| --- | --- |

2.2.

Evropské námořní odvětví, jež je s odvětvím těžby v pobřežních vodách spojeno, disponuje jak vysoce odbornými poznatky, tak odpovídajícími lidskými zdroji, aby mohlo účinně využít výhod plynoucích z účasti na trzích spojených se všemi sektory odvětví těžby v pobřežních vodách.

| 2.3. | V rámci posouzení situace evropského odvětví těžby v pobřežních vodách a možností jeho dlouhodobého udržitelného rozvoje toto stanovisko popisuje:






  — | situaci v odvětví těžby ropy a zemního plynu v pobřežních vodách v globálním kontextu a jeho výzvy a hybné faktory; |
| --- | --- | --- |

2.3.

V rámci posouzení situace evropského odvětví těžby v pobřežních vodách a možností jeho dlouhodobého udržitelného rozvoje toto stanovisko popisuje:

—

situaci v odvětví těžby ropy a zemního plynu v pobřežních vodách v globálním kontextu a jeho výzvy a hybné faktory;

| — | obecnou charakteristiku odvětví výroby větrné energie na moři v EU; |
| --- | --- |

—

obecnou charakteristiku odvětví výroby větrné energie na moři v EU;

| — | vztahy mezi evropským námořním odvětvím a odvětvím těžby v pobřežních vodách; |
| --- | --- |

—

vztahy mezi evropským námořním odvětvím a odvětvím těžby v pobřežních vodách;

| — | analýzu potřeby inovací a udržitelného rozvoje v souvislosti s aktuálními výzvami a potenciálními oblastmi rozvoje evropského odvětví těžby v pobřežních vodách; |
| --- | --- |

—

analýzu potřeby inovací a udržitelného rozvoje v souvislosti s aktuálními výzvami a potenciálními oblastmi rozvoje evropského odvětví těžby v pobřežních vodách;

| — | návrh, aby byl zajištěn sociální rozměr udržitelného rozvoje odvětví těžby v pobřežních vodách v pracovních záležitostech; |
| --- | --- |

—

návrh, aby byl zajištěn sociální rozměr udržitelného rozvoje odvětví těžby v pobřežních vodách v pracovních záležitostech;

| — | právní předpisy EU pro evropské odvětví těžby v pobřežních vodách; |
| --- | --- |

—

právní předpisy EU pro evropské odvětví těžby v pobřežních vodách;

| — | návrh podpořit strategii EU pro Severní moře, která by řešila výzvy pro udržitelné a konkurenceschopné odvětví těžby v pobřežních vodách. |
| --- | --- |

—

návrh podpořit strategii EU pro Severní moře, která by řešila výzvy pro udržitelné a konkurenceschopné odvětví těžby v pobřežních vodách.

3.   Evropské odvětví těžby ropy a zemního plynu v pobřežních vodách (OO&G) – aktuální situace v tomto odvětví

| 3.1. | Ropné produkty a zemní plyn tvořily v roce 2012 26 % skladby zdrojů energie EU. Největší podíl zaujímala jaderná energie (29 %), obnovitelné zdroje energie včetně energie z vodních elektráren pak představovaly 22 %. |
| --- | --- |

3.1.

Ropné produkty a zemní plyn tvořily v roce 2012 26 % skladby zdrojů energie EU. Největší podíl zaujímala jaderná energie (29 %), obnovitelné zdroje energie včetně energie z vodních elektráren pak představovaly 22 %.

| 3.1.1. | EU je největším dovozcem energie na světě – dováží 53 % své energie a utratí za ni 400 miliard EUR ročně. 88 % ropy a 66 % zemního plynu se dováží, převážně z Ruska. |
| --- | --- |

3.1.1.

EU je největším dovozcem energie na světě – dováží 53 % své energie a utratí za ni 400 miliard EUR ročně. 88 % ropy a 66 % zemního plynu se dováží, převážně z Ruska.

| 3.2. | Největším problémem evropského odvětví těžby ropy a zemního plynu v pobřežních vodách je otázka, zda bude toto tradiční evropské odvětví růst za situace, kdy se diverzifikuje a čelí výzvám spojeným s rozvojem obnovitelných zdrojů energie a účinným zvládáním těchto změn v tomto odvětví. |
| --- | --- |

3.2.

Největším problémem evropského odvětví těžby ropy a zemního plynu v pobřežních vodách je otázka, zda bude toto tradiční evropské odvětví růst za situace, kdy se diverzifikuje a čelí výzvám spojeným s rozvojem obnovitelných zdrojů energie a účinným zvládáním těchto změn v tomto odvětví.

| 3.3. | Pro evropské odvětví těžby ropy a zemního plynu v pobřežních vodách jsou typické:






  — | vysoké provozní náklady; |
| --- | --- | --- |

3.3.

Pro evropské odvětví těžby ropy a zemního plynu v pobřežních vodách jsou typické:

—

vysoké provozní náklady;

| — | značné riziko pro životní prostředí a vysoká míra regulace; |
| --- | --- |

—

značné riziko pro životní prostředí a vysoká míra regulace;

| — | nutnost přejít na těžbu ve větších hloubkách; |
| --- | --- |

—

nutnost přejít na těžbu ve větších hloubkách;

| — | fiskální riziko – nízké ceny, jež přinášejí vyšší investiční riziko; |
| --- | --- |

—

fiskální riziko – nízké ceny, jež přinášejí vyšší investiční riziko;

| — | potenciální problémy s levnými produkty z USA. |
| --- | --- |

—

potenciální problémy s levnými produkty z USA.

| 3.4. | K aktuálním výzvám, jimž evropské odvětví těžby ropy a zemního plynu v pobřežních vodách čelí, patří:






  — | potřeba seizmických průzkumů za účelem aktualizace map geologických nalezišť; |
| --- | --- | --- |

3.4.

K aktuálním výzvám, jimž evropské odvětví těžby ropy a zemního plynu v pobřežních vodách čelí, patří:

—

potřeba seizmických průzkumů za účelem aktualizace map geologických nalezišť;

| — | nedostatečná harmonizace a sdílení údajů, což zpomaluje rozvoj; |
| --- | --- |

—

nedostatečná harmonizace a sdílení údajů, což zpomaluje rozvoj;

| — | tlak producentských zemí na vyhledávání nových nalezišť; |
| --- | --- |

—

tlak producentských zemí na vyhledávání nových nalezišť;

| — | problémy se zadávacími řízeními na těžbu za účasti domácích a mezinárodních těžařských společností; |
| --- | --- |

—

problémy se zadávacími řízeními na těžbu za účasti domácích a mezinárodních těžařských společností;

| — | řízení životního cyklu tohoto odvětví v po sobě následujících etapách: průzkum/vyhledávání/FEED (1)/produkce/rozklad. |
| --- | --- |

—

řízení životního cyklu tohoto odvětví v po sobě následujících etapách: průzkum/vyhledávání/FEED (1)/produkce/rozklad.

| 3.4.1. | Nové výzvy pro toto odvětví jsou tyto:






  — | ubývání doposud využívaných zdrojů; |
| --- | --- | --- |

3.4.1.

Nové výzvy pro toto odvětví jsou tyto:

—

ubývání doposud využívaných zdrojů;

| — | pokles cen ropy a konkurence nových, levných podobných surovin; |
| --- | --- |

—

pokles cen ropy a konkurence nových, levných podobných surovin;

| — | otázky týkající se podnikání a podpory nových podniků ze strany státu; |
| --- | --- |

—

otázky týkající se podnikání a podpory nových podniků ze strany státu;

| — | podněcování růstu prostřednictvím inovací a internacionalizace tohoto odvětví; |
| --- | --- |

—

podněcování růstu prostřednictvím inovací a internacionalizace tohoto odvětví;

| — | otázka růstu poháněného „zelenou ekonomikou“. |
| --- | --- |

—

otázka růstu poháněného „zelenou ekonomikou“.

| 3.5. | Evropské odvětví těžby ropy a zemního plynu v pobřežních vodách si zasluhuje podporu, jelikož:






  — | vykazuje znaky udržitelného průmyslu, který zohledňuje právní předpisy EU; |
| --- | --- | --- |

3.5.

Evropské odvětví těžby ropy a zemního plynu v pobřežních vodách si zasluhuje podporu, jelikož:

—

vykazuje znaky udržitelného průmyslu, který zohledňuje právní předpisy EU;

| — | přímo a nepřímo zajišťuje téměř 600 tisíc pracovních míst (včetně Norska); |
| --- | --- |

—

přímo a nepřímo zajišťuje téměř 600 tisíc pracovních míst (včetně Norska);

| — | je jednou z hlavních hnacích sil námořního odvětví EU; |
| --- | --- |

—

je jednou z hlavních hnacích sil námořního odvětví EU;

| — | přispívá k prospěšným společenským změnám v regionech; |
| --- | --- |

—

přispívá k prospěšným společenským změnám v regionech;

| — | výraznou měrou se podílí na rozpočtových příjmech členských států; |
| --- | --- |

—

výraznou měrou se podílí na rozpočtových příjmech členských států;

| — | zaujímá přední místo v inovačním a technologickém pokroku v inženýrství; |
| --- | --- |

—

zaujímá přední místo v inovačním a technologickém pokroku v inženýrství;

| — | vyznačuje se rozsáhlým a rostoucím vývozem z podniků v dodavatelském řetězci, což kompenzuje možný pokles příjmů z výroby paliv. |
| --- | --- |

—

vyznačuje se rozsáhlým a rostoucím vývozem z podniků v dodavatelském řetězci, což kompenzuje možný pokles příjmů z výroby paliv.

| 3.6. | Na slyšení v Aberdeenu (2) byly prezentovány výsledky SWOT analýzy odvětví těžby ropy a zemního plynu v pobřežních vodách, které jsou spolu s návrhy vznesenými během diskuse uvedeny v příloze v příloze. |
| --- | --- |

3.6.

Na slyšení v Aberdeenu (2) byly prezentovány výsledky SWOT analýzy odvětví těžby ropy a zemního plynu v pobřežních vodách, které jsou spolu s návrhy vznesenými během diskuse uvedeny v příloze v příloze.

4.   Trh s mořskou energií v EU

| 4.1. | Na mořích EU je v současnosti v provozu zhruba 2 500 turbín s celkovým výkonem přes 8 GW v 11 zemích. Podíl EU na celosvětové produkci dosahuje téměř 90 %. Po dokončení 12 probíhajících projektů vzroste instalovaný výkon na 10,9 GW. Celá větrná energetika nyní dodává 7 % energie v EU, z toho 1/7 pochází z výroby větrné energie na moři. |
| --- | --- |

4.1.

Na mořích EU je v současnosti v provozu zhruba 2 500 turbín s celkovým výkonem přes 8 GW v 11 zemích. Podíl EU na celosvětové produkci dosahuje téměř 90 %. Po dokončení 12 probíhajících projektů vzroste instalovaný výkon na 10,9 GW. Celá větrná energetika nyní dodává 7 % energie v EU, z toho 1/7 pochází z výroby větrné energie na moři.

| 4.2. | Aktuální rozvojové a inovační trendy v tomto odvětví se týkají: turbín, základů a zařízení ve větších hloubkách a ve větších vzdálenostech od pobřeží. |
| --- | --- |

4.2.

Aktuální rozvojové a inovační trendy v tomto odvětví se týkají: turbín, základů a zařízení ve větších hloubkách a ve větších vzdálenostech od pobřeží.

| 4.3. | Finanční plánování se stává stále důležitějším nástrojem při rozvoji výroby větrné energie na moři. V roce 2014 roku čerpalo toto odvětví úvěry bez postihu („non-recourse“) ve výši 3,14 miliard EUR (3), což je nejvíce v historii tohoto odvětví. Klíčem k úspěchu jsou finanční partnerství. |
| --- | --- |

4.3.

Finanční plánování se stává stále důležitějším nástrojem při rozvoji výroby větrné energie na moři. V roce 2014 roku čerpalo toto odvětví úvěry bez postihu („non-recourse“) ve výši 3,14 miliard EUR (3), což je nejvíce v historii tohoto odvětví. Klíčem k úspěchu jsou finanční partnerství.

| 4.4. | V nadcházejících letech lze očekávat další nárůst instalovaného výkonu. Pokud jde o další období, odhaduje Evropská asociace pro větrnou energii (EWEA), že již bylo vydáno povolení k výstavbě nových parků s celkovým výkonem 26,4 GW, a v dlouhodobých plánech se hovoří o nárůstu o 98 GW. |
| --- | --- |

4.4.

V nadcházejících letech lze očekávat další nárůst instalovaného výkonu. Pokud jde o další období, odhaduje Evropská asociace pro větrnou energii (EWEA), že již bylo vydáno povolení k výstavbě nových parků s celkovým výkonem 26,4 GW, a v dlouhodobých plánech se hovoří o nárůstu o 98 GW.

| 4.5. | Podle údajů EWEA zaměstnávalo odvětví výroby větrné energie v Evropě koncem roku 2011 192 tisíc osob, z čehož asi 30–40 tisíc osob pracovalo v sektoru výroby větrné energie na moři. |
| --- | --- |

4.5.

Podle údajů EWEA zaměstnávalo odvětví výroby větrné energie v Evropě koncem roku 2011 192 tisíc osob, z čehož asi 30–40 tisíc osob pracovalo v sektoru výroby větrné energie na moři.

| 4.6. | Energie oceánů v EU představuje zhruba 1,5 GW instalovaného výkonu (6krát méně než větrná energie na moři, do roku 2020 se ovšem předpokládá nárůst na 3,6 GW). Patří sem zařízení využívající energii mořských vln, přílivu a odlivu a mořských proudů a energii plynoucí z rozdílné slanosti vody a z přeměny tepelné energie oceánů na energii elektrickou. |
| --- | --- |

4.6.

Energie oceánů v EU představuje zhruba 1,5 GW instalovaného výkonu (6krát méně než větrná energie na moři, do roku 2020 se ovšem předpokládá nárůst na 3,6 GW). Patří sem zařízení využívající energii mořských vln, přílivu a odlivu a mořských proudů a energii plynoucí z rozdílné slanosti vody a z přeměny tepelné energie oceánů na energii elektrickou.

5.   Hospodářské vztahy mezi evropským námořním odvětvím a odvětvím těžby v pobřežních vodách

| 5.1. | V roce 2014 činila celková hodnota zakázek na výrobu lodí 370 miliard USD, z toho 170 miliard USD představovaly zakázky na výrobu zařízení pro těžbu v pobřežních vodách. Odhaduje se, že celosvětová poptávka po různých lodích pro těžbu v pobřežních vodách bude v letech 2014–2025 činit 1 230 až 1 970 lodí. Poptávka po průmyslových ponorných plavidlech vzroste o 180 %, poptávka po lodích pro instalaci a údržbu větrných elektráren a po plovoucích zařízeních v pobřežních vodách o 50 až 60 %. |
| --- | --- |

5.1.

V roce 2014 činila celková hodnota zakázek na výrobu lodí 370 miliard USD, z toho 170 miliard USD představovaly zakázky na výrobu zařízení pro těžbu v pobřežních vodách. Odhaduje se, že celosvětová poptávka po různých lodích pro těžbu v pobřežních vodách bude v letech 2014–2025 činit 1 230 až 1 970 lodí. Poptávka po průmyslových ponorných plavidlech vzroste o 180 %, poptávka po lodích pro instalaci a údržbu větrných elektráren a po plovoucích zařízeních v pobřežních vodách o 50 až 60 %.

| 5.2. | U všech typů lodí se do roku 2025 předpovídá nárůst zakázek o 3,7 %, což vzhledem k mnohem vyšším prognózám u lodí pro těžbu v pobřežních vodách ukazuje, jak mocnou hnací silou je a i nadále bude odvětví těžby v pobřežních vodách pro loďařský průmysl. V roce 2014 tvořily lodě pro těžbu v pobřežních vodách v Evropě 30 % celkové produkce loděnic. |
| --- | --- |

5.2.

U všech typů lodí se do roku 2025 předpovídá nárůst zakázek o 3,7 %, což vzhledem k mnohem vyšším prognózám u lodí pro těžbu v pobřežních vodách ukazuje, jak mocnou hnací silou je a i nadále bude odvětví těžby v pobřežních vodách pro loďařský průmysl. V roce 2014 tvořily lodě pro těžbu v pobřežních vodách v Evropě 30 % celkové produkce loděnic.

| 5.3. | Stejně silně je s odvětvím těžby v pobřežních vodách provázáno evropské odvětví výroby lodního vybavení, které hraje ve světě přední roli při výrobě vrtných modulů, motorů, navijáků, jeřábů a elektroniky pro těžbu v pobřežních vodách. |
| --- | --- |

5.3.

Stejně silně je s odvětvím těžby v pobřežních vodách provázáno evropské odvětví výroby lodního vybavení, které hraje ve světě přední roli při výrobě vrtných modulů, motorů, navijáků, jeřábů a elektroniky pro těžbu v pobřežních vodách.

| 5.4. | Zelenou hybnou silou námořního odvětví je výroba energie na moři. Její globální potenciál je odhadován na více než 19 miliard EUR v letech 2012–2022 (přibližně 2 miliardy EUR ročně). Tyto odhady vycházejí z počtu lodí a zařízení, jež jsou zapotřebí k výstavbě a provozu plánovaných větrných parků. |
| --- | --- |

5.4.

Zelenou hybnou silou námořního odvětví je výroba energie na moři. Její globální potenciál je odhadován na více než 19 miliard EUR v letech 2012–2022 (přibližně 2 miliardy EUR ročně). Tyto odhady vycházejí z počtu lodí a zařízení, jež jsou zapotřebí k výstavbě a provozu plánovaných větrných parků.

| 5.5. | Nový druh poptávky po produktech a službách evropského námořního odvětví vzniká rovněž v souvislosti s přemisťováním činnosti do hlubších vod – především v odvětví těžby ropy a zemního plynu, ale také v odvětví výroby energie na moři. |
| --- | --- |

5.5.

Nový druh poptávky po produktech a službách evropského námořního odvětví vzniká rovněž v souvislosti s přemisťováním činnosti do hlubších vod – především v odvětví těžby ropy a zemního plynu, ale také v odvětví výroby energie na moři.

| 5.6. | Díky tání v arktických oblastech v nich lze těžit suroviny a mohou se v nich plavit lodě (i když to není zcela „zelená“ hnací síla). S tímto trendem se mimo jiné pojí předpokládaná poptávka po stavbě ledoborců a dopravních a servisních lodí s protiledovým zesílením. |
| --- | --- |

5.6.

Díky tání v arktických oblastech v nich lze těžit suroviny a mohou se v nich plavit lodě (i když to není zcela „zelená“ hnací síla). S tímto trendem se mimo jiné pojí předpokládaná poptávka po stavbě ledoborců a dopravních a servisních lodí s protiledovým zesílením.

| 5.7. | Stále větší zelenou hnací silou evropského námořního odvětví (zejména sektorů sdružených v SEA Europe) bude rovněž sektor využívání energie oceánů, který se teprve začíná rozvíjet. |
| --- | --- |

5.7.

Stále větší zelenou hnací silou evropského námořního odvětví (zejména sektorů sdružených v SEA Europe) bude rovněž sektor využívání energie oceánů, který se teprve začíná rozvíjet.

| 5.8. | Sortiment produktů loďařského průmyslu pro odvětví těžby ropy a zemního plynu v pobřežních vodách je s cyklem v tomto odvětví spojen následujícím způsobem:






  — | vyhledávání a průzkum nalezišť vytvářejí poptávku po podpůrných lodích; |
| --- | --- | --- |

5.8.

Sortiment produktů loďařského průmyslu pro odvětví těžby ropy a zemního plynu v pobřežních vodách je s cyklem v tomto odvětví spojen následujícím způsobem:

—

vyhledávání a průzkum nalezišť vytvářejí poptávku po podpůrných lodích;

| — | pro provádění vrtů jsou potřebná vrtná plavidla a vrtná zařízení v pobřežních vodách; |
| --- | --- |

—

pro provádění vrtů jsou potřebná vrtná plavidla a vrtná zařízení v pobřežních vodách;

| — | využívání naleziště vytváří poptávku po speciálních konstrukčních plavidlech; |
| --- | --- |

—

využívání naleziště vytváří poptávku po speciálních konstrukčních plavidlech;

| — | během těžby v daném poli jsou nezbytná plavidla nebo plovoucí zařízení určená k těžbě a skladování; |
| --- | --- |

—

během těžby v daném poli jsou nezbytná plavidla nebo plovoucí zařízení určená k těžbě a skladování;

| — | při odstavování polí jsou využívány lodě, jež na nich instalují větrné turbíny nebo jiná zařízení do pobřežních vod. |
| --- | --- |

—

při odstavování polí jsou využívány lodě, jež na nich instalují větrné turbíny nebo jiná zařízení do pobřežních vod.

| 5.9. | Mají-li být zabezpečeny budoucí dodávky ropy a zemního plynu, bude nutné výrazně zvýšit množství vrtných prací na moři. S tím souvisí značná poptávka po technicky vyspělých modulech platforem a po opravách a přestavbě různých zařízení a vrtných věží v pobřežních vodách. Tyto služby jsou důležitým zdrojem příjmů pro sektor stavby a oprav lodí v loďařském průmyslu EU. |
| --- | --- |

5.9.

Mají-li být zabezpečeny budoucí dodávky ropy a zemního plynu, bude nutné výrazně zvýšit množství vrtných prací na moři. S tím souvisí značná poptávka po technicky vyspělých modulech platforem a po opravách a přestavbě různých zařízení a vrtných věží v pobřežních vodách. Tyto služby jsou důležitým zdrojem příjmů pro sektor stavby a oprav lodí v loďařském průmyslu EU.

| 5.10. | Zajímavé vyhlídky přináší nová zvláštní oblast loďařského průmyslu – lodě určené nejen k přepravě zkapalněného zemního plynu (FLNG), ale také k poskytování různých služeb odvětví těžby ropy a zemního plynu v pobřežních vodách, včetně nahrazování pozemních terminálů LNG terminály mobilními. Jde o verze FPSO LNG (podpůrné lodě pro výrobu, skladování a vykládání zkapalněného zemního plynu) a FSRU (přeprava, skladování a znovuzplyňování). |
| --- | --- |

5.10.

Zajímavé vyhlídky přináší nová zvláštní oblast loďařského průmyslu – lodě určené nejen k přepravě zkapalněného zemního plynu (FLNG), ale také k poskytování různých služeb odvětví těžby ropy a zemního plynu v pobřežních vodách, včetně nahrazování pozemních terminálů LNG terminály mobilními. Jde o verze FPSO LNG (podpůrné lodě pro výrobu, skladování a vykládání zkapalněného zemního plynu) a FSRU (přeprava, skladování a znovuzplyňování).

| 5.11. | Z hybných faktorů spojených s odvětvím těžby v pobřežních vodách mohou profitovat také evropské přístavy. Týká se to manipulace s běžným nákladem a překládky montážních dílů pro výrobu větrné energie na moři: částí věží, generátorů a rotorových listů a jiných zařízení, jejichž výrobu si objednává odvětví těžby v pobřežních vodách. |
| --- | --- |

5.11.

Z hybných faktorů spojených s odvětvím těžby v pobřežních vodách mohou profitovat také evropské přístavy. Týká se to manipulace s běžným nákladem a překládky montážních dílů pro výrobu větrné energie na moři: částí věží, generátorů a rotorových listů a jiných zařízení, jejichž výrobu si objednává odvětví těžby v pobřežních vodách.

6.   Potřeba inovací a udržitelného rozvoje v souvislosti s aktuálními výzvami a potenciálními oblastmi rozvoje evropského odvětví těžby v pobřežních vodách

| 6.1. | Evropské investice do inovací v uplynulém desetiletí i nadále zaostávaly za většími konkurenty (USA). Dopadá to na všechna průmyslová odvětví, včetně odvětví těžby v pobřežních vodách. |
| --- | --- |

6.1.

Evropské investice do inovací v uplynulém desetiletí i nadále zaostávaly za většími konkurenty (USA). Dopadá to na všechna průmyslová odvětví, včetně odvětví těžby v pobřežních vodách.

| 6.2. | Jednou z hlavních výzev v odvětví ropy a zemního plynu je zajistit bezpečné využívání jeho stárnoucích aktiv. V průměru 30 % platforem na světě je v provozu již více než 20 let a mnoho z nich již přesáhlo plánovanou délku životnosti. |
| --- | --- |

6.2.

Jednou z hlavních výzev v odvětví ropy a zemního plynu je zajistit bezpečné využívání jeho stárnoucích aktiv. V průměru 30 % platforem na světě je v provozu již více než 20 let a mnoho z nich již přesáhlo plánovanou délku životnosti.

| 6.3. | K hlavním oblastem, v nichž je nutné přijmout opatření v souvislosti se stárnutím zařízení v odvětví těžby v pobřežních vodách, patří:






  — | monitorování a pochopení otázky integrity materiálů; |
| --- | --- | --- |

6.3.

K hlavním oblastem, v nichž je nutné přijmout opatření v souvislosti se stárnutím zařízení v odvětví těžby v pobřežních vodách, patří:

—

monitorování a pochopení otázky integrity materiálů;

| — | porozumění otázce korodování pod izolací; |
| --- | --- |

—

porozumění otázce korodování pod izolací;

| — | problém inspekce, oprav a údržby v souvislosti se stárnutím zařízení; |
| --- | --- |

—

problém inspekce, oprav a údržby v souvislosti se stárnutím zařízení;

| — | likvidace starých zařízení. |
| --- | --- |

—

likvidace starých zařízení.

| 6.4. | Růst tohoto odvětví závisí na inovačních technologiích, jež mají podpořit těžbu a umožnit „vyždímat“ ze stárnoucích zařízení co nejvíce a prodloužit životnost některých oblastí těžby. |
| --- | --- |

6.4.

Růst tohoto odvětví závisí na inovačních technologiích, jež mají podpořit těžbu a umožnit „vyždímat“ ze stárnoucích zařízení co nejvíce a prodloužit životnost některých oblastí těžby.

| 6.4.1. | Nové technologie mají zásadní význam také v oblasti hlubinného průzkumu a výroby, což je spojeno s miliardovými investicemi. Cílem rozvoje nových technologií je snížit náklady a provozní riziko a využívat vrty při vyšších teplotách a vyšším tlaku. |
| --- | --- |

6.4.1.

Nové technologie mají zásadní význam také v oblasti hlubinného průzkumu a výroby, což je spojeno s miliardovými investicemi. Cílem rozvoje nových technologií je snížit náklady a provozní riziko a využívat vrty při vyšších teplotách a vyšším tlaku.

| 6.5. | EHSV se domnívá, že by Komise měla zvážit korekci ve strukturálních fondech nebo v Junckerově plánu s cílem podpořit investice do inovací v odvětví těžby v pobřežních vodách, a to především v těchto oblastech:






  — | stárnoucí infrastruktura a zajištění kontinuity výroby; |
| --- | --- | --- |

6.5.

EHSV se domnívá, že by Komise měla zvážit korekci ve strukturálních fondech nebo v Junckerově plánu s cílem podpořit investice do inovací v odvětví těžby v pobřežních vodách, a to především v těchto oblastech:

—

stárnoucí infrastruktura a zajištění kontinuity výroby;

| — | nové technologie pro maximální využití starších ropných a plynových polí; |
| --- | --- |

—

nové technologie pro maximální využití starších ropných a plynových polí;

| — | stále větší složitost těžebních vrtů. |
| --- | --- |

—

stále větší složitost těžebních vrtů.

Nové oblasti rozvoje

| 6.6. | Rozvoj břidlicového plynu – za současného respektování ekologických požadavků – se stává stále zajímavější možností i pro odvětví těžby v pobřežních vodách. Vyplývá to ze značného zdokonalení technologie hydraulického štěpení podvodních hornin. Také zachycování CO2 na moři může být dalším zeleným faktorem růstu pro odvětví těžby v pobřežních vodách v rámci úsilí o přechod na nízkouhlíkové hospodářství. |
| --- | --- |

6.6.

Rozvoj břidlicového plynu – za současného respektování ekologických požadavků – se stává stále zajímavější možností i pro odvětví těžby v pobřežních vodách. Vyplývá to ze značného zdokonalení technologie hydraulického štěpení podvodních hornin. Také zachycování CO2 na moři může být dalším zeleným faktorem růstu pro odvětví těžby v pobřežních vodách v rámci úsilí o přechod na nízkouhlíkové hospodářství.

| 6.7. | Dalšími novými oblastmi rozvoje jsou výstavba víceúčelových průmyslových platforem v návaznosti na pilotní projekty (7. rámcový program) a výroba kompletních zařízení a instalací pro získávání energie z mořských vln a z přílivu a odlivu. |
| --- | --- |

6.7.

Dalšími novými oblastmi rozvoje jsou výstavba víceúčelových průmyslových platforem v návaznosti na pilotní projekty (7. rámcový program) a výroba kompletních zařízení a instalací pro získávání energie z mořských vln a z přílivu a odlivu.

| 6.8. | Výzvou pro politické činitele EU je využít potenciál programu Horizont 2020 k maximalizaci vědeckého výzkumu a inovací (4) v rámci evropského odvětví těžby v pobřežních vodách. |
| --- | --- |

6.8.

Výzvou pro politické činitele EU je využít potenciál programu Horizont 2020 k maximalizaci vědeckého výzkumu a inovací (4) v rámci evropského odvětví těžby v pobřežních vodách.

7.   Právní předpisy EU pro evropské odvětví těžby v pobřežních vodách

| 7.1. | Činnost evropského odvětví těžby v pobřežních vodách je upravována stále se rozrůstající legislativou. K nejdůležitějším právním předpisům v této oblasti patří:






  — | směrnice EU: o emisích (IED), o integrované prevenci znečištění (IPPC) a o emisích znečišťujících látek do ovzduší z velkých spalovacích zařízení (LCP); |
| --- | --- | --- |

7.1.

Činnost evropského odvětví těžby v pobřežních vodách je upravována stále se rozrůstající legislativou. K nejdůležitějším právním předpisům v této oblasti patří:

—

směrnice EU: o emisích (IED), o integrované prevenci znečištění (IPPC) a o emisích znečišťujících látek do ovzduší z velkých spalovacích zařízení (LCP);

| — | směrnice o emisích znečišťujících látek do ovzduší ze středních energetických zařízení (MCP), jež se dotýká produkce ropy a zemního plynu; |
| --- | --- |

—

směrnice o emisích znečišťujících látek do ovzduší ze středních energetických zařízení (MCP), jež se dotýká produkce ropy a zemního plynu;

| — | systém pro obchodování s emisemi (EU ETS); |
| --- | --- |

—

systém pro obchodování s emisemi (EU ETS);

| — | směrnice o námořní bezpečnosti. |
| --- | --- |

—

směrnice o námořní bezpečnosti.

| 7.2. | Směrnice o bezpečnosti činností v odvětví ropy a zemního plynu v moři vstoupila v platnost v roce 2013 a do července 2015 má být začleněna do vnitrostátních právních systémů, přičemž uvedené odvětví se novým normám musí přizpůsobit do července 2016. |
| --- | --- |

7.2.

Směrnice o bezpečnosti činností v odvětví ropy a zemního plynu v moři vstoupila v platnost v roce 2013 a do července 2015 má být začleněna do vnitrostátních právních systémů, přičemž uvedené odvětví se novým normám musí přizpůsobit do července 2016.

| 7.2.1. | V zájmu dosažení globálního účinku a možnosti monitorovat závažné havárie v Evropě i mimo ni je nutná spolupráce Komise, členských států i specializovaných podniků, a to v těchto oblastech:






  — | vydání příručky o rizikových faktorech; |
| --- | --- | --- |

7.2.1.

V zájmu dosažení globálního účinku a možnosti monitorovat závažné havárie v Evropě i mimo ni je nutná spolupráce Komise, členských států i specializovaných podniků, a to v těchto oblastech:

—

vydání příručky o rizikových faktorech;

| — | vytvoření „kultury bezpečnosti“ v této oblasti; |
| --- | --- |

—

vytvoření „kultury bezpečnosti“ v této oblasti;

| — | akreditace vzdělávacích zařízení ze strany těžařských společností s cílem poskytovat rozsáhlejší školení; |
| --- | --- |

—

akreditace vzdělávacích zařízení ze strany těžařských společností s cílem poskytovat rozsáhlejší školení;

| — | vypracování kodexu osvědčených postupů; |
| --- | --- |

—

vypracování kodexu osvědčených postupů;

| — | podpora partnerství mezi investory a členskými státy; |
| --- | --- |

—

podpora partnerství mezi investory a členskými státy;

| — | spolupráce mezi členskými státy a investory v citlivých strategických oblastech a na projektech těžby v pobřežních vodách, jež podporují partnerství veřejného a soukromého sektoru pro udržitelný rozvoj, a vliv odvětví těžby v pobřežních vodách na jiná hospodářská odvětví, jako je například cestovní ruch, rybolov atd.; |
| --- | --- |

—

spolupráce mezi členskými státy a investory v citlivých strategických oblastech a na projektech těžby v pobřežních vodách, jež podporují partnerství veřejného a soukromého sektoru pro udržitelný rozvoj, a vliv odvětví těžby v pobřežních vodách na jiná hospodářská odvětví, jako je například cestovní ruch, rybolov atd.;

| — | spolupráce v oblasti ochrany kritické infrastruktury na moři před terorismem a námořním pirátstvím. |
| --- | --- |

—

spolupráce v oblasti ochrany kritické infrastruktury na moři před terorismem a námořním pirátstvím.

| 7.3. | Za citlivou záležitost v oblasti právních předpisů považují zástupci odvětví v současné době práci na referenčním dokumentu (BREF) o průzkumu a těžbě uhlovodíků v EU s použitím vysokoobjemového hydraulického štěpení. |
| --- | --- |

7.3.

Za citlivou záležitost v oblasti právních předpisů považují zástupci odvětví v současné době práci na referenčním dokumentu (BREF) o průzkumu a těžbě uhlovodíků v EU s použitím vysokoobjemového hydraulického štěpení.

| 7.4. | Stejně tak v souvislosti s dopadem právních předpisů na rozvoj všech sektorů odvětví těžby v pobřežních vodách je třeba dodržovat nejnovější směrnici (z července 2014), kterou se stanoví rámec pro územní plánování námořních prostor. |
| --- | --- |

7.4.

Stejně tak v souvislosti s dopadem právních předpisů na rozvoj všech sektorů odvětví těžby v pobřežních vodách je třeba dodržovat nejnovější směrnici (z července 2014), kterou se stanoví rámec pro územní plánování námořních prostor.

| 7.5. | Nepřímý dopad na odvětví těžby v pobřežních vodách a na otázky ložiskové geologie by měl mít obsah sdělení COM(2008) 699, které se týká politiky v oblasti surovin a naznačuje směr posílené mezinárodní spolupráce mezi vnitrostátními geologickými výzkumy s cílem rozšířit znalostní základnu EU. |
| --- | --- |

7.5.

Nepřímý dopad na odvětví těžby v pobřežních vodách a na otázky ložiskové geologie by měl mít obsah sdělení COM(2008) 699, které se týká politiky v oblasti surovin a naznačuje směr posílené mezinárodní spolupráce mezi vnitrostátními geologickými výzkumy s cílem rozšířit znalostní základnu EU.

| 7.6. | Neméně důležitými legislativními a politickými záležitostmi, jež mají dopad na celé evropské odvětví těžby v pobřežních vodách, jsou:






  — | dopad Úmluvy o práci na moři; |
| --- | --- | --- |

7.6.

Neméně důležitými legislativními a politickými záležitostmi, jež mají dopad na celé evropské odvětví těžby v pobřežních vodách, jsou:

—

dopad Úmluvy o práci na moři;

| — | dopad úmluvy MARPOL (limity SO2 a NO2) a úmluvy o nakládání s lodní zátěžovou vodou. |
| --- | --- |

—

dopad úmluvy MARPOL (limity SO2 a NO2) a úmluvy o nakládání s lodní zátěžovou vodou.

8.   Jak překonat problémy se zajištěním toho, aby měl udržitelný rozvoj odvětví těžby v pobřežních vodách v pracovních záležitostech sociální rozměr?

| 8.1. | Velká různorodost evropského odvětví těžby v pobřežních vodách, značný dopad globalizace na tuto hospodářskou oblast a stále nevyřešené problémy ohledně rovných podmínek a sociálního dumpingu v tomto odvětví mají za následek složitou situaci, pokud jde o pracovní záležitosti. K tomu se přidávají problémy v oblastech sociálního dialogu, kolektivních pracovních vztahů a sociálních norem. |
| --- | --- |

8.1.

Velká různorodost evropského odvětví těžby v pobřežních vodách, značný dopad globalizace na tuto hospodářskou oblast a stále nevyřešené problémy ohledně rovných podmínek a sociálního dumpingu v tomto odvětví mají za následek složitou situaci, pokud jde o pracovní záležitosti. K tomu se přidávají problémy v oblastech sociálního dialogu, kolektivních pracovních vztahů a sociálních norem.

| 8.1.1. | Tyto otázky by bylo možno řešit komplexně na základě Úmluvy o práci na moři z roku 2006, která nyní vstupuje v platnost, a nařízení EU, které ji provádí. |
| --- | --- |

8.1.1.

Tyto otázky by bylo možno řešit komplexně na základě Úmluvy o práci na moři z roku 2006, která nyní vstupuje v platnost, a nařízení EU, které ji provádí.

| 8.1.2. | Možnosti širokého uplatnění této úmluvy na odvětví těžby v pobřežních vodách jsou bohužel ještě stále omezeny. Je to v důsledku toho, že v uvedené úmluvě chybí přesná ustanovení týkající se pracovníků v tomto odvětví, a také kvůli přístupu vlád, provozovatelů a majitelů. Tuto situaci ještě zhoršují problémy, které v EU existují s rejstříky plavidel a plovoucích průmyslových zařízení. |
| --- | --- |

8.1.2.

Možnosti širokého uplatnění této úmluvy na odvětví těžby v pobřežních vodách jsou bohužel ještě stále omezeny. Je to v důsledku toho, že v uvedené úmluvě chybí přesná ustanovení týkající se pracovníků v tomto odvětví, a také kvůli přístupu vlád, provozovatelů a majitelů. Tuto situaci ještě zhoršují problémy, které v EU existují s rejstříky plavidel a plovoucích průmyslových zařízení.

| 8.2. | EHSV se domnívá, že by Komise a evropští odvětvoví sociální partneři, kteří reprezentují odvětví těžby v pobřežních vodách, měli využít pozitivní příklad, jakým je směrnice z roku 2008, jíž byla v EU zavedena Úmluva o práci na moři na základě evropské odvětvové dohody uzavřené mezi ETF a ECSA. |
| --- | --- |

8.2.

EHSV se domnívá, že by Komise a evropští odvětvoví sociální partneři, kteří reprezentují odvětví těžby v pobřežních vodách, měli využít pozitivní příklad, jakým je směrnice z roku 2008, jíž byla v EU zavedena Úmluva o práci na moři na základě evropské odvětvové dohody uzavřené mezi ETF a ECSA.

| 8.2.1. | Jako vzor by mohla posloužit kolektivní smlouva Mezinárodní federace pracovníků v dopravě (ITF) pro odvětví těžby v pobřežních vodách. Její provádění v současnosti brzdí nedostatek ochoty ze strany vnitrostátních orgánů, situace ohledně rejstříku plavidel, neuspokojivý stav sociálního dialogu a vysoký podíl osob s mimořádně nepříznivými smlouvami i nepravých osob samostatně výdělečně činných na trhu práce. |
| --- | --- |

8.2.1.

Jako vzor by mohla posloužit kolektivní smlouva Mezinárodní federace pracovníků v dopravě (ITF) pro odvětví těžby v pobřežních vodách. Její provádění v současnosti brzdí nedostatek ochoty ze strany vnitrostátních orgánů, situace ohledně rejstříku plavidel, neuspokojivý stav sociálního dialogu a vysoký podíl osob s mimořádně nepříznivými smlouvami i nepravých osob samostatně výdělečně činných na trhu práce.

9.   Evropská strategie pro Severní moře

| 9.1. | Odvětví těžby ropy a zemního plynu se rozvíjí již 50 let a podle odhadů před sebou má ještě dalších 50 let. Toto odvětví čelí výrazným změnám v oblasti energetiky:






  — | rostoucí podíl energie vyrobené z obnovitelných zdrojů; |
| --- | --- | --- |

9.1.

Odvětví těžby ropy a zemního plynu se rozvíjí již 50 let a podle odhadů před sebou má ještě dalších 50 let. Toto odvětví čelí výrazným změnám v oblasti energetiky:

—

rostoucí podíl energie vyrobené z obnovitelných zdrojů;

| — | rostoucí podíl energie vyrobené lokálně a z různých místních zdrojů; |
| --- | --- |

—

rostoucí podíl energie vyrobené lokálně a z různých místních zdrojů;

| — | výzvy spojené se schopností stávající přenosové soustavy vyvažovat dodávku s poptávkou; |
| --- | --- |

—

výzvy spojené se schopností stávající přenosové soustavy vyvažovat dodávku s poptávkou;

| — | cíle EU týkající se snížení emisí uhlíku do roku 2030. |
| --- | --- |

—

cíle EU týkající se snížení emisí uhlíku do roku 2030.

Otázka zní: je tradiční odvětví těžby ropy a zemního plynu s to zvládnout důležitý úkol diverzifikace směrem k obnovitelným zdrojům energie a uskutečnit tuto změnu?

| 9.2. | Komise pro Severní moře by měla spolupracovat se Sněmovnou lordů s cílem zapojit britskou vládu do prosazování integrovaného přístupu k územnímu plánování námořních prostor v oblasti Severního moře a ke koncipování sdělení a strategie týkající se určení přínosů energetické sítě v Severním moři pro veřejnost. |
| --- | --- |

9.2.

Komise pro Severní moře by měla spolupracovat se Sněmovnou lordů s cílem zapojit britskou vládu do prosazování integrovaného přístupu k územnímu plánování námořních prostor v oblasti Severního moře a ke koncipování sdělení a strategie týkající se určení přínosů energetické sítě v Severním moři pro veřejnost.

| 9.3. | EHSV Komisi vyzývá, aby podpořila diskusi o potenciálu zvláštní strategie pro Severní moře, která by se zabývala mimo jiné těmito výzvami pro udržitelné a konkurenceschopné odvětví těžby v pobřežních vodách v Evropě:






  — | produkt a návrh |
| --- | --- | --- |

9.3.

EHSV Komisi vyzývá, aby podpořila diskusi o potenciálu zvláštní strategie pro Severní moře, která by se zabývala mimo jiné těmito výzvami pro udržitelné a konkurenceschopné odvětví těžby v pobřežních vodách v Evropě:

—

produkt a návrh

| — | společnost |
| --- | --- |

—

společnost

| — | výroba |
| --- | --- |

—

výroba

| — | právní předpisy |
| --- | --- |

—

právní předpisy

| — | financování. |
| --- | --- |

—

financování.

V Bruselu dne 16. září 2015.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  FEED – Front-End Engineering Design.

1

(2)  Liam Smyth – Aberdeen & Grampian Chamber of Commerce.

2

(3)  The European offshore wind industry – key trends and statistics 2014.

3

The European offshore wind industry – key trends and statistics 2014.

(4)  Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Inovace v modré ekonomice: využití potenciálu našich moří a oceánů k růstu a vytváření pracovních míst COM(2014) 254 final (Úř. věst. C 12, 15.1.2015, s. 93).

4

---

PŘÍLOHA

Výsledky SWOT analýzy evropského odvětví těžby ropy a zemního plynu v pobřežních vodách

| S – silné stránky | W – slabé stránky |
| --- | --- |
| — | zkušenosti získané v obtížných provozních podmínkách a v hlubokých vodách |

S – silné stránky

W – slabé stránky

—

zkušenosti získané v obtížných provozních podmínkách a v hlubokých vodách

| — | světově uznávané poznatky |
| --- | --- |

—

světově uznávané poznatky

| — | vysoce kvalifikovaní a zkušení pracovníci |
| --- | --- |

—

vysoce kvalifikovaní a zkušení pracovníci

| — | klastrová povaha odvětví |
| --- | --- |

—

klastrová povaha odvětví

| — | vysoké náklady těžby |
| --- | --- |

—

vysoké náklady těžby

| — | efektivnost těžby nedosahuje očekávání |
| --- | --- |

—

efektivnost těžby nedosahuje očekávání

| — | daňová nejistota |
| --- | --- |

—

daňová nejistota

| — | stárnutí infrastruktury |
| --- | --- |

—

stárnutí infrastruktury

| — | nízká míra spolupráce |
| --- | --- |

—

nízká míra spolupráce

O – příležitosti

T – hrozby

| — | odhalování nových nalezišť s nižšími náklady na rozvoj a provoz |
| --- | --- |

—

odhalování nových nalezišť s nižšími náklady na rozvoj a provoz

| — | vývoz produktů, zařízení a poznatků na nové trhy |
| --- | --- |

—

vývoz produktů, zařízení a poznatků na nové trhy

| — | spolupráce v oblasti společné koncepce/standardizace, využívání infrastruktury a výměny poznatků |
| --- | --- |

—

spolupráce v oblasti společné koncepce/standardizace, využívání infrastruktury a výměny poznatků

| — | „dohoda“ týkající se rozumné a realistické úpravy výše platů |
| --- | --- |

—

„dohoda“ týkající se rozumné a realistické úpravy výše platů

| — | využití programu reindustrializace EU |
| --- | --- |

—

využití programu reindustrializace EU

| — | pokles světových cen ropy |
| --- | --- |

—

pokles světových cen ropy

| — | snížení zaměstnanosti v odvětví v reakci na prudký pokles cen ropy na přelomu let 2014/2015 |
| --- | --- |

—

snížení zaměstnanosti v odvětví v reakci na prudký pokles cen ropy na přelomu let 2014/2015

| — | odchod množství kvalifikovaných pracovníků do důchodu v průběhu příštích 10 let |
| --- | --- |

—

odchod množství kvalifikovaných pracovníků do důchodu v průběhu příštích 10 let

| — | pád cen v důsledku zvýšení těžby ropy z roponosných písků a břidlic v USA |
| --- | --- |

—

pád cen v důsledku zvýšení těžby ropy z roponosných písků a břidlic v USA

| — | zpomalení hospodářského růstu v Asii |
| --- | --- |

—

zpomalení hospodářského růstu v Asii

| — | OPEC může přistoupit k omezením produkce |
| --- | --- |

—

OPEC může přistoupit k omezením produkce

---

| 15.1.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 13/83 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 13/83

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Kulturní a tvůrčí odvětví – evropská výhoda, kterou je třeba využít v celosvětové hospodářské soutěži

(stanovisko z vlastní iniciativy)

(2016/C 013/13)

| Zpravodajka: | Emmanuelle BUTAUD-STUBBS |
| --- | --- |
| Spoluzpravodaj: | Nicola KONSTANTINOU |

Zpravodajka:

Emmanuelle BUTAUD-STUBBS

Spoluzpravodaj:

Nicola KONSTANTINOU

Dne 22. ledna 2015 se Evropský hospodářský a sociální výbor, v souladu s čl. 29 odst. 2 jednacího řádu, rozhodl vypracovat stanovisko z vlastní iniciativy k tématu

Kulturní a tvůrčí odvětví – evropská výhoda, kterou je třeba využít v celosvětové hospodářské soutěži.

(stanovisko z vlastní iniciativy)

Poradní komise pro průmyslové změny (CCMI), kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 15. července 2015.

Na 510. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 16. a 17. září 2015 (jednání dne 16. září 2015), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 215 hlasy pro, žádný hlas nebyl proti a 2 členové se zdrželi hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1. | S ohledem na význam kulturních a tvůrčích odvětví (KTO) pro HDP Evropské unie žádá EHSV Evropskou komisi, aby vypracovala víceletou strategii rozvoje těchto odvětví. |
| --- | --- |

1.1.

S ohledem na význam kulturních a tvůrčích odvětví (KTO) pro HDP Evropské unie žádá EHSV Evropskou komisi, aby vypracovala víceletou strategii rozvoje těchto odvětví.

| 1.2. | EHSV se zejména domnívá, že tato odvětví, která přispívají k mezinárodnímu vlivu Evropské unie, musí být zahrnuta do probíhajících úvah Evropské komise týkajících se sdělení o nové strategii v obchodní politice, které má být zveřejněno na podzim roku 2015. |
| --- | --- |

1.2.

EHSV se zejména domnívá, že tato odvětví, která přispívají k mezinárodnímu vlivu Evropské unie, musí být zahrnuta do probíhajících úvah Evropské komise týkajících se sdělení o nové strategii v obchodní politice, které má být zveřejněno na podzim roku 2015.

| 1.3. | Vzhledem k vývoji trhu práce v určitých členských státech je nutné vhodnějším způsobem zohlednit potřeby atypických pracovníků, pokud jde o pracovní podmínky a bezpečnost a ochranu zdraví při práci. EHSV je příznivě nakloněn tomu, aby kolektivní vyjednávání zejména v mediálním a kulturním průmyslu – v rámci vnitrostátních tradic – nabrala na intenzitě. |
| --- | --- |

1.3.

Vzhledem k vývoji trhu práce v určitých členských státech je nutné vhodnějším způsobem zohlednit potřeby atypických pracovníků, pokud jde o pracovní podmínky a bezpečnost a ochranu zdraví při práci. EHSV je příznivě nakloněn tomu, aby kolektivní vyjednávání zejména v mediálním a kulturním průmyslu – v rámci vnitrostátních tradic – nabrala na intenzitě.

| 1.4. | Zvláštní pozornost si zaslouží několik dalších otázek: přizpůsobení se novým potřebám trhu, zvýšení mobility pracovníků v tomto odvětví, posílení nástrojů a politik odborné přípravy a vzdělávání a rozvoj participativního financování (platforem crowdfundingu). |
| --- | --- |

1.4.

Zvláštní pozornost si zaslouží několik dalších otázek: přizpůsobení se novým potřebám trhu, zvýšení mobility pracovníků v tomto odvětví, posílení nástrojů a politik odborné přípravy a vzdělávání a rozvoj participativního financování (platforem crowdfundingu).

| 1.5. | Podpora hodnot EU: úcty k lidské důstojnosti, svobody, demokracie, rovnosti práv, ochrany menšin atd. by měla být částečně svěřena „kreativcům“, kteří mají větší šanci zaujmout mladé lidi prostřednictvím aplikací, videí, her, komiksů atd. |
| --- | --- |

1.5.

Podpora hodnot EU: úcty k lidské důstojnosti, svobody, demokracie, rovnosti práv, ochrany menšin atd. by měla být částečně svěřena „kreativcům“, kteří mají větší šanci zaujmout mladé lidi prostřednictvím aplikací, videí, her, komiksů atd.

| 1.6. | Pro tato odvětví, kterým se ne vždy daří „zachytit“ hodnotu, je otázka finančního zhodnocení jejich nehmotného majetku – zákaznického portfolia, proslulosti a pověsti, značek, know-how – který je trvalý a je zdrojem budoucích zisků, zásadní. |
| --- | --- |

1.6.

Pro tato odvětví, kterým se ne vždy daří „zachytit“ hodnotu, je otázka finančního zhodnocení jejich nehmotného majetku – zákaznického portfolia, proslulosti a pověsti, značek, know-how – který je trvalý a je zdrojem budoucích zisků, zásadní.

2.   Úvod

| 2.1. | Evropský hospodářský a sociální výbor již více než 11 let podporuje rozvoj kulturních a tvůrčích odvětví (KTO). Dlouho předtím, než Evropská komise v roce 2012 vypracovala své sdělení „Podpora kulturních a tvůrčích odvětví pro růst a zaměstnanost v Evropské unii“ (1), bylo v letech 2004–2014 přijato několik stanovisek (2). |
| --- | --- |

2.1.

Evropský hospodářský a sociální výbor již více než 11 let podporuje rozvoj kulturních a tvůrčích odvětví (KTO). Dlouho předtím, než Evropská komise v roce 2012 vypracovala své sdělení „Podpora kulturních a tvůrčích odvětví pro růst a zaměstnanost v Evropské unii“ (1), bylo v letech 2004–2014 přijato několik stanovisek (2).

| 2.2. | Kulturní a tvůrčí odvětví mají v evropské společnosti strategickou pozici, která jim umožňuje napomáhat inteligentnímu a udržitelnému růstu podporujícímu začlenění („Evropa 2020“), vzhledem k tomu, že bylo prokázáno (3), že jedna z charakteristik KTO spočívá v jejich schopnosti inovovat, která je intenzivnější než v jiných hospodářských odvětvích. |
| --- | --- |

2.2.

Kulturní a tvůrčí odvětví mají v evropské společnosti strategickou pozici, která jim umožňuje napomáhat inteligentnímu a udržitelnému růstu podporujícímu začlenění („Evropa 2020“), vzhledem k tomu, že bylo prokázáno (3), že jedna z charakteristik KTO spočívá v jejich schopnosti inovovat, která je intenzivnější než v jiných hospodářských odvětvích.

| 2.3. | Je rovněž nutné zdůraznit zvláštní úlohu, kterou KTO zajišťují v rámci evropské společnosti při podpoře plurality, kulturní rozmanitosti a evropské identity (4). |
| --- | --- |

2.3.

Je rovněž nutné zdůraznit zvláštní úlohu, kterou KTO zajišťují v rámci evropské společnosti při podpoře plurality, kulturní rozmanitosti a evropské identity (4).

| 2.4. | Předsednictvo EHSV se v lednu 2015 rozhodlo schválit vypracování nového stanoviska z vlastní iniciativy ke KTO, neboť tato odvětví představují evropskou výhodu v celosvětové konkurenci. Například Spojené státy, Kanada a Korea vytvářejí účinné strategie „měkké síly“ s cílem šířit svou kulturu a životní styl a podporovat hospodářský rozvoj svých podniků, které se věnují vývoji, výrobě a šíření zboží a služeb s kulturním obsahem. |
| --- | --- |

2.4.

Předsednictvo EHSV se v lednu 2015 rozhodlo schválit vypracování nového stanoviska z vlastní iniciativy ke KTO, neboť tato odvětví představují evropskou výhodu v celosvětové konkurenci. Například Spojené státy, Kanada a Korea vytvářejí účinné strategie „měkké síly“ s cílem šířit svou kulturu a životní styl a podporovat hospodářský rozvoj svých podniků, které se věnují vývoji, výrobě a šíření zboží a služeb s kulturním obsahem.

| 2.5. | Jaké jsou klíčové faktory, které vysvětlují, proč se EHSV hodlá znovu zaměřit na rozvoj těchto odvětví? |
| --- | --- |

2.5.

Jaké jsou klíčové faktory, které vysvětlují, proč se EHSV hodlá znovu zaměřit na rozvoj těchto odvětví?

| 2.5.1. | V první řadě roste význam těchto odvětví pro evropské hospodářství. Podle různých existujících definic a nejnovějších statistik patří tvůrčí a kulturní odvětví k nedynamičtějším odvětvím v evropské ekonomice. Ve studii provedené společností TERA Consultants, která pokrývá období 2008–2011 (5), se uvádí, že přínos odvětví tohoto typu k evropskému HDP se pohybuje mezi 4,4 % (pouze u čistě tvůrčích odvětví – tzv. core industries) a 6,8 % (pokud přidáme odvětví, jež jsou na čistě tvůrčích odvětvích silně závislá – tzv. non-core industries). Jejich přínos k zaměstnanosti představuje 8,3 milionu pracovních míst, což u čistě tvůrčích odvětví znamená 3,8 % celkového ekonomicky aktivního obyvatelstva EU a 14 milionů pracovních míst, přidáme-li k nim odvětví, jež na nich silně závisejí, tedy 6,5 % celkového ekonomicky aktivního obyvatelstva EU. Jedná se tak o třetího největšího zaměstnavatele v EU hned po stavebnictví a odvětví nápojů. |
| --- | --- |

2.5.1.

V první řadě roste význam těchto odvětví pro evropské hospodářství. Podle různých existujících definic a nejnovějších statistik patří tvůrčí a kulturní odvětví k nedynamičtějším odvětvím v evropské ekonomice. Ve studii provedené společností TERA Consultants, která pokrývá období 2008–2011 (5), se uvádí, že přínos odvětví tohoto typu k evropskému HDP se pohybuje mezi 4,4 % (pouze u čistě tvůrčích odvětví – tzv. core industries) a 6,8 % (pokud přidáme odvětví, jež jsou na čistě tvůrčích odvětvích silně závislá – tzv. non-core industries). Jejich přínos k zaměstnanosti představuje 8,3 milionu pracovních míst, což u čistě tvůrčích odvětví znamená 3,8 % celkového ekonomicky aktivního obyvatelstva EU a 14 milionů pracovních míst, přidáme-li k nim odvětví, jež na nich silně závisejí, tedy 6,5 % celkového ekonomicky aktivního obyvatelstva EU. Jedná se tak o třetího největšího zaměstnavatele v EU hned po stavebnictví a odvětví nápojů.

| 2.5.2. | Objem veřejných dluhů dovedl státy a orgány ke snížení dotací pro kulturní a hudební sdružení, divadla, artová a experimentální kina, orchestry. Hlavní veřejnoprávní rozhlasové a televizní sdělovací prostředky se ve více členských státech dostaly do obtížné situace, stejně jako tisk, který zažívá krizi obchodního modelu v důsledku digitální revoluce. |
| --- | --- |

2.5.2.

Objem veřejných dluhů dovedl státy a orgány ke snížení dotací pro kulturní a hudební sdružení, divadla, artová a experimentální kina, orchestry. Hlavní veřejnoprávní rozhlasové a televizní sdělovací prostředky se ve více členských státech dostaly do obtížné situace, stejně jako tisk, který zažívá krizi obchodního modelu v důsledku digitální revoluce.

| 2.5.3. | V červnu 2013 byla zahájena jednání o transatlantickém partnerství a doposud proběhlo 9 kol těchto jednání. Kulturní výjimka byla uznána již na počátku těchto jednání a EHSV podporuje postoj Evropského parlamentu, který ve svém usnesení ze dne 23. května 2013 o jednáních o obchodu a investicích mezi EU a Spojenými státy americkými (6) vyzývá k tomu, aby byly „z mandátu k jednání jasně vyloučeny kulturní a audiovizuální služby, včetně těch, které jsou poskytovány prostřednictvím internetu“. |
| --- | --- |

2.5.3.

V červnu 2013 byla zahájena jednání o transatlantickém partnerství a doposud proběhlo 9 kol těchto jednání. Kulturní výjimka byla uznána již na počátku těchto jednání a EHSV podporuje postoj Evropského parlamentu, který ve svém usnesení ze dne 23. května 2013 o jednáních o obchodu a investicích mezi EU a Spojenými státy americkými (6) vyzývá k tomu, aby byly „z mandátu k jednání jasně vyloučeny kulturní a audiovizuální služby, včetně těch, které jsou poskytovány prostřednictvím internetu“.

| 2.5.4. | Nedávno vstoupil v platnost program „Kreativní Evropa“, k němuž se již Výbor měl příležitost vyjádřit (7), a pro období 2014–2020 mu byl přidělen rozpočet ve výši 1,46 miliard eur. |
| --- | --- |

2.5.4.

Nedávno vstoupil v platnost program „Kreativní Evropa“, k němuž se již Výbor měl příležitost vyjádřit (7), a pro období 2014–2020 mu byl přidělen rozpočet ve výši 1,46 miliard eur.

3.   Obecné připomínky

3.1.   
  Otázky týkající se hospodářského rozvoje těchto odvětví

| 3.1.1. | Mnohé stěžejní oblasti kultury a evropské tvořivosti byly oslabeny krizí:






  — | koncerty a orchestry vážné a lidové hudby, |
| --- | --- | --- |

3.1.1.

Mnohé stěžejní oblasti kultury a evropské tvořivosti byly oslabeny krizí:

—

koncerty a orchestry vážné a lidové hudby,

| — | operní a divadelní festivaly, |
| --- | --- |

—

operní a divadelní festivaly,

| — | evropské odvětví komiksu postihuje pirátství, |
| --- | --- |

—

evropské odvětví komiksu postihuje pirátství,

| — | audiovizuální výrobu určenou pro veřejnoprávní televizní kanály v některých případech zasáhlo významné snížení rozpočtů. |
| --- | --- |

—

audiovizuální výrobu určenou pro veřejnoprávní televizní kanály v některých případech zasáhlo významné snížení rozpočtů.

| 3.1.2. | Statistické údaje Eurostatu pro období 2009–2013 potvrzují pokles počtu pracovních míst v některých sektorech, jako je vydavatelská činnost ve Francii (146 000 zaměstnanců v roce 2009 a 112 000 v roce 2013) nebo tvorba programů a natáčení v Polsku (25 000 zaměstnanců v roce 2009 a 19 600 v roce 2013). |
| --- | --- |

3.1.2.

Statistické údaje Eurostatu pro období 2009–2013 potvrzují pokles počtu pracovních míst v některých sektorech, jako je vydavatelská činnost ve Francii (146 000 zaměstnanců v roce 2009 a 112 000 v roce 2013) nebo tvorba programů a natáčení v Polsku (25 000 zaměstnanců v roce 2009 a 19 600 v roce 2013).

| 3.1.3. | Naproti tomu podle zprávy Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek se sídlem v Dublinu („Arts, Entertainement and Recreation: working conditions and job quality“) (8) se počet zaměstnanců v odvětví kulturní, zábavní a rekreační činnosti v EU v letech 2010–2012 mírně zvýšil: + 2 %. V některých členských státech je podíl zaměstnanců v těchto odvětvích vysoko nad evropským průměrem (1,6 % aktivního obyvatelstva): ve Spojeném království a v Estonsku 2,6 %, ve Švédsku 2,5 % (14 % podniků a 8 % HDP) a v Lotyšsku 2,3 %. |
| --- | --- |

3.1.3.

Naproti tomu podle zprávy Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek se sídlem v Dublinu („Arts, Entertainement and Recreation: working conditions and job quality“) (8) se počet zaměstnanců v odvětví kulturní, zábavní a rekreační činnosti v EU v letech 2010–2012 mírně zvýšil: + 2 %. V některých členských státech je podíl zaměstnanců v těchto odvětvích vysoko nad evropským průměrem (1,6 % aktivního obyvatelstva): ve Spojeném království a v Estonsku 2,6 %, ve Švédsku 2,5 % (14 % podniků a 8 % HDP) a v Lotyšsku 2,3 %.

3.2.   
  Struktura programu „Kreativní Evropa 2014–2020“, která vzbuzuje otázky ohledně financování a sítě místních poboček

| 3.2.1. | Skutečnost, že podniky tvůrčích odvětví potřebují získávat finanční prostředky, se vysvětluje tím, že je pro ně obtížné vytvářet modely příjmů, které by jim přinášely hodnotu. Pokud malým a středním podnikům pomůžeme s vyvíjením obchodních modelů a modelů příjmů, které jim umožní vytvářet a přinášet hodnotu, budou méně závislé na veřejných dotacích. |
| --- | --- |

3.2.1.

Skutečnost, že podniky tvůrčích odvětví potřebují získávat finanční prostředky, se vysvětluje tím, že je pro ně obtížné vytvářet modely příjmů, které by jim přinášely hodnotu. Pokud malým a středním podnikům pomůžeme s vyvíjením obchodních modelů a modelů příjmů, které jim umožní vytvářet a přinášet hodnotu, budou méně závislé na veřejných dotacích.

| 3.2.2. | EHSV již v minulosti vyjádřil své pochybnosti o novém finančním systému, jenž má malým a středním podnikům a jiným subjektům zajistit snadnější přístup k financování. Bylo zdůrazněno, že Evropskému investičnímu fondu (EIF) chybí odborné znalosti v oblasti kultury (9). Přesto má tento orgán tomuto odvětví poskytnout záruku ve výši 121 milionů eur. |
| --- | --- |

3.2.2.

EHSV již v minulosti vyjádřil své pochybnosti o novém finančním systému, jenž má malým a středním podnikům a jiným subjektům zajistit snadnější přístup k financování. Bylo zdůrazněno, že Evropskému investičnímu fondu (EIF) chybí odborné znalosti v oblasti kultury (9). Přesto má tento orgán tomuto odvětví poskytnout záruku ve výši 121 milionů eur.

| 3.2.3. | Tato záruka musí podle programu „Kreativní Evropa“ vyvolat pákový efekt 5,7 %, díky kterému bude k dispozici zhruba 700 milionů eur pro nabídkové řízení, v němž se vyberou orgány pověřené posílením správní kapacity ve prospěch záručního mechanismu. |
| --- | --- |

3.2.3.

Tato záruka musí podle programu „Kreativní Evropa“ vyvolat pákový efekt 5,7 %, díky kterému bude k dispozici zhruba 700 milionů eur pro nabídkové řízení, v němž se vyberou orgány pověřené posílením správní kapacity ve prospěch záručního mechanismu.

| 3.2.4. | Bylo by rovněž zajímavé diverzifikovat způsoby financování. Crowdfunding – včetně svého přeshraničního rozměru – umožňuje snadnější přístup k financování projektů a snižuje riziko pro investory („La Tribune“, 11. února 2014). |
| --- | --- |

3.2.4.

Bylo by rovněž zajímavé diverzifikovat způsoby financování. Crowdfunding – včetně svého přeshraničního rozměru – umožňuje snadnější přístup k financování projektů a snižuje riziko pro investory („La Tribune“, 11. února 2014).

| 3.2.5. | Obecněji řečeno, jedná se zde o otázku finančního ohodnocení nehmotných aktiv. Evropská komise uznává důležitost těchto nehmotných aktiv, ale nenavrhuje žádnou společnou metodu jejich finančního zhodnocení. |
| --- | --- |

3.2.5.

Obecněji řečeno, jedná se zde o otázku finančního ohodnocení nehmotných aktiv. Evropská komise uznává důležitost těchto nehmotných aktiv, ale nenavrhuje žádnou společnou metodu jejich finančního zhodnocení.

| 3.2.6. | Nedostatečná síť místních poboček: kanceláře programu „Kreativní Evropa“ jsou v počtu 1–4 na členský stát a nacházejí se v hlavních městech a v jiných metropolích. Tato síť poboček bezpochyby není dostatečně hustá k zajištění podpory programů ve všech regionech, jež jsou výrazně orientovány na tvůrčí a kulturní odvětví. |
| --- | --- |

3.2.6.

Nedostatečná síť místních poboček: kanceláře programu „Kreativní Evropa“ jsou v počtu 1–4 na členský stát a nacházejí se v hlavních městech a v jiných metropolích. Tato síť poboček bezpochyby není dostatečně hustá k zajištění podpory programů ve všech regionech, jež jsou výrazně orientovány na tvůrčí a kulturní odvětví.

3.3.   
  Přizpůsobení práva duševního vlastnictví digitální revoluci

| 3.3.1. | V současné době se diskutuje o reformě směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/29/ES (10) o autorském právu, a to zejména na základě sdělení ze dne 19. května 2010 (COM(2010) 245 final) „Digitální agenda pro Evropu“), přičemž je nutné rozhodnout o citlivých otázkách:






  — | Je třeba zavést jednotný evropský doklad o autorském právu? |
| --- | --- | --- |

3.3.1.

V současné době se diskutuje o reformě směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/29/ES (10) o autorském právu, a to zejména na základě sdělení ze dne 19. května 2010 (COM(2010) 245 final) „Digitální agenda pro Evropu“), přičemž je nutné rozhodnout o citlivých otázkách:

—

Je třeba zavést jednotný evropský doklad o autorském právu?

| — | Jak přizpůsobit stávající autorská práva, která mají na vnitrostátní úrovni velmi různorodou a složitou podobu, novým formám kulturního projevu? |
| --- | --- |

—

Jak přizpůsobit stávající autorská práva, která mají na vnitrostátní úrovni velmi různorodou a složitou podobu, novým formám kulturního projevu?

| — | Je žádoucí harmonizovat délku ochrany autorského práva v EU? |
| --- | --- |

—

Je žádoucí harmonizovat délku ochrany autorského práva v EU?

| — | Zohledňuje normotvůrce revoluci, kterou přinášejí 3D tiskárny? |
| --- | --- |

—

Zohledňuje normotvůrce revoluci, kterou přinášejí 3D tiskárny?

| 3.3.2. | Další citlivé téma se týká odměny pro autory a výkonné umělce ve vztahu k příjmům z on-line využívání jejich děl a uměleckého ztvárnění. |
| --- | --- |

3.3.2.

Další citlivé téma se týká odměny pro autory a výkonné umělce ve vztahu k příjmům z on-line využívání jejich děl a uměleckého ztvárnění.

| 3.3.3. | EHSV zdůrazňuje, že je třeba vytvořit vyvážený režim umožňující spravedlivé odměňování všech oprávněných osob, zejména tvůrců obsahu, výkonných umělců a výrobců. |
| --- | --- |

3.3.3.

EHSV zdůrazňuje, že je třeba vytvořit vyvážený režim umožňující spravedlivé odměňování všech oprávněných osob, zejména tvůrců obsahu, výkonných umělců a výrobců.

| 3.3.4. | Je rovněž důležité pomoci malým a středním podnikům, velmi malým podnikům a mikropodnikům působícím v tvůrčím a kulturním odvětví s ochranou jejich práv duševního vlastnictví (11), především v odvětví módy a designu. |
| --- | --- |

3.3.4.

Je rovněž důležité pomoci malým a středním podnikům, velmi malým podnikům a mikropodnikům působícím v tvůrčím a kulturním odvětví s ochranou jejich práv duševního vlastnictví (11), především v odvětví módy a designu.

| 3.3.5. | EHSV také vyzývá Evropskou komisi, aby prokázala důslednost a revidovala také směrnici Evropského parlamentu a Rady 2000/31/ES (12) o elektronickém obchodu a posílila tak odpovědnost všech zúčastněných stran (aktérů/oprávněných osob, poskytovatelů hostingových služeb, provozovatelů vyhledávačů a poskytovatelů platebních řešení atd.) v oblasti boje proti pirátství. |
| --- | --- |

3.3.5.

EHSV také vyzývá Evropskou komisi, aby prokázala důslednost a revidovala také směrnici Evropského parlamentu a Rady 2000/31/ES (12) o elektronickém obchodu a posílila tak odpovědnost všech zúčastněných stran (aktérů/oprávněných osob, poskytovatelů hostingových služeb, provozovatelů vyhledávačů a poskytovatelů platebních řešení atd.) v oblasti boje proti pirátství.

4.   Zvláštní připomínky

4.1.   
  Naléhavá potřeba územních pobídkových programů

| 4.1.1. | EHSV zdůrazňuje, že formy spolupráce se navazují – nebo nenavazují – zejména na místní úrovni. Je nutné zdůraznit klíčovou úlohu kulturních a tvůrčích klastrů, „kreativních oblastí“ a dostupných a bezplatných míst k setkávání, která dávají k dispozici města a regiony. (Na slyšení dne 15. června 2015 byl Výbor informován o některých z nich – je to např. Valonsko či region Rhône-Alpes). Odborníci z evropské sítě ve své zprávě o odolnosti KTO (13) uvádějí, že „veřejné politiky na podporu kultury a tvořivosti mají, zdá se, větší dopad na nižší než celostátní úrovni“. |
| --- | --- |

4.1.1.

EHSV zdůrazňuje, že formy spolupráce se navazují – nebo nenavazují – zejména na místní úrovni. Je nutné zdůraznit klíčovou úlohu kulturních a tvůrčích klastrů, „kreativních oblastí“ a dostupných a bezplatných míst k setkávání, která dávají k dispozici města a regiony. (Na slyšení dne 15. června 2015 byl Výbor informován o některých z nich – je to např. Valonsko či region Rhône-Alpes). Odborníci z evropské sítě ve své zprávě o odolnosti KTO (13) uvádějí, že „veřejné politiky na podporu kultury a tvořivosti mají, zdá se, větší dopad na nižší než celostátní úrovni“.

| 4.1.2. | Roční program provádění programu „Kreativní Evropa“ počítá s finančními prostředky ve výši 4,9 milionů eur určenými pro kanceláře tohoto programu. Těchto kanceláří je příliš malý počet a nacházejí se v hlavních městech nebo metropolích, což nemusí vzhledem k tomu, kde působí příslušné subjekty, nutně představovat nejlepší umístění. |
| --- | --- |

4.1.2.

Roční program provádění programu „Kreativní Evropa“ počítá s finančními prostředky ve výši 4,9 milionů eur určenými pro kanceláře tohoto programu. Těchto kanceláří je příliš malý počet a nacházejí se v hlavních městech nebo metropolích, což nemusí vzhledem k tomu, kde působí příslušné subjekty, nutně představovat nejlepší umístění.

4.2.   
  Nutná reakce na někdy nejistou situaci netypických pracovníků v KTO (mimo odvětví luxusního zboží)

| 4.2.1. | Podle zprávy Mezinárodní organizace práce (MOP) z května 2014 věnované pracovněprávním vztahům v odvětví médií a kultury (14) pracuje:






  — | 2,3 milionu zaměstnanců ve vydavatelském odvětví a v odvětví výroby videa a televizních pořadů, |
| --- | --- | --- |

4.2.1.

Podle zprávy Mezinárodní organizace práce (MOP) z května 2014 věnované pracovněprávním vztahům v odvětví médií a kultury (14) pracuje:

—

2,3 milionu zaměstnanců ve vydavatelském odvětví a v odvětví výroby videa a televizních pořadů,

| — | 1,2 milionu osob v tiskařském odvětví a v odvětví vydávání médií, |
| --- | --- |

—

1,2 milionu osob v tiskařském odvětví a v odvětví vydávání médií,

| — | 1 milion umělců, z nichž přibližně polovina má status samostatně výdělečně činných osob. |
| --- | --- |

—

1 milion umělců, z nichž přibližně polovina má status samostatně výdělečně činných osob.

| 4.2.2. | Ve většině těchto povolání, zejména v odvětví médií a kultury, nabyly v posledních desetiletích na významu takzvané netypické formy pracovního poměru, více se rozšířily smlouvy na částečný úvazek, na dobu určitou, dočasný pracovní poměr a samostatná ekonomicky závislá práce. |
| --- | --- |

4.2.2.

Ve většině těchto povolání, zejména v odvětví médií a kultury, nabyly v posledních desetiletích na významu takzvané netypické formy pracovního poměru, více se rozšířily smlouvy na částečný úvazek, na dobu určitou, dočasný pracovní poměr a samostatná ekonomicky závislá práce.

| 4.2.3. | EHSV podporuje body konsensu MOP přijaté v květnu 2014 (15) a potvrzuje, že „základní zásady a základní práva při práci se musí vztahovat na všechny pracovníky odvětví médií a kultury, bez ohledu na povahu jejich pracovního poměru“. Konstatuje, že někteří pracovníci v mediálním a kulturním odvětví nepožívají dostatečné sociální ochrany (nezaměstnanost, důchod, sociální zabezpečení,...), a že větší využívání subdodávek a existence velmi rozličných statusů atypických pracovníků v tvůrčích a kulturních odvětvích mohou zvyšovat rizika v otázkách bezpečnosti a ochrany zdraví. |
| --- | --- |

4.2.3.

EHSV podporuje body konsensu MOP přijaté v květnu 2014 (15) a potvrzuje, že „základní zásady a základní práva při práci se musí vztahovat na všechny pracovníky odvětví médií a kultury, bez ohledu na povahu jejich pracovního poměru“. Konstatuje, že někteří pracovníci v mediálním a kulturním odvětví nepožívají dostatečné sociální ochrany (nezaměstnanost, důchod, sociální zabezpečení,...), a že větší využívání subdodávek a existence velmi rozličných statusů atypických pracovníků v tvůrčích a kulturních odvětvích mohou zvyšovat rizika v otázkách bezpečnosti a ochrany zdraví.

| 4.2.4. | EHSV se zasazuje o intenzivnější aktivitu v oblasti kolektivního vyjednávání v těchto různých odvětvích s cílem zlepšit pracovní podmínky. |
| --- | --- |

4.2.4.

EHSV se zasazuje o intenzivnější aktivitu v oblasti kolektivního vyjednávání v těchto různých odvětvích s cílem zlepšit pracovní podmínky.

| 4.2.5. | EHSV vyzývá Evropskou komisi, aby představila legislativní „balíček“, který by byl ambiciózní v otázkách mobility a umožnil by vhodné řešení problémů mobility pracovníků v tvůrčích a kulturních odvětvích uvnitř EU a usnadnil udělování víz v rámci výměn se třetími zeměmi. |
| --- | --- |

4.2.5.

EHSV vyzývá Evropskou komisi, aby představila legislativní „balíček“, který by byl ambiciózní v otázkách mobility a umožnil by vhodné řešení problémů mobility pracovníků v tvůrčích a kulturních odvětvích uvnitř EU a usnadnil udělování víz v rámci výměn se třetími zeměmi.

4.3.   
  Změny, které je třeba předvídat v nástrojích vzdělávání a odborné přípravy v KTO

| 4.3.1. | EHSV již upozornil na potřebu zvýšit povědomí o tvůrčím odvětví v osnovách základního vzdělávání a odborné přípravy v souladu s obsahem mezinárodní charty uměleckých řemesel (16). |
| --- | --- |

4.3.1.

EHSV již upozornil na potřebu zvýšit povědomí o tvůrčím odvětví v osnovách základního vzdělávání a odborné přípravy v souladu s obsahem mezinárodní charty uměleckých řemesel (16).

| 4.3.2. | Je třeba zdůraznit důležitou úlohu veřejnoprávní televize a rozhlasu jako zásadních nástrojů kulturního vzdělávání a šíření vysílání s důrazem na literární, historický nebo umělecký obsah. |
| --- | --- |

4.3.2.

Je třeba zdůraznit důležitou úlohu veřejnoprávní televize a rozhlasu jako zásadních nástrojů kulturního vzdělávání a šíření vysílání s důrazem na literární, historický nebo umělecký obsah.

| 4.3.3. | EHSV se rovněž domnívá, že v období rychlého vývoje obchodních modelů spojeného zejména se změnami zvyklostí spotřebitelů by měla být v rámci vzdělávání v tvůrčích a kulturních oborech poskytována výuka ekonomiky, řízení a strategie. Vedoucí pracovníci a podnikatelé v tvůrčích a kulturních odvětvích by rovněž měli mít možnost se v rámci dalšího odborného vzdělávání účastnit školení v těchto oblastech. |
| --- | --- |

4.3.3.

EHSV se rovněž domnívá, že v období rychlého vývoje obchodních modelů spojeného zejména se změnami zvyklostí spotřebitelů by měla být v rámci vzdělávání v tvůrčích a kulturních oborech poskytována výuka ekonomiky, řízení a strategie. Vedoucí pracovníci a podnikatelé v tvůrčích a kulturních odvětvích by rovněž měli mít možnost se v rámci dalšího odborného vzdělávání účastnit školení v těchto oblastech.

| 4.3.4. | EHSV v několika stanoviscích zdůraznil důležitost vzdělávání pro přenos vzácného know-how spojeného s řemesly. V řadě členských států je však stále více zřejmá rostoucí propast mezi obsahem vzdělávání a potřebami trhu, což některé subjekty občanské společnosti vedlo k tomu, že se zapojily v oblasti vzdělávání a založily soukromé školy, nebo v rámci partnerství veřejného a soukromého sektoru zavedly krátké vzdělávací cykly (4 týdny), jež jsou velmi praktické a zaměřené na určitý obor, takže mladým absolventům nebo mladým lidem bez diplomu umožňují rychlé zahájení činnosti. |
| --- | --- |

4.3.4.

EHSV v několika stanoviscích zdůraznil důležitost vzdělávání pro přenos vzácného know-how spojeného s řemesly. V řadě členských států je však stále více zřejmá rostoucí propast mezi obsahem vzdělávání a potřebami trhu, což některé subjekty občanské společnosti vedlo k tomu, že se zapojily v oblasti vzdělávání a založily soukromé školy, nebo v rámci partnerství veřejného a soukromého sektoru zavedly krátké vzdělávací cykly (4 týdny), jež jsou velmi praktické a zaměřené na určitý obor, takže mladým absolventům nebo mladým lidem bez diplomu umožňují rychlé zahájení činnosti.

| 4.3.5. | V listopadu 2014 zahájila svou činnost Evropská rada dovedností pro audiovizuální odvětví a odvětví scénického umění. EHSV má zájem o její práci, která by měla vést k lepšímu předvídání potřeb v oblasti počátečního a celoživotního vzdělávání. |
| --- | --- |

4.3.5.

V listopadu 2014 zahájila svou činnost Evropská rada dovedností pro audiovizuální odvětví a odvětví scénického umění. EHSV má zájem o její práci, která by měla vést k lepšímu předvídání potřeb v oblasti počátečního a celoživotního vzdělávání.

| 4.3.6. | EHSV se domnívá, že je důležité, aby byli v této souvislosti sociální partneři a Evropská rada dovedností úzce zapojeni do činností ESCO (17) (vícejazyčná evropská klasifikace dovedností, kompetencí, kvalifikací a povolaní). |
| --- | --- |

4.3.6.

EHSV se domnívá, že je důležité, aby byli v této souvislosti sociální partneři a Evropská rada dovedností úzce zapojeni do činností ESCO (17) (vícejazyčná evropská klasifikace dovedností, kompetencí, kvalifikací a povolaní).

| 4.3.7. | EHSV by si přál větší součinnost mezi „znalostní aliancí“ programu Erasmus+ a programem Kreativní Evropa. |
| --- | --- |

4.3.7.

EHSV by si přál větší součinnost mezi „znalostní aliancí“ programu Erasmus+ a programem Kreativní Evropa.

4.4.   
  Ostražitost vůči strategiím našich konkurentů na mezinárodní scéně

| 4.4.1. | EHSV žádá, aby vzhledem k významu tohoto odvětví pro ekonomiku byly zohledňovány všechny jeho aspekty: zaměstnanost, dovednosti, odborná příprava, duševní vlastnictví atd. Do dvoustranných a mnohostranných jednání je nutné zařadit vnější rozměr. Hmotné statky a služby s tvůrčím a kulturním obsahem mají totiž stále větší podíl ve vývozu EU. Podle ECCIA představovalo luxusní zboží v roce 2013 přibližně 17 % celkového vývozu EU. |
| --- | --- |

4.4.1.

EHSV žádá, aby vzhledem k významu tohoto odvětví pro ekonomiku byly zohledňovány všechny jeho aspekty: zaměstnanost, dovednosti, odborná příprava, duševní vlastnictví atd. Do dvoustranných a mnohostranných jednání je nutné zařadit vnější rozměr. Hmotné statky a služby s tvůrčím a kulturním obsahem mají totiž stále větší podíl ve vývozu EU. Podle ECCIA představovalo luxusní zboží v roce 2013 přibližně 17 % celkového vývozu EU.

| 4.4.2. | Zohlednit specifika těchto odvětví, pokud jde o obsah, znamená věnovat větší pozornost právům duševního vlastnictví a regulaci elektronického obchodu. |
| --- | --- |

4.4.2.

Zohlednit specifika těchto odvětví, pokud jde o obsah, znamená věnovat větší pozornost právům duševního vlastnictví a regulaci elektronického obchodu.

4.5.   
  Vytváření atraktivního příběhu spojeného s hodnotami Evropské unie

| 4.5.1. | Hodnoty EU si zaslouží být podporovány a šířeny prostřednictvím atraktivních formátů na sociálních sítích. |
| --- | --- |

4.5.1.

Hodnoty EU si zaslouží být podporovány a šířeny prostřednictvím atraktivních formátů na sociálních sítích.

| 4.5.2. | Výzva k předkládání projektů určená pro tvůrce videí, grafiky, designéry, hudebníky atd. by umožnila vytvářet živý obrazový obsah, který by se mohl virálním způsobem šířit mezi mladými lidmi. |
| --- | --- |

4.5.2.

Výzva k předkládání projektů určená pro tvůrce videí, grafiky, designéry, hudebníky atd. by umožnila vytvářet živý obrazový obsah, který by se mohl virálním způsobem šířit mezi mladými lidmi.

4.6.   
  Podpora vzájemného obohacování mezi různými odvětvími

| 4.6.1. | Tento cíl, jenž má vytvářet a rozvíjet součinnost mezi různými tvůrčími a kulturními odvětvími, je součástí koncepčního rámce Evropské komise v programu „Kreativní Evropa“ (18). |
| --- | --- |

4.6.1.

Tento cíl, jenž má vytvářet a rozvíjet součinnost mezi různými tvůrčími a kulturními odvětvími, je součástí koncepčního rámce Evropské komise v programu „Kreativní Evropa“ (18).

| 4.6.2. | Velmi povzbudivé jednorázové zkušenosti mají za sebou například kontakty mezi gastronomií, digitálním odvětvím a odvětvím cestovního ruchu, mezi uměním a odvětvím luxusního zboží, mezi kulturou a cestovním ruchem. |
| --- | --- |

4.6.2.

Velmi povzbudivé jednorázové zkušenosti mají za sebou například kontakty mezi gastronomií, digitálním odvětvím a odvětvím cestovního ruchu, mezi uměním a odvětvím luxusního zboží, mezi kulturou a cestovním ruchem.

| 4.6.3. | Tyto zkušenosti se vzájemným obohacováním mezi různými odvětvími KTO a mezi odvětvími KTO a jinými odvětvími většinou nelze převést do průmyslového měřítka, protože jsou založeny na pochopení specifických charakteristik jednotlivých odvětví. |
| --- | --- |

4.6.3.

Tyto zkušenosti se vzájemným obohacováním mezi různými odvětvími KTO a mezi odvětvími KTO a jinými odvětvími většinou nelze převést do průmyslového měřítka, protože jsou založeny na pochopení specifických charakteristik jednotlivých odvětví.

| 4.6.4. | Postupy vzájemného obohacování v KTO kromě toho díky technologickému pokroku (3D tisk, digitální tisk) umožňují podněcovat rozvoj profesních profilů zaměřených na tvorbu a inovace, které budou vytvářet budoucí pracovní místa. |
| --- | --- |

4.6.4.

Postupy vzájemného obohacování v KTO kromě toho díky technologickému pokroku (3D tisk, digitální tisk) umožňují podněcovat rozvoj profesních profilů zaměřených na tvorbu a inovace, které budou vytvářet budoucí pracovní místa.

4.7.   
  Ekonomické zhodnocení architektonického dědictví

| 4.7.1. | EU je část světa, která nabízí největší hustotu kulturních a přírodních památek, neboť se zde nachází 363 z 981 kulturních a přírodních památek zapsaných na seznam dědictví lidstva Unesco. Ukázalo se, že důvodem přílivu indických, čínských, japonských nebo amerických turistů je především bohatství tohoto dědictví (19). Je třeba podporovat zlepšení vízové politiky v mezích požadavků na zajištění bezpečnosti stanovených členskými státy a dotčenými třetími zeměmi. |
| --- | --- |

4.7.1.

EU je část světa, která nabízí největší hustotu kulturních a přírodních památek, neboť se zde nachází 363 z 981 kulturních a přírodních památek zapsaných na seznam dědictví lidstva Unesco. Ukázalo se, že důvodem přílivu indických, čínských, japonských nebo amerických turistů je především bohatství tohoto dědictví (19). Je třeba podporovat zlepšení vízové politiky v mezích požadavků na zajištění bezpečnosti stanovených členskými státy a dotčenými třetími zeměmi.

| 4.7.2. | Vzhledem k vysoké úrovni zadlužení některých členských států bohatých na architektonické památky, jako je Řecko (17), Francie (39), Itálie (47) a Španělsko (44), se však objevují potíže, pokud jde o ochranu a zachování tohoto dědictví. Vzhledem k tomu, že toto evropské kulturní a architektonické bohatství představuje obrovskou přednost umožňující dále rozvíjet kulturní turistiku, žádá se Evropská komise, aby vypracovala soupis stavu údržby památek Unesco v Evropské unii. |
| --- | --- |

4.7.2.

Vzhledem k vysoké úrovni zadlužení některých členských států bohatých na architektonické památky, jako je Řecko (17), Francie (39), Itálie (47) a Španělsko (44), se však objevují potíže, pokud jde o ochranu a zachování tohoto dědictví. Vzhledem k tomu, že toto evropské kulturní a architektonické bohatství představuje obrovskou přednost umožňující dále rozvíjet kulturní turistiku, žádá se Evropská komise, aby vypracovala soupis stavu údržby památek Unesco v Evropské unii.

4.8.   
  Vytvoření evropského mnohostranného fóra

| 4.8.1. | EHSV již tento požadavek předložil (20). Výbor regionů ho podporuje a žádá zřízení Evropského fóra tvořivosti (21). Toto fórum „by sdružilo veřejné, soukromé a dobrovolné skupiny, aby analyzovaly možné cesty, jak by Evropa mohla tvůrčím způsobem řešit naléhavé místní a evropské problémy“. |
| --- | --- |

4.8.1.

EHSV již tento požadavek předložil (20). Výbor regionů ho podporuje a žádá zřízení Evropského fóra tvořivosti (21). Toto fórum „by sdružilo veřejné, soukromé a dobrovolné skupiny, aby analyzovaly možné cesty, jak by Evropa mohla tvůrčím způsobem řešit naléhavé místní a evropské problémy“.

V Bruselu dne 16. září 2015.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  COM(2012) 537 final a jeho pracovní dokumenty o odvětvích módy a luxusního zboží: SWD(2012) 286 a SWD(2012) 284 (Úř. věst. C 198, 10.7.2013, s. 39).

1

(2)  Viz horizontální a tematická stanoviska EHSV, mimo jiné: Úř. věst. C 110, 9.5.2006, s. 34. Úř. věst. C 108, 30.4.2004, s. 68. Úř. věst. C 51, 17.2.2011, s. 43. Úř. věst. C 181, 21.6.2012, s. 35. Úř. věst. C 44, 11.2.2011; Úř. věst. C 198, 10.7.2013, s. 14. Úř. věst. C 110, 9.5.2006, s. 1. Úř. věst. C 44, 11.2.2011, s. 75. Úř. věst. C 451, 16.12.2014, s. 64. Úř. věst. C 191, 29.6.2012, s. 18. Úř. věst. C 230, 14.7.2015, s. 47.

2

(3)  Viz studie Britské rady „Mapping the creative industries: a toolkit“ (Mapování kreativních odvětví: sada nástrojů), http://creativeconomy.britishcouncil.org/media/uploads/resources/mapping_the_creative_industries_a_toolkit_2-2.pdf

3

(4)  Úř. věst. C 51, 17.2.2011, s. 43.

4

(5)  TERA Consultants: „The Economic Contribution of the Creative Industries to EU GDP and Employment“, 2014.

5

(6)  P7_TA (2013)0227, bod 11.

6

(7)  Úř. věst. C 198, 10.7.2013, s. 39.

7

(8)  http://www.eurofound.europa.eu/sites/default/files/ef_publication/field_ef_document/ef1384en14.pdf

8

(9)  Úř. věst. C 181, 21.6.2012, s. 35.

9

(10)  Úř. věst. L 167, 22.6.2001, s. 10.

10

(11)  Viz stanovisko EHSV k tématu „Cesta k obnovenému konsensu o prosazování práv duševního vlastnictví: akční plán EU“ (Úř. věst. C 230, 14.7.2015, s. 72).

11

(12)  Úř. věst. L 178, 17.7.2000, s. 1.

12

(13)  http://www.eenc.info/reports/the-resilience-of-employment-in-the-culture-and-creative-sectors-ccss-during-the-crisis/

13

(14)  „Pracovněprávní vztahy v médiích a kultuře“ (květen 2014), http://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---ed_dialogue/---sector/documents/publication/wcms_240701.pdf

14

(15)  Mezinárodní organizace práce (MOP) GDFMCS/2014/7, Fórum pro mezinárodní dialog o pracovněprávních vztazích v médiích a kultuře, Ženeva 14. a 15. května 2014, Body konsensu.

15

(16)  Viz pozn. pod čarou č. 4.

16

(17)  Klasifikaci ESCO zřídila Evropská komise v roce 2010. ESCO je součástí strategie Evropa 2020.

17

(18)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1295/2013 ze dne 11. prosince 2013, kterým se zavádí program Kreativní Evropa (2014 až 2020) (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 221).

18

(19)  Úř. věst. C 44 11.2.2011, s. 75.

19

(20)  Úř. věst. C 198, 10.7.2013, s. 39.

20

(21)  Úř. věst. C 218, 30.7.2013, s. 7.

21

---

| 15.1.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 13/89 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 13/89

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Programy rozvoje venkova – záplatová řešení nebo první zárodky oživení ekonomiky?

(stanovisko z vlastní iniciativy)

(2016/C 013/14)

| Zpravodaj: | Tom JONES |
| --- | --- |
| Spoluzpravodajka: | Joana AGUDO I BATALLER |

Zpravodaj:

Tom JONES

Spoluzpravodajka:

Joana AGUDO I BATALLER

Dne 22. ledna 2015 se Evropský hospodářský a sociální výbor, v souladu s čl. 29 odst. 2 jednacího řádu, rozhodl vypracovat stanovisko z vlastní iniciativy k tématu

Programy rozvoje venkova – záplatová řešení nebo první zárodky oživení ekonomiky?

(stanovisko z vlastní iniciativy).

Specializovaná sekce Zemědělství, rozvoj venkova, životní prostředí, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 13. července 2015.

Na 510. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 16. a 17. září 2015 (jednání dne 17. září), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 192 hlasy pro, 3 hlasy byly proti a 10 členů se zdrželo hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1. | EHSV vítá trvající závazek EU, členských států a regionů řešit některé z výzev, jimž čelí venkovské oblasti, prostřednictvím rozsáhlého programu rozvoje venkova. Uznává úsilí, jež Komise a vládní úředníci vyvíjejí při přípravě a přijímání nového programu. Vzhledem ke skutečné krizi, v níž se nachází mnoho znevýhodněných venkovských oblastí, je však zklamán zpožděním v předložení, schválení a zahájení programu v několika státech a regionech. Doporučuje proto, aby Komise spolu se státními a regionálními orgány zadala vypracování nezávislého posouzení tohoto procesu, aby se předešlo zpoždění nového režimu v budoucnosti. |
| --- | --- |

1.1.

EHSV vítá trvající závazek EU, členských států a regionů řešit některé z výzev, jimž čelí venkovské oblasti, prostřednictvím rozsáhlého programu rozvoje venkova. Uznává úsilí, jež Komise a vládní úředníci vyvíjejí při přípravě a přijímání nového programu. Vzhledem ke skutečné krizi, v níž se nachází mnoho znevýhodněných venkovských oblastí, je však zklamán zpožděním v předložení, schválení a zahájení programu v několika státech a regionech. Doporučuje proto, aby Komise spolu se státními a regionálními orgány zadala vypracování nezávislého posouzení tohoto procesu, aby se předešlo zpoždění nového režimu v budoucnosti.

| 1.2. | Úspěch programu rozvoje venkova závisí na účinnosti zásady partnerství. Zásadní význam má sdílení odpovědnosti za program mezi veřejnými a soukromými subjekty, sociálními partnery a nevládními organizacemi, což vyplývá z povinností stanovených ve Smlouvě a z dalších závazků. EHSV konstatuje, že během předchozích programů došlo ke zlepšení ve sdílení odpovědnosti, ale že se partnerství uvnitř EU stále ještě různí. |
| --- | --- |

1.2.

Úspěch programu rozvoje venkova závisí na účinnosti zásady partnerství. Zásadní význam má sdílení odpovědnosti za program mezi veřejnými a soukromými subjekty, sociálními partnery a nevládními organizacemi, což vyplývá z povinností stanovených ve Smlouvě a z dalších závazků. EHSV konstatuje, že během předchozích programů došlo ke zlepšení ve sdílení odpovědnosti, ale že se partnerství uvnitř EU stále ještě různí.

| 1.3. | Úloha monitorovacích výborů musí být transparentní. Členové by měli být důrazní při zkoumání cílů a měli by mít přístup k finančním pokynům. Členství by mělo být inkluzivní a mělo by být schopné odrážet seskupení zájmů tam, kde je to náležité. |
| --- | --- |

1.3.

Úloha monitorovacích výborů musí být transparentní. Členové by měli být důrazní při zkoumání cílů a měli by mít přístup k finančním pokynům. Členství by mělo být inkluzivní a mělo by být schopné odrážet seskupení zájmů tam, kde je to náležité.

| 1.4. | EHSV se v souladu s nařízením (EU) č. 1303/2013 a zejména jeho článkem 5 o partnerství a víceúrovňové správě domnívá, že by Komise měla sledovat, jak se toto nařízení používá při přípravě dohod o partnerství a při provádění programů, a to včetně účasti v monitorovacích výborech. |
| --- | --- |

1.4.

EHSV se v souladu s nařízením (EU) č. 1303/2013 a zejména jeho článkem 5 o partnerství a víceúrovňové správě domnívá, že by Komise měla sledovat, jak se toto nařízení používá při přípravě dohod o partnerství a při provádění programů, a to včetně účasti v monitorovacích výborech.

| 1.5. | Vítá šíři programů vycházející z místních potřeb a priorit a rostoucí využití modelu komunitně vedeného místního rozvoje pro zapojení všech komunit. Měly by se šířit osvědčené postupy efektivního používání tohoto modelu. |
| --- | --- |

1.5.

Vítá šíři programů vycházející z místních potřeb a priorit a rostoucí využití modelu komunitně vedeného místního rozvoje pro zapojení všech komunit. Měly by se šířit osvědčené postupy efektivního používání tohoto modelu.

| 1.6. | Vzhledem k rozpočtovým omezením je potřeba, aby zbytek rozpočtu SZP hrál doplňkovou, neduplicitní úlohu. Doporučujeme, aby se maximálně využívaly vládní, soukromé a dobrovolné zdroje spolufinancování a zjednodušený postup pro žadatele. Řídící orgány by měly usnadnit přístup k politice soudržnosti a jiným evropským investičním fondům, když projekty splňují širší kritéria. |
| --- | --- |

1.6.

Vzhledem k rozpočtovým omezením je potřeba, aby zbytek rozpočtu SZP hrál doplňkovou, neduplicitní úlohu. Doporučujeme, aby se maximálně využívaly vládní, soukromé a dobrovolné zdroje spolufinancování a zjednodušený postup pro žadatele. Řídící orgány by měly usnadnit přístup k politice soudržnosti a jiným evropským investičním fondům, když projekty splňují širší kritéria.

| 1.7. | Jak již EHSV uvedl (1), patnáct členských států převedlo prostředky z přímých plateb do programů rozvoje venkova, zatímco v pěti dalších členských státech převody proběhly z druhého do prvního pilíře. Obě možnosti jsou oprávněné, jelikož je spolutvůrci právních předpisů povolili, avšak nemají stejnou hodnotu: cílem programů rozvoje venkova je vyrovnanější územní rozvoj v každém regionu EU. Doporučujeme provést studii soudržnosti a efektivity této flexibility, včetně jejího dopadu na hospodářskou soutěž na jednotném trhu. |
| --- | --- |

1.7.

Jak již EHSV uvedl (1), patnáct členských států převedlo prostředky z přímých plateb do programů rozvoje venkova, zatímco v pěti dalších členských státech převody proběhly z druhého do prvního pilíře. Obě možnosti jsou oprávněné, jelikož je spolutvůrci právních předpisů povolili, avšak nemají stejnou hodnotu: cílem programů rozvoje venkova je vyrovnanější územní rozvoj v každém regionu EU. Doporučujeme provést studii soudržnosti a efektivity této flexibility, včetně jejího dopadu na hospodářskou soutěž na jednotném trhu.

| 1.8. | Priority v oblasti výdajů se budou v jednotlivých státech a regionech značně lišit. Toto stanovisko zdůrazňuje význam udržitelného rozvoje ekonomické činnosti, životního prostředí a sociální spravedlnosti se silným důrazem na dodání hodnoty zdrojům spojeným s půdou. Doporučujeme, aby Komise provedla analýzu pokroku v plnění cílů pro výše uvedené priority v polovině období a dostávala svým současným závazkům. Orgány by měly být s to provést změny, aby nové projekty umožnily úspěšné dokončení programu, a vyvodit z toho závěry pro jakoukoli další rámcovou politiku venkova. |
| --- | --- |

1.8.

Priority v oblasti výdajů se budou v jednotlivých státech a regionech značně lišit. Toto stanovisko zdůrazňuje význam udržitelného rozvoje ekonomické činnosti, životního prostředí a sociální spravedlnosti se silným důrazem na dodání hodnoty zdrojům spojeným s půdou. Doporučujeme, aby Komise provedla analýzu pokroku v plnění cílů pro výše uvedené priority v polovině období a dostávala svým současným závazkům. Orgány by měly být s to provést změny, aby nové projekty umožnily úspěšné dokončení programu, a vyvodit z toho závěry pro jakoukoli další rámcovou politiku venkova.

| 1.9. | Existují vážné obavy, že programy rozvoje venkova nebudou schopny zlepšit územní soudržnost. Odlehlejší a hospodářsky okrajové oblasti, jak v rámci jednotlivých států a regionů, tak na jejich hranicích, nemají strukturální kapacitu, aby mohly využívat dostupné fondy a podporu. Jsou zapotřebí další cílené zdroje na delší období, včetně přeshraničního vedení, družebního partnerství, budování kapacit pro poradní struktury a inovativních úvěrů a investic pro soukromé a sociální podniky. |
| --- | --- |

1.9.

Existují vážné obavy, že programy rozvoje venkova nebudou schopny zlepšit územní soudržnost. Odlehlejší a hospodářsky okrajové oblasti, jak v rámci jednotlivých států a regionů, tak na jejich hranicích, nemají strukturální kapacitu, aby mohly využívat dostupné fondy a podporu. Jsou zapotřebí další cílené zdroje na delší období, včetně přeshraničního vedení, družebního partnerství, budování kapacit pro poradní struktury a inovativních úvěrů a investic pro soukromé a sociální podniky.

| 1.10. | Uznáváme dobře zavedený model LEADER a vyzýváme sítě pro rozvoj venkova financované EK, aby dále šířily osvědčené postupy. |
| --- | --- |

1.10.

Uznáváme dobře zavedený model LEADER a vyzýváme sítě pro rozvoj venkova financované EK, aby dále šířily osvědčené postupy.

| 1.11. | Jasný je v programech velký důraz na zachování pracovních míst a vytvoření nových pracovních příležitostí ve venkovských oblastech a také význam investic, výměny znalostí, školení, poradenství a užších vazeb s výzkumnými ústavy. Důležitá jsou opatření k motivaci mladých lidí k tomu, aby svoji budoucnost spojovali s venkovskými oblastmi, a opatření usnadňující integraci všech osob, jež mají zvláštní potřeby či tělesná a mentální postižení. Zásadní význam mají finanční pobídky na podporu generační obměny. Mimoto musejí venkovské školy více navazovat jak na tradiční, tak na měnící se potřeby dovedností ve svých oblastech. |
| --- | --- |

1.11.

Jasný je v programech velký důraz na zachování pracovních míst a vytvoření nových pracovních příležitostí ve venkovských oblastech a také význam investic, výměny znalostí, školení, poradenství a užších vazeb s výzkumnými ústavy. Důležitá jsou opatření k motivaci mladých lidí k tomu, aby svoji budoucnost spojovali s venkovskými oblastmi, a opatření usnadňující integraci všech osob, jež mají zvláštní potřeby či tělesná a mentální postižení. Zásadní význam mají finanční pobídky na podporu generační obměny. Mimoto musejí venkovské školy více navazovat jak na tradiční, tak na měnící se potřeby dovedností ve svých oblastech.

| 1.12. | Je potřeba se zabývat plánováním následnictví a doplnit příležitosti plánů rozvoje venkova pro testování obchodních modelů o vnitrostátní a regionální pravidla pro převody aktiv. Jsme zastánci mobility pracovní síly, pokud bude podpořena kvalitní odbornou přípravou a dodržováním zaměstnaneckých práv. |
| --- | --- |

1.12.

Je potřeba se zabývat plánováním následnictví a doplnit příležitosti plánů rozvoje venkova pro testování obchodních modelů o vnitrostátní a regionální pravidla pro převody aktiv. Jsme zastánci mobility pracovní síly, pokud bude podpořena kvalitní odbornou přípravou a dodržováním zaměstnaneckých práv.

| 1.13. | Mělo by se konkrétně usilovat o příspěvek žen k úspěchu programu. Hrají zásadní úlohu pro zaručení trvalé přítomnosti obyvatel ve venkovských oblastech, a to nejen co se týče diverzifikace zemědělských produktů a jejich zpracování, ale rovněž jejich přínosu k místnímu územnímu rozvoji prostřednictvím nabídky řemeslných činností a činností spojených s agroturistikou a jakožto zásadní faktor inovací. |
| --- | --- |

1.13.

Mělo by se konkrétně usilovat o příspěvek žen k úspěchu programu. Hrají zásadní úlohu pro zaručení trvalé přítomnosti obyvatel ve venkovských oblastech, a to nejen co se týče diverzifikace zemědělských produktů a jejich zpracování, ale rovněž jejich přínosu k místnímu územnímu rozvoji prostřednictvím nabídky řemeslných činností a činností spojených s agroturistikou a jakožto zásadní faktor inovací.

| 1.14. | Vítáme opatření ke zlepšení životního prostředí, jeho ekosystémů a kulturní krajiny. Podpora lokálních, přesně označených produktů, venkovského cestovního ruchu a drobných a komunitních systémů výroby energie z obnovitelných zdrojů by měla mít trvalý přínos pro ekonomiku a komunitu. K obnově venkova může dojít pouze tehdy, pokud jejím základem budou efektivní, výnosné zemědělské, lesnické a venkovské podniky. Bude zapotřebí většího úsilí o zlepšení porozumění mezi zemědělci a vlastníky lesů, kteří produkují potraviny nebo obnovitelné suroviny, environmentální statky a rekreační zboží, a spotřebiteli ze stále různorodějšího evropského obyvatelstva. |
| --- | --- |

1.14.

Vítáme opatření ke zlepšení životního prostředí, jeho ekosystémů a kulturní krajiny. Podpora lokálních, přesně označených produktů, venkovského cestovního ruchu a drobných a komunitních systémů výroby energie z obnovitelných zdrojů by měla mít trvalý přínos pro ekonomiku a komunitu. K obnově venkova může dojít pouze tehdy, pokud jejím základem budou efektivní, výnosné zemědělské, lesnické a venkovské podniky. Bude zapotřebí většího úsilí o zlepšení porozumění mezi zemědělci a vlastníky lesů, kteří produkují potraviny nebo obnovitelné suroviny, environmentální statky a rekreační zboží, a spotřebiteli ze stále různorodějšího evropského obyvatelstva.

| 1.15. | Prioritou programů je řešení dopadů změny klimatu na zemědělství a lesnictví a opačně. Vítáme projekty zaměřené na zachycování uhlíku, zlepšování kvality vody a půdy, snižování emisí, obohacování ekosystémů a rozvoj oběhového hospodářství. Zlepšení musejí být dlouhodobá a musejí se hodnotit vědecky v rámci několika agroenvironmentálních a dalších programů, jež budou nedílnou součástí produkce. |
| --- | --- |

1.15.

Prioritou programů je řešení dopadů změny klimatu na zemědělství a lesnictví a opačně. Vítáme projekty zaměřené na zachycování uhlíku, zlepšování kvality vody a půdy, snižování emisí, obohacování ekosystémů a rozvoj oběhového hospodářství. Zlepšení musejí být dlouhodobá a musejí se hodnotit vědecky v rámci několika agroenvironmentálních a dalších programů, jež budou nedílnou součástí produkce.

| 1.16. | Boj proti sociální nespravedlnosti závisí na širších vládních a unijních fondech a politikách, včetně poskytování lepších služeb na internetu, v dopravě a ve vzdělávání. |
| --- | --- |

1.16.

Boj proti sociální nespravedlnosti závisí na širších vládních a unijních fondech a politikách, včetně poskytování lepších služeb na internetu, v dopravě a ve vzdělávání.

| 1.17. | Zásadní je obnova vesnické ekonomiky a vesnických komunit a programy rozvoje venkova by měly být rovněž testovány z hlediska začlenění všech obyvatel venkova. Zapojení občanské společnosti a podnikání mají zásadní význam pro udržitelnost venkovských oblastí. |
| --- | --- |

1.17.

Zásadní je obnova vesnické ekonomiky a vesnických komunit a programy rozvoje venkova by měly být rovněž testovány z hlediska začlenění všech obyvatel venkova. Zapojení občanské společnosti a podnikání mají zásadní význam pro udržitelnost venkovských oblastí.

2.   Úvod

| 2.1. | Venkovské oblasti Evropy jsou životodárnou silou všech evropských občanů, nejen těch, kteří v nich žijí a pracují. Zabezpečují potraviny, dřevo, nerostné suroviny a dodávky vody. Nachází se v nich rozmanitá přírodní stanoviště, zdroje obnovitelné energie, rekreační oblasti, historická krajina, řemesla a především tam žijí lidé s mnoha dovednostmi, kteří se vyznačují velkou kulturní rozmanitostí. Do skupiny venkovského obyvatelstva se zařazuje zhruba 115 mil. obyvatel EU (23 %). |
| --- | --- |

2.1.

Venkovské oblasti Evropy jsou životodárnou silou všech evropských občanů, nejen těch, kteří v nich žijí a pracují. Zabezpečují potraviny, dřevo, nerostné suroviny a dodávky vody. Nachází se v nich rozmanitá přírodní stanoviště, zdroje obnovitelné energie, rekreační oblasti, historická krajina, řemesla a především tam žijí lidé s mnoha dovednostmi, kteří se vyznačují velkou kulturní rozmanitostí. Do skupiny venkovského obyvatelstva se zařazuje zhruba 115 mil. obyvatel EU (23 %).

| 2.2. | Mezi venkovskými oblastmi však existují velké rozdíly, pokud jde o hospodářskou prosperitu a sociální soudržnost. Některé jsou bohaté a dynamické, jiné zranitelné, vylidňující se a roztříštěné. Mnohé z nich jsou bohaté na materiální zdroje a chudé na peněžní prostředky a vyznačují se řídkým osídlením a omezeným přístupem k veřejným službám. To platí zejména pro vzdálenější a horské oblasti a pro ostrovy. Přitažlivá síla moderní ekonomické a sociální činnosti měst je neutuchající. To činí vládám potíže se zajištěním udržitelnosti venkovských komunit, zejména pokud zavádějí nevhodná urbanistická řešení. Mobilita a volný pohyb osob jsou klíčovými zásadami Evropské unie. Mají však bezděčné důsledky pro nejchudší venkovské oblasti, z nichž příliš mnoho lidí, zejména mladých, v očekávání lepších životních vyhlídek odchází a již se nevrací. |
| --- | --- |

2.2.

Mezi venkovskými oblastmi však existují velké rozdíly, pokud jde o hospodářskou prosperitu a sociální soudržnost. Některé jsou bohaté a dynamické, jiné zranitelné, vylidňující se a roztříštěné. Mnohé z nich jsou bohaté na materiální zdroje a chudé na peněžní prostředky a vyznačují se řídkým osídlením a omezeným přístupem k veřejným službám. To platí zejména pro vzdálenější a horské oblasti a pro ostrovy. Přitažlivá síla moderní ekonomické a sociální činnosti měst je neutuchající. To činí vládám potíže se zajištěním udržitelnosti venkovských komunit, zejména pokud zavádějí nevhodná urbanistická řešení. Mobilita a volný pohyb osob jsou klíčovými zásadami Evropské unie. Mají však bezděčné důsledky pro nejchudší venkovské oblasti, z nichž příliš mnoho lidí, zejména mladých, v očekávání lepších životních vyhlídek odchází a již se nevrací.

| 2.3. | Evropa potřebuje určitou vizi, která obnoví důvěru v dobré životní podmínky na venkově, a to na základě zeleného růstu, podpory oběhového hospodářství, lepšího pochopení komunitních potřeb a inteligentnějších podpůrných služeb. Toto stanovisko se snaží řešit to, proč úspěšnost kolísá a jaké jsou vyhlídky na skutečná zlepšení během nového programu financování. Bereme si ponaučení z tří pilířů udržitelného rozvoje (hospodářská, environmentální a sociální spravedlnost)? Existuje mezi všemi zúčastněnými stranami skutečný pocit odpovědnosti a partnerství? |
| --- | --- |

2.3.

Evropa potřebuje určitou vizi, která obnoví důvěru v dobré životní podmínky na venkově, a to na základě zeleného růstu, podpory oběhového hospodářství, lepšího pochopení komunitních potřeb a inteligentnějších podpůrných služeb. Toto stanovisko se snaží řešit to, proč úspěšnost kolísá a jaké jsou vyhlídky na skutečná zlepšení během nového programu financování. Bereme si ponaučení z tří pilířů udržitelného rozvoje (hospodářská, environmentální a sociální spravedlnost)? Existuje mezi všemi zúčastněnými stranami skutečný pocit odpovědnosti a partnerství?

3.   Obecné připomínky

| 3.1. | Členské státy a regiony přijaly řadu opatření k obnovení rovnováhy v ekonomických příležitostech mezi městskými a venkovskými oblastmi a ke stabilizaci sociální soudržnosti a EU vyvíjí prostřednictvím prvního (nařízení (EU) č. 1307/2013) a druhého pilíře (nařízení (EU) č. 1305/2013) SZP, jakož i strukturálních fondů a fondů soudržnosti, neustálé úsilí o zvrácení úpadku, i když s omezenými a kolísavými úspěchy. Současná podpora rozvoje venkova ze strany EU, jež se financuje z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) zřízeného nařízením (EU) č. 1306/2013, se před převodem mezi pilíři odhaduje na 95,6 mld. EUR, což představuje 23 % rozpočtu SZP. |
| --- | --- |

3.1.

Členské státy a regiony přijaly řadu opatření k obnovení rovnováhy v ekonomických příležitostech mezi městskými a venkovskými oblastmi a ke stabilizaci sociální soudržnosti a EU vyvíjí prostřednictvím prvního (nařízení (EU) č. 1307/2013) a druhého pilíře (nařízení (EU) č. 1305/2013) SZP, jakož i strukturálních fondů a fondů soudržnosti, neustálé úsilí o zvrácení úpadku, i když s omezenými a kolísavými úspěchy. Současná podpora rozvoje venkova ze strany EU, jež se financuje z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) zřízeného nařízením (EU) č. 1306/2013, se před převodem mezi pilíři odhaduje na 95,6 mld. EUR, což představuje 23 % rozpočtu SZP.

| 3.2. | Programy na období 2014–2020 vychází z letitých zkušeností s tím, co funguje a co nikoliv. Komise podporuje v souvislosti s propagací osvědčených postupů a inovačních řešení Evropskou síť pro rozvoj venkova a Evropské inovační partnerství pro produktivitu a udržitelnost zemědělství (EIP-AGRI) a EHSV doporučuje, aby byla tato činnost posílena na všech úrovních. Lze se rovněž poučit z osvědčených postupů jiných poskytovatelů financování. |
| --- | --- |

3.2.

Programy na období 2014–2020 vychází z letitých zkušeností s tím, co funguje a co nikoliv. Komise podporuje v souvislosti s propagací osvědčených postupů a inovačních řešení Evropskou síť pro rozvoj venkova a Evropské inovační partnerství pro produktivitu a udržitelnost zemědělství (EIP-AGRI) a EHSV doporučuje, aby byla tato činnost posílena na všech úrovních. Lze se rovněž poučit z osvědčených postupů jiných poskytovatelů financování.

| 3.3. | Ačkoliv jsou rozpočty menší než některé jiné rozpočty EU, mohou být inteligentní a navýšeny prostřednictvím spolufinancování z vládních a jiných zdrojů. Programy musí být doplňkem prvního pilíře zdrojů a v náležitém případě propojeny s dalšími zdroji financování hladkou administrativní infrastrukturou, která žadatelům umožní rychle reagovat. Poradenské agentury a orgány místního plánování musí poskytovat odborné vedení. |
| --- | --- |

3.3.

Ačkoliv jsou rozpočty menší než některé jiné rozpočty EU, mohou být inteligentní a navýšeny prostřednictvím spolufinancování z vládních a jiných zdrojů. Programy musí být doplňkem prvního pilíře zdrojů a v náležitém případě propojeny s dalšími zdroji financování hladkou administrativní infrastrukturou, která žadatelům umožní rychle reagovat. Poradenské agentury a orgány místního plánování musí poskytovat odborné vedení.

| 3.4. | Složky programů jsou dostatečně pružné a lokální, aby mohly stavět na skutečných potřebách komunit. Model LEADER s místními akčními skupinami přináší společnou odpovědnost a pozitivní výsledky tam, kde jsou tyto skupiny nejúčinnější a nejúspěšnější. U všech projektů a iniciativ je zásadní technická podpora pro všechny zúčastněné strany, odborné vedení a školení. |
| --- | --- |

3.4.

Složky programů jsou dostatečně pružné a lokální, aby mohly stavět na skutečných potřebách komunit. Model LEADER s místními akčními skupinami přináší společnou odpovědnost a pozitivní výsledky tam, kde jsou tyto skupiny nejúčinnější a nejúspěšnější. U všech projektů a iniciativ je zásadní technická podpora pro všechny zúčastněné strany, odborné vedení a školení.

| 3.5. | Nicméně nejznevýhodněnější oblasti mají potíže s dosahováním skutečných zlepšení na základě krátkodobých programů vzhledem k nedostatku zdrojů, špatné infrastruktuře, nezkušenému komunitnímu vedení a menšímu přístupu k jiným investicím. Pro dosažení lepší územní soudržnosti by se měla těmto oblastem věnovat větší pozornost, jako tomu bylo v rámci dřívějšího cíle 1 strukturálních programů financování/programu soudržnosti. |
| --- | --- |

3.5.

Nicméně nejznevýhodněnější oblasti mají potíže s dosahováním skutečných zlepšení na základě krátkodobých programů vzhledem k nedostatku zdrojů, špatné infrastruktuře, nezkušenému komunitnímu vedení a menšímu přístupu k jiným investicím. Pro dosažení lepší územní soudržnosti by se měla těmto oblastem věnovat větší pozornost, jako tomu bylo v rámci dřívějšího cíle 1 strukturálních programů financování/programu soudržnosti.

| 3.6. | Komise vydala nová finanční nařízení na stávající období 2014–2020, která by měly řídící orgány a monitorovací výbory jasně pochopit a uplatňovat, aniž by došlo ke zvýšení byrokratická zátěže pro navrhovatele projektů. V tomto ohledu předložil Evropský účetní dvůr ve svých zprávách (2) týkajících se programového období 2007–2013 a právního rámce 2014–2020 návrhy na zajištění lepšího zhodnocení finančních prostředků. |
| --- | --- |

3.6.

Komise vydala nová finanční nařízení na stávající období 2014–2020, která by měly řídící orgány a monitorovací výbory jasně pochopit a uplatňovat, aniž by došlo ke zvýšení byrokratická zátěže pro navrhovatele projektů. V tomto ohledu předložil Evropský účetní dvůr ve svých zprávách (2) týkajících se programového období 2007–2013 a právního rámce 2014–2020 návrhy na zajištění lepšího zhodnocení finančních prostředků.

| 3.7. | Navzdory slibům ohledně zjednodušení došlo k závažnému zpoždění při přípravě a schvalování mnoha nových programů. To je vzhledem k hroznému stavu mnoha nejchudších venkovských oblastí a přání, aby tyto programy urychleně přispěly k řešení nízkých příjmů, nezaměstnanosti mladých lidí, špatných veřejných služeb a dopadu změny klimatu, velmi politováníhodné. V květnu 2015 zbývalo ještě schválit zhruba 57 % (3) regionálních a státních programů, přestože se očekává, že bude možné proces dokončit do konce roku. |
| --- | --- |

3.7.

Navzdory slibům ohledně zjednodušení došlo k závažnému zpoždění při přípravě a schvalování mnoha nových programů. To je vzhledem k hroznému stavu mnoha nejchudších venkovských oblastí a přání, aby tyto programy urychleně přispěly k řešení nízkých příjmů, nezaměstnanosti mladých lidí, špatných veřejných služeb a dopadu změny klimatu, velmi politováníhodné. V květnu 2015 zbývalo ještě schválit zhruba 57 % (3) regionálních a státních programů, přestože se očekává, že bude možné proces dokončit do konce roku.

4.   Konzultace a zapojení zúčastněných stran

| 4.1. | EHSV zdůrazňuje význam uplatňování nařízení (EU) č. 1303/2013 Evropského parlamentu a Rady o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu. Poukazuje na zvláštní význam článku 5 Partnerství a víceúrovňová správa, který stanoví, že mají být zapojeny i jiné orgány veřejné správy, hospodářští a sociální partneři a další subjekty zastupující občanskou společnost. Komise by proto měla sledovat, jak se nařízení používá při přípravě dohod o partnerství a při provádění programů, a to včetně účasti v monitorovacích výborech pro jednotlivé programy. |
| --- | --- |

4.1.

EHSV zdůrazňuje význam uplatňování nařízení (EU) č. 1303/2013 Evropského parlamentu a Rady o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu. Poukazuje na zvláštní význam článku 5 Partnerství a víceúrovňová správa, který stanoví, že mají být zapojeny i jiné orgány veřejné správy, hospodářští a sociální partneři a další subjekty zastupující občanskou společnost. Komise by proto měla sledovat, jak se nařízení používá při přípravě dohod o partnerství a při provádění programů, a to včetně účasti v monitorovacích výborech pro jednotlivé programy.

| 4.2. | Toto stanovisko se zabývá mírou zapojení během přípravy programů rozvoje venkova, nicméně jeho závěry jsou omezeny nedostatkem schválených programů a jejich malým územním záběrem. Proběhla tři slyšení (4) a v širším rozsahu byl rozesílán dotazník. Z prvních reakcí byl patrný územně proměnlivý, ale lepší a vyspělejší proces spolupráce mezi vládami a nevládními organizacemi než u předchozích programů. Mělo by však být vyvinuto větší úsilí o šíření osvědčených postupů zapojení, včetně většího využívání komunikačních technologií pro stálý dialog. Dialog se v jednotlivých státech a regionech značně liší. Dohody o partnerství mohou být symbolické, metoda komunitně vedeného místního rozvoje se používá pouze v některých oblastech a skutečná, inkluzivní konzultace končí spíše na začátku procesu než na jeho konci (5). K dispozici jsou příklady osvědčených postupů, často tam, kde podobná angažovanost vedla k lepším výsledkům prostřednictvím jiných iniciativ (6). |
| --- | --- |

4.2.

Toto stanovisko se zabývá mírou zapojení během přípravy programů rozvoje venkova, nicméně jeho závěry jsou omezeny nedostatkem schválených programů a jejich malým územním záběrem. Proběhla tři slyšení (4) a v širším rozsahu byl rozesílán dotazník. Z prvních reakcí byl patrný územně proměnlivý, ale lepší a vyspělejší proces spolupráce mezi vládami a nevládními organizacemi než u předchozích programů. Mělo by však být vyvinuto větší úsilí o šíření osvědčených postupů zapojení, včetně většího využívání komunikačních technologií pro stálý dialog. Dialog se v jednotlivých státech a regionech značně liší. Dohody o partnerství mohou být symbolické, metoda komunitně vedeného místního rozvoje se používá pouze v některých oblastech a skutečná, inkluzivní konzultace končí spíše na začátku procesu než na jeho konci (5). K dispozici jsou příklady osvědčených postupů, často tam, kde podobná angažovanost vedla k lepším výsledkům prostřednictvím jiných iniciativ (6).

| 4.3. | Vlády samy o sobě nemohou zajistit skutečnou změnu nutnou k oživení venkovských oblastí. Mohou poskytnout legislativní a plánovací rámec, demokratickou zodpovědnost, lepší veřejné služby a být katalyzátorem financování. Konkrétní přínos však pro lidi a životní prostředí mají především soukromé podniky, kvalifikovaní zaměstnanci a sociální a komunitní podniky. Aby byli lidé ochotni investovat čas a prostředky, musí mít jistotu, že lze dosáhnout společné vize pro lepší budoucnost venkova, jíž nebudou bránit zdlouhavé postupy podávání žádostí. |
| --- | --- |

4.3.

Vlády samy o sobě nemohou zajistit skutečnou změnu nutnou k oživení venkovských oblastí. Mohou poskytnout legislativní a plánovací rámec, demokratickou zodpovědnost, lepší veřejné služby a být katalyzátorem financování. Konkrétní přínos však pro lidi a životní prostředí mají především soukromé podniky, kvalifikovaní zaměstnanci a sociální a komunitní podniky. Aby byli lidé ochotni investovat čas a prostředky, musí mít jistotu, že lze dosáhnout společné vize pro lepší budoucnost venkova, jíž nebudou bránit zdlouhavé postupy podávání žádostí.

| 4.4. | Aby mohli být hospodářští a sociální partneři úspěšní, potřebují prostředky na soustavnou spolupráci se svými členy a vládami. Vzhledem k tomu, že se plány liší a vyvíjejí, musí existovat větší smysl pro sdílenou odpovědnost za politiku a její provádění. Monitorovací výbory musí mít širokou členskou základnu, která bude informována a bude schopna účinného prověřování. EHSV je odhodlán usnadnit rozvoj lepších modelů partnerství s civilními a sociálními partnery (7). |
| --- | --- |

4.4.

Aby mohli být hospodářští a sociální partneři úspěšní, potřebují prostředky na soustavnou spolupráci se svými členy a vládami. Vzhledem k tomu, že se plány liší a vyvíjejí, musí existovat větší smysl pro sdílenou odpovědnost za politiku a její provádění. Monitorovací výbory musí mít širokou členskou základnu, která bude informována a bude schopna účinného prověřování. EHSV je odhodlán usnadnit rozvoj lepších modelů partnerství s civilními a sociálními partnery (7).

5.   Záplatová řešení nebo první zárodky oživení ekonomiky?

| 5.1. | Naše slyšení (8) v Bruselu a v severním Walesu potvrdila, že programy zahrnovaly cíle pro výstupy. Komise, monitorovací výbory a zúčastněné strany by je měly pravidelně hodnotit z hlediska skutečného pokroku a zhodnocení finančních prostředků. Měla by se rovněž provést studie toho, zda byl převod finančních prostředků mezi pilíři účelný, nebo přispěl k rozsáhlejšímu zeměpisnému narušení nebo narušení hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

5.1.

Naše slyšení (8) v Bruselu a v severním Walesu potvrdila, že programy zahrnovaly cíle pro výstupy. Komise, monitorovací výbory a zúčastněné strany by je měly pravidelně hodnotit z hlediska skutečného pokroku a zhodnocení finančních prostředků. Měla by se rovněž provést studie toho, zda byl převod finančních prostředků mezi pilíři účelný, nebo přispěl k rozsáhlejšímu zeměpisnému narušení nebo narušení hospodářské soutěže.

| 5.2. | Byla stanovena testovací témata udržitelného rozvoje: podnikání a zaměstnanost, životní prostředí a sociální začlenění. |
| --- | --- |

5.2.

Byla stanovena testovací témata udržitelného rozvoje: podnikání a zaměstnanost, životní prostředí a sociální začlenění.

Podnikání a zaměstnanost

| 5.3. | Ačkoli rozpočet SZP neustále klesá, dodatečné požadavky na soulad, které stanovuje Komise pro platby prováděné v rámci prvního pilíře, rostou. Proto je nezbytně nutné, aby programy rozvoje venkova podporovaly investice do konkurenceschopného zemědělství a lesnictví, a to i prostřednictvím produktů s větší přidanou hodnotou, lepšího uvádění produktů na trh, posílení krátkých dodavatelských řetězců, značek výrobků a výměny znalostí. Vysoké školy musí hrát ve svých regionech významnou úlohu a musí podporovat nejvíce znevýhodněné regiony prostřednictvím partnerství a odborného vedení. Měly by spolupracovat s existujícími subjekty poskytujícími poradenství pro zemědělce a venkovské oblasti při čerpání prostředků EU určených na výzkum za účelem řešení konkrétních místních potřeb. Programy rozvoje venkova by měly být mostem mezi žadateli a Evropským investičním fondem a programem Horizont 2020 a usnadňovat aplikaci vědeckých poznatků v zemědělství nebo na venkově. Přestože školy nejsou z programů rozvoje venkova přímo financovány, hrají jasně svoji úlohu, zvláště ve venkovských oblastech, jelikož mohou pomoci řešit příslušné potřeby budoucích generací v oblasti podnikání. Dny otevřených dveří v zemědělských podnicích, stáže a učňovská příprava financované z jiných režimů financování jsou klíčové pro inspiraci dobře vyškolené pracovní síly (9). Školení, formální a neformální vzdělávání musí být tam, kde je to možné, odborné, spojené s podnikáním a lokální (10). |
| --- | --- |

5.3.

Ačkoli rozpočet SZP neustále klesá, dodatečné požadavky na soulad, které stanovuje Komise pro platby prováděné v rámci prvního pilíře, rostou. Proto je nezbytně nutné, aby programy rozvoje venkova podporovaly investice do konkurenceschopného zemědělství a lesnictví, a to i prostřednictvím produktů s větší přidanou hodnotou, lepšího uvádění produktů na trh, posílení krátkých dodavatelských řetězců, značek výrobků a výměny znalostí. Vysoké školy musí hrát ve svých regionech významnou úlohu a musí podporovat nejvíce znevýhodněné regiony prostřednictvím partnerství a odborného vedení. Měly by spolupracovat s existujícími subjekty poskytujícími poradenství pro zemědělce a venkovské oblasti při čerpání prostředků EU určených na výzkum za účelem řešení konkrétních místních potřeb. Programy rozvoje venkova by měly být mostem mezi žadateli a Evropským investičním fondem a programem Horizont 2020 a usnadňovat aplikaci vědeckých poznatků v zemědělství nebo na venkově. Přestože školy nejsou z programů rozvoje venkova přímo financovány, hrají jasně svoji úlohu, zvláště ve venkovských oblastech, jelikož mohou pomoci řešit příslušné potřeby budoucích generací v oblasti podnikání. Dny otevřených dveří v zemědělských podnicích, stáže a učňovská příprava financované z jiných režimů financování jsou klíčové pro inspiraci dobře vyškolené pracovní síly (9). Školení, formální a neformální vzdělávání musí být tam, kde je to možné, odborné, spojené s podnikáním a lokální (10).

| 5.4. | Zemědělství a lesnictví se vyvíjejí v dynamickém hospodářském prostředí, jejž charakterizuje globalizace, rychlý technologický pokrok a rostoucí společenské požadavky. Zásadním faktorem zachování účinnosti a konkurenceschopnosti zemědělců a vlastníků lesů jsou inovace. Nově vytvořené partnerství EIP-AGRI je cenným nástrojem, který je potřeba rychle a rozsáhle zavést. Je zapotřebí zjednodušit podmínky financování, aby došlo k mobilizaci a ulehčení inovací. |
| --- | --- |

5.4.

Zemědělství a lesnictví se vyvíjejí v dynamickém hospodářském prostředí, jejž charakterizuje globalizace, rychlý technologický pokrok a rostoucí společenské požadavky. Zásadním faktorem zachování účinnosti a konkurenceschopnosti zemědělců a vlastníků lesů jsou inovace. Nově vytvořené partnerství EIP-AGRI je cenným nástrojem, který je potřeba rychle a rozsáhle zavést. Je zapotřebí zjednodušit podmínky financování, aby došlo k mobilizaci a ulehčení inovací.

| 5.5. | Ve venkovských oblastech je potřeba napojit záruky pro mladé lidi a podobné režimy na iniciativy programů rozvoje venkova, aby byla šance na pokrok a ambice. Zásadně důležitá je investiční podpora a podpora odborné přípravy mladých zemědělců a nových účastníků na trhu. Nejvyšší prioritou musí být projekty na podporu a udržení mladých lidí ve venkovských oblastech. Mladí lidé by měli být pobízeni k tomu, aby se aktivně podíleli na opatřeních k vlastní podpoře. Venkovské oblasti potřebují lepší rámec kontinuálního plánování (11), který bude z právního hlediska spravedlivý, přístupný a bude stimulovat mezigenerační přenos, který bude dlouhodobě fungovat z hlediska spojování mládeže se zkušenostmi. |
| --- | --- |

5.5.

Ve venkovských oblastech je potřeba napojit záruky pro mladé lidi a podobné režimy na iniciativy programů rozvoje venkova, aby byla šance na pokrok a ambice. Zásadně důležitá je investiční podpora a podpora odborné přípravy mladých zemědělců a nových účastníků na trhu. Nejvyšší prioritou musí být projekty na podporu a udržení mladých lidí ve venkovských oblastech. Mladí lidé by měli být pobízeni k tomu, aby se aktivně podíleli na opatřeních k vlastní podpoře. Venkovské oblasti potřebují lepší rámec kontinuálního plánování (11), který bude z právního hlediska spravedlivý, přístupný a bude stimulovat mezigenerační přenos, který bude dlouhodobě fungovat z hlediska spojování mládeže se zkušenostmi.

| 5.6. | Úloha žen v zemědělství je plně uznána. Jejich příspěvek k formování a provádění projektů rozvoje venkova je neocenitelný a jak ukazuje příklad Finska, cílená poradenská podpora vede k uvolnění podnikatelského potenciálu (12). |
| --- | --- |

5.6.

Úloha žen v zemědělství je plně uznána. Jejich příspěvek k formování a provádění projektů rozvoje venkova je neocenitelný a jak ukazuje příklad Finska, cílená poradenská podpora vede k uvolnění podnikatelského potenciálu (12).

| 5.7. | Podporu si zasluhuje venkovský cestovní ruch, řemesla a posílení iniciativ v oblasti rekreace a dobrého zdravotního stavu, stejně jako propagační činnost v rámci festivalů a přehlídek, jako jsou Royal Welsh a zelený týden v Berlíně. Nová angažovanost měst a venkova v měnící se pluralitní Evropě je nutností pro venkovské podniky a spotřebitele, jakož i pro lepší přístup k širokopásmovým internetovým službám. Vytvoření regionálních hodnotových řetězců poskytuje velkou příležitost pro řemesla, zemědělství, cestovní ruch, obchod a venkovské oblasti (13). EHSV podporuje navržený Evropský fond pro strategické investice (EFSI) a jeho oddanost podpoře venkovských projektů. |
| --- | --- |

5.7.

Podporu si zasluhuje venkovský cestovní ruch, řemesla a posílení iniciativ v oblasti rekreace a dobrého zdravotního stavu, stejně jako propagační činnost v rámci festivalů a přehlídek, jako jsou Royal Welsh a zelený týden v Berlíně. Nová angažovanost měst a venkova v měnící se pluralitní Evropě je nutností pro venkovské podniky a spotřebitele, jakož i pro lepší přístup k širokopásmovým internetovým službám. Vytvoření regionálních hodnotových řetězců poskytuje velkou příležitost pro řemesla, zemědělství, cestovní ruch, obchod a venkovské oblasti (13). EHSV podporuje navržený Evropský fond pro strategické investice (EFSI) a jeho oddanost podpoře venkovských projektů.

Životní prostředí

| 5.8. | Dopad změny klimatu na zemědělství a lesnictví byl zkoumán v rámci jednoho stanoviska (14). Jedním ze způsobů, jak zvýšit produkci při současném využívání menšího množství zdrojů a zlepšení odolnosti vůči změně klimatu, je podpora udržitelné intenzifikace zemědělství a lesnictví. V moderním využívání půdy se prosazuje příprava iniciativ v oblasti zmírňování s cílem bojovat proti změně klimatu a zvýšit biologickou rozmanitost, zejména prostřednictvím agroenvironmentálních režimů (15). Měla by se stimulovat recyklace a oběhové hospodářství (16). Cenným aktivem je pro venkov energie z obnovitelných zdrojů (17), které při rozumném využívání bude stále více přispívat hospodářsky, sociálně a environmentálně. Existují skutečné možnosti komunitního vlastnictví a investic, pokud by mohlo být technologicky zlepšeno skladování, logistika a infrastruktura. |
| --- | --- |

5.8.

Dopad změny klimatu na zemědělství a lesnictví byl zkoumán v rámci jednoho stanoviska (14). Jedním ze způsobů, jak zvýšit produkci při současném využívání menšího množství zdrojů a zlepšení odolnosti vůči změně klimatu, je podpora udržitelné intenzifikace zemědělství a lesnictví. V moderním využívání půdy se prosazuje příprava iniciativ v oblasti zmírňování s cílem bojovat proti změně klimatu a zvýšit biologickou rozmanitost, zejména prostřednictvím agroenvironmentálních režimů (15). Měla by se stimulovat recyklace a oběhové hospodářství (16). Cenným aktivem je pro venkov energie z obnovitelných zdrojů (17), které při rozumném využívání bude stále více přispívat hospodářsky, sociálně a environmentálně. Existují skutečné možnosti komunitního vlastnictví a investic, pokud by mohlo být technologicky zlepšeno skladování, logistika a infrastruktura.

| 5.9. | EHSV zdůrazňuje význam agroenvironmentálních opatření souvisejících s klimatem, která doplňují ekologizaci v rámci prvního pilíře. Zaměření podpory na konkrétní kritéria, jako je půda ohrožená erozí, spojování půdních stanovišť, zadržování vody a podpora druhů vyžadujících zvláštní postupy hospodaření, je prospěšné, ovšem požadavky na soulad se nesmí stát dodatečnou zátěží. Pro měření pokroku je nutný přesný vědecký základ a pro konkrétní zlepšení zase pochopení dlouhodobějšího horizontu (18). |
| --- | --- |

5.9.

EHSV zdůrazňuje význam agroenvironmentálních opatření souvisejících s klimatem, která doplňují ekologizaci v rámci prvního pilíře. Zaměření podpory na konkrétní kritéria, jako je půda ohrožená erozí, spojování půdních stanovišť, zadržování vody a podpora druhů vyžadujících zvláštní postupy hospodaření, je prospěšné, ovšem požadavky na soulad se nesmí stát dodatečnou zátěží. Pro měření pokroku je nutný přesný vědecký základ a pro konkrétní zlepšení zase pochopení dlouhodobějšího horizontu (18).

| 5.10. | Krajina venkovských oblastí Evropy je především výsledkem lidské činnosti, byla formována generacemi činnosti spojené s hledáním pracovních míst v produkci potravin, dřeva a přístřeší. Evropští občané oceňují její rozmanitost. Programy rozvoje venkova jsou důležité při zajištění udržitelnosti této kulturní krajiny pomocí předávání znalostí a transparentního financování venkovských činností, které k této cenné mozaice přispívají. |
| --- | --- |

5.10.

Krajina venkovských oblastí Evropy je především výsledkem lidské činnosti, byla formována generacemi činnosti spojené s hledáním pracovních míst v produkci potravin, dřeva a přístřeší. Evropští občané oceňují její rozmanitost. Programy rozvoje venkova jsou důležité při zajištění udržitelnosti této kulturní krajiny pomocí předávání znalostí a transparentního financování venkovských činností, které k této cenné mozaice přispívají.

Sociální začleňování

| 5.11. | Nespravedlnost ve venkovském prostředí je obtížně definovatelná a řešitelná. Jak bylo uvedeno dříve, jedná se o rozptýlené osídlení, nízký počet obyvatel, věkovou nevyváženost, nedostatečné veřejné dopravní služby, zdravotnické a sociální služby. Jedná se o nízký příjem, izolovanost a špatnou kvalitu bydlení a technických služeb. V některých oblastech existuje zvláštní problém špatného zacházení s pracovníky, zejména migranty (19), a jejich vykořisťování, což vyžaduje větší úsilí s cílem napomoci jim začlenit se a umožnit jim přístup k náležité odborné přípravě. |
| --- | --- |

5.11.

Nespravedlnost ve venkovském prostředí je obtížně definovatelná a řešitelná. Jak bylo uvedeno dříve, jedná se o rozptýlené osídlení, nízký počet obyvatel, věkovou nevyváženost, nedostatečné veřejné dopravní služby, zdravotnické a sociální služby. Jedná se o nízký příjem, izolovanost a špatnou kvalitu bydlení a technických služeb. V některých oblastech existuje zvláštní problém špatného zacházení s pracovníky, zejména migranty (19), a jejich vykořisťování, což vyžaduje větší úsilí s cílem napomoci jim začlenit se a umožnit jim přístup k náležité odborné přípravě.

| 5.12. | Článek 39 SFEU stanoví jako jeden z nejdůležitějších cílů SZP zajistit odpovídající životní úroveň zemědělského obyvatelstva zvýšením produktivity, podporou technického pokroku a zajištěním racionálního rozvoje zemědělské výroby a optimálního využití výrobních činitelů. SFEU stanoví, aby se při tvorbě SZP přihlíželo ke zvláštním rysům zemědělské činnosti, jež vyplývají ze sociální struktury v zemědělství a ze strukturálních a přírodních rozdílů mezi různými zemědělskými oblastmi. |
| --- | --- |

5.12.

Článek 39 SFEU stanoví jako jeden z nejdůležitějších cílů SZP zajistit odpovídající životní úroveň zemědělského obyvatelstva zvýšením produktivity, podporou technického pokroku a zajištěním racionálního rozvoje zemědělské výroby a optimálního využití výrobních činitelů. SFEU stanoví, aby se při tvorbě SZP přihlíželo ke zvláštním rysům zemědělské činnosti, jež vyplývají ze sociální struktury v zemědělství a ze strukturálních a přírodních rozdílů mezi různými zemědělskými oblastmi.

| 5.13. | Programy rozvoje venkova pomáhají vytvářet a upevňovat přímá a nepřímá pracovní místa jak v zemědělství, tak v zemědělsko-potravinářském průmyslu a přispívají také v menší míře k diverzifikaci ekonomických činností ve venkovských oblastech. Programy regionálního rozvoje však mohou reálně přispět k řešení strukturálních problémů a nedostatků v oblasti veřejných služeb ve venkovských oblastech pouze omezeně. |
| --- | --- |

5.13.

Programy rozvoje venkova pomáhají vytvářet a upevňovat přímá a nepřímá pracovní místa jak v zemědělství, tak v zemědělsko-potravinářském průmyslu a přispívají také v menší míře k diverzifikaci ekonomických činností ve venkovských oblastech. Programy regionálního rozvoje však mohou reálně přispět k řešení strukturálních problémů a nedostatků v oblasti veřejných služeb ve venkovských oblastech pouze omezeně.

| 5.14. | Jsou zapotřebí jiné vládní rozpočty a politiky, které vyhovují venkovu nebo, ještě lépe, jsou speciálně konstruované pro venkovskou problematiku, včetně projektů pro komunitní dopravu, energetickou účinnost v domácnostech a příležitosti k rekvalifikaci pro stimulaci inovací. Nicméně programy rozvoje venkova by měly být rovněž posuzovány z hlediska jejich přínosu pro sociální spravedlnost, a to pomocí ukazatelů stanovených v právních předpisech EU a dalších ukazatelů, které by měly být zahrnuty za účelem účinnějšího hodnocení, jako jsou například ty na stimulaci sociálních podniků a projektů sociálního zemědělství, jež se zabývají zdravotním postižením, vytvářením pracovních míst a využívají nepotřebnou zemědělskou půdy a nepotřebné budovy. Je třeba vyvinout daleko větší úsilí o podporu a stimulaci začlenění zdravotně postižených venkovských obyvatel, aby mohli být aktivnější ve svých komunitách. |
| --- | --- |

5.14.

Jsou zapotřebí jiné vládní rozpočty a politiky, které vyhovují venkovu nebo, ještě lépe, jsou speciálně konstruované pro venkovskou problematiku, včetně projektů pro komunitní dopravu, energetickou účinnost v domácnostech a příležitosti k rekvalifikaci pro stimulaci inovací. Nicméně programy rozvoje venkova by měly být rovněž posuzovány z hlediska jejich přínosu pro sociální spravedlnost, a to pomocí ukazatelů stanovených v právních předpisech EU a dalších ukazatelů, které by měly být zahrnuty za účelem účinnějšího hodnocení, jako jsou například ty na stimulaci sociálních podniků a projektů sociálního zemědělství, jež se zabývají zdravotním postižením, vytvářením pracovních míst a využívají nepotřebnou zemědělskou půdy a nepotřebné budovy. Je třeba vyvinout daleko větší úsilí o podporu a stimulaci začlenění zdravotně postižených venkovských obyvatel, aby mohli být aktivnější ve svých komunitách.

| 5.15. | Základními centry komunitní solidarity jsou vesnice. Klíčovou prioritou upevnění komunit by měla být obnova vesnic prostřednictvím stimulace malých podniků a sociálních podniků a s podporou dobročinnosti a dobrovolné činnosti (20). Názorně to dokazuje příklad Finska, prioritou to je např. v programu rozvoje venkova Walesu (21). |
| --- | --- |

5.15.

Základními centry komunitní solidarity jsou vesnice. Klíčovou prioritou upevnění komunit by měla být obnova vesnic prostřednictvím stimulace malých podniků a sociálních podniků a s podporou dobročinnosti a dobrovolné činnosti (20). Názorně to dokazuje příklad Finska, prioritou to je např. v programu rozvoje venkova Walesu (21).

V Bruselu dne 17. září 2015.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  Informační zpráva Pravidla provádění SZP, EESC-2015-01409.

1

(2)  Zvláštní zprávy 22/2014, 23/2014, 4/2015 a 5/2015.

2

(3)  Evropská komise – tisková zpráva ze dne 26. května 2015, Přijetí dalších 24 programů rozvoje venkova na podporu zemědělství EU a naší krajiny.

3

(4)  13. dubna v Bruselu, 21. května v Bangoru (severní Wales) a 9. června 2015 v Helsinkách.

4

(5)  Stanovisko Hodnocení konzultací Evropské komise se zúčastněnými stranami (Úř. věst. C 383, 17.11.2015, s. 57).

5

Hodnocení konzultací Evropské komise se zúčastněnými stranami

(6)  Ve Walesu konzultační procesy vyzrávají, což je důsledkem ústavního závazku v zákonu vlády o převádění pravomocí, který podporuje udržitelný rozvoj a funguje v partnerství s dobrovolným sektorem.

6

(7)  Článek 11 Lisabonské smlouvy a sociální platforma prohlášení z Rigy (březen 2015).

7

(8)  Viz poznámka pod čarou č. 4.

8

(9)  Waleská zemědělská akademie je dobrým příkladem školení ve vedení.

9

(10)  Stanovisko Odborný rozvoj a příprava ve venkovských oblastech (NAT/650) (dosud nezveřejněno v Úředním věstníku).

10

Odborný rozvoj a příprava ve venkovských oblastech

(11)  Malcolm Thomas – posudek (Wales).

11

(12)  Stanovisko Úloha žen jako hybatelek modelu rozvoje a inovací v zemědělství a ve venkovských oblastech (Úř. věst. C 299, 4.10.2012, s. 29).

12

Úloha žen jako hybatelek modelu rozvoje a inovací v zemědělství a ve venkovských oblastech

(13)  Stanovisko Zemědělství a řemeslná výroba (Úř. věst. C 143, 22.5.2012, s. 35).

13

Zemědělství a řemeslná výroba

(14)  Stanovisko Důsledky politiky v oblasti klimatu a energetiky pro zemědělství a lesnictví (Úř. věst. C 291, 4.9.2015, s. 1).

14

Důsledky politiky v oblasti klimatu a energetiky pro zemědělství a lesnictví

(15)  Glastir (Wales), Stewardship (Anglie), Glas (Irsko), Kulep (Bavorsko).

15

(16)  Stanoviska Zelené hospodářství (Úř. věst. C 230, 14.7.2015, s. 99) a Podpora tvořivosti, podnikání a mobility ve vzdělávání a odborné přípravě (Úř. věst. C 332, 8.10.2015, s. 20).

16

Zelené hospodářství

Podpora tvořivosti, podnikání a mobility ve vzdělávání a odborné přípravě

(17)  Studie EHSV o úloze občanské společnosti v provádění směrnice EU o energii z obnovitelných zdrojů – závěrečná zpráva EESC-2014-04780.

17

(18)  Viz důkazy z univerzity v Bangoru – slyšení v Bangoru dne 21.5.2015.

18

(19)  Stanovisko Přeshraniční pracovní síla v zemědělství (Úř. věst. C 120, 16.5.2008, s. 19).

19

Přeshraniční pracovní síla v zemědělství

(20)  Wales Council for Voluntary Action – Active Inclusion Fund and Village SOS – Big Lottery – Wales, WCVA.

20

(21)  Waleský program rozvoje venkova (MO 7).

21

---

| 15.1.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 13/97 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 13/97

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Význam obchodu se zemědělskými produkty pro budoucí rozvoj zemědělství a farmářství v EU v kontextu zajišťování dodávek potravin na celosvětové úrovni

(stanovisko z vlastní iniciativy)

(2016/C 013/15)

| Zpravodaj: | Volker PETERSEN |
| --- | --- |

Zpravodaj:

Volker PETERSEN

Dne 19. února 2015 se Evropský hospodářský a sociální výbor, v souladu s čl. 29 odst. 2 jednacího řádu, rozhodl vypracovat stanovisko z vlastní iniciativy k tématu

Význam obchodu se zemědělskými produkty pro budoucí rozvoj zemědělství a farmářství v EU v kontextu zajišťování dodávek potravin na celosvětové úrovni.

Specializovaná sekce Zemědělství, rozvoj venkova, životní prostředí, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 13. července 2015.

Na 510. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 16. a 17. září 2015 (jednání dne 16. září 2015), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 179 hlasy pro, 1 hlas byl proti a 7 členů se zdrželo hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1. | SZP byla z hlediska své tržní a cenové politiky z velké části liberalizována. Zemědělský trh EU je otevřený a je součástí globálních trhů, které se řídí poptávkou a nabídkou. Během otevírání trhů se obchod se zemědělskými produkty mezi EU a třetími zeměmi v uplynulých 10 letech vyvíjel velmi dynamicky. |
| --- | --- |

1.1.

SZP byla z hlediska své tržní a cenové politiky z velké části liberalizována. Zemědělský trh EU je otevřený a je součástí globálních trhů, které se řídí poptávkou a nabídkou. Během otevírání trhů se obchod se zemědělskými produkty mezi EU a třetími zeměmi v uplynulých 10 letech vyvíjel velmi dynamicky.

| 1.2. | Vzhledem k tomuto vývoji EHSV konstatuje, že obchod se zemědělskými produkty má zásadní hospodářský význam pro zemědělství, potravinářství a venkovské oblasti. EHSV je znepokojen tím, že se při společenské diskusi někdy na obchod se zemědělskými produkty pohlíží kriticky, na rozdíl od jiných hospodářských odvětví, jako je automobilový či chemický průmysl. |
| --- | --- |

1.2.

Vzhledem k tomuto vývoji EHSV konstatuje, že obchod se zemědělskými produkty má zásadní hospodářský význam pro zemědělství, potravinářství a venkovské oblasti. EHSV je znepokojen tím, že se při společenské diskusi někdy na obchod se zemědělskými produkty pohlíží kriticky, na rozdíl od jiných hospodářských odvětví, jako je automobilový či chemický průmysl.

| 1.3. | Není pochyb o tom, že obchod se zemědělskými produkty má ve světě, kde panuje hlad nebo kvantitativně a kvalitativně nedostačující výživa, mimořádnou odpovědnost. EHSV si je této odpovědnosti dobře vědom. Ve světě s rostoucím počtem obyvatel, s rostoucími příjmy v mnoha zemích a na druhé straně s chudobou jde o to uspokojit finančně silnou poptávku a poskytovat pomoc a podporu tam, kde hlad a nedostatek nelze vymýtit vlastními silami. |
| --- | --- |

1.3.

Není pochyb o tom, že obchod se zemědělskými produkty má ve světě, kde panuje hlad nebo kvantitativně a kvalitativně nedostačující výživa, mimořádnou odpovědnost. EHSV si je této odpovědnosti dobře vědom. Ve světě s rostoucím počtem obyvatel, s rostoucími příjmy v mnoha zemích a na druhé straně s chudobou jde o to uspokojit finančně silnou poptávku a poskytovat pomoc a podporu tam, kde hlad a nedostatek nelze vymýtit vlastními silami.

| 1.4. | EHSV vítá, že byl v EU učiněn pokrok v soudržnosti zaměření zemědělské politiky a rozvojové politiky. Podle něj je to předpoklad pro to, aby zaměření a úkoly obchodu se zemědělskými produkty a rozvojové činnosti byly udržitelné. |
| --- | --- |

1.4.

EHSV vítá, že byl v EU učiněn pokrok v soudržnosti zaměření zemědělské politiky a rozvojové politiky. Podle něj je to předpoklad pro to, aby zaměření a úkoly obchodu se zemědělskými produkty a rozvojové činnosti byly udržitelné.

| 1.5. | EHSV doporučuje trvale podporovat zemědělsko-potravinářský průmysl EU v tom, aby se úspěšně podílel na expandujícím celosvětovém obchodu se zemědělskými produkty. Obchod se zemědělskými produkty představuje významný příspěvek k zabezpečení hospodářských struktur ve venkovských oblastech EU. Zároveň ve vícestupňovém potravinovém hodnotovém řetězci v EU zaručuje 40 milionů kvalifikovaných pracovních míst, jež jsou méně ohrožována krizemi než pracovní místa v jiných odvětvích. |
| --- | --- |

1.5.

EHSV doporučuje trvale podporovat zemědělsko-potravinářský průmysl EU v tom, aby se úspěšně podílel na expandujícím celosvětovém obchodu se zemědělskými produkty. Obchod se zemědělskými produkty představuje významný příspěvek k zabezpečení hospodářských struktur ve venkovských oblastech EU. Zároveň ve vícestupňovém potravinovém hodnotovém řetězci v EU zaručuje 40 milionů kvalifikovaných pracovních míst, jež jsou méně ohrožována krizemi než pracovní místa v jiných odvětvích.

| 1.6. | K odstraňování necelních překážek obchodu mohou významně přispívat dvoustranné dohody EU o volném obchodu. Na obou stranách při tom vždy budou vždy existovat i omezení, jež nelze vyjednáváním odstranit. Proto je nutné, aby byla vedle harmonizace přijímána rovněž opatření k usnadnění obchodu. |
| --- | --- |

1.6.

K odstraňování necelních překážek obchodu mohou významně přispívat dvoustranné dohody EU o volném obchodu. Na obou stranách při tom vždy budou vždy existovat i omezení, jež nelze vyjednáváním odstranit. Proto je nutné, aby byla vedle harmonizace přijímána rovněž opatření k usnadnění obchodu.

| 1.7. | K obchodu EU se zemědělskými produkty zásadní měrou přispívají malé a střední podniky. V mezinárodním prostředí jsou při vstupování na trhy ve třetích zemích zvláště odkázány na intenzivní administrativní podporu, kterou musí poskytovat příslušné útvary EU. |
| --- | --- |

1.7.

K obchodu EU se zemědělskými produkty zásadní měrou přispívají malé a střední podniky. V mezinárodním prostředí jsou při vstupování na trhy ve třetích zemích zvláště odkázány na intenzivní administrativní podporu, kterou musí poskytovat příslušné útvary EU.

| 1.8. | EHSV vítá další rozvoj dohod o partnerství s rozvojovými zeměmi, na jejichž základě se mohou ve prospěch těchto zemí projevit pozitivní účinky otevřeného a spravedlivého obchodu. Cílem těchto dohod by měla být podpora zaručení určité soběstačnosti těchto zemí v zásobování zemědělskými produkty. Obchod se zemědělskými produkty může doplňovat místní produkci. |
| --- | --- |

1.8.

EHSV vítá další rozvoj dohod o partnerství s rozvojovými zeměmi, na jejichž základě se mohou ve prospěch těchto zemí projevit pozitivní účinky otevřeného a spravedlivého obchodu. Cílem těchto dohod by měla být podpora zaručení určité soběstačnosti těchto zemí v zásobování zemědělskými produkty. Obchod se zemědělskými produkty může doplňovat místní produkci.

2.   Souvislosti

| 2.1. | Obchod se zemědělskými produkty a zpracovanými potravinami měl v minulosti vždy mimořádný význam. Ve 20. století, které bylo poznamenáno dvěma světovými válkami, dlouho vládla mezinárodnímu obchodu se zemědělskými produkty velmi přísná pravidla. V dohodě GATT uzavřené po 2. světové válce zaujímal obchod se zemědělskými produkty stále ještě zvláštní postavení, které jej vyjímalo z liberalizace obchodu. Teprve v rámci Uruguayského kola jednání o GATT, které skončilo v ruce 1993, byl obchod se zemědělskými produkty více zahrnut do souboru pravidel GATT. EU se tehdy zavázala k omezení domácí podpory, odstranění cel a snížení vývozních subvencí. V důsledku toho byl obchod se zemědělskými produkty v EU po odstranění celních překážek dovozu a vývozních subvencí mezitím – až na několik málo výjimek – z převážné části liberalizován. Mezinárodní obchod se zemědělskými produkty je však stále ještě relativně silně regulován, zejména prostřednictvím necelních norem. |
| --- | --- |

2.1.

Obchod se zemědělskými produkty a zpracovanými potravinami měl v minulosti vždy mimořádný význam. Ve 20. století, které bylo poznamenáno dvěma světovými válkami, dlouho vládla mezinárodnímu obchodu se zemědělskými produkty velmi přísná pravidla. V dohodě GATT uzavřené po 2. světové válce zaujímal obchod se zemědělskými produkty stále ještě zvláštní postavení, které jej vyjímalo z liberalizace obchodu. Teprve v rámci Uruguayského kola jednání o GATT, které skončilo v ruce 1993, byl obchod se zemědělskými produkty více zahrnut do souboru pravidel GATT. EU se tehdy zavázala k omezení domácí podpory, odstranění cel a snížení vývozních subvencí. V důsledku toho byl obchod se zemědělskými produkty v EU po odstranění celních překážek dovozu a vývozních subvencí mezitím – až na několik málo výjimek – z převážné části liberalizován. Mezinárodní obchod se zemědělskými produkty je však stále ještě relativně silně regulován, zejména prostřednictvím necelních norem.

| 2.2. | EHSV se k obecným otázkám obchodu vyjadřoval již několikrát (1). Zdůrazňoval při tom významem obchodu pro trvalý růst, a tím i úspěšný rozvoj sociálně tržního hospodářství. EHSV se vždy zasazoval o otevřený a spravedlivý obchod. Dospěl k závěru, že jen tak přinese pokračující proces globalizace a internacionalizace trhů zemím ve světě výhody a příležitosti odpovídající jejich hospodářském potenciálu. |
| --- | --- |

2.2.

EHSV se k obecným otázkám obchodu vyjadřoval již několikrát (1). Zdůrazňoval při tom významem obchodu pro trvalý růst, a tím i úspěšný rozvoj sociálně tržního hospodářství. EHSV se vždy zasazoval o otevřený a spravedlivý obchod. Dospěl k závěru, že jen tak přinese pokračující proces globalizace a internacionalizace trhů zemím ve světě výhody a příležitosti odpovídající jejich hospodářském potenciálu.

| 2.3. | EHSV měl ve svých dřívějších stanoviscích k otázkám obchodu vždy na zřeteli i zájmy rozvojových zemí a věnoval jim velkou pozornost. Výbor vždy zastával názor, že obchod a obchodní politika v globalizovaném světě musí přispívat k hospodářskému růstu a rozvoji v zemích nacházejících se na různých stupních vývoje. |
| --- | --- |

2.3.

EHSV měl ve svých dřívějších stanoviscích k otázkám obchodu vždy na zřeteli i zájmy rozvojových zemí a věnoval jim velkou pozornost. Výbor vždy zastával názor, že obchod a obchodní politika v globalizovaném světě musí přispívat k hospodářskému růstu a rozvoji v zemích nacházejících se na různých stupních vývoje.

| 2.4. | Obzvlášť napjatá je diskuse o úloze obchodu se zemědělskými produkty. V posledních letech se celosvětová finančně silná poptávka po zemědělských produktech a potravinách, např. v rozvíjejících se zemích, v nichž roste počet obyvatelstva i příjmy, vyvíjela pozitivně. Obchod se zemědělskými produkty přesto nemohl zajistit, aby skončil veškerý nedostatek potravin. Zejména kvůli chybějící kupní síle trpí na světě téměř 800 milionů lidí hladem. |
| --- | --- |

2.4.

Obzvlášť napjatá je diskuse o úloze obchodu se zemědělskými produkty. V posledních letech se celosvětová finančně silná poptávka po zemědělských produktech a potravinách, např. v rozvíjejících se zemích, v nichž roste počet obyvatelstva i příjmy, vyvíjela pozitivně. Obchod se zemědělskými produkty přesto nemohl zajistit, aby skončil veškerý nedostatek potravin. Zejména kvůli chybějící kupní síle trpí na světě téměř 800 milionů lidí hladem.

| 2.5. | EHSV chce v tomto stanovisku prozkoumat příležitosti, které rostoucí světový obchod se zemědělskými produkty nabízí zemědělství a farmářství v EU. Při tom nemůže pomíjet odpovědnost, kterou musí i EU převzít vůči rozvojovým zemím. |
| --- | --- |

2.5.

EHSV chce v tomto stanovisku prozkoumat příležitosti, které rostoucí světový obchod se zemědělskými produkty nabízí zemědělství a farmářství v EU. Při tom nemůže pomíjet odpovědnost, kterou musí i EU převzít vůči rozvojovým zemím.

3.   Obchod se zemědělskými produkty EU v makroekonomickém kontextu

Význam obchodu se zemědělskými produkty pro zahraniční obchod EU

| 3.1. | Vývoz zemědělských produktů z EU činil v roce 2014 přibližně 125 mld. eur a dosáhl tak 7 % podílu na veškerém vývozu EU. Dynamika vývozu zemědělských produktů je jak při 2,2 % zvýšení oproti předcházejícímu roku, tak i při 8 % roční změně mezi roky 2005 až 2014 podstatně výraznější než dynamika veškerých vývozů, která v roce 2014 oproti roku 2013 dokonce poklesla o 2 % (5,5 % roční nárůst mezi roky 2005 a 2014).
  Situace je podobná i u dovozu zemědělských produktů, který v roce 2014 činil 104 mld. eur a představoval 6,2 % dovozu EU (viz tabulky A 1 až A 3 v příloze). |
| --- | --- |

3.1.

Vývoz zemědělských produktů z EU činil v roce 2014 přibližně 125 mld. eur a dosáhl tak 7 % podílu na veškerém vývozu EU. Dynamika vývozu zemědělských produktů je jak při 2,2 % zvýšení oproti předcházejícímu roku, tak i při 8 % roční změně mezi roky 2005 až 2014 podstatně výraznější než dynamika veškerých vývozů, která v roce 2014 oproti roku 2013 dokonce poklesla o 2 % (5,5 % roční nárůst mezi roky 2005 a 2014).

Situace je podobná i u dovozu zemědělských produktů, který v roce 2014 činil 104 mld. eur a představoval 6,2 % dovozu EU (viz tabulky A 1 až A 3 v příloze).

| 3.2. | Vývoz zemědělských produktů z EU je stabilním pilířem zahraničního obchodu EU. V porovnání s jinými odvětvími stojí na 4. místě za strojírenstvím, chemickým průmyslem a farmaceutickým průmyslem. V souvislosti s dřívější liberalizací obchodu se EU posunula od čistého dovozce k čistému vývozci a od roku 2010 má její bilance obchodu se zemědělskými produkty pozitivní saldo, jež v roce 2014 dosáhlo zhruba 21 mld. eur. |
| --- | --- |

3.2.

Vývoz zemědělských produktů z EU je stabilním pilířem zahraničního obchodu EU. V porovnání s jinými odvětvími stojí na 4. místě za strojírenstvím, chemickým průmyslem a farmaceutickým průmyslem. V souvislosti s dřívější liberalizací obchodu se EU posunula od čistého dovozce k čistému vývozci a od roku 2010 má její bilance obchodu se zemědělskými produkty pozitivní saldo, jež v roce 2014 dosáhlo zhruba 21 mld. eur.

Struktura obchodu se zemědělskými produkty – význam pro tvorbu hodnot, zaměstnanost a venkovské oblasti

| 3.3. | Pro toto stanovisko z vlastní iniciativy má mimořádný význam okolnost, že podíl obchodu se zemědělskými produkty na veškerém zahraničním obchodu EU činil v roce 2014 7 % a byl podstatně vyšší než podíl celého zemědělsko-potravinářského odvětví na HDP. Ten v EU činí 3,5 %. |
| --- | --- |

3.3.

Pro toto stanovisko z vlastní iniciativy má mimořádný význam okolnost, že podíl obchodu se zemědělskými produkty na veškerém zahraničním obchodu EU činil v roce 2014 7 % a byl podstatně vyšší než podíl celého zemědělsko-potravinářského odvětví na HDP. Ten v EU činí 3,5 %.

| 3.4. | Tento výrazný rozdíl mezi makroekonomickým významem tohoto odvětví a významem obchodu se zemědělskými produkty pro zahraniční obchod zdůrazňuje jeho význam, který v posledních letech neustále roste. Vývoz je stále častěji příčinou růstu v zemědělsko-potravinářského odvětví. |
| --- | --- |

3.4.

Tento výrazný rozdíl mezi makroekonomickým významem tohoto odvětví a významem obchodu se zemědělskými produkty pro zahraniční obchod zdůrazňuje jeho význam, který v posledních letech neustále roste. Vývoz je stále častěji příčinou růstu v zemědělsko-potravinářského odvětví.

| 3.5. | Makroekonomický význam potravinového hodnotového řetězce:






  — | Obchod se zemědělskými produkty EU není – jak se veřejnost se často domnívá – v žádném případě pouze záležitostí zemědělství. V současné době již více než jedna čtvrtina tržeb zemědělců pochází ze zemědělského vývozu, který je tak již dnes – a v budoucnosti bude stále více – důležitou oporou zachování hospodářské základny ve venkovských oblastech v EU, jež se potýkají s problémy způsobenými urbanizací a demografickými změnami. |
| --- | --- | --- |

3.5.

Makroekonomický význam potravinového hodnotového řetězce:

—

Obchod se zemědělskými produkty EU není – jak se veřejnost se často domnívá – v žádném případě pouze záležitostí zemědělství. V současné době již více než jedna čtvrtina tržeb zemědělců pochází ze zemědělského vývozu, který je tak již dnes – a v budoucnosti bude stále více – důležitou oporou zachování hospodářské základny ve venkovských oblastech v EU, jež se potýkají s problémy způsobenými urbanizací a demografickými změnami.

| — | Dvě třetiny vývozu zemědělských produktů tvoří hotové produkty, které byly vyrobeny ze surovin nejrůznějšími zpracovatelskými postupy a prošly různými procesy tvorby hodnot. Jde o výsledek součinnosti vícestupňového, výkonného a mezinárodně konkurenceschopného hodnotového řetězce. Tento řetězec sahá od průmyslových odvětví dodávajících pro zemědělství přes zemědělce po potravinářský průmysl a obchodní společnosti. V podnicích náležejících k tomuto hodnotovému řetězci pracuje v EU celkem přibližně 40 mil. lidí. Jedná se o hospodářsky relativně stabilní, krizemi méně ohrožovaná pracovní místa než v jiných odvětvích. |
| --- | --- |

—

Dvě třetiny vývozu zemědělských produktů tvoří hotové produkty, které byly vyrobeny ze surovin nejrůznějšími zpracovatelskými postupy a prošly různými procesy tvorby hodnot. Jde o výsledek součinnosti vícestupňového, výkonného a mezinárodně konkurenceschopného hodnotového řetězce. Tento řetězec sahá od průmyslových odvětví dodávajících pro zemědělství přes zemědělce po potravinářský průmysl a obchodní společnosti. V podnicích náležejících k tomuto hodnotovému řetězci pracuje v EU celkem přibližně 40 mil. lidí. Jedná se o hospodářsky relativně stabilní, krizemi méně ohrožovaná pracovní místa než v jiných odvětvích.

Obchod se zemědělskými produkty na vnitřním trhu EU

| 3.6. | Středem pozornosti tohoto stanoviska je obchod se zemědělskými produkty mezi EU a třetími zeměmi. Určitá pozornost je však věnována i obchodu se zemědělskými produkty v rámci Unie. Vnitřní obchod v EU zůstává pro členské státy i nadále podstatně důležitější než zahraniční obchod EU. V roce 2014 plynulo téměř 73 % zemědělského vývozu všech členských států do jiných zemí EU. Společný trh tedy přispěl ke zintenzivnění obchodu, a tím i ke zvýšení blahobytu v EU. To, co platí pro obchod uvnitř Unie, lze v liberalizovaném mezinárodním prostředí přenést i na obchod s třetími zeměmi. |
| --- | --- |

3.6.

Středem pozornosti tohoto stanoviska je obchod se zemědělskými produkty mezi EU a třetími zeměmi. Určitá pozornost je však věnována i obchodu se zemědělskými produkty v rámci Unie. Vnitřní obchod v EU zůstává pro členské státy i nadále podstatně důležitější než zahraniční obchod EU. V roce 2014 plynulo téměř 73 % zemědělského vývozu všech členských států do jiných zemí EU. Společný trh tedy přispěl ke zintenzivnění obchodu, a tím i ke zvýšení blahobytu v EU. To, co platí pro obchod uvnitř Unie, lze v liberalizovaném mezinárodním prostředí přenést i na obchod s třetími zeměmi.

Postavení EU ve světovém obchodu se zemědělskými produkty

| 3.7. | EU je od roku 2013 první ve světovém obchodu se zemědělskými produkty a v uplynulých desetiletích významně přispěla k jeho pozitivnímu rozvoji. Od roku 2000 rostly vývozy do třetích zemí zhruba o 8 % ročně. Vedle tohoto pozitivního vývoje vývozů zemědělských produktů EU však dokázaly některé jiné země zvýšit své vývozy ještě dynamičtěji. Podíl EU na světovém obchodu se zemědělskými produkty se snížil z téměř 13 % v roce 2000 na 10,3 % v roce 2012 (viz tabulka A-4 v příloze). |
| --- | --- |

3.7.

EU je od roku 2013 první ve světovém obchodu se zemědělskými produkty a v uplynulých desetiletích významně přispěla k jeho pozitivnímu rozvoji. Od roku 2000 rostly vývozy do třetích zemí zhruba o 8 % ročně. Vedle tohoto pozitivního vývoje vývozů zemědělských produktů EU však dokázaly některé jiné země zvýšit své vývozy ještě dynamičtěji. Podíl EU na světovém obchodu se zemědělskými produkty se snížil z téměř 13 % v roce 2000 na 10,3 % v roce 2012 (viz tabulka A-4 v příloze).

4.   Rámcové podmínky pro rozvoj obchodu se zemědělskými produkty EU – vnější rozměr SZP

| 4.1. | V minulosti byla EU kvůli svým vývozům zemědělských produktů vystavena mezinárodní kritice, například při kolech jednání v rámci GATT či WTO. Tato situace se na přelomu tisíciletí zásadně změnila. |
| --- | --- |

4.1.

V minulosti byla EU kvůli svým vývozům zemědělských produktů vystavena mezinárodní kritice, například při kolech jednání v rámci GATT či WTO. Tato situace se na přelomu tisíciletí zásadně změnila.

| 4.2. | Tržní ceny EU po několika reformách SZP značně poklesly. Tržní ceny v EU jsou určovány globálním vývojem nabídky a poptávky, a proto obvykle kopírují ceny na světových trzích. Společná organizace trhu je pro zemědělství v EU již jen záchrannou sítí, která zafunguje v případě drastického mezinárodního poklesu cen. Vývozní náhrady, které v roce 1992 činily ještě 3 mld. eur, dnes již nemají žádný význam. |
| --- | --- |

4.2.

Tržní ceny EU po několika reformách SZP značně poklesly. Tržní ceny v EU jsou určovány globálním vývojem nabídky a poptávky, a proto obvykle kopírují ceny na světových trzích. Společná organizace trhu je pro zemědělství v EU již jen záchrannou sítí, která zafunguje v případě drastického mezinárodního poklesu cen. Vývozní náhrady, které v roce 1992 činily ještě 3 mld. eur, dnes již nemají žádný význam.

| 4.3. | EU, která je největším celosvětovým vývozcem zemědělských produktů před USA, Brazílií, Čínou a Kanadou a největším celosvětovým dovozcem před USA, Čínou, Japonskem a Ruskem, tak nese dvojnásobnou a stále větší odpovědnost za globální situaci v oblasti výživy a zabezpečení dodávek potravin. Vzhledem k této odpovědnosti musí být výrazně posílen vnější rozměr SZP a posunut mezi prioritami této politiky více do popředí. |
| --- | --- |

4.3.

EU, která je největším celosvětovým vývozcem zemědělských produktů před USA, Brazílií, Čínou a Kanadou a největším celosvětovým dovozcem před USA, Čínou, Japonskem a Ruskem, tak nese dvojnásobnou a stále větší odpovědnost za globální situaci v oblasti výživy a zabezpečení dodávek potravin. Vzhledem k této odpovědnosti musí být výrazně posílen vnější rozměr SZP a posunut mezi prioritami této politiky více do popředí.

| 4.4. | EHSV konstatuje, že již byl učiněn velký pokrok v soudržnosti SZP s politikou rozvoje. Vývoz zemědělských produktů není dotován ani nenarušuje trh. Na straně dovozu se EU stala jedním z nejotevřenějších trhů, zejména pro rozvojové země. Dovozy z nejméně rozvinutých zemí (48 zemí) představovaly v průměru let 2011–2013 necelá 3 % dovozu zemědělských produktů do EU. Celkem to bylo čtyřikrát více, než co z těchto zemí dovážejí Kanada, USA, Austrálie a Nový Zéland dohromady. |
| --- | --- |

4.4.

EHSV konstatuje, že již byl učiněn velký pokrok v soudržnosti SZP s politikou rozvoje. Vývoz zemědělských produktů není dotován ani nenarušuje trh. Na straně dovozu se EU stala jedním z nejotevřenějších trhů, zejména pro rozvojové země. Dovozy z nejméně rozvinutých zemí (48 zemí) představovaly v průměru let 2011–2013 necelá 3 % dovozu zemědělských produktů do EU. Celkem to bylo čtyřikrát více, než co z těchto zemí dovážejí Kanada, USA, Austrálie a Nový Zéland dohromady.

5.   Obchod se zemědělskými produkty a zabezpečení dodávek potravin

Dopady obchodu na zabezpečení dodávek potravin a rozvoj

| 5.1. | Ve světě, který stále ještě nevyřešil problém více než 800 milionů hladem trpících lidí v mnoha zemích, zejména v Africe a Asii, musí být zlepšení výživy z kvantitativního i kvalitativního hlediska jednou z priorit zemědělské a obchodní politiky. |
| --- | --- |

5.1.

Ve světě, který stále ještě nevyřešil problém více než 800 milionů hladem trpících lidí v mnoha zemích, zejména v Africe a Asii, musí být zlepšení výživy z kvantitativního i kvalitativního hlediska jednou z priorit zemědělské a obchodní politiky.

| 5.2. | Vzhledem k těmto výzvám je obchod se zemědělskými produkty kvůli své zvláštní odpovědnosti za zabezpečení dodávek potravin často předmětem kontroverzních diskusí v občanské společnosti. Přispívá k tomu i skutečnost, že zemědělství může mít velmi různé účinky. Může přispívat k překonávání nedostatku, ale může také vést k nežádoucím závislostem. |
| --- | --- |

5.2.

Vzhledem k těmto výzvám je obchod se zemědělskými produkty kvůli své zvláštní odpovědnosti za zabezpečení dodávek potravin často předmětem kontroverzních diskusí v občanské společnosti. Přispívá k tomu i skutečnost, že zemědělství může mít velmi různé účinky. Může přispívat k překonávání nedostatku, ale může také vést k nežádoucím závislostem.

| 5.3. | Pro EHSV je to příležitost k hlubšímu prozkoumání výkonnosti obchodu se zemědělskými produkty, ale také požadavků na něj. Výzvou je globalizace, liberalizace zemědělského trhu EU, rostoucí světový obchod se zemědělskými produkty, růst světové populace, měnící se spotřebitelské návyky a posun poptávky v důsledku hospodářského růstu. |
| --- | --- |

5.3.

Pro EHSV je to příležitost k hlubšímu prozkoumání výkonnosti obchodu se zemědělskými produkty, ale také požadavků na něj. Výzvou je globalizace, liberalizace zemědělského trhu EU, rostoucí světový obchod se zemědělskými produkty, růst světové populace, měnící se spotřebitelské návyky a posun poptávky v důsledku hospodářského růstu.

Zabezpečení dodávek potravin a soběstačnost

| 5.4. | Při zajišťování dodávek potravin je právě ve velmi chudých zemích žádoucí zachovat určitou míru soběstačnosti v zásobování zemědělskými produkty. Cíl soběstačnosti každé země či každého regionu by však neměl být by neměl být rozhodující sám o sobě. Ani v zemi, která je 100 % soběstačná, není zaručeno, že má místní obyvatelstvo dostatek potravin a dostatečný přístup k nim. Lze například konstatovat, že i v zemích s přebytkem zemědělských produktů trpí mnoho lidí nedostatkem potravin nebo podvýživou. |
| --- | --- |

5.4.

Při zajišťování dodávek potravin je právě ve velmi chudých zemích žádoucí zachovat určitou míru soběstačnosti v zásobování zemědělskými produkty. Cíl soběstačnosti každé země či každého regionu by však neměl být by neměl být rozhodující sám o sobě. Ani v zemi, která je 100 % soběstačná, není zaručeno, že má místní obyvatelstvo dostatek potravin a dostatečný přístup k nim. Lze například konstatovat, že i v zemích s přebytkem zemědělských produktů trpí mnoho lidí nedostatkem potravin nebo podvýživou.

| 5.5. | Podvýživu je třeba považovat a chápat spíše za problém chudoby než zabezpečení dodávek, a tak je třeba ho i řešit. Zajištění dodávek potravin musí jít ruku v ruce spíše s vytvářením příjmu. Příslušný status soběstačnosti nebo obchodu na něj nemá takový vliv. Ve velmi chudých zemích žije velká část obyvatelstva stále ještě na hranici životního minima a nemá téměř žádné další příjmy. Proto se kromě vytváření příjmu a jeho vhodné distribuce se v souvislosti se zlepšováním zabezpečení dodávek potravin musí zaměřit pozornost především na kritéria faktické a cenové dostupnosti, přístupu a stability přístupu k potravinám. |
| --- | --- |

5.5.

Podvýživu je třeba považovat a chápat spíše za problém chudoby než zabezpečení dodávek, a tak je třeba ho i řešit. Zajištění dodávek potravin musí jít ruku v ruce spíše s vytvářením příjmu. Příslušný status soběstačnosti nebo obchodu na něj nemá takový vliv. Ve velmi chudých zemích žije velká část obyvatelstva stále ještě na hranici životního minima a nemá téměř žádné další příjmy. Proto se kromě vytváření příjmu a jeho vhodné distribuce se v souvislosti se zlepšováním zabezpečení dodávek potravin musí zaměřit pozornost především na kritéria faktické a cenové dostupnosti, přístupu a stability přístupu k potravinám.

| 5.6. | Obchod se zemědělskými produkty může přispět ke zvýšení příjmů jak na straně vývozu (vytváření příjmu a zaměstnanosti), tak na straně dovozu (nákup levnějších potravin na mezinárodních trzích a vývoz jiného zboží). Tato strategie však předpokládá, že zemědělské a průmyslové produkty mají přístup na mezinárodní trhy. |
| --- | --- |

5.6.

Obchod se zemědělskými produkty může přispět ke zvýšení příjmů jak na straně vývozu (vytváření příjmu a zaměstnanosti), tak na straně dovozu (nákup levnějších potravin na mezinárodních trzích a vývoz jiného zboží). Tato strategie však předpokládá, že zemědělské a průmyslové produkty mají přístup na mezinárodní trhy.

6.   Problémy a výzvy

Obchod se zemědělskými produkty přispívá k omezení množstevních a cenových výkyvů

| 6.1. | Jednou ze zvláštností zemědělské výroby je na rozdíl od průmyslové výroby to, že podléhá přírodním vlivům. Výroba a nabídka závisejí na faktorech, které lze těžko předvídat nebo kontrolovat. Týká se to počasí nebo výskytu chorob rostlin a nákaz zvířat. Globální změny klimatu tuto nevypočitatelnost přírodních faktorů ještě zvýší. Jiné světadíly a země tím budou postiženy ještě podstatně více než EU. |
| --- | --- |

6.1.

Jednou ze zvláštností zemědělské výroby je na rozdíl od průmyslové výroby to, že podléhá přírodním vlivům. Výroba a nabídka závisejí na faktorech, které lze těžko předvídat nebo kontrolovat. Týká se to počasí nebo výskytu chorob rostlin a nákaz zvířat. Globální změny klimatu tuto nevypočitatelnost přírodních faktorů ještě zvýší. Jiné světadíly a země tím budou postiženy ještě podstatně více než EU.

| 6.2. | Pro EU to znamená, že po rozsáhlém otevření svých zemědělských trhů pocítí dopady množstevních a cenových výkyvů na světových zemědělských trzích obecně podstatně více než dříve. Zároveň kvůli jejím relativně výhodným a stabilním podmínkám produkce roste její odpovědnost za globální zabezpečení dodávek potravin. |
| --- | --- |

6.2.

Pro EU to znamená, že po rozsáhlém otevření svých zemědělských trhů pocítí dopady množstevních a cenových výkyvů na světových zemědělských trzích obecně podstatně více než dříve. Zároveň kvůli jejím relativně výhodným a stabilním podmínkám produkce roste její odpovědnost za globální zabezpečení dodávek potravin.

| 6.3. | Obchod se zemědělskými produkty je jen částí řešení problému této větší nestálosti, nikoli příčinou problému. Celosvětový obchod se zemědělskými produkty umožňuje vyrovnávání množstevních výkyvů, čímž přispívá k omezení výkyvů cen. Zkušenosti ukázaly, že izolované zásahy jednotlivých zemí do fungování trhu, stejně jako zákazy vývozu, zdanění vývozu nebo dovozní omezení, problémy pro všechny strany ještě zhoršují, namísto aby je zmírňovaly. |
| --- | --- |

6.3.

Obchod se zemědělskými produkty je jen částí řešení problému této větší nestálosti, nikoli příčinou problému. Celosvětový obchod se zemědělskými produkty umožňuje vyrovnávání množstevních výkyvů, čímž přispívá k omezení výkyvů cen. Zkušenosti ukázaly, že izolované zásahy jednotlivých zemí do fungování trhu, stejně jako zákazy vývozu, zdanění vývozu nebo dovozní omezení, problémy pro všechny strany ještě zhoršují, namísto aby je zmírňovaly.

Geopolitické vlivy

| 6.4. | Celkový politický vývoj – jako např. ruský zákaz dovozu ze srpna 2014 – má někdy na obchod se zemědělskými produkty negativní dopady, jak zažila EU v letech 2014/2015. Tyto geopolitické vlivy mohou v zemědělsko-potravinářském odvětví způsobit značné narušení trhu, ztráty či jiné hospodářské nevýhody. Obchod se zemědělskými produkty se tak stává loutkou v rukách globální politiky. V takovýchto situacích potřebují zemědělci a podniky politickou podporu, která jim vykompenzuje negativní stránky dotyčných obchodních vztahů. |
| --- | --- |

6.4.

Celkový politický vývoj – jako např. ruský zákaz dovozu ze srpna 2014 – má někdy na obchod se zemědělskými produkty negativní dopady, jak zažila EU v letech 2014/2015. Tyto geopolitické vlivy mohou v zemědělsko-potravinářském odvětví způsobit značné narušení trhu, ztráty či jiné hospodářské nevýhody. Obchod se zemědělskými produkty se tak stává loutkou v rukách globální politiky. V takovýchto situacích potřebují zemědělci a podniky politickou podporu, která jim vykompenzuje negativní stránky dotyčných obchodních vztahů.

Další vodítka a požadavky na směřování obchodu se zemědělskými produkty v EU

| 6.5. | Vzhledem k drasticky rostoucímu významu obchodu se zemědělskými produkty v celosvětové rovině i v rovině EU je podle EHSV nezbytné výrazným způsobem posílit vnější rozměr SZP. Tohoto posílení lze dosáhnout několika způsoby. |
| --- | --- |

6.5.

Vzhledem k drasticky rostoucímu významu obchodu se zemědělskými produkty v celosvětové rovině i v rovině EU je podle EHSV nezbytné výrazným způsobem posílit vnější rozměr SZP. Tohoto posílení lze dosáhnout několika způsoby.

| 6.5.1. | Stávající regulace celosvětového zemědělského obchodu má svůj původ zejména v odlišných postupech při zajišťování ochrany spotřebitele a zdraví v jednotlivých zemích. Výbor vyzývá instituce EU, zejména Komisi, aby země, v nichž takové technické regulační překážky obchodu existují, vedly k co nejrychlejšímu otevření trhu a aby v případě potřeby zahájily příslušná jednání. |
| --- | --- |

6.5.1.

Stávající regulace celosvětového zemědělského obchodu má svůj původ zejména v odlišných postupech při zajišťování ochrany spotřebitele a zdraví v jednotlivých zemích. Výbor vyzývá instituce EU, zejména Komisi, aby země, v nichž takové technické regulační překážky obchodu existují, vedly k co nejrychlejšímu otevření trhu a aby v případě potřeby zahájily příslušná jednání.

| 6.5.2. | Podle EHSV je nejdůležitější to, aby Komise v tomto ohledu přijala za celou EU zcela jasně odpovědnost. Jen tak bude možné efektivně a důsledně prosazovat názory EU vůči obchodním partnerům. Spravedlivé hospodářské soutěži mezi členskými státy zároveň nijak neprospívá, když mají se třetími zeměmi odlišné dohody. Členské státy by měly mít možnost přijmout v odůvodněných případech zvláštní opatření jen tehdy, pokud v nich panují regionální nebo celostátní omezení. |
| --- | --- |

6.5.2.

Podle EHSV je nejdůležitější to, aby Komise v tomto ohledu přijala za celou EU zcela jasně odpovědnost. Jen tak bude možné efektivně a důsledně prosazovat názory EU vůči obchodním partnerům. Spravedlivé hospodářské soutěži mezi členskými státy zároveň nijak neprospívá, když mají se třetími zeměmi odlišné dohody. Členské státy by měly mít možnost přijmout v odůvodněných případech zvláštní opatření jen tehdy, pokud v nich panují regionální nebo celostátní omezení.

| 6.5.3. | EHSV se zasazuje o to, aby EU podnikala na stále otevřenějších zemědělských trzích s celosvětovou konkurencí vše nezbytné pro to, aby posílila mezinárodní konkurenceschopnost svého zemědělsko-potravinářského průmyslu a dále rozvíjela obchod se zemědělskými produkty. Cíl omezení byrokracie, který vyhlásila nová Komise, ukazuje jednoznačně správným směrem. Současně musí být věnována pozornost účinnějšímu uspořádání správních struktur. |
| --- | --- |

6.5.3.

EHSV se zasazuje o to, aby EU podnikala na stále otevřenějších zemědělských trzích s celosvětovou konkurencí vše nezbytné pro to, aby posílila mezinárodní konkurenceschopnost svého zemědělsko-potravinářského průmyslu a dále rozvíjela obchod se zemědělskými produkty. Cíl omezení byrokracie, který vyhlásila nová Komise, ukazuje jednoznačně správným směrem. Současně musí být věnována pozornost účinnějšímu uspořádání správních struktur.

| 6.5.4. | U dovozů do EU by podkladem pro certifikáty měly být normy EU. V souvislosti s výrobními podmínkami a dalšími pravidly by měly být stanoveny minimální požadavky na dovoz, které by odpovídajícím způsobem zohledňovaly situaci v EU a neznevýhodňovaly domácí podniky v hospodářské soutěži. |
| --- | --- |

6.5.4.

U dovozů do EU by podkladem pro certifikáty měly být normy EU. V souvislosti s výrobními podmínkami a dalšími pravidly by měly být stanoveny minimální požadavky na dovoz, které by odpovídajícím způsobem zohledňovaly situaci v EU a neznevýhodňovaly domácí podniky v hospodářské soutěži.

| 6.5.5. | EHSV upozorňuje na to, že úspěchy obchodu se zemědělskými produkty EU na rozsáhle liberalizovaných trzích jdou z větší části na konto malých a středních podniků. EHSV vyzývá Komisi, aby zintenzivnila svou administrativní podporu při vstupování na mezinárodní zemědělské trhy, tak jak to již činí třetí země. Malé a střední podniky musí mít možnost, aby se při svém plánování opíraly o spolehlivé informace o trhu. |
| --- | --- |

6.5.5.

EHSV upozorňuje na to, že úspěchy obchodu se zemědělskými produkty EU na rozsáhle liberalizovaných trzích jdou z větší části na konto malých a středních podniků. EHSV vyzývá Komisi, aby zintenzivnila svou administrativní podporu při vstupování na mezinárodní zemědělské trhy, tak jak to již činí třetí země. Malé a střední podniky musí mít možnost, aby se při svém plánování opíraly o spolehlivé informace o trhu.

| 6.6. | Globální trhy vyžadují globální transparentnost trhu. To zahrnuje fundované prognózy a informace o vývoji množství, cen, směnných kurzů, počasí, nemocí atd. EHSV vítá, že se EU aktivně podílí na budování AMIS v rámci FAO. Toto úsilí však musí směřovat k tomu, aby byly informace zpracovávané v rámci AMIS poskytovány zejména těm tržním subjektům, které z nich mohou mít bezprostřední užitek. |
| --- | --- |

6.6.

Globální trhy vyžadují globální transparentnost trhu. To zahrnuje fundované prognózy a informace o vývoji množství, cen, směnných kurzů, počasí, nemocí atd. EHSV vítá, že se EU aktivně podílí na budování AMIS v rámci FAO. Toto úsilí však musí směřovat k tomu, aby byly informace zpracovávané v rámci AMIS poskytovány zejména těm tržním subjektům, které z nich mohou mít bezprostřední užitek.

| 6.7. | Zvláštní význam mají dohody EU o volném obchodu. Nedaří-li se dovést k úspěšnému závěru mnohostranná jednání v rámci WTO, je třeba úspěch při otevírání nových trhů hledat na dvoustranné úrovni. Tyto dohody však musejí být z hlediska jednotlivých dotčených odvětví vyvážené. Nebylo by přijatelné, aby byl obchod EU se zemědělskými produkty jednostranně zatěžován ve prospěch jiných hospodářských oblastí. |
| --- | --- |

6.7.

Zvláštní význam mají dohody EU o volném obchodu. Nedaří-li se dovést k úspěšnému závěru mnohostranná jednání v rámci WTO, je třeba úspěch při otevírání nových trhů hledat na dvoustranné úrovni. Tyto dohody však musejí být z hlediska jednotlivých dotčených odvětví vyvážené. Nebylo by přijatelné, aby byl obchod EU se zemědělskými produkty jednostranně zatěžován ve prospěch jiných hospodářských oblastí.

| 6.8. | EHSV upozorňuje na zvláštní význam dohod o partnerství s rozvojovými zeměmi. Dalším rozvojem preferenčních dohod se mohou v těchto zemích díky lepšímu přístupu na trhy EU projevit pozitivní účinky obchodních vztahů založených na otevřeném a spravedlivém obchodě. |
| --- | --- |

6.8.

EHSV upozorňuje na zvláštní význam dohod o partnerství s rozvojovými zeměmi. Dalším rozvojem preferenčních dohod se mohou v těchto zemích díky lepšímu přístupu na trhy EU projevit pozitivní účinky obchodních vztahů založených na otevřeném a spravedlivém obchodě.

V Bruselu dne 16. září 2015.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  Úř. věst. C 43, 15.2.2012, s. 73 a Úř. věst. C 351, 15.11.2012, s. 77. Úř. věst. C 255, 22.9.2010, s. 1 a Úř. věst. C 100, 30.4.2009, s. 44.

1

---

PŘÍLOHA

http://www.eesc.europa.eu/resources/docs/agricultural-trade-statistics_en.docx

---

| 15.1.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 13/104 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 13/104

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Sociální inovace, navazování kontaktů a digitální komunikace

(stanovisko z vlastní iniciativy)

(2016/C 013/16)

| Zpravodaj: | Bernardo HERNÁNDEZ BATALLER |
| --- | --- |

Zpravodaj:

Bernardo HERNÁNDEZ BATALLER

Dne 10. července 2014 se Evropský hospodářský a sociální výbor, v souladu s čl. 29 odst. 2 jednacího řádu, rozhodl vypracovat stanovisko z vlastní iniciativy k tématu

Sociální inovace, navazování kontaktů a digitální komunikace.

Specializovaná sekce Doprava, energetika, infrastruktura a informační společnost, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 31. srpna 2015.

Na 510. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 16. a 17. září 2015 (jednání ze dne 16. září), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 204 hlasy pro, 1hlas byl proti a 11 členů se zdrželo hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1. | Sociální inovace a sítě pro spolupráci musí být plně využívány pro podporu a posílení účasti občanů a občanské společnosti obecně při tvorbě a řízení politik Unie prostřednictvím kolektivních projektů iniciovaných zdola, jež budou posilovat přímější demokracii. |
| --- | --- |

1.1.

Sociální inovace a sítě pro spolupráci musí být plně využívány pro podporu a posílení účasti občanů a občanské společnosti obecně při tvorbě a řízení politik Unie prostřednictvím kolektivních projektů iniciovaných zdola, jež budou posilovat přímější demokracii.

| 1.2. | Univerzální přístup k novým technologiím obecně a zejména širokopásmový Internet musí být i nadále prioritním cílem Evropské unie, a mělo by to být považováno za službu obecného zájmu, která musí bojovat proti digitální propasti a dopadům sociálního vyloučení, které z ní vyplývá. |
| --- | --- |

1.2.

Univerzální přístup k novým technologiím obecně a zejména širokopásmový Internet musí být i nadále prioritním cílem Evropské unie, a mělo by to být považováno za službu obecného zájmu, která musí bojovat proti digitální propasti a dopadům sociálního vyloučení, které z ní vyplývá.

| 1.3. | Nové informační a komunikační technologie podpořené sociálními inovacemi a využíváním sítí pro spolupráci by měly mít významnou úlohu při tvorbě kvalifikovaných a kvalitních pracovních míst tím, že budou podporovat projekty, jejichž cílem je vytváření inovativních podniků a iniciativ pro snížení současné míry nezaměstnanosti. |
| --- | --- |

1.3.

Nové informační a komunikační technologie podpořené sociálními inovacemi a využíváním sítí pro spolupráci by měly mít významnou úlohu při tvorbě kvalifikovaných a kvalitních pracovních míst tím, že budou podporovat projekty, jejichž cílem je vytváření inovativních podniků a iniciativ pro snížení současné míry nezaměstnanosti.

| 1.4. | EHSV považuje za zásadní posílit vzdělávání v oblasti digitálních technologií. Kvalitní vzdělávání by mělo zahrnovat vhodné učení v rámci vzdělávacího systému, které mladé lidi vybaví dovednostmi, jež jim umožní čelit budoucím výzvám. Měla by rovněž existovat trvalá odborná příprava pro zaměstnance, jež by je připravila na využití nových informačních a komunikačních technologií na trhu práce. Odborná příprava by měla umožňovat celoživotní vzdělávání a ochránit zranitelnější odvětví před vyloučením. |
| --- | --- |

1.4.

EHSV považuje za zásadní posílit vzdělávání v oblasti digitálních technologií. Kvalitní vzdělávání by mělo zahrnovat vhodné učení v rámci vzdělávacího systému, které mladé lidi vybaví dovednostmi, jež jim umožní čelit budoucím výzvám. Měla by rovněž existovat trvalá odborná příprava pro zaměstnance, jež by je připravila na využití nových informačních a komunikačních technologií na trhu práce. Odborná příprava by měla umožňovat celoživotní vzdělávání a ochránit zranitelnější odvětví před vyloučením.

| 1.5. | EHSV souhlasí s cíli strategie Evropa 2020 a strategie pro rovnost mezi muži a ženami. Podporuje její stěžejní iniciativy „Unie inovací“ a „Digitální agenda“ a rovněž opatření nezbytná pro dosažení součinnosti mezi oběma iniciativami, což umožní pokročit v oblasti sociálních inovací. Proto se domnívá, že je důležité začlenit tyto cíle do národních plánů reforem (NPR) a monitorovat je v rámci evropského semestru. Považuje rovněž za zásadní, aby se na evropské, vnitrostátní a regionální úrovni za účelem dosažení těchto cílů účastnila provádění, sledování a hodnocení činností financovaných Evropskou unií kromě sociálních partnerů také občanská společnost. |
| --- | --- |

1.5.

EHSV souhlasí s cíli strategie Evropa 2020 a strategie pro rovnost mezi muži a ženami. Podporuje její stěžejní iniciativy „Unie inovací“ a „Digitální agenda“ a rovněž opatření nezbytná pro dosažení součinnosti mezi oběma iniciativami, což umožní pokročit v oblasti sociálních inovací. Proto se domnívá, že je důležité začlenit tyto cíle do národních plánů reforem (NPR) a monitorovat je v rámci evropského semestru. Považuje rovněž za zásadní, aby se na evropské, vnitrostátní a regionální úrovni za účelem dosažení těchto cílů účastnila provádění, sledování a hodnocení činností financovaných Evropskou unií kromě sociálních partnerů také občanská společnost.

| 1.6. | EHSV vyzývá k tomu, aby sociální inovace v souvislosti s novými technologiemi na základě sociálních sítí a prostřednictvím spolupráce umožnily rozvoj technických řešení, která přispějí k lepší integraci zdravotně postižených osob tím, že jim usnadní maximální nezávislost a účast a umožní jim zvládnout výzvy nutné k překonání jakýchkoliv překážek, jež by mohly vést k diskriminaci. |
| --- | --- |

1.6.

EHSV vyzývá k tomu, aby sociální inovace v souvislosti s novými technologiemi na základě sociálních sítí a prostřednictvím spolupráce umožnily rozvoj technických řešení, která přispějí k lepší integraci zdravotně postižených osob tím, že jim usnadní maximální nezávislost a účast a umožní jim zvládnout výzvy nutné k překonání jakýchkoliv překážek, jež by mohly vést k diskriminaci.

| 1.7. | EHSV vyzývá instituce EU, aby podporovaly budování kapacit a využívání základních digitálních prostředí a pomohly vytvořit prostor pro horizontální a inovativní propojení pro dlouhodobý rozvoj, aby mohl být uveden do praxe vzorec „sociální inovace + spolupráce + digitální komunikace“, a usnadňovaly a podporovaly rychlý a bezpečný přístup v reálném čase. |
| --- | --- |

1.7.

EHSV vyzývá instituce EU, aby podporovaly budování kapacit a využívání základních digitálních prostředí a pomohly vytvořit prostor pro horizontální a inovativní propojení pro dlouhodobý rozvoj, aby mohl být uveden do praxe vzorec „sociální inovace + spolupráce + digitální komunikace“, a usnadňovaly a podporovaly rychlý a bezpečný přístup v reálném čase.

| 1.8. | Výbor vyzývá Evropskou unii, aby v rámci programu EaSI (program EU pro zaměstnanost a sociální inovace) financovala přípravu a provádění projektů, jež budou iniciovány občanskou společností a jež se rozvíjejí prostřednictvím sociálních sítí a spolupráce, a to s podmínkou, že jejich cíle budou zaměřeny na obecný zájem a budou v souladu s potenciálem zaměstnatelnosti a integrace. |
| --- | --- |

1.8.

Výbor vyzývá Evropskou unii, aby v rámci programu EaSI (program EU pro zaměstnanost a sociální inovace) financovala přípravu a provádění projektů, jež budou iniciovány občanskou společností a jež se rozvíjejí prostřednictvím sociálních sítí a spolupráce, a to s podmínkou, že jejich cíle budou zaměřeny na obecný zájem a budou v souladu s potenciálem zaměstnatelnosti a integrace.

| 1.9. | Konkrétně by Evropská komise měla zahájit jednoznačné a specifické politiky týkající se sociálních inovací a přístupu občanů k novým technologiím, které by vedly k iniciativám přinášejícím sdílený prospěch pro obyvatelstvo. To by mělo být v souladu s balíčkem opatření pro sociální investice Evropské komise (1). Je třeba rovněž zvýšit investice do lidského talentu a přispět k otevření trhu založeného na znalostech, který by podporoval spolupráci mezi podniky a občany. |
| --- | --- |

1.9.

Konkrétně by Evropská komise měla zahájit jednoznačné a specifické politiky týkající se sociálních inovací a přístupu občanů k novým technologiím, které by vedly k iniciativám přinášejícím sdílený prospěch pro obyvatelstvo. To by mělo být v souladu s balíčkem opatření pro sociální investice Evropské komise (1). Je třeba rovněž zvýšit investice do lidského talentu a přispět k otevření trhu založeného na znalostech, který by podporoval spolupráci mezi podniky a občany.

| 1.10. | Stručně řečeno je třeba vytvořit balíček investic, jenž umožní posílit sociální inovace prostřednictvím technologického rozvoje, podpory výzkumu založeného na spolupráci a prováděného sdíleně a multidisciplinárně, podpory přístupu k novým poznatkům a posílení institucí prostřednictvím přímé demokracie, kterou usnadňují tyto nové nástroje účasti v síti a digitální komunikace. |
| --- | --- |

1.10.

Stručně řečeno je třeba vytvořit balíček investic, jenž umožní posílit sociální inovace prostřednictvím technologického rozvoje, podpory výzkumu založeného na spolupráci a prováděného sdíleně a multidisciplinárně, podpory přístupu k novým poznatkům a posílení institucí prostřednictvím přímé demokracie, kterou usnadňují tyto nové nástroje účasti v síti a digitální komunikace.

2.   Úvod

| 2.1. | Toto stanovisko má za cíl vyhodnotit podmínky nutné pro to, aby sociální inovace plně využívaly informačních a komunikačních technologií za účelem všeobecného prospěchu, a vyzývá k přijetí opatření, jejichž cílem je usnadnit digitální technologie a platformy pro propagaci on-line vztahů a rozvoje synergické interakce. Pro tento účel je nutné provést mj. studie struktury sítí a její přizpůsobení základům organizační kultury. |
| --- | --- |

2.1.

Toto stanovisko má za cíl vyhodnotit podmínky nutné pro to, aby sociální inovace plně využívaly informačních a komunikačních technologií za účelem všeobecného prospěchu, a vyzývá k přijetí opatření, jejichž cílem je usnadnit digitální technologie a platformy pro propagaci on-line vztahů a rozvoje synergické interakce. Pro tento účel je nutné provést mj. studie struktury sítí a její přizpůsobení základům organizační kultury.

| 2.2. | Vzorec sociální inovace + spolupráce + digitální komunikace vzbuzuje otázku, jak nalézt odpovídající postupy a nástroje pro tyto prvky za účelem účinného dosažení očekávaných výsledků. |
| --- | --- |

2.2.

Vzorec sociální inovace + spolupráce + digitální komunikace vzbuzuje otázku, jak nalézt odpovídající postupy a nástroje pro tyto prvky za účelem účinného dosažení očekávaných výsledků.

| 2.3. | Za zásadní se považuje vzdělávání (společné učení), odborná příprava (platformy MOOC nebo on-line kurzy Moodle), elektronické zdravotnictví (přístroje pro zdravotní dohled), tvorba pracovních míst (zadávání zakázek on-line), sociální podnikání, logistika a doprava, bezpečnost potravin a výrobků, elektronická správa a veřejné služby (elektronické hlasování), hospodářská demokracie (skupinové financování – crowdfunding, alternativní měna) a sociální účast. |
| --- | --- |

2.3.

Za zásadní se považuje vzdělávání (společné učení), odborná příprava (platformy MOOC nebo on-line kurzy Moodle), elektronické zdravotnictví (přístroje pro zdravotní dohled), tvorba pracovních míst (zadávání zakázek on-line), sociální podnikání, logistika a doprava, bezpečnost potravin a výrobků, elektronická správa a veřejné služby (elektronické hlasování), hospodářská demokracie (skupinové financování – crowdfunding, alternativní měna) a sociální účast.

| 2.4. | V současném kontextu má výjimečnost sociálních inovací zásadní význam v oblastech, jako je mj. výzkum a vývoj, účinnost a udržitelnost, sociální soudržnost a sociální začlenění, sdílená zodpovědnost a účast občanů, podnikatelská etika a sociální odpovědnost podniků, přímá demokracie a elektronická správa. |
| --- | --- |

2.4.

V současném kontextu má výjimečnost sociálních inovací zásadní význam v oblastech, jako je mj. výzkum a vývoj, účinnost a udržitelnost, sociální soudržnost a sociální začlenění, sdílená zodpovědnost a účast občanů, podnikatelská etika a sociální odpovědnost podniků, přímá demokracie a elektronická správa.

| 2.5. | EHSV (2) znovu opakuje, že je důležité rozšířit oblast působnosti univerzální služby elektronické komunikace tak, aby zahrnovala přístup k internetu prostřednictvím širokopásmového připojení a zaměřila se nikoli pouze na geografické vyloučení, ale též na sociální vyloučení za účelem dosažení cílů zmenšení digitální propasti a posílení hospodářské, sociální a územní soudržnosti. EU by měla rovněž vytvořit rámcové podmínky pro jednotný trh dat velkého objemu (big data) a cloud computing takovým způsobem, aby podporovaly sociální inovace. |
| --- | --- |

2.5.

EHSV (2) znovu opakuje, že je důležité rozšířit oblast působnosti univerzální služby elektronické komunikace tak, aby zahrnovala přístup k internetu prostřednictvím širokopásmového připojení a zaměřila se nikoli pouze na geografické vyloučení, ale též na sociální vyloučení za účelem dosažení cílů zmenšení digitální propasti a posílení hospodářské, sociální a územní soudržnosti. EU by měla rovněž vytvořit rámcové podmínky pro jednotný trh dat velkého objemu (big data) a cloud computing takovým způsobem, aby podporovaly sociální inovace.

3.   Podpora sociálních inovací v současném digitálním kontextu

| 3.1. | Sítě pro spolupráci a digitální komunikace mají v oblasti sociálních inovací důležitou úlohu. Pojem sociální inovace teprve vzniká, ovšem nejčastěji používaná definice pochází ze zprávy BEPA: |
| --- | --- |

3.1.

Sítě pro spolupráci a digitální komunikace mají v oblasti sociálních inovací důležitou úlohu. Pojem sociální inovace teprve vzniká, ovšem nejčastěji používaná definice pochází ze zprávy BEPA:

„Sociální inovace je sociální svými prostředky a cíli. Jako doplnění lze uvést, že sociální inovace jsou konkrétně nové myšlenky (produkty, služby a modely), jež současně uspokojují sociální potřeby (účinněji než alternativní řešení) a vytvářejí nové sociální vztahy nebo formy spolupráce. Jinými slovy jsou sociální inovace nejen přínosné pro společnost, ale rovněž zlepšují akceschopnost společnosti.“ (3) Takto je v podstatě viděna z pohledu naplňování složitých sociálních potřeb, které nelze uspokojit v rámci politik začleňování a sociální soudržnosti.

| 3.2. | Základními prvky procesu sociální inovace jsou: stanovení nových a neuspokojených či nedostatečně známých sociálních potřeb, vývoj nových řešení jakožto reakce na tyto sociální potřeby, vyhodnocení účinnosti nových řešení pro plnění sociálních potřeb a šíření účinných sociálních inovací. Iniciativy sociálních inovací rovněž úzce souvisejí s balíčkem opatření týkajících se sociálních investic, v jejichž rámci se investuje do osob, přičemž se považuje za zásadní průměrná délka života a prevence. |
| --- | --- |

3.2.

Základními prvky procesu sociální inovace jsou: stanovení nových a neuspokojených či nedostatečně známých sociálních potřeb, vývoj nových řešení jakožto reakce na tyto sociální potřeby, vyhodnocení účinnosti nových řešení pro plnění sociálních potřeb a šíření účinných sociálních inovací. Iniciativy sociálních inovací rovněž úzce souvisejí s balíčkem opatření týkajících se sociálních investic, v jejichž rámci se investuje do osob, přičemž se považuje za zásadní průměrná délka života a prevence.

| 3.3. | Je důležité zabývat se souvislostmi mezi postupy spolupráce, jež nabízejí informační technologie a takzvané sociální inovace, a debatovat o očekávaných výhodách pro občany a společnost. Hlavní prvky lze shrnout takto:






  a) | jedná se o postupy spolupráce s otevřenou účastí pro občany, kteří o to mají zájem; |
| --- | --- | --- |

3.3.

Je důležité zabývat se souvislostmi mezi postupy spolupráce, jež nabízejí informační technologie a takzvané sociální inovace, a debatovat o očekávaných výhodách pro občany a společnost. Hlavní prvky lze shrnout takto:

a)

jedná se o postupy spolupráce s otevřenou účastí pro občany, kteří o to mají zájem;

| b) | cílem je sociální zlepšení a sociální změna; |
| --- | --- |

b)

cílem je sociální zlepšení a sociální změna;

| c) | patří sem společné vytváření řešení a předkládání návrhů průřezového charakteru; |
| --- | --- |

c)

patří sem společné vytváření řešení a předkládání návrhů průřezového charakteru;

| d) | představují dosud nevyzkoušená řešení; |
| --- | --- |

d)

představují dosud nevyzkoušená řešení;

| e) | vytvářejí učení, podněcují závazky a vedou ke změnám s dopadem na místní úrovni, jež jsou založeny na čtyřech osách:






  — | zapojení místních subjektů v souladu se zásadou subsidiarity, |
| --- | --- | --- |

e)

vytvářejí učení, podněcují závazky a vedou ke změnám s dopadem na místní úrovni, jež jsou založeny na čtyřech osách:

—

zapojení místních subjektů v souladu se zásadou subsidiarity,

| — | zapojení a závazky ze strany občanů, |
| --- | --- |

—

zapojení a závazky ze strany občanů,

| — | zvláštní úloha občanské společnosti a sociální ekonomiky, |
| --- | --- |

—

zvláštní úloha občanské společnosti a sociální ekonomiky,

| — | proces budovaný „zdola nahoru“. |
| --- | --- |

—

proces budovaný „zdola nahoru“.

| 3.4. | Novinkou vzhledem k jiným druhům řešení je tedy druh vztahů mezi subjekty zapojenými do jeho rozvoje, buď při navrhování nebo postupech či fázích rozvoje. Inovace musí zohlednit prostor, jež musí být vyhrazen sociálním aktérům, kteří jsou reprezentativní a mají kapacitu vytvářet smluvní právo. |
| --- | --- |

3.4.

Novinkou vzhledem k jiným druhům řešení je tedy druh vztahů mezi subjekty zapojenými do jeho rozvoje, buď při navrhování nebo postupech či fázích rozvoje. Inovace musí zohlednit prostor, jež musí být vyhrazen sociálním aktérům, kteří jsou reprezentativní a mají kapacitu vytvářet smluvní právo.

| 3.5. | EHSV již poukázal na to, že při měřeních sociálního pokroku je třeba dbát na větší rovnováhu mezi hospodářskými a sociálními ukazateli (4). Stejně jako při měření sociálního pokroku by měla platit logika rovnováhy mezi kvalitativními a kvantitativními opatřeními za uplatnění střednědobé a dlouhodobé vize v rámci vyváženého a transparentního systému správy věcí veřejných s jasnými technickými a socioekonomickými ukazateli výkonnosti. |
| --- | --- |

3.5.

EHSV již poukázal na to, že při měřeních sociálního pokroku je třeba dbát na větší rovnováhu mezi hospodářskými a sociálními ukazateli (4). Stejně jako při měření sociálního pokroku by měla platit logika rovnováhy mezi kvalitativními a kvantitativními opatřeními za uplatnění střednědobé a dlouhodobé vize v rámci vyváženého a transparentního systému správy věcí veřejných s jasnými technickými a socioekonomickými ukazateli výkonnosti.

| 3.6. | Při hledání nových řešení problémů a výzev současné společnosti je třeba holistickým způsobem zhodnotit kreativitu a nadání všech horizontálně a napříč všemi odvětvími, tzn. že konečný výsledek musí být více než shrnutím jednotlivých částí a musí se maximalizovat nákladová účinnost. Tento předpoklad jistě nejlépe splňuje kolektivní inteligence a spoluvytváření v rámci sítí pro spolupráci. |
| --- | --- |

3.6.

Při hledání nových řešení problémů a výzev současné společnosti je třeba holistickým způsobem zhodnotit kreativitu a nadání všech horizontálně a napříč všemi odvětvími, tzn. že konečný výsledek musí být více než shrnutím jednotlivých částí a musí se maximalizovat nákladová účinnost. Tento předpoklad jistě nejlépe splňuje kolektivní inteligence a spoluvytváření v rámci sítí pro spolupráci.

| 3.7. | Sociální inovace vznikají z potřeby řešit nenaplněné sociální potřeby či složité sociální výzvy. Dotýkají se oblastí a nástrojů, k nimž patří:






  a) | oblasti






  — | zlepšení demokracie, zejména participativní demokracie, |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.

Sociální inovace vznikají z potřeby řešit nenaplněné sociální potřeby či složité sociální výzvy. Dotýkají se oblastí a nástrojů, k nimž patří:

a)

oblasti

—

zlepšení demokracie, zejména participativní demokracie,

| — | sociální začleňování, |
| --- | --- |

—

sociální začleňování,

| — | sociální ekonomika, |
| --- | --- |

—

sociální ekonomika,

| — | spoluspotřebitelství, |
| --- | --- |

—

spoluspotřebitelství,

| — | veřejně přístupné údaje, veřejné zdroje, otevřený hardware, |
| --- | --- |

—

veřejně přístupné údaje, veřejné zdroje, otevřený hardware,

| — | nositelné technologie, |
| --- | --- |

—

nositelné technologie,

| — | platformy zvyšování občanského povědomí, |
| --- | --- |

—

platformy zvyšování občanského povědomí,

| — | digitální sociální inovace založené na síťovém účinku; |
| --- | --- |

—

digitální sociální inovace založené na síťovém účinku;

| b) | nástroje






  — | začlenění vyloučených skupin, |
| --- | --- | --- |

b)

nástroje

—

začlenění vyloučených skupin,

| — | podněcování udržitelného chování a životního stylu prostřednictvím vytváření povědomí o udržitelných dopadech volby spotřebitelů s ohledem na energii, životní prostředí a zdraví, |
| --- | --- |

—

podněcování udržitelného chování a životního stylu prostřednictvím vytváření povědomí o udržitelných dopadech volby spotřebitelů s ohledem na energii, životní prostředí a zdraví,

| — | získání podpory občanů pro lepší rozhodování (na osobní nebo institucionální úrovni), |
| --- | --- |

—

získání podpory občanů pro lepší rozhodování (na osobní nebo institucionální úrovni),

| — | zvýšení důvěryhodnosti ve statistiky vytvořené společně, |
| --- | --- |

—

zvýšení důvěryhodnosti ve statistiky vytvořené společně,

| — | využití kolektivního povědomí o environmentálních a sociálních situacích na podporu lepší politiky nebo pro vytváření nových modelů pro hospodářství, společnost a demokracii, |
| --- | --- |

—

využití kolektivního povědomí o environmentálních a sociálních situacích na podporu lepší politiky nebo pro vytváření nových modelů pro hospodářství, společnost a demokracii,

| — | rozvíjení alternativních přístupů spolupráce při řešení problémů za účelem zlepšení veřejných služeb, městského prostředí, demokracie a internetu na základě veřejně přístupných dat, |
| --- | --- |

—

rozvíjení alternativních přístupů spolupráce při řešení problémů za účelem zlepšení veřejných služeb, městského prostředí, demokracie a internetu na základě veřejně přístupných dat,

| — | propojování občanů a společná činnost s ohledem na potřeby soukromí a sociálního začleňování, |
| --- | --- |

—

propojování občanů a společná činnost s ohledem na potřeby soukromí a sociálního začleňování,

| — | vytváření kolektivního povědomí ohledně environmentálních výzev, |
| --- | --- |

—

vytváření kolektivního povědomí ohledně environmentálních výzev,

| — | odstraňování kolektivních překážek bránících začleňování, |
| --- | --- |

—

odstraňování kolektivních překážek bránících začleňování,

| — | experimentování s novými kolektivními formami kreativity a spolupráce, |
| --- | --- |

—

experimentování s novými kolektivními formami kreativity a spolupráce,

| — | umožnění občanům, aby se účastnili hodnocení sociální odpovědnosti podniků, |
| --- | --- |

—

umožnění občanům, aby se účastnili hodnocení sociální odpovědnosti podniků,

| — | posouzení dopadů platforem kolektivního povědomí. |
| --- | --- |

—

posouzení dopadů platforem kolektivního povědomí.

| 3.8. | Schopnost dnešní doby sdílet znalosti by mohla přispět ke vzniku inovací a doplňovat sociální politiky. Zde mohou digitální technologie hrát významnou úlohu v podpoře sociálních inovátorů, jejichž cílem je řešit potřeby osob. |
| --- | --- |

3.8.

Schopnost dnešní doby sdílet znalosti by mohla přispět ke vzniku inovací a doplňovat sociální politiky. Zde mohou digitální technologie hrát významnou úlohu v podpoře sociálních inovátorů, jejichž cílem je řešit potřeby osob.

| 3.9. | Proto je nutné odstranit překážky inovací a sociálního experimentování s cílem vytvořit prostředí a kulturu příznivé pro inovace a uznávat a podporovat zvláštní úlohu různých aktérů (nadace, družstva, sdružení, vzájemné pojišťovny, pojišťovny, malé a střední podniky a další podniky sociální ekonomiky atd.) jako partnerů a poskytovatelů služeb (5). |
| --- | --- |

3.9.

Proto je nutné odstranit překážky inovací a sociálního experimentování s cílem vytvořit prostředí a kulturu příznivé pro inovace a uznávat a podporovat zvláštní úlohu různých aktérů (nadace, družstva, sdružení, vzájemné pojišťovny, pojišťovny, malé a střední podniky a další podniky sociální ekonomiky atd.) jako partnerů a poskytovatelů služeb (5).

4.   Sítě pro spolupráci

| 4.1. | Síť pro spolupráci se skládá ze skupiny lidí poskytujících duševní příspěvek k projektu se společným skupinovým cílem. Fungují jako jediný mozek („globální mozek“), jediný subjekt složený z milionů buněk tvořících nové myšlenky, který čelí závažným výzvám, jakými je například jazyk či komunikace. Nástup internetu v kombinaci s dalšími faktory vytvořil širokou škálu společných projektů a sítí pro spolupráci, tato technologická možnost však musí mít smysluplný význam, který slouží obecnému zájmu. |
| --- | --- |

4.1.

Síť pro spolupráci se skládá ze skupiny lidí poskytujících duševní příspěvek k projektu se společným skupinovým cílem. Fungují jako jediný mozek („globální mozek“), jediný subjekt složený z milionů buněk tvořících nové myšlenky, který čelí závažným výzvám, jakými je například jazyk či komunikace. Nástup internetu v kombinaci s dalšími faktory vytvořil širokou škálu společných projektů a sítí pro spolupráci, tato technologická možnost však musí mít smysluplný význam, který slouží obecnému zájmu.

| 4.2. | Sociální inovace mohou využívat nových digitálních nástrojů a sítí pro lepší plnění svého poslání, jako jsou služby pro starší lidi v odlehlých oblastech atd. |
| --- | --- |

4.2.

Sociální inovace mohou využívat nových digitálních nástrojů a sítí pro lepší plnění svého poslání, jako jsou služby pro starší lidi v odlehlých oblastech atd.

| 4.3. | Akce, rozhodnutí, iniciativy a osoby existují ve společném rámci, v novém digitálním prostoru, v němž se v reálném čase synchronizují a vytvářejí kolektivní inteligenci. |
| --- | --- |

4.3.

Akce, rozhodnutí, iniciativy a osoby existují ve společném rámci, v novém digitálním prostoru, v němž se v reálném čase synchronizují a vytvářejí kolektivní inteligenci.

| 4.4. | Kolektivní inteligence je typ vznikajícího procesu, v němž koordinace mnoha inteligentních kapacit vede k řešení, jehož by se jednotlivě nebo odděleně nedosáhlo. Vícenásobná inteligence se tedy utváří jako synergická činnost mnoha koordinovaných talentů. Zásadní je vytvořit kolektivní inteligenci tak, aby se kolektivní přístup stal tvůrčím a mohl vytvářet inovační procesy a procesy společenské změny prostřednictvím platforem pro podporu tohoto vývoje spolupráce. |
| --- | --- |

4.4.

Kolektivní inteligence je typ vznikajícího procesu, v němž koordinace mnoha inteligentních kapacit vede k řešení, jehož by se jednotlivě nebo odděleně nedosáhlo. Vícenásobná inteligence se tedy utváří jako synergická činnost mnoha koordinovaných talentů. Zásadní je vytvořit kolektivní inteligenci tak, aby se kolektivní přístup stal tvůrčím a mohl vytvářet inovační procesy a procesy společenské změny prostřednictvím platforem pro podporu tohoto vývoje spolupráce.

| 4.5. | Cílů stanovených v těchto sítích pro spolupráci je dosaženo mnohem rychleji než v jakékoliv uzavřené organizované skupině, a to bez ohledu na strukturu a fungování, jelikož talenty jsou získávány mimo hranice vlastní organizace, což vede k inovacím, které jsou otevřené, demokratické, sdílené a řízené místními komunitami. |
| --- | --- |

4.5.

Cílů stanovených v těchto sítích pro spolupráci je dosaženo mnohem rychleji než v jakékoliv uzavřené organizované skupině, a to bez ohledu na strukturu a fungování, jelikož talenty jsou získávány mimo hranice vlastní organizace, což vede k inovacím, které jsou otevřené, demokratické, sdílené a řízené místními komunitami.

| 4.6. | Lidé sdílejí znalosti na základě dvou podmínek: symetrická očekávání a asymetrie znalostí. Podpora společných očekávání a doplňování různých znalostí pomáhají budovat sítě pro spolupráci. |
| --- | --- |

4.6.

Lidé sdílejí znalosti na základě dvou podmínek: symetrická očekávání a asymetrie znalostí. Podpora společných očekávání a doplňování různých znalostí pomáhají budovat sítě pro spolupráci.

| 4.7. | Všechny druhy sítí pro spolupráci nebo společné činnosti se vyznačují třemi kategoriemi hrozeb, jimž je třeba čelit: „parazitování“ (vztahy se zakládají na poctivosti příspěvků), zneužívání skupinového financování – crowdfounding (6) a rovněž konspirace. Poslední zmíněný problém zdůrazňuje roli důvěry v této oblasti spolupráce. |
| --- | --- |

4.7.

Všechny druhy sítí pro spolupráci nebo společné činnosti se vyznačují třemi kategoriemi hrozeb, jimž je třeba čelit: „parazitování“ (vztahy se zakládají na poctivosti příspěvků), zneužívání skupinového financování – crowdfounding (6) a rovněž konspirace. Poslední zmíněný problém zdůrazňuje roli důvěry v této oblasti spolupráce.

| 4.8. | Sítě se zakládají na důvěře, která zároveň představuje očekávání týkající se schopnosti závazku a odpovědi a kompetence osob, s nimiž spolupracujeme. Plná a udržovaná důvěra vytváří stabilní dobré jméno, jež ochraňuje před konspirací v rámci sítě. Není možné, aby existovala důvěra, pokud nebudou zabezpečeny sítě, což závisí na zákonu platném rovnoměrně pro všechny a na kontrole. Bezpečnost vyplývá z dodržování etiky ve známých cílech a ve fungování sítě, při podmínkách vytváření a rušení sítě, jež musí být stanoveny a oznámeny veřejně, jakož i dodržování základních práv, jež musí zahrnovat právo být zapomenut. |
| --- | --- |

4.8.

Sítě se zakládají na důvěře, která zároveň představuje očekávání týkající se schopnosti závazku a odpovědi a kompetence osob, s nimiž spolupracujeme. Plná a udržovaná důvěra vytváří stabilní dobré jméno, jež ochraňuje před konspirací v rámci sítě. Není možné, aby existovala důvěra, pokud nebudou zabezpečeny sítě, což závisí na zákonu platném rovnoměrně pro všechny a na kontrole. Bezpečnost vyplývá z dodržování etiky ve známých cílech a ve fungování sítě, při podmínkách vytváření a rušení sítě, jež musí být stanoveny a oznámeny veřejně, jakož i dodržování základních práv, jež musí zahrnovat právo být zapomenut.

| 4.9. | Závěrem vede sled procesů (rozvoj horizontální struktury činnosti, interakce v síti a vznik platforem) k tvořivosti a sociálním inovacím, a to prostřednictvím heterogenního modelu, jenž se vyznačuje otevřeností, horizontálností a distribucí, přičemž nelze opomenout zásadní úlohu propojovatelů, již umožňují formulovat a směrovat myšlenky a projekty, jakož i prosazovat tyto nové formy organizované činnosti. |
| --- | --- |

4.9.

Závěrem vede sled procesů (rozvoj horizontální struktury činnosti, interakce v síti a vznik platforem) k tvořivosti a sociálním inovacím, a to prostřednictvím heterogenního modelu, jenž se vyznačuje otevřeností, horizontálností a distribucí, přičemž nelze opomenout zásadní úlohu propojovatelů, již umožňují formulovat a směrovat myšlenky a projekty, jakož i prosazovat tyto nové formy organizované činnosti.

| 4.10. | Internetová platforma se vytváří jako formát, jenž může posílit procesy kolektivní inteligence, které podporují model respektující individuální identity. Používání internetu bylo zlomovým bodem nejen pro demokratizaci komunikačního modelu, ale také pro propojovatele, kteří pracují na alternativním organizačním modelu vycházejícím z digitální kultury. |
| --- | --- |

4.10.

Internetová platforma se vytváří jako formát, jenž může posílit procesy kolektivní inteligence, které podporují model respektující individuální identity. Používání internetu bylo zlomovým bodem nejen pro demokratizaci komunikačního modelu, ale také pro propojovatele, kteří pracují na alternativním organizačním modelu vycházejícím z digitální kultury.

5.   Digitální komunikace jako nástroj pro sociální inovace prostřednictvím sítí pro spolupráci

| 5.1. | Digitální komunikace umožňuje znázornit kolektivní spoluodpovědnost, kolektivní inteligenci a spolupráci v rámci sítě, což vytváří prostředí příznivé pro rozvoj hospodářských modelů spoluspotřebitelství vycházejících ze společných statků. |
| --- | --- |

5.1.

Digitální komunikace umožňuje znázornit kolektivní spoluodpovědnost, kolektivní inteligenci a spolupráci v rámci sítě, což vytváří prostředí příznivé pro rozvoj hospodářských modelů spoluspotřebitelství vycházejících ze společných statků.

| 5.2. | EHSV již dříve konstatoval (7), že sociální sítě mohou podporovat zodpovědné digitální občanství a mají zajišťovat občanům účinné uplatňování jejich relevantních práv v digitálním prostředí, jako je například svoboda projevu a informací, ochrana osobních údajů a soukromí, požadavky na transparentnost a internetové služby odpovídající kvality. |
| --- | --- |

5.2.

EHSV již dříve konstatoval (7), že sociální sítě mohou podporovat zodpovědné digitální občanství a mají zajišťovat občanům účinné uplatňování jejich relevantních práv v digitálním prostředí, jako je například svoboda projevu a informací, ochrana osobních údajů a soukromí, požadavky na transparentnost a internetové služby odpovídající kvality.

| 5.3. | Musí se však zohledňovat negativní aspekty sociálních sítí a předcházet jejich rizikům a současně poukázat na potenciální příležitosti a součinnost, které poskytují, aby bylo možné podporovat zodpovědné a inteligentní používání v rámci jednotného digitálního trhu. |
| --- | --- |

5.3.

Musí se však zohledňovat negativní aspekty sociálních sítí a předcházet jejich rizikům a současně poukázat na potenciální příležitosti a součinnost, které poskytují, aby bylo možné podporovat zodpovědné a inteligentní používání v rámci jednotného digitálního trhu.

| 5.4. | Evropská unie nesmí již být pouhým uživatelem digitálních technologií a musí se stát také navrhovatelem a tvůrcem obsahu. Za tímto účelem musí podporovat své talenty a zařadit mezi svoje priority informace, vzdělávání a odbornou přípravu a dostupnou digitální společnost. |
| --- | --- |

5.4.

Evropská unie nesmí již být pouhým uživatelem digitálních technologií a musí se stát také navrhovatelem a tvůrcem obsahu. Za tímto účelem musí podporovat své talenty a zařadit mezi svoje priority informace, vzdělávání a odbornou přípravu a dostupnou digitální společnost.

| 5.5. | Ve vztahu ke spotřebitelům je důležité, aby mohli získat náležité pokyny, zejména pokud jde o anonymizaci nebo pseudonymizaci osobních údajů, analýzu rizik osobních údajů a nástrojů a iniciativ pro zvyšování povědomí, protože tyto digitální nástroje mohou zlepšit kontrolu a ochranu jejich údajů. |
| --- | --- |

5.5.

Ve vztahu ke spotřebitelům je důležité, aby mohli získat náležité pokyny, zejména pokud jde o anonymizaci nebo pseudonymizaci osobních údajů, analýzu rizik osobních údajů a nástrojů a iniciativ pro zvyšování povědomí, protože tyto digitální nástroje mohou zlepšit kontrolu a ochranu jejich údajů.

V Bruselu dne 16. září 2015.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  Zdroj: http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=1044&langId=cs

1

(2)  Stanovisko EHSV k tématu Přístup k vysokorychlostnímu internetu pro všechny – úvahy o vývoji rozsahu univerzální služby v elektronických komunikacích (Úř. věst. C 175, 28.7.2009, s. 8).

2

(3)  Zdroj: http://ec.europa.eu/archives/bepa/pdf/publications_pdf/social_innovation.pdf

3

(4)  Stanovisko EHSV k tématu Měření sociálního dopadu (Úř. věst. C 170, 5.6.2014. s. 18).

4

(5)  Stanovisko EHSV k tématu Program pro sociální změny a inovace (Úř. věst. C 143, 22.5.2012, s. 88).

5

(6)  Stanovisko EHSV k tématu Skupinové financování v EU (Úř. věst. C 451, 16.12.2014. s. 69).

6

(7)  Stanovisko EHSV k tématu Zodpovědné používání sociálních sítí (Úř. věst. C 351, 15.11.2012, s. 31).

7

---

| 15.1.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 13/110 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 13/110

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Sociální dumping v evropském odvětví civilního letectví

(stanovisko z vlastní iniciativy)

(2016/C 013/17)

| Zpravodajka: | Anne DEMELENNE |
| --- | --- |

Zpravodajka:

Anne DEMELENNE

Dne 11. prosince 2014 se Evropský hospodářský a sociální výbor, v souladu s čl. 29 odst. 2 jednacího řádu, rozhodl vypracovat stanovisko z vlastní iniciativy k tématu

Sociální dumping v evropském odvětví civilního letectví.

Specializovaná sekce Doprava, energetika, infrastruktura a informační společnost, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 31. srpna 2015.

Na 510. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 16. a 17. září 2015 (jednání dne 16. září), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 200 hlasy pro, 3 hlasy byly proti a 7 členů se zdrželo hlasování.

1.   Doporučení

| 1.1. | EHVS se ztotožňuje s výrokem předsedy Evropské komise, který dne 15. července 2014 ve svém úvodním projevu v Evropském parlamentu ve Štrasburku prohlásil: „Musíme bojovat proti sociálnímu dumpingu. A také budeme“. Evropská komisařka pro dopravu Violeta Bulc k tomu v průběhu slyšení kandidátů na komisaře v říjnu 2014 dodala: „Jsem zásadně proti sociálnímu dumpingu. [...] Přepracování legislativy se musí rovněž týkat i právních předpisů v sociální oblasti“. Sociální dumping vytváří nekalou soutěž. Je však obtížné jej definovat vzhledem ke složitosti jeho příčin a četnosti jeho aktérů. V civilním letectví je třeba brát v úvahu úlohu tvůrců politik na různých úrovních, úlohu leteckých společností, pracovníků, cestujících a také politického, právního, hospodářského a sociálního prostředí, a to jak v Evropské unii, tak i mimo ni. Soudní dvůr Evropské unie uznal, že boj proti sociálnímu dumpingu je legitimním cílem, což členským státům umožňuje ospravedlnit jistá omezení svobody pohybu (1). Jelikož je EHSV znepokojen nedávným vývojem v oblasti civilního letectví, naléhavě vyzývá Komisi, aby vývoj situace bedlivě sledovala a, bude-li třeba, podnikla opatření. Při vypracovávání „leteckého balíčku“, jenž byl oznámen v rámci pracovního programu Komise na rok 2015, bude třeba zohlednit všechny prvky zmíněné v tomto dokumentu. EHSV navíc považuje za nezbytné, aby GŘ MOVE a GŘ EMPL úzce spolupracovala. |
| --- | --- |

1.1.

EHVS se ztotožňuje s výrokem předsedy Evropské komise, který dne 15. července 2014 ve svém úvodním projevu v Evropském parlamentu ve Štrasburku prohlásil: „Musíme bojovat proti sociálnímu dumpingu. A také budeme“. Evropská komisařka pro dopravu Violeta Bulc k tomu v průběhu slyšení kandidátů na komisaře v říjnu 2014 dodala: „Jsem zásadně proti sociálnímu dumpingu. [...] Přepracování legislativy se musí rovněž týkat i právních předpisů v sociální oblasti“. Sociální dumping vytváří nekalou soutěž. Je však obtížné jej definovat vzhledem ke složitosti jeho příčin a četnosti jeho aktérů. V civilním letectví je třeba brát v úvahu úlohu tvůrců politik na různých úrovních, úlohu leteckých společností, pracovníků, cestujících a také politického, právního, hospodářského a sociálního prostředí, a to jak v Evropské unii, tak i mimo ni. Soudní dvůr Evropské unie uznal, že boj proti sociálnímu dumpingu je legitimním cílem, což členským státům umožňuje ospravedlnit jistá omezení svobody pohybu (1). Jelikož je EHSV znepokojen nedávným vývojem v oblasti civilního letectví, naléhavě vyzývá Komisi, aby vývoj situace bedlivě sledovala a, bude-li třeba, podnikla opatření. Při vypracovávání „leteckého balíčku“, jenž byl oznámen v rámci pracovního programu Komise na rok 2015, bude třeba zohlednit všechny prvky zmíněné v tomto dokumentu. EHSV navíc považuje za nezbytné, aby GŘ MOVE a GŘ EMPL úzce spolupracovala.

| 1.2. | Evropská agentura pro bezpečnost letectví (EASA) musí na základě výsledků své práce zaměřené na nové podnikatelské modely důkladně prozkoumat vývoj s cílem zaručit bezpečnost cestujících a pracovníků bez ohledu na podnikatelský model, přičemž důraz je třeba klást na zmíněné nové modely, a to s cílem stabilizovat odvětví. Zvláštní pozornost je třeba věnovat tomu, aby příslušné orgány kontrolovaly častější využívání nepravých osob samostatně výdělečně činných a agentur práce. |
| --- | --- |

1.2.

Evropská agentura pro bezpečnost letectví (EASA) musí na základě výsledků své práce zaměřené na nové podnikatelské modely důkladně prozkoumat vývoj s cílem zaručit bezpečnost cestujících a pracovníků bez ohledu na podnikatelský model, přičemž důraz je třeba klást na zmíněné nové modely, a to s cílem stabilizovat odvětví. Zvláštní pozornost je třeba věnovat tomu, aby příslušné orgány kontrolovaly častější využívání nepravých osob samostatně výdělečně činných a agentur práce.

| 1.3. | EHSV očekává, že stávající právní předpisy budou správně prosazovány a že bude rovněž zohledněn rozsudek Soudního dvora Evropské unie. To se týká především:






  a) | sociálního zabezpečení a pracovního práva:






  — | Úmluva o právu rozhodném pro smluvní závazkové vztahy a nařízení (ES) č. 593/2008 (2), |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.

EHSV očekává, že stávající právní předpisy budou správně prosazovány a že bude rovněž zohledněn rozsudek Soudního dvora Evropské unie. To se týká především:

a)

sociálního zabezpečení a pracovního práva:

—

Úmluva o právu rozhodném pro smluvní závazkové vztahy a nařízení (ES) č. 593/2008 (2),

| — | nařízení (EU) č. 465/2012 (3) a (EU) č. 83/2014 (4), jež definují pojem „mateřské letiště“ (home base); |
| --- | --- |

—

nařízení (EU) č. 465/2012 (3) a (EU) č. 83/2014 (4), jež definují pojem „mateřské letiště“ (home base);

| b) | vztahů, v nichž figurují pracovníci se statusem osoby samostatně výdělečně činné:






  — | směrnice 2014/67/EU (poprvé je do směrnice zahrnut pojem vztahu podřízenosti, aby tak bylo umožněno kontrolovat status osoby samostatně výdělečně činné) (5), |
| --- | --- | --- |

b)

vztahů, v nichž figurují pracovníci se statusem osoby samostatně výdělečně činné:

—

směrnice 2014/67/EU (poprvé je do směrnice zahrnut pojem vztahu podřízenosti, aby tak bylo umožněno kontrolovat status osoby samostatně výdělečně činné) (5),

| — | rozsudek ve věci C-413/13 FNV Kunsten Informatie en Media proti Staat der Nederlanden ze dne 4. prosince 2014: „[...] unijní právo musí být vykládáno v tom smyslu, že ustanovení kolektivní smlouvy, jaké je dotčeno ve věci v původním řízení, stanovující minimální odměny pro samostatně výdělečně činné poskytovatele služeb, kteří jsou členy jedné z organizací smluvních zaměstnanců a kteří na základě dohody o provedení práce vykonávají pro zaměstnávající subjekt tutéž činnost jako jeho zaměstnanci, nespadá do působnosti čl. 101 odst. 1 SFEU pouze tehdy, pokud tito poskytovatelé služeb představují ‚nepravé samostatně výdělečně činné osoby‘, tedy poskytovatele nacházející se v situaci srovnatelné se situací zaměstnanců. Je věcí předkládajícího soudu, aby toto ověřil.“ |
| --- | --- |

—

rozsudek ve věci C-413/13 FNV Kunsten Informatie en Media proti Staat der Nederlanden ze dne 4. prosince 2014: „[...] unijní právo musí být vykládáno v tom smyslu, že ustanovení kolektivní smlouvy, jaké je dotčeno ve věci v původním řízení, stanovující minimální odměny pro samostatně výdělečně činné poskytovatele služeb, kteří jsou členy jedné z organizací smluvních zaměstnanců a kteří na základě dohody o provedení práce vykonávají pro zaměstnávající subjekt tutéž činnost jako jeho zaměstnanci, nespadá do působnosti čl. 101 odst. 1 SFEU pouze tehdy, pokud tito poskytovatelé služeb představují ‚nepravé samostatně výdělečně činné osoby‘, tedy poskytovatele nacházející se v situaci srovnatelné se situací zaměstnanců. Je věcí předkládajícího soudu, aby toto ověřil.“

| 1.4. | EHSV uznává postoj přijatý sociálními partnery z pracovní skupiny pro letové posádky (Air Crew Working Group – ACWG; viz odstavec 5.1), a zdůrazňuje, že následující mezery by měly být řešeny, aby se zabránilo nechtěnému negativnímu sociálnímu dopadu v tomto odvětví. K tomu je třeba podniknout tyto kroky:






  — | přezkoumat společná pravidla pro provozování leteckých služeb, a to především s cílem dohlížet na správné provádění vnitrostátních právních předpisů v sociální oblasti a kolektivních pracovních smluv v odvětví letectví (nařízení (ES) č. 1008/2008); v tomtéž nařízení lépe definovat termín „hlavní místo obchodní činnosti“ (angl. „principal place of business“), aby provozní licence byla vydávána státem, pokud v něm probíhá podstatný objem činností v oblasti letecké dopravy, |
| --- | --- | --- |

1.4.

EHSV uznává postoj přijatý sociálními partnery z pracovní skupiny pro letové posádky (Air Crew Working Group – ACWG; viz odstavec 5.1), a zdůrazňuje, že následující mezery by měly být řešeny, aby se zabránilo nechtěnému negativnímu sociálnímu dopadu v tomto odvětví. K tomu je třeba podniknout tyto kroky:

—

přezkoumat společná pravidla pro provozování leteckých služeb, a to především s cílem dohlížet na správné provádění vnitrostátních právních předpisů v sociální oblasti a kolektivních pracovních smluv v odvětví letectví (nařízení (ES) č. 1008/2008); v tomtéž nařízení lépe definovat termín „hlavní místo obchodní činnosti“ (angl. „principal place of business“), aby provozní licence byla vydávána státem, pokud v něm probíhá podstatný objem činností v oblasti letecké dopravy,

| — | zabránit veškeré nekalé soutěži ze strany zemí, které nejsou členy Evropské unie, způsobující újmu leteckým dopravcům Společenství prostřednictvím dotací, státní podpory a nekalých cenových praktik (nařízení (ES) č. 868/2004), |
| --- | --- |

—

zabránit veškeré nekalé soutěži ze strany zemí, které nejsou členy Evropské unie, způsobující újmu leteckým dopravcům Společenství prostřednictvím dotací, státní podpory a nekalých cenových praktik (nařízení (ES) č. 868/2004),

| — | v rámci koordinace systémů sociálního zabezpečení lépe definovat vícečetná mateřská letiště v odvětví civilního letectví (počítaje v to i dočasná mateřská letiště) a zkrátit přechodné období stanovené na 10 let (nařízení (EU) č. 83/2014), |
| --- | --- |

—

v rámci koordinace systémů sociálního zabezpečení lépe definovat vícečetná mateřská letiště v odvětví civilního letectví (počítaje v to i dočasná mateřská letiště) a zkrátit přechodné období stanovené na 10 let (nařízení (EU) č. 83/2014),

| — | rozšířit jednotné povolení na letové posádky, aby bylo zajištěno rovné zacházení pro všechny pracovníky tohoto odvětví (směrnice 2001/98/EU). |
| --- | --- |

—

rozšířit jednotné povolení na letové posádky, aby bylo zajištěno rovné zacházení pro všechny pracovníky tohoto odvětví (směrnice 2001/98/EU).

| 1.5. | Kromě toho EHSV navrhuje, že v kontextu koordinované spolupráce mezi GŘ MOVE a GŘ EMPL by Komise měla důkladně přezkoumat uplatňování směrnice o agenturním zaměstnávání v odvětví letectví. EHSV se domnívá, že je třeba podporovat přímé zaměstnávání coby obvyklou formu zaměstnávání v odvětví letectví a že je nezbytné, aby existovala možnost omezit ty dočasné pracovní smlouvy, jež by případně mohly oslabit úroveň bezpečnosti (směrnice 2008/104/EC). Dále je zapotřebí společná definice „zaměstnance“ a „osoby samostatně výdělečně činné“ na úrovni EU. |
| --- | --- |

1.5.

Kromě toho EHSV navrhuje, že v kontextu koordinované spolupráce mezi GŘ MOVE a GŘ EMPL by Komise měla důkladně přezkoumat uplatňování směrnice o agenturním zaměstnávání v odvětví letectví. EHSV se domnívá, že je třeba podporovat přímé zaměstnávání coby obvyklou formu zaměstnávání v odvětví letectví a že je nezbytné, aby existovala možnost omezit ty dočasné pracovní smlouvy, jež by případně mohly oslabit úroveň bezpečnosti (směrnice 2008/104/EC). Dále je zapotřebí společná definice „zaměstnance“ a „osoby samostatně výdělečně činné“ na úrovni EU.

| 1.6. | EHSV podporuje případnou iniciativu sociálních partnerů EU v oblasti letectví s cílem vyjednat dohodu ohledně pracovních podmínek a sociálních práv zaměstnanců v tomto odvětví. Sociální partneři by kromě toho mohli zaujmout společné postoje vůči určitým legislativním nástrojům a mohli by je předložit Komisi. A konečně Komise by se sociálními partnery měla konzultovat všechny legislativní nástroje nebo iniciativy EU, jež mají sociální dopady (6). |
| --- | --- |

1.6.

EHSV podporuje případnou iniciativu sociálních partnerů EU v oblasti letectví s cílem vyjednat dohodu ohledně pracovních podmínek a sociálních práv zaměstnanců v tomto odvětví. Sociální partneři by kromě toho mohli zaujmout společné postoje vůči určitým legislativním nástrojům a mohli by je předložit Komisi. A konečně Komise by se sociálními partnery měla konzultovat všechny legislativní nástroje nebo iniciativy EU, jež mají sociální dopady (6).

| 1.7. | Vzhledem ke skutečnosti, že návrh nařízení o službách pozemního odbavování byl stažen z pracovního programu Komise a že v této oblasti neexistují sociální normy na úrovni EU, je nezbytné zabývat se otázkou přesunu zaměstnanců v případě nabídkových řízení nebo částečného omezení činnosti. V zájmu vyřešení tohoto problému nyní Komise vede konzultace s evropskými sociálními partnery o tom, zda by bylo případně užitečné předložit koncem roku 2015 konsolidovaný návrh revize směrnice Rady 2001/23/ES ze dne 12. března 2001 (zachování práv zaměstnanců v případě převodů podniků). |
| --- | --- |

1.7.

Vzhledem ke skutečnosti, že návrh nařízení o službách pozemního odbavování byl stažen z pracovního programu Komise a že v této oblasti neexistují sociální normy na úrovni EU, je nezbytné zabývat se otázkou přesunu zaměstnanců v případě nabídkových řízení nebo částečného omezení činnosti. V zájmu vyřešení tohoto problému nyní Komise vede konzultace s evropskými sociálními partnery o tom, zda by bylo případně užitečné předložit koncem roku 2015 konsolidovaný návrh revize směrnice Rady 2001/23/ES ze dne 12. března 2001 (zachování práv zaměstnanců v případě převodů podniků).

| 1.8. | EHSV zahájí samostatnou interní činnost s cílem vypracovat návrhy doplňující sociální otázky nadnesené v tomto stanovisku. |
| --- | --- |

1.8.

EHSV zahájí samostatnou interní činnost s cílem vypracovat návrhy doplňující sociální otázky nadnesené v tomto stanovisku.

| 1.9. | EHSV doporučuje, aby Komise průběžně sledovala pracovní podmínky v civilním letectví, a to trvale. |
| --- | --- |

1.9.

EHSV doporučuje, aby Komise průběžně sledovala pracovní podmínky v civilním letectví, a to trvale.

2.   Úvod

| 2.1. | Vzhledem ke svému přínosu pro evropské hospodářství, co se týče zaměstnanosti a růstu, představuje letectví pro Evropskou unii strategické odvětví. Podle odhadů se přímo či nepřímo podílí na 2,6 milionu pracovních míst a přispívá k evropskému HDP až ve výši jedné miliardy eur za den, přičemž podporuje obchod a cestovní ruch (7), |
| --- | --- |

2.1.

Vzhledem ke svému přínosu pro evropské hospodářství, co se týče zaměstnanosti a růstu, představuje letectví pro Evropskou unii strategické odvětví. Podle odhadů se přímo či nepřímo podílí na 2,6 milionu pracovních míst a přispívá k evropskému HDP až ve výši jedné miliardy eur za den, přičemž podporuje obchod a cestovní ruch (7),

| 2.2. | Liberalizace letecké dopravy začátkem 90. let bezpochyby přinesla cestující veřejnosti řadu výhod, co se týče demokratizace, nižších cen letenek a různorodosti nabídky. Jaké jsou však dopady na zaměstnanost, mzdy a pracovní podmínky v tomto odvětví? Údaje Eurostatu ukazují, že přes průměrný roční růst ve výši asi 5 % v období mezi lety 1998 a 2010 počet pracovních míst – přímých i nepřímých – v leteckých společnostech stagnuje (8). To, v kombinaci s dalšími událostmi, vyústilo v zásadní zvýšení produktivity. Pracovní místa v letecké dopravě pro palubní průvodčí a piloty jsou navíc přenechávána externím dodavatelům nebo nahrazována pružnějšími formami zaměstnávání (v nedávné studii evropských sociálních partnerů v oblasti civilního letectví pouze 52,6 % respondentů pracujících pro nízkonákladové letecké společnosti uvedlo, že mají přímou pracovní smlouvu). Úplné údaje o platech nejsou dostupné, avšak na příkladu Spojeného království je jasně patrné snížení platového hodnocení u palubních průvodčích (9) v této zemi. Ve zkratce lze říci, že pracovní místa, jež byla před několika lety prestižní a vysoce kvalitní, mizí a jsou externalizována nebo nahrazována efektivnější a méně nákladnou pracovní silou. |
| --- | --- |

2.2.

Liberalizace letecké dopravy začátkem 90. let bezpochyby přinesla cestující veřejnosti řadu výhod, co se týče demokratizace, nižších cen letenek a různorodosti nabídky. Jaké jsou však dopady na zaměstnanost, mzdy a pracovní podmínky v tomto odvětví? Údaje Eurostatu ukazují, že přes průměrný roční růst ve výši asi 5 % v období mezi lety 1998 a 2010 počet pracovních míst – přímých i nepřímých – v leteckých společnostech stagnuje (8). To, v kombinaci s dalšími událostmi, vyústilo v zásadní zvýšení produktivity. Pracovní místa v letecké dopravě pro palubní průvodčí a piloty jsou navíc přenechávána externím dodavatelům nebo nahrazována pružnějšími formami zaměstnávání (v nedávné studii evropských sociálních partnerů v oblasti civilního letectví pouze 52,6 % respondentů pracujících pro nízkonákladové letecké společnosti uvedlo, že mají přímou pracovní smlouvu). Úplné údaje o platech nejsou dostupné, avšak na příkladu Spojeného království je jasně patrné snížení platového hodnocení u palubních průvodčích (9) v této zemi. Ve zkratce lze říci, že pracovní místa, jež byla před několika lety prestižní a vysoce kvalitní, mizí a jsou externalizována nebo nahrazována efektivnější a méně nákladnou pracovní silou.

| 2.3. | Vzhledem k tomu, že letecké společnosti čelí tvrdé konkurenci, jsou zisková rozpětí nižší než v jiných odvětvích (podle IATA, Mezinárodního sdružení leteckých dopravců, vykazovalo odvětví letectví za posledních 40 let průměrný čistý zisk po zdanění ve výši 0,1 % příjmů) (10) a zaměstnavatelé hledají způsoby, jak snížit náklady, aby zůstali konkurenceschopní. Zatímco některé náklady (jako třeba palivo či vlastnictví letadel) jsou do určité míry fixní, u nákladů na pracovní sílu se některé letecké společnosti domnívají, že je lze bez ustání stlačovat dolů. Některé společnosti rovněž objevily, že jedním z prostředků, jak dosáhnout dalšího snižování nákladů a praktikovat sociální dumping, je využívání svobody usazování v rámci EU. |
| --- | --- |

2.3.

Vzhledem k tomu, že letecké společnosti čelí tvrdé konkurenci, jsou zisková rozpětí nižší než v jiných odvětvích (podle IATA, Mezinárodního sdružení leteckých dopravců, vykazovalo odvětví letectví za posledních 40 let průměrný čistý zisk po zdanění ve výši 0,1 % příjmů) (10) a zaměstnavatelé hledají způsoby, jak snížit náklady, aby zůstali konkurenceschopní. Zatímco některé náklady (jako třeba palivo či vlastnictví letadel) jsou do určité míry fixní, u nákladů na pracovní sílu se některé letecké společnosti domnívají, že je lze bez ustání stlačovat dolů. Některé společnosti rovněž objevily, že jedním z prostředků, jak dosáhnout dalšího snižování nákladů a praktikovat sociální dumping, je využívání svobody usazování v rámci EU.

| 2.4. | Vzhledem ke stále intenzivnější konkurenci nízkonákladových společností vyvinuly některé klasické letecké společnosti pro lety na krátkou vzdálenost nízkonákladové verze své hlavní značky nebo začaly v rámci své hlavní činnosti využívat nízkonákladové pracovní síly. Některé nízkonákladové společnosti se nyní zaměřují na velká letiště a snaží se přilákat podnikovou klientelu, čímž se dostávají ve větší míře do přímé hospodářské soutěže s klasickými leteckými společnostmi. To vede ke snížení počtu důstojných pracovních míst (se spravedlivým příjmem, bezpečností na pracovišti, sociální ochranou, právem vyjadřovat své názory, sdružovat se a podílet se na zásadních rozhodnutích a s rovnými příležitostmi) (11) v klasických leteckých společnostech (12). Nedá se však říct, že sociální praktiky nízkonákladových společností automaticky dávají vzniknout sociálnímu dumpingu. |
| --- | --- |

2.4.

Vzhledem ke stále intenzivnější konkurenci nízkonákladových společností vyvinuly některé klasické letecké společnosti pro lety na krátkou vzdálenost nízkonákladové verze své hlavní značky nebo začaly v rámci své hlavní činnosti využívat nízkonákladové pracovní síly. Některé nízkonákladové společnosti se nyní zaměřují na velká letiště a snaží se přilákat podnikovou klientelu, čímž se dostávají ve větší míře do přímé hospodářské soutěže s klasickými leteckými společnostmi. To vede ke snížení počtu důstojných pracovních míst (se spravedlivým příjmem, bezpečností na pracovišti, sociální ochranou, právem vyjadřovat své názory, sdružovat se a podílet se na zásadních rozhodnutích a s rovnými příležitostmi) (11) v klasických leteckých společnostech (12). Nedá se však říct, že sociální praktiky nízkonákladových společností automaticky dávají vzniknout sociálnímu dumpingu.

| 2.5. | Vývoj konkurence na světové úrovni a na úrovni EU vyvolává obavy ohledně udržitelnosti a konkurenceschopnosti evropského letectví, jak z hospodářského, tak ze sociálního hlediska. Má-li být zaručena spravedlivá soutěž, musí být vytvořeny rovnější podmínky. Letecké společnosti by si měly konkurovat na základě inovativních produktů, kvality a ceny, a ne na základě využívání mezer v právních předpisech nebo zaměstnávání levné pracovní síly. Je třeba přijmout opatření k zajištění konkurenceschopnosti a udržitelného rozvoje evropského průmyslu a zachování kvalitních pracovních míst v Evropě. |
| --- | --- |

2.5.

Vývoj konkurence na světové úrovni a na úrovni EU vyvolává obavy ohledně udržitelnosti a konkurenceschopnosti evropského letectví, jak z hospodářského, tak ze sociálního hlediska. Má-li být zaručena spravedlivá soutěž, musí být vytvořeny rovnější podmínky. Letecké společnosti by si měly konkurovat na základě inovativních produktů, kvality a ceny, a ne na základě využívání mezer v právních předpisech nebo zaměstnávání levné pracovní síly. Je třeba přijmout opatření k zajištění konkurenceschopnosti a udržitelného rozvoje evropského průmyslu a zachování kvalitních pracovních míst v Evropě.

| 2.6. | Když dochází k sociálnímu dumpingu, představuje to překážku pro spravedlivou hospodářskou soutěž. Sociální dumping rovněž nesmí mít negativní dopady na bezpečnost, jež musí zůstat prioritou číslo jedna. Nekoordinovaný dvoustranný přístup jednotlivých zemí by měla nahradit skutečná společná vnější politika Unie v oblasti letectví, jež by měla zahrnovat i otázku zahraničních investic do evropských leteckých společností a otázky vlastnictví a kontroly, státní podpory, přístupu na trh a spravedlivé hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

2.6.

Když dochází k sociálnímu dumpingu, představuje to překážku pro spravedlivou hospodářskou soutěž. Sociální dumping rovněž nesmí mít negativní dopady na bezpečnost, jež musí zůstat prioritou číslo jedna. Nekoordinovaný dvoustranný přístup jednotlivých zemí by měla nahradit skutečná společná vnější politika Unie v oblasti letectví, jež by měla zahrnovat i otázku zahraničních investic do evropských leteckých společností a otázky vlastnictví a kontroly, státní podpory, přístupu na trh a spravedlivé hospodářské soutěže.

| 2.7. | Na prvním místě v odvětví letectví stojí bezpečnost. Jak zdůrazňuje bílá kniha: „Evropská bezpečnost letectví je na vysoké úrovni, avšak není nejlepší na světě. Naším cílem by mělo být stát se v oblasti letectví nejbezpečnějším regionem“ (13). Agentura EASA již navzdory nedostatku statistických údajů naznačila, že roztříštěnost a externalizace klíčových zaměstnání spojených s bezpečností, a to včetně zaměstnání letových posádek a personálu údržby, by pro bezpečnost mohla mít neblahé důsledky. Tzv. „nové“ podnikatelské modely optimalizují daňové, provozní a sociální postupy. Je nutné, aby agentura EASA všechny tyto modely prozkoumala a přijala veškerá nezbytná opatření s cílem dohlížet na to, aby nebyla ohrožena bezpečnost. EHSV podporuje práci nově zřízené zvláštní pracovní skupiny v rámci agentury EASA, jež má tyto úkoly na starosti. V žádném případě nelze riskovat, neboť je zde v sázce bezpečnost lidí (14). |
| --- | --- |

2.7.

Na prvním místě v odvětví letectví stojí bezpečnost. Jak zdůrazňuje bílá kniha: „Evropská bezpečnost letectví je na vysoké úrovni, avšak není nejlepší na světě. Naším cílem by mělo být stát se v oblasti letectví nejbezpečnějším regionem“ (13). Agentura EASA již navzdory nedostatku statistických údajů naznačila, že roztříštěnost a externalizace klíčových zaměstnání spojených s bezpečností, a to včetně zaměstnání letových posádek a personálu údržby, by pro bezpečnost mohla mít neblahé důsledky. Tzv. „nové“ podnikatelské modely optimalizují daňové, provozní a sociální postupy. Je nutné, aby agentura EASA všechny tyto modely prozkoumala a přijala veškerá nezbytná opatření s cílem dohlížet na to, aby nebyla ohrožena bezpečnost. EHSV podporuje práci nově zřízené zvláštní pracovní skupiny v rámci agentury EASA, jež má tyto úkoly na starosti. V žádném případě nelze riskovat, neboť je zde v sázce bezpečnost lidí (14).

3.   Zhoršení pracovních podmínek v některých podoblastech odvětví letectví

| 3.1. | Sociální dumping v odvětví letectví lze rozdělit do dvou samostatných oblastí – vnitřní trh a vnější politika v oblasti letectví. |
| --- | --- |

3.1.

Sociální dumping v odvětví letectví lze rozdělit do dvou samostatných oblastí – vnitřní trh a vnější politika v oblasti letectví.

| 3.2. | V oblasti vnitřního trhu představují hlavní hnací sílu sociálního dumpingu letecké společnosti s více sídly – pracovní síla je najatá v zemi X, pracuje v zemi Y, avšak s pracovní smlouvou podle zákonů země Z. V důsledku toho jsou pracovníci „vykořeněni“ ze své „domovské země“ (tj. země státní příslušnosti nebo bydliště). Hlavním problémem je skloubit svobodu usazování/svobodu poskytovat služby s cíli kvalitního zaměstnání a sociálního pokroku. Přestože změny zavedené v rámci nařízení Řím I (15) a v rámci koordinace systémů sociálního zabezpečení (16) zmírní některé problémy, jimž čelí mobilní pracovníci, jiné záležitosti je stále třeba zlepšit. |
| --- | --- |

3.2.

V oblasti vnitřního trhu představují hlavní hnací sílu sociálního dumpingu letecké společnosti s více sídly – pracovní síla je najatá v zemi X, pracuje v zemi Y, avšak s pracovní smlouvou podle zákonů země Z. V důsledku toho jsou pracovníci „vykořeněni“ ze své „domovské země“ (tj. země státní příslušnosti nebo bydliště). Hlavním problémem je skloubit svobodu usazování/svobodu poskytovat služby s cíli kvalitního zaměstnání a sociálního pokroku. Přestože změny zavedené v rámci nařízení Řím I (15) a v rámci koordinace systémů sociálního zabezpečení (16) zmírní některé problémy, jimž čelí mobilní pracovníci, jiné záležitosti je stále třeba zlepšit.

| 3.3. | Vnější politika EU v oblasti letectví dostatečně neochraňuje zájmy leteckých společností z EU a jejich pracovníků v nynějších rychle se měnících globálních podmínkách. Zatímco letecké společnosti z EU musí plnit řadu požadavků ohledně zajištění spravedlivé hospodářské soutěže (transparentnost, státní podpora, stanovování cen atd.), požadavky kladené na letecké společnosti z třetích zemí využívající letiště EU jsou nevymahatelné nebo vůbec neexistují. Tyto letecké společnosti pak přímo soutěží s dopravci z EU na stejných trasách, přičemž těží z nespravedlivých výhod. |
| --- | --- |

3.3.

Vnější politika EU v oblasti letectví dostatečně neochraňuje zájmy leteckých společností z EU a jejich pracovníků v nynějších rychle se měnících globálních podmínkách. Zatímco letecké společnosti z EU musí plnit řadu požadavků ohledně zajištění spravedlivé hospodářské soutěže (transparentnost, státní podpora, stanovování cen atd.), požadavky kladené na letecké společnosti z třetích zemí využívající letiště EU jsou nevymahatelné nebo vůbec neexistují. Tyto letecké společnosti pak přímo soutěží s dopravci z EU na stejných trasách, přičemž těží z nespravedlivých výhod.

| 3.4. | Samostatnou otázkou je využívání členů posádek, kteří nejsou z EU, na palubách letadel registrovaných v Unii. Tradičně byli zahraniční palubní průvodčí využíváni na palubách evropských letadel z jazykových nebo kulturních důvodů. V poslední době se některé letecké společnosti uchylují k využívání cizích státních příslušníků pro lety do, z, a dokonce uvnitř (!) EU, přičemž pracovní a platové podmínky jsou na nižší úrovni. Tyto letecké společnosti se však musejí řídit vnitrostátními pravidly členského státu, který vydal osvědčení leteckého provozovatele. |
| --- | --- |

3.4.

Samostatnou otázkou je využívání členů posádek, kteří nejsou z EU, na palubách letadel registrovaných v Unii. Tradičně byli zahraniční palubní průvodčí využíváni na palubách evropských letadel z jazykových nebo kulturních důvodů. V poslední době se některé letecké společnosti uchylují k využívání cizích státních příslušníků pro lety do, z, a dokonce uvnitř (!) EU, přičemž pracovní a platové podmínky jsou na nižší úrovni. Tyto letecké společnosti se však musejí řídit vnitrostátními pravidly členského státu, který vydal osvědčení leteckého provozovatele.

4.   Nové obchodní modely a trh práce v odvětví letectví

| 4.1. | Studie provedené sociálními partnery (17) ukazují, že zhoršování pracovních podmínek je v odvětví letectví v Evropě všudypřítomné u klasických i u nízkonákladových leteckých společností a není možné je přičítat jen změnám trhu v důsledku konkurence. |
| --- | --- |

4.1.

Studie provedené sociálními partnery (17) ukazují, že zhoršování pracovních podmínek je v odvětví letectví v Evropě všudypřítomné u klasických i u nízkonákladových leteckých společností a není možné je přičítat jen změnám trhu v důsledku konkurence.

| 4.2. | Neexistuje jednotný model nízkonákladových společností, jejich strategie se různí: od ultranízkých nákladů (naprosto žádné extra služby) přes „konvenční“ nízkonákladové společnosti, jež slibují služby na omezené úrovni, které důsledně poskytují, až po hybridní letecké společnosti kombinující prvky nízkonákladových a klasických leteckých společností. Z toho vyplývá, že neexistuje ani jednotný model zaměstnávání. Některé letecké společnosti nabízejí kvalitní pracovní místa se smlouvami na dobu neurčitou, zatímco jiné se spoléhají především na outsourcing, agenturní zaměstnávání a v některých případech dokonce i nepravou samostatnou výdělečnou činnost. Totéž platí i pro odborové zastoupení. Některé společnosti se odborovým svazům záměrně snaží vyhýbat, zatímco jiné je uznávají a uzavírají s nimi kolektivní dohody. Vývoj nízkonákladových leteckých společností měl rovněž významný dopad na služby pozemního odbavování, především pokud jde o odbavování zavazadel (přísnější přístup k otázce příručních zavazadel), krátké doby odbavení mezi letovými úseky („turnaround“) a škrty ve výcviku a přípravě. |
| --- | --- |

4.2.

Neexistuje jednotný model nízkonákladových společností, jejich strategie se různí: od ultranízkých nákladů (naprosto žádné extra služby) přes „konvenční“ nízkonákladové společnosti, jež slibují služby na omezené úrovni, které důsledně poskytují, až po hybridní letecké společnosti kombinující prvky nízkonákladových a klasických leteckých společností. Z toho vyplývá, že neexistuje ani jednotný model zaměstnávání. Některé letecké společnosti nabízejí kvalitní pracovní místa se smlouvami na dobu neurčitou, zatímco jiné se spoléhají především na outsourcing, agenturní zaměstnávání a v některých případech dokonce i nepravou samostatnou výdělečnou činnost. Totéž platí i pro odborové zastoupení. Některé společnosti se odborovým svazům záměrně snaží vyhýbat, zatímco jiné je uznávají a uzavírají s nimi kolektivní dohody. Vývoj nízkonákladových leteckých společností měl rovněž významný dopad na služby pozemního odbavování, především pokud jde o odbavování zavazadel (přísnější přístup k otázce příručních zavazadel), krátké doby odbavení mezi letovými úseky („turnaround“) a škrty ve výcviku a přípravě.

| 4.3. | Zaměstnavatelé i odbory v odvětví letectví nyní uznávají, že obchodní strategie a s nimi spojené politiky v oblasti lidských zdrojů/pracovněprávních vztahů některých nízkonákladových leteckých společností podněcují „pomalý pokles na nejnižšího společného jmenovatele“ (18). Dělicí linie mezi nízkonákladovými a klasickými leteckými společnostmi pomalu mizí s tím, jak se některé nízkonákladové společnosti připojují ke globálním aliancím nebo jak jsou začleňovány do skupin (klasických) leteckých společností. Jiné letecké společnosti se zase rozhodly zavést vlastní „interní“ nízkonákladovou společnost. Někteří klasičtí dopravci také začali využívat nízkonákladové pracovní síly v rámci své hlavní činnosti. Tato nová uspořádání neznamenají, že služby klasických a nízkonákladových leteckých společností jsou stejné. |
| --- | --- |

4.3.

Zaměstnavatelé i odbory v odvětví letectví nyní uznávají, že obchodní strategie a s nimi spojené politiky v oblasti lidských zdrojů/pracovněprávních vztahů některých nízkonákladových leteckých společností podněcují „pomalý pokles na nejnižšího společného jmenovatele“ (18). Dělicí linie mezi nízkonákladovými a klasickými leteckými společnostmi pomalu mizí s tím, jak se některé nízkonákladové společnosti připojují ke globálním aliancím nebo jak jsou začleňovány do skupin (klasických) leteckých společností. Jiné letecké společnosti se zase rozhodly zavést vlastní „interní“ nízkonákladovou společnost. Někteří klasičtí dopravci také začali využívat nízkonákladové pracovní síly v rámci své hlavní činnosti. Tato nová uspořádání neznamenají, že služby klasických a nízkonákladových leteckých společností jsou stejné.

| 4.4. | Mezi členskými státy EU nicméně existují podstatné rozdíly, co se týče mimo jiné pracovních podmínek, rovného zacházení, zdraví a bezpečnosti při práci a sociální ochrany (jež je koordinována pouze na úrovni EU), což vytváří asymetrii mezi hospodářskou regulací (jednotným trhem) a harmonizací a sociální soudržností. Některé členské státy však přijaly ‘vnitrostátní řešení’ k zajištění toho, aby podmínky pro mobilní zaměstnance usazené na jejich území byly v souladu s vnitrostátními pracovními a sociálními zákony a kolektivními smlouvami. Bylo by vhodné prozkoumat tuto otázku na evropské úrovni. |
| --- | --- |

4.4.

Mezi členskými státy EU nicméně existují podstatné rozdíly, co se týče mimo jiné pracovních podmínek, rovného zacházení, zdraví a bezpečnosti při práci a sociální ochrany (jež je koordinována pouze na úrovni EU), což vytváří asymetrii mezi hospodářskou regulací (jednotným trhem) a harmonizací a sociální soudržností. Některé členské státy však přijaly ‘vnitrostátní řešení’ k zajištění toho, aby podmínky pro mobilní zaměstnance usazené na jejich území byly v souladu s vnitrostátními pracovními a sociálními zákony a kolektivními smlouvami. Bylo by vhodné prozkoumat tuto otázku na evropské úrovni.

| 4.5. | Stěžejní právní předpisy pro oblast letectví související se zaměstnáváním pocházejí z éry před liberalizací, a tudíž již neslouží svému účelu. Předpisy v oblasti sociálního zabezpečení týkající se posádek se zlepšily, ale stále existuje nebezpečí, že jsou v těchto předpisech mezery. Koncepce mateřského letiště je problematická, protože je určována provozovatelem, takže pokud jsou členové posádky osoby samostatně výdělečně činné, nemohou být plně kontrolovány. Dalším problémem je skutečnost, že v rámci právních předpisů EU neexistuje jednotný dokument obsahující pozitivní vymezení zaměstnance a osoby samostatně výdělečně činné. Definice v judikatuře Soudního dvora Evropské unie a ve směrnicích se liší, např. pokud jde o kritéria „podřízenosti“. Jsou zapotřebí zvláštní předpisy pro vysoce mobilní pracovníky. |
| --- | --- |

4.5.

Stěžejní právní předpisy pro oblast letectví související se zaměstnáváním pocházejí z éry před liberalizací, a tudíž již neslouží svému účelu. Předpisy v oblasti sociálního zabezpečení týkající se posádek se zlepšily, ale stále existuje nebezpečí, že jsou v těchto předpisech mezery. Koncepce mateřského letiště je problematická, protože je určována provozovatelem, takže pokud jsou členové posádky osoby samostatně výdělečně činné, nemohou být plně kontrolovány. Dalším problémem je skutečnost, že v rámci právních předpisů EU neexistuje jednotný dokument obsahující pozitivní vymezení zaměstnance a osoby samostatně výdělečně činné. Definice v judikatuře Soudního dvora Evropské unie a ve směrnicích se liší, např. pokud jde o kritéria „podřízenosti“. Jsou zapotřebí zvláštní předpisy pro vysoce mobilní pracovníky.

| 4.6. | Jeden ze tří hlavních dopravců z oblasti Perského zálivu byl veřejně konfrontován kvůli praktikám, jež porušují právní předpisy EU, jako např. propuštění z důvodu těhotenství, povinnost žádat o povolení k uzavření sňatku atd. Tato letecká společnost nicméně nadále provozuje lety do EU, přičemž jejich frekvence se v poslední době u některých letišť dokonce zvýšila. Vzhledem k blízkým osobním vztahům mezi leteckými společnostmi z Perského zálivu, letišti a úřady civilního letectví vyvstávají obavy ohledně možných nespravedlivých výhod pro tyto společnosti. Je třeba nahradit dvoustranné dohody mezi členskými státy a třetími zeměmi koordinovanou a skutečnou vnější politikou EU v oblasti letectví. |
| --- | --- |

4.6.

Jeden ze tří hlavních dopravců z oblasti Perského zálivu byl veřejně konfrontován kvůli praktikám, jež porušují právní předpisy EU, jako např. propuštění z důvodu těhotenství, povinnost žádat o povolení k uzavření sňatku atd. Tato letecká společnost nicméně nadále provozuje lety do EU, přičemž jejich frekvence se v poslední době u některých letišť dokonce zvýšila. Vzhledem k blízkým osobním vztahům mezi leteckými společnostmi z Perského zálivu, letišti a úřady civilního letectví vyvstávají obavy ohledně možných nespravedlivých výhod pro tyto společnosti. Je třeba nahradit dvoustranné dohody mezi členskými státy a třetími zeměmi koordinovanou a skutečnou vnější politikou EU v oblasti letectví.

5.   Úloha sociálních partnerů

| 5.1. | EHSV podporuje klíčovou úlohu evropských sociálních partnerů v odvětví civilního letectví, co se týče poskytování rad orgánům a institucím EU i zkoumání a formulování vlastních návrhů. Dne 5. června 2014 přijali sociální partneři z pracovní skupiny pro letové posádky (ACWG) společné prohlášení proti používání „výhodných vlajek“ zemí EU v letectví, jež odsuzuje nedávný vývoj, který vážně ohrožuje evropský sociální model, zaměstnanost a spravedlivou soutěž na leteckém trhu, a navrhuje konkrétní legislativní změny (19). |
| --- | --- |

5.1.

EHSV podporuje klíčovou úlohu evropských sociálních partnerů v odvětví civilního letectví, co se týče poskytování rad orgánům a institucím EU i zkoumání a formulování vlastních návrhů. Dne 5. června 2014 přijali sociální partneři z pracovní skupiny pro letové posádky (ACWG) společné prohlášení proti používání „výhodných vlajek“ zemí EU v letectví, jež odsuzuje nedávný vývoj, který vážně ohrožuje evropský sociální model, zaměstnanost a spravedlivou soutěž na leteckém trhu, a navrhuje konkrétní legislativní změny (19).

| 5.2. | Pokud jde o budoucí program sociálního dialogu, sociální partneři z ACWG (AEA, ECA a ETF) přijali dne 13. února 2015 toto společné prohlášení: „Sociální partneři [...] jsou připraveni zahájit diskusi o rámci pro odvětví letectví, jehož cílem budou rovné podmínky v celosvětovém měřítku. Měla by být naplánována společná opatření k zastavení trendu směřujícího ke zhoršování podmínek zaměstnání a k výhodným vlajkám. Sociální partneři souhlasili, že budou pokračovat ve své práci v této oblasti. Podniknou kroky nezbytné k tomu, aby se aktivně zapojili do spolupráce s různými orgány a institucemi EU i s vnitrostátními orgány a společně s nimi vymezili evropskou strategii v oblasti letectví s jasnými celkovými cíli, prioritami a lhůtami, která je naléhavě zapotřebí.“ |
| --- | --- |

5.2.

Pokud jde o budoucí program sociálního dialogu, sociální partneři z ACWG (AEA, ECA a ETF) přijali dne 13. února 2015 toto společné prohlášení: „Sociální partneři [...] jsou připraveni zahájit diskusi o rámci pro odvětví letectví, jehož cílem budou rovné podmínky v celosvětovém měřítku. Měla by být naplánována společná opatření k zastavení trendu směřujícího ke zhoršování podmínek zaměstnání a k výhodným vlajkám. Sociální partneři souhlasili, že budou pokračovat ve své práci v této oblasti. Podniknou kroky nezbytné k tomu, aby se aktivně zapojili do spolupráce s různými orgány a institucemi EU i s vnitrostátními orgány a společně s nimi vymezili evropskou strategii v oblasti letectví s jasnými celkovými cíli, prioritami a lhůtami, která je naléhavě zapotřebí.“

| 5.3. | Mimoto je také nutné, aby konzultace, jež se sociálními partnery vede Evropská komise, byly častější. Rozhodnutí Komise 98/500/ES o zřízení výborů pro kolektivní vyjednávání stanoví, že každý takovýto výbor musí být v odvětví činnosti, pro něž byl zřízen, na úrovni Společenství konzultován v záležitostech, které mají sociální důsledky. Tato povinnost se často zanedbává. Je rovněž třeba řešit sociální dopady předpisů souvisejících s bezpečností, které vypracovala Evropská agentura pro bezpečnost letectví. |
| --- | --- |

5.3.

Mimoto je také nutné, aby konzultace, jež se sociálními partnery vede Evropská komise, byly častější. Rozhodnutí Komise 98/500/ES o zřízení výborů pro kolektivní vyjednávání stanoví, že každý takovýto výbor musí být v odvětví činnosti, pro něž byl zřízen, na úrovni Společenství konzultován v záležitostech, které mají sociální důsledky. Tato povinnost se často zanedbává. Je rovněž třeba řešit sociální dopady předpisů souvisejících s bezpečností, které vypracovala Evropská agentura pro bezpečnost letectví.

V Bruselu dne 16. září 2015.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  Rozsudek Soudního dvora EU ze dne 18. prosince 2007 ve věci C-341/05, Laval, s. I-11767, odst. 103.

1

Rozsudek Soudního dvora EU ze dne 18. prosince 2007

(2)  Úř. věst. L 177, 4.7.2008, s. 6.

2

(3)  Úř. věst. L 149, 8.6.2012, s. 4.

3

(4)  Úř. věst. L 28, 31.1.2014, s. 17.

4

(5)  Úř. věst. L 159, 28.5.2014, s. 11.

5

(6)  Úř. věst. L 225, 12.8.1998, s. 27.

6

(7)  Zpráva ATAG (akční skupina pro leteckou dopravu) Powering global economic growth, employment, trade links, tourism and support for sustainable development through air transport, 2014.

7

Powering global economic growth, employment, trade links, tourism and support for sustainable development through air transport

(8)  Závěrečná zpráva Study on the effects of the implementation of the EU aviation common market on employment and working conditions in the Air Transport Sector over the period 1997/2010, Steer Davies Gleave, Londýn, 2012, s. 74.

8

Study on the effects of the implementation of the EU aviation common market on employment and working conditions in the Air Transport Sector over the period 1997/2010

(9)  Závěrečná zpráva Study on the effects of the implementation of the EU aviation common market on employment and working conditions in the Air Transport Sector over the period 1997/2010, Steer Davies Gleave, Londýn, 2012, s. vii.

9

Study on the effects of the implementation of the EU aviation common market on employment and working conditions in the Air Transport Sector over the period 1997/2010

(10)  Zpráva Mezinárodního sdružení leteckých dopravců (IATA) o programu Vision 2050, Singapur, 12.2.2011, s. 2.

10

(11)  Globální téma Decent Work (důstojná práce), Mezinárodní organizace práce.

11

Decent Work

(12)  Viz studie evropských sociálních partnerů: – 2012: The development of the low cost model in the European civil aviation industry (Rozvoj nízkonákladového modelu v evropském odvětví civilního letectví), prof. Peter Turnbull (Cardiff University), Dr Geraint Harvey (Swansea University), zadáno Evropskou federací pracovníků v dopravě (ETF – European Transport Workers’ Federation). – 2014: Evolution of the Labour Market in the Airline Industry due to the Development of the Low Fares Airlines (Vývoj trhu práce v odvětví letectví v důsledku rozvoje nízkonákladových leteckých společností), prof. Peter Turnbull (Cardiff University), Dr Geraint Harvey (University of Birmingham), zadáno Evropskou federací pracovníků v dopravě; – 2015: Atypical Employment in Aviation (Atypické formy zaměstnávání v letectví), Univerzita v Gentu, tým vedený prof. Yvesem Jorensem, zadáno Evropským sdružením letových posádek (ECA – European Cockpit Association), Sdružením evropských leteckých společností (AEA – Association of European Airlines) a Evropskou federací pracovníků v dopravě.

12

Evolution of the Labour Market in the Airline Industry due to the Development of the Low Fares Airlines

Atypical Employment in Aviation

(13)  Bílá kniha Plán jednotného evropského dopravního prostoru – vytvoření konkurenceschopného dopravního systému účinně využívajícího zdroje, COM(2011)0144 final, s. 22.

13

Plán jednotného evropského dopravního prostoru – vytvoření konkurenceschopného dopravního systému účinně využívajícího zdroje

(14)  Zpráva New Business Models, poradní skupina pro tvorbu předpisů (RAG) v rámci agentury EASA, 17.4.2015: s. 1, bod 2; s. 5, bod 9.3; s. 6, bod 9.5.1; s. 7, bod 9.5.2 a s. 7, bod 9.6.

14

New Business Models

(15)  Úř. věst. L 177, 4.7.2008, s. 6.

15

(16)  Úř. věst. L 284, 30.10.2009, s. 1.

16

(17)  Globální téma Decent Work (důstojná práce), Mezinárodní organizace práce.

17

Decent Work

(18)  Zpráva o podání společnosti Scandinavian Airlines (SAS) regulačním orgánům USA ohledně žádosti společnosti Norwegian Air International (NAI) o americkou licenci zahraničního leteckého dopravce, magazín Airline Business, duben 2014.

18

podání společnosti Scandinavian Airlines (SAS) regulačním orgánům USA ohledně žádosti společnosti Norwegian Air International (NAI) o americkou licenci zahraničního leteckého dopravce

(19)  Společné prohlášení against EU-based Flags of Convenience in Aviation (proti používání „výhodných vlajek“ zemí EU v letectví), pracovní skupiny pro letové posádky (Air Crew Working Group) v rámci výboru pro kolektivní vyjednávání, 5.6.2014.

19

against EU-based Flags of Convenience in Aviation

---

| 15.1.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 13/116 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 13/116

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Kyberaktivismus a organizace občanské společnosti

(stanovisko z vlastní iniciativy)

(2016/C 013/18)

| Zpravodaj: | Bernardo HERNÁNDEZ BATALLER |
| --- | --- |

Zpravodaj:

Bernardo HERNÁNDEZ BATALLER

Dne 19. února 2015 se Evropský hospodářský a sociální výbor v souladu s čl. 29 odst. 2 jednacího řádu rozhodl vypracovat stanovisko z vlastní iniciativy k tématu

Kyberaktivismus a organizace občanské společnosti

(stanovisko z vlastní iniciativy).

Specializovaná sekce Doprava, energetika, infrastruktura a informační společnost, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 31. srpna 2015.

Na 510. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 16. a 17. září 2015 (jednání dne 16. září), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 205 hlasy pro, 2 hlasy byly proti a 8 členů se zdrželo hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1. | Kyberaktivismus je v dnešní digitální společnosti platným nástrojem posílení postavení občanů, neboť usnadňuje a podporuje aktivní společenskou praxi a zapojení do společnosti prostřednictvím nových technologií a zároveň přispívá k omezování digitálního vyloučení a překlenování digitální propasti. Koncepčně lze kyberaktivismus tedy zhruba shrnout jako aktivismus, který posiluje aktivní požadavky v oblasti politiky, životního prostředí a sociálních, občanských, kulturních a jiných otázek, aniž by k tomu potřeboval předem definované ideologie, hierarchie nebo programy, a který ke svému rozvoji využívá technologické nástroje, jež podporují virální rozšiřování a zapojení. Z tohoto hlediska je nutné ho odlišit od iniciativ, které neodpovídají zásadám a hodnotám demokracie a solidarity a jejichž záměry jsou v rozporu se zájmy společnosti a obecným blahem. |
| --- | --- |

1.1.

Kyberaktivismus je v dnešní digitální společnosti platným nástrojem posílení postavení občanů, neboť usnadňuje a podporuje aktivní společenskou praxi a zapojení do společnosti prostřednictvím nových technologií a zároveň přispívá k omezování digitálního vyloučení a překlenování digitální propasti. Koncepčně lze kyberaktivismus tedy zhruba shrnout jako aktivismus, který posiluje aktivní požadavky v oblasti politiky, životního prostředí a sociálních, občanských, kulturních a jiných otázek, aniž by k tomu potřeboval předem definované ideologie, hierarchie nebo programy, a který ke svému rozvoji využívá technologické nástroje, jež podporují virální rozšiřování a zapojení. Z tohoto hlediska je nutné ho odlišit od iniciativ, které neodpovídají zásadám a hodnotám demokracie a solidarity a jejichž záměry jsou v rozporu se zájmy společnosti a obecným blahem.

| 1.2. | Pro rozvoj kyberaktivismu jako nástroje je nezbytné, aby jak Evropská komise, tak členské státy začlenily do svých pracovních programů iniciativy a opatření s cílem podpořit struktury přiměřeného rozšiřování společnosti propojené sítěmi, které umožní volný a univerzální přístup a zajistí transparentnost, zachování důvěrnosti a ochranu práv na soukromí a bezpečnost osobních údajů se zvláštním důrazem na nejvíce znevýhodněné skupiny. |
| --- | --- |

1.2.

Pro rozvoj kyberaktivismu jako nástroje je nezbytné, aby jak Evropská komise, tak členské státy začlenily do svých pracovních programů iniciativy a opatření s cílem podpořit struktury přiměřeného rozšiřování společnosti propojené sítěmi, které umožní volný a univerzální přístup a zajistí transparentnost, zachování důvěrnosti a ochranu práv na soukromí a bezpečnost osobních údajů se zvláštním důrazem na nejvíce znevýhodněné skupiny.

| 1.3. | EHSV se domnívá, že je nezbytné šířit mezi obyvateli znalosti a schopnosti potřebné pro inteligentní a bezpečný kyberaktivismus, a proto vyzývá evropské orgány, aby podporovaly činnosti v oblasti zvyšování informovanosti, odborné přípravy a vzdělávání, zejména v oblasti šíření osvědčených postupů a vymýcení zneužívání aktivismu na síti. V tomto ohledu bude nutno poskytnout zdroje, které budou považovány za nezbytné pro hodnocení a rozvoj kyberaktivismu. |
| --- | --- |

1.3.

EHSV se domnívá, že je nezbytné šířit mezi obyvateli znalosti a schopnosti potřebné pro inteligentní a bezpečný kyberaktivismus, a proto vyzývá evropské orgány, aby podporovaly činnosti v oblasti zvyšování informovanosti, odborné přípravy a vzdělávání, zejména v oblasti šíření osvědčených postupů a vymýcení zneužívání aktivismu na síti. V tomto ohledu bude nutno poskytnout zdroje, které budou považovány za nezbytné pro hodnocení a rozvoj kyberaktivismu.

| 1.4. | Kyberaktivismus dále v souvislosti se správními orgány podporuje oblasti spolurozhodování a rozdělení pravomocí na základě spolupráce mezi více zúčastněnými subjekty (vládami, organizacemi občanské společnosti, sociálními subjekty, občany, podniky), a to vícesměrným způsobem a jak proaktivně, tak reaktivně. |
| --- | --- |

1.4.

Kyberaktivismus dále v souvislosti se správními orgány podporuje oblasti spolurozhodování a rozdělení pravomocí na základě spolupráce mezi více zúčastněnými subjekty (vládami, organizacemi občanské společnosti, sociálními subjekty, občany, podniky), a to vícesměrným způsobem a jak proaktivně, tak reaktivně.

| 1.5. | Podpora kyberaktivismu proto předpokládá uspořádání v síti zahrnující jak horizontální vztahy mezi občany, tak vztahy vertikální mezi vládou a širokou veřejností. Horizontální interakce umožňuje podporovat on-line solidaritu prostřednictvím aktivního a angažovaného kybernetického dobrovolnictví a činností a iniciativ v oblasti spolupráce. Vertikální interakce zase probíhá jednak směrem seshora dolů v oblasti elektronické veřejné správy (e-governmentu), kde zajišťuje transparentnost a usnadňuje občanům přístup k veřejným záležitostem a komunikaci o nich, jednak ve směru zezdola nahoru, kde posiluje zastoupení občanů v orgánech v otevřeném rámci e-demokracie, která tuto účast umožňuje různými cestami, jako jsou například konzultace s obyvatelstvem nebo legislativní iniciativy. |
| --- | --- |

1.5.

Podpora kyberaktivismu proto předpokládá uspořádání v síti zahrnující jak horizontální vztahy mezi občany, tak vztahy vertikální mezi vládou a širokou veřejností. Horizontální interakce umožňuje podporovat on-line solidaritu prostřednictvím aktivního a angažovaného kybernetického dobrovolnictví a činností a iniciativ v oblasti spolupráce. Vertikální interakce zase probíhá jednak směrem seshora dolů v oblasti elektronické veřejné správy (e-governmentu), kde zajišťuje transparentnost a usnadňuje občanům přístup k veřejným záležitostem a komunikaci o nich, jednak ve směru zezdola nahoru, kde posiluje zastoupení občanů v orgánech v otevřeném rámci e-demokracie, která tuto účast umožňuje různými cestami, jako jsou například konzultace s obyvatelstvem nebo legislativní iniciativy.

| 1.6. | A konečně EHSV zdůrazňuje nezbytnost vytvoření a uplatňování speciálních metodik hodnocení a ukazatelů pro měření sociálního a hospodářského dopadu kyberaktivismu, jakož i vypracování studií a zpráv za účelem dosažení větší konzistentnosti činnosti výboru, pokud jde o faktory skutečné reprezentativnosti a vedoucího postavení, kontinuity, vzniku nových struktur a sociálních norem atd. |
| --- | --- |

1.6.

A konečně EHSV zdůrazňuje nezbytnost vytvoření a uplatňování speciálních metodik hodnocení a ukazatelů pro měření sociálního a hospodářského dopadu kyberaktivismu, jakož i vypracování studií a zpráv za účelem dosažení větší konzistentnosti činnosti výboru, pokud jde o faktory skutečné reprezentativnosti a vedoucího postavení, kontinuity, vzniku nových struktur a sociálních norem atd.

2.   Úvod

| 2.1. | Dopad nových technologií na dnešní společnost se odráží ve virtuálním prostoru nazývaném „digitální ekosystém“, kde se rozvíjejí nové životní styly, které mají tendenci nahrazovat tradiční způsoby vyjadřování a interakce v kolektivu. |
| --- | --- |

2.1.

Dopad nových technologií na dnešní společnost se odráží ve virtuálním prostoru nazývaném „digitální ekosystém“, kde se rozvíjejí nové životní styly, které mají tendenci nahrazovat tradiční způsoby vyjadřování a interakce v kolektivu.

| 2.2. | U této technologické revoluce je vedle dalších – ekonomických, kulturních nebo inovativních aspektů nutno posuzovat obzvláště výzvy a příležitosti, které vznikají v oblasti informací, komunikace a participace, v nových souvislostech správy, ve kterých může být sdílení odpovědnosti v síti do značné míry určující pro významné změny struktur a forem organizace společnosti v budoucnu. |
| --- | --- |

2.2.

U této technologické revoluce je vedle dalších – ekonomických, kulturních nebo inovativních aspektů nutno posuzovat obzvláště výzvy a příležitosti, které vznikají v oblasti informací, komunikace a participace, v nových souvislostech správy, ve kterých může být sdílení odpovědnosti v síti do značné míry určující pro významné změny struktur a forem organizace společnosti v budoucnu.

| 2.3. | Vliv sociálních sítí on-line a internetu – pokud jsou inkluzivní – otevřel nové obzory, pokud jde o úlohu občanů při budování společnosti, přičemž posiluje jejich postavení a přisuzuje jim hlavní úlohu při vytváření vlastní společné budoucnosti. |
| --- | --- |

2.3.

Vliv sociálních sítí on-line a internetu – pokud jsou inkluzivní – otevřel nové obzory, pokud jde o úlohu občanů při budování společnosti, přičemž posiluje jejich postavení a přisuzuje jim hlavní úlohu při vytváření vlastní společné budoucnosti.

| 2.4. | Význam tohoto kolektivního trendu v celosvětovém měřítku s postupem času vzrůstá, což přispívá k podpoře již probíhajících iniciativ a k dalšímu posilování schopnosti propojení a spolupůsobení, a vzhledem k vysokému stupni bezprostřednosti a svému rozšíření poskytuje zpětnou vazbu k opatřením přijatým v rámci stále šířeji rozloženého rozhodování a pravomocí. Prováděné činnosti následně podněcují provádění dalších činností, a pozitivním procesem posilování tak dochází ke stupňování. |
| --- | --- |

2.4.

Význam tohoto kolektivního trendu v celosvětovém měřítku s postupem času vzrůstá, což přispívá k podpoře již probíhajících iniciativ a k dalšímu posilování schopnosti propojení a spolupůsobení, a vzhledem k vysokému stupni bezprostřednosti a svému rozšíření poskytuje zpětnou vazbu k opatřením přijatým v rámci stále šířeji rozloženého rozhodování a pravomocí. Prováděné činnosti následně podněcují provádění dalších činností, a pozitivním procesem posilování tak dochází ke stupňování.

| 2.5. | V této souvislosti je důležité nepovažovat digitální občanská hnutí za prostý shluk uživatelů internetu zpravidla označovaný jako „dav“, ale za tzv. „inteligentní dav“ („smart mob“) tj. za skupinu, která se díky exponenciálnímu nárůstu propojení na síti chová inteligentně nebo účinně. Tato síť propojení umožňuje jednotlivým osobám, aby se k ní připojovaly za účelem získávání informací a komunikace s jinými osobami, a tak umožňuje vytvoření reálné sociální koordinace, která přispívá k vytváření informované, participativní a odpovědné společnosti. |
| --- | --- |

2.5.

V této souvislosti je důležité nepovažovat digitální občanská hnutí za prostý shluk uživatelů internetu zpravidla označovaný jako „dav“, ale za tzv. „inteligentní dav“ („smart mob“) tj. za skupinu, která se díky exponenciálnímu nárůstu propojení na síti chová inteligentně nebo účinně. Tato síť propojení umožňuje jednotlivým osobám, aby se k ní připojovaly za účelem získávání informací a komunikace s jinými osobami, a tak umožňuje vytvoření reálné sociální koordinace, která přispívá k vytváření informované, participativní a odpovědné společnosti.

| 2.6. | V důsledku toho představuje nejcennější hodnotu takto popsaného scénáře přímé zapojení občanů, kteří se nechtějí vzdát své suverenity v záležitostech, jež se jich týkají, a kteří jsou tuto odpovědnost připraveni nejen převzít, ale i deklarovat, jak dokazují některé údaje (Tascón Mario a Quintana Yolanda. Ciberactivismo: Las nuevas revoluciones de las multitudes conectadas. La Catarata, 2012) týkající se čistého denního provozu na internetu: 1,6 miliónu příspěvků na blozích nebo 140 milionů tweetů. |
| --- | --- |

2.6.

V důsledku toho představuje nejcennější hodnotu takto popsaného scénáře přímé zapojení občanů, kteří se nechtějí vzdát své suverenity v záležitostech, jež se jich týkají, a kteří jsou tuto odpovědnost připraveni nejen převzít, ale i deklarovat, jak dokazují některé údaje (Tascón Mario a Quintana Yolanda. Ciberactivismo: Las nuevas revoluciones de las multitudes conectadas. La Catarata, 2012) týkající se čistého denního provozu na internetu: 1,6 miliónu příspěvků na blozích nebo 140 milionů tweetů.

| 2.7. | Totéž vyplývá i ze studia dokumentů o kyberaktivismu, na jejichž stránkách nalezneme společenské události a hnutí velkého významu a dosahu, například Occupy Wall Street, Parque Gezi, arabské jaro a španělské hnutí 15M, a rovněž kampaně propagující účast na dobročinných a charitativních akcích iniciované renomovanými organizacemi občanské společnosti, které zahrnují i získávání finančních prostředků prostřednictvím mechanismů tzv. crowdfundingu nebo pouhého zapojení prostřednictvím transparentně financovaných platforem. |
| --- | --- |

2.7.

Totéž vyplývá i ze studia dokumentů o kyberaktivismu, na jejichž stránkách nalezneme společenské události a hnutí velkého významu a dosahu, například Occupy Wall Street, Parque Gezi, arabské jaro a španělské hnutí 15M, a rovněž kampaně propagující účast na dobročinných a charitativních akcích iniciované renomovanými organizacemi občanské společnosti, které zahrnují i získávání finančních prostředků prostřednictvím mechanismů tzv. crowdfundingu nebo pouhého zapojení prostřednictvím transparentně financovaných platforem.

3.   Digitální aktivismus – aktivismus v síti

| 3.1. | Celou řadu navrhovaných koncepčních definic kyberaktivismu lze přibližně shrnout tak, že se jedná o strategii nebo činnost, která má za cíl ovlivnit veřejnou agendu s využitím elektronických prostředků a využívá nových technologií jako komunikačního kanálu i jako prostředku pro přenos informací v oblasti občanské participace. |
| --- | --- |

3.1.

Celou řadu navrhovaných koncepčních definic kyberaktivismu lze přibližně shrnout tak, že se jedná o strategii nebo činnost, která má za cíl ovlivnit veřejnou agendu s využitím elektronických prostředků a využívá nových technologií jako komunikačního kanálu i jako prostředku pro přenos informací v oblasti občanské participace.

| 3.2. | Z hlediska prostředků, které kyberaktivismus v praxi využívá, jej lze považovat za souhrn informačních a komunikačních technologií v oblasti sociálních médií a sítí, které umožňují rychlou a účelnou elektronickou komunikaci mezi občany s ohledem na společný závazek aktivně řešit potřeby, problémy nebo otázky, které jsou v jejich zájmu, ať už z ideologických nebo hodnotových důvodů založených na etice a solidaritě. |
| --- | --- |

3.2.

Z hlediska prostředků, které kyberaktivismus v praxi využívá, jej lze považovat za souhrn informačních a komunikačních technologií v oblasti sociálních médií a sítí, které umožňují rychlou a účelnou elektronickou komunikaci mezi občany s ohledem na společný závazek aktivně řešit potřeby, problémy nebo otázky, které jsou v jejich zájmu, ať už z ideologických nebo hodnotových důvodů založených na etice a solidaritě.

| 3.3. | Obvyklé a nedestruktivní využívání internetu z určitého důvodu nebo s určitým cílem se zřetelně liší od jiného typu činností (Denning, 2001), jako je například tzv. hacktivismus nebo elektronická občanská neposlušnost, a to nejen co do prostředků, ale rovněž co do cílů, zejména pokud mají charakter trestné činnosti. V případě digitálního aktivismu nebo správně řečeno kyberaktivismu se činnosti musí celkově zaměřovat na obecné blaho, nebo konkrétně na odolnost a překonávání obtíží či nepříznivých okolností, které mohou opakovaně nebo nepředvídaně postihovat určité skupiny obyvatelstva. |
| --- | --- |

3.3.

Obvyklé a nedestruktivní využívání internetu z určitého důvodu nebo s určitým cílem se zřetelně liší od jiného typu činností (Denning, 2001), jako je například tzv. hacktivismus nebo elektronická občanská neposlušnost, a to nejen co do prostředků, ale rovněž co do cílů, zejména pokud mají charakter trestné činnosti. V případě digitálního aktivismu nebo správně řečeno kyberaktivismu se činnosti musí celkově zaměřovat na obecné blaho, nebo konkrétně na odolnost a překonávání obtíží či nepříznivých okolností, které mohou opakovaně nebo nepředvídaně postihovat určité skupiny obyvatelstva.

| 3.4. | Nejběžnější kyberaktivistickou činností je vyhledávání informací na webových stránkách, tvorba internetových stránek poskytujících informace a dokumenty, vydávání elektronických publikací, vytváření virtuálních komunit, hromadné rozesílání dopisů prostřednictvím elektronické pošty, vytváření internetových diskusních prostorů a fór, plánování, svolávání a koordinace činností, vytváření strategických partnerství a partnerství pro spolupráci, podpora vzniku sdružení, nabídka podpory a/nebo zapojení do již existujících společných iniciativ. |
| --- | --- |

3.4.

Nejběžnější kyberaktivistickou činností je vyhledávání informací na webových stránkách, tvorba internetových stránek poskytujících informace a dokumenty, vydávání elektronických publikací, vytváření virtuálních komunit, hromadné rozesílání dopisů prostřednictvím elektronické pošty, vytváření internetových diskusních prostorů a fór, plánování, svolávání a koordinace činností, vytváření strategických partnerství a partnerství pro spolupráci, podpora vzniku sdružení, nabídka podpory a/nebo zapojení do již existujících společných iniciativ.

| 3.5. | Pod pojem „kyberaktivismus“ by bylo rovněž možné zahrnout globální politické výzvy prostřednictvím internetu, tzv. „web squared“, což jsou kolektivní akce, při nichž se jednotlivci, kteří jsou z prostorového hlediska rozptýleni na určitém území (globálním nebo lokálním), komunikačně propojí pomocí mobilních zařízení a v určitém reálném místě se setkají. |
| --- | --- |

3.5.

Pod pojem „kyberaktivismus“ by bylo rovněž možné zahrnout globální politické výzvy prostřednictvím internetu, tzv. „web squared“, což jsou kolektivní akce, při nichž se jednotlivci, kteří jsou z prostorového hlediska rozptýleni na určitém území (globálním nebo lokálním), komunikačně propojí pomocí mobilních zařízení a v určitém reálném místě se setkají.

| 3.6. | Na závěr lze říci, že on-line aktivismus neboli kyberaktivismus je charakterizován jako vysoce efektivní a výkonný nástroj, který umožňuje přenos informací a znalostí o důležitých otázkách, o nichž nemusí být občané informováni, a proto na ně nemusí být schopni vhodně zareagovat formou sociální mobilizace. Dosud se však nestal legitimní alternativou ke konvenčním kanálům pro prosazování určitých požadavků. |
| --- | --- |

3.6.

Na závěr lze říci, že on-line aktivismus neboli kyberaktivismus je charakterizován jako vysoce efektivní a výkonný nástroj, který umožňuje přenos informací a znalostí o důležitých otázkách, o nichž nemusí být občané informováni, a proto na ně nemusí být schopni vhodně zareagovat formou sociální mobilizace. Dosud se však nestal legitimní alternativou ke konvenčním kanálům pro prosazování určitých požadavků.

4.   Kyberaktivismus v rámci politik Společenství

| 4.1. | Na přístup Evropské unie ke kyberaktivismu lze na jedné straně nahlížet z hlediska politik podpory digitální společnosti a na straně druhé z hlediska sociálních politik a politik zapojení, přičemž je nutno rovněž zohlednit důraz na uplatňování zásad řádné správy věcí veřejných u správních orgánů. |
| --- | --- |

4.1.

Na přístup Evropské unie ke kyberaktivismu lze na jedné straně nahlížet z hlediska politik podpory digitální společnosti a na straně druhé z hlediska sociálních politik a politik zapojení, přičemž je nutno rovněž zohlednit důraz na uplatňování zásad řádné správy věcí veřejných u správních orgánů.

| 4.2. | Listina základních práv Evropské unie ve svém jedenáctém článku stanoví, že každý má právo na svobodu projevu. Toto právo zahrnuje svobodu zastávat názory a přijímat a rozšiřovat informace nebo myšlenky bez zasahování veřejné moci a bez ohledu na hranice, přičemž musí být respektována svoboda a pluralita sdělovacích prostředků. |
| --- | --- |

4.2.

Listina základních práv Evropské unie ve svém jedenáctém článku stanoví, že každý má právo na svobodu projevu. Toto právo zahrnuje svobodu zastávat názory a přijímat a rozšiřovat informace nebo myšlenky bez zasahování veřejné moci a bez ohledu na hranice, přičemž musí být respektována svoboda a pluralita sdělovacích prostředků.

| 4.3. | Dvanáctý článek Listiny základních práv Evropské unie rovněž zmiňuje svobodu shromažďování a sdružování, která stanoví, že každý má právo na svobodu pokojného shromažďování a na svobodu sdružovat se s jinými na všech úrovních, zejména pokud jde o záležitosti politické, odborové či občanské. |
| --- | --- |

4.3.

Dvanáctý článek Listiny základních práv Evropské unie rovněž zmiňuje svobodu shromažďování a sdružování, která stanoví, že každý má právo na svobodu pokojného shromažďování a na svobodu sdružovat se s jinými na všech úrovních, zejména pokud jde o záležitosti politické, odborové či občanské.

| 4.4. | Je nutno zohlednit rovněž osmý článek této Listiny, který odkazuje na právo každého na ochranu osobních údajů, jež se ho týkají, přičemž tyto údaje musí být zpracovány korektně, k přesně stanoveným účelům a na základě souhlasu dotčené osoby nebo na základě jiného oprávněného důvodu stanoveného zákonem. Každý má rovněž právo na přístup k údajům, které o něm byly shromážděny, a má právo na jejich opravu. Neméně důležité je zohlednit zásadu rovných příležitostí jako základní právo ve vztahu k digitálnímu vyloučení, zejména pokud jde o zranitelné skupiny. |
| --- | --- |

4.4.

Je nutno zohlednit rovněž osmý článek této Listiny, který odkazuje na právo každého na ochranu osobních údajů, jež se ho týkají, přičemž tyto údaje musí být zpracovány korektně, k přesně stanoveným účelům a na základě souhlasu dotčené osoby nebo na základě jiného oprávněného důvodu stanoveného zákonem. Každý má rovněž právo na přístup k údajům, které o něm byly shromážděny, a má právo na jejich opravu. Neméně důležité je zohlednit zásadu rovných příležitostí jako základní právo ve vztahu k digitálnímu vyloučení, zejména pokud jde o zranitelné skupiny.

| 4.5. | Digitální agenda pro Evropu se na druhé straně zabývá mimo jiné následujícími aspekty, jež musí členské státy hájit:






  — | Svoboda přístupu k digitálním službám a obsahu. Ta je klíčovým předpokladem aktivního občanství v prostředí skutečné a elektronické demokracie. |
| --- | --- | --- |

4.5.

Digitální agenda pro Evropu se na druhé straně zabývá mimo jiné následujícími aspekty, jež musí členské státy hájit:

—

Svoboda přístupu k digitálním službám a obsahu. Ta je klíčovým předpokladem aktivního občanství v prostředí skutečné a elektronické demokracie.

| — | Zapojení občanů. Evropa může z digitální revoluce těžit jen tehdy, pokud se do ní zapojí všichni její občané a budou schopni se plně podílet na nové digitální společnosti. |
| --- | --- |

—

Zapojení občanů. Evropa může z digitální revoluce těžit jen tehdy, pokud se do ní zapojí všichni její občané a budou schopni se plně podílet na nové digitální společnosti.

| — | Zajištění univerzálního vysokorychlostního přístupu, který představuje nezbytný a postačující předpoklad účinného a výkonného kyberaktivismu. |
| --- | --- |

—

Zajištění univerzálního vysokorychlostního přístupu, který představuje nezbytný a postačující předpoklad účinného a výkonného kyberaktivismu.

| — | Transparentnost v oblasti řízení digitálních struktur, nástrojů a zdrojů, která brání otevřenému zapojení nebo narušuje cíle a procesy kyberaktivismu a jeho rozvoj. |
| --- | --- |

—

Transparentnost v oblasti řízení digitálních struktur, nástrojů a zdrojů, která brání otevřenému zapojení nebo narušuje cíle a procesy kyberaktivismu a jeho rozvoj.

| — | Podpora digitálních kompetencí pro inkluzívní digitální společnost. Potenciál Evropy spočívá ve schopnostech jejího obyvatelstva, pracovní síly a organizací. Bez všudypřítomné infrastruktury lze IKT využívat jen v omezené míře a bez schopností může mít jejich využívání jen omezený hospodářský a sociální přínos. Je také nutné překlenout digitální propast, která je zdrojem nerovnováhy a nerovností. |
| --- | --- |

—

Podpora digitálních kompetencí pro inkluzívní digitální společnost. Potenciál Evropy spočívá ve schopnostech jejího obyvatelstva, pracovní síly a organizací. Bez všudypřítomné infrastruktury lze IKT využívat jen v omezené míře a bez schopností může mít jejich využívání jen omezený hospodářský a sociální přínos. Je také nutné překlenout digitální propast, která je zdrojem nerovnováhy a nerovností.

| — | Účinná ochrana digitálních práv. Bez dostatečné důvěry se občané aktivně nezapojí a nebudou spolupůsobit ani svobodně vyjadřovat své názory. |
| --- | --- |

—

Účinná ochrana digitálních práv. Bez dostatečné důvěry se občané aktivně nezapojí a nebudou spolupůsobit ani svobodně vyjadřovat své názory.

| — | Rozvíjení takzvané páté svobody: volný pohyb obsahu a vědomostí. |
| --- | --- |

—

Rozvíjení takzvané páté svobody: volný pohyb obsahu a vědomostí.

| 4.6. | Aktivní občanství zahrnuje účast občanů, skupin občanů a organizací občanské společnosti, zejména sociálních partnerů, na tvorbě politik (vertikální dialog mezi občanskou společností a orgány veřejné správy) a také vytváření sítí mezi nimi a jejich spolupráci (horizontální dialog). |
| --- | --- |

4.6.

Aktivní občanství zahrnuje účast občanů, skupin občanů a organizací občanské společnosti, zejména sociálních partnerů, na tvorbě politik (vertikální dialog mezi občanskou společností a orgány veřejné správy) a také vytváření sítí mezi nimi a jejich spolupráci (horizontální dialog).

5.   Dobrovolnictví v rámci kyberaktivismu

| 5.1. | Je zřejmé, že v digitální společnosti, jako je ta současná, představují Internet a sociální sítě obrovskou příležitost ke společenským změnám. Občané mohou bez časových a prostorových omezení a jednoduchým a dostupným způsobem přispívat k významným změnám nejen ve svém okolí, ale i mimo prostředí svého každodenního života, a mohou poskytovat nezištnou pomoc tisícům lidí. |
| --- | --- |

5.1.

Je zřejmé, že v digitální společnosti, jako je ta současná, představují Internet a sociální sítě obrovskou příležitost ke společenským změnám. Občané mohou bez časových a prostorových omezení a jednoduchým a dostupným způsobem přispívat k významným změnám nejen ve svém okolí, ale i mimo prostředí svého každodenního života, a mohou poskytovat nezištnou pomoc tisícům lidí.

| 5.2. | Bez upadání do takzvaného „slacktivismu“ neboli líného aktivismu, umožňují nové informační a komunikační technologie občanům, aby řešili své obavy, podíleli se na správě svých záležitostí a na obraně svých práv a zájmů a aktivně a angažovaně spolupracovali s iniciativami, které přispívají k vyjádření myšlenek, zásad a hodnot, což umožňuje seberealizaci, pomáhá předcházet sociálnímu odcizení a navíc se to stává jedním z činitelů soudržnosti a evropské integrace. |
| --- | --- |

5.2.

Bez upadání do takzvaného „slacktivismu“ neboli líného aktivismu, umožňují nové informační a komunikační technologie občanům, aby řešili své obavy, podíleli se na správě svých záležitostí a na obraně svých práv a zájmů a aktivně a angažovaně spolupracovali s iniciativami, které přispívají k vyjádření myšlenek, zásad a hodnot, což umožňuje seberealizaci, pomáhá předcházet sociálnímu odcizení a navíc se to stává jedním z činitelů soudržnosti a evropské integrace.

| 5.3. | Virtuální nebo online dobrovolnictví spočívá v dobrovolnické práci poskytované prostřednictvím nových technologií u činností, které nevyžadují fyzickou přítomnost, formou akcí na podporu kampaní, šíření a zpracovávání informací, asistenčních služeb a jakýchkoli jiných úkolů, které mohou být nezištně a angažovaně prováděny na síti s určitým cílem nebo z určitého důvodu. |
| --- | --- |

5.3.

Virtuální nebo online dobrovolnictví spočívá v dobrovolnické práci poskytované prostřednictvím nových technologií u činností, které nevyžadují fyzickou přítomnost, formou akcí na podporu kampaní, šíření a zpracovávání informací, asistenčních služeb a jakýchkoli jiných úkolů, které mohou být nezištně a angažovaně prováděny na síti s určitým cílem nebo z určitého důvodu.

| 5.4. | Když se toto digitální dobrovolnictví omezuje na podporu a šíření kampaní a informování o nich, spadá do oblasti kyberaktivismu a v takovém případě se vyjadřuje formou účasti na protestních akcích a elektronických peticích (sběr podpisů, osobní příspěvky, aktivity vedoucí k exponenciálnímu šíření daných informací atd.). |
| --- | --- |

5.4.

Když se toto digitální dobrovolnictví omezuje na podporu a šíření kampaní a informování o nich, spadá do oblasti kyberaktivismu a v takovém případě se vyjadřuje formou účasti na protestních akcích a elektronických peticích (sběr podpisů, osobní příspěvky, aktivity vedoucí k exponenciálnímu šíření daných informací atd.).

| 5.5. | Ve snaze o pokrok a rozměr činností posilují různé platformy a webové stránky postavení milionů osob tak, že zvyšují jejich informovanost a motivují je k řešení naléhavých a důležitých otázek nezávisle na území, ke kterému se tyto otázky vztahují, a na charakter záležitosti, o niž se jedná (ekonomický, sociální, environmentální, politický atd.). |
| --- | --- |

5.5.

Ve snaze o pokrok a rozměr činností posilují různé platformy a webové stránky postavení milionů osob tak, že zvyšují jejich informovanost a motivují je k řešení naléhavých a důležitých otázek nezávisle na území, ke kterému se tyto otázky vztahují, a na charakter záležitosti, o niž se jedná (ekonomický, sociální, environmentální, politický atd.).

| 5.6. | Tento model mobilizace přes Internet umožňuje spojit vůli a úsilí tisíců jednotlivců, kteří sice mohou být sami o sobě anonymní nebo bezvýznamní, avšak když se spojí, získají na důležitosti, neboť se mohou rychle přeměnit v mocnou kolektivní sílu schopnou ovlivnit příslušná prostředí, kde dochází k výkonu moci a k rozhodování. |
| --- | --- |

5.6.

Tento model mobilizace přes Internet umožňuje spojit vůli a úsilí tisíců jednotlivců, kteří sice mohou být sami o sobě anonymní nebo bezvýznamní, avšak když se spojí, získají na důležitosti, neboť se mohou rychle přeměnit v mocnou kolektivní sílu schopnou ovlivnit příslušná prostředí, kde dochází k výkonu moci a k rozhodování.

V konečném důsledku tedy tento typ dobrovolnictví na dálku zvyšuje schopnosti organizací a poskytuje prostor pro zapojení co největšího počtu osob, přičemž vzrůstá jejich schopnost začlenění.

6.   Navrhovaná opatření

| 6.1. | Přestože potenciál kyberaktivismu i jeho výhody jsou již prokázány, dochází někdy k tomu, že strategie užívané v sociálních médiích sice lidi sdružují, ale nevedou k vytváření stabilních virtuálních komunit, což je do určité míry překážkou udržitelnosti společenských změn, o něž je usilováno. V tomto smyslu je nezbytné vytvořit odpovídající metodiku, k čemuž by mělo přispět jak objektivní posouzení podle kvalitativních kritérií a zásad, tak i sociální návratnost této iniciativy. |
| --- | --- |

6.1.

Přestože potenciál kyberaktivismu i jeho výhody jsou již prokázány, dochází někdy k tomu, že strategie užívané v sociálních médiích sice lidi sdružují, ale nevedou k vytváření stabilních virtuálních komunit, což je do určité míry překážkou udržitelnosti společenských změn, o něž je usilováno. V tomto smyslu je nezbytné vytvořit odpovídající metodiku, k čemuž by mělo přispět jak objektivní posouzení podle kvalitativních kritérií a zásad, tak i sociální návratnost této iniciativy.

| 6.2. | Je považováno za žádoucí umožnit aktivní rozvoj kyberaktivismu a digitálního dobrovolnictví, jelikož prostředí sociálních sítí a internetových portálů umožňuje větší dostupnost, bezprostřednost a minimální objem nezbytný pro sociální angažovanost a občanskou spoluodpovědnost a zároveň značnou úsporu nákladů na řízení, koordinaci a provádění těchto činností. Rovněž podporuje podmínky pro začlenění: přístupnost, odpovědnost a dosažitelnost. |
| --- | --- |

6.2.

Je považováno za žádoucí umožnit aktivní rozvoj kyberaktivismu a digitálního dobrovolnictví, jelikož prostředí sociálních sítí a internetových portálů umožňuje větší dostupnost, bezprostřednost a minimální objem nezbytný pro sociální angažovanost a občanskou spoluodpovědnost a zároveň značnou úsporu nákladů na řízení, koordinaci a provádění těchto činností. Rovněž podporuje podmínky pro začlenění: přístupnost, odpovědnost a dosažitelnost.

| 6.3. | Evropský hospodářský a sociální výbor proto vyzývá Evropskou komisi a členské státy, aby v rámci svých pravomocí přijaly nezbytná opatření na podporu zavádění a rozvoje mechanismů kyberaktivismu a kyberparticipace efektivním způsobem, který by podpořil a posílil sociální angažovanost a zvýšil dobrovolnictví. |
| --- | --- |

6.3.

Evropský hospodářský a sociální výbor proto vyzývá Evropskou komisi a členské státy, aby v rámci svých pravomocí přijaly nezbytná opatření na podporu zavádění a rozvoje mechanismů kyberaktivismu a kyberparticipace efektivním způsobem, který by podpořil a posílil sociální angažovanost a zvýšil dobrovolnictví.

| 6.4. | Je také třeba podpořit vytvoření příslušných norem a kritérií hodnocení, které by je ověřily a legitimizovaly a umožnily zprůhlednit a zhodnotit procesy zvyšování povědomí a aktivizace, a rovněž je třeba umožnit stanovení jejich společenské návratnosti. |
| --- | --- |

6.4.

Je také třeba podpořit vytvoření příslušných norem a kritérií hodnocení, které by je ověřily a legitimizovaly a umožnily zprůhlednit a zhodnotit procesy zvyšování povědomí a aktivizace, a rovněž je třeba umožnit stanovení jejich společenské návratnosti.

| 6.5. | Je rovněž nezbytné zajistit účinnou ochranu a uplatňování práv evropských občanů v této oblasti, a to zejména, jak již bylo řečeno, v oblasti usnadnění přístupu k informacím a svobody informací, a zajistit také tok výměny údajů, jeho integritu, důvěrnost a kontinuitu napříč sítěmi, aniž by došlo k jakémukoli narušení plynulosti přenosu sdělení. Tyto záruky budou zajištěny úměrně podle toho, nakolik je bude vhodné uplatňovat pro zranitelné skupiny. |
| --- | --- |

6.5.

Je rovněž nezbytné zajistit účinnou ochranu a uplatňování práv evropských občanů v této oblasti, a to zejména, jak již bylo řečeno, v oblasti usnadnění přístupu k informacím a svobody informací, a zajistit také tok výměny údajů, jeho integritu, důvěrnost a kontinuitu napříč sítěmi, aniž by došlo k jakémukoli narušení plynulosti přenosu sdělení. Tyto záruky budou zajištěny úměrně podle toho, nakolik je bude vhodné uplatňovat pro zranitelné skupiny.

| 6.6. | Na druhé straně je nezbytné uvést aktivní spravedlnost v síti a hodnoty, které představuje důvěra a dobrá pověst, vzhledem k jejich zásadnímu významu pro kyberaktivismus, přičemž tato analýza by se měla zaměřit na posílení záruk v kyberprostoru. |
| --- | --- |

6.6.

Na druhé straně je nezbytné uvést aktivní spravedlnost v síti a hodnoty, které představuje důvěra a dobrá pověst, vzhledem k jejich zásadnímu významu pro kyberaktivismus, přičemž tato analýza by se měla zaměřit na posílení záruk v kyberprostoru.

| 6.7. | Příslušné orgány by měly zajistit, aby měli občané k dispozici infrastruktury a technologické nástroje, které jim umožní průběžně a za běžných okolností vyvíjet digitální činnost, přizpůsobit mechanismy v sociální oblasti novým technologiím a podporovat činnosti v oblasti vzdělávání a odborné přípravy, díky nimž občané získají schopnosti nezbytné k používání těchto nástrojů, jakož i překlenovat existující digitální propast v zájmu větší územní, sociální a hospodářské soudržnosti. |
| --- | --- |

6.7.

Příslušné orgány by měly zajistit, aby měli občané k dispozici infrastruktury a technologické nástroje, které jim umožní průběžně a za běžných okolností vyvíjet digitální činnost, přizpůsobit mechanismy v sociální oblasti novým technologiím a podporovat činnosti v oblasti vzdělávání a odborné přípravy, díky nimž občané získají schopnosti nezbytné k používání těchto nástrojů, jakož i překlenovat existující digitální propast v zájmu větší územní, sociální a hospodářské soudržnosti.

| 6.8. | A konečně je nutno navrhnout a schválit osvětové programy, jejichž cílem bude zvýšit informovanost veřejnosti ohledně sociální participace a dobrovolnictví prostřednictvím nových technologií, a tím pomáhat orgánům a iniciativám, které působí v těchto oblastech, prostřednictvím spolupráce v rámci řádné institucionální správy. |
| --- | --- |

6.8.

A konečně je nutno navrhnout a schválit osvětové programy, jejichž cílem bude zvýšit informovanost veřejnosti ohledně sociální participace a dobrovolnictví prostřednictvím nových technologií, a tím pomáhat orgánům a iniciativám, které působí v těchto oblastech, prostřednictvím spolupráce v rámci řádné institucionální správy.

V Bruselu dne 16. září 2015.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Henri MALOSSE

---

| 15.1.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 13/121 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 13/121

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Revize dohody o přidružení mezi EU a Mexikem

(stanovisko z vlastní iniciativy)

(2016/C 013/19)

| Zpravodaj: | José Isaías RODRÍGUEZ GARCÍA-CARO |
| --- | --- |
| Spoluzpravodaj: | Juan MORENO PRECIADO |

Zpravodaj:

José Isaías RODRÍGUEZ GARCÍA-CARO

Spoluzpravodaj:

Juan MORENO PRECIADO

Na plenárním zasedání 10. července 2014 se Evropský hospodářský a sociální výbor, v souladu s čl. 29 odst. 2 jednacího řádu, rozhodl vypracovat stanovisko z vlastní iniciativy k tématu

Revize dohody o přidružení mezi EU a Mexikem

(stanovisko z vlastní iniciativy).

Specializovaná sekce Vnější vztahy, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 16. července 2015.

Na 510. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 16. a 17. září 2015 (jednání dne 17. září 2015), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 92 hlasy pro, žádný z hlasů nebyl proti a 4 členové se zdrželi hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1. | Evropský hospodářský a sociální výbor (EHSV) má za to, že zvýšení dynamiky vztahů s Mexikem je zapotřebí provádět v rámci vztahů Evropské unie s Latinskou Amerikou a Karibikem a že spolu s čistě hospodářskými a obchodními hledisky je nutno zohlednit další souvislosti, jež na historické a kulturní úrovni sdílíme a jež mohou sloužit jako protiváha rostoucímu panamerickému a tichomořskému vlivu na tento světadíl. Mexiko a EU sdílejí v kontextu globalizace kulturní vztahy, společné jazyky a zejména hodnoty, které vytvářejí zvláštní propojení mezi jejich společnostmi, jež je nutno rozvíjet a prohlubovat a jež mají na mezinárodních fórech samozřejmě vést ke shodným přístupům. |
| --- | --- |

1.1.

Evropský hospodářský a sociální výbor (EHSV) má za to, že zvýšení dynamiky vztahů s Mexikem je zapotřebí provádět v rámci vztahů Evropské unie s Latinskou Amerikou a Karibikem a že spolu s čistě hospodářskými a obchodními hledisky je nutno zohlednit další souvislosti, jež na historické a kulturní úrovni sdílíme a jež mohou sloužit jako protiváha rostoucímu panamerickému a tichomořskému vlivu na tento světadíl. Mexiko a EU sdílejí v kontextu globalizace kulturní vztahy, společné jazyky a zejména hodnoty, které vytvářejí zvláštní propojení mezi jejich společnostmi, jež je nutno rozvíjet a prohlubovat a jež mají na mezinárodních fórech samozřejmě vést ke shodným přístupům.

| 1.2. | EHSV považuje za účinnější, aby se namísto nového začátku od nuly a vyjednávání zcela nové dohody provedl podrobný přezkum a rozšíření obsahu stávající dohody, které se budou zakládat na zkušenostech nabytých v průběhu patnácti let její platnosti. |
| --- | --- |

1.2.

EHSV považuje za účinnější, aby se namísto nového začátku od nuly a vyjednávání zcela nové dohody provedl podrobný přezkum a rozšíření obsahu stávající dohody, které se budou zakládat na zkušenostech nabytých v průběhu patnácti let její platnosti.

| 1.3. | EHSV považuje za nezbytné neprodleně zřídit smíšený poradní výbor složený z devíti či dvanácti zástupců EHSV a stejného počtu zástupců organizované mexické občanské společnosti. Smíšený poradní výbor musí být uznán řídícími orgány dohody, jimž má návrhy občanské společnosti předkládat. Smíšený poradní výbor bude mít poradní úlohu pro obecný obsah dohody, aniž je tím dotčena možnost zřídit jiné mechanismy zapojení pro specifická témata týkající se obchodu a udržitelného rozvoje. Zároveň požaduje, aby budoucí dohoda také zahrnovala výbor takovéto povahy. |
| --- | --- |

1.3.

EHSV považuje za nezbytné neprodleně zřídit smíšený poradní výbor složený z devíti či dvanácti zástupců EHSV a stejného počtu zástupců organizované mexické občanské společnosti. Smíšený poradní výbor musí být uznán řídícími orgány dohody, jimž má návrhy občanské společnosti předkládat. Smíšený poradní výbor bude mít poradní úlohu pro obecný obsah dohody, aniž je tím dotčena možnost zřídit jiné mechanismy zapojení pro specifická témata týkající se obchodu a udržitelného rozvoje. Zároveň požaduje, aby budoucí dohoda také zahrnovala výbor takovéto povahy.

| 1.4. | Nová dohoda by měla zahrnovat ustanovení, jímž by se po stranách dohody vyžadovalo, aby ratifikovaly a plnily úmluvy a rezoluce Mezinárodní organizace práce (MOP), pokud jde o zásady a základní sociální práva, jež zahrnují cíle MOP týkající se „důstojné práce“, a zejména pak Úmluvu Mezinárodní organizace práce č. 98 o provádění zásad práva odborově se organizovat a kolektivně vyjednávat. |
| --- | --- |

1.4.

Nová dohoda by měla zahrnovat ustanovení, jímž by se po stranách dohody vyžadovalo, aby ratifikovaly a plnily úmluvy a rezoluce Mezinárodní organizace práce (MOP), pokud jde o zásady a základní sociální práva, jež zahrnují cíle MOP týkající se „důstojné práce“, a zejména pak Úmluvu Mezinárodní organizace práce č. 98 o provádění zásad práva odborově se organizovat a kolektivně vyjednávat.

| 1.5. | V oblasti obchodu a investic je dále zapotřebí zlepšit určité aspekty stávající dohody, pokud jde o témata související s necelními překážkami, dohody pro vzájemnou podporu a ochranu investic a duševního vlastnictví, a rovněž třeba posílit spolupráci v daňové oblasti s cílem skoncovat s daňovými podvody a daňovými úniky. |
| --- | --- |

1.5.

V oblasti obchodu a investic je dále zapotřebí zlepšit určité aspekty stávající dohody, pokud jde o témata související s necelními překážkami, dohody pro vzájemnou podporu a ochranu investic a duševního vlastnictví, a rovněž třeba posílit spolupráci v daňové oblasti s cílem skoncovat s daňovými podvody a daňovými úniky.

| 1.6. | Měly by se znovu přehodnotit priority v oblasti spolupráce, aby se podpořily prvky zahrnuté ve strategickém partnerství, a to tak, aby byly vzájemně provázané a vytvářely prospěšné synergie, které se doposud ukázaly jako nedostatečné, protože jednotlivé projekty nebyly odpovídajícím způsobem propojeny. |
| --- | --- |

1.6.

Měly by se znovu přehodnotit priority v oblasti spolupráce, aby se podpořily prvky zahrnuté ve strategickém partnerství, a to tak, aby byly vzájemně provázané a vytvářely prospěšné synergie, které se doposud ukázaly jako nedostatečné, protože jednotlivé projekty nebyly odpovídajícím způsobem propojeny.

| 1.7. | EHSV chce konkrétně poukázat na tři oblasti, které považuje pro tuto posílenou spolupráci za prvořadé: lepší státní správa, vědecký a technologický výzkum a spolupráce v oblasti udržitelného rozvoje, změny klimatu a ochrany životního prostředí. |
| --- | --- |

1.7.

EHSV chce konkrétně poukázat na tři oblasti, které považuje pro tuto posílenou spolupráci za prvořadé: lepší státní správa, vědecký a technologický výzkum a spolupráce v oblasti udržitelného rozvoje, změny klimatu a ochrany životního prostředí.

| 2. | Vztahy mezi Evropskou unií a Mexikem v celkovém kontextu vztahů s Latinskou Amerikou |
| --- | --- |

2.

| 2.1. | Pouto mezi Evropou a Latinskou Amerikou a Karibikem vykazuje již po více než desetiletí jisté znaky únavy. Úkolem současných vedoucích činitelů na obou březích Atlantského oceánu je oživit jej a dodat mu novou dynamičnost. |
| --- | --- |

2.1.

Pouto mezi Evropou a Latinskou Amerikou a Karibikem vykazuje již po více než desetiletí jisté znaky únavy. Úkolem současných vedoucích činitelů na obou březích Atlantského oceánu je oživit jej a dodat mu novou dynamičnost.

| 2.2. | Latinská Amerika je zjevně ovlivňována vývojem na celém americkém světadíle, jakož i rostoucí vzájemnou závislostí tichomořských zemí, především co se týče Číny. Vztahy mezi Evropou a Latinskou Amerikou se nicméně udržují díky kulturním poutům, společným jazykům, hodnotám, které vytvářejí hluboké vazby mezi jejich společnostmi a díky nimž mohou ve složitém kontextu globalizace oba regiony těžit ze společných kulturních a historických kořenů, které přesahují pouhý rozměr obchodních cílů a hodnot. Proto by se mělo na hospodářské vztahy nahlížet jako na jeden z mnoha prvků ve vzájemných vztazích, nikoli jako na jejich hlavní jádro a ústřední motiv, ačkoli v jiných regionech světa jimi mohou být. |
| --- | --- |

2.2.

Latinská Amerika je zjevně ovlivňována vývojem na celém americkém světadíle, jakož i rostoucí vzájemnou závislostí tichomořských zemí, především co se týče Číny. Vztahy mezi Evropou a Latinskou Amerikou se nicméně udržují díky kulturním poutům, společným jazykům, hodnotám, které vytvářejí hluboké vazby mezi jejich společnostmi a díky nimž mohou ve složitém kontextu globalizace oba regiony těžit ze společných kulturních a historických kořenů, které přesahují pouhý rozměr obchodních cílů a hodnot. Proto by se mělo na hospodářské vztahy nahlížet jako na jeden z mnoha prvků ve vzájemných vztazích, nikoli jako na jejich hlavní jádro a ústřední motiv, ačkoli v jiných regionech světa jimi mohou být.

| 2.3. | Zároveň je patrné, že vztahy mezi Evropskou unií a Mexikem, přestože jde o strategického partnera, postoupily pomaleji než vztahy s jinými zeměmi a že lze zaznamenat jistou únavu, kvůli níž je více než kdy jindy nezbytně nutné vnést do debaty nové prvky a myšlenky, které umožní dát těmto vztahům nový náboj. |
| --- | --- |

2.3.

Zároveň je patrné, že vztahy mezi Evropskou unií a Mexikem, přestože jde o strategického partnera, postoupily pomaleji než vztahy s jinými zeměmi a že lze zaznamenat jistou únavu, kvůli níž je více než kdy jindy nezbytně nutné vnést do debaty nové prvky a myšlenky, které umožní dát těmto vztahům nový náboj.

3.   Předchozí kroky

| 3.1. | Význam Mexika pro Evropskou unii je mimo jiné dán těmito skutečnostmi: zaprvé má vysoký počet obyvatel (120 milionů), představuje 2 % celosvětového HDP a vykazuje HDP na obyvatele kolem 9 000 EUR, což z něj na celosvětové úrovni činí velmi významného obchodního partnera. Zadruhé patří k dohodě NAFTA, se vším co to z hospodářského a diplomatického hlediska znamená v souvislosti s globálními transatlantickými dohodami se Severní Amerikou a s Heiligendammským procesem, a zatřetí sdílí četné kulturní vazby, díky nimž může přínos Evropské unie přispět k úsilí mexické vlády vynaloženému na posílení sociálních struktur a vytvoření spravedlivější společnosti, v níž je možné pokojnější soužití. |
| --- | --- |

3.1.

Význam Mexika pro Evropskou unii je mimo jiné dán těmito skutečnostmi: zaprvé má vysoký počet obyvatel (120 milionů), představuje 2 % celosvětového HDP a vykazuje HDP na obyvatele kolem 9 000 EUR, což z něj na celosvětové úrovni činí velmi významného obchodního partnera. Zadruhé patří k dohodě NAFTA, se vším co to z hospodářského a diplomatického hlediska znamená v souvislosti s globálními transatlantickými dohodami se Severní Amerikou a s Heiligendammským procesem, a zatřetí sdílí četné kulturní vazby, díky nimž může přínos Evropské unie přispět k úsilí mexické vlády vynaloženému na posílení sociálních struktur a vytvoření spravedlivější společnosti, v níž je možné pokojnější soužití.

| 3.2. | Evropská unie a Mexiko podepsaly v roce 1997 dohodu o hospodářském partnerství, politické koordinaci a spolupráci, která vstoupila v platnost v roce 2000. Uvedená dohoda se zakládá na třech základních pilířích: na politickém dialogu, obchodu a spolupráci. |
| --- | --- |

3.2.

Evropská unie a Mexiko podepsaly v roce 1997 dohodu o hospodářském partnerství, politické koordinaci a spolupráci, která vstoupila v platnost v roce 2000. Uvedená dohoda se zakládá na třech základních pilířích: na politickém dialogu, obchodu a spolupráci.

| 3.3. | V říjnu roku 2008 Evropská rada schválila zavedení strategického partnerství mezi Mexikem a Evropskou unií a následně v květnu 2010 schválila společný prováděcí plán strategického partnerství, který obsahuje čtrnáct konkrétních kroků a iniciativ na mnohostranné úrovni, čtyři na regionální úrovni a dalších čtrnáct na úrovni dvoustranných vztahů. Aby se mohly tyto kroky uskutečnit, byla vytvořena řada mechanismů pro institucionalizovaný dialog mezi Mexikem a Evropskou unií, jako jsou například summity svolávané každé dva roky (které zahrnují Fórum pro dialog s občanskou společností), každoroční společný výbor, smíšený parlamentní výbor a až devět odvětvových dialogů ohledně témat od lidských práv, přes změnu klimatu až po kulturní záležitosti. |
| --- | --- |

3.3.

V říjnu roku 2008 Evropská rada schválila zavedení strategického partnerství mezi Mexikem a Evropskou unií a následně v květnu 2010 schválila společný prováděcí plán strategického partnerství, který obsahuje čtrnáct konkrétních kroků a iniciativ na mnohostranné úrovni, čtyři na regionální úrovni a dalších čtrnáct na úrovni dvoustranných vztahů. Aby se mohly tyto kroky uskutečnit, byla vytvořena řada mechanismů pro institucionalizovaný dialog mezi Mexikem a Evropskou unií, jako jsou například summity svolávané každé dva roky (které zahrnují Fórum pro dialog s občanskou společností), každoroční společný výbor, smíšený parlamentní výbor a až devět odvětvových dialogů ohledně témat od lidských práv, přes změnu klimatu až po kulturní záležitosti.

| 3.4. | Spolupráce mezi Mexikem a Evropskou unií probíhá v rámci těchto čtyř navzájem se doplňujících forem: dvoustranná spolupráce, pro niž byla v programovém období 2007–2013 stanovena tato prioritní témata: sociální soudržnost, udržitelné hospodářství a hospodářská soutěž a vzdělání a kultura. Zadruhé spolupráce na odvětvových tématech, jako jsou lidská práva a demokracie, nevládní aktéři, životní prostředí a jaderná bezpečnost, zdraví, migrace a azyl. Zatřetí aktivní účast Mexika v regionálních programech pro Latinskou Ameriku a Karibik jako celek. A konečně začtvrté přímé zapojení Mexika do dalších programů Společenství, jako je například sedmý rámcový program pro výzkum. |
| --- | --- |

3.4.

Spolupráce mezi Mexikem a Evropskou unií probíhá v rámci těchto čtyř navzájem se doplňujících forem: dvoustranná spolupráce, pro niž byla v programovém období 2007–2013 stanovena tato prioritní témata: sociální soudržnost, udržitelné hospodářství a hospodářská soutěž a vzdělání a kultura. Zadruhé spolupráce na odvětvových tématech, jako jsou lidská práva a demokracie, nevládní aktéři, životní prostředí a jaderná bezpečnost, zdraví, migrace a azyl. Zatřetí aktivní účast Mexika v regionálních programech pro Latinskou Ameriku a Karibik jako celek. A konečně začtvrté přímé zapojení Mexika do dalších programů Společenství, jako je například sedmý rámcový program pro výzkum.

| 3.5. | V nedávných letech bylo jak ze strany Mexika, tak ze strany Evropské unie opakovaně vysloveno, že je potřeba vzájemné vztahy, konkrétně v oblasti obchodu, zintenzivnit a rozšířit, trvalo se na tom, aby se prohloubila dohoda o volném obchodu platná od roku 1997 a posílila se spolupráce, jak na mnohostranné úrovni, tak na poli vztahů Evropské unie s Latinskou Amerikou a Karibikem jako celkem. |
| --- | --- |

3.5.

V nedávných letech bylo jak ze strany Mexika, tak ze strany Evropské unie opakovaně vysloveno, že je potřeba vzájemné vztahy, konkrétně v oblasti obchodu, zintenzivnit a rozšířit, trvalo se na tom, aby se prohloubila dohoda o volném obchodu platná od roku 1997 a posílila se spolupráce, jak na mnohostranné úrovni, tak na poli vztahů Evropské unie s Latinskou Amerikou a Karibikem jako celkem.

4.   Zhodnocení stávající situace

| 4.1. | Na počátku vládního období prezidenta Peña Nieta (prosinec 2012) podepsaly hlavní strany „Pakt pro Mexiko“ a vláda zahájila sérii reforem zaměřených na modernizaci hospodářství a státu s cílem podpořit dynamiku mexického hospodářství. Vitalita mexické ekonomiky však bude ohrožena, nebude-li úspěšně dokončen boj proti násilí a zavedeno plné dodržování lidských práv. Boj se zločineckými sítěmi za účelem omezení násilí, jež se v posledních letech v Mexiku vyostřilo, zatím nepřinesl kýžené výsledky, neboť i nadále často dochází k necílenému masovému vraždění, zmizení, unášení atd. V tomto smyslu je třeba rovněž zdůraznit, že na federální úrovni byla přijata řada opatření (národní program pro lidská práva, koordinace mezi místními, státními a federálními vládami, restrukturalizace státní policie a státních zastupitelství) s cílem odstranit chybějící koordinaci různých policejních služeb a zamezit případům policejní spolupráce či jejího zapojení do trestné činnosti. |
| --- | --- |

4.1.

Na počátku vládního období prezidenta Peña Nieta (prosinec 2012) podepsaly hlavní strany „Pakt pro Mexiko“ a vláda zahájila sérii reforem zaměřených na modernizaci hospodářství a státu s cílem podpořit dynamiku mexického hospodářství. Vitalita mexické ekonomiky však bude ohrožena, nebude-li úspěšně dokončen boj proti násilí a zavedeno plné dodržování lidských práv. Boj se zločineckými sítěmi za účelem omezení násilí, jež se v posledních letech v Mexiku vyostřilo, zatím nepřinesl kýžené výsledky, neboť i nadále často dochází k necílenému masovému vraždění, zmizení, unášení atd. V tomto smyslu je třeba rovněž zdůraznit, že na federální úrovni byla přijata řada opatření (národní program pro lidská práva, koordinace mezi místními, státními a federálními vládami, restrukturalizace státní policie a státních zastupitelství) s cílem odstranit chybějící koordinaci různých policejních služeb a zamezit případům policejní spolupráce či jejího zapojení do trestné činnosti.

| 4.2. | Z čistě obchodního hlediska lze dohodu z roku 1997 považovat za mírně přínosnou pro obě strany. Vzájemný obchod se v období 2003–2013 ztrojnásobil a Mexiko zvýšilo svůj podíl na vývozech z Evropské unie z 1 % na 1,7 % a Evropská unie v tomto období nadále vykazovala téměř neměnný přebytek vzájemné obchodní bilance, většinou ve výši 7 až 10 miliard EUR ročně. Mexiko je tak sedmnáctým nejvýznamnějším obchodním partnerem EU, přičemž dovozy představují 1 % celkových dovozů EU, a jak už bylo uvedeno, vývozy 1,7 % z celkových vývozů z EU; tyto údaje však jsou nižší než 2 procentní podíl Mexika na celosvětovém HDP a zároveň je Evropská unie pro Mexiko po Spojených státech amerických a Číně třetím nejvýznamnějším obchodním partnerem. |
| --- | --- |

4.2.

Z čistě obchodního hlediska lze dohodu z roku 1997 považovat za mírně přínosnou pro obě strany. Vzájemný obchod se v období 2003–2013 ztrojnásobil a Mexiko zvýšilo svůj podíl na vývozech z Evropské unie z 1 % na 1,7 % a Evropská unie v tomto období nadále vykazovala téměř neměnný přebytek vzájemné obchodní bilance, většinou ve výši 7 až 10 miliard EUR ročně. Mexiko je tak sedmnáctým nejvýznamnějším obchodním partnerem EU, přičemž dovozy představují 1 % celkových dovozů EU, a jak už bylo uvedeno, vývozy 1,7 % z celkových vývozů z EU; tyto údaje však jsou nižší než 2 procentní podíl Mexika na celosvětovém HDP a zároveň je Evropská unie pro Mexiko po Spojených státech amerických a Číně třetím nejvýznamnějším obchodním partnerem.

| 4.3. | Uskutečnily se také významné přímé investice, ať už ze strany Evropské unie v Mexiku (11,138 miliardy EUR jen za období 2008–2012), nebo ze strany Mexika v Evropské unii (především v odvětvích jako jsou cementárenství, telekomunikace a potravinářství). Obecně má Mexiko se všemi členskými zeměmi Evropské unie podepsané dvoustranné dohody o ochraně investic, a existuje dokonce i dvoustranná dohoda s Evropskou investiční bankou o investicích v Mexiku, která od roku 2000 umožnila poskytnutí úvěrových facilit ve výši 495 milionů EUR. V oblasti daňových podvodů však nebylo dosaženo dostatečného pokroku. |
| --- | --- |

4.3.

Uskutečnily se také významné přímé investice, ať už ze strany Evropské unie v Mexiku (11,138 miliardy EUR jen za období 2008–2012), nebo ze strany Mexika v Evropské unii (především v odvětvích jako jsou cementárenství, telekomunikace a potravinářství). Obecně má Mexiko se všemi členskými zeměmi Evropské unie podepsané dvoustranné dohody o ochraně investic, a existuje dokonce i dvoustranná dohoda s Evropskou investiční bankou o investicích v Mexiku, která od roku 2000 umožnila poskytnutí úvěrových facilit ve výši 495 milionů EUR. V oblasti daňových podvodů však nebylo dosaženo dostatečného pokroku.

| 4.4. | Tyto údaje o investicích jsou však dané tradiční mexickou politikou, která spočívá v tom, že se zahraničním investorům omezuje přístup ke strategickým odvětvím, jako jsou energetika nebo poštovní služby (zakotveno v mexické ústavě) nebo k telekomunikačním službám a pozemní přepravě cestujících. Mnohá z těchto pravidel se ruší prostřednictvím plánu rozvoje Mexika na období 2013–2018 za značného pokroku, který bude v budoucnu snad pokračovat a bude muset zohlednit názor mexické společnosti jako celku. |
| --- | --- |

4.4.

Tyto údaje o investicích jsou však dané tradiční mexickou politikou, která spočívá v tom, že se zahraničním investorům omezuje přístup ke strategickým odvětvím, jako jsou energetika nebo poštovní služby (zakotveno v mexické ústavě) nebo k telekomunikačním službám a pozemní přepravě cestujících. Mnohá z těchto pravidel se ruší prostřednictvím plánu rozvoje Mexika na období 2013–2018 za značného pokroku, který bude v budoucnu snad pokračovat a bude muset zohlednit názor mexické společnosti jako celku.

| 4.5. | Pokud jde o podporu a posílení mexické občanské společnosti, byla vyvinuta celá řada společných projektů, které sahají od vytvoření laboratoře sociální soudržnosti, přes četné projekty financované evropským nástrojem pro demokracii a lidská práva v oblasti rovnosti a ochrany dětí, až po patnáct projektů souvisejících s tzv. „nevládními aktéry“. Také byly vytvořeny iniciativy spjaté se zdravím obyvatelstva a s migrací a azylem. |
| --- | --- |

4.5.

Pokud jde o podporu a posílení mexické občanské společnosti, byla vyvinuta celá řada společných projektů, které sahají od vytvoření laboratoře sociální soudržnosti, přes četné projekty financované evropským nástrojem pro demokracii a lidská práva v oblasti rovnosti a ochrany dětí, až po patnáct projektů souvisejících s tzv. „nevládními aktéry“. Také byly vytvořeny iniciativy spjaté se zdravím obyvatelstva a s migrací a azylem.

| 4.6. | Na posílení hospodářské soutěže a ochranu životního prostředí byly vyvinuty iniciativy v rámci projektu v oblasti hospodářské soutěže a inovací (PROCEI), které mají pomoci mexickým malým a středním podnikům, jakož i různé odvětvové iniciativy v oblasti zemědělství a změny klimatu a jaderné bezpečnosti. Mexičtí výzkumníci a mexická výzkumná centra a univerzity mají zároveň přístup k programu Evropské unie Horizont 2020. |
| --- | --- |

4.6.

Na posílení hospodářské soutěže a ochranu životního prostředí byly vyvinuty iniciativy v rámci projektu v oblasti hospodářské soutěže a inovací (PROCEI), které mají pomoci mexickým malým a středním podnikům, jakož i různé odvětvové iniciativy v oblasti zemědělství a změny klimatu a jaderné bezpečnosti. Mexičtí výzkumníci a mexická výzkumná centra a univerzity mají zároveň přístup k programu Evropské unie Horizont 2020.

| 4.7. | V oblasti kultury byly vytvořeny zajímavé projekty v rámci 1. a 2. fáze Kulturního fondu Evropská unie-Mexiko, za mexickou stranu se jich jako hlavní zástupce účastnila Národní rada pro kulturu a umění (CONACULTA). |
| --- | --- |

4.7.

V oblasti kultury byly vytvořeny zajímavé projekty v rámci 1. a 2. fáze Kulturního fondu Evropská unie-Mexiko, za mexickou stranu se jich jako hlavní zástupce účastnila Národní rada pro kulturu a umění (CONACULTA).

| 4.8. | Někdy se vyskytly neshody při výkladu uplatňování zásad „soudržnosti a podmíněnosti“, jež Evropská unie podporuje ve svých dohodách s třetími zeměmi a regiony. Konkrétně „podmíněnost“ byla některými mexickými partnery vykládána jako „zasahování do vnitřních záležitostí“, zejména pokud jde o posilování demokracie a lidských práv a zacházení s původními společenstvími. EHSV se domnívá, že tyto aspekty nesmí zůstat v budoucím přezkumu dohody opomenuty. |
| --- | --- |

4.8.

Někdy se vyskytly neshody při výkladu uplatňování zásad „soudržnosti a podmíněnosti“, jež Evropská unie podporuje ve svých dohodách s třetími zeměmi a regiony. Konkrétně „podmíněnost“ byla některými mexickými partnery vykládána jako „zasahování do vnitřních záležitostí“, zejména pokud jde o posilování demokracie a lidských práv a zacházení s původními společenstvími. EHSV se domnívá, že tyto aspekty nesmí zůstat v budoucím přezkumu dohody opomenuty.

| 4.9. | Ve společném prováděcím plánu z roku 2010, kterým se rozvíjí strategické partnerství Mexiko-Evropská unie, se stanoví toto: „Mexiko a EU se zavazují posilovat prostor pro výměnu politických názorů v regionu, a to tím, že podnítí dialog mezi oběma regiony, zejména se Skupinou z Ria, na summitech představitelů států a vlád Latinské Ameriky, Karibiku a Evropské unie (ALCUE) a že podpoří trojstrannou spolupráci prostřednictvím projektu pro integraci a rozvoj Střední Ameriky. Mexiko a EU rovněž prozkoumají možnosti navázání trojstranné spolupráce s dalšími světovými regiony, například s Afrikou.“ |
| --- | --- |

4.9.

Ve společném prováděcím plánu z roku 2010, kterým se rozvíjí strategické partnerství Mexiko-Evropská unie, se stanoví toto: „Mexiko a EU se zavazují posilovat prostor pro výměnu politických názorů v regionu, a to tím, že podnítí dialog mezi oběma regiony, zejména se Skupinou z Ria, na summitech představitelů států a vlád Latinské Ameriky, Karibiku a Evropské unie (ALCUE) a že podpoří trojstrannou spolupráci prostřednictvím projektu pro integraci a rozvoj Střední Ameriky. Mexiko a EU rovněž prozkoumají možnosti navázání trojstranné spolupráce s dalšími světovými regiony, například s Afrikou.“

| 4.10. | Vzhledem k tomu, že jde o zemi s dostatečně vysokým HDP, existuje reálná možnost, že by Mexiko mohlo přestat dostávat pomoc na dvoustrannou spolupráci, kterou Evropská komise uděluje méně rozvinutým zemím. |
| --- | --- |

4.10.

Vzhledem k tomu, že jde o zemi s dostatečně vysokým HDP, existuje reálná možnost, že by Mexiko mohlo přestat dostávat pomoc na dvoustrannou spolupráci, kterou Evropská komise uděluje méně rozvinutým zemím.

| 4.11. | Z analýzy zápisů z mnoha zasedání institucí zřízených pro jednání s mexickými protějšky jak na úrovni Evropské komise a Evropského parlamentu, tak na úrovni samotného EHSV nevyplývají žádné konkrétní výsledky, které by umožnily učinit závěr, že toto strategické partnerství přináší hmatatelné výsledky, které by odpovídaly jeho politickému významu. V těchto zápisech se opakuje diplomatický jazyk, který odráží skutečnost, že se případné drobné názorové neshody neřeší do hloubky, ani nevznikají žádné přesné pokyny, aby bylo možno uvedené strategické partnerství intenzivněji rozvinout. |
| --- | --- |

4.11.

Z analýzy zápisů z mnoha zasedání institucí zřízených pro jednání s mexickými protějšky jak na úrovni Evropské komise a Evropského parlamentu, tak na úrovni samotného EHSV nevyplývají žádné konkrétní výsledky, které by umožnily učinit závěr, že toto strategické partnerství přináší hmatatelné výsledky, které by odpovídaly jeho politickému významu. V těchto zápisech se opakuje diplomatický jazyk, který odráží skutečnost, že se případné drobné názorové neshody neřeší do hloubky, ani nevznikají žádné přesné pokyny, aby bylo možno uvedené strategické partnerství intenzivněji rozvinout.

| 4.12. | Vyjednávání o transatlantickém obchodním a investičním partnerství mezi Spojenými státy americkými a Evropskou unií (Trasatlantic Trade and Investment Partnership, TTIP) bude mít nevyhnutelné důsledky pro vztahy v Severní Americe, ať už pro EU nebo pro celý region. |
| --- | --- |

4.12.

Vyjednávání o transatlantickém obchodním a investičním partnerství mezi Spojenými státy americkými a Evropskou unií (Trasatlantic Trade and Investment Partnership, TTIP) bude mít nevyhnutelné důsledky pro vztahy v Severní Americe, ať už pro EU nebo pro celý region.

| 4.13. | Jak již v roce 2012 poukázal komisař pro obchod Karel DE GUCHT (1), přestože Mexiko a EU uzavřely v roce 1997 průkopnickou dohodu o volném obchodu, v dohodách uzavřených později s mnoha dalšími americkými zeměmi i se zeměmi ve zbytku světa se vylepšily a prohloubily koncepty uvedené v první dohodě, takže hrozí, že dohoda s Mexikem je zastaralá a nepřispívá k tomu, aby bylo Mexiko nadále z politického, obchodního a strategického hlediska přednostním partnerem Evropské unie. Od tohoto prohlášení nedošlo téměř k žádným skutečným pokrokům, které by platné dohody vylepšily, a to ani v čistě obchodní a hospodářské rovině. |
| --- | --- |

4.13.

Jak již v roce 2012 poukázal komisař pro obchod Karel DE GUCHT (1), přestože Mexiko a EU uzavřely v roce 1997 průkopnickou dohodu o volném obchodu, v dohodách uzavřených později s mnoha dalšími americkými zeměmi i se zeměmi ve zbytku světa se vylepšily a prohloubily koncepty uvedené v první dohodě, takže hrozí, že dohoda s Mexikem je zastaralá a nepřispívá k tomu, aby bylo Mexiko nadále z politického, obchodního a strategického hlediska přednostním partnerem Evropské unie. Od tohoto prohlášení nedošlo téměř k žádným skutečným pokrokům, které by platné dohody vylepšily, a to ani v čistě obchodní a hospodářské rovině.

5.   Zapojení občanské společnosti

| 5.1. | EHSV považuje za nutné, aby orgány obou stran dohody v rámci vyjednávání o její modernizaci přijaly vytvoření smíšeného poradního výboru, jenž bude tvořen stejným počtem zástupců EHSV a mexické občanské společnosti a může do tohoto procesu vnést větší dynamičnost. |
| --- | --- |

5.1.

EHSV považuje za nutné, aby orgány obou stran dohody v rámci vyjednávání o její modernizaci přijaly vytvoření smíšeného poradního výboru, jenž bude tvořen stejným počtem zástupců EHSV a mexické občanské společnosti a může do tohoto procesu vnést větší dynamičnost.

| 5.2. | „Demokratická“ doložka vzbudila očekávání a zájem četných mexických i evropských organizací podílet se na sledování provádění globální dohody. Společný výbor vytvořený mexickou vládou a Evropskou komisí se rozhodl svolat fórum pro dialog orgánů a občanské společnosti Mexika a Evropské unie, aby těmto požadavkům vyhověl. |
| --- | --- |

5.2.

„Demokratická“ doložka vzbudila očekávání a zájem četných mexických i evropských organizací podílet se na sledování provádění globální dohody. Společný výbor vytvořený mexickou vládou a Evropskou komisí se rozhodl svolat fórum pro dialog orgánů a občanské společnosti Mexika a Evropské unie, aby těmto požadavkům vyhověl.

| 5.3. | První fórum se uskutečnilo v listopadu 2002 v Bruselu a zúčastnily se ho přes dvě stovky podnikatelských, odborářských a nevládních organizací a různých sdružení. Přítomen byl i EHSV. Od té doby se uskutečnilo pět fór, pořádají se střídavě v Mexiku a v Evropě. Na všech fórech se předkládaly žádosti orgánům globální dohody, které si je sice zaznamenaly, ale až na jednotlivé výjimky je nikdy nebraly v potaz. |
| --- | --- |

5.3.

První fórum se uskutečnilo v listopadu 2002 v Bruselu a zúčastnily se ho přes dvě stovky podnikatelských, odborářských a nevládních organizací a různých sdružení. Přítomen byl i EHSV. Od té doby se uskutečnilo pět fór, pořádají se střídavě v Mexiku a v Evropě. Na všech fórech se předkládaly žádosti orgánům globální dohody, které si je sice zaznamenaly, ale až na jednotlivé výjimky je nikdy nebraly v potaz.

Mezi žádostmi, které byly na těchto fórech opakovány nejčastěji, je třeba vyzdvihnout požadavek na institucionalizaci tohoto dialogu mezi orgány a občanskou společností obou stran; navrhovalo se mimo jiné, aby se fórum stabilně pořádalo každé dva roky, aby se vytvořila sociální observatoř a zřídil se smíšený poradní výbor.

| 5.4. | Fórum se pořádalo poměrně pravidelně, ale ne tak často, jak bylo požadováno. Například 6. fórum, které se mělo uskutečnit v září 2014, se dosud neuskutečnilo. |
| --- | --- |

5.4.

Fórum se pořádalo poměrně pravidelně, ale ne tak často, jak bylo požadováno. Například 6. fórum, které se mělo uskutečnit v září 2014, se dosud neuskutečnilo.

| 5.5. | Sociální observatoř, jejíž vytvoření orgány zpočátku přijaly, dosud nebyla zřízena a nestanovily se její cíle a složení. Některé organizace mexické občanské společnosti ji považují za nástroj, jehož pomocí mohou občané hodnotit globální dohodu, a omezují ji pouze na mexický prostor, tj. bez evropské účasti. |
| --- | --- |

5.5.

Sociální observatoř, jejíž vytvoření orgány zpočátku přijaly, dosud nebyla zřízena a nestanovily se její cíle a složení. Některé organizace mexické občanské společnosti ji považují za nástroj, jehož pomocí mohou občané hodnotit globální dohodu, a omezují ji pouze na mexický prostor, tj. bez evropské účasti.

| 5.6. | V Mexiku neexistuje hospodářský a sociální výbor na celostátní úrovni (v některých federálních státech však hospodářské a sociální výbory existují), který by mohl být přirozeným protějškem EHSV Evropské unie. Na žádost různých sociálních odvětví se před několika lety vypracoval legislativní návrh na jeho vytvoření, který však neuspěl. Několik organizací a subjektů i některé hospodářské a sociální výbory jednotlivých federálních států v rámci probíhajících sociálních reforem opakovaně požadovaly, aby se tento projekt znovu oživil. |
| --- | --- |

5.6.

V Mexiku neexistuje hospodářský a sociální výbor na celostátní úrovni (v některých federálních státech však hospodářské a sociální výbory existují), který by mohl být přirozeným protějškem EHSV Evropské unie. Na žádost různých sociálních odvětví se před několika lety vypracoval legislativní návrh na jeho vytvoření, který však neuspěl. Několik organizací a subjektů i některé hospodářské a sociální výbory jednotlivých federálních států v rámci probíhajících sociálních reforem opakovaně požadovaly, aby se tento projekt znovu oživil.

| 5.7. | EHSV v předchozích stanoviscích i při své komunikaci s orgány obdobné návrhy podpořil, aby se zlepšilo zapojení občanské společnosti do provádění dohody. Ve stanovisku EHSV k tématu Vztahy mezi Evropskou unií a Mexikem
   (2) z roku 2006 se požadovala institucionalizace dialogu s občanskou společností a poukazovalo se na ustanovení článku 49 dohody, jímž se umožňuje „vytvořit jakýkoli jiný výbor nebo orgán“, tedy i vytvořit smíšený poradní výbor. |
| --- | --- |

5.7.

EHSV v předchozích stanoviscích i při své komunikaci s orgány obdobné návrhy podpořil, aby se zlepšilo zapojení občanské společnosti do provádění dohody. Ve stanovisku EHSV k tématu Vztahy mezi Evropskou unií a Mexikem
   (2) z roku 2006 se požadovala institucionalizace dialogu s občanskou společností a poukazovalo se na ustanovení článku 49 dohody, jímž se umožňuje „vytvořit jakýkoli jiný výbor nebo orgán“, tedy i vytvořit smíšený poradní výbor.

| 5.8. | Pokud jde o případné zřízení mexického hospodářského a sociálního výboru, EHSV prohlásil, že vytvoření obdobného orgánu v Mexiku by bylo pro společné sledování vztahů EU-Mexiko prospěšné, ale že bude respektovat rozhodnutí mexické občanské společnosti a mexických orgánů v tomto ohledu. |
| --- | --- |

5.8.

Pokud jde o případné zřízení mexického hospodářského a sociálního výboru, EHSV prohlásil, že vytvoření obdobného orgánu v Mexiku by bylo pro společné sledování vztahů EU-Mexiko prospěšné, ale že bude respektovat rozhodnutí mexické občanské společnosti a mexických orgánů v tomto ohledu.

6.   Vyhlídky a možné orientace do budoucna

| 6.1. | „Bruselské prohlášení“ ze summitu EU-CELAC ze dne 10. a 11. června 2015 poukázalo na významný pokrok, jehož bylo dosaženo za účelem modernizace dohody mezi EU a Mexikem, a tedy za účelem zahájení vyjednávání v co nejkratším čase. EHSV si přeje, aby k podpisu nové dohody došlo na základě přezkumu a rozšíření stávající dohody, aby se zanalyzovaly silné i slabé stránky dosavadních vztahů mezi EU a Mexikem, využily se zkušenosti nabyté s dohodami o partnerství podepsanými mezi Evropskou unií a různými zeměmi světa v posledních letech a aby zároveň tato rozšířená dohoda posloužila jako dynamizační prvek vztahů mezi Evropskou unií a celým souborem zemí Latinské Ameriky a Karibiku. |
| --- | --- |

6.1.

„Bruselské prohlášení“ ze summitu EU-CELAC ze dne 10. a 11. června 2015 poukázalo na významný pokrok, jehož bylo dosaženo za účelem modernizace dohody mezi EU a Mexikem, a tedy za účelem zahájení vyjednávání v co nejkratším čase. EHSV si přeje, aby k podpisu nové dohody došlo na základě přezkumu a rozšíření stávající dohody, aby se zanalyzovaly silné i slabé stránky dosavadních vztahů mezi EU a Mexikem, využily se zkušenosti nabyté s dohodami o partnerství podepsanými mezi Evropskou unií a různými zeměmi světa v posledních letech a aby zároveň tato rozšířená dohoda posloužila jako dynamizační prvek vztahů mezi Evropskou unií a celým souborem zemí Latinské Ameriky a Karibiku.

| 6.2. | EHSV je si vědom, že mexická vláda a orgány Společenství nesdílejí stejný názor na to, jakou roli má v tomto procesu sehrát občanská společnost. Když se nedá prostor k vyjádření názorů občanské společnosti organizovanou formou, mohou se vyskytnout alternativní projevy s populistickým záměrem. |
| --- | --- |

6.2.

EHSV je si vědom, že mexická vláda a orgány Společenství nesdílejí stejný názor na to, jakou roli má v tomto procesu sehrát občanská společnost. Když se nedá prostor k vyjádření názorů občanské společnosti organizovanou formou, mohou se vyskytnout alternativní projevy s populistickým záměrem.

| 6.3. | Revidovaná dohoda by měla zahrnovat ustanovení, jímž by se po stranách dohody vyžadovalo, aby ratifikovaly a plnily úmluvy a rezoluce Mezinárodní organizace práce (MOP), pokud jde o základní sociální práva, jež zahrnují cíle MOP týkající se „důstojné práce“. |
| --- | --- |

6.3.

Revidovaná dohoda by měla zahrnovat ustanovení, jímž by se po stranách dohody vyžadovalo, aby ratifikovaly a plnily úmluvy a rezoluce Mezinárodní organizace práce (MOP), pokud jde o základní sociální práva, jež zahrnují cíle MOP týkající se „důstojné práce“.

| 6.4. | Mexiko doposud neratifikovalo Úmluvu Mezinárodní organizace práce č. 98 (3) o provádění zásad práva organizovat se a kolektivně vyjednávat. Ratifikace této významné úmluvy a příslušná úprava právních předpisů v této oblasti by zabránily rozšířené praxi tzv. „ochranných smluv“, které maří dialog mezi pracujícími a podnikateli, a všechny mexické i zahraniční podniky by musely povinně dodržovat mezinárodní pracovní standardy. |
| --- | --- |

6.4.

Mexiko doposud neratifikovalo Úmluvu Mezinárodní organizace práce č. 98 (3) o provádění zásad práva organizovat se a kolektivně vyjednávat. Ratifikace této významné úmluvy a příslušná úprava právních předpisů v této oblasti by zabránily rozšířené praxi tzv. „ochranných smluv“, které maří dialog mezi pracujícími a podnikateli, a všechny mexické i zahraniční podniky by musely povinně dodržovat mezinárodní pracovní standardy.

| 6.5. | Spolu s těmito aspekty souvisejícími s pracovní problematikou by se měly v oblasti obchodu a investic zvážit i aspekty související s necelními překážkami, režimem ochrany investic a ochranou duševního vlastnictví, je třeba rovněž posílit spolupráci v daňové oblasti s cílem skoncovat s daňovými podvody a daňovými úniky. |
| --- | --- |

6.5.

Spolu s těmito aspekty souvisejícími s pracovní problematikou by se měly v oblasti obchodu a investic zvážit i aspekty související s necelními překážkami, režimem ochrany investic a ochranou duševního vlastnictví, je třeba rovněž posílit spolupráci v daňové oblasti s cílem skoncovat s daňovými podvody a daňovými úniky.

| 6.5.1. | V souvislosti se slučitelností se stávajícími ustanoveními v členských státech EU by bylo vhodné uzavřít s EU obecnou dohodu o investicích, jíž by se nahradily dvoustranné dohody, které Mexiko dříve podepsalo s mnoha členskými zeměmi EU. |
| --- | --- |

6.5.1.

V souvislosti se slučitelností se stávajícími ustanoveními v členských státech EU by bylo vhodné uzavřít s EU obecnou dohodu o investicích, jíž by se nahradily dvoustranné dohody, které Mexiko dříve podepsalo s mnoha členskými zeměmi EU.

| 6.5.2. | Mexiko vynaložilo velké zákonodárné úsilí, aby zlepšilo ochranu práv duševního vlastnictví; tyto zákony však dosud nebyly účinně uvedeny do praxe, je zapotřebí vytvořit postupy pro jejich účinné uplatňování, především v oblasti ochrany obchodních značek vůči falšování. |
| --- | --- |

6.5.2.

Mexiko vynaložilo velké zákonodárné úsilí, aby zlepšilo ochranu práv duševního vlastnictví; tyto zákony však dosud nebyly účinně uvedeny do praxe, je zapotřebí vytvořit postupy pro jejich účinné uplatňování, především v oblasti ochrany obchodních značek vůči falšování.

| 6.5.3. | Co se týče necelních překážek, Mexiko zahraničním vlastníkům neumožňuje registraci zeměpisných označení uznaných na úrovni EU, což například Kolumbie a Peru díky dohodám s EU umožňují. U mnohých produktů ze Společenství tak je velmi obtížné zvýšit prodej. |
| --- | --- |

6.5.3.

Co se týče necelních překážek, Mexiko zahraničním vlastníkům neumožňuje registraci zeměpisných označení uznaných na úrovni EU, což například Kolumbie a Peru díky dohodám s EU umožňují. U mnohých produktů ze Společenství tak je velmi obtížné zvýšit prodej.

| 6.6. | Mexická strana také poukázala na to, že je zapotřebí hledat způsoby, jak zlepšit přístup mexických zemědělských produktů na trhy Společenství, s cílem napomoci snížit stávající vysoký schodek vzájemné obchodní bilance. |
| --- | --- |

6.6.

Mexická strana také poukázala na to, že je zapotřebí hledat způsoby, jak zlepšit přístup mexických zemědělských produktů na trhy Společenství, s cílem napomoci snížit stávající vysoký schodek vzájemné obchodní bilance.

| 6.7. | Zapojení organizované občanské společnosti Mexika a Evropské unie je obzvláště důležité pro uspokojivý rozvoj prvků vzájemné spolupráce mezi stranami zahrnutými v dohodách. Měly by se v rámci dostupných finančních prostředků znovu přehodnotit priority v této oblasti, tak aby byly vzájemně provázané a vytvářely prospěšné synergie, které se doposud ukázaly jako nedostatečné, protože jednotlivé projekty nebyly odpovídajícím způsobem propojeny. |
| --- | --- |

6.7.

Zapojení organizované občanské společnosti Mexika a Evropské unie je obzvláště důležité pro uspokojivý rozvoj prvků vzájemné spolupráce mezi stranami zahrnutými v dohodách. Měly by se v rámci dostupných finančních prostředků znovu přehodnotit priority v této oblasti, tak aby byly vzájemně provázané a vytvářely prospěšné synergie, které se doposud ukázaly jako nedostatečné, protože jednotlivé projekty nebyly odpovídajícím způsobem propojeny.

| 6.8. | EHSV chce konkrétně poukázat na tři oblasti, které považuje pro toto zapojení za prvořadé: lepší státní správa, vědecký a technologický výzkum a spolupráce v oblasti udržitelného rozvoje a životního prostředí. |
| --- | --- |

6.8.

EHSV chce konkrétně poukázat na tři oblasti, které považuje pro toto zapojení za prvořadé: lepší státní správa, vědecký a technologický výzkum a spolupráce v oblasti udržitelného rozvoje a životního prostředí.

| 6.8.1. | Lepší státní správa musí být nepochybně ústředním bodem politiky spolupráce. Je nutné, aby Mexiko postupně začlenilo četné „osvědčené postupy“, které jsou v této oblasti k dispozici, a přizpůsobilo je svým podmínkám, tak aby se systematizovala činnost občanské společnosti a umožnila se její konsolidace a účinná organizace, aby se mohla stát součástí tradiční politické moci v Mexiku a mohla pomáhat s lepším dodržováním lidských práv v zemi. |
| --- | --- |

6.8.1.

Lepší státní správa musí být nepochybně ústředním bodem politiky spolupráce. Je nutné, aby Mexiko postupně začlenilo četné „osvědčené postupy“, které jsou v této oblasti k dispozici, a přizpůsobilo je svým podmínkám, tak aby se systematizovala činnost občanské společnosti a umožnila se její konsolidace a účinná organizace, aby se mohla stát součástí tradiční politické moci v Mexiku a mohla pomáhat s lepším dodržováním lidských práv v zemi.

| 6.8.2. | V oblasti vědeckého a technologického výzkumu je zapotřebí podporovat zapojení mexických univerzit a výzkumníků do programů Evropské unie pro výzkum a vývoj, jako je Horizont 2020, přičemž se má brát zřetel zejména na odvětví upřednostněná ve strategickém partnerství, jako by mohlo být zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se jí, aby se k těmto odvětvím hledaly společné postoje. V tomto ohledu by se mohlo zvážit obnovení Fondu pro mezinárodní spolupráci ve vědě a technologii Evropská unie-Mexiko (FONCICYT), který platil do roku 2011. |
| --- | --- |

6.8.2.

V oblasti vědeckého a technologického výzkumu je zapotřebí podporovat zapojení mexických univerzit a výzkumníků do programů Evropské unie pro výzkum a vývoj, jako je Horizont 2020, přičemž se má brát zřetel zejména na odvětví upřednostněná ve strategickém partnerství, jako by mohlo být zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se jí, aby se k těmto odvětvím hledaly společné postoje. V tomto ohledu by se mohlo zvážit obnovení Fondu pro mezinárodní spolupráci ve vědě a technologii Evropská unie-Mexiko (FONCICYT), který platil do roku 2011.

| 6.8.3. | V oblasti udržitelného rozvoje a životního prostředí se mohou vedle konkrétních projektů souvisejících s přizpůsobením změně klimatu zřídit další konkrétní projekty pro oblasti jako snižování emisí znečišťujících ovzduší, minimalizace vypouštění odpadních vod a znečištění podzemních vod a nakládání s odpady všeho druhu a jejich recyklace. |
| --- | --- |

6.8.3.

V oblasti udržitelného rozvoje a životního prostředí se mohou vedle konkrétních projektů souvisejících s přizpůsobením změně klimatu zřídit další konkrétní projekty pro oblasti jako snižování emisí znečišťujících ovzduší, minimalizace vypouštění odpadních vod a znečištění podzemních vod a nakládání s odpady všeho druhu a jejich recyklace.

| 6.8.4. | EHSV má za to, že jak na úrovni vrcholných představitelů Mexika, vrcholných představitelů Evropské unie a parlamentních orgánů, tak na úrovni zástupců občanské společnosti existují dostatečné nástroje, aby se mohly mnohé z těchto iniciativ uvést do chodu, aniž by se muselo čekat, až přinese své plody nově podepsaná dohoda. Závěry vrcholné schůzky mezi Evropskou unií, Latinskou Amerikou a Karibikem a mezi Evropskou unií a Mexikem v červnu 2015, jakož i závěry XIX. schůze smíšené parlamentní komise EU-Mexiko (7. až 9. července 2015) jsou příležitostí pro rozvoj těchto iniciativ na regionální úrovni, přičemž Mexiko musí být jedním z hlavních pilířů. |
| --- | --- |

6.8.4.

EHSV má za to, že jak na úrovni vrcholných představitelů Mexika, vrcholných představitelů Evropské unie a parlamentních orgánů, tak na úrovni zástupců občanské společnosti existují dostatečné nástroje, aby se mohly mnohé z těchto iniciativ uvést do chodu, aniž by se muselo čekat, až přinese své plody nově podepsaná dohoda. Závěry vrcholné schůzky mezi Evropskou unií, Latinskou Amerikou a Karibikem a mezi Evropskou unií a Mexikem v červnu 2015, jakož i závěry XIX. schůze smíšené parlamentní komise EU-Mexiko (7. až 9. července 2015) jsou příležitostí pro rozvoj těchto iniciativ na regionální úrovni, přičemž Mexiko musí být jedním z hlavních pilířů.

V Bruselu dne 17. září 2015.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  Karel de Gucht, komisař pro obchod, „Open for business: The European Union’s relations with Mexico in a changing world“ (Vstřícní k podnikání: Vztahy Evropské unie a Mexika v měnícím se světě), proslov přednesený před EU Chambers/ProMEXICO, Ciudad de México, 12. prosince 2012.

1

(2)  Úř. věst. C 88, 11.4.2006, s. 85.

2

(3)  V dubnu 2015 ratifikovalo Mexiko úmluvu Mezinárodní organizace práce č. 138 o nejnižším věku pro vstup do zaměstnání.

3

---

| 15.1.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 13/128 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 13/128

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Zemědělství, venkovské oblasti a udržitelný rozvoj v zemích Východního partnerství

(stanovisko z vlastní iniciativy)

(2016/C 013/20)

| Zpravodajka: | Diljana SLAVOVA |
| --- | --- |

Zpravodajka:

Diljana SLAVOVA

Na 504. plenárním zasedání ve dnech 21. a 22. ledna 2015 se Evropský hospodářský a sociální výbor, v souladu s čl. 29 odst. 2 jednacího řádu, rozhodl vypracovat stanovisko z vlastní iniciativy k tématu

Zemědělství, venkovské oblasti a udržitelný rozvoj v zemích Východního partnerství

(stanovisko z vlastní iniciativy).

Specializovaná sekce Vnější vztahy, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 16. července 2015.

Na 510. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 16. a 17. září 2015 (jednání dne 16. září 2015), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 217 hlasy pro, 6 členů se zdrželo hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1. | EU by si měla budovat pevné partnerství se svými sousedy. Musíme zintenzívnit procesy spolupráce a přidružení se zeměmi v našem sousedství, aby se dále posílily naše hospodářské a politické vazby (1). Události v zemích ve východní Evropě a v oblasti jižního Kavkazu mají dopad na EU. S tím, jak se EU rozšířila, se tyto země dostaly do bližšího sousedství a jejich bezpečnost, stabilita a prosperita ovlivňuje bezpečnost, stabilitu a prosperitu EU. Těsnější spolupráce mezi EU a východoevropskými partnery – Arménií, Ázerbájdžánem, Běloruskem, Gruzií, Moldavskem a Ukrajinou (a spolupráce mezi nimi navzájem) – má prvořadý význam pro vnější vztahy EU. |
| --- | --- |

1.1.

EU by si měla budovat pevné partnerství se svými sousedy. Musíme zintenzívnit procesy spolupráce a přidružení se zeměmi v našem sousedství, aby se dále posílily naše hospodářské a politické vazby (1). Události v zemích ve východní Evropě a v oblasti jižního Kavkazu mají dopad na EU. S tím, jak se EU rozšířila, se tyto země dostaly do bližšího sousedství a jejich bezpečnost, stabilita a prosperita ovlivňuje bezpečnost, stabilitu a prosperitu EU. Těsnější spolupráce mezi EU a východoevropskými partnery – Arménií, Ázerbájdžánem, Běloruskem, Gruzií, Moldavskem a Ukrajinou (a spolupráce mezi nimi navzájem) – má prvořadý význam pro vnější vztahy EU.

| 1.2. | EU je odhodlána podporovat růst a stabilitu v zemích Východního partnerství, přičemž si je vědoma důležitosti zemědělství a dodavatelských a odběratelských odvětví pro zachování venkovských oblastí a pro jejich socioekonomický rozvoj. |
| --- | --- |

1.2.

EU je odhodlána podporovat růst a stabilitu v zemích Východního partnerství, přičemž si je vědoma důležitosti zemědělství a dodavatelských a odběratelských odvětví pro zachování venkovských oblastí a pro jejich socioekonomický rozvoj.

| 1.3. | Pro šest zemí Východního partnerství zůstává hlavní prioritou jejich hospodářský rozvoj díky pohybu kapitálu, zboží, osob a know-how. Toho lze dosáhnout pouze v bezpečných podmínkách, které jsou základním předpokladem pro udržitelný rozvoj, a potíráním velmi rozšířené korupce. |
| --- | --- |

1.3.

Pro šest zemí Východního partnerství zůstává hlavní prioritou jejich hospodářský rozvoj díky pohybu kapitálu, zboží, osob a know-how. Toho lze dosáhnout pouze v bezpečných podmínkách, které jsou základním předpokladem pro udržitelný rozvoj, a potíráním velmi rozšířené korupce.

| 1.4. | EHSV podporuje diverzifikaci venkovských oblastí v zemích Východního partnerství, jež by mohla přinést další zdroj příjmů díky alternativním činnostem a možnost zvýšení zaměstnanosti. |
| --- | --- |

1.4.

EHSV podporuje diverzifikaci venkovských oblastí v zemích Východního partnerství, jež by mohla přinést další zdroj příjmů díky alternativním činnostem a možnost zvýšení zaměstnanosti.

| 1.5. | EHSV podporuje Evropskou komisi v jejím úsilí navázat se všemi partnerskými zeměmi trvalý dialog o zemědělství a rozvoji venkova a je připraven podílet se na provádění politik a souvisejících reforem ve všech zemích, které chtějí ze zemědělství a rozvoje venkova učinit jednu z ústředních oblastí své spolupráce s EU. Většina investic EU by měla směřovat do zemí, jež zemědělství a rozvoji venkova připisují prvořadý význam. |
| --- | --- |

1.5.

EHSV podporuje Evropskou komisi v jejím úsilí navázat se všemi partnerskými zeměmi trvalý dialog o zemědělství a rozvoji venkova a je připraven podílet se na provádění politik a souvisejících reforem ve všech zemích, které chtějí ze zemědělství a rozvoje venkova učinit jednu z ústředních oblastí své spolupráce s EU. Většina investic EU by měla směřovat do zemí, jež zemědělství a rozvoji venkova připisují prvořadý význam.

| 1.6. | EHSV požaduje, aby EU zemím Východního partnerství pomáhala s přípravou dlouhodobých strategií v oblasti zemědělství a rozvoje venkova ve spolupráci se všemi relevantními zainteresovanými stranami a při budování nezbytné institucionální kapacity na celostátní a místní úrovni. |
| --- | --- |

1.6.

EHSV požaduje, aby EU zemím Východního partnerství pomáhala s přípravou dlouhodobých strategií v oblasti zemědělství a rozvoje venkova ve spolupráci se všemi relevantními zainteresovanými stranami a při budování nezbytné institucionální kapacity na celostátní a místní úrovni.

| 1.7. | EHSV žádá, aby byl striktně uplatňován důkladný monitorovací systém v návaznosti na čerpání prostředků, jež EU přidělila zemím Východního partnerství. |
| --- | --- |

1.7.

EHSV žádá, aby byl striktně uplatňován důkladný monitorovací systém v návaznosti na čerpání prostředků, jež EU přidělila zemím Východního partnerství.

| 1.8. | EHSV vyzývá ke strategické modernizaci zemědělství v zemích Východního partnerství, která povede k navýšení udržitelné domácí produkce bezpečných potravin. EHSV se domnívá, že by EU měla zemím Východního partnerství i nadále výrazně pomáhat při zvyšování sanitárních a fytosanitárních norem jejich produktů a koncipování vlastních programů rozvoje venkova. Doufá, že bude řádně provedena prohloubená a komplexní dohoda o volném obchodu a že v tomto ohledu bude rovněž účinná. |
| --- | --- |

1.8.

EHSV vyzývá ke strategické modernizaci zemědělství v zemích Východního partnerství, která povede k navýšení udržitelné domácí produkce bezpečných potravin. EHSV se domnívá, že by EU měla zemím Východního partnerství i nadále výrazně pomáhat při zvyšování sanitárních a fytosanitárních norem jejich produktů a koncipování vlastních programů rozvoje venkova. Doufá, že bude řádně provedena prohloubená a komplexní dohoda o volném obchodu a že v tomto ohledu bude rovněž účinná.

| 1.9. | EHSV přikládá mimořádný význam Evropskému programu sousedství pro zemědělství a rozvoj venkova (ENPARD), který byl spuštěn na podporu tohoto odvětví, a doufá, že tento program spolu s probíhajícími či plánovanými programy v jiných zemích přinese udržitelný pokrok v zemědělství a zlepšení životních podmínek ve venkovských oblastech celého regionu Východního partnerství. |
| --- | --- |

1.9.

EHSV přikládá mimořádný význam Evropskému programu sousedství pro zemědělství a rozvoj venkova (ENPARD), který byl spuštěn na podporu tohoto odvětví, a doufá, že tento program spolu s probíhajícími či plánovanými programy v jiných zemích přinese udržitelný pokrok v zemědělství a zlepšení životních podmínek ve venkovských oblastech celého regionu Východního partnerství.

| 1.10. | EHSV jednoznačně prohlašuje, že je ochoten sdílet zkušenosti EU a její know-how v kontextu pevného partnerství na podporu rozvoje venkova a udržitelného rozvoje zemědělského potenciálu těchto regionů v rámci programu ENPARD. Přispěje to nejen ke vzniku většího počtu pracovních míst, ale také ke zkvalitnění života lidí ve venkovských oblastech. Kromě toho představuje podpora zemědělství a rozvoje venkova důležitou součást úsilí EU o dosažení inkluzivního růstu v sousedních zemích. |
| --- | --- |

1.10.

EHSV jednoznačně prohlašuje, že je ochoten sdílet zkušenosti EU a její know-how v kontextu pevného partnerství na podporu rozvoje venkova a udržitelného rozvoje zemědělského potenciálu těchto regionů v rámci programu ENPARD. Přispěje to nejen ke vzniku většího počtu pracovních míst, ale také ke zkvalitnění života lidí ve venkovských oblastech. Kromě toho představuje podpora zemědělství a rozvoje venkova důležitou součást úsilí EU o dosažení inkluzivního růstu v sousedních zemích.

| 1.11. | EHSV požaduje, aby byly při reformování zemědělství a venkovských oblastí v kandidátských zemích zohledněny zkušenosti EU, jakož i rozmanité zkušenosti a snahy partnerských zemí. EHSV vyzývá k tomu, aby byl položen zvláštní důraz na účast občanské společnosti a zapojení zainteresovaných stran z tohoto odvětví. |
| --- | --- |

1.11.

EHSV požaduje, aby byly při reformování zemědělství a venkovských oblastí v kandidátských zemích zohledněny zkušenosti EU, jakož i rozmanité zkušenosti a snahy partnerských zemí. EHSV vyzývá k tomu, aby byl položen zvláštní důraz na účast občanské společnosti a zapojení zainteresovaných stran z tohoto odvětví.

| 1.12. | EHSV tímto stanoviskem rovněž jednoznačně vyjadřuje své přání, aby byla občanská společnost mnohem rozsáhleji zastoupena v platformě 2 (hospodářská integrace a konvergence s politikami EU), v jejím panelu pro zemědělství a rozvoj venkova, v panelu pro životní prostředí a změnu klimatu, co se týče podpory zelených technologií, ekologických inovací a biologické rozmanitosti, v obchodním panelu pro sanitární a fytosanitární opatření a v panelu pro malé a střední podniky, kde jsou odborné znalosti a dovednosti Výboru cenným přínosem. |
| --- | --- |

1.12.

EHSV tímto stanoviskem rovněž jednoznačně vyjadřuje své přání, aby byla občanská společnost mnohem rozsáhleji zastoupena v platformě 2 (hospodářská integrace a konvergence s politikami EU), v jejím panelu pro zemědělství a rozvoj venkova, v panelu pro životní prostředí a změnu klimatu, co se týče podpory zelených technologií, ekologických inovací a biologické rozmanitosti, v obchodním panelu pro sanitární a fytosanitární opatření a v panelu pro malé a střední podniky, kde jsou odborné znalosti a dovednosti Výboru cenným přínosem.

| 1.13. | Podpora zemědělství by se mohla stát základním kamenem hospodářských reforem v zemích Východního partnerství, na nichž by mohly stavět intenzivnější hospodářské a obchodní vztahy s EU. Znamenalo by to také spolehlivou ochranu před narušením obchodu s jinými partnery. |
| --- | --- |

1.13.

Podpora zemědělství by se mohla stát základním kamenem hospodářských reforem v zemích Východního partnerství, na nichž by mohly stavět intenzivnější hospodářské a obchodní vztahy s EU. Znamenalo by to také spolehlivou ochranu před narušením obchodu s jinými partnery.

2.   Souvislosti

| 2.1. | Východní partnerství tvoří šest zemí ze dvou zeměpisných oblastí: jižní Kavkaz, kam patří Gruzie, Arménie a Ázerbájdžán na hranicích mezi východní Evropou a jihozápadní Asií mezi Černým a Kaspickým mořem a Moldavsko, Ukrajina a Bělorusko. Situace v zemích Východního partnerství je poměrně dynamická. Dvě z těchto zemí – Bělorusko a Arménie (2) – jsou již členem Eurasijské hospodářské unie. Pokračuje krize na Ukrajině, přičemž se neustále zhoršuje fungování státních institucí a dodržování zásad právního státu, což má zjevně za následek rozsáhlé zabírání půdy (3). I nadále dochází ke střetům na hranicích mezi Arménií a Ázerbájdžánem, jež ovlivňují vývoj v tomto regionu. |
| --- | --- |

2.1.

Východní partnerství tvoří šest zemí ze dvou zeměpisných oblastí: jižní Kavkaz, kam patří Gruzie, Arménie a Ázerbájdžán na hranicích mezi východní Evropou a jihozápadní Asií mezi Černým a Kaspickým mořem a Moldavsko, Ukrajina a Bělorusko. Situace v zemích Východního partnerství je poměrně dynamická. Dvě z těchto zemí – Bělorusko a Arménie (2) – jsou již členem Eurasijské hospodářské unie. Pokračuje krize na Ukrajině, přičemž se neustále zhoršuje fungování státních institucí a dodržování zásad právního státu, což má zjevně za následek rozsáhlé zabírání půdy (3). I nadále dochází ke střetům na hranicích mezi Arménií a Ázerbájdžánem, jež ovlivňují vývoj v tomto regionu.

| 2.2. | Výbor vypracoval k otázkám týkajícím se Východního partnerství řadu stanovisek (4), nikdy se však nezabýval problematikou venkovských oblastí, zemědělství a udržitelného rozvoje v těchto zemích. Toto stanovisko se tudíž zaměřuje na možnosti lepšího rozvoje venkovských oblastí a dosažení udržitelnosti v zemích Východního partnerství. |
| --- | --- |

2.2.

Výbor vypracoval k otázkám týkajícím se Východního partnerství řadu stanovisek (4), nikdy se však nezabýval problematikou venkovských oblastí, zemědělství a udržitelného rozvoje v těchto zemích. Toto stanovisko se tudíž zaměřuje na možnosti lepšího rozvoje venkovských oblastí a dosažení udržitelnosti v zemích Východního partnerství.

| 2.3. | EU je si vědoma významu zemědělství, venkovských oblastí a udržitelného rozvoje v zemích Východního partnerství a program ENPARD byl zahájen proto, aby toto odvětví podpořil. |
| --- | --- |

2.3.

EU je si vědoma významu zemědělství, venkovských oblastí a udržitelného rozvoje v zemích Východního partnerství a program ENPARD byl zahájen proto, aby toto odvětví podpořil.

| 2.4. | Nejdůležitějším nástrojem mnohostranné úrovně Východního partnerství jsou platformy. Platforma 2 se věnuje hospodářské integraci mezi partnerskými zeměmi a EU a konvergenci s politikami EU, čímž přispívá k uskutečňování cílů Východního partnerství. Cílem platformy 2 a jejích různých panelů a okruhů činnosti je přispět k inteligentnímu, udržitelnému a inkluzivnímu rozvoji tržního hospodářství v partnerských zemích. |
| --- | --- |

2.4.

Nejdůležitějším nástrojem mnohostranné úrovně Východního partnerství jsou platformy. Platforma 2 se věnuje hospodářské integraci mezi partnerskými zeměmi a EU a konvergenci s politikami EU, čímž přispívá k uskutečňování cílů Východního partnerství. Cílem platformy 2 a jejích různých panelů a okruhů činnosti je přispět k inteligentnímu, udržitelnému a inkluzivnímu rozvoji tržního hospodářství v partnerských zemích.

| 2.5. | S ohledem na význam zemědělství a venkovských oblastí pro další udržitelný a inkluzivní rozvoj zemí Východního partnerství byl koncem roku 2012 zřízen panel pro zemědělství a rozvoj venkova, který je provázán s programem ENPARD. |
| --- | --- |

2.5.

S ohledem na význam zemědělství a venkovských oblastí pro další udržitelný a inkluzivní rozvoj zemí Východního partnerství byl koncem roku 2012 zřízen panel pro zemědělství a rozvoj venkova, který je provázán s programem ENPARD.

| 2.6. | Panel pro životní prostředí a změnu klimatu se zaměřuje na spolupráci ohledně uplatňování dohod o přidružení a postupného sbližování s acquis EU v oblasti životního prostředí a změny klimatu. Patří sem podpora slaďování s normami EU, výměna informací a osvědčených postupů, budování administrativní kapacity a podpora rozvoje občanské společnosti. Diskuse a činnost se mimo jiné soustřeďuje na témata snižování množství odpadu a recyklace, znečištění ovzduší, biologické rozmanitosti a vodního hospodářství. Tento panel se rovněž snaží rozvíjet regionální dialog o politikách v oblasti změny klimatu s cílem zvýšit viditelnost a schopnost partnerských zemí jednat a s cílem spolupracovat s členskými státy EU při celosvětových jednáních o klimatu. |
| --- | --- |

2.6.

Panel pro životní prostředí a změnu klimatu se zaměřuje na spolupráci ohledně uplatňování dohod o přidružení a postupného sbližování s acquis EU v oblasti životního prostředí a změny klimatu. Patří sem podpora slaďování s normami EU, výměna informací a osvědčených postupů, budování administrativní kapacity a podpora rozvoje občanské společnosti. Diskuse a činnost se mimo jiné soustřeďuje na témata snižování množství odpadu a recyklace, znečištění ovzduší, biologické rozmanitosti a vodního hospodářství. Tento panel se rovněž snaží rozvíjet regionální dialog o politikách v oblasti změny klimatu s cílem zvýšit viditelnost a schopnost partnerských zemí jednat a s cílem spolupracovat s členskými státy EU při celosvětových jednáních o klimatu.

| 2.7. | Východní partnerství učinilo v roce 2014 značný pokrok. Nové dohody o přidružení, jež byly podepsány s Gruzií, Moldavskem a Ukrajinou, jsou již provizorně uplatňovány. V případě Gruzie a Moldavska již byla v rámci tohoto provizorního uplatňování zřízena prohloubená a komplexní zóna volného obchodu (DCFTA), zatímco v případě Ukrajiny byla tato část dohody odložena na konec roku 2015. Dohody o přidružení a prohloubené a komplexní dohody o volném obchodu zahrnují ambiciózní programy politických, hospodářských a sociálních reforem, jež mají země Východního partnerství přiblížit k EU. |
| --- | --- |

2.7.

Východní partnerství učinilo v roce 2014 značný pokrok. Nové dohody o přidružení, jež byly podepsány s Gruzií, Moldavskem a Ukrajinou, jsou již provizorně uplatňovány. V případě Gruzie a Moldavska již byla v rámci tohoto provizorního uplatňování zřízena prohloubená a komplexní zóna volného obchodu (DCFTA), zatímco v případě Ukrajiny byla tato část dohody odložena na konec roku 2015. Dohody o přidružení a prohloubené a komplexní dohody o volném obchodu zahrnují ambiciózní programy politických, hospodářských a sociálních reforem, jež mají země Východního partnerství přiblížit k EU.

3.   Obecné připomínky

| 3.1. | Zemědělství a rozvoj venkova se v jednotlivých zemích Východního partnerství liší svým charakterem, složením a relativní velikostí, což vše vychází z příslušných tradic, kultury a organizačních metod. Klima, přírodní zdroje a poloha stanoví přírodní omezení. |
| --- | --- |

3.1.

Zemědělství a rozvoj venkova se v jednotlivých zemích Východního partnerství liší svým charakterem, složením a relativní velikostí, což vše vychází z příslušných tradic, kultury a organizačních metod. Klima, přírodní zdroje a poloha stanoví přírodní omezení.

| 3.2. | Zemědělství je důležitým odvětvím v hospodářské struktuře všech zemí Východního partnerství. Zaměstnává značnou část jejich obyvatelstva a po desetiletích obtíží má ještě stále obrovský rozvojový potenciál. Je nutné učinit vše pro to, aby byl rozvoj produktivnějšího zemědělství ku prospěchu zemědělcům a venkovským oblastem. |
| --- | --- |

3.2.

Zemědělství je důležitým odvětvím v hospodářské struktuře všech zemí Východního partnerství. Zaměstnává značnou část jejich obyvatelstva a po desetiletích obtíží má ještě stále obrovský rozvojový potenciál. Je nutné učinit vše pro to, aby byl rozvoj produktivnějšího zemědělství ku prospěchu zemědělcům a venkovským oblastem.

| 3.3. | Mnoho zemí Východního partnerství má početné venkovské obyvatelstvo, jemuž do určité míry zajišťují živobytí malé a roztříštěné pozemky a využívání pastvin ve vlastnictví obcí nebo státu. Tito drobní vlastníci pozemků mají velmi omezené zdroje a nízký potenciál růstu. V mnoha případech pokrývají tito drobní vlastníci prakticky veškerou domácí produkci zemědělských výrobků. Produkty malých zemědělských podniků jsou často v prvé řadě určeny k úplnému či částečnému samozásobení. Prodej přebytků ztěžují nedostatečné propojení s organizovanými trhy a špatný stav a zchátralost venkovské infrastruktury. Hlavními problémy (obzvláště na jižním Kavkaze) jsou absence spolupráce, nedostatečná odborná příprava a vzdělávání v tomto odvětví a absence odpovídajícího daňového systému. |
| --- | --- |

3.3.

Mnoho zemí Východního partnerství má početné venkovské obyvatelstvo, jemuž do určité míry zajišťují živobytí malé a roztříštěné pozemky a využívání pastvin ve vlastnictví obcí nebo státu. Tito drobní vlastníci pozemků mají velmi omezené zdroje a nízký potenciál růstu. V mnoha případech pokrývají tito drobní vlastníci prakticky veškerou domácí produkci zemědělských výrobků. Produkty malých zemědělských podniků jsou často v prvé řadě určeny k úplnému či částečnému samozásobení. Prodej přebytků ztěžují nedostatečné propojení s organizovanými trhy a špatný stav a zchátralost venkovské infrastruktury. Hlavními problémy (obzvláště na jižním Kavkaze) jsou absence spolupráce, nedostatečná odborná příprava a vzdělávání v tomto odvětví a absence odpovídajícího daňového systému.

| 3.4. | Dynamické změny na zemědělských trzích a kolísání cen potravin ukázaly, že země Východního partnerství musí zlepšit svou politiku v oblasti zemědělství a rozvoje venkova, což zahrnuje i opatření pro drobné zemědělce. Musí jednak modernizovat své zemědělství a udržitelným způsobem zvýšit produkci a jednak musí zajistit rozvoj venkovských oblastí a infrastruktury a lepší příležitosti k výdělku, díky čemuž se zkvalitní život a rodiny budou mít nadějnější vyhlídky do budoucna. |
| --- | --- |

3.4.

Dynamické změny na zemědělských trzích a kolísání cen potravin ukázaly, že země Východního partnerství musí zlepšit svou politiku v oblasti zemědělství a rozvoje venkova, což zahrnuje i opatření pro drobné zemědělce. Musí jednak modernizovat své zemědělství a udržitelným způsobem zvýšit produkci a jednak musí zajistit rozvoj venkovských oblastí a infrastruktury a lepší příležitosti k výdělku, díky čemuž se zkvalitní život a rodiny budou mít nadějnější vyhlídky do budoucna.

| 3.5. | Ve většině zemí probíhají programy regionálního rozvoje, včetně pilotních programů, jež jsou zaměřeny na potenciální příjmy a pracovní místa, jež mohou přinést alternativní činnosti ve venkovských oblastech. Jejich cílem je podpořit rozvoj a hospodářskou diverzifikaci venkovských oblastí a snížit regionální rozdíly (5). |
| --- | --- |

3.5.

Ve většině zemí probíhají programy regionálního rozvoje, včetně pilotních programů, jež jsou zaměřeny na potenciální příjmy a pracovní místa, jež mohou přinést alternativní činnosti ve venkovských oblastech. Jejich cílem je podpořit rozvoj a hospodářskou diverzifikaci venkovských oblastí a snížit regionální rozdíly (5).

| 3.6. | Venkovské obyvatelstvo bylo ve všech zemích Východního partnerství po dlouhou dobu bráno jako samozřejmost a při tvorbě politik a plánování programů bylo nezřídka přehlíženo. Jedním z důsledků tohoto politického vakua je postupné vylidňování venkovských oblastí, jelikož ekonomicky aktivní obyvatelstvo odchází do měst nebo do zahraničí. Na tento nepříznivý demografický vývoj v kombinaci s potřebou dynamické pracovní síly na podporu zemědělství je třeba reagovat zkvalitněním infrastruktury a zdravotní péče a důrazným politickým a institucionálním úsilím. |
| --- | --- |

3.6.

Venkovské obyvatelstvo bylo ve všech zemích Východního partnerství po dlouhou dobu bráno jako samozřejmost a při tvorbě politik a plánování programů bylo nezřídka přehlíženo. Jedním z důsledků tohoto politického vakua je postupné vylidňování venkovských oblastí, jelikož ekonomicky aktivní obyvatelstvo odchází do měst nebo do zahraničí. Na tento nepříznivý demografický vývoj v kombinaci s potřebou dynamické pracovní síly na podporu zemědělství je třeba reagovat zkvalitněním infrastruktury a zdravotní péče a důrazným politickým a institucionálním úsilím.

| 3.7. | Zemědělství v oblasti jižního Kavkazu nevyužívá naplno svůj potenciál a v současné době vykazuje nízkou produktivitu a konkurenceschopnost. K problémům, které brzdí rozvoj zemědělství, se řadí degradace přírodního kapitálu (půdy, vody, lesů atd.), horský terén, pokles rostlinné a živočišné výroby, narušená biologická rozmanitost a nestálost ekologické rovnováhy. K faktorům, jež zvyšují zranitelnost venkovských oblastí jižního Kavkazu, patří chudoba venkovského obyvatelstva, nedostatek pracovních příležitostí a nízká životní úroveň na venkově. |
| --- | --- |

3.7.

Zemědělství v oblasti jižního Kavkazu nevyužívá naplno svůj potenciál a v současné době vykazuje nízkou produktivitu a konkurenceschopnost. K problémům, které brzdí rozvoj zemědělství, se řadí degradace přírodního kapitálu (půdy, vody, lesů atd.), horský terén, pokles rostlinné a živočišné výroby, narušená biologická rozmanitost a nestálost ekologické rovnováhy. K faktorům, jež zvyšují zranitelnost venkovských oblastí jižního Kavkazu, patří chudoba venkovského obyvatelstva, nedostatek pracovních příležitostí a nízká životní úroveň na venkově.

| 3.8. | V zemích Východního partnerství přetrvávají nedostatky v normách, regulacích a právních předpisech a co se týče srovnatelných informací. Je zapotřebí společných standardů, které musí splňovat mezinárodní standardy a standardy EU, včetně opatření zaměřených na dodržování souladu – mechanismů pro monitorování a kontrolu stávajících předpisů. Nedostatečně rozvinuté systémy zajišťování bezpečnosti potravin a zdraví zvířat, především v zemích v oblasti jižního Kavkazu, vyžadují úsilí a práci v oblasti dodržování sanitárních a fytosanitárních norem, zejména veterinárních a sanitárních norem týkajících se zvířat a živočišných výrobků. |
| --- | --- |

3.8.

V zemích Východního partnerství přetrvávají nedostatky v normách, regulacích a právních předpisech a co se týče srovnatelných informací. Je zapotřebí společných standardů, které musí splňovat mezinárodní standardy a standardy EU, včetně opatření zaměřených na dodržování souladu – mechanismů pro monitorování a kontrolu stávajících předpisů. Nedostatečně rozvinuté systémy zajišťování bezpečnosti potravin a zdraví zvířat, především v zemích v oblasti jižního Kavkazu, vyžadují úsilí a práci v oblasti dodržování sanitárních a fytosanitárních norem, zejména veterinárních a sanitárních norem týkajících se zvířat a živočišných výrobků.

| 3.9. | EHSV se domnívá, že je nutné učinit vše pro to, aby byl rozvoj produktivnějšího zemědělství ku prospěchu spotřebitelům, zemědělcům a obecně venkovským oblastem, jež v jednotlivých zemích často patří k nejchudším regionům. Z tohoto důvodu zavedla EU v uplynulých letech ve spolupráci s východními partnery celou řadu programů. Tyto programy sahají od poskytování konkrétní technické pomoci až po rozsáhlé odvětvové programy a po podporu hloubkových reforem v oblasti zemědělství, rozvoje venkova a bezpečnosti potravin. EHSV se každopádně vyslovuje pro to, aby byla pozorně monitorována účinnost zemědělských reforem v zemích Východního partnerství. |
| --- | --- |

3.9.

EHSV se domnívá, že je nutné učinit vše pro to, aby byl rozvoj produktivnějšího zemědělství ku prospěchu spotřebitelům, zemědělcům a obecně venkovským oblastem, jež v jednotlivých zemích často patří k nejchudším regionům. Z tohoto důvodu zavedla EU v uplynulých letech ve spolupráci s východními partnery celou řadu programů. Tyto programy sahají od poskytování konkrétní technické pomoci až po rozsáhlé odvětvové programy a po podporu hloubkových reforem v oblasti zemědělství, rozvoje venkova a bezpečnosti potravin. EHSV se každopádně vyslovuje pro to, aby byla pozorně monitorována účinnost zemědělských reforem v zemích Východního partnerství.

| 3.10. | EHSV vybízí Evropskou komisi a Evropský parlament, aby navázaly obnovený a hlubší politický dialog o strategickém plánování a reformách v oblasti zemědělství, lesnictví a udržitelného rozvoje na úrovni jednotlivých zemí, přičemž by měla být respektována vymezená pravidla a měla by se zvýšit konkurenceschopnost zemědělských struktur a transparentnost domácích zemědělských trhů. |
| --- | --- |

3.10.

EHSV vybízí Evropskou komisi a Evropský parlament, aby navázaly obnovený a hlubší politický dialog o strategickém plánování a reformách v oblasti zemědělství, lesnictví a udržitelného rozvoje na úrovni jednotlivých zemí, přičemž by měla být respektována vymezená pravidla a měla by se zvýšit konkurenceschopnost zemědělských struktur a transparentnost domácích zemědělských trhů.

| 3.11. | EHSV má za to, že v zájmu podpoření zemědělského rozvoje v zemích Východního partnerství by ze všeho nejdříve měly být vytvořeny místní zemědělské organizace, které by měly být posíleny prostřednictvím rozvojových projektů, jež mají zvýšit zastoupení a účast zemědělců v rozhodovacím procesu. |
| --- | --- |

3.11.

EHSV má za to, že v zájmu podpoření zemědělského rozvoje v zemích Východního partnerství by ze všeho nejdříve měly být vytvořeny místní zemědělské organizace, které by měly být posíleny prostřednictvím rozvojových projektů, jež mají zvýšit zastoupení a účast zemědělců v rozhodovacím procesu.

| 3.12. | Činnost EU v zemích Východního partnerství by se měla soustředit na podnikání – nesmíme zapomínat na to, že podpora podnikání ve venkovských oblastech má mimořádný význam. Dalo by se toho docílit vytvořením odpovídajícího podnikatelského prostředí – přístup k počátečnímu kapitálu, bankovní úvěry a vhodné daňové pobídky. |
| --- | --- |

3.12.

Činnost EU v zemích Východního partnerství by se měla soustředit na podnikání – nesmíme zapomínat na to, že podpora podnikání ve venkovských oblastech má mimořádný význam. Dalo by se toho docílit vytvořením odpovídajícího podnikatelského prostředí – přístup k počátečnímu kapitálu, bankovní úvěry a vhodné daňové pobídky.

| 3.13. | EHSV se domnívá, že je nezbytné vyzdvihnout a posílit úlohu žen a mladých lidí v zemědělství a ve venkovské společnosti, a to jejich rozsáhlejším zapojením do odborného vzdělávání a do zvláštních opatření v plánech rozvoje venkova. |
| --- | --- |

3.13.

EHSV se domnívá, že je nezbytné vyzdvihnout a posílit úlohu žen a mladých lidí v zemědělství a ve venkovské společnosti, a to jejich rozsáhlejším zapojením do odborného vzdělávání a do zvláštních opatření v plánech rozvoje venkova.

| 3.14. | EHSV doufá, že se panelu pro životní prostředí a změnu klimatu v rámci platformy 2 (hospodářská integrace a konvergence s politikami EU) podaří realizovat tyto tři projekty: systém sdílení informací o životním prostředí (SEIS) (6), projekt GREEN (7) a soubor projektů Clima East Package (8). |
| --- | --- |

3.14.

EHSV doufá, že se panelu pro životní prostředí a změnu klimatu v rámci platformy 2 (hospodářská integrace a konvergence s politikami EU) podaří realizovat tyto tři projekty: systém sdílení informací o životním prostředí (SEIS) (6), projekt GREEN (7) a soubor projektů Clima East Package (8).

| 3.15. | EHSV vyzývá Evropskou komisi a Evropský parlament, aby pokračovaly ve svém úsilí o zlepšování správy záležitostí týkajících se životního prostředí a systémů shromažďování a správy údajů v regionu Východního partnerství, aby zemím Východního partnerství pomáhaly v oblasti přizpůsobování se změně klimatu a jejího zmírňování, aby se soustředily na opatření na ochranu životního prostředí a aby prezentovaly udržitelné modely spotřeby a výroby. |
| --- | --- |

3.15.

EHSV vyzývá Evropskou komisi a Evropský parlament, aby pokračovaly ve svém úsilí o zlepšování správy záležitostí týkajících se životního prostředí a systémů shromažďování a správy údajů v regionu Východního partnerství, aby zemím Východního partnerství pomáhaly v oblasti přizpůsobování se změně klimatu a jejího zmírňování, aby se soustředily na opatření na ochranu životního prostředí a aby prezentovaly udržitelné modely spotřeby a výroby.

| 3.16. | EHSV uznává význam programu udržitelného rozvoje „Ekologizace hospodářství ve východním sousedství“ (Eap GREEN), který provádí OECD ve spolupráci s EHK OSN, UNEP a UNIDO s cílem pomoci zemím Východního partnerství EU v jejich přechodu na zelenou ekonomiku. |
| --- | --- |

3.16.

EHSV uznává význam programu udržitelného rozvoje „Ekologizace hospodářství ve východním sousedství“ (Eap GREEN), který provádí OECD ve spolupráci s EHK OSN, UNEP a UNIDO s cílem pomoci zemím Východního partnerství EU v jejich přechodu na zelenou ekonomiku.

4.   Připomínky týkající se jednotlivých zemí

4.1.   
  Arménie

| 4.1.1. | Zemědělství je jednou z hlavních oblastí arménského hospodářství – zhruba třetina obyvatel této země žije v řídce osídlených a hornatých venkovských oblastech, v nichž představuje důležitý zdroj obživy zemědělství s nízkými vstupy zaměřené na úplné a částečné samozásobení. Téměř celý hrubý zemědělský produkt (přibližně 97 %) vytvářejí malé zemědělské podniky. |
| --- | --- |

4.1.1.

Zemědělství je jednou z hlavních oblastí arménského hospodářství – zhruba třetina obyvatel této země žije v řídce osídlených a hornatých venkovských oblastech, v nichž představuje důležitý zdroj obživy zemědělství s nízkými vstupy zaměřené na úplné a částečné samozásobení. Téměř celý hrubý zemědělský produkt (přibližně 97 %) vytvářejí malé zemědělské podniky.

| 4.1.2. | Arménie rovněž uskutečnila jeden z nejrozsáhlejších programů zemědělské reformy a do poloviny roku 1994 privatizovala většinu zemědělské půdy. V důsledku toho byla půda rozdělena na více než 1,2 milionu parcel. |
| --- | --- |

4.1.2.

Arménie rovněž uskutečnila jeden z nejrozsáhlejších programů zemědělské reformy a do poloviny roku 1994 privatizovala většinu zemědělské půdy. V důsledku toho byla půda rozdělena na více než 1,2 milionu parcel.

| 4.1.3. | Arménie má omezené půdní zdroje, orná půda tvoří pouze 16,8 % celkové rozlohy této země. Úrodná půda vulkanického původu je vhodná pro pěstování pšenice a ječmene a pro pastvu zvířat. Mezi zavlažované plodiny patří meruňky, broskve, švestky, jablka, třešně, vlašské ořechy, kdoule, fíky, granátová jablka a další ovoce, a také hroznové víno, které je základem pro přípravu světoznámého koňaku. |
| --- | --- |

4.1.3.

Arménie má omezené půdní zdroje, orná půda tvoří pouze 16,8 % celkové rozlohy této země. Úrodná půda vulkanického původu je vhodná pro pěstování pšenice a ječmene a pro pastvu zvířat. Mezi zavlažované plodiny patří meruňky, broskve, švestky, jablka, třešně, vlašské ořechy, kdoule, fíky, granátová jablka a další ovoce, a také hroznové víno, které je základem pro přípravu světoznámého koňaku.

| 4.1.4. | V červenci roku 2013 byla dokončena jednání o dohodě o přidružení, včetně prohloubené a komplexní dohody o volném obchodu. Avšak vzhledem k tomu, že Arménie přistoupila k celní unii, jak avizovala v září 2013, nebyla dohoda o přidružení podepsána, jelikož není slučitelná s členstvím v celní unii. Evropská unie s Arménií i nadále spolupracuje ve všech oblastech, jež jsou s tímto rozhodnutím kompatibilní. |
| --- | --- |

4.1.4.

V červenci roku 2013 byla dokončena jednání o dohodě o přidružení, včetně prohloubené a komplexní dohody o volném obchodu. Avšak vzhledem k tomu, že Arménie přistoupila k celní unii, jak avizovala v září 2013, nebyla dohoda o přidružení podepsána, jelikož není slučitelná s členstvím v celní unii. Evropská unie s Arménií i nadále spolupracuje ve všech oblastech, jež jsou s tímto rozhodnutím kompatibilní.

4.2.   
  Ázerbájdžán

| 4.2.1. | Vzhledem k tomu, že je hospodářství Ázerbájdžánu postaveno na těžbě ropy a zemního plynu jakožto hlavním odvětví, představuje zemědělství důležitou součást ekonomiky této země mimo ropný průmysl. Téměř polovina Ázerbájdžánců žije ve venkovských oblastech a jejich obživa je závislá na zemědělství. |
| --- | --- |

4.2.1.

Vzhledem k tomu, že je hospodářství Ázerbájdžánu postaveno na těžbě ropy a zemního plynu jakožto hlavním odvětví, představuje zemědělství důležitou součást ekonomiky této země mimo ropný průmysl. Téměř polovina Ázerbájdžánců žije ve venkovských oblastech a jejich obživa je závislá na zemědělství.

| 4.2.2. | Nejrozšířenější je smíšené hospodaření s podobnou skladbou plodin. K hlavním plodinám ázerbájdžánského zemědělství patří tržní zemědělské plodiny, hrozny, bavlna, tabák, citrusové plody a zelenina. Důležitými zemědělskými produkty jsou také živočišné výrobky, mléčné výrobky a víno a destiláty. |
| --- | --- |

4.2.2.

Nejrozšířenější je smíšené hospodaření s podobnou skladbou plodin. K hlavním plodinám ázerbájdžánského zemědělství patří tržní zemědělské plodiny, hrozny, bavlna, tabák, citrusové plody a zelenina. Důležitými zemědělskými produkty jsou také živočišné výrobky, mléčné výrobky a víno a destiláty.

| 4.2.3. | V roce 2010 zahájila EU s Ázerbájdžánem jednání o dohodě o přidružení (mimo komplexní a prohloubenou dohodu o volném obchodu, jelikož ještě nebyla vyřízena žádost této země o členství ve WTO). Ázerbájdžánská vláda podala v roce 1997 na sekretariát WTO oficiální žádost o vstup do této organizace a tato jednání ještě stále probíhají. |
| --- | --- |

4.2.3.

V roce 2010 zahájila EU s Ázerbájdžánem jednání o dohodě o přidružení (mimo komplexní a prohloubenou dohodu o volném obchodu, jelikož ještě nebyla vyřízena žádost této země o členství ve WTO). Ázerbájdžánská vláda podala v roce 1997 na sekretariát WTO oficiální žádost o vstup do této organizace a tato jednání ještě stále probíhají.

4.3.   
  Bělorusko

| 4.3.1. | V Bělorusku pracuje v zemědělství zhruba jedna desetina pracovní síly a převažují v něm velké družstevní a státní zemědělské podniky. Většina obyvatel provozuje smíšená hospodářství s pěstováním plodin a chovem zvířat. Dalšími důležitými polními plodinami jsou brambory, cukrová řepa, ječmen, pšenice, žito a kukuřice. Velká část těchto obilovin slouží jako krmivo. Z hospodářských zvířat je chován především dobytek, drůbež a prasata. Téměř dvě pětiny Běloruska pokrývají lesy, jež jsou využívány k výrobě dřevěných výrobků a výrobků z papíru. |
| --- | --- |

4.3.1.

V Bělorusku pracuje v zemědělství zhruba jedna desetina pracovní síly a převažují v něm velké družstevní a státní zemědělské podniky. Většina obyvatel provozuje smíšená hospodářství s pěstováním plodin a chovem zvířat. Dalšími důležitými polními plodinami jsou brambory, cukrová řepa, ječmen, pšenice, žito a kukuřice. Velká část těchto obilovin slouží jako krmivo. Z hospodářských zvířat je chován především dobytek, drůbež a prasata. Téměř dvě pětiny Běloruska pokrývají lesy, jež jsou využívány k výrobě dřevěných výrobků a výrobků z papíru.

| 4.3.2. | V reakci na politickou situaci v této zemi byla v roce 1997 pozastavena ratifikace dohody o partnerství a spolupráci mezi EU a Běloruskem (jež byla dojednána v roce 1995). |
| --- | --- |

4.3.2.

V reakci na politickou situaci v této zemi byla v roce 1997 pozastavena ratifikace dohody o partnerství a spolupráci mezi EU a Běloruskem (jež byla dojednána v roce 1995).

| 4.3.3. | Bělorusko se od roku 1993 uchází o členství ve WTO. Jednání o jeho přistoupení stále probíhají. |
| --- | --- |

4.3.3.

Bělorusko se od roku 1993 uchází o členství ve WTO. Jednání o jeho přistoupení stále probíhají.

4.4.   
  Gruzie

| 4.4.1. | Gruzínské zemědělství je pro obyvatelstvo této země velmi důležité, neboť poskytuje významnou záchrannou síť ve venkovských oblastech, v nichž žije téměř polovina Gruzínců. Půda je zde značně roztříštěná – 95 % tvoří drobní zemědělci, kteří zpravidla mají cca 1,2 hektary a 2 krávy na rodinu. Tuto roztříštěnost prohloubila privatizace půdy, jež proběhla v 90. letech 20. století a dala vzniknout nové kategorii zhruba půl milionu zemědělců, kteří jsou označováni jako samostatně výdělečně činní zemědělci. |
| --- | --- |

4.4.1.

Gruzínské zemědělství je pro obyvatelstvo této země velmi důležité, neboť poskytuje významnou záchrannou síť ve venkovských oblastech, v nichž žije téměř polovina Gruzínců. Půda je zde značně roztříštěná – 95 % tvoří drobní zemědělci, kteří zpravidla mají cca 1,2 hektary a 2 krávy na rodinu. Tuto roztříštěnost prohloubila privatizace půdy, jež proběhla v 90. letech 20. století a dala vzniknout nové kategorii zhruba půl milionu zemědělců, kteří jsou označováni jako samostatně výdělečně činní zemědělci.

| 4.4.2. | Nejcennějšími zemědělskými produkty obecně jsou mléko a maso. Chovatelé hospodářských zvířat mají velmi málo kvalitního krmiva a v zimě jsou odkázáni na volně dostupné či velmi levné krmivo, tzn., že svá zvířata pasou nebo je krmí senem. To má za následek nejen nízkou produkci mléka, ale značně to ztěžuje také konkurenceschopnou produkci masa. Důležitou součástí zemědělství je také výroba vína. Většina zemědělské činnosti se koncentruje do úrodných záplavových oblastí v údolích řek a hlavními produkty jsou citrusové plody, hrozny a ořechy. |
| --- | --- |

4.4.2.

Nejcennějšími zemědělskými produkty obecně jsou mléko a maso. Chovatelé hospodářských zvířat mají velmi málo kvalitního krmiva a v zimě jsou odkázáni na volně dostupné či velmi levné krmivo, tzn., že svá zvířata pasou nebo je krmí senem. To má za následek nejen nízkou produkci mléka, ale značně to ztěžuje také konkurenceschopnou produkci masa. Důležitou součástí zemědělství je také výroba vína. Většina zemědělské činnosti se koncentruje do úrodných záplavových oblastí v údolích řek a hlavními produkty jsou citrusové plody, hrozny a ořechy.

| 4.4.3. | Vztahy mezi EU a Gruzínskou republikou se řídily dohodou o partnerství a spolupráci, jež byla nahrazena dohodou o přidružení mezi EU a Gruzií, včetně prohloubené a komplexní dohody o volném obchodu, jež byla podepsána dne 27. června 2014 a je provizorně uplatňována od 1. září 2014. Co se týče obchodování se zemědělskými produkty, byly v prohloubené a komplexní dohodě o volném obchodu učiněny významné ústupky. Dovoz zemědělských produktů EU do Gruzínské republiky byl zcela liberalizován. |
| --- | --- |

4.4.3.

Vztahy mezi EU a Gruzínskou republikou se řídily dohodou o partnerství a spolupráci, jež byla nahrazena dohodou o přidružení mezi EU a Gruzií, včetně prohloubené a komplexní dohody o volném obchodu, jež byla podepsána dne 27. června 2014 a je provizorně uplatňována od 1. září 2014. Co se týče obchodování se zemědělskými produkty, byly v prohloubené a komplexní dohodě o volném obchodu učiněny významné ústupky. Dovoz zemědělských produktů EU do Gruzínské republiky byl zcela liberalizován.

4.5.   
  Moldavsko

| 4.5.1. | Pro Moldavsko má zemědělství mimořádný význam. Zemědělská půda tvoří zhruba 75 % celkové rozlohy této země a většina této půdy je využívána k pěstování jednoletých plodin. Na jedné desetině půdy jsou pěstovány trvalé plodiny. Moldavská společnost má převážně venkovský charakter. Zemědělství zaměstnává 26,4 % výdělečně činného obyvatelstva a vzniká v něm 14,6 % HDP této země. |
| --- | --- |

4.5.1.

Pro Moldavsko má zemědělství mimořádný význam. Zemědělská půda tvoří zhruba 75 % celkové rozlohy této země a většina této půdy je využívána k pěstování jednoletých plodin. Na jedné desetině půdy jsou pěstovány trvalé plodiny. Moldavská společnost má převážně venkovský charakter. Zemědělství zaměstnává 26,4 % výdělečně činného obyvatelstva a vzniká v něm 14,6 % HDP této země.

| 4.5.2. | V důsledku pozemkové reformy došlo ke strukturální změně využívání zemědělské půdy. Privatizace z 90. let 20. století přinesla rozdělení velké části půdy na malé jednotlivé parcely. Proces privatizace vedl k tomu, že průměrná velikost vlastněných pozemků činí 1,4 hektaru, jež jsou dále rozděleny na samostatné parcely podle typu půdy (orná půda, sady, vinice), které jsou v rukách zhruba 1 milionu držitelů. Z celkové výměry zemědělské půdy je 0,66 milionu hektarů ve veřejném vlastnictví (26,2 %) a 1,84 milionu hektarů je v soukromém vlastnictví či užívání (73,8 %). |
| --- | --- |

4.5.2.

V důsledku pozemkové reformy došlo ke strukturální změně využívání zemědělské půdy. Privatizace z 90. let 20. století přinesla rozdělení velké části půdy na malé jednotlivé parcely. Proces privatizace vedl k tomu, že průměrná velikost vlastněných pozemků činí 1,4 hektaru, jež jsou dále rozděleny na samostatné parcely podle typu půdy (orná půda, sady, vinice), které jsou v rukách zhruba 1 milionu držitelů. Z celkové výměry zemědělské půdy je 0,66 milionu hektarů ve veřejném vlastnictví (26,2 %) a 1,84 milionu hektarů je v soukromém vlastnictví či užívání (73,8 %).

| 4.5.3. | Pokud jde o celkovou hodnotu zemědělské produkce, podílí se na ní dvěma třetinami rostlinná výroby, zatímco živočišná výroba tvoří přibližně 30 % a služby 2,4 %. Nejcennějšími zemědělskými produkty jsou hrozny a mléko. |
| --- | --- |

4.5.3.

Pokud jde o celkovou hodnotu zemědělské produkce, podílí se na ní dvěma třetinami rostlinná výroby, zatímco živočišná výroba tvoří přibližně 30 % a služby 2,4 %. Nejcennějšími zemědělskými produkty jsou hrozny a mléko.

| 4.5.4. | Vztahy mezi EU a Moldávií se od roku 1998 řídily dohodou o partnerství a spolupráci, již nyní nahradila dohoda o přidružení mezi EU a Moldavskem, která byla podepsána dne 27. června 2014, včetně komplexní a prohloubené dohody o volném obchodu, jež je provizorně uplatňována od 1. září 2014. |
| --- | --- |

4.5.4.

Vztahy mezi EU a Moldávií se od roku 1998 řídily dohodou o partnerství a spolupráci, již nyní nahradila dohoda o přidružení mezi EU a Moldavskem, která byla podepsána dne 27. června 2014, včetně komplexní a prohloubené dohody o volném obchodu, jež je provizorně uplatňována od 1. září 2014.

4.6.   
  Ukrajina

| 4.6.1. | Ukrajina má značně rozvinutou rostlinnou výrobu, za což zčásti vděčí úrodným půdám a příznivým klimatickým podmínkám. Její produkce obilovin a brambor patří k nejvyšším v Evropě a tato země je jedním z největších producentů cukrové řepy a slunečnicového oleje na světě. Chov hospodářských zvířat na Ukrajině za rostlinnou výrobou zaostává, přesto je jeho celková produkce ještě pořád mnohem vyšší než ve většině ostatních evropských zemí. |
| --- | --- |

4.6.1.

Ukrajina má značně rozvinutou rostlinnou výrobu, za což zčásti vděčí úrodným půdám a příznivým klimatickým podmínkám. Její produkce obilovin a brambor patří k nejvyšším v Evropě a tato země je jedním z největších producentů cukrové řepy a slunečnicového oleje na světě. Chov hospodářských zvířat na Ukrajině za rostlinnou výrobou zaostává, přesto je jeho celková produkce ještě pořád mnohem vyšší než ve většině ostatních evropských zemí.

| 4.6.2. | Nová dohoda o přidružení, jež zahrnuje i prohloubenou a komplexní dohodu o volném obchodu, byla projednávána v letech 2007–2011 a parafována v roce 2012. Politická část dohody o přidružení pak byla podepsána dne 21. března 2014 a zbývající části dohody, včetně prohloubené a komplexní dohody o volném obchodu, byly podepsány dne 27. Června 2014. Dne 23. dubna 2014 EU jednostranně zavedla režim autonomních obchodních preferencí, aby Ukrajině poskytla pomoc v současné situaci. |
| --- | --- |

4.6.2.

Nová dohoda o přidružení, jež zahrnuje i prohloubenou a komplexní dohodu o volném obchodu, byla projednávána v letech 2007–2011 a parafována v roce 2012. Politická část dohody o přidružení pak byla podepsána dne 21. března 2014 a zbývající části dohody, včetně prohloubené a komplexní dohody o volném obchodu, byly podepsány dne 27. Června 2014. Dne 23. dubna 2014 EU jednostranně zavedla režim autonomních obchodních preferencí, aby Ukrajině poskytla pomoc v současné situaci.

| 4.6.3. | V červenci 2014 byl zahájen projekt „Zdokonalení systému kontroly bezpečnosti potravin na Ukrajině“ (IFSSU), který financuje EU. Jeho cílem je zvýšit hygienickou kvalitu ukrajinských potravinářských výrobků a posílit důvěru ukrajinských spotřebitelů v domácí produkci. EU rovněž pomáhá ukrajinské Státní veterinární a fytosanitární správě při vylepšování systému zajišťování dodávek bezpečných potravin od zemědělce až ke spotřebiteli. Projekt IFSSU, jehož rozpočet činí téměř 3,8 milionů eur na 33 měsíců, je součástí prioritní oblasti „Bezpečnost a zabezpečování potravin“. |
| --- | --- |

4.6.3.

V červenci 2014 byl zahájen projekt „Zdokonalení systému kontroly bezpečnosti potravin na Ukrajině“ (IFSSU), který financuje EU. Jeho cílem je zvýšit hygienickou kvalitu ukrajinských potravinářských výrobků a posílit důvěru ukrajinských spotřebitelů v domácí produkci. EU rovněž pomáhá ukrajinské Státní veterinární a fytosanitární správě při vylepšování systému zajišťování dodávek bezpečných potravin od zemědělce až ke spotřebiteli. Projekt IFSSU, jehož rozpočet činí téměř 3,8 milionů eur na 33 měsíců, je součástí prioritní oblasti „Bezpečnost a zabezpečování potravin“.

5.   Úloha programu ENPARD

| 5.1. | Program ENPARD byl zaveden dvěma společnými sděleními Evropské komise a Evropské služby pro vnější činnost z března a května roku 2011. Tvoří součástí úsilí EU o dosažení inkluzivního růstu a stability v jejím sousedství a uznává se v něm potenciální význam zemědělství pro zabezpečování potravin, udržitelnou produkci a zaměstnanost na venkově. |
| --- | --- |

5.1.

Program ENPARD byl zaveden dvěma společnými sděleními Evropské komise a Evropské služby pro vnější činnost z března a května roku 2011. Tvoří součástí úsilí EU o dosažení inkluzivního růstu a stability v jejím sousedství a uznává se v něm potenciální význam zemědělství pro zabezpečování potravin, udržitelnou produkci a zaměstnanost na venkově.

| 5.2. | EU nabízí dialog o programu ENPARD všem partnerským zemím a je připravena podílet se na provádění opatření tohoto programu a souvisejících reforem ve všech zemích, které chtějí ze zemědělství a rozvoje venkova učinit jednu z ústředních oblastí své spolupráce s EU. Patří sem pomoc s přípravou dlouhodobých strategií v oblasti zemědělství a rozvoje venkova ve spolupráci se všemi relevantními zainteresovanými stranami a při budování nezbytné institucionální kapacity na celostátní a místní úrovni. |
| --- | --- |

5.2.

EU nabízí dialog o programu ENPARD všem partnerským zemím a je připravena podílet se na provádění opatření tohoto programu a souvisejících reforem ve všech zemích, které chtějí ze zemědělství a rozvoje venkova učinit jednu z ústředních oblastí své spolupráce s EU. Patří sem pomoc s přípravou dlouhodobých strategií v oblasti zemědělství a rozvoje venkova ve spolupráci se všemi relevantními zainteresovanými stranami a při budování nezbytné institucionální kapacity na celostátní a místní úrovni.

| 5.3. | Tento program již přináší výsledky v Gruzii: zákon o zemědělských družstvech, síť 54 informačních a poradenských středisek pro zemědělskou strategii atd. Dne 11. března 2014 Evropská unie podepsala čtyři granty v celkové výši 15 milionů eur na podporu drobných zemědělců v rámci iniciativy ENPARD v Gruzii. Tyto projekty budou poskytovat technickou pomoc při zakládání více než 160 družstev a budou zaměřeny na všechny gruzínské regiony. Tato družstva mají drobným zemědělcům umožnit, aby se dali dohromady a dosáhli úspor z rozsahu, zvýšili svou efektivitu a posílili své vazby na trhy. Gruzie z programu ENPARD obdržela celkem 52 milionů eur na pět let (březen 2013 až březen 2018). |
| --- | --- |

5.3.

Tento program již přináší výsledky v Gruzii: zákon o zemědělských družstvech, síť 54 informačních a poradenských středisek pro zemědělskou strategii atd. Dne 11. března 2014 Evropská unie podepsala čtyři granty v celkové výši 15 milionů eur na podporu drobných zemědělců v rámci iniciativy ENPARD v Gruzii. Tyto projekty budou poskytovat technickou pomoc při zakládání více než 160 družstev a budou zaměřeny na všechny gruzínské regiony. Tato družstva mají drobným zemědělcům umožnit, aby se dali dohromady a dosáhli úspor z rozsahu, zvýšili svou efektivitu a posílili své vazby na trhy. Gruzie z programu ENPARD obdržela celkem 52 milionů eur na pět let (březen 2013 až březen 2018).

| 5.4. | Arménii EU poskytla pomoc v hodnotě 157 milionů eur na období 2011–2013 (oproti 98,4 milionům eur na období 2007–2010). V prosinci roku 2013 schválila EU nový příspěvek ve výši 41 milionů eur na podporu občanské společnosti, regionálního rozvoje a zemědělství v Arménii v rámci evropské politiky sousedství. Z této celkové částky je 25 milionů eur určeno na provádění iniciativy ENPARD v Arménii. Tyto prostředky budou využity především ke zlepšení výkonnosti institucí souvisejících se zemědělstvím, na podporu vytváření zemědělských sdružení, k sestavování zemědělských statistik a k tomu, aby měli arménští občané lepší přístup k cenově dostupnějším potravinám. Kromě toho mají rovněž zlepšit podmínky ve venkovských oblastech vytvářením pracovních míst, navazováním partnerství veřejného a soukromého sektoru a vzděláváním pracovníků. |
| --- | --- |

5.4.

Arménii EU poskytla pomoc v hodnotě 157 milionů eur na období 2011–2013 (oproti 98,4 milionům eur na období 2007–2010). V prosinci roku 2013 schválila EU nový příspěvek ve výši 41 milionů eur na podporu občanské společnosti, regionálního rozvoje a zemědělství v Arménii v rámci evropské politiky sousedství. Z této celkové částky je 25 milionů eur určeno na provádění iniciativy ENPARD v Arménii. Tyto prostředky budou využity především ke zlepšení výkonnosti institucí souvisejících se zemědělstvím, na podporu vytváření zemědělských sdružení, k sestavování zemědělských statistik a k tomu, aby měli arménští občané lepší přístup k cenově dostupnějším potravinám. Kromě toho mají rovněž zlepšit podmínky ve venkovských oblastech vytvářením pracovních míst, navazováním partnerství veřejného a soukromého sektoru a vzděláváním pracovníků.

| 5.5. | Co se týče Moldavska, ukázal se být program „Hospodářské oživení ve venkovských oblastech“, který probíhá od roku 2010, užitečným nástrojem pro vytváření pracovních míst v moldavských provinciích. Zemědělství a rozvoj venkova byly označeny za stěžejní oblast rozvojové spolupráce mezi Moldavskem a EU v období 2014–2017 a na pomoc tomuto odvětví bylo vyčleněno 100 až 120 milionů eur. V této souvislosti byl v létě roku 2014 schválen rozsáhlý program ENPARD pro Moldavsko ve výši 64 milionů eur, jehož provádění bylo zahájeno začátkem roku 2015. Tento program bude finančně a technicky podporovat dlouhodobou komplexní strategii rozvoje tohoto odvětví, již vypracovala vláda. Tato finanční podpora pomůže zvýšit konkurenceschopnost zemědělství a prohloubí diskusi o formulování nových politik. |
| --- | --- |

5.5.

Co se týče Moldavska, ukázal se být program „Hospodářské oživení ve venkovských oblastech“, který probíhá od roku 2010, užitečným nástrojem pro vytváření pracovních míst v moldavských provinciích. Zemědělství a rozvoj venkova byly označeny za stěžejní oblast rozvojové spolupráce mezi Moldavskem a EU v období 2014–2017 a na pomoc tomuto odvětví bylo vyčleněno 100 až 120 milionů eur. V této souvislosti byl v létě roku 2014 schválen rozsáhlý program ENPARD pro Moldavsko ve výši 64 milionů eur, jehož provádění bylo zahájeno začátkem roku 2015. Tento program bude finančně a technicky podporovat dlouhodobou komplexní strategii rozvoje tohoto odvětví, již vypracovala vláda. Tato finanční podpora pomůže zvýšit konkurenceschopnost zemědělství a prohloubí diskusi o formulování nových politik.

6.   Úloha EHSV

| 6.1. | EHSV, jenž si je vědom zásadní úlohy občanské společnosti v zemích Východního partnerství, je v zájmu vybudování efektivnějšího zemědělství připraven sehrát aktivní úlohu a podělit se o své odborné znalosti. Bude zejména:






  — | pomáhat s mapováním organizací občanské společnosti v oblasti zemědělství a udržitelného rozvoje a zlepšovat situaci prostřednictvím otevřeného a inkluzivního dialogu s celou řadou zainteresovaných stran; |
| --- | --- | --- |

6.1.

EHSV, jenž si je vědom zásadní úlohy občanské společnosti v zemích Východního partnerství, je v zájmu vybudování efektivnějšího zemědělství připraven sehrát aktivní úlohu a podělit se o své odborné znalosti. Bude zejména:

—

pomáhat s mapováním organizací občanské společnosti v oblasti zemědělství a udržitelného rozvoje a zlepšovat situaci prostřednictvím otevřeného a inkluzivního dialogu s celou řadou zainteresovaných stran;

| — | sdílet své odborné znalosti, včetně těch z nových členských států EU, při definování konkrétních kritérií a postupů pro vytvoření skutečně reprezentativních organizací občanské společnosti v oblasti zemědělství a životního prostředí a jejich zapojení do rozhodovacího procesu v zemích Východního partnerství; |
| --- | --- |

—

sdílet své odborné znalosti, včetně těch z nových členských států EU, při definování konkrétních kritérií a postupů pro vytvoření skutečně reprezentativních organizací občanské společnosti v oblasti zemědělství a životního prostředí a jejich zapojení do rozhodovacího procesu v zemích Východního partnerství;

| — | vyměňovat si osvědčené postupy v takových oblastech, jako je zemědělství, sítě pro rozvoj venkova, udržitelný rozvoj, podnikání a sociální odpovědnost podniků; |
| --- | --- |

—

vyměňovat si osvědčené postupy v takových oblastech, jako je zemědělství, sítě pro rozvoj venkova, udržitelný rozvoj, podnikání a sociální odpovědnost podniků;

| — | aktivněji se podílet na činnosti platformy 2 Východního partnerství (hospodářská integrace a konvergence s politikami EU), zejména na činnosti panelu pro zemědělství a rozvoj venkova, a také na činnosti panelu pro životní prostředí a změnu klimatu, co se týče podpory zelených technologií, ekologických inovací a biologické rozmanitosti. |
| --- | --- |

—

aktivněji se podílet na činnosti platformy 2 Východního partnerství (hospodářská integrace a konvergence s politikami EU), zejména na činnosti panelu pro zemědělství a rozvoj venkova, a také na činnosti panelu pro životní prostředí a změnu klimatu, co se týče podpory zelených technologií, ekologických inovací a biologické rozmanitosti.

V Bruselu dne 16. září 2015.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  Společný konzultační dokument Na cestě k nové evropské politice sousedství, 4. března 2015.

1

(2)  Dne 29. května 2014 podepsali prezidenti Kazachstánu, Běloruska a Ruska smlouvu o Eurasijské hospodářské unii. Smlouva o přistoupení Arménie byla podepsána dne 9. října 2014 a vstoupila v platnost dne 2. ledna 2015.

2

(3)  http://www.bundestag.de/presse/hib/2015_01/-/357564

3

(4)  Úř. věst. C 12, 15.1.2015, s. 48. Úř. věst. C 161, 6.6.2013, s. 40. Úř. věst. C 299, 4.10.2012, s. 34. Úř. věst. C 248, 25.8.2011, s. 37. Úř. věst. C 277, 17.11.2009, s. 30.

4

(5)  Gruzie zahájila v roce 2014 svůj druhý program regionálního rozvoje, který má dále podpořit zlepšování socioekonomického rozvoje všech devíti regionů této země a životních podmínek jejich obyvatelstva. Arménie pokračovala v roce 2014 v provádění programu na podporu regionálního rozvoje. Moldavsko těží z nového projektu, jehož cílem je zdokonalit regionální plánování a seznamy projektů pro severní, jižní a centrální rozvojové regiony. V Ázerbájdžánu byl spuštěn nový program regionálního rozvoje.

5

(6)  Cílem tohoto projektu je prosazovat ochranu životního prostředí v regionu Východního partnerství rozšířením jeho zásad na tuto oblast.

6

(7)  Obecným cílem projektu GREEN je podporovat partnerské země v jejich snahách o přechod na ekologičtější ekonomiku odstraněním souvislosti mezi hospodářským růstem a zhoršováním životního prostředí a vyčerpáváním zdrojů.

7

(8)  Clima East Package podporuje přizpůsobování se změně klimatu a její zmírňování v regionu východního sousedství a jeho cílem je postupné sladění s acquis EU v oblasti životního prostředí a změny klimatu.

8

acquis

---

PŘÍLOHA I (1)

Pomoc EU zemím Východního partnerství (2014–2020)

| Země | Prostředky na období 2014–2017
  (v milionech EUR) | Prioritní oblasti | Orientační rozdělení
  (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| Arménie | 140–170 | rozvoj soukromého sektoru | 35 |
| reforma veřejné správy | 25 |
| reforma soudnictví | 20 |
| Ázerbájdžán | 77–94 | regionální rozvoj a rozvoj venkova | 40 |
| reforma soudnictví | 20 |
| vzdělávání a rozvoj dovedností | 20 |
| Bělorusko | 71–89 | sociální začleňování | 30 |
| životní prostředí | 25 |
| místní/regionální hospodářský rozvoj | 25 |
| Gruzie | 335–410 | reforma veřejné správy | 25 |
| zemědělství a rozvoj venkova | 30 |
| reforma soudnictví | 25 |
| Moldavsko | 335–410 | reforma veřejné správy | 30 |
| zemědělství a rozvoj venkova | 30 |
| policejní reforma a správa hranic | 20 |
| | Prostředky na rok 2014 | | |
| Ukrajina | 355 | zvláštní opatření: smlouva o budování státu | |

Země

Prostředky na období 2014–2017

(v milionech EUR)

Prioritní oblasti

Orientační rozdělení

(%)

Arménie

140–170

rozvoj soukromého sektoru

35

reforma veřejné správy

25

reforma soudnictví

20

Ázerbájdžán

77–94

regionální rozvoj a rozvoj venkova

40

reforma soudnictví

20

vzdělávání a rozvoj dovedností

20

Bělorusko

71–89

sociální začleňování

30

životní prostředí

25

místní/regionální hospodářský rozvoj

25

Gruzie

335–410

reforma veřejné správy

25

zemědělství a rozvoj venkova

30

reforma soudnictví

25

Moldavsko

335–410

reforma veřejné správy

30

zemědělství a rozvoj venkova

30

policejní reforma a správa hranic

20

Prostředky na rok 2014

Ukrajina

355

zvláštní opatření: smlouva o budování státu

---

(1)  Informace byly převzaty z internetových stránek Evropské služby pro vnější činnost: http://eeas.europa.eu/enp/documents/financing-the-enp/index_en.htm

---

PŘÍLOHA II

https://www.zm.gov.lv/public/ck/files/Joint_statement_16_04_2015.pdf

---

| 15.1.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 13/138 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 13/138

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Směrem k úmluvě MOP proti genderově podmíněnému násilí na pracovišti

(stanovisko z vlastní iniciativy)

(2016/C 013/21)

| Zpravodajka: | Béatrice OUIN |
| --- | --- |

Zpravodajka:

Béatrice OUIN

Dne 19. února 2015 se Evropský hospodářský a sociální výbor, v souladu s čl. 29 odst. 2 jednacího řádu, rozhodl vypracovat stanovisko z vlastní iniciativy k tématu

Směrem k úmluvě MOP proti genderově podmíněnému násilí na pracovišti.

(stanovisko z vlastní iniciativy)

Specializovaná sekce Vnější vztahy, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 16. července 2015.

Na 510. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 16. a 17. září 2015 (jednání dne 16. září 2015), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 209 hlasy pro, 2 hlasy byly proti a 5 členů se zdrželo hlasování.

1.   Závěry a doporučení

Závěry a doporučení

| 1.1. | Mezinárodní organizace práce (MOP) hraje na základě své tripartitní struktury na mezinárodním poli zásadní úlohu při zlepšování situace pracovníků a fungování podniků. Evropská unie není členem MOP, členské státy EU ale ano, a stejně tak organizace zastupující evropské zaměstnance a zaměstnavatele. Evropský hospodářský a sociální výbor (EHSV) si přeje, aby se členské státy EU a evropské organizace snažily šířit evropské hodnoty a acquis ve světě a aby při tom braly v potaz globální souvislosti. |
| --- | --- |

1.1.

Mezinárodní organizace práce (MOP) hraje na základě své tripartitní struktury na mezinárodním poli zásadní úlohu při zlepšování situace pracovníků a fungování podniků. Evropská unie není členem MOP, členské státy EU ale ano, a stejně tak organizace zastupující evropské zaměstnance a zaměstnavatele. Evropský hospodářský a sociální výbor (EHSV) si přeje, aby se členské státy EU a evropské organizace snažily šířit evropské hodnoty a acquis ve světě a aby při tom braly v potaz globální souvislosti.

acquis

| 1.2. | Evropský hospodářský a sociální výbor se domnívá, že:






  — | sexuální a genderově podmíněné násilí na pracovišti představuje překážku bránící důstojné práci (při níž je respektována důstojnost pracovníků a je zaručena jejich bezpečnost, odpovědnost a autonomie), |
| --- | --- | --- |

1.2.

Evropský hospodářský a sociální výbor se domnívá, že:

—

sexuální a genderově podmíněné násilí na pracovišti představuje překážku bránící důstojné práci (při níž je respektována důstojnost pracovníků a je zaručena jejich bezpečnost, odpovědnost a autonomie),

| — | genderově podmíněné násilí na pracovišti je vážným porušováním lidských práv a poškozuje důstojnost a tělesnou a duševní integritu, |
| --- | --- |

—

genderově podmíněné násilí na pracovišti je vážným porušováním lidských práv a poškozuje důstojnost a tělesnou a duševní integritu,

| — | toto násilí poškozuje ekonomiku a sociální pokrok, neboť oslabuje základy pracovních vztahů a snižuje produktivitu, |
| --- | --- |

—

toto násilí poškozuje ekonomiku a sociální pokrok, neboť oslabuje základy pracovních vztahů a snižuje produktivitu,

| — | toto násilí je známkou nerovných mocenských vztahů mezi ženami a muži a přispívá k přetrvávání nerovností na pracovišti, |
| --- | --- |

—

toto násilí je známkou nerovných mocenských vztahů mezi ženami a muži a přispívá k přetrvávání nerovností na pracovišti,

| — | pro jeho potírání je nezbytné zapojit občanskou společnost, zejména sociální partnery, ale také zdravotnické pracovníky, policii a soudy, aby věděli, jak jednat s oběťmi tohoto násilí, a sdělovací prostředky a učitele, aby byli s to mu předcházet, |
| --- | --- |

—

pro jeho potírání je nezbytné zapojit občanskou společnost, zejména sociální partnery, ale také zdravotnické pracovníky, policii a soudy, aby věděli, jak jednat s oběťmi tohoto násilí, a sdělovací prostředky a učitele, aby byli s to mu předcházet,

| — | je v zájmu společnosti bojovat proti tomuto násilí, ať už k němu dochází kdekoliv, a zamezit jeho výskytu na pracovišti. |
| --- | --- |

—

je v zájmu společnosti bojovat proti tomuto násilí, ať už k němu dochází kdekoliv, a zamezit jeho výskytu na pracovišti.

| 1.3. | Správní rada MOP má v listopadu 2015 rozhodnout, zda na pořad jednání Mezinárodní konference práce (což je rozhodovací orgán MOP) zařadí vypracování mezinárodní normy týkající se genderově podmíněného násilí na pracovišti. EHSV tento návrh podporuje a vyzývá evropské země a sociální partnery, aby tak rovněž učinili. |
| --- | --- |

1.3.

Správní rada MOP má v listopadu 2015 rozhodnout, zda na pořad jednání Mezinárodní konference práce (což je rozhodovací orgán MOP) zařadí vypracování mezinárodní normy týkající se genderově podmíněného násilí na pracovišti. EHSV tento návrh podporuje a vyzývá evropské země a sociální partnery, aby tak rovněž učinili.

| 1.4. | EHSV žádá, aby členské státy Evropské unie, které si již prostřednictvím směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/73/ES (1) vytvořily nástroje pro odstraňování nerovností mezi muži a ženami a sexuálního obtěžování na pracovišti, v MOP vystupovaly jednotně. |
| --- | --- |

1.4.

EHSV žádá, aby členské státy Evropské unie, které si již prostřednictvím směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/73/ES (1) vytvořily nástroje pro odstraňování nerovností mezi muži a ženami a sexuálního obtěžování na pracovišti, v MOP vystupovaly jednotně.

1

| 1.5. | Evropští sociální partneři pak v roce 2007 podepsali rámcovou dohodu proti obtěžování a násilí v práci, která by je měla přimět ke společnému postupu při projednávání tohoto návrhu mezinárodní pracovní normy (2). |
| --- | --- |

1.5.

Evropští sociální partneři pak v roce 2007 podepsali rámcovou dohodu proti obtěžování a násilí v práci, která by je měla přimět ke společnému postupu při projednávání tohoto návrhu mezinárodní pracovní normy (2).

2

2.   Úvod – problematika genderově podmíněného násilí na pracovišti

Úvod – problematika genderově podmíněného násilí na pracovišti

| 2.1. | V éře globalizace je formulování mezinárodních norem pro boj proti genderově podmíněnému násilí a předcházení tomuto násilí nezbytné, a to v zájmu pracovníků, podniků a států. Toto násilí ohrožuje tělesné a duševní zdraví, představuje útok na lidská práva a důstojnost, snižuje produktivitu obětí a způsobuje státu a společnosti náklady. Do boje proti tomuto násilí a předcházení mu se musejí zapojit všichni. Genderově podmíněné násilí je jednou z hlavních překážek bránících rozvoji. |
| --- | --- |

2.1.

V éře globalizace je formulování mezinárodních norem pro boj proti genderově podmíněnému násilí a předcházení tomuto násilí nezbytné, a to v zájmu pracovníků, podniků a států. Toto násilí ohrožuje tělesné a duševní zdraví, představuje útok na lidská práva a důstojnost, snižuje produktivitu obětí a způsobuje státu a společnosti náklady. Do boje proti tomuto násilí a předcházení mu se musejí zapojit všichni. Genderově podmíněné násilí je jednou z hlavních překážek bránících rozvoji.

| 2.2. | Řešení této otázky v MOP |
| --- | --- |

2.2.

Řešení této otázky v MOP

| 2.2.1. | Genderově podmíněné a sexuální násilí odráží nerovnosti mezi ženami a muži a zároveň tyto nerovnosti posiluje a má negativní dopad na pracoviště. O boji proti němu pojednává několik úmluv Mezinárodní organizace práce (MOP):






  — | Úmluva č. 29 o nucené práci z roku 1930, |
| --- | --- | --- |

2.2.1.

Genderově podmíněné a sexuální násilí odráží nerovnosti mezi ženami a muži a zároveň tyto nerovnosti posiluje a má negativní dopad na pracoviště. O boji proti němu pojednává několik úmluv Mezinárodní organizace práce (MOP):

—

Úmluva č. 29 o nucené práci z roku 1930,

| — | Úmluva č. 97 o migrujících pracovnících (revidovaná) z roku 1949, |
| --- | --- |

—

Úmluva č. 97 o migrujících pracovnících (revidovaná) z roku 1949,

| — | Úmluva č. 100 o rovnosti v odměňování z roku 1951, |
| --- | --- |

—

Úmluva č. 100 o rovnosti v odměňování z roku 1951,

| — | Úmluva č. 111 o diskriminaci (zaměstnání a povolání) z roku 1958, |
| --- | --- |

—

Úmluva č. 111 o diskriminaci (zaměstnání a povolání) z roku 1958,

| — | Úmluva č. 189 o pracovnících v cizí domácnosti z roku 2011. |
| --- | --- |

—

Úmluva č. 189 o pracovnících v cizí domácnosti z roku 2011.

V doporučení č. 200 o HIV a AIDS a světě práce z roku 2010 se uvádí, že je nutné přijmout opatření pro předcházení násilí a obtěžování na pracovišti a pro jejich odstranění. Nedávno vydané doporučení č. 204 týkající se přechodu z neformální ekonomiky na ekonomiku formální (Mezinárodní konference práce ho přijala na svém 104. zasedání dne 12. června 2015 v Ženevě) pak od členských států vyžaduje, aby do vnitrostátních strategií či plánů rozvoje zahrnuly rámec integrovaných politik. „Tento rámec integrovaných politik by měl být zaměřen [...] na podporu rovnosti a odstranění veškerých forem diskriminace a násilí, včetně genderově podmíněného násilí, na pracovišti“ (3).

3

Žádná norma se však v současnosti nezabývá zvláštní otázkou genderově podmíněného násilí na pracovišti.

| 2.2.2. | Výbor odborníků MOP se to pokusil napravit: „[...] sexuální obtěžování snižuje rovnost na pracovišti, jelikož narušuje integritu, důstojnost a spokojenost pracovníků. Sexuální obtěžování škodí podnikům, neboť oslabuje základy pracovních vztahů a snižuje produktivitu. Výbor již dříve vyjádřil názor, že sexuální obtěžování je formou diskriminace na základě pohlaví a měly by se na ně vztahovat požadavky vyplývající z úmluvy č. 111. V souladu s úmluvou, jež zakazuje diskriminaci na základě pohlaví a požaduje přijetí politiky prosazování rovných příležitostí a rovného zacházení, by tedy měla být přijata opatření pro odstranění sexuálního obtěžování“ (4). |
| --- | --- |

2.2.2.

Výbor odborníků MOP se to pokusil napravit: „[...] sexuální obtěžování snižuje rovnost na pracovišti, jelikož narušuje integritu, důstojnost a spokojenost pracovníků. Sexuální obtěžování škodí podnikům, neboť oslabuje základy pracovních vztahů a snižuje produktivitu. Výbor již dříve vyjádřil názor, že sexuální obtěžování je formou diskriminace na základě pohlaví a měly by se na ně vztahovat požadavky vyplývající z úmluvy č. 111. V souladu s úmluvou, jež zakazuje diskriminaci na základě pohlaví a požaduje přijetí politiky prosazování rovných příležitostí a rovného zacházení, by tedy měla být přijata opatření pro odstranění sexuálního obtěžování“ (4).

4

| 2.2.3. | V roce 2008 tento výbor poukázal na to, že „další významný nedostatek v oblasti provádění se týká sexuálního obtěžování, které představuje závažnou formu diskriminace na základě pohlaví a porušování lidských práv na pracovišti. Výbor proto odkazuje na svou obecnou připomínku z roku 2002, v níž zdůraznil význam přijetí účinných opatření pro předcházení a zákaz jakékoli z obou forem, jichž může sexuální obtěžování na pracovišti nabývat: té, jež se rovná vydírání (‚quid pro quo‘), a té, jež vytváří nepříznivé pracovní prostředí“ (5). |
| --- | --- |

2.2.3.

V roce 2008 tento výbor poukázal na to, že „další významný nedostatek v oblasti provádění se týká sexuálního obtěžování, které představuje závažnou formu diskriminace na základě pohlaví a porušování lidských práv na pracovišti. Výbor proto odkazuje na svou obecnou připomínku z roku 2002, v níž zdůraznil význam přijetí účinných opatření pro předcházení a zákaz jakékoli z obou forem, jichž může sexuální obtěžování na pracovišti nabývat: té, jež se rovná vydírání (‚quid pro quo‘), a té, jež vytváří nepříznivé pracovní prostředí“ (5).

5

| 2.2.4. | Na 320. a 323. zasedání správní rady MOP ve dnech 13. až 27. března 2014 a 12. až 27. března 2015 se řada vlád (Německo, Kanada, Kuba, Francie, Indie, Itálie, Mexiko, Nizozemsko, Srí Lanka, Uruguay a USA) vyslovila pro to, aby byla vypracována mezinárodní norma týkající se „násilí vůči ženám a mužům v pracovním prostředí“, která by vládám, odborovým svazům a zaměstnavatelům poskytla nástroje k boji proti genderově podmíněnému násilí a sexuálnímu obtěžování a byla by jednoznačným signálem, že toto násilí představuje porušování práv zaměstnanců. Tento požadavek podporují také zástupci zaměstnanců v MOP a Mezinárodní konfederace odborových svazů. |
| --- | --- |

2.2.4.

Na 320. a 323. zasedání správní rady MOP ve dnech 13. až 27. března 2014 a 12. až 27. března 2015 se řada vlád (Německo, Kanada, Kuba, Francie, Indie, Itálie, Mexiko, Nizozemsko, Srí Lanka, Uruguay a USA) vyslovila pro to, aby byla vypracována mezinárodní norma týkající se „násilí vůči ženám a mužům v pracovním prostředí“, která by vládám, odborovým svazům a zaměstnavatelům poskytla nástroje k boji proti genderově podmíněnému násilí a sexuálnímu obtěžování a byla by jednoznačným signálem, že toto násilí představuje porušování práv zaměstnanců. Tento požadavek podporují také zástupci zaměstnanců v MOP a Mezinárodní konfederace odborových svazů.

| 2.3. | A v Evropě: |
| --- | --- |

2.3.

A v Evropě:

| 2.3.1. | Evropští sociální partneři podepsali v roce 2007 rámcovou dohodu proti obtěžování a násilí v práci, v souladu s níž by měli požadovat přijetí podobného předpisu na mezinárodní úrovni (6). |
| --- | --- |

2.3.1.

Evropští sociální partneři podepsali v roce 2007 rámcovou dohodu proti obtěžování a násilí v práci, v souladu s níž by měli požadovat přijetí podobného předpisu na mezinárodní úrovni (6).

6

| 2.3.2. | EHSV se ve svých stanoviscích pojednávajících o rovnosti žen a mužů nebo o domácím násilí (7) opakovaně vyjádřil ke genderově podmíněnému a sexuálnímu násilí, jemuž je vystaveno příliš mnoho žen na celém světě. Tento problém se navíc zhoršuje – v důsledku hospodářské krize, programů strukturální korekce a úsporných opatření se výskyt násilí na pracovišti zvýšil. |
| --- | --- |

2.3.2.

EHSV se ve svých stanoviscích pojednávajících o rovnosti žen a mužů nebo o domácím násilí (7) opakovaně vyjádřil ke genderově podmíněnému a sexuálnímu násilí, jemuž je vystaveno příliš mnoho žen na celém světě. Tento problém se navíc zhoršuje – v důsledku hospodářské krize, programů strukturální korekce a úsporných opatření se výskyt násilí na pracovišti zvýšil.

7

| 2.3.3. | EHSV žádá, aby členské státy a Evropská unie, které si již prostřednictvím směrnice 2002/73/ES (8) vytvořily nástroje pro odstraňování sexuálního obtěžování na pracovišti, v MOP vystupovaly jednotně a podpořily vypracování mezinárodní normy umožňující bojovat proti genderově podmíněnému násilí na pracovišti. |
| --- | --- |

2.3.3.

EHSV žádá, aby členské státy a Evropská unie, které si již prostřednictvím směrnice 2002/73/ES (8) vytvořily nástroje pro odstraňování sexuálního obtěžování na pracovišti, v MOP vystupovaly jednotně a podpořily vypracování mezinárodní normy umožňující bojovat proti genderově podmíněnému násilí na pracovišti.

8

| 2.4. | Popis situace |
| --- | --- |

2.4.

Popis situace

| 2.4.1. | Genderově podmíněné násilí na pracovišti je vážným porušováním lidských práv a poškozuje důstojnost a tělesnou a duševní integritu. V celosvětovém měřítku se 35 % žen stalo obětí bezprostředního násilí na pracovišti a 40 až 50 % žen bylo vystaveno nevítaným sexuálním návrhům, nevítanému fyzickému kontaktu nebo jiným formám sexuálního obtěžování. 45 % žen v EU uvádí, že se již někdy staly obětí genderově podmíněného násilí. 40 až 45 % žen uvádí, že byly vystaveny sexuálnímu obtěžování na pracovišti. Odhaduje se, že denně v Evropě zemře 7 žen na následky genderově podmíněného násilí (9). |
| --- | --- |

2.4.1.

Genderově podmíněné násilí na pracovišti je vážným porušováním lidských práv a poškozuje důstojnost a tělesnou a duševní integritu. V celosvětovém měřítku se 35 % žen stalo obětí bezprostředního násilí na pracovišti a 40 až 50 % žen bylo vystaveno nevítaným sexuálním návrhům, nevítanému fyzickému kontaktu nebo jiným formám sexuálního obtěžování. 45 % žen v EU uvádí, že se již někdy staly obětí genderově podmíněného násilí. 40 až 45 % žen uvádí, že byly vystaveny sexuálnímu obtěžování na pracovišti. Odhaduje se, že denně v Evropě zemře 7 žen na následky genderově podmíněného násilí (9).

9

| 2.4.2. | Toto násilí je známkou nerovných mocenských vztahů mezi ženami a muži a přispívá k přetrvávání těchto nerovností. Toto násilí je projevem touhy někoho ovládat a vyskytuje se ve značné míře ve společnostech, v nichž jsou porušována lidská práva, ale dochází k němu i v demokratické společnosti. Nesmí být zaměňováno se sváděním, které vyžaduje respekt vůči druhé osobě. Sexuální a genderově podmíněné násilí není soukromou záležitostí – boj proti němu je důležitý z hlediska veřejného pořádku a kolektivní bezpečnosti. |
| --- | --- |

2.4.2.

Toto násilí je známkou nerovných mocenských vztahů mezi ženami a muži a přispívá k přetrvávání těchto nerovností. Toto násilí je projevem touhy někoho ovládat a vyskytuje se ve značné míře ve společnostech, v nichž jsou porušována lidská práva, ale dochází k němu i v demokratické společnosti. Nesmí být zaměňováno se sváděním, které vyžaduje respekt vůči druhé osobě. Sexuální a genderově podmíněné násilí není soukromou záležitostí – boj proti němu je důležitý z hlediska veřejného pořádku a kolektivní bezpečnosti.

| 2.4.3. | Sexistické vtipy, urážky, ponižující posměšky, nemístná gesta, pornografické obrázky vystavené na pracovišti a na internetu (který je pro mnohé zaměstnance pracovním nástrojem), psychické a sexuální obtěžování, znásilnění a další formy sexuální agrese, domácí násilí – která z žen může prohlásit, že se nikdy nesetkala alespoň s jedním z těchto projevů sexismu (10)? |
| --- | --- |

2.4.3.

Sexistické vtipy, urážky, ponižující posměšky, nemístná gesta, pornografické obrázky vystavené na pracovišti a na internetu (který je pro mnohé zaměstnance pracovním nástrojem), psychické a sexuální obtěžování, znásilnění a další formy sexuální agrese, domácí násilí – která z žen může prohlásit, že se nikdy nesetkala alespoň s jedním z těchto projevů sexismu (10)?

10

| 2.4.4. | Genderově podmíněné násilí se může promítat na pracovišti, ať už k němu dochází kdekoli. Evropská studie dokládá, že domácí násilí má dopad na práci a profesní začlenění obětí (11), a mezinárodní studie to potvrzují (12). Z výsledků čtyř národních průzkumů (v Austrálii, Kanadě, na Novém Zélandu a ve Spojeném království) vyplývá, že domácí násilí ovlivňuje zapojení, produktivitu a bezpečnost zaměstnanců. Ženy, na nichž je pácháno domácí násilí, mohou být svým manželem či partnerem obtěžovány i na pracovišti, což ohrožuje bezpečnost jich samotných i jejich spolupracovníků. Může u nich dojít k několikadenní pracovní nepřítomnosti z důvodu zranění nebo – pokud se nadále dostavuje do práce – může být narušena jejich pracovní výkonnost. V Austrálii mají oběti domácího násilí ve veřejných službách nárok na pracovní volno. V soukromém sektoru činí toto volno v souladu s kolektivními smlouvami, jež se vztahují na 2 miliony pracovníků, 20 dnů. |
| --- | --- |

2.4.4.

Genderově podmíněné násilí se může promítat na pracovišti, ať už k němu dochází kdekoli. Evropská studie dokládá, že domácí násilí má dopad na práci a profesní začlenění obětí (11), a mezinárodní studie to potvrzují (12). Z výsledků čtyř národních průzkumů (v Austrálii, Kanadě, na Novém Zélandu a ve Spojeném království) vyplývá, že domácí násilí ovlivňuje zapojení, produktivitu a bezpečnost zaměstnanců. Ženy, na nichž je pácháno domácí násilí, mohou být svým manželem či partnerem obtěžovány i na pracovišti, což ohrožuje bezpečnost jich samotných i jejich spolupracovníků. Může u nich dojít k několikadenní pracovní nepřítomnosti z důvodu zranění nebo – pokud se nadále dostavuje do práce – může být narušena jejich pracovní výkonnost. V Austrálii mají oběti domácího násilí ve veřejných službách nárok na pracovní volno. V soukromém sektoru činí toto volno v souladu s kolektivními smlouvami, jež se vztahují na 2 miliony pracovníků, 20 dnů.

11

12

| 2.4.5. | Pokud k násilí dochází na pracovišti a páchají ho kolegové, nadřízení, zákazníci nebo uživatelé, necítí se zaměstnankyně bezpečně. Mohou potřebovat volno, aby se zotavily ze zranění či z psychického traumatu, vyhledaly lékařskou pomoc nebo se zúčastnily občanského či trestního řízení. Genderově podmíněné násilí tedy poškozuje také zaměstnavatele (snížení produktivity, absence na pracovišti, soudní řízení, špatná reklama). |
| --- | --- |

2.4.5.

Pokud k násilí dochází na pracovišti a páchají ho kolegové, nadřízení, zákazníci nebo uživatelé, necítí se zaměstnankyně bezpečně. Mohou potřebovat volno, aby se zotavily ze zranění či z psychického traumatu, vyhledaly lékařskou pomoc nebo se zúčastnily občanského či trestního řízení. Genderově podmíněné násilí tedy poškozuje také zaměstnavatele (snížení produktivity, absence na pracovišti, soudní řízení, špatná reklama).

| 2.4.6. | S tímto násilím se lze setkat cestou do práce. Na ulici a v hromadných dopravních prostředcích často dochází k obtěžování žen, k jejich napadení, zbití a někdy dokonce i k jejich zavraždění. Tento druh obtěžování, jenž je zaměřen především na mladé ženy, má trvalé následky – oběti ztrácí pocit bezpečí a cítí se bezbranné, což může vést k dojmu méněcennosti. Některým z nich se pak nakonec to, že jsou vystavovány násilí, zdá normální. |
| --- | --- |

2.4.6.

S tímto násilím se lze setkat cestou do práce. Na ulici a v hromadných dopravních prostředcích často dochází k obtěžování žen, k jejich napadení, zbití a někdy dokonce i k jejich zavraždění. Tento druh obtěžování, jenž je zaměřen především na mladé ženy, má trvalé následky – oběti ztrácí pocit bezpečí a cítí se bezbranné, což může vést k dojmu méněcennosti. Některým z nich se pak nakonec to, že jsou vystavovány násilí, zdá normální.

| 2.4.7. | Vzhledem k tomu, že roste počet pracujících žen a ženy častěji než muži vykonávají neformální práci, práci za nejistých podmínek a práci v cizí domácnosti, se zvyšuje také počet žen, jež byly vystaveny násilí. Zvlášť ohroženou skupinou jsou svobodné matky s dětmi. Tyto okolnosti mohou být zneužity k vydírání na pracovišti. |
| --- | --- |

2.4.7.

Vzhledem k tomu, že roste počet pracujících žen a ženy častěji než muži vykonávají neformální práci, práci za nejistých podmínek a práci v cizí domácnosti, se zvyšuje také počet žen, jež byly vystaveny násilí. Zvlášť ohroženou skupinou jsou svobodné matky s dětmi. Tyto okolnosti mohou být zneužity k vydírání na pracovišti.

| 2.4.8. | Velké riziko hrozí pracujícím mladým lidem a dětem – dívkám a chlapcům –, obětem nucené práce, ekonomickým migrantům, pracovnicím v cizí domácnosti a osobám pracujícím ve zdravotnictví a v sexuálním průmyslu. Riziko je ještě vyšší, pokud pracují sami a jsou v kontaktu s lidmi. |
| --- | --- |

2.4.8.

Velké riziko hrozí pracujícím mladým lidem a dětem – dívkám a chlapcům –, obětem nucené práce, ekonomickým migrantům, pracovnicím v cizí domácnosti a osobám pracujícím ve zdravotnictví a v sexuálním průmyslu. Riziko je ještě vyšší, pokud pracují sami a jsou v kontaktu s lidmi.

| 2.4.9. | Rizikové faktory spojené s pracovním prostředím se odvíjejí od postavení žen v organizaci práce a od míry respektování žen v profesní kultuře. Vhodným způsobem, jak předcházet násilí páchanému na ženách, by bylo zvýšit jejich zastoupení na rozhodujících pozicích. |
| --- | --- |

2.4.9.

Rizikové faktory spojené s pracovním prostředím se odvíjejí od postavení žen v organizaci práce a od míry respektování žen v profesní kultuře. Vhodným způsobem, jak předcházet násilí páchanému na ženách, by bylo zvýšit jejich zastoupení na rozhodujících pozicích.

| 2.4.10. | Genderově podmíněné násilí má negativní dopad na produktivitu práce. Odlišnou míru, v níž jsou ženy a muži vystaveny riziku specifických forem násilí na pracovišti, zesiluje genderová segregace. Některé ženy jsou tomuto riziku vystaveny více než jiné – jsou to ty, jež v malém počtu pracují v převážně mužském prostředí nebo jsou v kontaktu s lidmi v obtížné situaci (sociální pracovnice, vězeňský personál, pracovnice na přepážkách poskytujících veřejné služby, pracovnice na nemocničních pohotovostech atd.). |
| --- | --- |

2.4.10.

Genderově podmíněné násilí má negativní dopad na produktivitu práce. Odlišnou míru, v níž jsou ženy a muži vystaveny riziku specifických forem násilí na pracovišti, zesiluje genderová segregace. Některé ženy jsou tomuto riziku vystaveny více než jiné – jsou to ty, jež v malém počtu pracují v převážně mužském prostředí nebo jsou v kontaktu s lidmi v obtížné situaci (sociální pracovnice, vězeňský personál, pracovnice na přepážkách poskytujících veřejné služby, pracovnice na nemocničních pohotovostech atd.).

| 2.4.11. | Větší riziko násilí hrozí rovněž tam, kde neexistují sociální vztahy a kde není možné tento problém vyřešit z důvodu absence kolektivního vyjednávání. Odborové svazy mohou obětem pomoci s tím, na koho se obrátit v případě porušení jejich práv. Existují i jiná řešení – například belgické právní předpisy vyžadují jmenování osoby, jež požívá důvěry nadřízených a pracovníků a která je připravena poskytnout rady a pomoc. |
| --- | --- |

2.4.11.

Větší riziko násilí hrozí rovněž tam, kde neexistují sociální vztahy a kde není možné tento problém vyřešit z důvodu absence kolektivního vyjednávání. Odborové svazy mohou obětem pomoci s tím, na koho se obrátit v případě porušení jejich práv. Existují i jiná řešení – například belgické právní předpisy vyžadují jmenování osoby, jež požívá důvěry nadřízených a pracovníků a která je připravena poskytnout rady a pomoc.

| 2.5. | Definice násilí a předcházení mu |
| --- | --- |

2.5.

Definice násilí a předcházení mu

| 2.5.1. | V rámci boje proti násilí je nutné zohlednit jeho zvláštnosti, aby bylo možné mu předcházet. Je nutné pochopit jeho mechanismy a určit jeho důsledky, aby se snížil jeho výskyt a aby se pokročilo na cestě k dosažení rovnosti žen a mužů. Vhodným způsobem prevence, pokud jde o genderově podmíněné nerovnosti, je vzdělávání vedoucích pracovníků. |
| --- | --- |

2.5.1.

V rámci boje proti násilí je nutné zohlednit jeho zvláštnosti, aby bylo možné mu předcházet. Je nutné pochopit jeho mechanismy a určit jeho důsledky, aby se snížil jeho výskyt a aby se pokročilo na cestě k dosažení rovnosti žen a mužů. Vhodným způsobem prevence, pokud jde o genderově podmíněné nerovnosti, je vzdělávání vedoucích pracovníků.

| 2.5.2. | Je nezbytné stanovit závazný právní rámec, jasně vymezit oblast působnosti, definovat tento trestný čin a upřesnit, že oběti jsou v podřízeném postavení. |
| --- | --- |

2.5.2.

Je nezbytné stanovit závazný právní rámec, jasně vymezit oblast působnosti, definovat tento trestný čin a upřesnit, že oběti jsou v podřízeném postavení.

| 2.5.3. | Genderově podmíněné násilí na pracovišti, ať už k němu dochází na pracovišti nebo cestou do práce, může mít celou řadu podob. Může se jednat o:






  — | fyzické násilí, |
| --- | --- | --- |

2.5.3.

Genderově podmíněné násilí na pracovišti, ať už k němu dochází na pracovišti nebo cestou do práce, může mít celou řadu podob. Může se jednat o:

—

fyzické násilí,

| — | sexuální násilí, zejména znásilnění a sexuální agresi, |
| --- | --- |

—

sexuální násilí, zejména znásilnění a sexuální agresi,

| — | urážky, nezdvořilost, nedostatek úcty, projevy opovržení, |
| --- | --- |

—

urážky, nezdvořilost, nedostatek úcty, projevy opovržení,

| — | zastrašování, |
| --- | --- |

—

zastrašování,

| — | psychické týrání, |
| --- | --- |

—

psychické týrání,

| — | sexuální obtěžování, |
| --- | --- |

—

sexuální obtěžování,

| — | pohrůžky násilí, |
| --- | --- |

—

pohrůžky násilí,

| — | stalking. |
| --- | --- |

—

stalking.

| 2.5.4. | Vyznačuje se tím, že je daná osoba nucena snášet nevítané výroky či chování na základě jejího pohlaví nebo sexuální orientace, které ji mají zastrašit, ponížit, pokořit nebo urazit. Drobné každodenní útoky, které se samy o sobě zdají neškodné, připravují oběti o pocit bezpečí. Toto násilí, agrese a ponižování vytvářejí na pracovišti nezdravou atmosféru. |
| --- | --- |

2.5.4.

Vyznačuje se tím, že je daná osoba nucena snášet nevítané výroky či chování na základě jejího pohlaví nebo sexuální orientace, které ji mají zastrašit, ponížit, pokořit nebo urazit. Drobné každodenní útoky, které se samy o sobě zdají neškodné, připravují oběti o pocit bezpečí. Toto násilí, agrese a ponižování vytvářejí na pracovišti nezdravou atmosféru.

| 2.5.5. | V evropské rámcové dohodě sociálních partnerů se uvádí: „Na pracovišti se mohou vyskytnout různé formy obtěžování a násilí. Jedná se o






  — | fyzické, psychologické nebo sexuální formy, |
| --- | --- | --- |

2.5.5.

V evropské rámcové dohodě sociálních partnerů se uvádí: „Na pracovišti se mohou vyskytnout různé formy obtěžování a násilí. Jedná se o

—

fyzické, psychologické nebo sexuální formy,

fyzické, psychologické nebo sexuální formy,

| — | jednorázové incidenty nebo modely chování systematičtějšího rázu, |
| --- | --- |

—

jednorázové incidenty nebo modely chování systematičtějšího rázu,

jednorázové incidenty nebo modely chování systematičtějšího rázu,

| — | incidenty mezi kolegy, nadřízenými a podřízenými nebo třetími stranami jako jsou klienti, zákazníci, pacienti, žáci atd., |
| --- | --- |

—

incidenty mezi kolegy, nadřízenými a podřízenými nebo třetími stranami jako jsou klienti, zákazníci, pacienti, žáci atd.,

incidenty mezi kolegy, nadřízenými a podřízenými nebo třetími stranami jako jsou klienti, zákazníci, pacienti, žáci atd.,

| — | méně závažné případy nezdvořilosti stejně jako závažnější případy včetně trestných činů, které vyžadují zásah veřejných orgánů.“ |
| --- | --- |

—

méně závažné případy nezdvořilosti stejně jako závažnější případy včetně trestných činů, které vyžadují zásah veřejných orgánů.“

méně závažné případy nezdvořilosti stejně jako závažnější případy včetně trestných činů, které vyžadují zásah veřejných orgánů.“

Ustanovení této dohody kladou důraz na důvěrnost:

| — | „je v zájmu všech stran postupovat s nezbytnou ohleduplností, aby byla zachována důstojnost a soukromí všech, |
| --- | --- |

—

„je v zájmu všech stran postupovat s nezbytnou ohleduplností, aby byla zachována důstojnost a soukromí všech,

„je v zájmu všech stran postupovat s nezbytnou ohleduplností, aby byla zachována důstojnost a soukromí všech,

| — | žádné informace by neměly být poskytnuty stranám, které nejsou do případu zapojeny.“ |
| --- | --- |

—

žádné informace by neměly být poskytnuty stranám, které nejsou do případu zapojeny.“

žádné informace by neměly být poskytnuty stranám, které nejsou do případu zapojeny.“

Tato dohoda stanoví také postup pro vyřizování ohlášených případů a preventivní opatření, z nichž by diskuse v MOP mohla vycházet.

| 2.5.6. | Mnozí zaměstnanci používají v práci Internet. Genderově podmíněné násilí se na něm může šířit v podobě ponižujících obrázků a také zpráv v sociálních médiích. S atmosférou zastrašování, nepřátelství či ponižování se lze setkat jak ve vztazích na internetu, tak v reálném životě. Nová norma musí přihlédnout k tomu, že Internet hraje roli v pracovních vztazích a že i na něm je třeba bojovat proti genderově podmíněnému násilí. |
| --- | --- |

2.5.6.

Mnozí zaměstnanci používají v práci Internet. Genderově podmíněné násilí se na něm může šířit v podobě ponižujících obrázků a také zpráv v sociálních médiích. S atmosférou zastrašování, nepřátelství či ponižování se lze setkat jak ve vztazích na internetu, tak v reálném životě. Nová norma musí přihlédnout k tomu, že Internet hraje roli v pracovních vztazích a že i na něm je třeba bojovat proti genderově podmíněnému násilí.

3.   Proč je nutné vypracovat normu MOP namířenou proti genderově podmíněnému násilí?

Proč je nutné vypracovat normu MOP namířenou proti genderově podmíněnému násilí?

| 3.1. | Pracoviště představuje jedinečné prostředí pro potírání násilí. Mezinárodní pracovní norma by mohla poskytnout návod pro přijetí odpovídajících politik v oblasti lidských zdrojů, pokud jde o genderově podmíněné násilí v podnicích, a mohl by se jí řídit sociální dialog a kolektivní pracovní smlouvy. |
| --- | --- |

3.1.

Pracoviště představuje jedinečné prostředí pro potírání násilí. Mezinárodní pracovní norma by mohla poskytnout návod pro přijetí odpovídajících politik v oblasti lidských zdrojů, pokud jde o genderově podmíněné násilí v podnicích, a mohl by se jí řídit sociální dialog a kolektivní pracovní smlouvy.

| 3.2. | Ani stávající mezinárodní rámec, ani vnitrostátní zákony nezaručují náležitou ochranu před genderově podmíněným násilím na pracovišti. Ve většině zemí se nástroje pro boj proti genderově podmíněnému násilí zaměřují hlavně na kriminalizaci pachatelů, a to zpravidla zahrnutím pohlavního zneužívání do trestního zákoníku. Tato opatření sice mají mimořádný význam, ne vždy jsou ovšem uzpůsobena vztahům na pracovišti. Jak uvedl výbor odborníků MOP: „Obecně vzato se nezdá být vhodné řešit případy sexuálního obtěžování v rámci soudního řízení, neboť toto řízení sice umožňuje prošetřit nejzávažnější případy, ale neumožňuje postihnout patřičně celé spektrum jednání, jež je třeba klasifikovat jako sexuální obtěžování v pracovním prostředí a v nichž je větší důkazní břemeno a omezenější přístup k opravným prostředkům.“
   (13). Aby se předešlo sexuálnímu obtěžování, je nezbytné přesvědčit zaměstnavatele a zaměstnance, že sexistické chování nemá na pracovišti místo. V evropské rámcové dohodě se stanoví: „Podniky musí vydat jasné prohlášení, z něhož bude vyplývat, že obtěžování a násilí nebude tolerováno“. |
| --- | --- |

3.2.

Ani stávající mezinárodní rámec, ani vnitrostátní zákony nezaručují náležitou ochranu před genderově podmíněným násilím na pracovišti. Ve většině zemí se nástroje pro boj proti genderově podmíněnému násilí zaměřují hlavně na kriminalizaci pachatelů, a to zpravidla zahrnutím pohlavního zneužívání do trestního zákoníku. Tato opatření sice mají mimořádný význam, ne vždy jsou ovšem uzpůsobena vztahům na pracovišti. Jak uvedl výbor odborníků MOP: „Obecně vzato se nezdá být vhodné řešit případy sexuálního obtěžování v rámci soudního řízení, neboť toto řízení sice umožňuje prošetřit nejzávažnější případy, ale neumožňuje postihnout patřičně celé spektrum jednání, jež je třeba klasifikovat jako sexuální obtěžování v pracovním prostředí a v nichž je větší důkazní břemeno a omezenější přístup k opravným prostředkům.“
   (13). Aby se předešlo sexuálnímu obtěžování, je nezbytné přesvědčit zaměstnavatele a zaměstnance, že sexistické chování nemá na pracovišti místo. V evropské rámcové dohodě se stanoví: „Podniky musí vydat jasné prohlášení, z něhož bude vyplývat, že obtěžování a násilí nebude tolerováno“.

„Obecně vzato se nezdá být vhodné řešit případy sexuálního obtěžování v rámci soudního řízení, neboť toto řízení sice umožňuje prošetřit nejzávažnější případy, ale neumožňuje postihnout patřičně celé spektrum jednání, jež je třeba klasifikovat jako sexuální obtěžování v pracovním prostředí a v nichž je větší důkazní břemeno a omezenější přístup k opravným prostředkům.“

13

„Podniky musí vydat jasné prohlášení, z něhož bude vyplývat, že obtěžování a násilí nebude tolerováno“.

4.   Proč by měla občanská společnost podpořit normu MOP týkající se genderově podmíněného násilí?

Proč by měla občanská společnost podpořit normu MOP týkající se genderově podmíněného násilí?

| 4.1. | Genderově podmíněné násilí se dotýká otázky bezpečnosti a ochrany zdraví při práci. Toto násilí způsobuje psychické deprese, duševní strádání a pracovní úrazy. Je nutné přezkoumat organizaci práce s přihlédnutím k sociálním vztahům obou pohlaví a provést genderový průzkum, který tato rizika objasní. |
| --- | --- |

4.1.

Genderově podmíněné násilí se dotýká otázky bezpečnosti a ochrany zdraví při práci. Toto násilí způsobuje psychické deprese, duševní strádání a pracovní úrazy. Je nutné přezkoumat organizaci práce s přihlédnutím k sociálním vztahům obou pohlaví a provést genderový průzkum, který tato rizika objasní.

| 4.2. | Sociální partneři mají vhodné předpoklady pro to, aby vyslechli oběti a sepsaly s nimi ohlášení daného případu. Při ochraně obětí hrají zásadní roli sociální služby a personální oddělení podniků, odborové organizace, závodní lékaři a specializovaní poradci. Evropská rámcová dohoda sociálních partnerů doporučuje jmenovat specializovaného důvěrníka, který oběti vyslechne a sepíše podklady. Nepostradatelnou roli hrají ženská sdružení a sdružení zabývající se ochranou práv, podporou migrantů a jiná sdružení, neboť pomáhají obětem a doplňují činnost sociálních partnerů. Samotní sociální partneři by měli jít příkladem a měli by ve svých řadách vymýtit sexistické a ponižující chování. |
| --- | --- |

4.2.

Sociální partneři mají vhodné předpoklady pro to, aby vyslechli oběti a sepsaly s nimi ohlášení daného případu. Při ochraně obětí hrají zásadní roli sociální služby a personální oddělení podniků, odborové organizace, závodní lékaři a specializovaní poradci. Evropská rámcová dohoda sociálních partnerů doporučuje jmenovat specializovaného důvěrníka, který oběti vyslechne a sepíše podklady. Nepostradatelnou roli hrají ženská sdružení a sdružení zabývající se ochranou práv, podporou migrantů a jiná sdružení, neboť pomáhají obětem a doplňují činnost sociálních partnerů. Samotní sociální partneři by měli jít příkladem a měli by ve svých řadách vymýtit sexistické a ponižující chování.

| 4.3. | Norma MOP týkající se genderově podmíněného násilí by prospěla společnosti, sociálnímu dialogu, pracovnímu prostředí a vztahům na pracovišti, jelikož:






  — | by zaručila spolupráci sociálních partnerů s cílem stanovit pravidla a vytvořit rámec pro projednávání těchto případů, |
| --- | --- | --- |

4.3.

Norma MOP týkající se genderově podmíněného násilí by prospěla společnosti, sociálnímu dialogu, pracovnímu prostředí a vztahům na pracovišti, jelikož:

—

by zaručila spolupráci sociálních partnerů s cílem stanovit pravidla a vytvořit rámec pro projednávání těchto případů,

| — | by umožnila vypracovat společnou definici genderově podmíněného násilí na pracovišti; |
| --- | --- |

—

by umožnila vypracovat společnou definici genderově podmíněného násilí na pracovišti;

| — | by zaměstnavatelům a odborovým organizacím objasnila, co musí učinit, aby předcházeli genderově podmíněnému násilí na pracovišti, aby proti němu bojovali a napravovali jeho důsledky, |
| --- | --- |

—

by zaměstnavatelům a odborovým organizacím objasnila, co musí učinit, aby předcházeli genderově podmíněnému násilí na pracovišti, aby proti němu bojovali a napravovali jeho důsledky,

| — | by zaměstnavatelům pomohla definovat politiku v oblasti lidských zdrojů, která by zahrnovala opatření, především v oblasti odborné přípravy, zaměřená na předcházení genderově podmíněnému násilí a řešení jeho důsledků pro pracovní prostředí, včetně dopadu domácího násilí na pracovišti, |
| --- | --- |

—

by zaměstnavatelům pomohla definovat politiku v oblasti lidských zdrojů, která by zahrnovala opatření, především v oblasti odborné přípravy, zaměřená na předcházení genderově podmíněnému násilí a řešení jeho důsledků pro pracovní prostředí, včetně dopadu domácího násilí na pracovišti,

| — | by zaměstnavatelům pomohla stanovit postupy pro ohlašování těchto případů a podávání stížností, |
| --- | --- |

—

by zaměstnavatelům pomohla stanovit postupy pro ohlašování těchto případů a podávání stížností,

| — | by zaměstnavatelům poskytla návod, jak vyslýchat oběti a zkoumat a vyřizovat ohlášené případy genderově podmíněného násilí na pracovišti, |
| --- | --- |

—

by zaměstnavatelům poskytla návod, jak vyslýchat oběti a zkoumat a vyřizovat ohlášené případy genderově podmíněného násilí na pracovišti,

| — | by lépe definovala rozsah odpovědnosti zaměstnavatelů (vůči jiným osobám a přímé) v případě genderově podmíněného násilí na pracovišti, |
| --- | --- |

—

by lépe definovala rozsah odpovědnosti zaměstnavatelů (vůči jiným osobám a přímé) v případě genderově podmíněného násilí na pracovišti,

| — | by na pracovišti vytvořila kulturu, v jejímž rámci není genderově podmíněné násilí tolerováno, |
| --- | --- |

—

by na pracovišti vytvořila kulturu, v jejímž rámci není genderově podmíněné násilí tolerováno,

| — | by zvýšila bezpečnost při práci a snížila hospodářské ztráty, které v souvislosti s genderově podmíněným násilím vznikají zaměstnavatelům (pracovní nepřítomnost, snížení produktivity, soudní řízení, špatná reklama atd.). |
| --- | --- |

—

by zvýšila bezpečnost při práci a snížila hospodářské ztráty, které v souvislosti s genderově podmíněným násilím vznikají zaměstnavatelům (pracovní nepřítomnost, snížení produktivity, soudní řízení, špatná reklama atd.).

5.   Proč by měly vlády podpořit normu MOP týkající se genderově podmíněného násilí?

Proč by měly vlády podpořit normu MOP týkající se genderově podmíněného násilí?

| 5.1. | Plánovaná norma by přispěla k(e):






  — | dosažení cílů v oblasti důstojné práce, |
| --- | --- | --- |

5.1.

Plánovaná norma by přispěla k(e):

—

dosažení cílů v oblasti důstojné práce,

| — | snížení rizika vystavení jednotlivců genderově podmíněnému násilí a posílení jejich ekonomické nezávislosti a produktivity v práci, |
| --- | --- |

—

snížení rizika vystavení jednotlivců genderově podmíněnému násilí a posílení jejich ekonomické nezávislosti a produktivity v práci,

| — | dosažení úspor: domácí násilí a násilí na pracovišti přináší milionové náklady na zdravotní péči, soudní řízení, ztracené mzdy a nemocenské dávky, |
| --- | --- |

—

dosažení úspor: domácí násilí a násilí na pracovišti přináší milionové náklady na zdravotní péči, soudní řízení, ztracené mzdy a nemocenské dávky,

| — | zlepšila bezpečnost a ochranu zdraví při práci a pracovní vztahy, |
| --- | --- |

—

zlepšila bezpečnost a ochranu zdraví při práci a pracovní vztahy,

| — | sjednotila právní rámce pro odstranění genderově podmíněného násilí a podporu lidských práv, |
| --- | --- |

—

sjednotila právní rámce pro odstranění genderově podmíněného násilí a podporu lidských práv,

| — | snížila náklady, jež genderově podmíněné násilí způsobuje. |
| --- | --- |

—

snížila náklady, jež genderově podmíněné násilí způsobuje.

6.   Návrhy ohledně toho, co by měla norma MOP obsahovat

Návrhy ohledně toho, co by měla norma MOP obsahovat

| — | rozsáhlou definici genderově podmíněného násilí na pracovišti zahrnující různé formy násilí na pracovišti, |
| --- | --- |

—

rozsáhlou definici genderově podmíněného násilí na pracovišti zahrnující různé formy násilí na pracovišti,

| — | přijetí definice „pracoviště“, včetně cesty do práce, |
| --- | --- |

—

přijetí definice „pracoviště“, včetně cesty do práce,

| — | ustanovení pro předcházení genderově podmíněnému násilí na pracovišti a opatření na ochranu a pomoc obětem tohoto násilí, |
| --- | --- |

—

ustanovení pro předcházení genderově podmíněnému násilí na pracovišti a opatření na ochranu a pomoc obětem tohoto násilí,

| — | popis skupin, jež jsou genderově podmíněným násilím nejvíce zasaženy: homosexuálové a transgenderově orientované osoby, migrující ženy, pracovníci a pracovnice trpící HIV/AIDS či zdravotním postižením, osoby vykonávající nucenou práci a pracující děti, |
| --- | --- |

—

popis skupin, jež jsou genderově podmíněným násilím nejvíce zasaženy: homosexuálové a transgenderově orientované osoby, migrující ženy, pracovníci a pracovnice trpící HIV/AIDS či zdravotním postižením, osoby vykonávající nucenou práci a pracující děti,

| — | záruku různých práv v oblasti práce a sociálního zabezpečení pro stěžovatele, zejména právo na zkrácení a přeorganizování pracovní doby, |
| --- | --- |

—

záruku různých práv v oblasti práce a sociálního zabezpečení pro stěžovatele, zejména právo na zkrácení a přeorganizování pracovní doby,

| — | pokyny pro vypracování pracovních řádů nebo kodexů chování pro podniky a organizace, v nichž bude uvedeno, že nevhodné a ponižující způsoby chování vůči ženám a jiným nejvíce zasaženým skupinám budou předmětem profesních sankcí, |
| --- | --- |

—

pokyny pro vypracování pracovních řádů nebo kodexů chování pro podniky a organizace, v nichž bude uvedeno, že nevhodné a ponižující způsoby chování vůči ženám a jiným nejvíce zasaženým skupinám budou předmětem profesních sankcí,

| — | pokyny pro vypracování cílených průzkumů, jež umožní shromažďovat harmonizované statistické údaje, |
| --- | --- |

—

pokyny pro vypracování cílených průzkumů, jež umožní shromažďovat harmonizované statistické údaje,

| — | návod pro uspořádání školení s cílem zvýšit informovanost o mechanismech nadřazenosti a segregace mužů a žen v práci a rozvíjet kulturu nenásilí, |
| --- | --- |

—

návod pro uspořádání školení s cílem zvýšit informovanost o mechanismech nadřazenosti a segregace mužů a žen v práci a rozvíjet kulturu nenásilí,

| — | výzvu pro závodní lékaře, aby se zapojili do zkoumání všech případů genderově podmíněného násilí, neboť toto násilí ohrožuje tělesné a duševní zdraví pracovnic, |
| --- | --- |

—

výzvu pro závodní lékaře, aby se zapojili do zkoumání všech případů genderově podmíněného násilí, neboť toto násilí ohrožuje tělesné a duševní zdraví pracovnic,

| — | zohlednění ustanovení směrnice 2000/78/ES, kterou se stanoví obecný rámec pro rovné zacházení v zaměstnání a povolání (14), |
| --- | --- |

—

zohlednění ustanovení směrnice 2000/78/ES, kterou se stanoví obecný rámec pro rovné zacházení v zaměstnání a povolání (14),

14

| — | zvláštní zdůraznění úlohy sdělovacích prostředků, které zvyšují povědomí, informují a vzdělávají, což jsou tři funkce nezbytné pro to, aby se násilí učinila přítrž, |
| --- | --- |

—

zvláštní zdůraznění úlohy sdělovacích prostředků, které zvyšují povědomí, informují a vzdělávají, což jsou tři funkce nezbytné pro to, aby se násilí učinila přítrž,

| — | zohlednění nových rizik spojených s používáním internetu a nových technologií. |
| --- | --- |

—

zohlednění nových rizik spojených s používáním internetu a nových technologií.

V Bruselu dne 16. září 2015.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/73/EHS o zavedení zásady rovného zacházení pro muže a ženy, pokud jde o přístup k zaměstnání, odbornému vzdělávání a postupu v zaměstnání a o pracovní podmínky (Úř. věst. L 269, 5.10.2002, s. 15).

1

(2)  http://www.etuc.org/framework-agreement-harassment-and-violence-work

2

(3)  http://www.ilo.org/ilc/ILCSessions/104/texts-adopted/WCMS_377774/lang--en/index.htm

3

(4)  Zpráva výboru odborníků o uplatňování úmluv a doporučení, zpráva III(1 A), Mezinárodní konference práce, 91. zasedání, 2003, s. 497-498.

4

(5)  Zpráva výboru odborníků o uplatňování úmluv a doporučení, zpráva III(1 A), Mezinárodní konference práce, 98. zasedání, 2009, s. 35.

5

(6)  http://www.etuc.org/framework-agreement-harassment-and-violence-work

6

(7)  Stanovisko k tématu Vymýcení domácího násilí páchaného na ženách (Úř. věst. C 351, 15.11.2012, s. 21).

7

(8)  Viz poznámka pod čarou 1.

8

(9)  Barometr 2011, National Action Plan on Violence against Women in the EU (Národní akční plán pro boj proti násilí na ženách v EU), Evropská ženská lobby, srpen 2011 (http://www.womenlobby.org/spip.php?article2481&lang=en).

9

(10)  V nedávné zprávě francouzské Nejvyšší rady pro rovnost žen a mužů z dubna 2015 se uvádí, že VŠECHNY ženy se někdy setkaly s nevítanými sexuálními návrhy na ulici a v hromadných dopravních prostředcích. Většina obětí je v nezletilém věku. http://www.haut-conseil-egalite.gouv.fr/IMG/pdf/hcefh_avis_harcelement_transports-20150410.pdf

10

(11)  Domestic violence: the intruder in the workplace and vocational integration (Když domácí násilí pronikne na pracoviště a do profesního začleňování), Coface 2011 http://www.coface-eu.org/en/upload/08_EUProjects/Domestic%20violence-etude-coface-daphne-en.pdf

11

(12)  https://www.arts.unsw.edu.au/media/FASSFile/National_Domestic_Violence_and_the_Workplace_Survey_2011_Full_Report.pdf; https://www.arts.unsw.edu.au/research/gendered-violence-research-network/gendered-violence-work/

12

(13)  Zpráva výboru odborníků o uplatňování úmluv a doporučení, zpráva III(1 A), Mezinárodní konference práce, 98. zasedání, 2009, s. 32.

13

(14)  Směrnice 2000/78/ES ze dne 27. listopadu 2000, kterou se stanoví obecný rámec pro rovné zacházení v zaměstnání a povolání (Úř. věst. L 303, 2.12.2000, s. 16).

14

---

| 15.1.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 13/145 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 13/145

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Akty v přenesené pravomoci

(dodatkové stanovisko)

(2016/C 013/22)

Zpravodaj:

Jorge PEGADO LIZ

Dne 19. února 2015 se Evropský hospodářský a sociální výbor v souladu s čl. 29 odst. 2 jednacího řádu rozhodl vypracovat dodatkové stanovisko k tématu

Akty v přenesené pravomoci.

Specializovaná sekce Jednotný trh, výroba a spotřeba, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 14. července 2015.

Na 510. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 16. a 17. září 2015 (jednání dne 16. září 2015), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 140 hlasy pro, 1 hlas byl proti a 4 členové se zdrželi hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1. | EHSV se v průběhu práce na dodatkovém stanovisku z vlastní iniciativy týkajícím se přenášení pravomocí dozvěděl, že Komise zveřejnila návrh nové závazné interinstitucionální smlouvy vycházející z článku 295 SFEU. Tento návrh spadá do rámce všeobecného balíčku předpisů ke „zlepšování právní úpravy“ a o aktech v přenesené pravomoci pojednává ve dvou zvláštních přílohách. |
| --- | --- |

1.1.

EHSV se v průběhu práce na dodatkovém stanovisku z vlastní iniciativy týkajícím se přenášení pravomocí dozvěděl, že Komise zveřejnila návrh nové závazné interinstitucionální smlouvy vycházející z článku 295 SFEU. Tento návrh spadá do rámce všeobecného balíčku předpisů ke „zlepšování právní úpravy“ a o aktech v přenesené pravomoci pojednává ve dvou zvláštních přílohách.

| 1.2. | EHSV vítá návrh Komise, neboť k takovému správnému kroku již předtím vyzýval. |
| --- | --- |

1.2.

EHSV vítá návrh Komise, neboť k takovému správnému kroku již předtím vyzýval.

| 1.3. | Má za to, že většina aspektů návrhu je kladných. |
| --- | --- |

1.3.

Má za to, že většina aspektů návrhu je kladných.

| 1.4. | Obzvláště jej těší, že Komise usiluje o dosažení správné rovnováhy mezi základními hodnotami, kterými jsou jednak respekt k právnímu státu, demokratická účast, transparentnost, blízkost občanům a právo na obsáhlé informace o legislativních procesech a jednak zjednodušení legislativy a flexibilnější právní úprava lépe uzpůsobená dotčeným zájmům, jejíž aktualizace a přezkum jsou jednodušší. |
| --- | --- |

1.4.

Obzvláště jej těší, že Komise usiluje o dosažení správné rovnováhy mezi základními hodnotami, kterými jsou jednak respekt k právnímu státu, demokratická účast, transparentnost, blízkost občanům a právo na obsáhlé informace o legislativních procesech a jednak zjednodušení legislativy a flexibilnější právní úprava lépe uzpůsobená dotčeným zájmům, jejíž aktualizace a přezkum jsou jednodušší.

| 1.5. | EHSV vítá zejména to, že se Komise zavazuje před přijímáním aktů v přenesené pravomoci shromáždit veškeré nezbytné odborné názory, a to zejména prostřednictvím konzultací odborníků z členských států a veřejných konzultací a že stejnou konzultační metodu navrhuje také pro přijímání prováděcích aktů. Obává se však, aby se všemi těmito konzultacemi nepřiměřeně a zbytečně neprodloužilo vypracovávání těchto aktů. |
| --- | --- |

1.5.

EHSV vítá zejména to, že se Komise zavazuje před přijímáním aktů v přenesené pravomoci shromáždit veškeré nezbytné odborné názory, a to zejména prostřednictvím konzultací odborníků z členských států a veřejných konzultací a že stejnou konzultační metodu navrhuje také pro přijímání prováděcích aktů. Obává se však, aby se všemi těmito konzultacemi nepřiměřeně a zbytečně neprodloužilo vypracovávání těchto aktů.

| 1.6. | EHSV se však v úplnosti neztotožňuje s kazuistickým přístupem k rozlišování mezi záležitostmi, které mají být upraveny akty v přenesené pravomoci, resp. prováděcími akty, neboť použitá kritéria jsou nejednoznačná a ponechávají příliš velký prostor pro výklad na základě diskreční pravomoci. |
| --- | --- |

1.6.

EHSV se však v úplnosti neztotožňuje s kazuistickým přístupem k rozlišování mezi záležitostmi, které mají být upraveny akty v přenesené pravomoci, resp. prováděcími akty, neboť použitá kritéria jsou nejednoznačná a ponechávají příliš velký prostor pro výklad na základě diskreční pravomoci.

| 1.7. | EHSV s návrhem Komise nesouhlasí především v těchto bodech:






  a) | neexistence předběžného informování ohledně odborníků z členských států a jejich způsobilosti v odborných záležitostech; |
| --- | --- | --- |

1.7.

EHSV s návrhem Komise nesouhlasí především v těchto bodech:

a)

neexistence předběžného informování ohledně odborníků z členských států a jejich způsobilosti v odborných záležitostech;

| b) | chybějící přiměřená lhůta pro konzultaci odborníků, zúčastněných stran, EP a Rady, s výjimkou mimořádných situací; |
| --- | --- |

b)

chybějící přiměřená lhůta pro konzultaci odborníků, zúčastněných stran, EP a Rady, s výjimkou mimořádných situací;

| c) | nepovinnost konzultace a předání harmonogramu schůzí odborníkům z EP a zúčastněným stranám; |
| --- | --- |

c)

nepovinnost konzultace a předání harmonogramu schůzí odborníkům z EP a zúčastněným stranám;

| d) | nekonzistentní a neucelené informování o přijímání aktů v přenesené pravomoci, jež by mělo být systematické a automatické a mělo by být prováděno prostřednictvím internetové stránky aktualizované v reálném čase; |
| --- | --- |

d)

nekonzistentní a neucelené informování o přijímání aktů v přenesené pravomoci, jež by mělo být systematické a automatické a mělo by být prováděno prostřednictvím internetové stránky aktualizované v reálném čase;

| e) | zásadně neomezené trvání přenesení pravomoci – EHSV je toho názoru, že zásadou by mělo být časově omezené trvání, které lze případně obnovit na stejně dlouhou dobu, a to s výjimkou řádně odůvodněných případů. |
| --- | --- |

e)

zásadně neomezené trvání přenesení pravomoci – EHSV je toho názoru, že zásadou by mělo být časově omezené trvání, které lze případně obnovit na stejně dlouhou dobu, a to s výjimkou řádně odůvodněných případů.

| 1.8. | EHSV by si přál, aby obecné zásady výslovně stanovily, že přenesení pravomoci je omezené ve všech svých prvcích, tedy na:






  a) | určené cíle; |
| --- | --- | --- |

1.8.

EHSV by si přál, aby obecné zásady výslovně stanovily, že přenesení pravomoci je omezené ve všech svých prvcích, tedy na:

a)

určené cíle;

| b) | přesný obsah; |
| --- | --- |

b)

přesný obsah;

| c) | výslovně vymezený dosah; |
| --- | --- |

c)

výslovně vymezený dosah;

| d) | přesně ohraničené trvání. |
| --- | --- |

d)

přesně ohraničené trvání.

| 1.9. | EHSV má za to, že rovněž pokud jde o studie dopadu a přezkum aktů v přenesené pravomoci, měl by být žádán o stanovisko ze stejného titulu jako v řádném legislativním postupu. |
| --- | --- |

1.9.

EHSV má za to, že rovněž pokud jde o studie dopadu a přezkum aktů v přenesené pravomoci, měl by být žádán o stanovisko ze stejného titulu jako v řádném legislativním postupu.

| 1.10. | Konečně má EHSV za to, že znění článků 290 a 291 SFEU není dokonalé a že pokud by došlo k přezkumu Smluv, měly by být vylepšeny. Jejich použití by mělo být také lépe upraveno, aby se zamezilo tomu, že by rozhodování o volbě právního nástroje bylo vedeno spíše politickými než odbornými motivy. |
| --- | --- |

1.10.

Konečně má EHSV za to, že znění článků 290 a 291 SFEU není dokonalé a že pokud by došlo k přezkumu Smluv, měly by být vylepšeny. Jejich použití by mělo být také lépe upraveno, aby se zamezilo tomu, že by rozhodování o volbě právního nástroje bylo vedeno spíše politickými než odbornými motivy.

2.   Proč dodatkové stanovisko z vlastní iniciativy k tématu aktů v přenesené pravomoci

| 2.1. | V roce 2012 EHSV povolil vypracování informační zprávy (1) o tomto postupu, jejímž cílem bylo analyzovat jeho používání a vyvodit závěry ohledně fungování kontrolního systému, jehož cílem je předcházet případům zneužití pravomoci, které mohou poškodit demokratická pravidla „společenství práva“, jímž je Evropská unie, nebo je napravovat. |
| --- | --- |

2.1.

V roce 2012 EHSV povolil vypracování informační zprávy (1) o tomto postupu, jejímž cílem bylo analyzovat jeho používání a vyvodit závěry ohledně fungování kontrolního systému, jehož cílem je předcházet případům zneužití pravomoci, které mohou poškodit demokratická pravidla „společenství práva“, jímž je Evropská unie, nebo je napravovat.

| 2.2. | V návaznosti na tuto zprávu a dvě žádosti Komise o vypracování stanoviska, které se týkaly tří návrhů nařízení, které přizpůsobovaly článku 290 SFEU soubor tří právních aktů stanovujících použití regulativního postupu s kontrolou (2), přijal EHSV dvě stanoviska (3), v nichž zopakoval své úvahy a závěry z informační zprávy, mezi jinými také to, že má pochyby o tom, nakolik je postup jednoduchý a nakolik evropští občané vnímají závažnost tématu, a o „odpovídajícím“ využití tohoto postupu a účinnosti kontrolních mechanismů. Doporučil opatrné využívání tohoto nástroje, neboť některé prvky tohoto postupu přenesení pravomoci ještě nejsou jasné. |
| --- | --- |

2.2.

V návaznosti na tuto zprávu a dvě žádosti Komise o vypracování stanoviska, které se týkaly tří návrhů nařízení, které přizpůsobovaly článku 290 SFEU soubor tří právních aktů stanovujících použití regulativního postupu s kontrolou (2), přijal EHSV dvě stanoviska (3), v nichž zopakoval své úvahy a závěry z informační zprávy, mezi jinými také to, že má pochyby o tom, nakolik je postup jednoduchý a nakolik evropští občané vnímají závažnost tématu, a o „odpovídajícím“ využití tohoto postupu a účinnosti kontrolních mechanismů. Doporučil opatrné využívání tohoto nástroje, neboť některé prvky tohoto postupu přenesení pravomoci ještě nejsou jasné.

| 2.3. | Po evropských volbách v roce 2014 a jmenování nových komisařů, včetně prvního místopředsedy Komise zodpovědného za zlepšování právní úpravy, interinstitucionální vztahy, právní stát a Listinu základních práv, se zdálo vhodné s k tomuto tématu vrátit, zjistit záměry nových institucionálních hráčů, a zejména zaujmout stanovisko k případným novinkám určeným k lepšímu zaručení zásad transparentnosti, právní jistoty, demokratické kontroly a institucionální rovnováhy. Je to také příležitost obnovit diskusi mezi evropskými institucemi, občanskou společností, odborníky a akademickou sférou v zájmu navržení nových doporučení institucím EU. |
| --- | --- |

2.3.

Po evropských volbách v roce 2014 a jmenování nových komisařů, včetně prvního místopředsedy Komise zodpovědného za zlepšování právní úpravy, interinstitucionální vztahy, právní stát a Listinu základních práv, se zdálo vhodné s k tomuto tématu vrátit, zjistit záměry nových institucionálních hráčů, a zejména zaujmout stanovisko k případným novinkám určeným k lepšímu zaručení zásad transparentnosti, právní jistoty, demokratické kontroly a institucionální rovnováhy. Je to také příležitost obnovit diskusi mezi evropskými institucemi, občanskou společností, odborníky a akademickou sférou v zájmu navržení nových doporučení institucím EU.

3.   Aktuální situace

| 3.1. | Od přijetí informační zprávy a dvou stanovisek uvedených výše uplynuly dva roky. Mezitím nedošlo k žádným krokům v návaznosti na návrhy Komise označované jako Omnibus 1 a Omnibus 3. Řecké předsednictví ve své průběžné zprávě, která byla předána Výboru stálých zástupců dne 20. června 2014, kritizovalo automatickou povahu těchto návrhů, která se projevovala v tom, že bránily zákonodárci vykonávat svou diskreční pravomoc případ od případu. Poté Rada dvakrát uplatnila své právo veta – proti podmínkám přístupu k veřejné regulované službě nabízené globálním družicovým navigačním systémem vytvořeným na základě programu Galileo (4) a proti formátu předávání údajů o výdajích na výzkum a vývoj (5). |
| --- | --- |

3.1.

Od přijetí informační zprávy a dvou stanovisek uvedených výše uplynuly dva roky. Mezitím nedošlo k žádným krokům v návaznosti na návrhy Komise označované jako Omnibus 1 a Omnibus 3. Řecké předsednictví ve své průběžné zprávě, která byla předána Výboru stálých zástupců dne 20. června 2014, kritizovalo automatickou povahu těchto návrhů, která se projevovala v tom, že bránily zákonodárci vykonávat svou diskreční pravomoc případ od případu. Poté Rada dvakrát uplatnila své právo veta – proti podmínkám přístupu k veřejné regulované službě nabízené globálním družicovým navigačním systémem vytvořeným na základě programu Galileo (4) a proti formátu předávání údajů o výdajích na výzkum a vývoj (5).

| 3.2. | V pracovním programu stávající Komise se počítalo s tím, že Komise upraví nástroje, které jí umožní zlepšit právní předpisy. Hodlala definovat nový soubor kroků k dosažení účelných a účinných právních předpisů. |
| --- | --- |

3.2.

V pracovním programu stávající Komise se počítalo s tím, že Komise upraví nástroje, které jí umožní zlepšit právní předpisy. Hodlala definovat nový soubor kroků k dosažení účelných a účinných právních předpisů.

| 3.3. | Návrh nové interinstitucionální dohody, jehož předložení bylo původně plánováno na 28. duben 2015 a poté odloženo na 19. květen, obsahuje jednak část s názvem Interinstitucionální dohoda o lepší právní úpravě
   (6) a jednak dvě přílohy, které se týkají hlavní otázky, tedy právního řádu a aktů v přenesené pravomoci – Obecnou shodu mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o použití aktů v přenesené pravomoci (příloha 1) a Standardní ustanovení (příloha 2). |
| --- | --- |

3.3.

Návrh nové interinstitucionální dohody, jehož předložení bylo původně plánováno na 28. duben 2015 a poté odloženo na 19. květen, obsahuje jednak část s názvem Interinstitucionální dohoda o lepší právní úpravě
   (6) a jednak dvě přílohy, které se týkají hlavní otázky, tedy právního řádu a aktů v přenesené pravomoci – Obecnou shodu mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o použití aktů v přenesené pravomoci (příloha 1) a Standardní ustanovení (příloha 2).

| 3.4. | Krátce před přijetím balíčku přetrvávaly rozpory ohledně toho, zda je vhodné jako právní základ stanovit článek 295 SFEU. Naproti tomu se zdálo, že „posuzování dopadu“ bude posíleno, stejně jako konzultace se zúčastněnými stranami („stakeholders“) a že konzultace s odborníky z členských států bude před přijetím aktu v přenesené pravomoci povinná. Záměrem bylo také omezit akty v přenesené pravomoci na „klíčové oblasti“ („key areas“), třebaže tento pojem je vágní. Jako by se zdálo, že by pan TIMMERMANS musel každý návrh aktu v přenesené pravomoci sám „potvrdit“. |
| --- | --- |

3.4.

Krátce před přijetím balíčku přetrvávaly rozpory ohledně toho, zda je vhodné jako právní základ stanovit článek 295 SFEU. Naproti tomu se zdálo, že „posuzování dopadu“ bude posíleno, stejně jako konzultace se zúčastněnými stranami („stakeholders“) a že konzultace s odborníky z členských států bude před přijetím aktu v přenesené pravomoci povinná. Záměrem bylo také omezit akty v přenesené pravomoci na „klíčové oblasti“ („key areas“), třebaže tento pojem je vágní. Jako by se zdálo, že by pan TIMMERMANS musel každý návrh aktu v přenesené pravomoci sám „potvrdit“.

| 3.5. | Podle několika zdrojů by byl EP zaplaven návrhy na akty v přenesené pravomoci a neměl by prostředky ani metodu, jak účinně svou kontrolu vykonávat. Byly zkoumány možnosti restrukturalizace jeho aparátu, kterou by doprovázely interní pokyny, a zkoumána byla také možnost navýšení lidských zdrojů. |
| --- | --- |

3.5.

Podle několika zdrojů by byl EP zaplaven návrhy na akty v přenesené pravomoci a neměl by prostředky ani metodu, jak účinně svou kontrolu vykonávat. Byly zkoumány možnosti restrukturalizace jeho aparátu, kterou by doprovázely interní pokyny, a zkoumána byla také možnost navýšení lidských zdrojů.

| 3.6. | V Radě se zdálo, že otázka přenášení pravomoci a kontrola jejího výkonu některé členské státy velmi zajímá, a byla stále považována za prioritní. Existovaly nicméně rozdílné názory, pokud jde o potřebnost přesnějšího vymezení oblasti působnosti článků 290 a 291 SFEU. Postoj Rady se nesl spíše ve smyslu reformulace „obecné shody“ („Common Understanding“), kdy by se posílila úloha odborníků z členských států, kteří by museli být konzultováni při přípravě aktů v přenesené pravomoci systematicky (konzultace ex ante). Výroční zpráva předsednictví Rady o posuzování dopadu z roku 2015 opět uváděla, že je nutné, aby byli odborníci z členských států konzultováni v dostatečně dlouhém předstihu. |
| --- | --- |

3.6.

V Radě se zdálo, že otázka přenášení pravomoci a kontrola jejího výkonu některé členské státy velmi zajímá, a byla stále považována za prioritní. Existovaly nicméně rozdílné názory, pokud jde o potřebnost přesnějšího vymezení oblasti působnosti článků 290 a 291 SFEU. Postoj Rady se nesl spíše ve smyslu reformulace „obecné shody“ („Common Understanding“), kdy by se posílila úloha odborníků z členských států, kteří by museli být konzultováni při přípravě aktů v přenesené pravomoci systematicky (konzultace ex ante). Výroční zpráva předsednictví Rady o posuzování dopadu z roku 2015 opět uváděla, že je nutné, aby byli odborníci z členských států konzultováni v dostatečně dlouhém předstihu.

| 3.7. | Některé subjekty si stěžovaly na neprůhlednost postupu přenášení pravomoci. Zdá se, že je velmi obtížné identifikovat relevantní osoby v rámci Evropské komise, odborných výborů Rady, kompetentních poslanců v EP či dotčených odpovědných pracovníků výkonných agentur EU, kdy v případě odborníků zasedajících ve výborech Rady by to dokonce bylo přímo nemožné, zatímco subjekty, kterých se postup přenášení pravomoci týká, mají přímý dopad na organizovanou občanskou společnost, průmysl a obchod, spotřebitele i občany. Tyto zúčastněné strany rovněž zdůrazňovaly, že se těmto osobám zřejmě nedostává znalostí a přípravy v oblasti postupu přenesení pravomocí jako takového a jeho dopadů, kdy tyto často považují na neutrální procedurální formalitu. |
| --- | --- |

3.7.

Některé subjekty si stěžovaly na neprůhlednost postupu přenášení pravomoci. Zdá se, že je velmi obtížné identifikovat relevantní osoby v rámci Evropské komise, odborných výborů Rady, kompetentních poslanců v EP či dotčených odpovědných pracovníků výkonných agentur EU, kdy v případě odborníků zasedajících ve výborech Rady by to dokonce bylo přímo nemožné, zatímco subjekty, kterých se postup přenášení pravomoci týká, mají přímý dopad na organizovanou občanskou společnost, průmysl a obchod, spotřebitele i občany. Tyto zúčastněné strany rovněž zdůrazňovaly, že se těmto osobám zřejmě nedostává znalostí a přípravy v oblasti postupu přenesení pravomocí jako takového a jeho dopadů, kdy tyto často považují na neutrální procedurální formalitu.

| 3.8. | Soudní dvůr EU se v rozsudku velkého senátu ze dne 5. září 2012 (7) ve sporu, jehož účastníky byly EP a Rada, vyslovil k pojmu „podstatné prvky“, kdy uvedl, že přijetí základních pravidel upravované oblasti [je] vyhrazeno pravomoci unijního zákonodárce, a tato základní pravidla tak musí být přijata v základní právní úpravě a nesmějí být předmětem přenesení pravomoci (8). |
| --- | --- |

3.8.

Soudní dvůr EU se v rozsudku velkého senátu ze dne 5. září 2012 (7) ve sporu, jehož účastníky byly EP a Rada, vyslovil k pojmu „podstatné prvky“, kdy uvedl, že přijetí základních pravidel upravované oblasti [je] vyhrazeno pravomoci unijního zákonodárce, a tato základní pravidla tak musí být přijata v základní právní úpravě a nesmějí být předmětem přenesení pravomoci (8).

| 3.8.1. | Význam tohoto rozsudku, který byl vynesen ve sporu, jehož předmětem byl postup projednávání ve výborech, lze vztáhnout i na postup přenesení pravomoci, neboť článek 290 SFEU používá pojmu „prvky, které nejsou podstatné“. Rozsudek mimo jiné upřesňuje, že otázka základních práv spadá výlučně do pravomoci zákonodárce, a nikoho jiného. Rovněž uvádí, že vymezení mezi zákonodárnou a výkonnou mocí musí vycházet z objektivních prvků, které lze soudně přezkoumat. |
| --- | --- |

3.8.1.

Význam tohoto rozsudku, který byl vynesen ve sporu, jehož předmětem byl postup projednávání ve výborech, lze vztáhnout i na postup přenesení pravomoci, neboť článek 290 SFEU používá pojmu „prvky, které nejsou podstatné“. Rozsudek mimo jiné upřesňuje, že otázka základních práv spadá výlučně do pravomoci zákonodárce, a nikoho jiného. Rovněž uvádí, že vymezení mezi zákonodárnou a výkonnou mocí musí vycházet z objektivních prvků, které lze soudně přezkoumat.

| 3.9. | V ještě nedávnější době se Soudní dvůr vyslovil k rozlišování mezi prováděcím aktem a aktem v přenesené pravomoci, a to v rozsudku velkého senátu ze dne 18. března 2014 ve věci takzvaných biocidních přípravků, kde byly účastníky jednak Komise a jednak EP a Rada (9). Soudní dvůr rozhodl, že sporný akt v přenesené pravomoci se týká případu, kdy Komise přijímá pravidla, „která patří do normativního rámce, jak jej vymezuje základní legislativní akt“, kdežto úkolem prováděcího aktu je „upřesnit obsah legislativního aktu za účelem zajištění jeho provedení za jednotných podmínek ve všech členských státech“. |
| --- | --- |

3.9.

V ještě nedávnější době se Soudní dvůr vyslovil k rozlišování mezi prováděcím aktem a aktem v přenesené pravomoci, a to v rozsudku velkého senátu ze dne 18. března 2014 ve věci takzvaných biocidních přípravků, kde byly účastníky jednak Komise a jednak EP a Rada (9). Soudní dvůr rozhodl, že sporný akt v přenesené pravomoci se týká případu, kdy Komise přijímá pravidla, „která patří do normativního rámce, jak jej vymezuje základní legislativní akt“, kdežto úkolem prováděcího aktu je „upřesnit obsah legislativního aktu za účelem zajištění jeho provedení za jednotných podmínek ve všech členských státech“.

| 3.9.1. | Soudní dvůr rovněž upřesnil, že akt v přenesené pravomoci může doplnit a změnit základní akt, kdežto prováděcí akt ho může pouze upřesnit (10). Nezbývá než litovat, že Soudní dvůr více nerozvedl své úvahy, pokud jde o vztah mezi aktem v přenesené pravomoci a výkonem politické moci, jak jej k tomu vyzval ve svém stanovisku generální advokát Cruz Villalón (11). |
| --- | --- |

3.9.1.

Soudní dvůr rovněž upřesnil, že akt v přenesené pravomoci může doplnit a změnit základní akt, kdežto prováděcí akt ho může pouze upřesnit (10). Nezbývá než litovat, že Soudní dvůr více nerozvedl své úvahy, pokud jde o vztah mezi aktem v přenesené pravomoci a výkonem politické moci, jak jej k tomu vyzval ve svém stanovisku generální advokát Cruz Villalón (11).

| 3.10. | Soudnímu dvoru byla konečně také předložena žaloba Komise na neplatnost ze dne 21. února 2014 (12), týkající se nařízení (EU) č. 1289/2013, kterým se stanoví seznam třetích zemí, jejichž státní příslušníci musí mít při překračování vnějších hranic vízum, jakož i seznam třetích zemí, jejichž státní příslušníci jsou od této povinnosti osvobozeni. |
| --- | --- |

3.10.

Soudnímu dvoru byla konečně také předložena žaloba Komise na neplatnost ze dne 21. února 2014 (12), týkající se nařízení (EU) č. 1289/2013, kterým se stanoví seznam třetích zemí, jejichž státní příslušníci musí mít při překračování vnějších hranic vízum, jakož i seznam třetích zemí, jejichž státní příslušníci jsou od této povinnosti osvobozeni.

| 3.11. | Komise v této žalobě navrhuje zrušení uvedeného nařízení, které stanoví použití aktů v přenesené pravomoci v rámci recipročního mechanismu, který zavádí. Generální advokát Mengozzi zveřejnil své stanovisko dne 7. května 2015. |
| --- | --- |

3.11.

Komise v této žalobě navrhuje zrušení uvedeného nařízení, které stanoví použití aktů v přenesené pravomoci v rámci recipročního mechanismu, který zavádí. Generální advokát Mengozzi zveřejnil své stanovisko dne 7. května 2015.

| 3.12. | V tomto stanovisku rozebírá rozsah diskreční pravomoci, který zákonodárci přiznává rozsudek ve věci tzv. biocidních přípravků, a připomíná, že zákonodárce má úplnou politickou diskreční pravomoc v otázce toho, zda přenést legislativní pravomoc, nebo nikoli, přičemž tato diskreční pravomoc není soudně přezkoumatelná a tato politická volba sama o sobě nemůže být v žádném případě předmětem přenesení pravomoci. Poté upřesňuje, že použití přenesení pravomoci není povinností, nýbrž nástrojem, jehož smyslem je zjednodušit a zrychlit normotvorbu v oblasti těch aspektů základního právního předpisu, které „nejsou podstatné“. |
| --- | --- |

3.12.

V tomto stanovisku rozebírá rozsah diskreční pravomoci, který zákonodárci přiznává rozsudek ve věci tzv. biocidních přípravků, a připomíná, že zákonodárce má úplnou politickou diskreční pravomoc v otázce toho, zda přenést legislativní pravomoc, nebo nikoli, přičemž tato diskreční pravomoc není soudně přezkoumatelná a tato politická volba sama o sobě nemůže být v žádném případě předmětem přenesení pravomoci. Poté upřesňuje, že použití přenesení pravomoci není povinností, nýbrž nástrojem, jehož smyslem je zjednodušit a zrychlit normotvorbu v oblasti těch aspektů základního právního předpisu, které „nejsou podstatné“.

| 3.13. | Vykládá také pojem „změny“ (13) jako jakoukoli změnu, která spočívá v odstranění, přidání či nahrazení jakéhokoli prvku, a má za to, že přenesená legislativní funkce se vyznačuje výkonem určitého prostoru pro uvážení, který se však nutně nevyznačuje prováděcí funkcí (14), a zdůrazňuje obtíže s výkladem tohoto pojmu a jeho důsledků vzhledem k institucionální rovnováze. |
| --- | --- |

3.13.

Vykládá také pojem „změny“ (13) jako jakoukoli změnu, která spočívá v odstranění, přidání či nahrazení jakéhokoli prvku, a má za to, že přenesená legislativní funkce se vyznačuje výkonem určitého prostoru pro uvážení, který se však nutně nevyznačuje prováděcí funkcí (14), a zdůrazňuje obtíže s výkladem tohoto pojmu a jeho důsledků vzhledem k institucionální rovnováze.

Pokud jde o předmět sporu, po podrobném rozboru sporného nařízení dochází k závěru, že je třeba návrh Komise na zrušení nařízení zamítnout. Soudní dvůr rozhodne 16. července 2015.

4.   Návrh nové interinstitucionální dohody a veřejné slyšení v EHSV dne 26. května 2015

| 4.1. | Otázka aktů v přenesené pravomoci, jež je jedním z nejvýznamnějších témat balíčku předpisů ke zlepšování právní úpravy, byla převzata do samotného textu agendy Komise (15) (bod 3.3), pokynů pro zlepšování právní úpravy („Better Regulation Guidelines“) (16), souboru nástrojů („Toolbox“) (17), Programu pro účelnost a účinnost právních předpisů (REFIT) (18) a samozřejmě i návrhu nové interinstitucionální dohody. |
| --- | --- |

4.1.

Otázka aktů v přenesené pravomoci, jež je jedním z nejvýznamnějších témat balíčku předpisů ke zlepšování právní úpravy, byla převzata do samotného textu agendy Komise (15) (bod 3.3), pokynů pro zlepšování právní úpravy („Better Regulation Guidelines“) (16), souboru nástrojů („Toolbox“) (17), Programu pro účelnost a účinnost právních předpisů (REFIT) (18) a samozřejmě i návrhu nové interinstitucionální dohody.

| 4.2. | EHSV již dříve vyslovil politování nad těmito prvky:






  a) | vágnost právní povahy aktů v přenesené pravomoci, nejednoznačnost pojmu „jiné než podstatné opatření“, jemuž se dostává od Soudního dvora různého výkladu podle oblastí, kterých se dotýká, a velmi široký manévrovací prostor Komise, pokud jde o působnost a délku přenesení pravomoci; |
| --- | --- | --- |

4.2.

EHSV již dříve vyslovil politování nad těmito prvky:

a)

vágnost právní povahy aktů v přenesené pravomoci, nejednoznačnost pojmu „jiné než podstatné opatření“, jemuž se dostává od Soudního dvora různého výkladu podle oblastí, kterých se dotýká, a velmi široký manévrovací prostor Komise, pokud jde o působnost a délku přenesení pravomoci;

| b) | netransparentnost, právní nejistota a nedostatečná politická kontrola předběžných konzultací, vyplývající z právně nezávazného dokumentu s názvem „Společná dohoda orgánů o aktech v přenesené pravomoci“ ze dne 4. dubna 2011; |
| --- | --- |

b)

netransparentnost, právní nejistota a nedostatečná politická kontrola předběžných konzultací, vyplývající z právně nezávazného dokumentu s názvem „Společná dohoda orgánů o aktech v přenesené pravomoci“ ze dne 4. dubna 2011;

| c) | skutečnost, že provedení článku 290 SFEU bylo stanoveno pouze ve sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě ze dne 9. prosince 2009, které není právně závazné. |
| --- | --- |

c)

skutečnost, že provedení článku 290 SFEU bylo stanoveno pouze ve sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě ze dne 9. prosince 2009, které není právně závazné.

| 4.3. | EHSV vyjádřil také výhrady a vážné pochybnosti o těchto prvcích:






  a) | přenesení pravomoci na dobu neurčitou; |
| --- | --- | --- |

4.3.

EHSV vyjádřil také výhrady a vážné pochybnosti o těchto prvcích:

a)

přenesení pravomoci na dobu neurčitou;

| b) | velmi krátké lhůty pro výkon kontroly ze strany EP a Rady; |
| --- | --- |

b)

velmi krátké lhůty pro výkon kontroly ze strany EP a Rady;

| c) | účinná účast EP; |
| --- | --- |

c)

účinná účast EP;

| d) | nedostatečná racionalita postupů; |
| --- | --- |

d)

nedostatečná racionalita postupů;

| e) | navzdory slovům Komise chybějící informování jak pokud jde o přenášení pravomoci, tak o relevantnost přijatých opatření, a to ve všech fázích postupu; |
| --- | --- |

e)

navzdory slovům Komise chybějící informování jak pokud jde o přenášení pravomoci, tak o relevantnost přijatých opatření, a to ve všech fázích postupu;

| f) | chybějící plný přístup k informacím pro občany a občanskou společnost; |
| --- | --- |

f)

chybějící plný přístup k informacím pro občany a občanskou společnost;

| g) | skutečné použití článku 10 Smlouvy o EU, který stanoví, že rozhodnutí se přijímají co nejblíže občanům. |
| --- | --- |

g)

skutečné použití článku 10 Smlouvy o EU, který stanoví, že rozhodnutí se přijímají co nejblíže občanům.

| 4.4. | EHSV totiž šlo především o správnou rovnováhu mezi zásadami, kterými jsou jednak právní stát, demokratická účast, transparentnost, blízkost občanů a práva a široké informování o legislativních procesech a jednak zjednodušení legislativy a flexibilnější právní úprava lépe uzpůsobená dotčeným zájmům, jejíž aktualizace a přezkum jsou jednodušší. |
| --- | --- |

4.4.

EHSV totiž šlo především o správnou rovnováhu mezi zásadami, kterými jsou jednak právní stát, demokratická účast, transparentnost, blízkost občanů a práva a široké informování o legislativních procesech a jednak zjednodušení legislativy a flexibilnější právní úprava lépe uzpůsobená dotčeným zájmům, jejíž aktualizace a přezkum jsou jednodušší.

| 4.5. | EHSV byl vždy toho názoru, že přenášení pravomoci je pro legislativní práci EU nezbytné, ale že se liší od přenášení pravomoci v členských státech, a to z důvodu specifik a mezer, které je třeba zaplnit, neboť chybí evropská ústava ve vlastním slova smyslu. |
| --- | --- |

4.5.

EHSV byl vždy toho názoru, že přenášení pravomoci je pro legislativní práci EU nezbytné, ale že se liší od přenášení pravomoci v členských státech, a to z důvodu specifik a mezer, které je třeba zaplnit, neboť chybí evropská ústava ve vlastním slova smyslu.

| 4.6. | EHSV také konstatoval, že základ těchto hodnot nezbytných při vytváření práva je obsažen zejména v těchto ustanoveních:






  a) | články 4 a 5 Smlouvy o EU a články 2, 3 a 4 SFEU, které se týkají svěření a sdílení kompetencí EU a zásad subsidiarity a proporcionality; |
| --- | --- | --- |

4.6.

EHSV také konstatoval, že základ těchto hodnot nezbytných při vytváření práva je obsažen zejména v těchto ustanoveních:

a)

články 4 a 5 Smlouvy o EU a články 2, 3 a 4 SFEU, které se týkají svěření a sdílení kompetencí EU a zásad subsidiarity a proporcionality;

| b) | článek 10 Smlouvy o EU, který se týká práva občanů podílet se na demokratickém životě Unie a podle kterého jsou rozhodnutí přijímána co nejotevřeněji a co nejblíže občanům; |
| --- | --- |

b)

článek 10 Smlouvy o EU, který se týká práva občanů podílet se na demokratickém životě Unie a podle kterého jsou rozhodnutí přijímána co nejotevřeněji a co nejblíže občanům;

| c) | článek 11 Smlouvy o EU, ke kterému EHSV přijal několik stanovisek a „cestovní mapu“ o občanském dialogu, transparentnosti a „konzultacích se zainteresovanými subjekty“; |
| --- | --- |

c)

článek 11 Smlouvy o EU, ke kterému EHSV přijal několik stanovisek a „cestovní mapu“ o občanském dialogu, transparentnosti a „konzultacích se zainteresovanými subjekty“;

| d) | čl. 15 odst. 1 SFEU o zásadách řádně správy věcí veřejných, účasti občanské společnosti a otevřenosti; |
| --- | --- |

d)

čl. 15 odst. 1 SFEU o zásadách řádně správy věcí veřejných, účasti občanské společnosti a otevřenosti;

| e) | článek 298 SFEU, který stanoví evropským orgánům povinnost opírat se „o otevřenou, efektivní a nezávislou evropskou správu“. |
| --- | --- |

e)

článek 298 SFEU, který stanoví evropským orgánům povinnost opírat se „o otevřenou, efektivní a nezávislou evropskou správu“.

| 4.7. | Veřejné slyšení EHSV, které bylo naplánováno dlouho před zveřejněním balíčku předpisů ke „zlepšování právní úpravy“, proběhlo dne 26. května za přítomnosti zástupců Komise, Rady, EP, evropského veřejného ochránce práv, evropského inspektora ochrany údajů a jednoho účastníka z Collège d’Europe, přičemž publikum tvořili zástupci stálých zastoupení členských států, akademické sféry a občanské společnosti (organizace BEUC, EMI, EIM, IGT, GIZ atd.). |
| --- | --- |

4.7.

Veřejné slyšení EHSV, které bylo naplánováno dlouho před zveřejněním balíčku předpisů ke „zlepšování právní úpravy“, proběhlo dne 26. května za přítomnosti zástupců Komise, Rady, EP, evropského veřejného ochránce práv, evropského inspektora ochrany údajů a jednoho účastníka z Collège d’Europe, přičemž publikum tvořili zástupci stálých zastoupení členských států, akademické sféry a občanské společnosti (organizace BEUC, EMI, EIM, IGT, GIZ atd.).

5.   Kritické posouzení návrhu Komise

| 5.1. | EHSV vítá skutečnost, že se Komise řídí většinou zásad uvedených výše. |
| --- | --- |

5.1.

EHSV vítá skutečnost, že se Komise řídí většinou zásad uvedených výše.

| 5.1.1. | Především schvaluje, že právním základem návrhu je článek 295 SFEU, jak to vždy žádal. Oceňuje zmínky o „metodě Společenství“, zásadách transparentnosti, demokratické legitimity, subsidiarity, proporcionality a právní jistoty. EHSV vítá také to, že Komise uvádí, že při formulaci znění legislativních textů bude sledovat cíle jednoduchosti, jasnosti a soudržnosti. |
| --- | --- |

5.1.1.

Především schvaluje, že právním základem návrhu je článek 295 SFEU, jak to vždy žádal. Oceňuje zmínky o „metodě Společenství“, zásadách transparentnosti, demokratické legitimity, subsidiarity, proporcionality a právní jistoty. EHSV vítá také to, že Komise uvádí, že při formulaci znění legislativních textů bude sledovat cíle jednoduchosti, jasnosti a soudržnosti.

| 5.1.2. | Pozitivní je také připomenutí „úlohy a odpovědnosti vnitrostátních parlamentů“, která je zakotvena v Protokolu č. 2 o používání zásad subsidiarity a proporcionality. EHSV však podtrhuje, že vnitrostátní parlamenty musí mít dostatečně dlouhou lhůtu na to, aby se mohly vyjádřit. |
| --- | --- |

5.1.2.

Pozitivní je také připomenutí „úlohy a odpovědnosti vnitrostátních parlamentů“, která je zakotvena v Protokolu č. 2 o používání zásad subsidiarity a proporcionality. EHSV však podtrhuje, že vnitrostátní parlamenty musí mít dostatečně dlouhou lhůtu na to, aby se mohly vyjádřit.

| 5.1.3. | Schvaluje, že budou prováděny konzultace se zúčastněnými stranami, zpětné vyhodnocování stávajících právních předpisů a posuzování dopadů u nových iniciativ. |
| --- | --- |

5.1.3.

Schvaluje, že budou prováděny konzultace se zúčastněnými stranami, zpětné vyhodnocování stávajících právních předpisů a posuzování dopadů u nových iniciativ.

| 5.1.4. | Konečně souhlasí s cíli spočívajícími ve zjednodušení právních předpisů Unie a snížení regulační zátěže, aniž by tím bylo dotčeno dosahování politických cílů Unie, jak je uvedeno ve Smlouvách, nebo ochrana integrity jednotného trhu. |
| --- | --- |

5.1.4.

Konečně souhlasí s cíli spočívajícími ve zjednodušení právních předpisů Unie a snížení regulační zátěže, aniž by tím bylo dotčeno dosahování politických cílů Unie, jak je uvedeno ve Smlouvách, nebo ochrana integrity jednotného trhu.

| 5.2. | EHSV vítá, že se Komise zavazuje provádět před přijetím aktů v přenesené pravomoci konzultace s odborníky z členských států, expertními skupinami, zúčastněnými stranami a veřejností, a to v případě potřeby v rané fázi přípravy návrhů exekutivních aktů. |
| --- | --- |

5.2.

EHSV vítá, že se Komise zavazuje provádět před přijetím aktů v přenesené pravomoci konzultace s odborníky z členských států, expertními skupinami, zúčastněnými stranami a veřejností, a to v případě potřeby v rané fázi přípravy návrhů exekutivních aktů.

| 5.3. | Pokud jde konkrétněji o obecnou shodu mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o aktech v přenesené pravomoci (příloha 1), EHSV souhlasí s Komisí zejména v těchto bodech:






  a) | definice „aktu s obecnou působností“ jako aktu, který se vztahuje „na objektivně stanovené situace a zakládá právní účinky buď vůči určitým kategoriím osob, nebo obecně“ a konstatování, že legislativní akt může Komisi svěřit pravomoc přijímat nelegislativní akty s obecnou působností pouze prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci; |
| --- | --- | --- |

5.3.

Pokud jde konkrétněji o obecnou shodu mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o aktech v přenesené pravomoci (příloha 1), EHSV souhlasí s Komisí zejména v těchto bodech:

a)

definice „aktu s obecnou působností“ jako aktu, který se vztahuje „na objektivně stanovené situace a zakládá právní účinky buď vůči určitým kategoriím osob, nebo obecně“ a konstatování, že legislativní akt může Komisi svěřit pravomoc přijímat nelegislativní akty s obecnou působností pouze prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci;

| b) | skutečnost, že legislativní akty lze změnit pouze prostřednictvím legislativních aktů nebo aktů v přenesené pravomoci, přičemž toto pravidlo platí i pro změny příloh legislativních aktů; |
| --- | --- |

b)

skutečnost, že legislativní akty lze změnit pouze prostřednictvím legislativních aktů nebo aktů v přenesené pravomoci, přičemž toto pravidlo platí i pro změny příloh legislativních aktů;

| c) | skutečnost, že podstatné prvky právních předpisů musí být stanoveny normotvůrcem a nemohou být předmětem aktu v přenesené pravomoci ani prováděcího aktu; |
| --- | --- |

c)

skutečnost, že podstatné prvky právních předpisů musí být stanoveny normotvůrcem a nemohou být předmětem aktu v přenesené pravomoci ani prováděcího aktu;

| d) | úsilí Komise o navržení nového přístupu ke konzultacím s odborníky z členských států nebo EP, jakož i se zúčastněnými stranami. |
| --- | --- |

d)

úsilí Komise o navržení nového přístupu ke konzultacím s odborníky z členských států nebo EP, jakož i se zúčastněnými stranami.

| 5.4. | EHSV se naproti tomu v úplnosti neztotožňuje s kazuistickým přístupem k rozlišování mezi záležitostmi, které mají být upraveny akty v přenesené pravomoci, resp. prováděcími akty, neboť kritéria nejsou příliš jasná a ponechávají příliš velký prostor pro výklad. EHSV by si přál, aby bylo ještě vyvinuto úsilí o vnesení koncepčnějšího pohledu, a také to, aby Komise stanovila jasná pravidla, podle kterých:






  a) | použití aktu v přenesení pravomoci by mělo být výjimkou, a nikoli pravidlem; |
| --- | --- | --- |

5.4.

EHSV se naproti tomu v úplnosti neztotožňuje s kazuistickým přístupem k rozlišování mezi záležitostmi, které mají být upraveny akty v přenesené pravomoci, resp. prováděcími akty, neboť kritéria nejsou příliš jasná a ponechávají příliš velký prostor pro výklad. EHSV by si přál, aby bylo ještě vyvinuto úsilí o vnesení koncepčnějšího pohledu, a také to, aby Komise stanovila jasná pravidla, podle kterých:

a)

použití aktu v přenesení pravomoci by mělo být výjimkou, a nikoli pravidlem;

| b) | v případě pochybností o tom, zda jsou dotčené prvky podstatné, či zda spadají do „šedé zóny“, by se Komise měla zdržet návrhů na akty v přenesené pravomoci a měla by navrhnout úpravu základního aktu; |
| --- | --- |

b)

v případě pochybností o tom, zda jsou dotčené prvky podstatné, či zda spadají do „šedé zóny“, by se Komise měla zdržet návrhů na akty v přenesené pravomoci a měla by navrhnout úpravu základního aktu;

| c) | v případě pochybností o povaze opatření, které se má přijmout, by Komise měla přednostně přijímat prováděcí akty, a nikoli akty v přenesené pravomoci. |
| --- | --- |

c)

v případě pochybností o povaze opatření, které se má přijmout, by Komise měla přednostně přijímat prováděcí akty, a nikoli akty v přenesené pravomoci.

| 5.5. | EHSV rovněž nesouhlasí s návrhem Komise v těchto bodech:






  a) | chybějící předběžné informování o odbornících pověřených členskými státy a o jejich způsobilosti v technických záležitostech; |
| --- | --- | --- |

5.5.

EHSV rovněž nesouhlasí s návrhem Komise v těchto bodech:

a)

chybějící předběžné informování o odbornících pověřených členskými státy a o jejich způsobilosti v technických záležitostech;

| b) | chybějící minimální lhůta pro předání dokumentů odborníkům a zúčastněným stranám, jakož i EP a Radě, s výjimkou naléhavých případů; |
| --- | --- |

b)

chybějící minimální lhůta pro předání dokumentů odborníkům a zúčastněným stranám, jakož i EP a Radě, s výjimkou naléhavých případů;

| c) | nepovinnost pozvání odborníků z EP, konzultace se zúčastněnými stranami a zaslání harmonogramu schůzí odborníků Evropskému parlamentu; |
| --- | --- |

c)

nepovinnost pozvání odborníků z EP, konzultace se zúčastněnými stranami a zaslání harmonogramu schůzí odborníků Evropskému parlamentu;

| d) | nekonzistentní a neucelené informování o plánovaných aktech v přenesené pravomoci – mělo by být systematické, stálé a automatické (internetová stránky aktualizovaná automaticky, kde by měl každý okamžitý přístup k fázím přípravy aktů v přenesené pravomoci a jejich obsahu); |
| --- | --- |

d)

nekonzistentní a neucelené informování o plánovaných aktech v přenesené pravomoci – mělo by být systematické, stálé a automatické (internetová stránky aktualizovaná automaticky, kde by měl každý okamžitý přístup k fázím přípravy aktů v přenesené pravomoci a jejich obsahu);

| e) | zásada neomezeného trvání přenesení pravomoci – EHSV je toho názoru, že zásadou musí být přesně stanovená doba, kterou lze případně automaticky obnovit, není-li oznámen opak, na stejně dlouhou dobu, s výjimkou řádně odůvodněných případů. |
| --- | --- |

e)

zásada neomezeného trvání přenesení pravomoci – EHSV je toho názoru, že zásadou musí být přesně stanovená doba, kterou lze případně automaticky obnovit, není-li oznámen opak, na stejně dlouhou dobu, s výjimkou řádně odůvodněných případů.

| 5.6. | EHSV se závěrem obává, aby se neuváženým využíváním prostředků konzultace, studiemi ex ante a ex post a setkáními s experty nepřiměřeně a zbytečně neprodloužilo vypracovávání těchto aktů. |
| --- | --- |

5.6.

EHSV se závěrem obává, aby se neuváženým využíváním prostředků konzultace, studiemi ex ante a ex post a setkáními s experty nepřiměřeně a zbytečně neprodloužilo vypracovávání těchto aktů.

| 5.7. | EHSV souhlasí s názorem, který zazněl na veřejném slyšení dne 26. května 2015, podle kterého znění článků 290 a 291 lze zlepšit a v případě budoucí revize Smluv by měly být přeformulovány jasněji a jednoznačněji. Jejich provádění by mělo být lépe zapojeno do legislativního systému EU, aby se předešlo tomu, že rozhodnutí o volbě nástroje budou spíše politická než technická. |
| --- | --- |

5.7.

EHSV souhlasí s názorem, který zazněl na veřejném slyšení dne 26. května 2015, podle kterého znění článků 290 a 291 lze zlepšit a v případě budoucí revize Smluv by měly být přeformulovány jasněji a jednoznačněji. Jejich provádění by mělo být lépe zapojeno do legislativního systému EU, aby se předešlo tomu, že rozhodnutí o volbě nástroje budou spíše politická než technická.

| 5.8. | Dále by si EHSV přál, aby obecné zásady výslovně stanovily přinejmenším to, že přenesení pravomoci je omezené ve všech svých prvcích, tedy na:






  a) | určené cíle; |
| --- | --- | --- |

5.8.

Dále by si EHSV přál, aby obecné zásady výslovně stanovily přinejmenším to, že přenesení pravomoci je omezené ve všech svých prvcích, tedy na:

a)

určené cíle;

| b) | přesný obsah; |
| --- | --- |

b)

přesný obsah;

| c) | výslovně vymezený dosah; |
| --- | --- |

c)

výslovně vymezený dosah;

| d) | přesně ohraničené trvání. |
| --- | --- |

d)

přesně ohraničené trvání.

| 5.9. | EHSV má rovněž za to, že pokud jde o postup přenášení pravomoci, studie dopadu a případné změny aktů v přenesené pravomoci, měl by být – s ohledem na jejich hospodářské a sociální dopady – žádán o stanovisko ze stejného titulu jako v řádném legislativním postupu. |
| --- | --- |

5.9.

EHSV má rovněž za to, že pokud jde o postup přenášení pravomoci, studie dopadu a případné změny aktů v přenesené pravomoci, měl by být – s ohledem na jejich hospodářské a sociální dopady – žádán o stanovisko ze stejného titulu jako v řádném legislativním postupu.

| 5.10. | Vzhledem k závěrům veřejného slyšení má EHSV za to, že orgány musí občanům zaručovat přístup ke všem fázím přípravných prací a zajistit si dostatečné zdroje nezbytné k celému postupu. |
| --- | --- |

5.10.

Vzhledem k závěrům veřejného slyšení má EHSV za to, že orgány musí občanům zaručovat přístup ke všem fázím přípravných prací a zajistit si dostatečné zdroje nezbytné k celému postupu.

V Bruselu dne 16. září 2015.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  CES 248/2013.

1

(2)  COM(2013) 451 final, 452 final a 751 final.

2

(3)  Úř. věst. C 67, 6.3.2014, s. 104, a Úř. věst. C 177, 11.6.2014, s. 48.

3

(4)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-17336-2013-INIT/cs/pdf

4

(5)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-15147-2014-INIT/cs/pdf

5

(6)  COM(2015) 216 final.

6

(7)  Věc C-355/10, Evropský parlament v. Rada, rozsudek ze dne 5. září 2012, body 26–28, 39, 65–68.

7

(8)  Bod 64 rozsudku.

8

(9)  Věc C-427/12, Komise v. Evropský parlament a Rada, rozsudek ze dne 18. března 2014, věc takzvaných biocidních přípravků.

9

(10)  Bod 40 rozsudku.

10

(11)  Bod 75 a následující body stanoviska.

11

(12)  Úř. věst C 135, 5.5.2014, s. 24. Žaloba podaná dne 21. února 2014 – Evropská komise v. Evropský parlament a Rada Evropské unie – věc C-88/14.

12

(13)  Bod 38 stanoviska.

13

(14)  Bod 45 stanoviska.

14

(15)  COM(2015) 215 final.

15

(16)  SWD(2015) 111 final.

16

(17)  http://ec.europa.eu/smart-regulation/guidelines/docs/br_toolbox_en.pdf

17

(18)  SWD(2015) 110 final.

18

---

| 15.1.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 13/152 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 13/152

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Vytvoření finančního ekosystému pro sociální podniky

(průzkumné stanovisko)

(2016/C 013/23)

| Zpravodajky: | Ariane RODERT a Marie ZVOLSKÁ |
| --- | --- |

Zpravodajky:

Ariane RODERT a Marie ZVOLSKÁ

Dopisem ze dne 28. dubna 2015, a v souladu s článkem 304 Smlouvy o fungování Evropské unie, požádal pan Nicolas Schmit, ministr práce, zaměstnanosti a sociální a solidární ekonomiky, jménem budoucího lucemburského předsednictví Evropský hospodářský a sociální výbor o vypracování průzkumného stanoviska k tématu

Vytvoření finančního ekosystému pro sociální podniky

(průzkumné stanovisko).

Specializovaná sekce Jednotný trh, výroba a spotřeba, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 8. září 2015.

Na 510. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 16. a 17. září 2015 (jednání dne 16. září), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 204 hlasy pro, 2 hlasy byly proti a 4 členové se zdrželi hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1. | EHSV vítá skutečnost, že sociální ekonomika je prioritou lucemburského předsednictví EU, a zejména skutečnost, že lucemburské předsednictví se hodlá zaměřit na vytvoření uzpůsobeného finančního ekosystému. |
| --- | --- |

1.1.

EHSV vítá skutečnost, že sociální ekonomika je prioritou lucemburského předsednictví EU, a zejména skutečnost, že lucemburské předsednictví se hodlá zaměřit na vytvoření uzpůsobeného finančního ekosystému.

| 1.2. | EHSV vyzývá Evropskou komisi, aby nepolevovala ve svém úsilí a nadále podporovala program sociální ekonomiky a zajistila podpůrný rámec politik pro její rozvoj. Měla by tak učinit obnovením programu Iniciativa pro sociální podnikání, včetně nezbytného uzpůsobeného finančního ekosystému. |
| --- | --- |

1.2.

EHSV vyzývá Evropskou komisi, aby nepolevovala ve svém úsilí a nadále podporovala program sociální ekonomiky a zajistila podpůrný rámec politik pro její rozvoj. Měla by tak učinit obnovením programu Iniciativa pro sociální podnikání, včetně nezbytného uzpůsobeného finančního ekosystému.

| 1.3. | EHSV zdůrazňuje, že za součást úplného ekosystému nutného k rozvoji a růstu podniků sociální ekonomiky je třeba považovat přístup k financování. |
| --- | --- |

1.3.

EHSV zdůrazňuje, že za součást úplného ekosystému nutného k rozvoji a růstu podniků sociální ekonomiky je třeba považovat přístup k financování.

| 1.4. | Finanční ekosystém, který by byl pro podniky sociální ekonomiky ideální, obsahuje aspekty, jako je zapojení mnoha zúčastněných stran a řešení v oblasti hybridního a dlouhodobého kapitálu se systémy záruk, která často poskytují instituce působící v oblasti sociálního financování, jež sdílejí hodnoty sociální ekonomiky. |
| --- | --- |

1.4.

Finanční ekosystém, který by byl pro podniky sociální ekonomiky ideální, obsahuje aspekty, jako je zapojení mnoha zúčastněných stran a řešení v oblasti hybridního a dlouhodobého kapitálu se systémy záruk, která často poskytují instituce působící v oblasti sociálního financování, jež sdílejí hodnoty sociální ekonomiky.

| 1.5. | Evropská komise by měla podporovat vznik nových nástrojů, zajistit, aby regulace finančního sektoru takový rozvoj umožňovala, měla by podporovat výzkum společenské přidané hodnoty investic do podniků sociální ekonomiky a požádat členské státy o vzájemná hodnocení na toto téma. |
| --- | --- |

1.5.

Evropská komise by měla podporovat vznik nových nástrojů, zajistit, aby regulace finančního sektoru takový rozvoj umožňovala, měla by podporovat výzkum společenské přidané hodnoty investic do podniků sociální ekonomiky a požádat členské státy o vzájemná hodnocení na toto téma.

| 1.6. | EHSV vítá skutečnost, že sociální ekonomika je investiční prioritou v rámci stávajícího investičního plánu pro Evropu (1), a vyzývá Evropskou komisi, aby toho v plné míře využila. |
| --- | --- |

1.6.

EHSV vítá skutečnost, že sociální ekonomika je investiční prioritou v rámci stávajícího investičního plánu pro Evropu (1), a vyzývá Evropskou komisi, aby toho v plné míře využila.

| 1.7. | Evropská komise by měla přezkoumat, zda/jak mohou investice se sociálním dopadem být součástí finančního ekosystému pro podniky sociální ekonomiky a zda související politiky rozvoj těchto podniků skutečně podporují. |
| --- | --- |

1.7.

Evropská komise by měla přezkoumat, zda/jak mohou investice se sociálním dopadem být součástí finančního ekosystému pro podniky sociální ekonomiky a zda související politiky rozvoj těchto podniků skutečně podporují.

| 1.8. | Stejně tak musí EU uznat podniky sociální ekonomiky tím, že budou mít oporu v nařízení o kapitálových požadavcích (2). Velký prospěch by z toho měla úvěrová činnost bank v oblasti sociální ekonomiky, aniž by to mělo sebemenší dopad na veřejné finance. |
| --- | --- |

1.8.

Stejně tak musí EU uznat podniky sociální ekonomiky tím, že budou mít oporu v nařízení o kapitálových požadavcích (2). Velký prospěch by z toho měla úvěrová činnost bank v oblasti sociální ekonomiky, aniž by to mělo sebemenší dopad na veřejné finance.

| 1.9. | Finanční podpora ze strany EU musí jít ruku v ruce s pokyny, školeními a budováním kapacit, které vládám a klíčovým zúčastněným stranám poskytne Evropská komise. |
| --- | --- |

1.9.

Finanční podpora ze strany EU musí jít ruku v ruce s pokyny, školeními a budováním kapacit, které vládám a klíčovým zúčastněným stranám poskytne Evropská komise.

| 1.10. | Členské státy by měly působit v roli spoluinvestorů a podpořit vznik etických fondů, fondů pro sociální inovace a fondů sociálního rizikového kapitálu a usnadnit programy veřejných záruk. Dále by členské státy měly zvážit přezkum možností zavést slevu na dani z příjmů (pro jednotlivce i podniky) jakož i další daňové pobídky pro střadatele i investory s cílem přilákat investice do podniků sociální ekonomiky. |
| --- | --- |

1.10.

Členské státy by měly působit v roli spoluinvestorů a podpořit vznik etických fondů, fondů pro sociální inovace a fondů sociálního rizikového kapitálu a usnadnit programy veřejných záruk. Dále by členské státy měly zvážit přezkum možností zavést slevu na dani z příjmů (pro jednotlivce i podniky) jakož i další daňové pobídky pro střadatele i investory s cílem přilákat investice do podniků sociální ekonomiky.

| 1.11. | Podniky sociální ekonomiky se musí samy chopit iniciativy a vytvářet nástroje, jako je samokapitalizace, skupinové financování a zapojení se do partnerství sociálního financování, přičemž musí sdružovat své vlastní prostředky a iniciovat partnerství. |
| --- | --- |

1.11.

Podniky sociální ekonomiky se musí samy chopit iniciativy a vytvářet nástroje, jako je samokapitalizace, skupinové financování a zapojení se do partnerství sociálního financování, přičemž musí sdružovat své vlastní prostředky a iniciovat partnerství.

| 1.12. | Má-li však být potenciál podniků sociální ekonomiky využit v plné míře, musí všechny členské státy vypracovat a realizovat národní akční plány týkající se sociální ekonomiky, které budou vycházet z rozsáhlé účasti zúčastněných stran včetně zástupců občanské společnosti. |
| --- | --- |

1.12.

Má-li však být potenciál podniků sociální ekonomiky využit v plné míře, musí všechny členské státy vypracovat a realizovat národní akční plány týkající se sociální ekonomiky, které budou vycházet z rozsáhlé účasti zúčastněných stran včetně zástupců občanské společnosti.

2.   Úvod a souvislosti

| 2.1. | EHSV vítá skutečnost, že sociální ekonomika je prioritou lucemburského předsednictví EU a že Lucembursko uznává přínos sociální ekonomiky pro zaměstnanost, sociální spravedlnost a udržitelný rozvoj. |
| --- | --- |

2.1.

EHSV vítá skutečnost, že sociální ekonomika je prioritou lucemburského předsednictví EU a že Lucembursko uznává přínos sociální ekonomiky pro zaměstnanost, sociální spravedlnost a udržitelný rozvoj.

| 2.2. | EHSV je potěšen, že lucemburské předsednictví EU požádalo o toto průzkumné stanovisko, jehož cílem je prozkoumat koncepci finančního ekosystému z pohledu sociálních podniků, hlavní charakteristické rysy a podmínky, které jsou nezbytné pro úplné vytvoření odpovídajícího a efektivního evropského rámce pro financování sociální ekonomiky a investice do této ekonomiky. |
| --- | --- |

2.2.

EHSV je potěšen, že lucemburské předsednictví EU požádalo o toto průzkumné stanovisko, jehož cílem je prozkoumat koncepci finančního ekosystému z pohledu sociálních podniků, hlavní charakteristické rysy a podmínky, které jsou nezbytné pro úplné vytvoření odpovídajícího a efektivního evropského rámce pro financování sociální ekonomiky a investice do této ekonomiky.

| 2.3. | EHSV rovněž poznamenává, že lucemburské předsednictví EU ve shodě s předchozími stanovisky EHSV (3), Evropskou komisí, Iniciativou pro sociální podnikání (4) a studií Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (5) poukazuje na skutečnost, že omezený přístup k financování (zejména přístup ke specificky uzpůsobenému financování) je překážkou růstu a rozvoje sociální ekonomiky. |
| --- | --- |

2.3.

EHSV rovněž poznamenává, že lucemburské předsednictví EU ve shodě s předchozími stanovisky EHSV (3), Evropskou komisí, Iniciativou pro sociální podnikání (4) a studií Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (5) poukazuje na skutečnost, že omezený přístup k financování (zejména přístup ke specificky uzpůsobenému financování) je překážkou růstu a rozvoje sociální ekonomiky.

| 2.4. | V důsledku krize a toho, že se naše společnost potýká s novými složitými výzvami, v Evropě vzniká nové sociální prostředí. Je naléhavě nutné, aby sociální inovace rozhýbaly všechna odvětví společnosti. Sociální ekonomika představuje velmi důležité odvětví zaměstnávající více než 14 milionů lidí (6), jež sehrává klíčovou úlohu při nalézání řešení například pro vytváření pracovních míst a sociální začleňování (7), které přispívají k inteligentnímu a udržitelnému růstu podporujícímu začlenění. V mnoha členských státech však toto odvětví není dostatečně rozvinuté. K úplnému využití jeho potenciálu je nutné vyvinout podpůrný ekosystém, v němž bude ústřední úlohu hrát přístup ke specificky uzpůsobenému financování. |
| --- | --- |

2.4.

V důsledku krize a toho, že se naše společnost potýká s novými složitými výzvami, v Evropě vzniká nové sociální prostředí. Je naléhavě nutné, aby sociální inovace rozhýbaly všechna odvětví společnosti. Sociální ekonomika představuje velmi důležité odvětví zaměstnávající více než 14 milionů lidí (6), jež sehrává klíčovou úlohu při nalézání řešení například pro vytváření pracovních míst a sociální začleňování (7), které přispívají k inteligentnímu a udržitelnému růstu podporujícímu začlenění. V mnoha členských státech však toto odvětví není dostatečně rozvinuté. K úplnému využití jeho potenciálu je nutné vyvinout podpůrný ekosystém, v němž bude ústřední úlohu hrát přístup ke specificky uzpůsobenému financování.

| 2.5. | Cílem tohoto stanoviska je v souladu se závazkem EHSV i nadále podporovat program sociální ekonomiky, předložit konkrétní perspektivy pro podniky sociální ekonomiky, které ze své definice využívají dosaženého zisku jako prostředku ke splnění svého primárního společenského poslání. |
| --- | --- |

2.5.

Cílem tohoto stanoviska je v souladu se závazkem EHSV i nadále podporovat program sociální ekonomiky, předložit konkrétní perspektivy pro podniky sociální ekonomiky, které ze své definice využívají dosaženého zisku jako prostředku ke splnění svého primárního společenského poslání.

| 2.6. | S cílem vytvořit rámec tohoto stanoviska EHSV znovu připomíná definici uvedenou v Římské strategii
   (8), kde je sociální ekonomika popsána jako řada organizačních forem, které vznikají v různém národním a sociálním kontextu, avšak sdílejí stejné hodnoty, charakteristiky a cíle. Jako podnik sociální ekonomiky označujeme širokou škálu organizací, které vycházejí z nadřazenosti člověka nad kapitálem a zahrnují organizační formy, jako jsou družstva, vzájemné společnosti, nadace, sdružení a rovněž novější formy sociálních podniků. Je třeba zdůraznit, že podniky sociální ekonomiky jsou podniky, které patří lidem a/nebo které založili lidé, a nikoli finanční systém. |
| --- | --- |

2.6.

S cílem vytvořit rámec tohoto stanoviska EHSV znovu připomíná definici uvedenou v Římské strategii
   (8), kde je sociální ekonomika popsána jako řada organizačních forem, které vznikají v různém národním a sociálním kontextu, avšak sdílejí stejné hodnoty, charakteristiky a cíle. Jako podnik sociální ekonomiky označujeme širokou škálu organizací, které vycházejí z nadřazenosti člověka nad kapitálem a zahrnují organizační formy, jako jsou družstva, vzájemné společnosti, nadace, sdružení a rovněž novější formy sociálních podniků. Je třeba zdůraznit, že podniky sociální ekonomiky jsou podniky, které patří lidem a/nebo které založili lidé, a nikoli finanční systém.

| 2.7. | Je třeba rovněž poznamenat, že toto stanovisko se netýká různých aspektů „investic se sociálním dopadem“ a nařízení o evropských fondech sociálního podnikání, ačkoli s těmito tématy souvisí; o těchto tématech hovoří předešlá stanoviska EHSV (9). |
| --- | --- |

2.7.

Je třeba rovněž poznamenat, že toto stanovisko se netýká různých aspektů „investic se sociálním dopadem“ a nařízení o evropských fondech sociálního podnikání, ačkoli s těmito tématy souvisí; o těchto tématech hovoří předešlá stanoviska EHSV (9).

3.   Přístup k financování, výzva pro sociální ekonomiku

| 3.1. | Jak zdůrazňuje organizace OECD (10), stávající finanční rámec obsahuje prvky, které neodpovídají reálné situaci podniků sociální ekonomiky a jejich požadavkům, což poukazuje na to, že je nutné kulturně přizpůsobit finanční a právní rámec i rámec politik, aby bylo možné vytvořit vhodné nástroje. Má-li být sociální financování udržitelné, je zcela nezbytné zaujmout ucelený přístup, tedy přístup odlišný od tradičního financování. |
| --- | --- |

3.1.

Jak zdůrazňuje organizace OECD (10), stávající finanční rámec obsahuje prvky, které neodpovídají reálné situaci podniků sociální ekonomiky a jejich požadavkům, což poukazuje na to, že je nutné kulturně přizpůsobit finanční a právní rámec i rámec politik, aby bylo možné vytvořit vhodné nástroje. Má-li být sociální financování udržitelné, je zcela nezbytné zaujmout ucelený přístup, tedy přístup odlišný od tradičního financování.

| 3.2. | Jedním z klíčových problémů je skutečnost, že obchodní modely podniků sociální ekonomiky nejsou dostatečně známy a pochopeny. Nejsou-li specifika těchto modelů (jako je omezené nebo žádné rozdělení zisku, zaměření na uživatele nebo na potřeby, sdílené rozhodování, demokratická správa a řízení nebo sdílené vlastnictví) v plné míře uznávána, je pro tyto podniky obtížné zajistit si přístup k hlavním tokům financování a obecně k nástrojům na podporu malých a středních podniků. |
| --- | --- |

3.2.

Jedním z klíčových problémů je skutečnost, že obchodní modely podniků sociální ekonomiky nejsou dostatečně známy a pochopeny. Nejsou-li specifika těchto modelů (jako je omezené nebo žádné rozdělení zisku, zaměření na uživatele nebo na potřeby, sdílené rozhodování, demokratická správa a řízení nebo sdílené vlastnictví) v plné míře uznávána, je pro tyto podniky obtížné zajistit si přístup k hlavním tokům financování a obecně k nástrojům na podporu malých a středních podniků.

| 3.3. | Podniky sociální ekonomiky se více než jiné obchodní modely potýkají se skutečností, že logika finančního trhu nefunguje tak, aby podporovala jejich rozvoj. Finanční trhy nezohledňují a neoceňují společenskou přidanou hodnotu podniků sociální ekonomiky ani jejich poslání sledující všeobecný zájem. Příjmy těchto podniků se v současné době často odvíjejí pouze od ceny služeb, které poskytují, nikoli od společenské hodnoty, kterou vytvářejí. Návratnost investic u podniků sociální ekonomiky znamená především vytváření sociálního přínosu a omezený finanční zisk. Skutečnost, že sociální poslání převládá nad maximalizací zisku, může vzbuzovat falešný dojem, že podniky sociální ekonomiky jsou rizikovější a méně spolehlivé než jiné podniky. Výzkumy, fakta a údaje však dokazují opak (11). Investice do podniku sociální ekonomiky ve skutečnosti nejsou nákladem, nýbrž investicí do budoucna, což v dlouhodobém horizontu přispívá ke zvýšení míry zaměstnanosti a posílení konkurenceschopnosti a celkové ekonomické výkonnosti členského státu. |
| --- | --- |

3.3.

Podniky sociální ekonomiky se více než jiné obchodní modely potýkají se skutečností, že logika finančního trhu nefunguje tak, aby podporovala jejich rozvoj. Finanční trhy nezohledňují a neoceňují společenskou přidanou hodnotu podniků sociální ekonomiky ani jejich poslání sledující všeobecný zájem. Příjmy těchto podniků se v současné době často odvíjejí pouze od ceny služeb, které poskytují, nikoli od společenské hodnoty, kterou vytvářejí. Návratnost investic u podniků sociální ekonomiky znamená především vytváření sociálního přínosu a omezený finanční zisk. Skutečnost, že sociální poslání převládá nad maximalizací zisku, může vzbuzovat falešný dojem, že podniky sociální ekonomiky jsou rizikovější a méně spolehlivé než jiné podniky. Výzkumy, fakta a údaje však dokazují opak (11). Investice do podniku sociální ekonomiky ve skutečnosti nejsou nákladem, nýbrž investicí do budoucna, což v dlouhodobém horizontu přispívá ke zvýšení míry zaměstnanosti a posílení konkurenceschopnosti a celkové ekonomické výkonnosti členského státu.

| 3.4. | Bylo učiněno několik pokusů s cílem podpořit nástroje sociálních investic, přičemž se vycházelo ze struktury tradičních finančních nástrojů. Vzhledem k tomu, že logika soukromého kapitálu je často spojena s prvky, jako jsou například krátkodobé strategie ústupu, požadavek vlastnictví a logika vysoké návratnosti investic, tyto nástroje pro podniky sociální ekonomiky nefungují, neboť tyto prvky jsou často v přímém rozporu s obchodními modely a činnostmi těchto podniků. |
| --- | --- |

3.4.

Bylo učiněno několik pokusů s cílem podpořit nástroje sociálních investic, přičemž se vycházelo ze struktury tradičních finančních nástrojů. Vzhledem k tomu, že logika soukromého kapitálu je často spojena s prvky, jako jsou například krátkodobé strategie ústupu, požadavek vlastnictví a logika vysoké návratnosti investic, tyto nástroje pro podniky sociální ekonomiky nefungují, neboť tyto prvky jsou často v přímém rozporu s obchodními modely a činnostmi těchto podniků.

| 3.5. | K dalším komplikacím pro běžné investory patří problémy, jako jsou obtíže s odprodejem (při práci s lidmi v nouzi) a žádné nebo omezené příležitosti na sekundárním trhu. Ačkoli některé podniky mohou tyto nástroje úspěšně využít (často podniky maximalizující zisk se sociálním posláním), podniky sociální ekonomiky potřebují speciálně uzpůsobené finanční nástroje. |
| --- | --- |

3.5.

K dalším komplikacím pro běžné investory patří problémy, jako jsou obtíže s odprodejem (při práci s lidmi v nouzi) a žádné nebo omezené příležitosti na sekundárním trhu. Ačkoli některé podniky mohou tyto nástroje úspěšně využít (často podniky maximalizující zisk se sociálním posláním), podniky sociální ekonomiky potřebují speciálně uzpůsobené finanční nástroje.

4.   Příznivý a udržitelný finanční ekosystém

| 4.1. | Toto stanovisko se více zaměřuje na charakteristiky a podmínky nutné ke zlepšení přístupu podniků sociální ekonomiky k financování a neposkytuje ucelený přehled dostupných finančních nástrojů. Skutečný potenciál podniků sociální ekonomiky lze využít pouze v případě, že přístup k financování bude začleněn do uzpůsobeného a plně integrovaného ekosystému spolu s dalšími součástmi, jako jsou právní rámce, rozvoj podnikání a různé možnosti podpory, které dokládají, že sociální investice jsou investice finanční i nefinanční. |
| --- | --- |

4.1.

Toto stanovisko se více zaměřuje na charakteristiky a podmínky nutné ke zlepšení přístupu podniků sociální ekonomiky k financování a neposkytuje ucelený přehled dostupných finančních nástrojů. Skutečný potenciál podniků sociální ekonomiky lze využít pouze v případě, že přístup k financování bude začleněn do uzpůsobeného a plně integrovaného ekosystému spolu s dalšími součástmi, jako jsou právní rámce, rozvoj podnikání a různé možnosti podpory, které dokládají, že sociální investice jsou investice finanční i nefinanční.

| 4.2. | S vědomím toho, že zlepšení financování podniků sociální ekonomiky je klíčové pro rozvoj a udržitelnost, je důležité rozlišovat mezi financováním struktury podniků sociální ekonomiky a financováním jejich činnosti. Je důležité financovat oba tyto aspekty, ale přístupy a nástroje se mohou lišit. Jisté je, že rozvoj financování v sociální oblasti uzpůsobený pro podniky sociální ekonomiky musí probíhat v rámci podpory sociálních iniciativ a činností a je třeba jej chápat jako prostředek k využití potenciálu tohoto odvětví, nikoli jako účel sám o sobě. |
| --- | --- |

4.2.

S vědomím toho, že zlepšení financování podniků sociální ekonomiky je klíčové pro rozvoj a udržitelnost, je důležité rozlišovat mezi financováním struktury podniků sociální ekonomiky a financováním jejich činnosti. Je důležité financovat oba tyto aspekty, ale přístupy a nástroje se mohou lišit. Jisté je, že rozvoj financování v sociální oblasti uzpůsobený pro podniky sociální ekonomiky musí probíhat v rámci podpory sociálních iniciativ a činností a je třeba jej chápat jako prostředek k využití potenciálu tohoto odvětví, nikoli jako účel sám o sobě.

| 4.3. | Je třeba mít na paměti, že podniky sociální ekonomiky mají obvykle smíšený tok příjmů
   (12), přičemž prodej zboží a služeb je často spojen s financováním z veřejných zdrojů. Podniky sociální ekonomiky se často spoléhají na kombinaci finančních toků počínaje finančními prostředky na konkrétní projekt nebo program na základě cíle politiky až po veřejné zakázky nebo získávání finančních prostředků na rozšíření nebo nové investice. |
| --- | --- |

4.3.

Je třeba mít na paměti, že podniky sociální ekonomiky mají obvykle smíšený tok příjmů
   (12), přičemž prodej zboží a služeb je často spojen s financováním z veřejných zdrojů. Podniky sociální ekonomiky se často spoléhají na kombinaci finančních toků počínaje finančními prostředky na konkrétní projekt nebo program na základě cíle politiky až po veřejné zakázky nebo získávání finančních prostředků na rozšíření nebo nové investice.

| 4.4. | V některých členských státech spoléhají podniky sociální ekonomiky na dlouhodobé veřejné financování a úzce spolupracují s orgány veřejné správy na provádění společné politiky nebo cíle v obecném zájmu. Mimo to je veřejné financování obzvláště důležité v inovačním procesu (který je často spojen s preventivní činností) a ve fázích raného vývoje podniků sociální ekonomiky. EHSV proto zdůrazňuje, že tato forma veřejné spolupráce a finanční podpory nesmí být v souvislosti s vnějšími zdroji financování ohrožena a že v některých členských státech je obzvláště důležitá pro podporu vzniku a budování odvětví sociální ekonomiky. |
| --- | --- |

4.4.

V některých členských státech spoléhají podniky sociální ekonomiky na dlouhodobé veřejné financování a úzce spolupracují s orgány veřejné správy na provádění společné politiky nebo cíle v obecném zájmu. Mimo to je veřejné financování obzvláště důležité v inovačním procesu (který je často spojen s preventivní činností) a ve fázích raného vývoje podniků sociální ekonomiky. EHSV proto zdůrazňuje, že tato forma veřejné spolupráce a finanční podpory nesmí být v souvislosti s vnějšími zdroji financování ohrožena a že v některých členských státech je obzvláště důležitá pro podporu vzniku a budování odvětví sociální ekonomiky.

4.5.   
  Využití široké škály finančních zdrojů

| 4.5.1. | V řadě členských států a pro mnoho podniků sociální ekonomiky zůstává klíčovým zdrojem finančních prostředků veřejné financování. Jádrem iniciativ v oblasti veřejného financování je propojení sociálního poslání daného podniku sociální ekonomiky s cíli veřejné politiky na základě systému společných cílů a důvěry. V této souvislosti by EHSV rád vyzdvihl vazbu na balíček Evropské komise v oblasti sociálních investic (13), jehož cílem je podporovat inovace v oblasti sociální politiky a silné postavení podniků sociální ekonomiky, a vyjádřil svou podporu jeho dalšímu pokračování. V mnoha členských státech jsou hlavním zdrojem příjmů podniků sociální ekonomiky veřejné zakázky. Hlavní činností podniků sociální ekonomiky a naplněním jejich sociálního poslání je často poskytování služeb obecného zájmu. Tento příjem významně přispívá k finanční udržitelnosti. V případě veřejných zakázek musí být kritériem dodržování sociálních norem a zejména uplatňování kolektivních smluv. |
| --- | --- |

4.5.1.

V řadě členských států a pro mnoho podniků sociální ekonomiky zůstává klíčovým zdrojem finančních prostředků veřejné financování. Jádrem iniciativ v oblasti veřejného financování je propojení sociálního poslání daného podniku sociální ekonomiky s cíli veřejné politiky na základě systému společných cílů a důvěry. V této souvislosti by EHSV rád vyzdvihl vazbu na balíček Evropské komise v oblasti sociálních investic (13), jehož cílem je podporovat inovace v oblasti sociální politiky a silné postavení podniků sociální ekonomiky, a vyjádřil svou podporu jeho dalšímu pokračování. V mnoha členských státech jsou hlavním zdrojem příjmů podniků sociální ekonomiky veřejné zakázky. Hlavní činností podniků sociální ekonomiky a naplněním jejich sociálního poslání je často poskytování služeb obecného zájmu. Tento příjem významně přispívá k finanční udržitelnosti. V případě veřejných zakázek musí být kritériem dodržování sociálních norem a zejména uplatňování kolektivních smluv.

| 4.5.2. | Nástroje soukromého financování se liší od tradičních nástrojů, jako poskytují komerční banky, tzv. business angels a jako je rizikový kapitál, a zahrnují dary, rizikovou filantropii a poskytují je investoři do sociálních dopadů. Některé z těchto nástrojů by sice mohly podnikům sociální ekonomiky vyhovovat, avšak sociální financování zajištěné specializovanými poskytovateli sociálních financí se zdá být vhodnějším řešením. |
| --- | --- |

4.5.2.

Nástroje soukromého financování se liší od tradičních nástrojů, jako poskytují komerční banky, tzv. business angels a jako je rizikový kapitál, a zahrnují dary, rizikovou filantropii a poskytují je investoři do sociálních dopadů. Některé z těchto nástrojů by sice mohly podnikům sociální ekonomiky vyhovovat, avšak sociální financování zajištěné specializovanými poskytovateli sociálních financí se zdá být vhodnějším řešením.

| 4.5.3. | Také je třeba věnovat pozornost zájmu jednotlivců investovat do iniciativ podniků sociální ekonomiky, zejména na úrovni komunit. Pro podniky sociální ekonomiky jsou klíčovým zdrojem financí platformy skupinového financování, dary a filantropie. |
| --- | --- |

4.5.3.

Také je třeba věnovat pozornost zájmu jednotlivců investovat do iniciativ podniků sociální ekonomiky, zejména na úrovni komunit. Pro podniky sociální ekonomiky jsou klíčovým zdrojem financí platformy skupinového financování, dary a filantropie.

| 4.5.4. | Samotné odvětví sociální ekonomiky generuje finanční prostředky v podobě nerozděleného zisku, kterému často napomáhá systém daňových úlev. Možnost kumulovat zisky, které nejsou rozděleny mezi členy (nedělitelné rezervy) používají družstva jako hlavní nástroj financování vlastního růstu. Dalším nástrojem je možnost, aby se členové družstva podíleli na financování svého družstva tím, že mu dobrovolně poskytnou půjčku (sociální úvěrování), což je v některých členských státech upraveno zvláštními právními předpisy (14). |
| --- | --- |

4.5.4.

Samotné odvětví sociální ekonomiky generuje finanční prostředky v podobě nerozděleného zisku, kterému často napomáhá systém daňových úlev. Možnost kumulovat zisky, které nejsou rozděleny mezi členy (nedělitelné rezervy) používají družstva jako hlavní nástroj financování vlastního růstu. Dalším nástrojem je možnost, aby se členové družstva podíleli na financování svého družstva tím, že mu dobrovolně poskytnou půjčku (sociální úvěrování), což je v některých členských státech upraveno zvláštními právními předpisy (14).

| 4.5.5. | Nástroje, které jsou konkrétně určeny podnikům sociální ekonomiky, poskytují specializované finanční instituce, sociální, etické a družstevní banky a sociální riziková filantropie. Například v Itálii jsou zřízeny fondy družstevního rozvoje (15) pro konkrétní podporu a rozvoj družstev. Prostředky do těchto fondů jsou vybírány jako 3 % z ročního zisku družstev před zdaněním. Dalšími příklady jsou rozvojový fond CoopEst a finanční konsorcium CGM, což jsou interní finanční systémy, které svým členům poskytují překlenovací úvěry a využívají smluvní síly skupiny k tomu, aby jim pomohly překonat problémy s přístupem k běžnému bankovnímu systému. |
| --- | --- |

4.5.5.

Nástroje, které jsou konkrétně určeny podnikům sociální ekonomiky, poskytují specializované finanční instituce, sociální, etické a družstevní banky a sociální riziková filantropie. Například v Itálii jsou zřízeny fondy družstevního rozvoje (15) pro konkrétní podporu a rozvoj družstev. Prostředky do těchto fondů jsou vybírány jako 3 % z ročního zisku družstev před zdaněním. Dalšími příklady jsou rozvojový fond CoopEst a finanční konsorcium CGM, což jsou interní finanční systémy, které svým členům poskytují překlenovací úvěry a využívají smluvní síly skupiny k tomu, aby jim pomohly překonat problémy s přístupem k běžnému bankovnímu systému.

| 4.5.6. | Při budování trhu nebo platformy pro tyto nástroje je třeba zohlednit a vyhodnotit pobídky k přilákání kapitálu. Zatímco kapitál z veřejných zdrojů může být motivován politicky, soukromý kapitál lze přilákat prostřednictvím systémů daňových pobídek, sdílení rizika a zapojení do odvětví sociální ekonomiky. Bez ohledu na to by veškeré pobídky pro poskytovatele soukromého financování měly být vyváženy očekávanou finanční a sociální návratností a způsobem využití finančního zisku. Tím by mělo být zajištěno, že ústředním bodem iniciativy zůstane veřejný zájem, obecný zájem a efektivní vynakládání prostředků (jsou-li veřejné). |
| --- | --- |

4.5.6.

Při budování trhu nebo platformy pro tyto nástroje je třeba zohlednit a vyhodnotit pobídky k přilákání kapitálu. Zatímco kapitál z veřejných zdrojů může být motivován politicky, soukromý kapitál lze přilákat prostřednictvím systémů daňových pobídek, sdílení rizika a zapojení do odvětví sociální ekonomiky. Bez ohledu na to by veškeré pobídky pro poskytovatele soukromého financování měly být vyváženy očekávanou finanční a sociální návratností a způsobem využití finančního zisku. Tím by mělo být zajištěno, že ústředním bodem iniciativy zůstane veřejný zájem, obecný zájem a efektivní vynakládání prostředků (jsou-li veřejné).

4.6.   
  Faktory, které je třeba zohlednit při vytváření příznivého finančního ekosystému

| 4.6.1. | Vytvoření finančního ekosystému pro podniky sociální ekonomiky vychází ze zapojení mnoha zúčastněných stran, které přinášejí zdroje a nástroje. V rámci tohoto typu mnohostranného systému nebo-li systému sociálního a solidárního financování se shromažďují peněžní a nepeněžní prostředky. Systém je založen na důvěře a finanční podpoře, na níž se podílí několik subjektů (podniky sociální ekonomiky, střadatelé, zdroje veřejných prostředků, penzijní fondy, finanční instituce atd.), na budování vztahů (finanční zprostředkování, socializace a podpůrné vztahy) a na sdílení společných cílů a pravidel. Úspěch tohoto přístupu je zřejmý například v Quebecu a měl by být dále prozkoumán v evropském kontextu (16). |
| --- | --- |

4.6.1.

Vytvoření finančního ekosystému pro podniky sociální ekonomiky vychází ze zapojení mnoha zúčastněných stran, které přinášejí zdroje a nástroje. V rámci tohoto typu mnohostranného systému nebo-li systému sociálního a solidárního financování se shromažďují peněžní a nepeněžní prostředky. Systém je založen na důvěře a finanční podpoře, na níž se podílí několik subjektů (podniky sociální ekonomiky, střadatelé, zdroje veřejných prostředků, penzijní fondy, finanční instituce atd.), na budování vztahů (finanční zprostředkování, socializace a podpůrné vztahy) a na sdílení společných cílů a pravidel. Úspěch tohoto přístupu je zřejmý například v Quebecu a měl by být dále prozkoumán v evropském kontextu (16).

| 4.6.2. | Je zásadní, aby se finanční podpora odvíjela od přístupu založeného životním cyklu. Granty nebo financované pilotní projekty často ve druhé fázi selhávají, neboť nemají dostatek vhodných nástrojů, které by podnikům sociální ekonomiky umožnily růst a dosáhnout udržitelnosti. Pro každou vývojovou fázi je tedy třeba navrhnout konkrétní nástroje a podpůrné rámce politik: pro fázi před vznikem, fázi vzniku/pilotní fázi, fázi konsolidace a růstu a v každé z nich je třeba vyhovět specifickým potřebám. |
| --- | --- |

4.6.2.

Je zásadní, aby se finanční podpora odvíjela od přístupu založeného životním cyklu. Granty nebo financované pilotní projekty často ve druhé fázi selhávají, neboť nemají dostatek vhodných nástrojů, které by podnikům sociální ekonomiky umožnily růst a dosáhnout udržitelnosti. Pro každou vývojovou fázi je tedy třeba navrhnout konkrétní nástroje a podpůrné rámce politik: pro fázi před vznikem, fázi vzniku/pilotní fázi, fázi konsolidace a růstu a v každé z nich je třeba vyhovět specifickým potřebám.

| 4.6.3. | Tradiční rizikový kapitál je založen na rychlé návratnosti investic, které jsou obvykle skrze vlastnictví spojeny s vlivem. Podniky sociální ekonomiky jej využívají velmi obtížně, jelikož je v rozporu s jejich obchodními modely a činnostmi. V této souvislosti je proto zásadní zajistit systémy poskytování záruk a mechanismy společných investic, které umožní sdílet odpovědnost a rizika. Při rozvoji systémů, které zmírňují první „riziko“ financování, je třeba zvážit možnost navázat na osvědčené postupy již zavedených systémů poskytování záruk (často z veřejných prostředků). |
| --- | --- |

4.6.3.

Tradiční rizikový kapitál je založen na rychlé návratnosti investic, které jsou obvykle skrze vlastnictví spojeny s vlivem. Podniky sociální ekonomiky jej využívají velmi obtížně, jelikož je v rozporu s jejich obchodními modely a činnostmi. V této souvislosti je proto zásadní zajistit systémy poskytování záruk a mechanismy společných investic, které umožní sdílet odpovědnost a rizika. Při rozvoji systémů, které zmírňují první „riziko“ financování, je třeba zvážit možnost navázat na osvědčené postupy již zavedených systémů poskytování záruk (často z veřejných prostředků).

| 4.6.4. | Poskytovatelé financí pro sociální ekonomiku jsou často ideálními subjekty, které poskytují finanční i nefinanční podporu, jakou představují programy investiční připravenosti, obecné poradenství a podpora rozvoje podnikání. Tato forma podpory je velmi důležitá pro snížení rizika neúspěchu. V této oblasti je třeba zvážit obecný „finanční koučink“ a „finanční vzdělávání“. |
| --- | --- |

4.6.4.

Poskytovatelé financí pro sociální ekonomiku jsou často ideálními subjekty, které poskytují finanční i nefinanční podporu, jakou představují programy investiční připravenosti, obecné poradenství a podpora rozvoje podnikání. Tato forma podpory je velmi důležitá pro snížení rizika neúspěchu. V této oblasti je třeba zvážit obecný „finanční koučink“ a „finanční vzdělávání“.

| 4.6.5. | Je naprosto zásadní, aby jádrem sociálního financování bylo měření sociálního dopadu
   (17), které prokáže sociální dopad, jenž vzniká paralelně s finančním výnosem. Pouze takto lze zachytit celou hodnotu, kterou činnost podniků sociální ekonomiky vytváří, a plnou návratnost investic; a to jak sociální, tak finanční. |
| --- | --- |

4.6.5.

Je naprosto zásadní, aby jádrem sociálního financování bylo měření sociálního dopadu
   (17), které prokáže sociální dopad, jenž vzniká paralelně s finančním výnosem. Pouze takto lze zachytit celou hodnotu, kterou činnost podniků sociální ekonomiky vytváří, a plnou návratnost investic; a to jak sociální, tak finanční.

4.7.   
  Ekosystém založený na hybridním kapitálu

| 4.7.1. | Zvláštní pozornost by měla být věnována hybridním formám financování, jež jsou pro podniky sociální ekonomiky vhodnější, neboť kombinují prvky, které hodnotí společné blaho, s finančními pobídkami. Hybridní kapitál spojuje složku dotační (veřejné dotace, dobročinné fondy, dary) s kapitálovými nástroji a nástroji pro sdílení dluhu nebo rizika. Mezi finanční nástroje, které mají povahu hybridního kapitálu, patří vratné dotace, odpustitelné půjčky, převoditelné dotace a dohody o sdílení výnosů. Hybridní kapitál často obsahuje úzkou interakci mezi veřejným a soukromým kapitálem a společným cílem politiky, ale také vzájemnou závislost, která vyvažuje zájmy zúčastněných stran. |
| --- | --- |

4.7.1.

Zvláštní pozornost by měla být věnována hybridním formám financování, jež jsou pro podniky sociální ekonomiky vhodnější, neboť kombinují prvky, které hodnotí společné blaho, s finančními pobídkami. Hybridní kapitál spojuje složku dotační (veřejné dotace, dobročinné fondy, dary) s kapitálovými nástroji a nástroji pro sdílení dluhu nebo rizika. Mezi finanční nástroje, které mají povahu hybridního kapitálu, patří vratné dotace, odpustitelné půjčky, převoditelné dotace a dohody o sdílení výnosů. Hybridní kapitál často obsahuje úzkou interakci mezi veřejným a soukromým kapitálem a společným cílem politiky, ale také vzájemnou závislost, která vyvažuje zájmy zúčastněných stran.

| 4.7.2. | Dalším vhodným finančním řešením pro podniky sociální ekonomiky jsou formy dlouhodobého kapitálu. Například ve Francii a v provincii Quebec v Kanadě (18) spojují sociální/solidární záruční a investiční fondy kapitál z různých zdrojů a od různých zúčastněných stran, jako jsou jednotlivci, veřejné fondy a penzijní fondy, a poskytují dluhové a kapitálové nástroje založené na zásadách nižších výnosů (než u běžného rizikového kapitálu) za delší období (sedm let a více). To je obzvláště důležité, protože podnik sociální ekonomiky často spoléhá na kontinuitu služeb. |
| --- | --- |

4.7.2.

Dalším vhodným finančním řešením pro podniky sociální ekonomiky jsou formy dlouhodobého kapitálu. Například ve Francii a v provincii Quebec v Kanadě (18) spojují sociální/solidární záruční a investiční fondy kapitál z různých zdrojů a od různých zúčastněných stran, jako jsou jednotlivci, veřejné fondy a penzijní fondy, a poskytují dluhové a kapitálové nástroje založené na zásadách nižších výnosů (než u běžného rizikového kapitálu) za delší období (sedm let a více). To je obzvláště důležité, protože podnik sociální ekonomiky často spoléhá na kontinuitu služeb.

5.   Doporučení týkající se politik

| 5.1. | Vzhledem k rozdílům v Evropě a široké škále potřeb v odvětví sociální ekonomiky jsou následující doporučení seskupena podle odpovědností na různých úrovních tvůrců politik. |
| --- | --- |

5.1.

Vzhledem k rozdílům v Evropě a široké škále potřeb v odvětví sociální ekonomiky jsou následující doporučení seskupena podle odpovědností na různých úrovních tvůrců politik.

5.2.   
  Evropské orgány

| 5.2.1. | Orgány EU by měly pro všechny zúčastněné strany ve finančním ekosystému pro podniky sociální ekonomiky plnit podpůrnou, katalytickou, usnadňující a aktivační úlohu. Dále musí prokazovat své odhodlání rozvíjet sociální ekonomiku v Evropě tím, že zajistí podpůrný rámec politik pro rozvoj sociální ekonomiky obecně, a to prostřednictvím obnovení programu Iniciativa pro sociální podnikání. |
| --- | --- |

5.2.1.

Orgány EU by měly pro všechny zúčastněné strany ve finančním ekosystému pro podniky sociální ekonomiky plnit podpůrnou, katalytickou, usnadňující a aktivační úlohu. Dále musí prokazovat své odhodlání rozvíjet sociální ekonomiku v Evropě tím, že zajistí podpůrný rámec politik pro rozvoj sociální ekonomiky obecně, a to prostřednictvím obnovení programu Iniciativa pro sociální podnikání.

| 5.2.2. | Evropská komise by měla dále prosazovat financování podniků sociální ekonomiky prostřednictvím zprostředkovatelů, aby podpořila vznik a inovace nových nástrojů a experimentování s nimi a současně zajistila, že regulace finančního sektoru tento rozvoj umožňuje a nebrání mu. |
| --- | --- |

5.2.2.

Evropská komise by měla dále prosazovat financování podniků sociální ekonomiky prostřednictvím zprostředkovatelů, aby podpořila vznik a inovace nových nástrojů a experimentování s nimi a současně zajistila, že regulace finančního sektoru tento rozvoj umožňuje a nebrání mu.

| 5.2.3. | Evropská komise by rovněž měla zvážit otestování méně přísného regulačního režimu, který by do odvětví sociální ekonomiky přilákal kapitál. |
| --- | --- |

5.2.3.

Evropská komise by rovněž měla zvážit otestování méně přísného regulačního režimu, který by do odvětví sociální ekonomiky přilákal kapitál.

| 5.2.4. | Evropská komise by měla přezkoumat, jak mohou skupinové financování nebo nástroje kooperativní ekonomiky podpořit podniky sociální ekonomiky. Evropská komise by mohla zvážit „ukázky“ skupinového financování a participativních iniciativ zaměřené na podniky sociální ekonomiky. Na úrovni členských států jsou k dispozici příklady tohoto řešení, které by potenciálně mohly být propojeny s platformou sociálních inovací a rovněž s programem Horizont 2020. |
| --- | --- |

5.2.4.

Evropská komise by měla přezkoumat, jak mohou skupinové financování nebo nástroje kooperativní ekonomiky podpořit podniky sociální ekonomiky. Evropská komise by mohla zvážit „ukázky“ skupinového financování a participativních iniciativ zaměřené na podniky sociální ekonomiky. Na úrovni členských států jsou k dispozici příklady tohoto řešení, které by potenciálně mohly být propojeny s platformou sociálních inovací a rovněž s programem Horizont 2020.

| 5.2.5. | Evropská komise by měla podpořit výzkum týkající se společenské přidané hodnoty investic do podniků sociální ekonomiky. Otázkami k řešení by mohlo být, jak sociální a ekonomická hodnota vzniká a jak ji zachytit, a efektivnost různých finančních nástrojů. |
| --- | --- |

5.2.5.

Evropská komise by měla podpořit výzkum týkající se společenské přidané hodnoty investic do podniků sociální ekonomiky. Otázkami k řešení by mohlo být, jak sociální a ekonomická hodnota vzniká a jak ji zachytit, a efektivnost různých finančních nástrojů.

| 5.2.6. | EHSV vítá skutečnost, že sociální ekonomika je investiční prioritou v rámci stávajícího investičního plánu pro Evropu, a vyzývá Evropskou komisi, aby toho v plné míře využila. Především je třeba zvážit kapitálově náročné investice, například v oblasti zdravotní a sociální péče. U všech investic je důležité do investičního hodnocení a výběru zahrnout kritérium obecného zájmu, aby byla lépe postižena společenská přidaná hodnota. |
| --- | --- |

5.2.6.

EHSV vítá skutečnost, že sociální ekonomika je investiční prioritou v rámci stávajícího investičního plánu pro Evropu, a vyzývá Evropskou komisi, aby toho v plné míře využila. Především je třeba zvážit kapitálově náročné investice, například v oblasti zdravotní a sociální péče. U všech investic je důležité do investičního hodnocení a výběru zahrnout kritérium obecného zájmu, aby byla lépe postižena společenská přidaná hodnota.

| 5.2.7. | V rámci unie kapitálových trhů se zdůrazňují nové investice do životního prostředí, sociální investice a investice do správy a řízení společností a skutečnost, že veřejné a soukromé financování mohou společně působit na zvýšení nabízených investic. Je důležité, aby Evropská komise v rámci své regulační činnosti zajistila propojení podpory rozvoje podniků sociální ekonomiky s návrhy unie kapitálových trhů. |
| --- | --- |

5.2.7.

V rámci unie kapitálových trhů se zdůrazňují nové investice do životního prostředí, sociální investice a investice do správy a řízení společností a skutečnost, že veřejné a soukromé financování mohou společně působit na zvýšení nabízených investic. Je důležité, aby Evropská komise v rámci své regulační činnosti zajistila propojení podpory rozvoje podniků sociální ekonomiky s návrhy unie kapitálových trhů.

| 5.2.8. | Evropské fondy hrají při podpoře podniků sociální ekonomiky zvláštní úlohu. Evropské strukturální a investiční fondy by mohly usnadnit zapojení členských států poskytováním záruk nebo finanční páky s cílem podpořit vznik fondů sociálního blaha v celé Evropě. Evropská komise by měla využít fondy programu Evropské unie pro zaměstnanost a sociální inovace a fondy Programu pro konkurenceschopnost podniků a malých a středních podniků, aby posílila investiční kapacitu finančních zprostředkovatelů a investiční připravenost podniků sociální ekonomiky. Evropská komise by měla zajistit vyváženou účast v programu Horizont 2020, který podnikům sociální ekonomiky umožní zapojit se do projektů zaměřených na začleňování. Měla by z politického i technického hlediska bedlivě sledovat, jak podniky sociální ekonomiky z těchto fondů čerpají, a podávat o tom zprávy. |
| --- | --- |

5.2.8.

Evropské fondy hrají při podpoře podniků sociální ekonomiky zvláštní úlohu. Evropské strukturální a investiční fondy by mohly usnadnit zapojení členských států poskytováním záruk nebo finanční páky s cílem podpořit vznik fondů sociálního blaha v celé Evropě. Evropská komise by měla využít fondy programu Evropské unie pro zaměstnanost a sociální inovace a fondy Programu pro konkurenceschopnost podniků a malých a středních podniků, aby posílila investiční kapacitu finančních zprostředkovatelů a investiční připravenost podniků sociální ekonomiky. Evropská komise by měla zajistit vyváženou účast v programu Horizont 2020, který podnikům sociální ekonomiky umožní zapojit se do projektů zaměřených na začleňování. Měla by z politického i technického hlediska bedlivě sledovat, jak podniky sociální ekonomiky z těchto fondů čerpají, a podávat o tom zprávy.

| 5.2.9. | Evropská komise, Evropská investiční banka a Evropský investiční fond by měly zajistit, aby byly finanční mechanismy na úrovni EU, včetně akčního plánu pro financování malých a středních podniků, pro podniky sociální ekonomiky dostupné, a to tím, že budou důsledně začleňovat podniky sociální ekonomiky do politiky a nástrojů financování pro malé a střední podniky, a prostřednictvím zjednodušení postupů. Klíčem k úspěchu je výslovně uvádět termín „podniky sociální ekonomiky“, a zajistit tak zahrnutí různých podniků a lepší zviditelnění. |
| --- | --- |

5.2.9.

Evropská komise, Evropská investiční banka a Evropský investiční fond by měly zajistit, aby byly finanční mechanismy na úrovni EU, včetně akčního plánu pro financování malých a středních podniků, pro podniky sociální ekonomiky dostupné, a to tím, že budou důsledně začleňovat podniky sociální ekonomiky do politiky a nástrojů financování pro malé a střední podniky, a prostřednictvím zjednodušení postupů. Klíčem k úspěchu je výslovně uvádět termín „podniky sociální ekonomiky“, a zajistit tak zahrnutí různých podniků a lepší zviditelnění.

| 5.2.10. | Evropská komise by měla přezkoumat, zda/jak a za jakých podmínek se mohou investice se sociálním dopadem stát součástí finančního ekosystému pro podniky sociální ekonomiky. Zajímavý pohled v tomto směru přinesou zkušenosti s akcelerátorem sociálních investic Evropského investičního fondu a testování tohoto nástroje a také nedávné spuštění systémů záruk Evropské komise (19). Důležité údaje o tom, zda nástroj v podobě dluhopisů se sociálním dopadem a s ním spojené politiky skutečně podporují rozvoj podniků sociální ekonomiky, přinášejí rovněž nedávné zprávy organizace OECD (20) a sítě EMES (21). |
| --- | --- |

5.2.10.

Evropská komise by měla přezkoumat, zda/jak a za jakých podmínek se mohou investice se sociálním dopadem stát součástí finančního ekosystému pro podniky sociální ekonomiky. Zajímavý pohled v tomto směru přinesou zkušenosti s akcelerátorem sociálních investic Evropského investičního fondu a testování tohoto nástroje a také nedávné spuštění systémů záruk Evropské komise (19). Důležité údaje o tom, zda nástroj v podobě dluhopisů se sociálním dopadem a s ním spojené politiky skutečně podporují rozvoj podniků sociální ekonomiky, přinášejí rovněž nedávné zprávy organizace OECD (20) a sítě EMES (21).

| 5.2.11. | Regulace finančního sektoru v rámci Basel III ohrožuje finanční ekosystém pro sociální ekonomiku. Je nezbytné, aby regulace zachovala „rozmanitost“ finančního systému a aby nestanovovala svévolná pravidla. Relevantní otázkou, kterou je třeba řešit, je poskytování úvěrů pro sociální ekonomiku podle současných obezřetnostních pravidel (Basel III, balíček CRD IV/CRR). V současné době nejsou při poskytování úvěrů sociálním podnikům poskytovány žádné úlevy, pokud jde o finanční rozvahu, ačkoli toto odvětví není považováno za rizikové, a poskytování úvěrů tomuto odvětví není podporováno. Součástí nařízení o kapitálových požadavcích je naopak vyrovnávací faktor pro malé a střední podniky, skrze nějž EU přiznává kapitálové úlevy bankám, které poskytují úvěry malým a středním podnikům a domácnostem. EU musí podniky sociální ekonomiky rovněž zohlednit a zavést faktor na podporu podniků sociální ekonomiky, například změnou stávajícího ustanovení čl. 501 odst. 1 nařízení o kapitálových požadavcích. Velký prospěch by z toho měla úvěrová činnost bank v oblasti sociální ekonomiky, aniž by to mělo sebemenší dopad na veřejné finance. |
| --- | --- |

5.2.11.

Regulace finančního sektoru v rámci Basel III ohrožuje finanční ekosystém pro sociální ekonomiku. Je nezbytné, aby regulace zachovala „rozmanitost“ finančního systému a aby nestanovovala svévolná pravidla. Relevantní otázkou, kterou je třeba řešit, je poskytování úvěrů pro sociální ekonomiku podle současných obezřetnostních pravidel (Basel III, balíček CRD IV/CRR). V současné době nejsou při poskytování úvěrů sociálním podnikům poskytovány žádné úlevy, pokud jde o finanční rozvahu, ačkoli toto odvětví není považováno za rizikové, a poskytování úvěrů tomuto odvětví není podporováno. Součástí nařízení o kapitálových požadavcích je naopak vyrovnávací faktor pro malé a střední podniky, skrze nějž EU přiznává kapitálové úlevy bankám, které poskytují úvěry malým a středním podnikům a domácnostem. EU musí podniky sociální ekonomiky rovněž zohlednit a zavést faktor na podporu podniků sociální ekonomiky, například změnou stávajícího ustanovení čl. 501 odst. 1 nařízení o kapitálových požadavcích. Velký prospěch by z toho měla úvěrová činnost bank v oblasti sociální ekonomiky, aniž by to mělo sebemenší dopad na veřejné finance.

| 5.2.12. | Jelikož finanční inovace určené pro sociální ekonomiku probíhají především na místní, regionální a vnitrostátní úrovni, je Evropská komise v ideální pozici, aby shromažďovala a sdílela inovativní nástroje a řešení s cílem poskytnout důkazy k rozhodnutím ohledně politik. V tomto ohledu by bylo užitečné v celé EU provádět syntézu a sledování týkající se sdílení nových iniciativ a nástrojů financování mezi členskými státy. |
| --- | --- |

5.2.12.

Jelikož finanční inovace určené pro sociální ekonomiku probíhají především na místní, regionální a vnitrostátní úrovni, je Evropská komise v ideální pozici, aby shromažďovala a sdílela inovativní nástroje a řešení s cílem poskytnout důkazy k rozhodnutím ohledně politik. V tomto ohledu by bylo užitečné v celé EU provádět syntézu a sledování týkající se sdílení nových iniciativ a nástrojů financování mezi členskými státy.

| 5.2.13. | Finanční podpora ze strany EU musí jít ruku v ruce s pokyny, školeními a budováním kapacit, které vládám a klíčovým zúčastněným stranám poskytne Evropská komise. EHSV proto žádá o vypracování příručky s pokyny, jak budovat finanční ekosystém a jak navrhnout a používat finanční nástroje pro sociální ekonomiku. Obdobně je třeba na úrovni členských států sdílet osvědčené postupy, pokud jde o všeobecné pokyny, jako jsou programy investiční připravenosti, a navazovat na ně. |
| --- | --- |

5.2.13.

Finanční podpora ze strany EU musí jít ruku v ruce s pokyny, školeními a budováním kapacit, které vládám a klíčovým zúčastněným stranám poskytne Evropská komise. EHSV proto žádá o vypracování příručky s pokyny, jak budovat finanční ekosystém a jak navrhnout a používat finanční nástroje pro sociální ekonomiku. Obdobně je třeba na úrovni členských států sdílet osvědčené postupy, pokud jde o všeobecné pokyny, jako jsou programy investiční připravenosti, a navazovat na ně.

| 5.2.14. | EHSV vítá zájem Evropské komise o zřízení pracovní skupiny pro sociální financování ve spolupráci s konzultační skupinou sociálního podnikání Evropské komise (GECES), která by mohla působit jako jeden je zdrojů pro rozvoj politik a sledovat situaci a činnost v členských státech. |
| --- | --- |

5.2.14.

EHSV vítá zájem Evropské komise o zřízení pracovní skupiny pro sociální financování ve spolupráci s konzultační skupinou sociálního podnikání Evropské komise (GECES), která by mohla působit jako jeden je zdrojů pro rozvoj politik a sledovat situaci a činnost v členských státech.

| 5.2.15. | Je třeba zvážit vzájemná hodnocení činností a struktur v oblasti financování podniků sociální ekonomiky s cílem podpořit sdílení nástrojů a osvědčených postupů mezi členskými státy. |
| --- | --- |

5.2.15.

Je třeba zvážit vzájemná hodnocení činností a struktur v oblasti financování podniků sociální ekonomiky s cílem podpořit sdílení nástrojů a osvědčených postupů mezi členskými státy.

| 5.2.16. | Evropská komise by měla přezkoumat, jaké výhody a problémy přinášejí daňové pobídky poskytované v některých členských státech. To je důležité nejen pro podniky sociální ekonomiky obecně, ale rovněž pokud jde o přilákání kapitálu od soukromých střadatelů a poskytovatelů sociálního financování. Toto hledisko by mělo být revidováno s ohledem na to, že podniky sociální ekonomiky jsou ve srovnání s jinými podniky v současné době znevýhodněny, pokud jde o přístup k financování (veřejnému či soukromému). |
| --- | --- |

5.2.16.

Evropská komise by měla přezkoumat, jaké výhody a problémy přinášejí daňové pobídky poskytované v některých členských státech. To je důležité nejen pro podniky sociální ekonomiky obecně, ale rovněž pokud jde o přilákání kapitálu od soukromých střadatelů a poskytovatelů sociálního financování. Toto hledisko by mělo být revidováno s ohledem na to, že podniky sociální ekonomiky jsou ve srovnání s jinými podniky v současné době znevýhodněny, pokud jde o přístup k financování (veřejnému či soukromému).

| 5.3. | Členské státy, místní a regionální orgány |
| --- | --- |

5.3.

| 5.3.1. | Úloha členských států je na vnitrostátní, regionální a místní úrovni ústřední, neboť poskytují podpůrnou politiku a podporu rozvoji a růstu sociální ekonomiky. Jen málo členských států má zavedený odpovídající systém podpory, který by po členských státech vyžadoval rozvoj a provádění národních systémů podpory sociální ekonomiky v souladu s Iniciativou pro sociální podnikání. Zvláštní důraz by měl být kladen na přístup ke speciálně uzpůsobené finanční podpoře na vnitrostátní i místní/regionální úrovni. Tyto iniciativy by mohly být předloženy v rámci odborné skupiny pro sociální podnikání (GECES). |
| --- | --- |

5.3.1.

Úloha členských států je na vnitrostátní, regionální a místní úrovni ústřední, neboť poskytují podpůrnou politiku a podporu rozvoji a růstu sociální ekonomiky. Jen málo členských států má zavedený odpovídající systém podpory, který by po členských státech vyžadoval rozvoj a provádění národních systémů podpory sociální ekonomiky v souladu s Iniciativou pro sociální podnikání. Zvláštní důraz by měl být kladen na přístup ke speciálně uzpůsobené finanční podpoře na vnitrostátní i místní/regionální úrovni. Tyto iniciativy by mohly být předloženy v rámci odborné skupiny pro sociální podnikání (GECES).

| 5.3.2. | Členské státy by mohly působit jako spoluinvestoři, kteří podpoří vytvoření etických fondů, fondů pro sociální inovace a fondů sociálního rizikového kapitálu. Klíčovým prvkem je poskytnout systémy veřejných záruk nebo pomocí politiky přilákat kapitál z penzijních fondů, úvěrových družstev atd. |
| --- | --- |

5.3.2.

Členské státy by mohly působit jako spoluinvestoři, kteří podpoří vytvoření etických fondů, fondů pro sociální inovace a fondů sociálního rizikového kapitálu. Klíčovým prvkem je poskytnout systémy veřejných záruk nebo pomocí politiky přilákat kapitál z penzijních fondů, úvěrových družstev atd.

| 5.3.3. | Členské státy by měly posoudit, zda je možné zajistit financování ze záručních fondů ve vlastnictví státu, a poskytnout tak sociální ekonomice přístup k tradičnímu financování. |
| --- | --- |

5.3.3.

Členské státy by měly posoudit, zda je možné zajistit financování ze záručních fondů ve vlastnictví státu, a poskytnout tak sociální ekonomice přístup k tradičnímu financování.

| 5.3.4. | Dále členské státy mohou zvážit kapitalizaci fondů pro sociální investice a za tímto účelem přezkoumat možnosti zavedení slevy na dani z příjmů (pro jednotlivce a pro podniky) a dalších daňových pobídek pro střadatele a investory s cílem přilákat investice do podniků sociální ekonomiky. Hnací silou těchto daňových výhod by však měla být skutečnost, že podniky sociální ekonomiky vytvářejí sociální hodnoty. |
| --- | --- |

5.3.4.

Dále členské státy mohou zvážit kapitalizaci fondů pro sociální investice a za tímto účelem přezkoumat možnosti zavedení slevy na dani z příjmů (pro jednotlivce a pro podniky) a dalších daňových pobídek pro střadatele a investory s cílem přilákat investice do podniků sociální ekonomiky. Hnací silou těchto daňových výhod by však měla být skutečnost, že podniky sociální ekonomiky vytvářejí sociální hodnoty.

| 5.3.5. | EHSV vyzývá členské státy, aby vypracovaly odpovídající předpisy v oblasti sociální ekonomiky týkající se mikrofinancování, jak již zdůraznila Evropská komise (22). |
| --- | --- |

5.3.5.

EHSV vyzývá členské státy, aby vypracovaly odpovídající předpisy v oblasti sociální ekonomiky týkající se mikrofinancování, jak již zdůraznila Evropská komise (22).

| 5.3.6. | V rozvoji sociální ekonomiky hrají klíčovou roli finanční zprostředkovatelé. Členské státy by měly zajistit příznivé právní prostředí, a tím podpořit vznik sociálních finančních zprostředkovatelů, ať už družstevních či etických bank, nebo komerčních bank s konkrétní pobočkou zaměřenou na sociální ekonomiku, které budou poskytovat finanční prostředky a finanční nástroje pro sociální ekonomiku. |
| --- | --- |

5.3.6.

V rozvoji sociální ekonomiky hrají klíčovou roli finanční zprostředkovatelé. Členské státy by měly zajistit příznivé právní prostředí, a tím podpořit vznik sociálních finančních zprostředkovatelů, ať už družstevních či etických bank, nebo komerčních bank s konkrétní pobočkou zaměřenou na sociální ekonomiku, které budou poskytovat finanční prostředky a finanční nástroje pro sociální ekonomiku.

| 5.3.7. | Klíčovou roli při zajišťování místní infrastruktury a prováděcích iniciativ mají místní a regionální orgány. Ty by navíc měly být vyzvány, aby se ujaly iniciativy v oblasti spolupráce mnoha zúčastněných stran s cílem podpořit místní/regionální rozvoj. V tomto ohledu poskytuje zásadní podporu EFRR. |
| --- | --- |

5.3.7.

Klíčovou roli při zajišťování místní infrastruktury a prováděcích iniciativ mají místní a regionální orgány. Ty by navíc měly být vyzvány, aby se ujaly iniciativy v oblasti spolupráce mnoha zúčastněných stran s cílem podpořit místní/regionální rozvoj. V tomto ohledu poskytuje zásadní podporu EFRR.

| 5.4. | Další zúčastněné strany |
| --- | --- |

5.4.

| 5.4.1. | Podniky sociální ekonomiky se musí samy chopit iniciativy a vytvářet nástroje, jako je samokapitalizace, skupinové financování a zapojení se do partnerství sociálního financování, přičemž musí sdružovat své vlastní prostředky a iniciovat partnerství. |
| --- | --- |

5.4.1.

Podniky sociální ekonomiky se musí samy chopit iniciativy a vytvářet nástroje, jako je samokapitalizace, skupinové financování a zapojení se do partnerství sociálního financování, přičemž musí sdružovat své vlastní prostředky a iniciovat partnerství.

| 5.4.2. | Dále je pro podniky sociální ekonomiky důležité zvážit užší spolupráci s externími partnery, jako jsou soukromé komerční banky a různí zprostředkovatelé. Tento postup nemusí být vhodný ve všech situacích, ale v některých fázích vývoje může být doceněn. Zásadní je vytvořit ve finanční komunitě zájem a povědomí o podnicích sociální ekonomiky, a to za správných podmínek. |
| --- | --- |

5.4.2.

Dále je pro podniky sociální ekonomiky důležité zvážit užší spolupráci s externími partnery, jako jsou soukromé komerční banky a různí zprostředkovatelé. Tento postup nemusí být vhodný ve všech situacích, ale v některých fázích vývoje může být doceněn. Zásadní je vytvořit ve finanční komunitě zájem a povědomí o podnicích sociální ekonomiky, a to za správných podmínek.

V Bruselu dne 16. září 2015.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  Bod odůvodnění 17 a ustanovení čl. 9 odst. 2.

1

(2)  http://ec.europa.eu/finance/bank/regcapital/legislation-in-force/index_en.htm

2

(3)  Úř. věst. C 24, 28.1.2012, s. 1. Úř. věst. C 229, 31.7.2012, s. 44. Úř. věst. C 229, 31.7.2012, s. 55. Úř. věst. C 458, 19.12.2014, s. 14.

3

(4)  KOM(2011) 682 v konečném znění.

4

(5)  http://browse.oecdbookshop.org/oecd/pdfs/product/8409011e.pdf

5

(6)  http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=738&langId=en&pubId=7523

6

(7)  http://www.oecd.org/cfe/leed/130228_Job%20Creation%20throught%20the%20Social%20Economy%20and%20Social Entrepreneurship_RC_FINALBIS.pdf

7

(8)  http://socialeconomyrome.it/files/Rome%20strategy_EN.pdf

8

(9)  Úř. věst. C 458, 19.12.2014, s. 14.

9

(10)  Viz poznámka pod čarou č. 5.

10

(11)  http://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---ed_emp/---emp_ent/documents/publication/wcms_108416.pdf

11

(12)  Mapovací studie Evropské komise: http://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=en&catId=89&newsId=2149

12

Dokument OECD: http://www.oecd.org/cfe/leed/Social%20entrepreneurship%20policy%20brief%20EN_FINAL.pdf

(13)  http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=1044

13

(14)  Viz například italský zákon č. 127/71.

14

(15)  Italský zákon č. 59/92.

15

(16)  http://www.reliess.org/centredoc/upload/FinanceQc_va.pdf

16

(17)  Úř. věst. C 170, 5.6.2014, s. 18.

17

(18)  http://capfinance.ca

18

(19)  http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=1084&langId=cs

19

(20)  http://www.oecd.org/cfe/leed/SIBsExpertSeminar-SummaryReport-FINAL.pdf

20

(21)  http://5emesconf.exordo.com/files/papers/101/final_draft/Godina-Maier-Barbetta_-_Paradoxes_and_Potentials_of_Social_Impact_Bonds_-_16_06_2015.pdf

21

(22)  KOM(2007) 708 v konečném znění.

22

---

| 15.1.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 13/161 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 13/161

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Dopady digitalizace na odvětví služeb a zaměstnanost ve vztahu k průmyslové změně

(průzkumné stanovisko)

(2016/C 013/24)

| Zpravodaj: | Wolfgang GREIF |
| --- | --- |
| Spoluzpravodaj: | Hannes LEO |

Zpravodaj:

Wolfgang GREIF

Spoluzpravodaj:

Hannes LEO

Dopisem ze dne 29. června 2015, a v souladu s článkem 304 Smlouvy o fungování Evropské unie, požádal pan Nicolas Schmit, ministr práce, zaměstnanosti a sociální a solidární ekonomiky, jménem budoucího lucemburského předsednictví Evropský hospodářský a sociální výbor o vypracování průzkumného stanoviska k tématu

Dopady digitalizace na odvětví služeb a zaměstnanost ve vztahu k průmyslové změně.

(průzkumné stanovisko)

(průzkumné stanovisko)

Poradní komise pro průmyslové změny (CCMI), kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala průzkumné stanovisko dne 15. července 2015.

Na 510. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 16. a 17. září 2015 (jednání dne 16. září 2015), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 139 hlasy pro, 1 hlas byl proti a 8 členů se zdrželo hlasování.

1.   Závěry a doporučení

Závěry a doporučení

| 1.1. | Digitalizace transformuje všechny segmenty společnosti a hospodářství, a logicky tudíž ovlivňuje také práci a zaměstnanost. Digitální technologie má potenciál zvýšit bohatství na nebývalou úroveň a může pozvednout kvalitu práce a zaměstnanost v Evropě. Tyto příležitosti však s sebou nesou riziko, jak je patrné ve všech hospodářských odvětvích, a to i v odvětví soukromých služeb (1). |
| --- | --- |

1.1.

Digitalizace transformuje všechny segmenty společnosti a hospodářství, a logicky tudíž ovlivňuje také práci a zaměstnanost. Digitální technologie má potenciál zvýšit bohatství na nebývalou úroveň a může pozvednout kvalitu práce a zaměstnanost v Evropě. Tyto příležitosti však s sebou nesou riziko, jak je patrné ve všech hospodářských odvětvích, a to i v odvětví soukromých služeb (1).

1

| 1.2. | Na jednu stranu přinášejí inovativní služby a obchodní modely, které digitalizace umožňuje, dříve nepředstavitelný nárůst produktivity služeb a zlepšují možnost volby spotřebitelů (2). Na druhou stranu mají zásadní dopady na trh práce a organizaci práce – příkladem je třeba nárůst nerovnosti příjmů a omezení přístupu k systémům sociálního zabezpečení. Tyto jevy se pro určité skupiny pracovníků mohou ukázat jako negativní, pokud se jim nebude patřičně čelit. |
| --- | --- |

1.2.

Na jednu stranu přinášejí inovativní služby a obchodní modely, které digitalizace umožňuje, dříve nepředstavitelný nárůst produktivity služeb a zlepšují možnost volby spotřebitelů (2). Na druhou stranu mají zásadní dopady na trh práce a organizaci práce – příkladem je třeba nárůst nerovnosti příjmů a omezení přístupu k systémům sociálního zabezpečení. Tyto jevy se pro určité skupiny pracovníků mohou ukázat jako negativní, pokud se jim nebude patřičně čelit.

2

| 1.3. | Dopady digitalizace služeb na zaměstnanost tedy vyžadují pozornost a řízení na politické úrovni. Prostřednictvím proaktivních politik na úrovni EU a na vnitrostátní úrovni se může a musí zaručit, že bude možné uvolnit zřejmý potenciál digitalizace a zároveň se vyhnout jejím nástrahám. EU je díky Digitální agendě pro Evropu a iniciativě ohledně jednotného digitálního trhu aktivní v oblasti digitální politiky. Většina dopadů digitalizace na zaměstnanost však zůstává nepřiznaná, a proto se jimi příslušné politiky zabývají jen chabě. |
| --- | --- |

1.3.

Dopady digitalizace služeb na zaměstnanost tedy vyžadují pozornost a řízení na politické úrovni. Prostřednictvím proaktivních politik na úrovni EU a na vnitrostátní úrovni se může a musí zaručit, že bude možné uvolnit zřejmý potenciál digitalizace a zároveň se vyhnout jejím nástrahám. EU je díky Digitální agendě pro Evropu a iniciativě ohledně jednotného digitálního trhu aktivní v oblasti digitální politiky. Většina dopadů digitalizace na zaměstnanost však zůstává nepřiznaná, a proto se jimi příslušné politiky zabývají jen chabě.

| 1.4. | Digitalizace je bezpochyby jednou z nejdynamičtějších změn naší doby, ve které jsou příležitosti a rizika úzce provázány. Budoucí vývoj bude pravděpodobně komplexní povahy a vedle tradičních společností a odvětví se začnou objevovat začínající podniky, malé podniky a flexibilní operace. Dopad takového vývoje na zaměstnanost zatím nebyl plně pochopen a ani ho nelze přesně předvídat. Rostou tudíž obavy z poklesu míry zaměstnanosti, zatímco na trzích práce v EU přetrvává nesoulad mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi. V této situaci je zásadní konstruktivní spolupráce mezi hlavními aktéry, tj. vládami a sociálními partnery, a jejich lepší informovanost. Široká škála socioekonomických systémů a rozdílná úroveň hospodářského rozvoje v EU si mohou vyžádat specifické analýzy a přístupy ke zvládání dopadů digitalizace na trzích práce a v oblasti zaměstnanosti. |
| --- | --- |

1.4.

Digitalizace je bezpochyby jednou z nejdynamičtějších změn naší doby, ve které jsou příležitosti a rizika úzce provázány. Budoucí vývoj bude pravděpodobně komplexní povahy a vedle tradičních společností a odvětví se začnou objevovat začínající podniky, malé podniky a flexibilní operace. Dopad takového vývoje na zaměstnanost zatím nebyl plně pochopen a ani ho nelze přesně předvídat. Rostou tudíž obavy z poklesu míry zaměstnanosti, zatímco na trzích práce v EU přetrvává nesoulad mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi. V této situaci je zásadní konstruktivní spolupráce mezi hlavními aktéry, tj. vládami a sociálními partnery, a jejich lepší informovanost. Široká škála socioekonomických systémů a rozdílná úroveň hospodářského rozvoje v EU si mohou vyžádat specifické analýzy a přístupy ke zvládání dopadů digitalizace na trzích práce a v oblasti zaměstnanosti.

| 1.5. | EHSV zdůrazňuje zřejmé výzvy v oblasti zaměstnanosti v odvětví služeb, jež pramení z digitalizace, a dává následující doporučení týkající se jejich politického řízení: |
| --- | --- |

1.5.

EHSV zdůrazňuje zřejmé výzvy v oblasti zaměstnanosti v odvětví služeb, jež pramení z digitalizace, a dává následující doporučení týkající se jejich politického řízení:

| 1.5.1. | S cílem poskytnout pracovní síle EU dovednosti, jež jí jsou zapotřebí v digitálním věku, je nutné podporovat veřejné a soukromé investice do odborného vzdělávání a prozkoumat, zda je nutné přijmout opatření na úrovni EU s cílem rozšířit po celé EU pozitivní zkušenosti členských států se studijním volnem. |
| --- | --- |

1.5.1.

S cílem poskytnout pracovní síle EU dovednosti, jež jí jsou zapotřebí v digitálním věku, je nutné podporovat veřejné a soukromé investice do odborného vzdělávání a prozkoumat, zda je nutné přijmout opatření na úrovni EU s cílem rozšířit po celé EU pozitivní zkušenosti členských států se studijním volnem.

| 1.5.2. | V rozsáhlém dialogu by se mělo blíže prozkoumat, zda a do jaké míry je třeba dodatečně ochránit soukromý život pracovníků v čase všudypřítomných digitálních mobilních komunikací a jaká opatření by měla být případně přijata na vnitrostátní a na evropské úrovni s cílem omezit požadavek na obecnou disponibilitu resp. zastižitelnost. Bude rovněž nutné zvážit inteligentní opatření, která v tomto ohledu zlepší postavení stále rostoucího počtu osob samostatně výdělečně činných. |
| --- | --- |

1.5.2.

V rozsáhlém dialogu by se mělo blíže prozkoumat, zda a do jaké míry je třeba dodatečně ochránit soukromý život pracovníků v čase všudypřítomných digitálních mobilních komunikací a jaká opatření by měla být případně přijata na vnitrostátní a na evropské úrovni s cílem omezit požadavek na obecnou disponibilitu resp. zastižitelnost. Bude rovněž nutné zvážit inteligentní opatření, která v tomto ohledu zlepší postavení stále rostoucího počtu osob samostatně výdělečně činných.

| 1.5.3. | Je třeba zlepšit statistiky a výzkum v odvětví služeb (na celosvětové a na evropské úrovni), aby přesněji zachycovaly prognózy o vývoji na trhu práce a o polarizaci práce, zaměstnanosti a příjmů. Horizont 2020 by tudíž měl poskytovat náležité financování výzkumu zaměřeného na zaměstnanost v odvětví služeb. Kromě toho jsou naléhavě zapotřebí podrobné a často aktualizované statistiky poukazující na rozšiřování a nárůst nestandardních forem zaměstnání, včetně údajů o praktikách, jako je třeba „crowdsourcing“. |
| --- | --- |

1.5.3.

Je třeba zlepšit statistiky a výzkum v odvětví služeb (na celosvětové a na evropské úrovni), aby přesněji zachycovaly prognózy o vývoji na trhu práce a o polarizaci práce, zaměstnanosti a příjmů. Horizont 2020 by tudíž měl poskytovat náležité financování výzkumu zaměřeného na zaměstnanost v odvětví služeb. Kromě toho jsou naléhavě zapotřebí podrobné a často aktualizované statistiky poukazující na rozšiřování a nárůst nestandardních forem zaměstnání, včetně údajů o praktikách, jako je třeba „crowdsourcing“.

| 1.5.4. | Aby se vytvořila protiváha zvyšování příjmových nerovností, jež jsou zčásti zapříčiněny digitalizací, mělo by se na všech úrovních prosazovat kolektivní vyjednávání, a to především také v těch odvětvích a podnicích, jichž se digitalizace dotýká. Může se tak zajistit to, že nové formy digitalizované organizace práce zlepší, a nikoli zhorší kvalitu pracovních míst. |
| --- | --- |

1.5.4.

Aby se vytvořila protiváha zvyšování příjmových nerovností, jež jsou zčásti zapříčiněny digitalizací, mělo by se na všech úrovních prosazovat kolektivní vyjednávání, a to především také v těch odvětvích a podnicích, jichž se digitalizace dotýká. Může se tak zajistit to, že nové formy digitalizované organizace práce zlepší, a nikoli zhorší kvalitu pracovních míst.

| 1.5.5. | K ochraně zavedených standardů soukromí na pracovišti jsou zapotřebí pevná ustanovení týkající se ochrany osobních údajů zaměstnanců. Evropské právní předpisy v oblasti ochrany údajů by měly stanovit přísné minimální standardy a nesmí bránit členským státům v další regulaci. V současnosti projednávané předpisy EU týkající se ochrany údajů by tedy měly obsahovat tzv. „otevírací doložku“, která by členským státům dovolovala přijímat normy, jež jsou přísnější než minimální normy EU. |
| --- | --- |

1.5.5.

K ochraně zavedených standardů soukromí na pracovišti jsou zapotřebí pevná ustanovení týkající se ochrany osobních údajů zaměstnanců. Evropské právní předpisy v oblasti ochrany údajů by měly stanovit přísné minimální standardy a nesmí bránit členským státům v další regulaci. V současnosti projednávané předpisy EU týkající se ochrany údajů by tedy měly obsahovat tzv. „otevírací doložku“, která by členským státům dovolovala přijímat normy, jež jsou přísnější než minimální normy EU.

| 1.5.6. | EU a členské státy by měly v dialogu se sociálními partnery prozkoumat strategie, jak by se dala přizpůsobit oblast působnosti sociálních a pracovněprávních norem tak, aby odrážela podmínky digitalizovaného pracovního prostředí. |
| --- | --- |

1.5.6.

EU a členské státy by měly v dialogu se sociálními partnery prozkoumat strategie, jak by se dala přizpůsobit oblast působnosti sociálních a pracovněprávních norem tak, aby odrážela podmínky digitalizovaného pracovního prostředí.

| 1.5.7. | Nový průmyslový cyklus Industry 4.0 a digitalizace mají dopad na celou společnost. Vyžaduje se konstruktivní dialog mezi sociálními partnery, členskými státy a EU s cílem projednat důsledky pro trh práce a možné a nezbytné úpravy v oblasti sociálního a pracovního práva. V nedávné době byly zahájeny slibné iniciativy vlád a sociálních partnerů, například v Německu, Nizozemsku a Rakousku. V každém případě bude nutné zohlednit specifické rysy vnitrostátního vývoje a příležitosti s nimi spojené. Měly by být šířeny příkladné postupy. |
| --- | --- |

1.5.7.

Nový průmyslový cyklus Industry 4.0 a digitalizace mají dopad na celou společnost. Vyžaduje se konstruktivní dialog mezi sociálními partnery, členskými státy a EU s cílem projednat důsledky pro trh práce a možné a nezbytné úpravy v oblasti sociálního a pracovního práva. V nedávné době byly zahájeny slibné iniciativy vlád a sociálních partnerů, například v Německu, Nizozemsku a Rakousku. V každém případě bude nutné zohlednit specifické rysy vnitrostátního vývoje a příležitosti s nimi spojené. Měly by být šířeny příkladné postupy.

| 1.5.8. | EU, vnitrostátní vlády a sociální partneři by měli zahájit diskuse zaměřené na určení politických opatření a právních předpisů, které zaručí přiměřenou míru povinné sociální ochrany pro celou pracovní sílu – včetně osob s nestandardními formami zaměstnání. |
| --- | --- |

1.5.8.

EU, vnitrostátní vlády a sociální partneři by měli zahájit diskuse zaměřené na určení politických opatření a právních předpisů, které zaručí přiměřenou míru povinné sociální ochrany pro celou pracovní sílu – včetně osob s nestandardními formami zaměstnání.

| 1.5.9. | Makroekonomické podmínky se v jednotlivých členských státech velmi liší. V zájmu pozvednutí zaměstnanosti navzdory klesající poptávce po pracovní síle je třeba v dialogu všech zainteresovaných stran upozornit na možné problémy a v souladu s potřebami jednotlivých členských států vypracovat strategie řešení (např. i v oblasti veřejných investic, inovací vytvářejících pracovní místa a rozdělení a zkrácení práce). |
| --- | --- |

1.5.9.

Makroekonomické podmínky se v jednotlivých členských státech velmi liší. V zájmu pozvednutí zaměstnanosti navzdory klesající poptávce po pracovní síle je třeba v dialogu všech zainteresovaných stran upozornit na možné problémy a v souladu s potřebami jednotlivých členských států vypracovat strategie řešení (např. i v oblasti veřejných investic, inovací vytvářejících pracovní místa a rozdělení a zkrácení práce).

| 1.5.10. | Je třeba pečlivě posoudit reformy daňových systémů, a zajistit tak podobné úrovně zdanění u všech forem příjmu, ať již je vytvořen prostřednictvím tradičně organizovaných odvětví, nebo v rámci ekonomiky sdílení. Aby byla i v budoucnu zaručena udržitelnost sociálních systémů a aby se zmírnilo zatížení faktoru práce, dalo by se prozkoumat, zda by na to mohla být použita část digitalizační dividendy. |
| --- | --- |

1.5.10.

Je třeba pečlivě posoudit reformy daňových systémů, a zajistit tak podobné úrovně zdanění u všech forem příjmu, ať již je vytvořen prostřednictvím tradičně organizovaných odvětví, nebo v rámci ekonomiky sdílení. Aby byla i v budoucnu zaručena udržitelnost sociálních systémů a aby se zmírnilo zatížení faktoru práce, dalo by se prozkoumat, zda by na to mohla být použita část digitalizační dividendy.

2.   Úvod: strukturální změny v oblasti služeb

Úvod: strukturální změny v oblasti služeb

| 2.1. | V nedávných letech došlo k zásadnímu průlomu ve vývoji digitálních technologií. Nový a extrémně silný potenciál digitálních technologií umožňuje automatizaci stále většího množství úkolů a zaměstnání (např. auto bez řidiče, Internet věcí, Industry 4.0). Digitální technologie navíc přinášejí radikální snížení nákladů na vyhledávání a transakce, čímž umožňují rozvoj zbrusu nových a velmi snadno rozšiřitelných obchodních modelů v oblasti služeb (např. internetová tržiště a platformy včetně tzv. ekonomiky sdílení, Uberu, Airbnb). To povzbuzuje digitalizaci obchodních modelů a procesů v široké škále hospodářských odvětví. Některými z nich se již zabývala předchozí stanoviska EHSV (3). |
| --- | --- |

2.1.

V nedávných letech došlo k zásadnímu průlomu ve vývoji digitálních technologií. Nový a extrémně silný potenciál digitálních technologií umožňuje automatizaci stále většího množství úkolů a zaměstnání (např. auto bez řidiče, Internet věcí, Industry 4.0). Digitální technologie navíc přinášejí radikální snížení nákladů na vyhledávání a transakce, čímž umožňují rozvoj zbrusu nových a velmi snadno rozšiřitelných obchodních modelů v oblasti služeb (např. internetová tržiště a platformy včetně tzv. ekonomiky sdílení, Uberu, Airbnb). To povzbuzuje digitalizaci obchodních modelů a procesů v široké škále hospodářských odvětví. Některými z nich se již zabývala předchozí stanoviska EHSV (3).

3

| 2.2. | Digitalizace s sebou nese procesy zásadních změn a restrukturalizaci téměř ve všech oblastech odvětví služeb (4), o němž se až do velmi nedávné doby myslelo, že je vůči technologické racionalizaci odolné. Služby byly dlouho vnímány jako podpora jiných částí hospodářství (např. zemědělství či těžařského, výrobního a stavebního průmyslu), domácností a spotřebitelů a jako vesměs pasivní uživatel nových technologií. Avšak příchod internetu spojený s liberalizací telekomunikačních služeb úlohu služeb podstatně změnil. |
| --- | --- |

2.2.

Digitalizace s sebou nese procesy zásadních změn a restrukturalizaci téměř ve všech oblastech odvětví služeb (4), o němž se až do velmi nedávné doby myslelo, že je vůči technologické racionalizaci odolné. Služby byly dlouho vnímány jako podpora jiných částí hospodářství (např. zemědělství či těžařského, výrobního a stavebního průmyslu), domácností a spotřebitelů a jako vesměs pasivní uživatel nových technologií. Avšak příchod internetu spojený s liberalizací telekomunikačních služeb úlohu služeb podstatně změnil.

4

| 2.3. | Dopad tohoto vývoje na zaměstnanost v dotčených odvětvích v průběhu posledních desetiletí pomalu sílil, nyní však získává na rychlosti. Některé účinky digitalizace na zaměstnanost v oblasti služeb jsou již zjevné, mimo jiné:






  — | Nové požadavky týkající se dovedností, jež jsou uplatňovány na pracovní sílu v oblasti služeb. |
| --- | --- | --- |

2.3.

Dopad tohoto vývoje na zaměstnanost v dotčených odvětvích v průběhu posledních desetiletí pomalu sílil, nyní však získává na rychlosti. Některé účinky digitalizace na zaměstnanost v oblasti služeb jsou již zjevné, mimo jiné:

—

Nové požadavky týkající se dovedností, jež jsou uplatňovány na pracovní sílu v oblasti služeb.

| — | Investice do snižování stavů („labour-shedding“), jelikož technologie zlevňuje a je v rostoucí míře schopna přebírat úkoly, jež byly předtím vyhrazeny pro lidskou pracovní sílu. To na makroúrovni vedlo k poklesu poptávky po pracovní síle v tradičních odvětvích a k tomu, že se podíl pracovní síly na HDP snížil (5). |
| --- | --- |

—

Investice do snižování stavů („labour-shedding“), jelikož technologie zlevňuje a je v rostoucí míře schopna přebírat úkoly, jež byly předtím vyhrazeny pro lidskou pracovní sílu. To na makroúrovni vedlo k poklesu poptávky po pracovní síle v tradičních odvětvích a k tomu, že se podíl pracovní síly na HDP snížil (5).

5

| — | Pokles poptávky po středně až vysoce kvalifikované pracovní síle, který by se podle očekávání měl v blízké budoucnosti ještě prohloubit. Podle různých odhadů hrozí u zhruba 50 % dnešních pracovních míst nebezpečí, že budou v příštích dvaceti letech nahrazena digitálními technologiemi (6). Ze zkušeností však vyplývá, že k těmto prognózám je třeba přistupovat obezřetně. |
| --- | --- |

—

Pokles poptávky po středně až vysoce kvalifikované pracovní síle, který by se podle očekávání měl v blízké budoucnosti ještě prohloubit. Podle různých odhadů hrozí u zhruba 50 % dnešních pracovních míst nebezpečí, že budou v příštích dvaceti letech nahrazena digitálními technologiemi (6). Ze zkušeností však vyplývá, že k těmto prognózám je třeba přistupovat obezřetně.

6

| 2.4. | Digitalizace nyní slibuje pozvednout produktivitu na nebývalou úroveň, a přinést tak „digitalizační dividendu“ a rovněž – a to je druhá strana mince – podstatně snížit poptávku po pracovní síle, zejména v případě středně kvalifikovaných pracovníků. Posledně uvedené jde ruku v ruce s nárůstem nezaměstnanosti, „erozí střední třídy“ a dalším zvýšením nerovnosti příjmů (7). |
| --- | --- |

2.4.

Digitalizace nyní slibuje pozvednout produktivitu na nebývalou úroveň, a přinést tak „digitalizační dividendu“ a rovněž – a to je druhá strana mince – podstatně snížit poptávku po pracovní síle, zejména v případě středně kvalifikovaných pracovníků. Posledně uvedené jde ruku v ruce s nárůstem nezaměstnanosti, „erozí střední třídy“ a dalším zvýšením nerovnosti příjmů (7).

7

| 2.5. | Digitální ekonomiku v současné době ovládají firmy s majiteli z USA, zatímco Evropa ve vývoji digitálních technologií do značné míry zaostává. Stejně tak se zdá, že Evropa není dobře připravena na základní výzvy způsobené tím, jak digitalizace ovlivňuje naše hospodářství a společnost (tj. již zmíněné ohromné zvýšení produktivity a hrozba toho, že vzniknou nevyváženosti, jež mohou vést k prudkým nárůstům nezaměstnanosti u určitých kategorií zaměstnanců a k další polarizaci společnosti), což je důvodem ke znepokojení. |
| --- | --- |

2.5.

Digitální ekonomiku v současné době ovládají firmy s majiteli z USA, zatímco Evropa ve vývoji digitálních technologií do značné míry zaostává. Stejně tak se zdá, že Evropa není dobře připravena na základní výzvy způsobené tím, jak digitalizace ovlivňuje naše hospodářství a společnost (tj. již zmíněné ohromné zvýšení produktivity a hrozba toho, že vzniknou nevyváženosti, jež mohou vést k prudkým nárůstům nezaměstnanosti u určitých kategorií zaměstnanců a k další polarizaci společnosti), což je důvodem ke znepokojení.

| 2.6. | Přestože není možné předpovídat výsledky změny, která je způsobena technologií, v takto velkém měřítku, je očividně nezbytné vyzvat EU, aby začala hrát aktivní úlohu při formování tohoto vývoje a při řízení jeho účinků na zaměstnanost a společnost – zejména proto, že k tomu má EU v současné době velmi daleko (8). Toto stanovisko se pokouší daný stav věcí napravit prostřednictvím diskuse o dopadu digitalizace na zaměstnanost v oblasti služeb a vydáním souvisejících politických doporučení. |
| --- | --- |

2.6.

Přestože není možné předpovídat výsledky změny, která je způsobena technologií, v takto velkém měřítku, je očividně nezbytné vyzvat EU, aby začala hrát aktivní úlohu při formování tohoto vývoje a při řízení jeho účinků na zaměstnanost a společnost – zejména proto, že k tomu má EU v současné době velmi daleko (8). Toto stanovisko se pokouší daný stav věcí napravit prostřednictvím diskuse o dopadu digitalizace na zaměstnanost v oblasti služeb a vydáním souvisejících politických doporučení.

8

3.   Transformace potřebných dovedností

Transformace potřebných dovedností

| 3.1. | Logickým důsledkem digitalizace je to, že se digitální technologie zavádějí na čím dál více pracovištích v oblasti služeb. Například téměř 60 % zaměstnanců v bankovním sektoru udává, že na jejich pracovišti byly v průběhu posledních tří let zavedeny nové technologie (9). Aby se zaměstnanci stali zdatnými uživateli takovýchto technologií, musí mít specifické dovednosti, tj. „e-dovednosti“. To znamená, že učební plány odborného vzdělávání a odborné přípravy musí být patřičně aktualizovány a musí být provedena související opatření týkající se odborné přípravy. |
| --- | --- |

3.1.

Logickým důsledkem digitalizace je to, že se digitální technologie zavádějí na čím dál více pracovištích v oblasti služeb. Například téměř 60 % zaměstnanců v bankovním sektoru udává, že na jejich pracovišti byly v průběhu posledních tří let zavedeny nové technologie (9). Aby se zaměstnanci stali zdatnými uživateli takovýchto technologií, musí mít specifické dovednosti, tj. „e-dovednosti“. To znamená, že učební plány odborného vzdělávání a odborné přípravy musí být patřičně aktualizovány a musí být provedena související opatření týkající se odborné přípravy.

9

| 3.2. | Oficiální údaje Komise však naznačují, že v oblasti nabývání dovedností existují zásadní překážky, a odhadují, že 47 % pracovní síly EU nemá dostatečné e-dovednosti – ačkoli existují významné rozdíly mezi jednotlivými zeměmi (10). Kromě toho, že tento nesoulad mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi představuje mrhání příležitostmi k vytváření pracovních míst, může rovněž, nebude-li se řešit, bránit rozvoji digitální ekonomiky, a tudíž konkurenceschopnosti EU. |
| --- | --- |

3.2.

Oficiální údaje Komise však naznačují, že v oblasti nabývání dovedností existují zásadní překážky, a odhadují, že 47 % pracovní síly EU nemá dostatečné e-dovednosti – ačkoli existují významné rozdíly mezi jednotlivými zeměmi (10). Kromě toho, že tento nesoulad mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi představuje mrhání příležitostmi k vytváření pracovních míst, může rovněž, nebude-li se řešit, bránit rozvoji digitální ekonomiky, a tudíž konkurenceschopnosti EU.

10

| 3.3. | Aby bylo možné řešit tento nesoulad v učebních plánech, je nutná spolehlivá znalost ohledně potřeb a mezer, pokud jde o dovednosti. A EU je v této oblasti již aktivní, zejména prostřednictvím agentur, jako je třeba Cedefop. Úspěšnou praxí se již ukázalo umožnit sociálním partnerům, aby zaujali vůdčí postavení v této „zpravodajské činnosti“ týkající se dovedností, například v podobě odvětvových rad pro dovednosti. Vzhledem k těmto okolnostem je politováníhodné, že Komise zvažuje oslabení jejich úlohy nahrazením odvětvových rad sociálních partnerů odvětvovými aliancemi vícero zúčastněných stran. Jelikož však problém nesouladu mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi přetrvává navzdory dostupným shromážděným informacím, zdá se, že hlavní překážku představují strategické provádění a investice. |
| --- | --- |

3.3.

Aby bylo možné řešit tento nesoulad v učebních plánech, je nutná spolehlivá znalost ohledně potřeb a mezer, pokud jde o dovednosti. A EU je v této oblasti již aktivní, zejména prostřednictvím agentur, jako je třeba Cedefop. Úspěšnou praxí se již ukázalo umožnit sociálním partnerům, aby zaujali vůdčí postavení v této „zpravodajské činnosti“ týkající se dovedností, například v podobě odvětvových rad pro dovednosti. Vzhledem k těmto okolnostem je politováníhodné, že Komise zvažuje oslabení jejich úlohy nahrazením odvětvových rad sociálních partnerů odvětvovými aliancemi vícero zúčastněných stran. Jelikož však problém nesouladu mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi přetrvává navzdory dostupným shromážděným informacím, zdá se, že hlavní překážku představují strategické provádění a investice.

| 3.4. | Zásadní je podpora veřejných a soukromých investic do odborného vzdělávání a odborné přípravy. V některých členských státech existuje minimální nárok na placené studijní volno. Mělo by se prozkoumat, zda je to pro zaměstnance a zaměstnavatele účelný nástroj k přizpůsobení potřebných kvalifikací a zda je nutné přijmout opatření na úrovni EU s cílem rozšířit tyto zkušenosti po celé EU. |
| --- | --- |

3.4.

Zásadní je podpora veřejných a soukromých investic do odborného vzdělávání a odborné přípravy. V některých členských státech existuje minimální nárok na placené studijní volno. Mělo by se prozkoumat, zda je to pro zaměstnance a zaměstnavatele účelný nástroj k přizpůsobení potřebných kvalifikací a zda je nutné přijmout opatření na úrovni EU s cílem rozšířit tyto zkušenosti po celé EU.

4.   Polarizace organizace práce a příjmů

Polarizace organizace práce a příjmů

| 4.1. | Změny týkající se požadovaných dovedností jsou provázány s transformací organizace práce, tj. úkolů, jež zaměstnanci plní, a toho, jak je plní. Digitalizace nyní v této oblasti vede k postupné polarizaci zaměstnání ve službách, co se týče pracovní autonomie a mezd. To znamená, že v případě pracovních míst ve službách existuje vyšší pravděpodobnost, že na žebříčku úrovně mezd a autonomie budou taková pracovní místa zaujímat buď přední, nebo zadní postavení, přičemž počet pracovních míst mezi krajními póly klesá. Zároveň lze pozorovat nový vývoj, který je výsledkem spontánního přizpůsobení trhu práce. |
| --- | --- |

4.1.

Změny týkající se požadovaných dovedností jsou provázány s transformací organizace práce, tj. úkolů, jež zaměstnanci plní, a toho, jak je plní. Digitalizace nyní v této oblasti vede k postupné polarizaci zaměstnání ve službách, co se týče pracovní autonomie a mezd. To znamená, že v případě pracovních míst ve službách existuje vyšší pravděpodobnost, že na žebříčku úrovně mezd a autonomie budou taková pracovní místa zaujímat buď přední, nebo zadní postavení, přičemž počet pracovních míst mezi krajními póly klesá. Zároveň lze pozorovat nový vývoj, který je výsledkem spontánního přizpůsobení trhu práce.

| 4.2. | Digitalizované odvětví služeb vytváří poptávku po pracovní síle plnící úkoly, jež jsou náročné z hlediska znalostí, a to zvláště v povoláních v oblasti odborných a technických služeb, jako je např. správa IT sítí. Úkoly vykonávané takovýmito odborníky mohou být obvykle provedeny kdykoli a na dálku prostřednictvím mobilních digitálních přístrojů. |
| --- | --- |

4.2.

Digitalizované odvětví služeb vytváří poptávku po pracovní síle plnící úkoly, jež jsou náročné z hlediska znalostí, a to zvláště v povoláních v oblasti odborných a technických služeb, jako je např. správa IT sítí. Úkoly vykonávané takovýmito odborníky mohou být obvykle provedeny kdykoli a na dálku prostřednictvím mobilních digitálních přístrojů.

| 4.3. | Takováto pružná organizace práce zaměstnancům zpravidla dává velkou míru pracovní autonomie a má potenciál, pokud jde o zlepšení kvality práce a lepší a snadnější sladění pracovního a rodinného života. Tyto pružné formy zaměstnání však rovněž vytvářejí riziko, a to pokud jsou zaměstnanci nuceni – nebo pokud se domnívají, že by měli – být v pracovních záležitostech dostupní neustále. Taková „práce bez hranic“ může být příčinou stresu a syndromu vyhoření. |
| --- | --- |

4.3.

Takováto pružná organizace práce zaměstnancům zpravidla dává velkou míru pracovní autonomie a má potenciál, pokud jde o zlepšení kvality práce a lepší a snadnější sladění pracovního a rodinného života. Tyto pružné formy zaměstnání však rovněž vytvářejí riziko, a to pokud jsou zaměstnanci nuceni – nebo pokud se domnívají, že by měli – být v pracovních záležitostech dostupní neustále. Taková „práce bez hranic“ může být příčinou stresu a syndromu vyhoření.

| 4.4. | V rozsáhlém dialogu by se mělo blíže prozkoumat, zda a do jaké míry je třeba dodatečně ochránit soukromý život zaměstnanců v éře všudypřítomné digitální mobilní komunikace a jaká opatření by měla být případně přijata na vnitrostátní a na evropské úrovni s cílem omezit požadavek na obecnou disponibilitu, resp. zastižitelnost. Zvážit je třeba rovněž inteligentní opatření, aby bylo možné posílit v tomto ohledu postavení rostoucího počtu osob samostatně výdělečně činných. |
| --- | --- |

4.4.

V rozsáhlém dialogu by se mělo blíže prozkoumat, zda a do jaké míry je třeba dodatečně ochránit soukromý život zaměstnanců v éře všudypřítomné digitální mobilní komunikace a jaká opatření by měla být případně přijata na vnitrostátní a na evropské úrovni s cílem omezit požadavek na obecnou disponibilitu, resp. zastižitelnost. Zvážit je třeba rovněž inteligentní opatření, aby bylo možné posílit v tomto ohledu postavení rostoucího počtu osob samostatně výdělečně činných.

| 4.5. | V jiných odvětvích míra pracovní autonomie v důsledku digitalizace služeb klesá. K tomu dochází například v logistických centrech elektronického obchodování, kde vznikají pracovní místa s velmi rutinní pracovní náplní. U tohoto typu organizace práce zaměstnanci obyčejně prostřednictvím digitálního přístroje obdrží podrobné instrukce ohledně toho, kterou položku mají zabalit do které krabice. |
| --- | --- |

4.5.

V jiných odvětvích míra pracovní autonomie v důsledku digitalizace služeb klesá. K tomu dochází například v logistických centrech elektronického obchodování, kde vznikají pracovní místa s velmi rutinní pracovní náplní. U tohoto typu organizace práce zaměstnanci obyčejně prostřednictvím digitálního přístroje obdrží podrobné instrukce ohledně toho, kterou položku mají zabalit do které krabice.

| 4.6. | Vzhledem k tomu, že jsou takovéto rutinní formy práce standardizované a relativně jednoduché, vytvářejí dostupné pracovní příležitosti pro osoby s nízkou kvalifikací a osoby vstupující na trh práce. Na kvalitu takovéto práce je však často pohlíženo jako na nízkou, neboť zaměstnanci mají pocit, že jejich dovednosti a schopnosti nejsou plně využity. |
| --- | --- |

4.6.

Vzhledem k tomu, že jsou takovéto rutinní formy práce standardizované a relativně jednoduché, vytvářejí dostupné pracovní příležitosti pro osoby s nízkou kvalifikací a osoby vstupující na trh práce. Na kvalitu takovéto práce je však často pohlíženo jako na nízkou, neboť zaměstnanci mají pocit, že jejich dovednosti a schopnosti nejsou plně využity.

| 4.7. | Digitalizace je bezpochyby jednou z nejdynamičtějších změn naší doby, u níž jdou příležitosti ruku v ruce s riziky. Budoucí vývoj bude zřejmě komplexní – vedle tradičních podniků a odvětví se budou objevovat začínající podniky, malé podniky a flexibilní operace. Dopady těchto změn na zaměstnanost zatím nebyly plně pochopeny a nelze je přesně předpovědět. Rostou tudíž obavy z poklesu míry zaměstnanosti, zatímco na trzích práce v EU přetrvává nesoulad mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi. Za této situace má zásadní význam konstruktivní spolupráce a větší povědomí u hlavních subjektů, tj. vlád a sociálních partnerů. Vzhledem k velké rozmanitosti socioekonomických struktur a různící se úrovni hospodářského rozvoje v EU může být zapotřebí zvláštních analýz a přístupů s cílem zvládnout dopad digitalizace na trhy práce a na zaměstnanost. |
| --- | --- |

4.7.

Digitalizace je bezpochyby jednou z nejdynamičtějších změn naší doby, u níž jdou příležitosti ruku v ruce s riziky. Budoucí vývoj bude zřejmě komplexní – vedle tradičních podniků a odvětví se budou objevovat začínající podniky, malé podniky a flexibilní operace. Dopady těchto změn na zaměstnanost zatím nebyly plně pochopeny a nelze je přesně předpovědět. Rostou tudíž obavy z poklesu míry zaměstnanosti, zatímco na trzích práce v EU přetrvává nesoulad mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi. Za této situace má zásadní význam konstruktivní spolupráce a větší povědomí u hlavních subjektů, tj. vlád a sociálních partnerů. Vzhledem k velké rozmanitosti socioekonomických struktur a různící se úrovni hospodářského rozvoje v EU může být zapotřebí zvláštních analýz a přístupů s cílem zvládnout dopad digitalizace na trhy práce a na zaměstnanost.

| 4.8. | Je třeba zlepšit statistiky a výzkum týkající se služeb (na celosvětové a na evropské úrovni), aby přesněji zachycovaly prognózy o vývoji na trhu práce a o polarizaci práce a zaměstnanosti. V rámci Horizontu 2020 by tudíž v tomto smyslu mělo být zajištěno náležité financování výzkumu zaměstnanosti a organizace práce v odvětví služeb. Zjištění, která z výzkumu vyplynou, musí být uplatněna prostřednictvím aktivních politik zaměstnanosti, které zajistí, aby se využívalo příležitostí pro vysoce kvalitní digitální pracovní místa a přitom se předcházelo rizikům. Zavedení nových forem organizace práce by navíc mělo podléhat jednání mezi sociálními partnery, aby se tak zabezpečilo, že nové formy digitalizované organizace práce zlepší, a nikoli zhorší kvalitu pracovních míst. |
| --- | --- |

4.8.

Je třeba zlepšit statistiky a výzkum týkající se služeb (na celosvětové a na evropské úrovni), aby přesněji zachycovaly prognózy o vývoji na trhu práce a o polarizaci práce a zaměstnanosti. V rámci Horizontu 2020 by tudíž v tomto smyslu mělo být zajištěno náležité financování výzkumu zaměstnanosti a organizace práce v odvětví služeb. Zjištění, která z výzkumu vyplynou, musí být uplatněna prostřednictvím aktivních politik zaměstnanosti, které zajistí, aby se využívalo příležitostí pro vysoce kvalitní digitální pracovní místa a přitom se předcházelo rizikům. Zavedení nových forem organizace práce by navíc mělo podléhat jednání mezi sociálními partnery, aby se tak zabezpečilo, že nové formy digitalizované organizace práce zlepší, a nikoli zhorší kvalitu pracovních míst.

| 4.9. | Trend směřující k polarizaci organizace pracovní činnosti přináší také polarizaci příjmů, jak si rovněž povšiml Evropský parlament (11). V některých případech tomu napomáhá skutečnost, že neexistují kolektivní smlouvy nebo že jsou tyto smlouvy obcházeny. Tak je tomu například tehdy, pokud poskytovatelé digitálních služeb trvají na tom, že jejich obchodní model je zvláštní povahy, čímž zpochybňují uplatnitelnost stávajících kolektivních smluv na své zaměstnance. Takto některé společnosti zabývající se elektronickým obchodováním trvají na tom, že jejich pracovní sílu nelze považovat za maloobchodní zaměstnance, a že tudíž není způsobilá pobírat mzdu pro pracovníky v maloobchodním odvětví dohodnutou na základě kolektivní smlouvy. |
| --- | --- |

4.9.

Trend směřující k polarizaci organizace pracovní činnosti přináší také polarizaci příjmů, jak si rovněž povšiml Evropský parlament (11). V některých případech tomu napomáhá skutečnost, že neexistují kolektivní smlouvy nebo že jsou tyto smlouvy obcházeny. Tak je tomu například tehdy, pokud poskytovatelé digitálních služeb trvají na tom, že jejich obchodní model je zvláštní povahy, čímž zpochybňují uplatnitelnost stávajících kolektivních smluv na své zaměstnance. Takto některé společnosti zabývající se elektronickým obchodováním trvají na tom, že jejich pracovní sílu nelze považovat za maloobchodní zaměstnance, a že tudíž není způsobilá pobírat mzdu pro pracovníky v maloobchodním odvětví dohodnutou na základě kolektivní smlouvy.

11

| 4.10. | Aby se vytvořila protiváha zvyšování příjmových nerovností, jež jsou zčásti zapříčiněny digitalizací, mělo by se na všech úrovních prosazovat kolektivní vyjednávání, a to především také v těch odvětvích a podnicích, jichž se digitalizace dotýká. |
| --- | --- |

4.10.

Aby se vytvořila protiváha zvyšování příjmových nerovností, jež jsou zčásti zapříčiněny digitalizací, mělo by se na všech úrovních prosazovat kolektivní vyjednávání, a to především také v těch odvětvích a podnicích, jichž se digitalizace dotýká.

| 4.11. | Pracovníci v rámci digitalizovaných forem organizace pracovní činnosti produkují velké množství osobních údajů, které obsahují informace týkající se toho, kde, kdy, s kým a co zaměstnanci dělají. Kromě toho, že to vytváří příležitosti pro vysoce výkonnou práci v nepřerušovaných tocích, umožňuje to také dotěrné praktiky dohledu nad zaměstnanci, které ohrožují zavedené standardy soukromí na pracovišti. |
| --- | --- |

4.11.

Pracovníci v rámci digitalizovaných forem organizace pracovní činnosti produkují velké množství osobních údajů, které obsahují informace týkající se toho, kde, kdy, s kým a co zaměstnanci dělají. Kromě toho, že to vytváří příležitosti pro vysoce výkonnou práci v nepřerušovaných tocích, umožňuje to také dotěrné praktiky dohledu nad zaměstnanci, které ohrožují zavedené standardy soukromí na pracovišti.

| 4.12. | K ochraně zavedených standardů soukromí na pracovišti jsou zapotřebí pevná ustanovení týkající se ochrany osobních údajů zaměstnanců. Evropské právní předpisy v oblasti ochrany údajů by měly stanovit přísné minimální standardy a nesmí bránit členským státům v další regulaci. V současnosti projednávané předpisy EU týkající se ochrany údajů by tedy měly obsahovat tzv. „otevírací doložku“, která by členským státům dovolovala přijímat normy, jež jsou přísnější než minimální normy EU. |
| --- | --- |

4.12.

K ochraně zavedených standardů soukromí na pracovišti jsou zapotřebí pevná ustanovení týkající se ochrany osobních údajů zaměstnanců. Evropské právní předpisy v oblasti ochrany údajů by měly stanovit přísné minimální standardy a nesmí bránit členským státům v další regulaci. V současnosti projednávané předpisy EU týkající se ochrany údajů by tedy měly obsahovat tzv. „otevírací doložku“, která by členským státům dovolovala přijímat normy, jež jsou přísnější než minimální normy EU.

5.   Transformace institucí pro zaměstnanost a pracovní trh

Transformace institucí pro zaměstnanost a pracovní trh

| 5.1. | Digitální technologie umožňují vysokou míru fragmentace obchodních modelů, neboť informace mohou být za velmi nízkých nákladů sdíleny na velké vzdálenosti a mezi rozsáhlým obecenstvem. Tím slábne potřeba nepružných, funkčně a zeměpisně integrovaných firemních struktur s jasně daným personálem, hierarchiemi a pracovišti. |
| --- | --- |

5.1.

Digitální technologie umožňují vysokou míru fragmentace obchodních modelů, neboť informace mohou být za velmi nízkých nákladů sdíleny na velké vzdálenosti a mezi rozsáhlým obecenstvem. Tím slábne potřeba nepružných, funkčně a zeměpisně integrovaných firemních struktur s jasně daným personálem, hierarchiemi a pracovišti.

| 5.2. | Takovýto vývoj přispívá k tomu, že společnosti mohou ve větší míře spoléhat na pracovní sílu najatou prostřednictvím pružných smluv, například v podobě pracovníků, kteří jsou osobami samostatně výdělečně činnými. V nedávné době došlo k podstatnému zvýšení počtu osob samostatně výdělečně činných, především v oblastech služeb, jako jsou IKT, sdělovací prostředky a správní a podpůrné služby (12). Očekává se, že praktiky, jako je např. „crowdsourcing“ – tj. internetové platformy umožňující firmám zveřejňovat oznámení o výběrových řízeních na pracovní úkoly, do nichž se přihlašují osoby pracující na volné noze – povedou k dalšímu nárůstu samostatné výdělečné činnosti. Konkurence v případě pracovních příležitostí na takovýchto crowdsourcingových platformách je navíc celosvětová, což znamená konkurenční výhodu pro uchazeče z míst, pro něž jsou charakteristické nízké životní náklady, nízké sazby daně z příjmu a nízká úroveň sociálního zabezpečení. |
| --- | --- |

5.2.

Takovýto vývoj přispívá k tomu, že společnosti mohou ve větší míře spoléhat na pracovní sílu najatou prostřednictvím pružných smluv, například v podobě pracovníků, kteří jsou osobami samostatně výdělečně činnými. V nedávné době došlo k podstatnému zvýšení počtu osob samostatně výdělečně činných, především v oblastech služeb, jako jsou IKT, sdělovací prostředky a správní a podpůrné služby (12). Očekává se, že praktiky, jako je např. „crowdsourcing“ – tj. internetové platformy umožňující firmám zveřejňovat oznámení o výběrových řízeních na pracovní úkoly, do nichž se přihlašují osoby pracující na volné noze – povedou k dalšímu nárůstu samostatné výdělečné činnosti. Konkurence v případě pracovních příležitostí na takovýchto crowdsourcingových platformách je navíc celosvětová, což znamená konkurenční výhodu pro uchazeče z míst, pro něž jsou charakteristické nízké životní náklady, nízké sazby daně z příjmu a nízká úroveň sociálního zabezpečení.

12

| 5.3. | Někteří pracovníci oceňují pružnost, kterou jim takovéto pracovní podmínky nabízejí. Avšak výrazný nárůst nestandardních forem zaměstnání způsobuje, že by se zavedené instituce trhu práce (např. právní předpisy na ochranu zaměstnanosti, systémy bezpečnosti a ochrany zdraví při práci nebo struktury pro kolektivní vyjednávání a sociální dialog) mohly stát zčásti neúčinnými. Navíc s nárůstem přeshraniční konkurence mezi uchazeči o práci, například na crowdsourcingových portálech, se tyto instituce trhu práce dostávají pod konkurenční tlak. Je na sociálních partnerech a vládách členských států, aby prostřednictvím konstruktivního dialogu vypracovali odpovídající řešení, aby byl s ohledem na digitální změnu u všech forem zaměstnání i do budoucna zajištěn spravedlivý trh práce podporující začlenění. |
| --- | --- |

5.3.

Někteří pracovníci oceňují pružnost, kterou jim takovéto pracovní podmínky nabízejí. Avšak výrazný nárůst nestandardních forem zaměstnání způsobuje, že by se zavedené instituce trhu práce (např. právní předpisy na ochranu zaměstnanosti, systémy bezpečnosti a ochrany zdraví při práci nebo struktury pro kolektivní vyjednávání a sociální dialog) mohly stát zčásti neúčinnými. Navíc s nárůstem přeshraniční konkurence mezi uchazeči o práci, například na crowdsourcingových portálech, se tyto instituce trhu práce dostávají pod konkurenční tlak. Je na sociálních partnerech a vládách členských států, aby prostřednictvím konstruktivního dialogu vypracovali odpovídající řešení, aby byl s ohledem na digitální změnu u všech forem zaměstnání i do budoucna zajištěn spravedlivý trh práce podporující začlenění.

| 5.4. | Jako obzvlášť choulostivá se v tomto směru ukazuje zaměstnanost v ekonomice sdílení. Zaměstnanecké vztahy a právní status zúčastněných stran zůstávají v mnoha případech nejasné. Nevyjasněná zůstává otázka, zda řidič soukromého automobilu, jejž si lze najmout prostřednictvím internetové platformy, je osobou samostatně výdělečně činnou, či zaměstnancem, a případně čím zaměstnancem – zda je zaměstnancem cestujícího, nebo zaměstnancem provozovatele internetové platformy. Na základě toho je určení příslušné právní úpravy, pokud jde o pracovněprávní předpisy a právní předpisy týkající se odpovědnosti za škodu i o ujednání na základě kolektivních smluv, právní výzvou. Pokud by se nedala uplatnit žádná ze zavedených kategorií práva a kolektivních smluv, ekonomika sdílení by pak vskutku, co se právních předpisů týče, fungovala v šedé zóně. To může vytvářet konkurenční tlak na zaměstnanost a podniky v rámci zavedených kategorií práva a kolektivních smluv. |
| --- | --- |

5.4.

Jako obzvlášť choulostivá se v tomto směru ukazuje zaměstnanost v ekonomice sdílení. Zaměstnanecké vztahy a právní status zúčastněných stran zůstávají v mnoha případech nejasné. Nevyjasněná zůstává otázka, zda řidič soukromého automobilu, jejž si lze najmout prostřednictvím internetové platformy, je osobou samostatně výdělečně činnou, či zaměstnancem, a případně čím zaměstnancem – zda je zaměstnancem cestujícího, nebo zaměstnancem provozovatele internetové platformy. Na základě toho je určení příslušné právní úpravy, pokud jde o pracovněprávní předpisy a právní předpisy týkající se odpovědnosti za škodu i o ujednání na základě kolektivních smluv, právní výzvou. Pokud by se nedala uplatnit žádná ze zavedených kategorií práva a kolektivních smluv, ekonomika sdílení by pak vskutku, co se právních předpisů týče, fungovala v šedé zóně. To může vytvářet konkurenční tlak na zaměstnanost a podniky v rámci zavedených kategorií práva a kolektivních smluv.

| 5.5. | V současné době chybí spolehlivé a aktuální informace, aby bylo možné posoudit, která opatření v oblasti politiky zaměstnanosti jsou pro ekonomiku sdílení užitečná. V zájmu nápravy situace jsou naléhavě zapotřebí podrobné a často aktualizované statistiky týkající se nestandardních a nových forem zaměstnání. |
| --- | --- |

5.5.

V současné době chybí spolehlivé a aktuální informace, aby bylo možné posoudit, která opatření v oblasti politiky zaměstnanosti jsou pro ekonomiku sdílení užitečná. V zájmu nápravy situace jsou naléhavě zapotřebí podrobné a často aktualizované statistiky týkající se nestandardních a nových forem zaměstnání.

| 5.6. | EU a členské státy by měly zvážit strategie pro přizpůsobení oblasti působnosti sociálních a pracovněprávních norem tak, aby odrážely podmínky digitálního pracovního světa. Související iniciativy by měly mít podobu strukturovaného dialogu se sociálními partnery, aby se tak došlo k podloženým řešením, jež zohledňují rovněž zájem uživatelů služeb. Slibné iniciativy již existují v Německu, Nizozemsku a v Rakousku. |
| --- | --- |

5.6.

EU a členské státy by měly zvážit strategie pro přizpůsobení oblasti působnosti sociálních a pracovněprávních norem tak, aby odrážely podmínky digitálního pracovního světa. Související iniciativy by měly mít podobu strukturovaného dialogu se sociálními partnery, aby se tak došlo k podloženým řešením, jež zohledňují rovněž zájem uživatelů služeb. Slibné iniciativy již existují v Německu, Nizozemsku a v Rakousku.

| 5.7. | Jelikož tento vývoj zpochybňuje také zavedené praktiky sociálního dialogu a kolektivního vyjednávání, je požadován konstruktivní dialog mezi sociálními partnery s cílem rozvážit možné a nezbytné úpravy. Evropská unie může být nápomocná při podpoře tohoto sociálního dialogu tím, že poskytne financování pro související projekty sociálních partnerů a že bude podporovat související výzkumné projekty v rámci programu Horizont 2020. |
| --- | --- |

5.7.

Jelikož tento vývoj zpochybňuje také zavedené praktiky sociálního dialogu a kolektivního vyjednávání, je požadován konstruktivní dialog mezi sociálními partnery s cílem rozvážit možné a nezbytné úpravy. Evropská unie může být nápomocná při podpoře tohoto sociálního dialogu tím, že poskytne financování pro související projekty sociálních partnerů a že bude podporovat související výzkumné projekty v rámci programu Horizont 2020.

| 5.8. | Digitalizace umožňuje to, že se podnikové modely v oblasti služeb stávají mnohem méně náročnými na pracovní sílu. Tak je tomu například v bankovnictví, v němž byly obchodní procesy částečně zautomatizovány a přesunuty do digitální sféry. Z toho důvodu je část pracovní síly nadbytečná. Frey a Osborne (Oxfordská univerzita) očekávají, že touto automatizací budou obzvlášť zasažena pracovní místa a povolání se střední výší příjmu, včetně některých svobodných povolání (13). Digitalizace bude mít značný dopad na zaměstnanost i ve veřejné správě a institucích, ale též celkově vzato ve službách obecného zájmu. Tomu se doposud věnovala příliš malá pozornost. EHSV se proto k této otázce vyjádří ve zvláštním stanovisku z vlastní iniciativy. |
| --- | --- |

5.8.

Digitalizace umožňuje to, že se podnikové modely v oblasti služeb stávají mnohem méně náročnými na pracovní sílu. Tak je tomu například v bankovnictví, v němž byly obchodní procesy částečně zautomatizovány a přesunuty do digitální sféry. Z toho důvodu je část pracovní síly nadbytečná. Frey a Osborne (Oxfordská univerzita) očekávají, že touto automatizací budou obzvlášť zasažena pracovní místa a povolání se střední výší příjmu, včetně některých svobodných povolání (13). Digitalizace bude mít značný dopad na zaměstnanost i ve veřejné správě a institucích, ale též celkově vzato ve službách obecného zájmu. Tomu se doposud věnovala příliš malá pozornost. EHSV se proto k této otázce vyjádří ve zvláštním stanovisku z vlastní iniciativy.

13

| 5.9. | Expertní skupina Bruegel odhaduje, že v důsledku automatizace založené na digitalizaci hrozí členským státům během následujících 20 let ztráta 40 až 60 % pracovních míst (14). Navíc se zdá, že v digitálním věku, na rozdíl od předchozích vývojových fází průmyslu, se již celkové zvýšení produktivity v hospodářství nebude přímo promítat do nárůstu zaměstnanosti (15). Zůstává tudíž diskutabilní, zda plně digitalizované hospodářství vytvoří dostatečnou poptávku po pracovní síle, jež by vykompenzovala odhadované ztráty pracovních míst, které přivodí automatizace služeb. Na druhou stranu přetrvává v celé Evropě nesoulad mezi nabízenými a požadovanými kvalifikacemi a je velmi obtížné činit nějaké prognózy. |
| --- | --- |

5.9.

Expertní skupina Bruegel odhaduje, že v důsledku automatizace založené na digitalizaci hrozí členským státům během následujících 20 let ztráta 40 až 60 % pracovních míst (14). Navíc se zdá, že v digitálním věku, na rozdíl od předchozích vývojových fází průmyslu, se již celkové zvýšení produktivity v hospodářství nebude přímo promítat do nárůstu zaměstnanosti (15). Zůstává tudíž diskutabilní, zda plně digitalizované hospodářství vytvoří dostatečnou poptávku po pracovní síle, jež by vykompenzovala odhadované ztráty pracovních míst, které přivodí automatizace služeb. Na druhou stranu přetrvává v celé Evropě nesoulad mezi nabízenými a požadovanými kvalifikacemi a je velmi obtížné činit nějaké prognózy.

14

15

| 5.10. | Je třeba monitorovat posun v poptávce po pracovní síle v digitalizovaném odvětví služeb a poměřovat jej odpracovanými hodinami. V zájmu podpory zaměstnanosti navzdory klesající poptávce po pracovní síle a v zájmu zachování sociální soudržnosti je naléhavě nutné, aby všechny zainteresované strany vedly společný dialog s cílem upozornit na možné problémy a vypracovat strategie řešení v souladu s potřebami jednotlivých členských států (např. v oblasti veřejných investic, inovací vytvářejících pracovní místa, vytváření pracovních míst a rozdělení a zkrácení práce). |
| --- | --- |

5.10.

Je třeba monitorovat posun v poptávce po pracovní síle v digitalizovaném odvětví služeb a poměřovat jej odpracovanými hodinami. V zájmu podpory zaměstnanosti navzdory klesající poptávce po pracovní síle a v zájmu zachování sociální soudržnosti je naléhavě nutné, aby všechny zainteresované strany vedly společný dialog s cílem upozornit na možné problémy a vypracovat strategie řešení v souladu s potřebami jednotlivých členských států (např. v oblasti veřejných investic, inovací vytvářejících pracovní místa, vytváření pracovních míst a rozdělení a zkrácení práce).

6.   Dopad na sociální státy a daňové systémy

Dopad na sociální státy a daňové systémy

| 6.1. | To, že kvůli digitalizaci výrazně přibývá nestandardních forem zaměstnání, s sebou nese vzrůstající podíl pracovní síly, která nepřispívá k zavedeným systémům sociálního zabezpečení, jako jsou veřejné pojištění nezaměstnaných a zdravotní a penzijní pojištění, a která nemá z těchto systémů prospěch. V některých členských státech se již na toto téma vedou diskuse mezi sociálními partnery a vládou. Tento vývoj může v kombinaci s poklesem celkové míry zaměstnanosti narušit příjmy, a tím i celkovou účinnost, zavedených daňových a sociálních systémů, které se spoléhají hlavně na příjmy z poplatků a příspěvků odváděných z mezd a ze systémů spolufinancování mezi zaměstnavateli a zaměstnanci, a tudíž jsou závislé na vysoké míře klasické zaměstnanosti. |
| --- | --- |

6.1.

To, že kvůli digitalizaci výrazně přibývá nestandardních forem zaměstnání, s sebou nese vzrůstající podíl pracovní síly, která nepřispívá k zavedeným systémům sociálního zabezpečení, jako jsou veřejné pojištění nezaměstnaných a zdravotní a penzijní pojištění, a která nemá z těchto systémů prospěch. V některých členských státech se již na toto téma vedou diskuse mezi sociálními partnery a vládou. Tento vývoj může v kombinaci s poklesem celkové míry zaměstnanosti narušit příjmy, a tím i celkovou účinnost, zavedených daňových a sociálních systémů, které se spoléhají hlavně na příjmy z poplatků a příspěvků odváděných z mezd a ze systémů spolufinancování mezi zaměstnavateli a zaměstnanci, a tudíž jsou závislé na vysoké míře klasické zaměstnanosti.

| 6.2. | Tato ztráta účinnosti by představovala vážnou hrozbu pro strukturu evropského sociálního modelu, který je založen na silné veřejné účasti na financování a poskytování služeb obecného zájmu a sítí účinného sociálního zabezpečení. Nicméně úspěšné zvládnutí procesu digitalizace ve velké míře závisí na účinném poskytování služeb obecného zájmu, jako jsou moderní vzdělávací systémy a infrastruktura pro širokopásmové připojení. |
| --- | --- |

6.2.

Tato ztráta účinnosti by představovala vážnou hrozbu pro strukturu evropského sociálního modelu, který je založen na silné veřejné účasti na financování a poskytování služeb obecného zájmu a sítí účinného sociálního zabezpečení. Nicméně úspěšné zvládnutí procesu digitalizace ve velké míře závisí na účinném poskytování služeb obecného zájmu, jako jsou moderní vzdělávací systémy a infrastruktura pro širokopásmové připojení.

| 6.3. | EU, vnitrostátní vlády a sociální partneři by měli zahájit diskuse zaměřené na určení politických opatření a právních předpisů, které zaručí přiměřenou míru povinné sociální ochrany pro celou pracovní sílu – včetně osob samostatně výdělečně činných, pracovníků v rámci crowdsourcingu a pracovníků v rámci ekonomiky sdílení. Je nutné vzít v úvahu, že v rámci těchto skupin budou možná zastoupeny odlišné názory. |
| --- | --- |

6.3.

EU, vnitrostátní vlády a sociální partneři by měli zahájit diskuse zaměřené na určení politických opatření a právních předpisů, které zaručí přiměřenou míru povinné sociální ochrany pro celou pracovní sílu – včetně osob samostatně výdělečně činných, pracovníků v rámci crowdsourcingu a pracovníků v rámci ekonomiky sdílení. Je nutné vzít v úvahu, že v rámci těchto skupin budou možná zastoupeny odlišné názory.

| 6.4. | Stejně tak je třeba pečlivě zvážit reformy daňových systémů, aby byla zajištěna podobná úroveň zdanění u všech forem příjmu, ať již je vytvořen prostřednictvím tradičně organizovaných odvětví, nebo v rámci ekonomiky sdílení. EU by měla příslušné reformy na úrovni členských států podporovat a koordinovat. |
| --- | --- |

6.4.

Stejně tak je třeba pečlivě zvážit reformy daňových systémů, aby byla zajištěna podobná úroveň zdanění u všech forem příjmu, ať již je vytvořen prostřednictvím tradičně organizovaných odvětví, nebo v rámci ekonomiky sdílení. EU by měla příslušné reformy na úrovni členských států podporovat a koordinovat.

| 6.5. | Aby byla i v budoucnu zaručena udržitelnost sociálních systémů a aby se zmírnilo zatížení faktoru práce, dalo by se prozkoumat, zda by na to mohla být použita část digitalizační dividendy. |
| --- | --- |

6.5.

Aby byla i v budoucnu zaručena udržitelnost sociálních systémů a aby se zmírnilo zatížení faktoru práce, dalo by se prozkoumat, zda by na to mohla být použita část digitalizační dividendy.

V Bruselu dne 16. září 2015.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  Toto stanovisko se týká odvětví soukromých služeb, jak jej vymezují standardní statistické klasifikace (např. NACE Rev. 2: F–N, Q–T).

1

(2)  Např. finské ministerstvo práce (2015): Service Economy Revolution and Digitalisation (Revoluce a digitalizace ekonomiky služeb): http://www.tem.fi/files/43374/TEMjul_41_2015_web_22062015.pdf

2

(3)  Včetně (Úř. věst. C 12, 15.1.2015, s. 23): „Vliv podnikatelských služeb v průmyslu“ (zpravodajové: pan van Iersel a pan Leo), jež popisuje specifickou povahu čtvrté průmyslové revoluce.

3

(4)  Definice odvětví služeb běžně užívaná ve statistických klasifikacích.

4

(5)  Viz např. Brynjolffson a McAfee (2014): The Second Machine Age (Druhá doba strojová), New York, W.W. Norton & Company, kapitola 11.

5

The Second Machine Age

(6)  Např. Bowles, J., The computerisation of European jobs: who will win and who will lose from the impact of new technology onto old areas of employment? (Komputerizace evropských pracovních míst: kdo bude mít prospěch a komu uškodí dopad nových technologií na staré oblasti zaměstnanosti?), 2014; Frey, C. M., Osborne, M., The future of employment: How susceptible are jobs to computerisation? (Budoucnost zaměstnanosti: jak snadno mohou být pracovní místa komputerizována?), 2013; Pajarinen, M., Rouvinen, P., Ekeland, A., Computerization Threatens One-Third of Finnish and Norwegian Employment (Komputerizace ohrožuje třetinu finských a norských pracovních míst), ETLA, 2015.

6

The computerisation of European jobs: who will win and who will lose from the impact of new technology onto old areas of employment?

The future of employment: How susceptible are jobs to computerisation?

Computerization Threatens One-Third of Finnish and Norwegian Employment

(7)  Viz poznámka pod čarou 10.

7

(8)  Příslušná doporučení v různých stanoviscích EHSV (včetně Úř. věst. C 311, 12.9.2014, s. 15. Úř. věst. C 12, 15.1.2015, s. 23. Úř. věst. C 332, 8.10.2015, s. 36. Úř. věst. C 271, 19.9.2013, s. 116 a Úř. věst. C 67, 6.3.2014, s. 96).

8

(9)  Eurofound (2014): Working Conditions and Job Quality: Comparing Sectors in Europe (Pracovní podmínky a kvalita pracovních míst: srovnání evropských odvětví).

9

(10)  http://ec.europa.eu/priorities/digital-single-market/docs/dsm-factsheet_cs.pdf

10

(11)  Evropský parlament (2015): Wage and Income Inequality in the European Union (Nerovnost mezd a příjmů v Evropské unii).

11

Wage and Income Inequality in the European Union

(12)  UNI Europa (2015): Towards a Fair Future for European Services (Vstříc spravedlivé budoucnosti evropských služeb): http://uniglobalunion.org/sites/default/files/public_shared/files/towards_a_fair_future_for_european_services.pdf

12

(13)  Frey a Osborne (2013) – viz poznámka pod čarou 6.

13

(14)  Bruegel (2014): The computerisation of European jobs (Komputerizace evropských pracovních míst).

14

The computerisation of European jobs

(15)  Bowles (2014) – viz poznámka pod čarou 6.

15

---

| 15.1.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 13/169 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 13/169

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Integrovaná politika EU v oblasti letectví

(průzkumné stanovisko)

(2016/C 013/25)

| Zpravodaj: | Jacek KRAWCZYK |
| --- | --- |

Zpravodaj:

Jacek KRAWCZYK

Dne 2. března 2015 se Evropská komise, v souladu s článkem 304 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

Integrovaná politika EU v oblasti letectví

(průzkumné stanovisko).

Specializovaná sekce Doprava, energetika, infrastruktura a informační společnost, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 31. srpna 2015.

Na 510. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 16. a 17. září 2015 (jednání dne 17. září 2015), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 97 hlasy pro, 3 hlasy byly proti a nikdo se nezdržel hlasování.

1.   Závěry a doporučení

Závěry a doporučení

| 1.1. | Konkurenceschopnost letectví EU je v sázce, pokud v globalizované ekonomice nedokáže konkurovat celá evropská hodnotová síť letectví. Proto je nanejvýš důležité dosáhnout větší intermodality, lepší konektivity, efektivnějšího využívání sekundárních letištních uzlů a regionálních letišť a optimalizovat stávající postupy (1). |
| --- | --- |

1.1.

Konkurenceschopnost letectví EU je v sázce, pokud v globalizované ekonomice nedokáže konkurovat celá evropská hodnotová síť letectví. Proto je nanejvýš důležité dosáhnout větší intermodality, lepší konektivity, efektivnějšího využívání sekundárních letištních uzlů a regionálních letišť a optimalizovat stávající postupy (1).

1

| 1.2. | Evropská komise (Komise) vypracovala několik regulačních iniciativ pro hodnotovou síť letectví v EU: přezkoumala pokyny pro státní podpory leteckých společností a letišť, zavedla letištní balíček, legislativu k podpoře pokroku k jednotnému evropskému nebi. Bude však zapotřebí další práce k zajištění toho, že členské státy plně provedou legislativu EU v oblasti letectví. |
| --- | --- |

1.2.

Evropská komise (Komise) vypracovala několik regulačních iniciativ pro hodnotovou síť letectví v EU: přezkoumala pokyny pro státní podpory leteckých společností a letišť, zavedla letištní balíček, legislativu k podpoře pokroku k jednotnému evropskému nebi. Bude však zapotřebí další práce k zajištění toho, že členské státy plně provedou legislativu EU v oblasti letectví.

| 1.3. | Letectví EU se ocitlo na rozhodující křižovatce: bez přesvědčivé a koherentní strategie riskuje další obtíže při poskytování spolehlivého dopravního spojení pro evropské občany, obchod a cestovní ruch, čímž ztrácí svou hospodářskou váhu a potenciál růstu. To však neznamená, že je ve všech případech potřebná nová legislativa. EHSV znovu vyzývá Komisi, aby s větším úsilím zajišťovala, že stávající legislativa EU bude prováděna. |
| --- | --- |

1.3.

Letectví EU se ocitlo na rozhodující křižovatce: bez přesvědčivé a koherentní strategie riskuje další obtíže při poskytování spolehlivého dopravního spojení pro evropské občany, obchod a cestovní ruch, čímž ztrácí svou hospodářskou váhu a potenciál růstu. To však neznamená, že je ve všech případech potřebná nová legislativa. EHSV znovu vyzývá Komisi, aby s větším úsilím zajišťovala, že stávající legislativa EU bude prováděna.

| 1.4. | S ohledem na roztříštěnost trhu letecké dopravy, rostoucí konkurenceschopnost leteckých uzlů mimo EU, pomalý pokrok při provádění jednotného evropského nebe a narůstající riziko nedostatečného propojení s menšími nebo okrajovými regiony by měla být strategie Komise pro letectví EU založena na přesvědčivé vizi, jak nejlépe podpořit evropskou konkurenceschopnost tak, aby nedošlo k narušení hospodářské soutěže ani ohrožení sociálních a pracovních vztahů. |
| --- | --- |

1.4.

S ohledem na roztříštěnost trhu letecké dopravy, rostoucí konkurenceschopnost leteckých uzlů mimo EU, pomalý pokrok při provádění jednotného evropského nebe a narůstající riziko nedostatečného propojení s menšími nebo okrajovými regiony by měla být strategie Komise pro letectví EU založena na přesvědčivé vizi, jak nejlépe podpořit evropskou konkurenceschopnost tak, aby nedošlo k narušení hospodářské soutěže ani ohrožení sociálních a pracovních vztahů.

| 1.5. | EHSV se domnívá, že by Komise měla identifikovat hybné síly konkurenceschopnosti a založit svou strategii na ekonomickém přínosu letectví pro Evropskou unii a na sociálních a environmentálních hodnotách, které ji charakterizují. |
| --- | --- |

1.5.

EHSV se domnívá, že by Komise měla identifikovat hybné síly konkurenceschopnosti a založit svou strategii na ekonomickém přínosu letectví pro Evropskou unii a na sociálních a environmentálních hodnotách, které ji charakterizují.

| 1.6. | EHSV vyzývá Komisi, aby zajistila, že se na konkurenční společnosti ze zemí EU i mimo EU budou vztahovat srovnatelné mezinárodní normy a standardy. To zahrnuje podporu mezinárodního uplatňování zásad spravedlivé hospodářské soutěže a základních úmluv ILO. To může zahrnovat přezkum stávajících ustanovení upravujících zapojení zúčastněných stran při mezinárodních jednáních. |
| --- | --- |

1.6.

EHSV vyzývá Komisi, aby zajistila, že se na konkurenční společnosti ze zemí EU i mimo EU budou vztahovat srovnatelné mezinárodní normy a standardy. To zahrnuje podporu mezinárodního uplatňování zásad spravedlivé hospodářské soutěže a základních úmluv ILO. To může zahrnovat přezkum stávajících ustanovení upravujících zapojení zúčastněných stran při mezinárodních jednáních.

| 1.7. | EHSV je přesvědčen, že připravovaná strategie se musí zakládat na konstruktivním sociálním dialogu. Na úrovni EU by měly probíhat konzultace s Výborem pro sociální dialog v odvětví civilního letectví, kde by se jednalo o iniciativách institucí EU v tomto odvětví. Na vnitrostátní úrovni existují některá ustanovení, která by měla být provedena, aby bylo možné zajistit sociální a pracovní podmínky a zabránit narušení hospodářské soutěže působením pod tzv. výhodnou vlajkou. Ačkoli pravomoci Evropské unie jsou v této oblasti omezené, měla by Komise vyvinout veškeré úsilí, aby pro své iniciativy získala silnou podporu sociálních partnerů na úrovni EU i členských států. |
| --- | --- |

1.7.

EHSV je přesvědčen, že připravovaná strategie se musí zakládat na konstruktivním sociálním dialogu. Na úrovni EU by měly probíhat konzultace s Výborem pro sociální dialog v odvětví civilního letectví, kde by se jednalo o iniciativách institucí EU v tomto odvětví. Na vnitrostátní úrovni existují některá ustanovení, která by měla být provedena, aby bylo možné zajistit sociální a pracovní podmínky a zabránit narušení hospodářské soutěže působením pod tzv. výhodnou vlajkou. Ačkoli pravomoci Evropské unie jsou v této oblasti omezené, měla by Komise vyvinout veškeré úsilí, aby pro své iniciativy získala silnou podporu sociálních partnerů na úrovni EU i členských států.

| 1.8. | EHSV také doporučuje Komisi, aby s ním konzultovala probíhající vývoj a provádění své strategie v oblasti letectví. EHSV zahájí samostatný projekt, který zajistí vyčlenění odpovídajících zdrojů a odborných znalostí. |
| --- | --- |

1.8.

EHSV také doporučuje Komisi, aby s ním konzultovala probíhající vývoj a provádění své strategie v oblasti letectví. EHSV zahájí samostatný projekt, který zajistí vyčlenění odpovídajících zdrojů a odborných znalostí.

| 1.9. | EHSV vyzývá všechny zainteresované strany v letecké dopravě, aby se zavázaly k provádění nové strategie EU v oblasti letectví. Letectví může znovu získat dynamiku a opět hodnotně přispívat k hospodářskému a sociálnímu rozvoji EU jen tehdy, pokud budou překonána partikulární hlediska v evropské hodnotové síti letectví. Silné politické vedení Evropské komise je zde nutností. |
| --- | --- |

1.9.

EHSV vyzývá všechny zainteresované strany v letecké dopravě, aby se zavázaly k provádění nové strategie EU v oblasti letectví. Letectví může znovu získat dynamiku a opět hodnotně přispívat k hospodářskému a sociálnímu rozvoji EU jen tehdy, pokud budou překonána partikulární hlediska v evropské hodnotové síti letectví. Silné politické vedení Evropské komise je zde nutností.

| 1.10. | Podrobnější doporučení uvádí také část 3 tohoto stanoviska. |
| --- | --- |

1.10.

Podrobnější doporučení uvádí také část 3 tohoto stanoviska.

2.   Úvod: ekonomika letectví – strategie a naléhavost

Úvod:

| 2.1. | Systém letecké dopravy generuje přínosy i mimo rámec bezprostředního leteckého průmyslu. Kromě zajištění propojitelnosti a mobility ku prospěchu občanů i podniků sem náleží: obchod a cestovní ruch, zajištění investic, poskytování práce a zlepšování produktivity a inovace. To vše přispívá k příznivým podmínkám ve společnosti. |
| --- | --- |

2.1.

Systém letecké dopravy generuje přínosy i mimo rámec bezprostředního leteckého průmyslu. Kromě zajištění propojitelnosti a mobility ku prospěchu občanů i podniků sem náleží: obchod a cestovní ruch, zajištění investic, poskytování práce a zlepšování produktivity a inovace. To vše přispívá k příznivým podmínkám ve společnosti.

| 2.2. | V roce 2012 odvětví letecké dopravy v Evropě podle odhadů přímo vytvářelo 2,6 milionu pracovních míst; výdaje turistů přepravených letecky do destinací v Evropě zajistily odhadem 4,7 milionů pracovních příležitostí a zvýšily HDP o 279 miliard USD. |
| --- | --- |

2.2.

V roce 2012 odvětví letecké dopravy v Evropě podle odhadů přímo vytvářelo 2,6 milionu pracovních míst; výdaje turistů přepravených letecky do destinací v Evropě zajistily odhadem 4,7 milionů pracovních příležitostí a zvýšily HDP o 279 miliard USD.

| 2.3. | Výroba letecké techniky a programového vybavení v Evropě splňuje nejvyšší světové inovační standardy. Totéž platí nyní pro inovace v oblasti organizace a postupů letového provozu a řízení podniků. |
| --- | --- |

2.3.

Výroba letecké techniky a programového vybavení v Evropě splňuje nejvyšší světové inovační standardy. Totéž platí nyní pro inovace v oblasti organizace a postupů letového provozu a řízení podniků.

| 2.4. | Letecký provoz je důležitým faktorem hospodářského růstu, takže projekt SESAR (technologická část iniciativy jednotného evropského nebe) by měl do roku 2020 vytvořit kombinovaný kladný účinek na HDP ve výši 419 miliard EUR a 42 000 dalších pracovních míst. |
| --- | --- |

2.4.

Letecký provoz je důležitým faktorem hospodářského růstu, takže projekt SESAR (technologická část iniciativy jednotného evropského nebe) by měl do roku 2020 vytvořit kombinovaný kladný účinek na HDP ve výši 419 miliard EUR a 42 000 dalších pracovních míst.

| 2.5. | EU vytvořila regulační rámec pro evropský trh letecké dopravy: |
| --- | --- |

2.5.

EU vytvořila regulační rámec pro evropský trh letecké dopravy:

| 2.5.1. | Jednotné evropské nebe – projekt zahájený v roce 2004 byl v červnu 2008 aktualizován nařízením SES II a v roce 2013 nařízením SES II +. Hlavním cílem je provést reformu řízení letového provozu v Evropě, která bude zvládat trvalý růst letového provozu a související operace na nejvyšší úrovni bezpečnosti, nákladové účinnosti, efektivnosti letů a ochrany životního prostředí. (Viz stanoviska EHSV TEN/504 (2) a TEN/354 (3)). |
| --- | --- |

2.5.1.

Jednotné evropské nebe – projekt zahájený v roce 2004 byl v červnu 2008 aktualizován nařízením SES II a v roce 2013 nařízením SES II +. Hlavním cílem je provést reformu řízení letového provozu v Evropě, která bude zvládat trvalý růst letového provozu a související operace na nejvyšší úrovni bezpečnosti, nákladové účinnosti, efektivnosti letů a ochrany životního prostředí. (Viz stanoviska EHSV TEN/504 (2) a TEN/354 (3)).

Jednotné evropské nebe

2

3

| 2.5.2. | Letištní balíček – Evropská komise dne 1. prosince 2011 přijala komplexní balíček opatření, jejichž cílem je řešit nedostatečnou kapacitu evropských letišť a zlepšit kvalitu služeb pro cestující. Evropský parlament schválil tyto legislativní návrhy v prosinci 2012. (Viz stanovisko EHSV TEN/475 (4)). |
| --- | --- |

2.5.2.

Letištní balíček – Evropská komise dne 1. prosince 2011 přijala komplexní balíček opatření, jejichž cílem je řešit nedostatečnou kapacitu evropských letišť a zlepšit kvalitu služeb pro cestující. Evropský parlament schválil tyto legislativní návrhy v prosinci 2012. (Viz stanovisko EHSV TEN/475 (4)).

Letištní balíček

4

| 2.5.3. | Začlenění letectví do systému EU pro obchodování s emisemi v r. 2012. Evropská komise zavedla režim založený na obchodování s emisními povolenkami. Po neuspokojivém výsledku shromáždění ICAO r. 2013 EU přijala upravené znění ETS, které mělo být dočasně uplatňováno pouze u letů uvnitř EU v závislosti na výsledku shromáždění organizace ICAO v roce 2016. |
| --- | --- |

2.5.3.

Začlenění letectví do systému EU pro obchodování s emisemi v r. 2012. Evropská komise zavedla režim založený na obchodování s emisními povolenkami. Po neuspokojivém výsledku shromáždění ICAO r. 2013 EU přijala upravené znění ETS, které mělo být dočasně uplatňováno pouze u letů uvnitř EU v závislosti na výsledku shromáždění organizace ICAO v roce 2016.

Začlenění letectví do systému EU pro obchodování s emisemi

| 2.5.4. | Přezkum pravidel státní podpory, který Komise přijala v únoru 2014 s cílem aktualizovat a modernizovat dřívější nařízení z let 1994 a 2005. Klíčové prvky stávajících pokynů definují nová kritéria pro letiště způsobilá pro státní podporu i pro podporu leteckým společnostem na otevření nových tras (viz stanovisko EHSV CCMI/125 (5)). |
| --- | --- |

2.5.4.

Přezkum pravidel státní podpory, který Komise přijala v únoru 2014 s cílem aktualizovat a modernizovat dřívější nařízení z let 1994 a 2005. Klíčové prvky stávajících pokynů definují nová kritéria pro letiště způsobilá pro státní podporu i pro podporu leteckým společnostem na otevření nových tras (viz stanovisko EHSV CCMI/125 (5)).

Přezkum pravidel státní podpory

5

| 2.5.5. | Kapacita letišť. Na základě „Akčního plánu pro kapacitu, efektivitu a bezpečnost letišť v Evropě“ přijatého Komisí r. 2007 bylo zřízeno na dobu pěti let středisko Společenství pro sledování kapacity letišť, které od roku 2008 do roku 2013 hrálo zásadní úlohu při jeho provádění. Toto středisko zúčastněným stranám umožňovalo poskytovat Komisi cennou zpětnou vazbu včetně výměny osvědčených postupů a politických řešení problémů (viz stanovisko EHSV TEN/552 (6)). |
| --- | --- |

2.5.5.

Kapacita letišť. Na základě „Akčního plánu pro kapacitu, efektivitu a bezpečnost letišť v Evropě“ přijatého Komisí r. 2007 bylo zřízeno na dobu pěti let středisko Společenství pro sledování kapacity letišť, které od roku 2008 do roku 2013 hrálo zásadní úlohu při jeho provádění. Toto středisko zúčastněným stranám umožňovalo poskytovat Komisi cennou zpětnou vazbu včetně výměny osvědčených postupů a politických řešení problémů (viz stanovisko EHSV TEN/552 (6)).

Kapacita letišť

6

| 2.5.6. | Ochrana spotřebitele. V březnu 2013 Evropská komise oznámila balíček opatření, jenž aktualizuje práva cestujících v letecké dopravě a soustředí se na čtyři klíčové oblasti: odstranění nejasností, nová práva, prosazování předpisů, postupy pro stížnosti a sankce, nepřiměřená finanční zátěž. |
| --- | --- |

2.5.6.

Ochrana spotřebitele. V březnu 2013 Evropská komise oznámila balíček opatření, jenž aktualizuje práva cestujících v letecké dopravě a soustředí se na čtyři klíčové oblasti: odstranění nejasností, nová práva, prosazování předpisů, postupy pro stížnosti a sankce, nepřiměřená finanční zátěž.

Ochrana spotřebitele.

| 2.5.7. | Toto jsou pouze některá z opatření, strategií a projektů realizovaných Evropskou unií v oblasti letectví. Komise také zintenzivnila spolupráci s agenturami Evropské unie a Evropy, jako je EASA nebo Eurocontrol, a vyvíjí širokou škálu aktivit ve vztahu k mezinárodní dimenzi letecké dopravy Evropské unie. |
| --- | --- |

2.5.7.

Toto jsou pouze některá z opatření, strategií a projektů realizovaných Evropskou unií v oblasti letectví. Komise také zintenzivnila spolupráci s agenturami Evropské unie a Evropy, jako je EASA nebo Eurocontrol, a vyvíjí širokou škálu aktivit ve vztahu k mezinárodní dimenzi letecké dopravy Evropské unie.

| 2.6. | EHSV je toho názoru, že EU potřebuje integrovanou strategii v oblasti letectví. |
| --- | --- |

2.6.

EHSV je toho názoru, že EU potřebuje integrovanou strategii v oblasti letectví.

| 2.6.1. | Z politického hlediska proto strategie EU v oblasti letectví musí zvýšit účinnost tohoto odvětví v Evropě a zvýšit efektivnost vyjednávání na mezinárodní úrovni. To vyžaduje politickou vůli, vizi a odvahu, aby bylo možné najít rovnováhu mezi požadavky na svrchovanost a potřebou kompromisu. |
| --- | --- |

2.6.1.

Z politického hlediska proto strategie EU v oblasti letectví musí zvýšit účinnost tohoto odvětví v Evropě a zvýšit efektivnost vyjednávání na mezinárodní úrovni. To vyžaduje politickou vůli, vizi a odvahu, aby bylo možné najít rovnováhu mezi požadavky na svrchovanost a potřebou kompromisu.

| 2.6.2. | Z hospodářského hlediska by tato strategie měla vést ke zlepšení hodnotové sítě letectví, která bude hnací silou hospodářské prosperity a růstu v celé Evropě. |
| --- | --- |

2.6.2.

Z hospodářského hlediska by tato strategie měla vést ke zlepšení hodnotové sítě letectví, která bude hnací silou hospodářské prosperity a růstu v celé Evropě.

| 2.6.3. | Z právního hlediska by tato strategie měla zajistit pevný regulační rámec na makroúrovni a stabilitu plánování na mikroúrovni; z procedurálního hlediska by všechny zúčastněné strany měly být povzbuzovány, aby přispěly k jejímu rozvoji a provádění. |
| --- | --- |

2.6.3.

Z právního hlediska by tato strategie měla zajistit pevný regulační rámec na makroúrovni a stabilitu plánování na mikroúrovni; z procedurálního hlediska by všechny zúčastněné strany měly být povzbuzovány, aby přispěly k jejímu rozvoji a provádění.

| 2.7. | EHSV se domnívá, že odvětví letectví EU takovou strategii naléhavě potřebuje, protože evropská hodnotová síť je neúčinná. Letectví není zdrojem potenciálních impulsů hospodářskému růstu. Vlády četných třetích zemí však uzpůsobují své letecké systémy geopolitickým posunům růstu a požadavkům globalizovaného hospodářství. Tento trend může zastavit jen zavedení pevné, tržně orientované strategie založené na evropských hodnotách. |
| --- | --- |

2.7.

EHSV se domnívá, že odvětví letectví EU takovou strategii naléhavě potřebuje, protože evropská hodnotová síť je neúčinná. Letectví není zdrojem potenciálních impulsů hospodářskému růstu. Vlády četných třetích zemí však uzpůsobují své letecké systémy geopolitickým posunům růstu a požadavkům globalizovaného hospodářství. Tento trend může zastavit jen zavedení pevné, tržně orientované strategie založené na evropských hodnotách.

| 2.7.1. | Evropské uzly letecké dopravy a evropské letecké společnosti se nepodílejí na růstu provozu v takové míře, v jaké by to bylo možné, pokud by se i ony těšily příznivému regulačnímu prostředí. Nedostatečná účinnost koordinace provozu ve vzdušném prostoru vede k odchylkám od přímé trasy letu a zbytečně vysokým emisím CO2. |
| --- | --- |

2.7.1.

Evropské uzly letecké dopravy a evropské letecké společnosti se nepodílejí na růstu provozu v takové míře, v jaké by to bylo možné, pokud by se i ony těšily příznivému regulačnímu prostředí. Nedostatečná účinnost koordinace provozu ve vzdušném prostoru vede k odchylkám od přímé trasy letu a zbytečně vysokým emisím CO2.

2

| 2.7.2. | Celá řada procesů osvědčování s potenciálně odlišnými výsledky brání rozvoji inovaci a odrazuje od investování do evropských produktů nebo využívání těchto nových produktů v Evropě. |
| --- | --- |

2.7.2.

Celá řada procesů osvědčování s potenciálně odlišnými výsledky brání rozvoji inovaci a odrazuje od investování do evropských produktů nebo využívání těchto nových produktů v Evropě.

| 2.7.3. | Vzhledem k neexistenci společné strategie se nevyužívají příležitosti, které by zajistily růst evropských leteckých společností mimo EU, a členské státy EU se budou nadále klonit ke sledování vlastních vnitrostátních zájmů, i když celková výhoda plynoucí z mandátu EU by byla větší, než je součet jeho částí. |
| --- | --- |

2.7.3.

Vzhledem k neexistenci společné strategie se nevyužívají příležitosti, které by zajistily růst evropských leteckých společností mimo EU, a členské státy EU se budou nadále klonit ke sledování vlastních vnitrostátních zájmů, i když celková výhoda plynoucí z mandátu EU by byla větší, než je součet jeho částí.

| 2.7.4. | V kontextu globalizované ekonomiky a geopolitického posunu růstu provozu do Asie bude roztříštěná EU dále ztrácet vliv a mezinárodní význam. Evropské normy, společné hodnoty občanů, podniků a členských států by přestaly být přitažlivé jako mezinárodní normy. |
| --- | --- |

2.7.4.

V kontextu globalizované ekonomiky a geopolitického posunu růstu provozu do Asie bude roztříštěná EU dále ztrácet vliv a mezinárodní význam. Evropské normy, společné hodnoty občanů, podniků a členských států by přestaly být přitažlivé jako mezinárodní normy.

| 2.7.5. | EHSV kladně hodnotí, že Komise uskutečnila
  veřejnou konzultaci
  na téma „Letecký balíček pro zlepšení konkurenceschopnosti EU v odvětví letectví“. Široká škála odpovědí zvýší důvěryhodnost a účinek návrhu sdělení k leteckému balíčku. |
| --- | --- |

2.7.5.

EHSV kladně hodnotí, že Komise uskutečnila
  veřejnou konzultaci
  na téma „Letecký balíček pro zlepšení konkurenceschopnosti EU v odvětví letectví“. Široká škála odpovědí zvýší důvěryhodnost a účinek návrhu sdělení k leteckému balíčku.

veřejnou konzultaci

3.   Cesta vpřed: strategie pro letectví podpoří hnací síly konkurenceschopnosti

Cesta vpřed: strategie pro letectví podpoří hnací síly konkurenceschopnosti

EHSV identifikovala šest faktorů, které určují míru evropské konkurenceschopnosti. Strategie EU by měla využívat tyto faktory v zájmu úspěšného provádění.

3.1.   
  Bezpečnost

Bezpečnost

| 3.1.1. | Klíčovým pilířem udržitelné strategie EU v oblasti letectví je bezpečnost. Přestože letectví obecně, a evropské letectví zejména, je nejbezpečnějším způsobem dopravy, není na místě nějaké sebeuspokojení. |
| --- | --- |

3.1.1.

Klíčovým pilířem udržitelné strategie EU v oblasti letectví je bezpečnost. Přestože letectví obecně, a evropské letectví zejména, je nejbezpečnějším způsobem dopravy, není na místě nějaké sebeuspokojení.

| 3.1.2. | Je mimořádně důležité dále posílit úlohu a zdroje agentury EASA jako ústředního orgánu pro řízení bezpečnosti, osvědčování leteckých výrobků a dohledu nad příslušnými organizacemi na vnitrostátní úrovni. V této souvislosti je třeba rozšířit možnosti agentury EASA koordinovat svou činnost se všemi zúčastněnými stranami, nikoli pouze v kontextu leteckých incidentů, s cílem zlepšit bezpečnostní úroveň např. přezkumem bezpečnostních předpisů, zdůrazněním úlohy odborné přípravy, vyloučením nepřiměřené regulace a propagací spravedlivého posuzování („just culture“). |
| --- | --- |

3.1.2.

Je mimořádně důležité dále posílit úlohu a zdroje agentury EASA jako ústředního orgánu pro řízení bezpečnosti, osvědčování leteckých výrobků a dohledu nad příslušnými organizacemi na vnitrostátní úrovni. V této souvislosti je třeba rozšířit možnosti agentury EASA koordinovat svou činnost se všemi zúčastněnými stranami, nikoli pouze v kontextu leteckých incidentů, s cílem zlepšit bezpečnostní úroveň např. přezkumem bezpečnostních předpisů, zdůrazněním úlohy odborné přípravy, vyloučením nepřiměřené regulace a propagací spravedlivého posuzování („just culture“).

| 3.1.3. | Profesionalita a odbornost EASA je mezinárodně uznávána a EASA se osvědčila jako určitý protějšek FAA Spojených států. Uplatňování tzv. černých listin leteckých společností a vlád třetích zemí, které nepostupují v souladu s právními předpisy, má zásadní význam pro bezpečnost evropského vzdušného prostoru a cestujících i jako předpoklad dodržování nejvyšších mezinárodních bezpečnostních standardů. Strategie v oblasti letectví by měla stavět na těchto úspěších. Komise by měla rovněž přezkoumat pracovní předpisy a možné riziko sociálního dumpingu (viz stanovisko EHSV TEN/565 (7)). |
| --- | --- |

3.1.3.

Profesionalita a odbornost EASA je mezinárodně uznávána a EASA se osvědčila jako určitý protějšek FAA Spojených států. Uplatňování tzv. černých listin leteckých společností a vlád třetích zemí, které nepostupují v souladu s právními předpisy, má zásadní význam pro bezpečnost evropského vzdušného prostoru a cestujících i jako předpoklad dodržování nejvyšších mezinárodních bezpečnostních standardů. Strategie v oblasti letectví by měla stavět na těchto úspěších. Komise by měla rovněž přezkoumat pracovní předpisy a možné riziko sociálního dumpingu (viz stanovisko EHSV TEN/565 (7)).

7

3.2.   
  Udržitelnost

Udržitelnost

| 3.2.1. | Další faktor určující kvalitu strategie EU v oblasti letectví je její schopnost zajistit, že letectví bude působit udržitelným způsobem. |
| --- | --- |

3.2.1.

Další faktor určující kvalitu strategie EU v oblasti letectví je její schopnost zajistit, že letectví bude působit udržitelným způsobem.

| 3.2.2. | Sociální partneři, zúčastněné strany a mezinárodní partneři ve veřejném i soukromém sektoru musejí mít možnost opírat se o důvěryhodnou a spolehlivou politiku EU v oblasti letectví založenou na koherentní a pevné strategii. Udržitelnost tedy pokrývá ekonomické faktory a schopnost jednotlivých konkurentů uspět na svých trzích. Ani hospodářský a obchodní úspěch však nemůže mít dlouhého trvání, pokud nebude strategie pro letectví udržitelná také environmentálně a sociálně. |
| --- | --- |

3.2.2.

Sociální partneři, zúčastněné strany a mezinárodní partneři ve veřejném i soukromém sektoru musejí mít možnost opírat se o důvěryhodnou a spolehlivou politiku EU v oblasti letectví založenou na koherentní a pevné strategii. Udržitelnost tedy pokrývá ekonomické faktory a schopnost jednotlivých konkurentů uspět na svých trzích. Ani hospodářský a obchodní úspěch však nemůže mít dlouhého trvání, pokud nebude strategie pro letectví udržitelná také environmentálně a sociálně.

| 3.2.3. | Řešení otázek udržitelnosti v globálním kontextu, přičemž se rovněž uznává, že je nutné dodržovat specifické požadavky, opatření a struktury EU, je možné jen tehdy, pokud se uplatní holistický přístup a zúčastněné strany EU budou koordinovat svou činnost za společného chápání strategických cílů. |
| --- | --- |

3.2.3.

Řešení otázek udržitelnosti v globálním kontextu, přičemž se rovněž uznává, že je nutné dodržovat specifické požadavky, opatření a struktury EU, je možné jen tehdy, pokud se uplatní holistický přístup a zúčastněné strany EU budou koordinovat svou činnost za společného chápání strategických cílů.

| 3.2.4. | Vytvoření jednotného evropského trhu letectví vytvořilo dynamiku s intenzivními dopady na strukturální změny trhu, jako jsou přeshraniční převzetí, kvazifúze leteckých společností, vytváření holdingů a strategické investice do letišť a leteckých společností přicházející od společností ze třetích zemí. To má také vliv na úlohu institucí EU. V důsledku toho by měla Komise přezkoumat své stávající modely řízení a vypracovat návrhy, jak je přizpůsobit institucionální a tržní realitě. |
| --- | --- |

3.2.4.

Vytvoření jednotného evropského trhu letectví vytvořilo dynamiku s intenzivními dopady na strukturální změny trhu, jako jsou přeshraniční převzetí, kvazifúze leteckých společností, vytváření holdingů a strategické investice do letišť a leteckých společností přicházející od společností ze třetích zemí. To má také vliv na úlohu institucí EU. V důsledku toho by měla Komise přezkoumat své stávající modely řízení a vypracovat návrhy, jak je přizpůsobit institucionální a tržní realitě.

modely řízení

| 3.2.5. | V oblasti uspořádání letového provozu je třeba přezkoumat vztah mezi manažerem zavádění a manažerem struktury vzdušného prostoru. Orgán pro kontrolu výkonnosti by měl působit pod jednoznačným vedením Komise. |
| --- | --- |

3.2.5.

V oblasti uspořádání letového provozu je třeba přezkoumat vztah mezi manažerem zavádění a manažerem struktury vzdušného prostoru. Orgán pro kontrolu výkonnosti by měl působit pod jednoznačným vedením Komise.

3.3.   
  Konkurenceschopnost prostřednictvím inovací a digitalizace

Konkurenceschopnost prostřednictvím inovací a digitalizace

| 3.3.1. | Digitalizace je hnací silou inovací, změn očekávání cestujících, širšího využívání dronů, úpravy produktů „na míru“ a inovací. Je nezbytné, aby Komise převzala pozitivní dopady digitalizace jako hlavní prioritu strategie pro letectví, aby podporovala a uplatňovala komplexní a integrovanou dopravní politiku. |
| --- | --- |

3.3.1.

Digitalizace je hnací silou inovací, změn očekávání cestujících, širšího využívání dronů, úpravy produktů „na míru“ a inovací. Je nezbytné, aby Komise převzala pozitivní dopady digitalizace jako hlavní prioritu strategie pro letectví, aby podporovala a uplatňovala komplexní a integrovanou dopravní politiku.

| 3.3.2. | Letecké společnosti a letiště vyvinuly inovativní obchodní postupy pro přístup k novým zdrojům příjmů, zvýšily provozní účinnost a restrukturalizovaly své služby tak, aby omezily možnosti komodizace svých produktů a nabídly cílené služby. |
| --- | --- |

3.3.2.

Letecké společnosti a letiště vyvinuly inovativní obchodní postupy pro přístup k novým zdrojům příjmů, zvýšily provozní účinnost a restrukturalizovaly své služby tak, aby omezily možnosti komodizace svých produktů a nabídly cílené služby.

| 3.3.3. | Strategie EU pro letectví by měla stavět na těchto základech a usilovat o zajištění vedoucí úlohy EU v oblastech takto šířeji definované inovace. Využití podniku SESAR jako technického nástroje by se mělo dále rozšířit, aby se posílila konkurenceschopnost a podpořil růst. |
| --- | --- |

3.3.3.

Strategie EU pro letectví by měla stavět na těchto základech a usilovat o zajištění vedoucí úlohy EU v oblastech takto šířeji definované inovace. Využití podniku SESAR jako technického nástroje by se mělo dále rozšířit, aby se posílila konkurenceschopnost a podpořil růst.

| 3.3.4. | V současné době představují z hlediska potřeby inovací a jejich omezení největší výzvu drony. Šíření dronů pro vojenské, obchodní a soukromé využití je zdrojem řady požadavků, zejména pokud jde o bezpečnost letového provozu, bezpečnost, osobní soukromí, legislativu certifikací a licencí k jejich použití a další. Pokud bude vývoj a užívání dronů odpovídajícím způsobem podporováno, může zde Evropa zaujmout vedoucí úlohu (viz stanovisko EHSV TEN/553). |
| --- | --- |

3.3.4.

V současné době představují z hlediska potřeby inovací a jejich omezení největší výzvu drony. Šíření dronů pro vojenské, obchodní a soukromé využití je zdrojem řady požadavků, zejména pokud jde o bezpečnost letového provozu, bezpečnost, osobní soukromí, legislativu certifikací a licencí k jejich použití a další. Pokud bude vývoj a užívání dronů odpovídajícím způsobem podporováno, může zde Evropa zaujmout vedoucí úlohu (viz stanovisko EHSV TEN/553).

| 3.3.5. | Evropu je skutečně třeba propagovat jako světové centrum biopaliva pro proudové motory a VaV by měl podpořit jeho rozsáhlou produkci v EU. |
| --- | --- |

3.3.5.

Evropu je skutečně třeba propagovat jako světové centrum biopaliva pro proudové motory a VaV by měl podpořit jeho rozsáhlou produkci v EU.

3.4.   
  Sociální rozměr

Sociální rozměr

| — | Podle pracovního programu Komise na rok 2015 by mělo být prioritou vytváření pracovních míst v ekonomice EU včetně letectví. Jak stávající, tak i nově vytvořená pracovní místa by se měla zakládat na nejvyšších evropských standardech. |
| --- | --- |

—

Podle pracovního programu Komise na rok 2015 by mělo být prioritou vytváření pracovních míst v ekonomice EU včetně letectví. Jak stávající, tak i nově vytvořená pracovní místa by se měla zakládat na nejvyšších evropských standardech.

| — | Úspěch evropského letectví závisí na dovednostech a kvalifikaci jeho zaměstnanců. Proto by měla být přijata opatření s cílem zvýšit přitažlivost tohoto odvětví a zabránit odcházení kvalifikovaných pracovních sil z tohoto odvětví nebo za prací do jiných částí světa („brain drain“). |
| --- | --- |

—

Úspěch evropského letectví závisí na dovednostech a kvalifikaci jeho zaměstnanců. Proto by měla být přijata opatření s cílem zvýšit přitažlivost tohoto odvětví a zabránit odcházení kvalifikovaných pracovních sil z tohoto odvětví nebo za prací do jiných částí světa („brain drain“).

| — | Jako společný hlas zaměstnavatelů a zaměstnanců v odvětví musí být konzultován odvětvový Výbor EU pro sociální dialog v civilním letectví, který se vyjádří k iniciativám institucí EU týkajícím se tohoto odvětví. Tím bude zajištěno, že bude slyšen hlas sociálních partnerů a zvýší se pravděpodobnost jejich podpory. |
| --- | --- |

—

Jako společný hlas zaměstnavatelů a zaměstnanců v odvětví musí být konzultován odvětvový Výbor EU pro sociální dialog v civilním letectví, který se vyjádří k iniciativám institucí EU týkajícím se tohoto odvětví. Tím bude zajištěno, že bude slyšen hlas sociálních partnerů a zvýší se pravděpodobnost jejich podpory.

| — | Veškeré dohody v oblasti vnější politiky EU v oblasti letecké dopravy by měly usilovat o to, aby byly řešeny zásady MOP a hledaly se vzájemně přijatelné způsoby zajištění jejich dodržování (viz stanovisko EHSV TEN/500). |
| --- | --- |

—

Veškeré dohody v oblasti vnější politiky EU v oblasti letecké dopravy by měly usilovat o to, aby byly řešeny zásady MOP a hledaly se vzájemně přijatelné způsoby zajištění jejich dodržování (viz stanovisko EHSV TEN/500).

3.5.   
  Provozní excelence

Provozní excelence

| 3.5.1. | Úspěch strategie EU v oblasti letectví je možné měřit tím, do jaké míry se jednotlivé zúčastněné strany z veřejného i soukromého sektoru podněcují, aby ze sebe vydaly to nejlepší. Čím větší je rozdíl mezi současným stavem a optimální provozní excelencí, tím menší je konkurenceschopnost evropského letectví v mezinárodní soutěži. Tento princip je platný pro řízení vzdušného prostoru, účinnost letišť a leteckých společností i bezchybnou interinstitucionální spolupráci v rámci Evropy. |
| --- | --- |

3.5.1.

Úspěch strategie EU v oblasti letectví je možné měřit tím, do jaké míry se jednotlivé zúčastněné strany z veřejného i soukromého sektoru podněcují, aby ze sebe vydaly to nejlepší. Čím větší je rozdíl mezi současným stavem a optimální provozní excelencí, tím menší je konkurenceschopnost evropského letectví v mezinárodní soutěži. Tento princip je platný pro řízení vzdušného prostoru, účinnost letišť a leteckých společností i bezchybnou interinstitucionální spolupráci v rámci Evropy.

| 3.5.2. | Klíčové ukazatele výkonnosti svědčí o suboptimální úrovni výkonnosti, která je způsobena rozdílností vnitrostátních přístupů, což přispívá k roztříštěnosti jednotného evropského trhu letectví. Je třeba hledat kompromis mezi legitimními právními a politickými zájmy členských států a schopností zúčastněných stran dosahovat optimální provozní excelence. |
| --- | --- |

3.5.2.

Klíčové ukazatele výkonnosti svědčí o suboptimální úrovni výkonnosti, která je způsobena rozdílností vnitrostátních přístupů, což přispívá k roztříštěnosti jednotného evropského trhu letectví. Je třeba hledat kompromis mezi legitimními právními a politickými zájmy členských států a schopností zúčastněných stran dosahovat optimální provozní excelence.

| 3.5.3. | „Musíme udělat své domácí úkoly.“ Funkční a účinné jednotné evropské nebe je conditio sine qua non pro udržitelnou konkurenceschopnost evropského odvětví letectví. Jeho nedílnou součástí musí být řešení nedostatečné kapacity letišť. |
| --- | --- |

3.5.3.

„Musíme udělat své domácí úkoly.“ Funkční a účinné jednotné evropské nebe je conditio sine qua non pro udržitelnou konkurenceschopnost evropského odvětví letectví. Jeho nedílnou součástí musí být řešení nedostatečné kapacity letišť.

conditio sine qua non

| 3.5.4. | Politika EU v oblasti letectví se nemůže omezovat na vzdušný prostor EU, protože z její povahy samotné vyplývá, že letectví EU ovlivňuje
  celé zeměpisné území Evropy
  . Vlády a zúčastněné strany evropských nečlenských států by proto měly být považovány za přirozené partnery EU, kteří pod vedením Komise budou konzultováni a zapojeni do komplexní politiky EU v oblasti letectví. Další rozvoj databáze a zkušenosti agentury Eurocontrol z ústředního stanoviště uspořádání toku letového provozu jsou vynikajícím příkladem budování mostů mezi nástroji řízení letového provozu členskými státy EU a nástroji jiných evropských států. |
| --- | --- |

3.5.4.

Politika EU v oblasti letectví se nemůže omezovat na vzdušný prostor EU, protože z její povahy samotné vyplývá, že letectví EU ovlivňuje
  celé zeměpisné území Evropy
  . Vlády a zúčastněné strany evropských nečlenských států by proto měly být považovány za přirozené partnery EU, kteří pod vedením Komise budou konzultováni a zapojeni do komplexní politiky EU v oblasti letectví. Další rozvoj databáze a zkušenosti agentury Eurocontrol z ústředního stanoviště uspořádání toku letového provozu jsou vynikajícím příkladem budování mostů mezi nástroji řízení letového provozu členskými státy EU a nástroji jiných evropských států.

celé zeměpisné území Evropy

| 3.5.5. | Zásada jednorázové bezpečnostní kontroly, jež by se měla zavést na celém území EU, by se měla zvážit i ve vztahu k jiným zemím. Vzájemné uznávání standardů by mělo být možné i v případě „shodně postupujících“ států, což by dále přispělo k vyváženému světovému bezpečnostnímu režimu, který by se plně zaměřoval na skutečné hrozby (8). |
| --- | --- |

3.5.5.

Zásada jednorázové bezpečnostní kontroly, jež by se měla zavést na celém území EU, by se měla zvážit i ve vztahu k jiným zemím. Vzájemné uznávání standardů by mělo být možné i v případě „shodně postupujících“ států, což by dále přispělo k vyváženému světovému bezpečnostnímu režimu, který by se plně zaměřoval na skutečné hrozby (8).

8

3.6.   
  Konektivita

Konektivita

| 3.6.1. | Odvětví letectví jako takové dozrálo do letecké hodnotové sítě společností, které jsou navzájem propojeny, aby společně vytvářely hodnoty. Jednotný trh letectví umožnil růst vysoce účinných celoevropských leteckých společností a jejich seskupení, ale i rozvoj dopravců působících v tržních nikách. Tyto letecké společnosti „příští generace“, stejně jako další letecké společnosti založené na různých podnikatelských modelech, potřebují k udržitelné úspěšnosti síť účinných a tržně orientovaných dodavatelů. |
| --- | --- |

3.6.1.

Odvětví letectví jako takové dozrálo do letecké hodnotové sítě společností, které jsou navzájem propojeny, aby společně vytvářely hodnoty. Jednotný trh letectví umožnil růst vysoce účinných celoevropských leteckých společností a jejich seskupení, ale i rozvoj dopravců působících v tržních nikách. Tyto letecké společnosti „příští generace“, stejně jako další letecké společnosti založené na různých podnikatelských modelech, potřebují k udržitelné úspěšnosti síť účinných a tržně orientovaných dodavatelů.

| 3.6.2. | Tato vzájemně propojená síť leteckých společností, letišť, společností poskytujících pozemní odbavení, organizací řízení letového provozu atd. nejen jako odvětví vytváří pracovní místa, ale také spojuje regiony a obce. Čím vyšší je stupeň propojení, čím je pro daný region nebo společenství významnější z hlediska přitažlivosti pro cestovní ruch a obchod, tím vyšší je hodnota konektivity pro ekonomiku. |
| --- | --- |

3.6.2.

Tato vzájemně propojená síť leteckých společností, letišť, společností poskytujících pozemní odbavení, organizací řízení letového provozu atd. nejen jako odvětví vytváří pracovní místa, ale také spojuje regiony a obce. Čím vyšší je stupeň propojení, čím je pro daný region nebo společenství významnější z hlediska přitažlivosti pro cestovní ruch a obchod, tím vyšší je hodnota konektivity pro ekonomiku.

| 3.6.3. | Účinná letecká doprava je tedy faktorem hospodářského růstu. Úspěšná strategie EU v oblasti letectví by proto měla usilovat o zlepšení hospodářského růstu tím, že umožní snížení externích nákladů ovlivňujících činnost odvětví a přinese příležitosti k růstu letectví na mezinárodní úrovni. |
| --- | --- |

3.6.3.

Účinná letecká doprava je tedy faktorem hospodářského růstu. Úspěšná strategie EU v oblasti letectví by proto měla usilovat o zlepšení hospodářského růstu tím, že umožní snížení externích nákladů ovlivňujících činnost odvětví a přinese příležitosti k růstu letectví na mezinárodní úrovni.

3.7.   
  Mezinárodní letecká doprava

Mezinárodní letecká doprava

| 3.7.1. | Letecká doprava je jedním z mála odvětví služeb, které soutěží nikoli lokálně, nýbrž celosvětově. Z toho důvodu výrobní náklady, dostupná politická podpora a finanční prostředky poskytované leteckým dopravcům třetích zemí (ale odepřené dopravcům EU) mají dopad na konkurenceschopnost Evropy. |
| --- | --- |

3.7.1.

Letecká doprava je jedním z mála odvětví služeb, které soutěží nikoli lokálně, nýbrž celosvětově. Z toho důvodu výrobní náklady, dostupná politická podpora a finanční prostředky poskytované leteckým dopravcům třetích zemí (ale odepřené dopravcům EU) mají dopad na konkurenceschopnost Evropy.

| 3.7.2. | Evropská unie má celosvětově jedinečné silné stránky. Navzdory a kvůli své vnitřní rozmanitosti zavedla mechanismy urovnávání sporů, systémy pro schválení státní podpory, sociální dialog, a bezpečnostní standardy, které spolu s dalšími standardy představují soubor hodnot sdílených více než 500 miliony občanů a společnostmi jednoho z nejsilnějších, nejstabilnějších a nejvlivnějších hospodářských regionů světa. Přístup na tento trh je velmi přitažlivou možností pro společnosti ze zemí mimo EU. |
| --- | --- |

3.7.2.

Evropská unie má celosvětově jedinečné silné stránky. Navzdory a kvůli své vnitřní rozmanitosti zavedla mechanismy urovnávání sporů, systémy pro schválení státní podpory, sociální dialog, a bezpečnostní standardy, které spolu s dalšími standardy představují soubor hodnot sdílených více než 500 miliony občanů a společnostmi jednoho z nejsilnějších, nejstabilnějších a nejvlivnějších hospodářských regionů světa. Přístup na tento trh je velmi přitažlivou možností pro společnosti ze zemí mimo EU.

| 3.7.3. | Strategie EU pro letectví by měla být vybudována na těchto normách a EU by měla prostřednictvím sladěných a koordinovaných jednání usilovat o jejich přijetí třetími zeměmi. EU již uzavřela funkční dohodu o letectví s USA, která obsahuje ustanovení umožňující oběma stranám, aby dále rozvíjely konsensus pro rozšíření, společné provádění a dokonce šíření těchto norem ve třetích zemích. Komplexní a integrované politika v oblasti letectví by proto měla usilovat o využití stávajících nástrojů, jako je smíšený výbor EU-USA, k tomu, aby EU s dalšími podobně smýšlejícími zeměmi celého světa došla ke sdílenému uznání skutečnosti, že udržitelné letectví závisí na respektu k základním hodnotám. EU a USA by mohly převzít vedoucí úlohu při stanovování celosvětových norem (včetně SESAR NextGEN). |
| --- | --- |

3.7.3.

Strategie EU pro letectví by měla být vybudována na těchto normách a EU by měla prostřednictvím sladěných a koordinovaných jednání usilovat o jejich přijetí třetími zeměmi. EU již uzavřela funkční dohodu o letectví s USA, která obsahuje ustanovení umožňující oběma stranám, aby dále rozvíjely konsensus pro rozšíření, společné provádění a dokonce šíření těchto norem ve třetích zemích. Komplexní a integrované politika v oblasti letectví by proto měla usilovat o využití stávajících nástrojů, jako je smíšený výbor EU-USA, k tomu, aby EU s dalšími podobně smýšlejícími zeměmi celého světa došla ke sdílenému uznání skutečnosti, že udržitelné letectví závisí na respektu k základním hodnotám. EU a USA by mohly převzít vedoucí úlohu při stanovování celosvětových norem (včetně SESAR NextGEN).

| 3.7.4. | Zejména v oblasti vnějších vztahů nestačí zajistit, aby všechny členské státy a všechny zúčastněné strany ze soukromého sektoru mohly být zapojeny do všech fází všech jednání. Důležité je zajistit, aby zainteresované strany se specifickými zájmy na daných trzích z hlediska regionálních, globálních nebo odvětvových potřeb byly konzultovány a zapojeny tak, aby bylo zajištěno trvalé příznivé přijetí integrované a komplexní politiky v oblasti letectví. Letectví může podpořit hospodářský růst, jen pokud GŘ MOVE bude mít plnou podporu jiných ředitelství, jako jsou REGIO, TRADE a COMP. |
| --- | --- |

3.7.4.

Zejména v oblasti vnějších vztahů nestačí zajistit, aby všechny členské státy a všechny zúčastněné strany ze soukromého sektoru mohly být zapojeny do všech fází všech jednání. Důležité je zajistit, aby zainteresované strany se specifickými zájmy na daných trzích z hlediska regionálních, globálních nebo odvětvových potřeb byly konzultovány a zapojeny tak, aby bylo zajištěno trvalé příznivé přijetí integrované a komplexní politiky v oblasti letectví. Letectví může podpořit hospodářský růst, jen pokud GŘ MOVE bude mít plnou podporu jiných ředitelství, jako jsou REGIO, TRADE a COMP.

| 3.7.5. | V globalizované ekonomice je třeba pečlivě přezkoumat a znovu zvážit opatření týkající se odpovědnosti a kontroly. Strategie EU v oblasti letectví zaměřená na budoucnost by měla zvážit kodifikaci zásad Evropské unie pro spravedlivou hospodářskou soutěž k prosazení přijetí těchto norem dopravci ze zemí mimo EU jako prostředku k zajištění spravedlivé hospodářské soutěže na liberalizovaných trzích. V zájmu dosažení lepšího porozumění EHSV doporučuje Komisi, aby různé varianty možných změn současných požadavků na odpovědnost a kontrolu zvážila odděleně. Návrhy by se měly zakládat na dalším výzkumu a analýze. |
| --- | --- |

3.7.5.

V globalizované ekonomice je třeba pečlivě přezkoumat a znovu zvážit opatření týkající se odpovědnosti a kontroly. Strategie EU v oblasti letectví zaměřená na budoucnost by měla zvážit kodifikaci zásad Evropské unie pro spravedlivou hospodářskou soutěž k prosazení přijetí těchto norem dopravci ze zemí mimo EU jako prostředku k zajištění spravedlivé hospodářské soutěže na liberalizovaných trzích. V zájmu dosažení lepšího porozumění EHSV doporučuje Komisi, aby různé varianty možných změn současných požadavků na odpovědnost a kontrolu zvážila odděleně. Návrhy by se měly zakládat na dalším výzkumu a analýze.

V Bruselu dne 17. září 2015.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  Úř. věst. C 230, 14.7.2015, s. 17.

1

(2)  Úř. věst. C 198, 10.7.2013, s. 9.

2

(3)  Úř. věst. C 376, 22.12.2011, s. 38.

3

(4)  Úř. věst. C 181, 21.6.2012, s. 173.

4

(5)  Úř. věst. C 451, 16.12.2014, s. 123.

5

(6)  Úř. věst. C 230, 14.7.2015, s. 17.

6

(7)  Stanovisko EHSV TEN/565 – Sociální dumping v civilním letectví (viz strana 110 v tomto čísle Úředního věstníku).

7

(8)  Úř. věst. C 100, 30.4.2009, s. 39.

8

---

| 15.1.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 13/176 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 13/176

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Vnitřní trh mezinárodní nákladní silniční dopravy – sociální dumping a kabotáž

(průzkumné stanovisko na žádost lucemburského předsednictví)

(2016/C 013/26)

| Zpravodajové: | Stefan BACK a Raymond HENCKS |
| --- | --- |

Zpravodajové:

Stefan BACK a Raymond HENCKS

Dne 6. července 2015 se budoucí lucemburské předsednictví Rady EU, v souladu s článkem 304 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodlo požádat Evropský hospodářský a sociální výbor o vypracování stanoviska k tématu

Vnitřní trh mezinárodní nákladní silniční dopravy – sociální dumping a kabotáž

(průzkumné stanovisko).

Specializovaná sekce Doprava, energetika, infrastruktura a informační společnost, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 31. srpna 2015.

Na 510. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 16. a 17. září 2015 (jednání dne 17. září 2015), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 170 hlasy pro, 3 hlasy byly proti a 5 členů se zdrželo hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1. | EHSV znovu vyslovuje podporu záměru Junckerovy Komise bojovat proti sociálnímu dumpingu, kterou vyjádřil ve svém stanovisku z roku 2015 Plán jednotného evropského dopravního prostoru. Opakuje i svou výzvu Komisi, aby navrhla preventivní opatření (1). |
| --- | --- |

1.1.

EHSV znovu vyslovuje podporu záměru Junckerovy Komise bojovat proti sociálnímu dumpingu, kterou vyjádřil ve svém stanovisku z roku 2015 Plán jednotného evropského dopravního prostoru. Opakuje i svou výzvu Komisi, aby navrhla preventivní opatření (1).

| 1.2. | EHSV bere s uspokojením na vědomí, že lucemburské předsednictví Rady podpořilo iniciativy Komise v oblasti boje proti všem formám sociálního dumpingu, např. těch spojených s nehlášenou prací (2). |
| --- | --- |

1.2.

EHSV bere s uspokojením na vědomí, že lucemburské předsednictví Rady podpořilo iniciativy Komise v oblasti boje proti všem formám sociálního dumpingu, např. těch spojených s nehlášenou prací (2).

| 1.3. | EHSV vyjadřuje politování nad tím, že rozsáhle používaný pojem sociální dumping není definován. Pro účely tohoto stanoviska považuje EHSV za sociální dumping postupy, které se snaží obejít nebo porušují předpisy upravující sociální oblast a přístup na trh (společnosti s fiktivním sídlem na bázi „poštovní schránky“) s cílem získat konkurenční výhody. Toto stanovisko se zaměří na způsoby řešení takového jednání. |
| --- | --- |

1.3.

EHSV vyjadřuje politování nad tím, že rozsáhle používaný pojem sociální dumping není definován. Pro účely tohoto stanoviska považuje EHSV za sociální dumping postupy, které se snaží obejít nebo porušují předpisy upravující sociální oblast a přístup na trh (společnosti s fiktivním sídlem na bázi „poštovní schránky“) s cílem získat konkurenční výhody. Toto stanovisko se zaměří na způsoby řešení takového jednání.

| 1.4. | EHSV vítá plány Komise:






  — | zjednodušit a vyjasnit nařízení EU o výkonu povolání podnikatele v silniční dopravě a o přístupu na trh mezinárodní silniční nákladní přepravy, zejména v oblasti kabotáže, s cílem usnadnit jejich uplatňování; |
| --- | --- | --- |

1.4.

EHSV vítá plány Komise:

—

zjednodušit a vyjasnit nařízení EU o výkonu povolání podnikatele v silniční dopravě a o přístupu na trh mezinárodní silniční nákladní přepravy, zejména v oblasti kabotáže, s cílem usnadnit jejich uplatňování;

| — | zpřísnit kritéria pro zakládání společností, aby se zabránilo nekalému využívání společností s fiktivním sídlem na bázi „poštovní schránky“; |
| --- | --- |

—

zpřísnit kritéria pro zakládání společností, aby se zabránilo nekalému využívání společností s fiktivním sídlem na bázi „poštovní schránky“;

| — | vypracovat balíček opatření v oblasti mobility pracovních sil s cílem usnadnit volný pohyb pracovníků a zlepšit schopnost členských států bojovat proti sociálnímu dumpingu, podvodům a zneužívání při vysílání pracovníků a získávání přístupu k sociálnímu zabezpečení. |
| --- | --- |

—

vypracovat balíček opatření v oblasti mobility pracovních sil s cílem usnadnit volný pohyb pracovníků a zlepšit schopnost členských států bojovat proti sociálnímu dumpingu, podvodům a zneužívání při vysílání pracovníků a získávání přístupu k sociálnímu zabezpečení.

| 1.5. | EHSV opakuje, že podporuje návrh Komise na vytvoření Evropské platformy pro posílení spolupráce při předcházení nehlášené práci a odrazování od ní, a vyzývá Radu a Evropský parlament, aby tento návrh přijaly co nejdříve (3). |
| --- | --- |

1.5.

EHSV opakuje, že podporuje návrh Komise na vytvoření Evropské platformy pro posílení spolupráce při předcházení nehlášené práci a odrazování od ní, a vyzývá Radu a Evropský parlament, aby tento návrh přijaly co nejdříve (3).

| 1.6. | EHSV je přesvědčen, že existuje naléhavá potřeba opatření na úrovni EU, aby se zabránilo roztříštění vnitřního trhu silniční dopravy přijímáním jednostranných vnitrostátních opatření proti sociálnímu dumpingu. Úspěšná opatření na úrovni EU mohou vytvořit příznivé podmínky pro další otevření trhu (4). |
| --- | --- |

1.6.

EHSV je přesvědčen, že existuje naléhavá potřeba opatření na úrovni EU, aby se zabránilo roztříštění vnitřního trhu silniční dopravy přijímáním jednostranných vnitrostátních opatření proti sociálnímu dumpingu. Úspěšná opatření na úrovni EU mohou vytvořit příznivé podmínky pro další otevření trhu (4).

| 1.7. | EHSV žádá Komisi a členské státy, které především jsou odpovědné za vymáhání legislativy v silniční dopravě i v sociální oblasti, aby se přednostně věnovaly následujícím prvkům:






  — | zajistit plnou spolupráci orgánů dozoru nad trhem práce a nad silniční dopravou v členských státech EU; |
| --- | --- | --- |

1.7.

EHSV žádá Komisi a členské státy, které především jsou odpovědné za vymáhání legislativy v silniční dopravě i v sociální oblasti, aby se přednostně věnovaly následujícím prvkům:

—

zajistit plnou spolupráci orgánů dozoru nad trhem práce a nad silniční dopravou v členských státech EU;

| — | konsolidovat údaje ve vnitrostátních elektronických rejstřících podniků silniční dopravy (viz nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1071/2009 (5), článek 16) se sociálními a pracovními záznamy profesionálních řidičů, a tak zlepšit přeshraniční prosazování legislativy a bojovat proti zneužívání a podvodům; |
| --- | --- |

—

konsolidovat údaje ve vnitrostátních elektronických rejstřících podniků silniční dopravy (viz nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1071/2009 (5), článek 16) se sociálními a pracovními záznamy profesionálních řidičů, a tak zlepšit přeshraniční prosazování legislativy a bojovat proti zneužívání a podvodům;

| — | bezodkladně provést vzájemné propojení rejstříků členských států za využití Evropského rejstříku podniků silniční dopravy, jež mělo být provedeno v prosinci 2012. Přinese to zlepšení přeshraničního vymáhání legislativy a spolupráce mezi členskými státy. V této souvislosti je možné zvážit využití systému pro výměnu informací o vnitřním trhu (6); |
| --- | --- |

—

bezodkladně provést vzájemné propojení rejstříků členských států za využití Evropského rejstříku podniků silniční dopravy, jež mělo být provedeno v prosinci 2012. Přinese to zlepšení přeshraničního vymáhání legislativy a spolupráce mezi členskými státy. V této souvislosti je možné zvážit využití systému pro výměnu informací o vnitřním trhu (6);

| — | plně prosazovat v odvětví silniční dopravy povinná minima uložená nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 593/2008 (7) (nařízení Řím I), směrnicí Evropského parlamentu a Rady 96/71/ES (8) o vysílání pracovníků a směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2014/67/EU (9) o jejím prosazování. EHSV poukazuje na záměr Komise posoudit směrnice 96/71/ES a 2014/67/EU s cílem zjistit, zda jsou nezbytné pokyny či další opatření pro zajištění účinnosti a právní jistoty při provádění v odvětví silniční dopravy. |
| --- | --- |

—

plně prosazovat v odvětví silniční dopravy povinná minima uložená nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 593/2008 (7) (nařízení Řím I), směrnicí Evropského parlamentu a Rady 96/71/ES (8) o vysílání pracovníků a směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2014/67/EU (9) o jejím prosazování. EHSV poukazuje na záměr Komise posoudit směrnice 96/71/ES a 2014/67/EU s cílem zjistit, zda jsou nezbytné pokyny či další opatření pro zajištění účinnosti a právní jistoty při provádění v odvětví silniční dopravy.

| 1.8. | EHSV zdůrazňuje, že posílená kontrola dodržování legislativy nesmí přinést nepřiměřené požadavky, které by bránily běžné hospodářské soutěži mezi evropskými dopravními společnostmi a dokončení vnitřního trhu v odvětví silniční dopravy. |
| --- | --- |

1.8.

EHSV zdůrazňuje, že posílená kontrola dodržování legislativy nesmí přinést nepřiměřené požadavky, které by bránily běžné hospodářské soutěži mezi evropskými dopravními společnostmi a dokončení vnitřního trhu v odvětví silniční dopravy.

| 1.9. | EHSV rovněž doporučuje, aby Komise při navrhování zjednodušení ustanovení týkajících se přístupu na trh včetně kabotáže zvážila možnost harmonizace pravidel silniční nákladní dopravy a pravidel dočasného poskytování služeb obecně, přičemž je třeba mít na paměti specifickou povahu odvětví dopravy. Zjednodušení pravidel týkajících se přístupu na trh by vytvořilo základ pro jednotnější vymáhání legislativy a posílení kultury dodržování pravidel, což by omezilo možnosti uplatňovat sociální dumping. Toto zjednodušení by mělo být úzce propojeno s důsledným prosazováním dohodnutých opatření zamezujících sociálnímu dumpingu. |
| --- | --- |

1.9.

EHSV rovněž doporučuje, aby Komise při navrhování zjednodušení ustanovení týkajících se přístupu na trh včetně kabotáže zvážila možnost harmonizace pravidel silniční nákladní dopravy a pravidel dočasného poskytování služeb obecně, přičemž je třeba mít na paměti specifickou povahu odvětví dopravy. Zjednodušení pravidel týkajících se přístupu na trh by vytvořilo základ pro jednotnější vymáhání legislativy a posílení kultury dodržování pravidel, což by omezilo možnosti uplatňovat sociální dumping. Toto zjednodušení by mělo být úzce propojeno s důsledným prosazováním dohodnutých opatření zamezujících sociálnímu dumpingu.

| 1.10. | EHSV žádá Komisi a členské státy, aby podporovaly výměnu informací a osvědčených postupů v oblasti účinného prosazování legislativy bránící zneužívání a sociálnímu dumpingu. Za tímto účelem bude uspořádána konference EU na vysoké úrovni, na níž budou představeny a sdíleny osvědčené postupy. |
| --- | --- |

1.10.

EHSV žádá Komisi a členské státy, aby podporovaly výměnu informací a osvědčených postupů v oblasti účinného prosazování legislativy bránící zneužívání a sociálnímu dumpingu. Za tímto účelem bude uspořádána konference EU na vysoké úrovni, na níž budou představeny a sdíleny osvědčené postupy.

| 1.11. | EHSV žádá Komisi, aby vyzvala členské státy k zapojení do projektů podněcujících a motivujících podniky k dodržování předpisů prostřednictvím efektivních a funkčních systémů hodnocení rizika. |
| --- | --- |

1.11.

EHSV žádá Komisi, aby vyzvala členské státy k zapojení do projektů podněcujících a motivujících podniky k dodržování předpisů prostřednictvím efektivních a funkčních systémů hodnocení rizika.

2.   Situace v odvětví a na trhu

| 2.1. | Silniční nákladní doprava je hnací silou evropské ekonomiky. Připadá na ni 73 % vnitrozemské nákladní dopravy. Nákladní doprava představuje téměř 2 % evropského HDP. Podíl mezinárodní dopravy se mezi lety 2004 a 2012 mírně zvýšil – z 30 % na 33 %. Počet kabotážních přeprav se zvýšil o 50 %, avšak podíl kabotáže na trhu zůstává nízký (pouze 5 %). Mezi lety 2005 a 2012 poklesla vnitrostátní nákladní přeprava o 9,1 %, přičemž třetizemní (cross-trade) přeprava byla nejrychleji rostoucím segmentem trhu silniční nákladní přepravy (80 % nárůst mezi lety 2004 a 2012) (10). |
| --- | --- |

2.1.

Silniční nákladní doprava je hnací silou evropské ekonomiky. Připadá na ni 73 % vnitrozemské nákladní dopravy. Nákladní doprava představuje téměř 2 % evropského HDP. Podíl mezinárodní dopravy se mezi lety 2004 a 2012 mírně zvýšil – z 30 % na 33 %. Počet kabotážních přeprav se zvýšil o 50 %, avšak podíl kabotáže na trhu zůstává nízký (pouze 5 %). Mezi lety 2005 a 2012 poklesla vnitrostátní nákladní přeprava o 9,1 %, přičemž třetizemní (cross-trade) přeprava byla nejrychleji rostoucím segmentem trhu silniční nákladní přepravy (80 % nárůst mezi lety 2004 a 2012) (10).

| 2.2. | Jen v samotném roce 2013 vzrostl počet kabotážních přeprav o 20 %. Největší část kabotážních přeprav probíhá v západní Evropě. 86 % všech kabotážních přeprav tedy probíhá v Německu, Francii, Itálii, Spojeném království, Belgii a Švédsku (11). Podle studie (12) vypracované pro Evropskou komisi zajišťují většinu vnitrostátní dopravy domácí dopravci se sídlem v daném členském státě. |
| --- | --- |

2.2.

Jen v samotném roce 2013 vzrostl počet kabotážních přeprav o 20 %. Největší část kabotážních přeprav probíhá v západní Evropě. 86 % všech kabotážních přeprav tedy probíhá v Německu, Francii, Itálii, Spojeném království, Belgii a Švédsku (11). Podle studie (12) vypracované pro Evropskou komisi zajišťují většinu vnitrostátní dopravy domácí dopravci se sídlem v daném členském státě.

| 2.3. | Zpráva Evropské komise o stavu trhu uveřejněná v roce 2014 uvádí, že celkově vzato se mzdy, absolutní úrovně nákladů práce a jiné složky odměn v celé EU sbližují (13). Přetrvávající rozdíly údajně odpovídají obecným rozdílům v úrovni mezd mezi zeměmi EU-12 (EU-13) a EU-15. (Zeměmi EU-15 se míní státy, které se připojily k EU před rokem 2004. Zeměmi EU-12 nebo EU-13 se míní státy, které se připojily k EU roku 2004 a později.) |
| --- | --- |

2.3.

Zpráva Evropské komise o stavu trhu uveřejněná v roce 2014 uvádí, že celkově vzato se mzdy, absolutní úrovně nákladů práce a jiné složky odměn v celé EU sbližují (13). Přetrvávající rozdíly údajně odpovídají obecným rozdílům v úrovni mezd mezi zeměmi EU-12 (EU-13) a EU-15. (Zeměmi EU-15 se míní státy, které se připojily k EU před rokem 2004. Zeměmi EU-12 nebo EU-13 se míní státy, které se připojily k EU roku 2004 a později.)

| 2.4. | Na tyto rozdíly je třeba pohlížet ve specifickém kontextu odvětví silniční nákladní přepravy, které se vyznačuje vysokou mobilitu pracovní síly a intenzivní přeshraniční činností. Ačkoli jsou tyto rozdíly ve mzdách na vnitřním trhu jako celku nevyhnutelné, jsou-li využívány způsobem, který obchází nebo porušuje předpisy, mohou ovlivnit podmínky hospodářské soutěže v tomto odvětví i situaci řidičů, jak popisuje část uvedená níže (14). |
| --- | --- |

2.4.

Na tyto rozdíly je třeba pohlížet ve specifickém kontextu odvětví silniční nákladní přepravy, které se vyznačuje vysokou mobilitu pracovní síly a intenzivní přeshraniční činností. Ačkoli jsou tyto rozdíly ve mzdách na vnitřním trhu jako celku nevyhnutelné, jsou-li využívány způsobem, který obchází nebo porušuje předpisy, mohou ovlivnit podmínky hospodářské soutěže v tomto odvětví i situaci řidičů, jak popisuje část uvedená níže (14).

| 2.5. | Je skutečností, že odvětví silniční nákladní dopravy čelí řadě dalších výzev. Trpí nedostatkem kvalifikovaných řidičů a je nadále nepřitažlivé pro mládež a ženy, zejména pro obtížné pracovní podmínky, nedostatečné odměňování, chybějící vyhlídky kariérního růstu a neuspokojivé možnosti sladění pracovního a soukromého života (15). Toto stanovisko se zaměřuje na sociální dumping v tomto odvětví, je však zřejmé, že také pokrok v odstraňování výše uvedených nedostatků by mohl kladně přispět k potlačení sociálního dumpingu. |
| --- | --- |

2.5.

Je skutečností, že odvětví silniční nákladní dopravy čelí řadě dalších výzev. Trpí nedostatkem kvalifikovaných řidičů a je nadále nepřitažlivé pro mládež a ženy, zejména pro obtížné pracovní podmínky, nedostatečné odměňování, chybějící vyhlídky kariérního růstu a neuspokojivé možnosti sladění pracovního a soukromého života (15). Toto stanovisko se zaměřuje na sociální dumping v tomto odvětví, je však zřejmé, že také pokrok v odstraňování výše uvedených nedostatků by mohl kladně přispět k potlačení sociálního dumpingu.

3.   Předpisy EU platné pro silniční nákladní přepravu

| 3.1. | Následující právní předpisy a judikatura EU jsou pro toto stanovisko zvláště relevantní.






  a) | Přístup k povolání a přístup na trh:






  — | nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1071/2009 (16), kterým se zavádějí společná pravidla týkající se závazných podmínek pro výkon povolání podnikatele v silniční dopravě; |
| --- | --- | --- | --- |

3.1.

Následující právní předpisy a judikatura EU jsou pro toto stanovisko zvláště relevantní.

a)

Přístup k povolání a přístup na trh:

—

nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1071/2009 (16), kterým se zavádějí společná pravidla týkající se závazných podmínek pro výkon povolání podnikatele v silniční dopravě;

| — | nařízení (ES) č. 1072/2009 o společných pravidlech pro přístup na trh mezinárodní silniční nákladní dopravy. |
| --- | --- |

—

nařízení (ES) č. 1072/2009 o společných pravidlech pro přístup na trh mezinárodní silniční nákladní dopravy.

| b) | Předpisy v sociální oblasti specifické pro silniční dopravu:






  — | směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/15/ES (17) o úpravě pracovní doby osob vykonávajících mobilní činnosti v silniční dopravě; |
| --- | --- | --- |

b)

Předpisy v sociální oblasti specifické pro silniční dopravu:

—

směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/15/ES (17) o úpravě pracovní doby osob vykonávajících mobilní činnosti v silniční dopravě;

| — | nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 561/2006 (18), které pojednává o době řízení, přestávkách v řízení a dobách odpočinku v silniční dopravě. |
| --- | --- |

—

nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 561/2006 (18), které pojednává o době řízení, přestávkách v řízení a dobách odpočinku v silniční dopravě.

| c) | Další relevantní právní předpisy EU (sociální atd.), upravující všechna průmyslová odvětví:






  — | nařízení (ES) č. 593/2008 o právu rozhodném pro smluvní závazkové vztahy (Řím I); |
| --- | --- | --- |

c)

Další relevantní právní předpisy EU (sociální atd.), upravující všechna průmyslová odvětví:

—

nařízení (ES) č. 593/2008 o právu rozhodném pro smluvní závazkové vztahy (Řím I);

| — | rozsudky Soudního dvora EU ve věci Koelzsch (z 15. března 2011) a ve věci Voogsgeerd (15. prosince 2011), které objasňují aplikaci nařízení Řím I v specifických podmínkách silniční dopravy; |
| --- | --- |

—

rozsudky Soudního dvora EU ve věci Koelzsch (z 15. března 2011) a ve věci Voogsgeerd (15. prosince 2011), které objasňují aplikaci nařízení Řím I v specifických podmínkách silniční dopravy;

| — | nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 883/2004 (19) o koordinaci systémů sociálního zabezpečení a nařízení (ES) č. 987/2009, kterým se k němu stanoví prováděcí pravidla; |
| --- | --- |

—

nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 883/2004 (19) o koordinaci systémů sociálního zabezpečení a nařízení (ES) č. 987/2009, kterým se k němu stanoví prováděcí pravidla;

| — | směrnice 96/71/ES o vysílání pracovníků v rámci poskytování služeb; |
| --- | --- |

—

směrnice 96/71/ES o vysílání pracovníků v rámci poskytování služeb;

| — | směrnice 2014/67/ES o prosazování směrnice o vysílání pracovníků v rámci poskytování služeb. |
| --- | --- |

—

směrnice 2014/67/ES o prosazování směrnice o vysílání pracovníků v rámci poskytování služeb.

| 3.2. | Směrnice o vysílání pracovníků a směrnice o jejím prosazování je rozhodná ve všech případech splňujících všechny podmínky stanovené ve směrnici o vysílání pracovníků. Směrnice jsou tedy rozhodné jen v případech dočasného vyslání mimo zemi, kde řidič obvykle pracuje. V případech, kdy je rozhodná směrnice o vysílání pracovníků, zaručuje minimální mzdu a určitá další sociální opatření členského státu, v němž je práce vykonávána. V jiných případech se rozhodné právo řídí smlouvou a nařízením Řím I o právu rozhodném pro smluvní závazkové vztahy (nařízení (ES) č. 593/2008). Nařízení Řím I upřednostňuje povinné pracovní předpisy platné v zemi, kde obvykle bude přeprava probíhat nebo ze které bude přeprava zahájena, a to bez ohledu na domovský stát zaměstnance nebo právo zvolené v pracovní smlouvě. Odkazuje se na rozhodnutí Soudního dvora EU citované výše v odstavci 3.1. |
| --- | --- |

3.2.

Směrnice o vysílání pracovníků a směrnice o jejím prosazování je rozhodná ve všech případech splňujících všechny podmínky stanovené ve směrnici o vysílání pracovníků. Směrnice jsou tedy rozhodné jen v případech dočasného vyslání mimo zemi, kde řidič obvykle pracuje. V případech, kdy je rozhodná směrnice o vysílání pracovníků, zaručuje minimální mzdu a určitá další sociální opatření členského státu, v němž je práce vykonávána. V jiných případech se rozhodné právo řídí smlouvou a nařízením Řím I o právu rozhodném pro smluvní závazkové vztahy (nařízení (ES) č. 593/2008). Nařízení Řím I upřednostňuje povinné pracovní předpisy platné v zemi, kde obvykle bude přeprava probíhat nebo ze které bude přeprava zahájena, a to bez ohledu na domovský stát zaměstnance nebo právo zvolené v pracovní smlouvě. Odkazuje se na rozhodnutí Soudního dvora EU citované výše v odstavci 3.1.

| 3.3. | V řadě situací bude obtížné prokázat, že nařízení Řím I nebo směrnice o vysílání pracovníků zajišťuje přednost jiných ustanovení před právem domovské země nebo smluvně určeným právem. Při stanovení rozhodného práva pak donucovací orgány zváží všechny relevantní okolnosti včetně požadavku na skutečnou vazbu k domovské zemi, má-li být její právo rozhodné. |
| --- | --- |

3.3.

V řadě situací bude obtížné prokázat, že nařízení Řím I nebo směrnice o vysílání pracovníků zajišťuje přednost jiných ustanovení před právem domovské země nebo smluvně určeným právem. Při stanovení rozhodného práva pak donucovací orgány zváží všechny relevantní okolnosti včetně požadavku na skutečnou vazbu k domovské zemi, má-li být její právo rozhodné.

| 3.4. | EHSV připomíná, že směrnice o vysílání pracovníků 96/71/ES byla v odvětví silniční dopravy uplatňována různými způsoby. Je tedy důležité kontrolovat provádění této směrnice a prosazování směrnice 2014/67/EU v kontextu plánovaného balíčku opatření v oblasti mobility pracovníků, aby bylo zajištěno jednotné a účinné vymáhání předpisů. |
| --- | --- |

3.4.

EHSV připomíná, že směrnice o vysílání pracovníků 96/71/ES byla v odvětví silniční dopravy uplatňována různými způsoby. Je tedy důležité kontrolovat provádění této směrnice a prosazování směrnice 2014/67/EU v kontextu plánovaného balíčku opatření v oblasti mobility pracovníků, aby bylo zajištěno jednotné a účinné vymáhání předpisů.

| 3.5. | Jak již bylo zdůrazněno, zejména pravidla pro přístup na trh v odvětví silniční dopravy včetně kabotáže jsou nejasná a složitá a jsou vykládána a prováděna v různých členských státech. Tím vzniká právní nejistota všech zúčastněných stran a komplikuje se kontrola dodržování předpisů. |
| --- | --- |

3.5.

Jak již bylo zdůrazněno, zejména pravidla pro přístup na trh v odvětví silniční dopravy včetně kabotáže jsou nejasná a složitá a jsou vykládána a prováděna v různých členských státech. Tím vzniká právní nejistota všech zúčastněných stran a komplikuje se kontrola dodržování předpisů.

| 3.6. | Výše uvedené problémy v provádění společně se snahou zabývat se naléhavým tématem sociálního dumpingu vedly k situaci, kdy řada členských států přijala vnitrostátní legislativu k řešení problematiky mezd a sociálních norem. Taková opatření již působí problémy řádnému fungování vnitřního trhu, například v oblasti minimálních mezd v členských státech a pravidel o dobách řízení a odpočinku (20). |
| --- | --- |

3.6.

Výše uvedené problémy v provádění společně se snahou zabývat se naléhavým tématem sociálního dumpingu vedly k situaci, kdy řada členských států přijala vnitrostátní legislativu k řešení problematiky mezd a sociálních norem. Taková opatření již působí problémy řádnému fungování vnitřního trhu, například v oblasti minimálních mezd v členských státech a pravidel o dobách řízení a odpočinku (20).

4.   Problém a jeho dopady na zúčastněné strany

| 4.1. | Toto průzkumné stanovisko se zabývá sociálním dumpingem a kabotáží v silniční nákladní dopravě. Pro západoevropské dopravce představují náklady na pracovní sílu zdaleka největší část provozních nákladů. Naproti tomu pro dopravce sídlící ve střední a východní Evropě jsou největší nákladovou položkou pohonné hmoty. Rozdílná nákladová struktura může také umožnit intenzivnější investice. V této souvislosti mají někteří dopravci ze zemí EU-15 konkurenční nevýhodu a snaží se využívat levné pracovní síly. K tomu v některých případech dopravci ze zemí EU-15 i EU-13 využívají prostředky, jimiž obcházejí nebo porušují právní předpisy EU nebo vnitrostátní právní předpisy (jedná se o nařízení (ES) č. 1071/2009, směrnici 96/71/ES, systémy sídla na bázi „poštovní schránky“ atd.). Mezery v právních předpisech a mobilní povaha přepravních činností mohou komplikovat odhalování nelegálních systémů. Jak připomíná odstavec 4.6 níže, lze také náklady na pracovní síly snížit naprosto legálním způsobem. I za těchto okolností je to však často zdrojem napětí. |
| --- | --- |

4.1.

Toto průzkumné stanovisko se zabývá sociálním dumpingem a kabotáží v silniční nákladní dopravě. Pro západoevropské dopravce představují náklady na pracovní sílu zdaleka největší část provozních nákladů. Naproti tomu pro dopravce sídlící ve střední a východní Evropě jsou největší nákladovou položkou pohonné hmoty. Rozdílná nákladová struktura může také umožnit intenzivnější investice. V této souvislosti mají někteří dopravci ze zemí EU-15 konkurenční nevýhodu a snaží se využívat levné pracovní síly. K tomu v některých případech dopravci ze zemí EU-15 i EU-13 využívají prostředky, jimiž obcházejí nebo porušují právní předpisy EU nebo vnitrostátní právní předpisy (jedná se o nařízení (ES) č. 1071/2009, směrnici 96/71/ES, systémy sídla na bázi „poštovní schránky“ atd.). Mezery v právních předpisech a mobilní povaha přepravních činností mohou komplikovat odhalování nelegálních systémů. Jak připomíná odstavec 4.6 níže, lze také náklady na pracovní síly snížit naprosto legálním způsobem. I za těchto okolností je to však často zdrojem napětí.

| 4.2. | Postupy sociálního dumpingu mají negativní dopad zejména na provozovatele silniční nákladní přepravy nevyužívající takové postupy a na profesionální řidiče, což platí přinejmenším v zemích EU-15. Poškozuje to také pověst seriózních subjektů, jež jsou vystaveny negativním účinkům těch jednostranných opatření, jež připomíná odstavec 3.6 výše. Z toho důvodu hodlá Evropská komise v roce 2016 předložit návrhy řešení problému sociálního dumpingu v silniční dopravě. Bez řádné a důkladné analýzy trhu silniční nákladní přepravy však lze jen stěží očekávat vhodný návrh. Data na úrovni členských států jsou již k dispozici ve vnitrostátních elektronických rejstřících podniků silniční dopravy. Na úrovni EU měla být data k dispozici v evropském rejstříku podniků silniční dopravy (ERRU), který měl nejpozději v prosinci 2012 propojit rejstříky členských států a umožnit výměnu údajů o pověsti podniků, jak stanovilo nařízení (ES) č. 1071/2009. Tento rejstřík nebyl dosud realizován. EHSV nad tím vyjadřuje politování a domnívá se, že tento nedostatek má negativní účinky na kontrolu dodržování předpisů. |
| --- | --- |

4.2.

Postupy sociálního dumpingu mají negativní dopad zejména na provozovatele silniční nákladní přepravy nevyužívající takové postupy a na profesionální řidiče, což platí přinejmenším v zemích EU-15. Poškozuje to také pověst seriózních subjektů, jež jsou vystaveny negativním účinkům těch jednostranných opatření, jež připomíná odstavec 3.6 výše. Z toho důvodu hodlá Evropská komise v roce 2016 předložit návrhy řešení problému sociálního dumpingu v silniční dopravě. Bez řádné a důkladné analýzy trhu silniční nákladní přepravy však lze jen stěží očekávat vhodný návrh. Data na úrovni členských států jsou již k dispozici ve vnitrostátních elektronických rejstřících podniků silniční dopravy. Na úrovni EU měla být data k dispozici v evropském rejstříku podniků silniční dopravy (ERRU), který měl nejpozději v prosinci 2012 propojit rejstříky členských států a umožnit výměnu údajů o pověsti podniků, jak stanovilo nařízení (ES) č. 1071/2009. Tento rejstřík nebyl dosud realizován. EHSV nad tím vyjadřuje politování a domnívá se, že tento nedostatek má negativní účinky na kontrolu dodržování předpisů.

| 4.3. | Co se týče profesionálních řidičů, týkají se protiprávní praktiky zejména těchto aspektů:






  — | mzda: ačkoli je odměňování řidiče podle podmínek jeho domovské země (zásada „země původu“) naprosto normální a přijatelné, jsou-li splněny právní podmínky, existují případy (zejména v kabotáži), kdy se tohoto principu využívá nepatřičně, v rozporu se směrnicí o vysílání pracovníků nebo nařízením Řím I; |
| --- | --- | --- |

4.3.

Co se týče profesionálních řidičů, týkají se protiprávní praktiky zejména těchto aspektů:

—

mzda: ačkoli je odměňování řidiče podle podmínek jeho domovské země (zásada „země původu“) naprosto normální a přijatelné, jsou-li splněny právní podmínky, existují případy (zejména v kabotáži), kdy se tohoto principu využívá nepatřičně, v rozporu se směrnicí o vysílání pracovníků nebo nařízením Řím I;

| — | pracovní podmínky: nevhodné plánování denního nasazení řidiče, které vede k překračování doby řízení, odměňování pouze za dobu řízení, nikoliv za jiné činnosti v pracovní době, jako je nakládka a vykládka; |
| --- | --- |

—

pracovní podmínky: nevhodné plánování denního nasazení řidiče, které vede k překračování doby řízení, odměňování pouze za dobu řízení, nikoliv za jiné činnosti v pracovní době, jako je nakládka a vykládka;

| — | sociální zabezpečení: neplacení příspěvků na sociální zabezpečení ze strany zaměstnavatele, což má kritický vliv na práva a nároky řidičů a jejich rodin; |
| --- | --- |

—

sociální zabezpečení: neplacení příspěvků na sociální zabezpečení ze strany zaměstnavatele, což má kritický vliv na práva a nároky řidičů a jejich rodin;

| — | zdravotní pojištění: společnost účtuje řidiči zdravotní pojištění nebo zdravotní péči atd. |
| --- | --- |

—

zdravotní pojištění: společnost účtuje řidiči zdravotní pojištění nebo zdravotní péči atd.

| 4.4. | Řada podniků vyvinula komplexní a nejednoznačné systémy zaměstnávání, přičemž tyto podniky využívají přeshraniční a silně mobilní povahu odvětví. Uchylují se k využívání agentur, společností zajišťujících posádky nebo fiktivních společností (se sídlem na bázi „poštovní schránky“) v členských státech s nízkou ochranou a nenáročnými pracovními a sociálními normami. V závislosti na okolnostech mohou být takové systémy na hranici zákonnosti nebo nezákonné, zejména tam, kde je jen fiktivní vazba mezi pracovní smlouvou a zemí s nízkou úrovní mezd a nízkými sociálními standardy. |
| --- | --- |

4.4.

Řada podniků vyvinula komplexní a nejednoznačné systémy zaměstnávání, přičemž tyto podniky využívají přeshraniční a silně mobilní povahu odvětví. Uchylují se k využívání agentur, společností zajišťujících posádky nebo fiktivních společností (se sídlem na bázi „poštovní schránky“) v členských státech s nízkou ochranou a nenáročnými pracovními a sociálními normami. V závislosti na okolnostech mohou být takové systémy na hranici zákonnosti nebo nezákonné, zejména tam, kde je jen fiktivní vazba mezi pracovní smlouvou a zemí s nízkou úrovní mezd a nízkými sociálními standardy.

| 4.5. | Komplikovanost těchto systémů zaměstnávání v silniční dopravě vede k tomu, že je obtížné najít příslušný podnik a pohnat ho k odpovědnosti, např. u nároků vyplývajících z nevyplacených mezd nebo sociálního zabezpečení. Na druhé straně toto pochybné zaměstnávání vede k tomu, že nerezidentní řidiči – natož řidiči ze třetích zemí – daleko obtížněji chápou, uplatňují a užívají svá práva a nároky. |
| --- | --- |

4.5.

Komplikovanost těchto systémů zaměstnávání v silniční dopravě vede k tomu, že je obtížné najít příslušný podnik a pohnat ho k odpovědnosti, např. u nároků vyplývajících z nevyplacených mezd nebo sociálního zabezpečení. Na druhé straně toto pochybné zaměstnávání vede k tomu, že nerezidentní řidiči – natož řidiči ze třetích zemí – daleko obtížněji chápou, uplatňují a užívají svá práva a nároky.

| 4.6. | Příklady postupů, jež mohou být protiprávní:






  — | přeprava prostřednictvím společností s fiktivním sídlem na bázi „poštovní schránky“ – je zakázána od roku 2011, kdy bylo přijato a vstoupilo v platnost nařízení (ES) č. 1071/2009 stanovující, že právo založit podnik v členském státě vzniká a trvá pouze tehdy, pokud je v něm podnik „řádně a trvale usazen“; |
| --- | --- | --- |

4.6.

Příklady postupů, jež mohou být protiprávní:

—

přeprava prostřednictvím společností s fiktivním sídlem na bázi „poštovní schránky“ – je zakázána od roku 2011, kdy bylo přijato a vstoupilo v platnost nařízení (ES) č. 1071/2009 stanovující, že právo založit podnik v členském státě vzniká a trvá pouze tehdy, pokud je v něm podnik „řádně a trvale usazen“;

| — | použití platových a pracovních podmínek domovské země, a nikoli povinných pravidel země, v níž nebo z níž řidič obvykle vykonává činnost – pokud je v rozporu se směrnicí o vysílání pracovníků a nařízením Řím I (s rozhodnutím Soudního dvora ve věci Koelzsch), jak je vysvětleno v části 3 výše; |
| --- | --- |

—

použití platových a pracovních podmínek domovské země, a nikoli povinných pravidel země, v níž nebo z níž řidič obvykle vykonává činnost – pokud je v rozporu se směrnicí o vysílání pracovníků a nařízením Řím I (s rozhodnutím Soudního dvora ve věci Koelzsch), jak je vysvětleno v části 3 výše;

| — | odměňování za ujetý kilometr – to je v rozporu s nařízením (ES) č. 561/2006, které zakazuje tento typ mzdy, protože představuje riziko pro bezpečnost silničního provozu; |
| --- | --- |

—

odměňování za ujetý kilometr – to je v rozporu s nařízením (ES) č. 561/2006, které zakazuje tento typ mzdy, protože představuje riziko pro bezpečnost silničního provozu;

| — | měsíce života strávené v kamionu nebo jeho blízkosti, s omezeným nebo vůbec žádným přístupem k hygienickému zařízení, teplému jídlu atd. – to je v rozporu s Listinou základních práv Evropské unie, jejíž článek 31 stanoví, že „každý pracovník má právo na pracovní podmínky respektující jeho zdraví, bezpečnost a důstojnost“. |
| --- | --- |

—

měsíce života strávené v kamionu nebo jeho blízkosti, s omezeným nebo vůbec žádným přístupem k hygienickému zařízení, teplému jídlu atd. – to je v rozporu s Listinou základních práv Evropské unie, jejíž článek 31 stanoví, že „každý pracovník má právo na pracovní podmínky respektující jeho zdraví, bezpečnost a důstojnost“.

Je nesporné, že budou existovat také situace, kdy lze náklady snížit naprosto legální cestou, například založením dceřiné společnosti nebo využitím služeb nezávislé společnosti zajišťující posádky.

| 4.7. | Kabotáž je definována jako vnitrostátní přeprava zboží dočasně provozovaná nerezidentními dopravci v hostitelském členském státě. „Dočasnost“ je definována v nařízení (ES) č. 1072/2009 jako tři kabotážní přepravy v období do sedmi dnů po mezinárodní přepravě do hostitelské země. Prosazování práva a kontrola kabotáže jsou obtížné také proto, že nařízení o přístupu na trh prosazování nijak neusnadňuje. Zakazuje donucovacím orgánům, aby požadovaly doplňující dokumenty za účelem kontroly dodržování pravidel kabotáže. Kromě toho jsou sama pravidla v řadě bodů nejasná a jsou v jednotlivých členských státech rozdílně chápána. Tak je tomu například, pokud se jedná o definici cesty. To vedlo k nízké míře kontrol jak na silnicích, tak v prostorách společností. |
| --- | --- |

4.7.

Kabotáž je definována jako vnitrostátní přeprava zboží dočasně provozovaná nerezidentními dopravci v hostitelském členském státě. „Dočasnost“ je definována v nařízení (ES) č. 1072/2009 jako tři kabotážní přepravy v období do sedmi dnů po mezinárodní přepravě do hostitelské země. Prosazování práva a kontrola kabotáže jsou obtížné také proto, že nařízení o přístupu na trh prosazování nijak neusnadňuje. Zakazuje donucovacím orgánům, aby požadovaly doplňující dokumenty za účelem kontroly dodržování pravidel kabotáže. Kromě toho jsou sama pravidla v řadě bodů nejasná a jsou v jednotlivých členských státech rozdílně chápána. Tak je tomu například, pokud se jedná o definici cesty. To vedlo k nízké míře kontrol jak na silnicích, tak v prostorách společností.

| 4.8. | EHSV zastává mínění, že odlišná nákladová struktura v EU-13 bude pro společnosti přitažlivá. To samo o sobě nepředstavuje z hlediska vnitřního trhu problém. Je však třeba podotknout, že pokud činnosti vykazované společností v EU-13 se ve skutečnosti zakládají na společnosti se sídlem na bázi „poštovní schránky“, která v zemích EU-13 neprovádí žádné skutečné činnosti, může se jednat o případ sociálního dumpingu. V roce 2013, když Evropská komise plánovala uvolnění pravidel kabotáže, upozornili evropští sociální partneři v silniční dopravě, tedy ETF a IRU, že trh není připraven na úplné otevření domácí nákladní přepravy hospodářské soutěži, a to právě z důvodů sociálních a daňových rozdílů mezi státy EU (21). IRU a ETF požadovaly, aby tato pravidla zůstala beze změn, ale byla efektivněji vymáhána. |
| --- | --- |

4.8.

EHSV zastává mínění, že odlišná nákladová struktura v EU-13 bude pro společnosti přitažlivá. To samo o sobě nepředstavuje z hlediska vnitřního trhu problém. Je však třeba podotknout, že pokud činnosti vykazované společností v EU-13 se ve skutečnosti zakládají na společnosti se sídlem na bázi „poštovní schránky“, která v zemích EU-13 neprovádí žádné skutečné činnosti, může se jednat o případ sociálního dumpingu. V roce 2013, když Evropská komise plánovala uvolnění pravidel kabotáže, upozornili evropští sociální partneři v silniční dopravě, tedy ETF a IRU, že trh není připraven na úplné otevření domácí nákladní přepravy hospodářské soutěži, a to právě z důvodů sociálních a daňových rozdílů mezi státy EU (21). IRU a ETF požadovaly, aby tato pravidla zůstala beze změn, ale byla efektivněji vymáhána.

| 4.9. | EHSV rovněž upozorňuje na nutnost zajistit, aby řidiči ze třetích zemí zaměstnaní společnostmi v EU byli přijímáni za plného dodržení platných pravidel týkajících se přistěhovalectví, pracovali v podmínkách, které respektují povinné právní předpisy, a byli držiteli řidičského oprávnění vyžadovaného podle legislativy EU. |
| --- | --- |

4.9.

EHSV rovněž upozorňuje na nutnost zajistit, aby řidiči ze třetích zemí zaměstnaní společnostmi v EU byli přijímáni za plného dodržení platných pravidel týkajících se přistěhovalectví, pracovali v podmínkách, které respektují povinné právní předpisy, a byli držiteli řidičského oprávnění vyžadovaného podle legislativy EU.

| 4.10. | V této souvislosti je třeba posuzovat současné zaměření Komise na sociální dumping, jak je uvedeno v politických prioritách předsedy Junckera a v pracovním programu Komise na rok 2015 a jak uvedla Rada mj. v programu lucemburského předsednictví Rady. |
| --- | --- |

4.10.

V této souvislosti je třeba posuzovat současné zaměření Komise na sociální dumping, jak je uvedeno v politických prioritách předsedy Junckera a v pracovním programu Komise na rok 2015 a jak uvedla Rada mj. v programu lucemburského předsednictví Rady.

Kromě dosud projednávaného návrhu platformy pro boj proti nehlášené práci a sociálnímu dumpingu Komise oznámila dvě významné iniciativy:

| — | přezkum legislativy v silniční dopravě, který ujasní předpisy o podnicích a kabotáži a usnadní kontroly; |
| --- | --- |

—

přezkum legislativy v silniční dopravě, který ujasní předpisy o podnicích a kabotáži a usnadní kontroly;

| — | balíček opatření v oblasti mobility pracovních sil, který zamezí obcházení a zneužívání. |
| --- | --- |

—

balíček opatření v oblasti mobility pracovních sil, který zamezí obcházení a zneužívání.

Úspěch těchto iniciativ má zásadní význam pro to, aby se zabránilo roztříštěnosti vnitřního trhu v oblasti dopravy prostřednictvím vnitrostátních prováděcích opatření a aby se vytvořily podmínky pro další otevírání trhu v tomto odvětví.

| 4.11. | EHSV navrhuje, aby byla zvážena možnost zjednodušení přístupu na trh kabotáže tím, že by se zavedlo obdobné pravidlo, jako je pravidlo obecně platné pro přeshraniční poskytování služeb. To znamená jednoznačně podmínit právo poskytovat kabotážní služby jejich dočasnou povahou. Tím by se předešlo nekonečnému a systematickému hromadění sedmidenních kabotážních období, jež se nyní jeví jako možné, a upřesnilo by se, kdy vzniká povinnost založit podnik v hostitelské zemi. Zamezilo by to také existujícím diskrepancím ve výkladu značně podrobných, ale nejednoznačných ustanovení nynějších pravidel. |
| --- | --- |

4.11.

EHSV navrhuje, aby byla zvážena možnost zjednodušení přístupu na trh kabotáže tím, že by se zavedlo obdobné pravidlo, jako je pravidlo obecně platné pro přeshraniční poskytování služeb. To znamená jednoznačně podmínit právo poskytovat kabotážní služby jejich dočasnou povahou. Tím by se předešlo nekonečnému a systematickému hromadění sedmidenních kabotážních období, jež se nyní jeví jako možné, a upřesnilo by se, kdy vzniká povinnost založit podnik v hostitelské zemi. Zamezilo by to také existujícím diskrepancím ve výkladu značně podrobných, ale nejednoznačných ustanovení nynějších pravidel.

V Bruselu dne 17. září 2015.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  Úř. věst. C 291, 4.9.2015, s. 14.

1

(2)  Program lucemburského předsednictví, s. 12.

2

(3)  Úř. věst. C 458, 19.12.2014, s. 43.

3

(4)  EHSV v této souvislosti odkazuje na posouzení, které provedla Komise ve své zprávě z roku 2014 „O situaci na trhu silniční dopravy v EU“ (COM(2014) 222 final).

4

(5)  Úř. věst. L 300, 14.11.2009, s. 51.

5

(6)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1024/2012 (Úř. věst. L 316, 14.11.2012, s. 1).

6

(7)  Úř. věst. L 177, 4.7.2008, s. 6.

7

(8)  Úř. věst. L 18, 21.1.1997, s. 1.

8

(9)  Úř. věst. L 159, 28.5.2014, s. 11.

9

(10)  „Employment Conditions in the International Road Haulage Sector“, studie pro Výbor pro zaměstnanost a sociální věci Evropského parlamentu, 2015.

10

(11)  Tamtéž.

11

(12)  „Collection and Analysis of Data on the Structure of the Road Haulage Sector in the European Union“, AECOM, 2014.

12

(13)  Zpráva Evropské komise „O situaci na trhu silniční dopravy v EU“, COM(2014) 222 final.

13

(14)  Zpráva Evropské komise „O situaci na trhu silniční dopravy v EU“, COM(2014) 222 final, oddíl 3.2.

14

(15)  Viz poznámka pod čarou 12.

15

(16)  Úř. věst. L 300, 14.11.2009, s. 72.

16

(17)  Úř. věst. L 80, 23.3.2002, s. 35.

17

(18)  Úř. věst. L 102, 11.4.2006, s. 1.

18

(19)  Úř. věst. L 166, 30.4.2004, s. 1.

19

(20)  Tisková zpráva Komise z 19. května 2015 a článek Financial Times z 19. května 2015„Protests from Road haulage industry forces Brussels to act“. Viz také informační bulletin GŘ MOVE (183. vydání, 12.9.2014) a odpovědi Komise na otázky Evropského parlamentu E – 006597 – 14 a E – 007161 – 14.

20

(21)  „Social Sector Partners Proposal for a Policy Package for the Next Revision of the EU Regulations (EC) No 1071/2009 on Access to Profession and 1072/2009 on Access to the Road Haulage Market“, 2013.

21

---

| 15.1.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 13/183 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 13/183

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Zlepšení fungování Evropské unie využitím potenciálu Lisabonské smlouvy a k tématu Možný vývoj a úpravy současné institucionální struktury Evropské unie

(2016/C 013/27)

| Zpravodaj: | Luca JAHIER |
| --- | --- |
| Spoluzpravodaj: | José Isaías RODRÍGUEZ GARCÍA-CARO |

Zpravodaj:

Luca JAHIER

Spoluzpravodaj:

José Isaías RODRÍGUEZ GARCÍA-CARO

Dne 19. května 2015 se Evropský parlament, v souladu s čl. 304 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodl konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

Zlepšení fungování Evropské unie využitím potenciálu Lisabonské smlouvy

a k tématu

Možný vývoj a úpravy současné institucionální struktury Evropské unie

Možný vývoj a úpravy současné institucionální struktury Evropské unie

Na 510. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 16. a 17. září 2015 (schůze dne 16. září), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor své stanovisko 185 hlasy pro, 4 hlasy byly proti a 4 členové se zdrželi hlasování.

1.   Úvod

Úvod

| 1.1. | Toto stanovisko je vypracováno na žádost Evropského parlamentu v návaznosti na dvě zprávy Výboru pro ústavní záležitosti, a to konkrétně: Zlepšení fungování Evropské unie využitím potenciálu Lisabonské smlouvy (zpravodajové paní BRESSO a pan BROK) a Možný vývoj a úpravy současné institucionální struktury Evropské unie (zpravodaj pan VERHOFSTADT). |
| --- | --- |

1.1.

Toto stanovisko je vypracováno na žádost Evropského parlamentu v návaznosti na dvě zprávy Výboru pro ústavní záležitosti, a to konkrétně: Zlepšení fungování Evropské unie využitím potenciálu Lisabonské smlouvy (zpravodajové paní BRESSO a pan BROK) a Možný vývoj a úpravy současné institucionální struktury Evropské unie (zpravodaj pan VERHOFSTADT).

Zlepšení fungování Evropské unie využitím potenciálu Lisabonské smlouvy

Možný vývoj a úpravy současné institucionální struktury Evropské unie

| 1.2. | EHSV vítá iniciativu Evropského parlamentu. Očekává se, že bude významným přínosem pro opětovné zahájení diskuse o budoucnosti Evropské unie. EHSV již k tomuto tématu přijal několik stanovisek a je odhodlán dále přispívat k práci Evropského parlamentu. |
| --- | --- |

1.2.

EHSV vítá iniciativu Evropského parlamentu. Očekává se, že bude významným přínosem pro opětovné zahájení diskuse o budoucnosti Evropské unie. EHSV již k tomuto tématu přijal několik stanovisek a je odhodlán dále přispívat k práci Evropského parlamentu.

| 1.3. | EHSV je institucionálním zástupcem organizované občanské společnosti (1) na evropské úrovni a jeho členové „vykonávají své funkce zcela nezávisle v obecném zájmu Unie“
   (2). Jakožto poradní instituce evropských orgánů EHSV od svého založení zajišťuje efektivní, rozsáhlé a důsledné zapojení organizované zastupitelské evropské občanské společnosti do tvorby politik a rozhodování na úrovni EU. Proto pomáhá zajistit, aby byla rozhodnutí přijímána co nejotevřeněji a co nejblíže občanům (3), čímž přispívá k provádění zásad subsidiarity a proporcionality, kterými se řídí výkon pravomocí Unie (4). |
| --- | --- |

1.3.

EHSV je institucionálním zástupcem organizované občanské společnosti (1) na evropské úrovni a jeho členové „vykonávají své funkce zcela nezávisle v obecném zájmu Unie“
   (2). Jakožto poradní instituce evropských orgánů EHSV od svého založení zajišťuje efektivní, rozsáhlé a důsledné zapojení organizované zastupitelské evropské občanské společnosti do tvorby politik a rozhodování na úrovni EU. Proto pomáhá zajistit, aby byla rozhodnutí přijímána co nejotevřeněji a co nejblíže občanům (3), čímž přispívá k provádění zásad subsidiarity a proporcionality, kterými se řídí výkon pravomocí Unie (4).

1

„vykonávají své funkce zcela nezávisle v obecném zájmu Unie“

2

3

4

2.   Evropa na rozcestí: využít příležitosti

Evropa na rozcestí: využít příležitosti

| 2.1. | Téměř šest let od vstupu Lisabonské smlouvy v platnost si Evropský parlament klade otázku, zda může Evropská unie překonat své problémy prostřednictvím plného využití stávajících ustanovení Lisabonské smlouvy nebo zda bude nezbytné přezkoumat určité oblasti politik a stávající institucionální strukturu Evropské unie. |
| --- | --- |

2.1.

Téměř šest let od vstupu Lisabonské smlouvy v platnost si Evropský parlament klade otázku, zda může Evropská unie překonat své problémy prostřednictvím plného využití stávajících ustanovení Lisabonské smlouvy nebo zda bude nezbytné přezkoumat určité oblasti politik a stávající institucionální strukturu Evropské unie.

| 2.2. | Krize, která začala v roce 2008, odhalila vážné nedostatky v uspořádání eurozóny a v institucionální struktuře EU, což vyvolalo rychlé kroky za účelem přizpůsobení a inovace. Tyto změny prokázaly odolnost evropských orgánů a jejich schopnost překonat hrozbu celkového rozpadu eurozóny. Kromě toho je jejich výsledkem zavedení mechanismů solidarity a pomoci, které nemají v dějinách EU obdoby. EU nicméně musí znovu dosáhnout dostatečné míry růstu, aby zlepšila podmínky pro podniky a udržela pracovní místa, snížila nezaměstnanost, sociální nerovnosti a nerovnoměrný vývoj v členských státech a regionech. Opatření na podporu růstu však doposud k dosažení těchto cílů nestačila. |
| --- | --- |

2.2.

Krize, která začala v roce 2008, odhalila vážné nedostatky v uspořádání eurozóny a v institucionální struktuře EU, což vyvolalo rychlé kroky za účelem přizpůsobení a inovace. Tyto změny prokázaly odolnost evropských orgánů a jejich schopnost překonat hrozbu celkového rozpadu eurozóny. Kromě toho je jejich výsledkem zavedení mechanismů solidarity a pomoci, které nemají v dějinách EU obdoby. EU nicméně musí znovu dosáhnout dostatečné míry růstu, aby zlepšila podmínky pro podniky a udržela pracovní místa, snížila nezaměstnanost, sociální nerovnosti a nerovnoměrný vývoj v členských státech a regionech. Opatření na podporu růstu však doposud k dosažení těchto cílů nestačila.

| 2.3. | Hospodářské problémy však vedly ke koncentraci naléhavých ekonomických a fiskálních iniciativ, jejichž záměrem bylo vypořádat se s hlubokou finanční a hospodářskou krizí. Tato opatření vyvolala vážné obavy ohledně demokratické odpovědnosti a jejich sociálního dopadu, které nebyly dostatečně zohledněny. Reakce na krizi zásadně zdůraznila obavy ohledně transparentnosti, odpovědnosti a udržitelnosti evropského rozhodovacího procesu, a to mimo jiné v důsledku opakovaného použití mezivládních smluv. |
| --- | --- |

2.3.

Hospodářské problémy však vedly ke koncentraci naléhavých ekonomických a fiskálních iniciativ, jejichž záměrem bylo vypořádat se s hlubokou finanční a hospodářskou krizí. Tato opatření vyvolala vážné obavy ohledně demokratické odpovědnosti a jejich sociálního dopadu, které nebyly dostatečně zohledněny. Reakce na krizi zásadně zdůraznila obavy ohledně transparentnosti, odpovědnosti a udržitelnosti evropského rozhodovacího procesu, a to mimo jiné v důsledku opakovaného použití mezivládních smluv.

| 2.4. | Velká většina členských států EU přistoupila během krize k podpisu mezivládních smluv, což jsou právní nástroje uzavřené mimo rámec postupů uvedených ve Smlouvách EU. Jedná se o Smlouvu o stabilitě, koordinaci a správě v hospodářské a měnové unii a Smlouvu o zřízení Evropského mechanismu stability. Tyto smlouvy byly schváleny, aniž by došlo k významné transparentní nebo veřejné diskusi. Takový mezivládní přístup, reprezentovaný Evropskou radou, lze vysvětlit finančním rozměrem krize a nutností urychleně zavést důležité nástroje k překonání této krize. To vyvolává otázku o možných rozporech mezi mezivládní povahou těchto smluv a „právním státem“, jenž je EU vlastní. |
| --- | --- |

2.4.

Velká většina členských států EU přistoupila během krize k podpisu mezivládních smluv, což jsou právní nástroje uzavřené mimo rámec postupů uvedených ve Smlouvách EU. Jedná se o Smlouvu o stabilitě, koordinaci a správě v hospodářské a měnové unii a Smlouvu o zřízení Evropského mechanismu stability. Tyto smlouvy byly schváleny, aniž by došlo k významné transparentní nebo veřejné diskusi. Takový mezivládní přístup, reprezentovaný Evropskou radou, lze vysvětlit finančním rozměrem krize a nutností urychleně zavést důležité nástroje k překonání této krize. To vyvolává otázku o možných rozporech mezi mezivládní povahou těchto smluv a „právním státem“, jenž je EU vlastní.

| 2.5. | Evropská unie je v současnosti nucena potýkat se se stále větší roztříštěností a ekonomickou, sociální a politickou krizí vyvolávající spory a provázenou rostoucími občanskými nepokoji, což vše vede ke zvyšování rozdílů. Dnešní Evropa je Evropou obnovených předsudků, národních stereotypů a zvyšujících se rozdílů mezi lidmi a zeměmi, přičemž dochází k vzestupu populistických a protievropských hnutí. Proto je naléhavě nutné podporovat to, co Evropany spojuje, a nikoli to, co je rozděluje. Bude to dlouhodobý proces, jenž by měl být nastartován okamžitě. |
| --- | --- |

2.5.

Evropská unie je v současnosti nucena potýkat se se stále větší roztříštěností a ekonomickou, sociální a politickou krizí vyvolávající spory a provázenou rostoucími občanskými nepokoji, což vše vede ke zvyšování rozdílů. Dnešní Evropa je Evropou obnovených předsudků, národních stereotypů a zvyšujících se rozdílů mezi lidmi a zeměmi, přičemž dochází k vzestupu populistických a protievropských hnutí. Proto je naléhavě nutné podporovat to, co Evropany spojuje, a nikoli to, co je rozděluje. Bude to dlouhodobý proces, jenž by měl být nastartován okamžitě.

| 2.6. | Je to také Evropa, v níž občané mají omezenou důvěru v evropské orgány a kde je většinový proud demokratické politiky pod silnou kontrolou. To se odráží hlavně na vnitrostátní úrovni, jak vyplynulo z posledních volebních výsledků. Nicméně dopad těchto skutečností je silně pociťován i na evropské úrovni. Ve volbách do Evropského parlamentu v roce 2014 získali přibližně čtvrtinu všech křesel kandidáti stran, které jsou skeptické buď vůči evropskému projektu, nebo některým politikám EU. Navzdory odpovědnosti členských států za krizi mají občané buď pocit, že za socioekonomické problémy zodpovídá „Evropa“, nebo že se orgány EU dostatečně nesnaží zlepšit jejich každodenní život. Nicméně stále existuje výrazná většina voličů, kteří upřednostňují další evropskou integraci. |
| --- | --- |

2.6.

Je to také Evropa, v níž občané mají omezenou důvěru v evropské orgány a kde je většinový proud demokratické politiky pod silnou kontrolou. To se odráží hlavně na vnitrostátní úrovni, jak vyplynulo z posledních volebních výsledků. Nicméně dopad těchto skutečností je silně pociťován i na evropské úrovni. Ve volbách do Evropského parlamentu v roce 2014 získali přibližně čtvrtinu všech křesel kandidáti stran, které jsou skeptické buď vůči evropskému projektu, nebo některým politikám EU. Navzdory odpovědnosti členských států za krizi mají občané buď pocit, že za socioekonomické problémy zodpovídá „Evropa“, nebo že se orgány EU dostatečně nesnaží zlepšit jejich každodenní život. Nicméně stále existuje výrazná většina voličů, kteří upřednostňují další evropskou integraci.

vnitrostátní

evropské

| 2.7. | Riziko britského vystoupení z EU na základě referenda konaného v roce 2017 nebo dříve a pokračující nestabilní situace v Řecku dále podtrhují skutečnost, že EU se nachází na politické křižovatce. Skutečně by se dalo tvrdit, že Evropa ztratila své směrování, pokud jde o prohlubování evropské integrace, a že její současný a budoucí vývoj a identita jsou spojeny se značnými otazníky. Zatímco v minulosti se evropská integrace zakládala na vizi (mír, usmíření, prosperita atd.), dnes máme EU, která „reaguje“ na hrozby a problémy, namísto toho, aby byla vůdčí silou. |
| --- | --- |

2.7.

Riziko britského vystoupení z EU na základě referenda konaného v roce 2017 nebo dříve a pokračující nestabilní situace v Řecku dále podtrhují skutečnost, že EU se nachází na politické křižovatce. Skutečně by se dalo tvrdit, že Evropa ztratila své směrování, pokud jde o prohlubování evropské integrace, a že její současný a budoucí vývoj a identita jsou spojeny se značnými otazníky. Zatímco v minulosti se evropská integrace zakládala na vizi (mír, usmíření, prosperita atd.), dnes máme EU, která „reaguje“ na hrozby a problémy, namísto toho, aby byla vůdčí silou.

| 2.8. | Oproti tomu, jak uvedl bývalý předseda Evropské rady VAN ROMPUY, EU musí v současnosti usilovat o správnou rovnováhu mezi Evropou „možností“, která je schopna otevírat nové příležitosti, a „pečující“ Evropou, která podporuje své občany (5). Přesně tato synergie posílená o nový participativní rozměr bude stimulovat evropské občany a následně politiky, aby opětovně začali věřit v evropský projekt – v duchu preambule Smlouvy o Evropské unii. |
| --- | --- |

2.8.

Oproti tomu, jak uvedl bývalý předseda Evropské rady VAN ROMPUY, EU musí v současnosti usilovat o správnou rovnováhu mezi Evropou „možností“, která je schopna otevírat nové příležitosti, a „pečující“ Evropou, která podporuje své občany (5). Přesně tato synergie posílená o nový participativní rozměr bude stimulovat evropské občany a následně politiky, aby opětovně začali věřit v evropský projekt – v duchu preambule Smlouvy o Evropské unii.

5

| 2.9. | K vnitřním problémům, jimž EU čelí, je třeba připočítat nárůst zásadních problémů v oblasti vnějších vztahů. Patří k nim stále větší obavy z terorismu a nejistota s ním spojená, migrační tlaky, energetická bezpečnost a územní soudržnost, společně s rostoucí nestabilitou podél východních a jižních hranic EU. |
| --- | --- |

2.9.

K vnitřním problémům, jimž EU čelí, je třeba připočítat nárůst zásadních problémů v oblasti vnějších vztahů. Patří k nim stále větší obavy z terorismu a nejistota s ním spojená, migrační tlaky, energetická bezpečnost a územní soudržnost, společně s rostoucí nestabilitou podél východních a jižních hranic EU.

| 2.10. | V této velmi složité situaci je nyní naléhavě nutné opětovně zahájit diskusi o účinném fungování EU a o úloze Smluv v rámci tohoto procesu. Je to vhodný okamžik zvážit, jak občanům Evropy přinést lepší výsledky a jak přizpůsobit a posílit nynější institucionální strukturu. |
| --- | --- |

2.10.

V této velmi složité situaci je nyní naléhavě nutné opětovně zahájit diskusi o účinném fungování EU a o úloze Smluv v rámci tohoto procesu. Je to vhodný okamžik zvážit, jak občanům Evropy přinést lepší výsledky a jak přizpůsobit a posílit nynější institucionální strukturu.

| 2.11. | Stejně důležitá je i potřeba znovu vybudovat důvěru. Bude věnováno více pozornosti tomu, jak občanům vysvětlit výhody EU, a také bude nasloucháno občanům a zastupitelským organizacím občanské společnosti. Převládá dojem, že EU neuspěla ani při tvorbě, ani při provádění udržitelných a vyvážených strategií podporujících začleňování zaměřených na investice a růst a na snižování nerovností. Kromě toho se EU nepodařilo přinést svým občanům konkrétní výsledky, za což nesou část odpovědnosti členské státy. Konečným důsledkem je, že občané stále méně důvěřují EU, pocit, že orgány EU se nepřiměřeně vměšují do místních záležitostí, a stále větší šíření zkreslených informací. Je naprosto zásadní, aby byla obnovena důvěra v EU. EU se nyní nachází v bodě zlomu a pro dosažení pokroku bude v tomto ohledu klíčové přijetí ze strany občanů. |
| --- | --- |

2.11.

Stejně důležitá je i potřeba znovu vybudovat důvěru. Bude věnováno více pozornosti tomu, jak občanům vysvětlit výhody EU, a také bude nasloucháno občanům a zastupitelským organizacím občanské společnosti. Převládá dojem, že EU neuspěla ani při tvorbě, ani při provádění udržitelných a vyvážených strategií podporujících začleňování zaměřených na investice a růst a na snižování nerovností. Kromě toho se EU nepodařilo přinést svým občanům konkrétní výsledky, za což nesou část odpovědnosti členské státy. Konečným důsledkem je, že občané stále méně důvěřují EU, pocit, že orgány EU se nepřiměřeně vměšují do místních záležitostí, a stále větší šíření zkreslených informací. Je naprosto zásadní, aby byla obnovena důvěra v EU. EU se nyní nachází v bodě zlomu a pro dosažení pokroku bude v tomto ohledu klíčové přijetí ze strany občanů.

3.   Lepší využití stávajících Smluv Evropské unie

Lepší využití stávajících Smluv Evropské unie

| 3.1. | Není pochyb o tom, že stávající Smlouvy EU skýtají nevyužité příležitosti, které by mohly být využity v zájmu zkvalitnění politik, a tudíž k vnitřnímu i vnějšímu posílení EU. Ať už se jedná o prohlubování politických opatření nebo lepší provádění, existuje mnoho oblastí politik a odborných nástrojů, které by bylo možné využít. To by nyní mělo být prioritou Evropské unie a jejího institucionálního uspořádání. |
| --- | --- |

3.1.

Není pochyb o tom, že stávající Smlouvy EU skýtají nevyužité příležitosti, které by mohly být využity v zájmu zkvalitnění politik, a tudíž k vnitřnímu i vnějšímu posílení EU. Ať už se jedná o prohlubování politických opatření nebo lepší provádění, existuje mnoho oblastí politik a odborných nástrojů, které by bylo možné využít. To by nyní mělo být prioritou Evropské unie a jejího institucionálního uspořádání.

| 3.2. | Navzdory nutnosti přezkoumat některé prvky stávajícího institucionálního rámce Evropské unie pomocí konkrétních změn Smluv je třeba vzít v potaz, že v současnosti pro to nejsou splněny podmínky. EHSV se proto bude zabývat záležitostí změn a úprav Smluv pouze v případě potřeby. |
| --- | --- |

3.2.

Navzdory nutnosti přezkoumat některé prvky stávajícího institucionálního rámce Evropské unie pomocí konkrétních změn Smluv je třeba vzít v potaz, že v současnosti pro to nejsou splněny podmínky. EHSV se proto bude zabývat záležitostí změn a úprav Smluv pouze v případě potřeby.

| 3.3. | V zájmu opětovného nabytí důvěry v EU občany je nezbytně nutné zajistit soudržnost a soulad mezi jednotlivými politikami a činnostmi EU, jak je uvedeno v článku 7 Smlouvy o fungování Evropské unie, a tak zlepšit provádění stávajících smluv. To by znamenalo vyvážení územní soudržnosti s ekonomickými a sociálními aspekty Smluv. Zejména by to vyžadovalo plné uplatňování článku 3 Smlouvy o Evropské unii (SEU), v němž se mimo jiné uvádí, že EU musí být založena na „[...] vysoce konkurenceschopném sociálně tržním hospodářství směřujícím k plné zaměstnanosti a společenskému pokroku a na vysokém stupni ochrany a zlepšování kvality životního prostředí... (který) podporuje hospodářskou, sociální a územní soudržnost a solidaritu mezi členskými státy“. |
| --- | --- |

3.3.

V zájmu opětovného nabytí důvěry v EU občany je nezbytně nutné zajistit soudržnost a soulad mezi jednotlivými politikami a činnostmi EU, jak je uvedeno v článku 7 Smlouvy o fungování Evropské unie, a tak zlepšit provádění stávajících smluv. To by znamenalo vyvážení územní soudržnosti s ekonomickými a sociálními aspekty Smluv. Zejména by to vyžadovalo plné uplatňování článku 3 Smlouvy o Evropské unii (SEU), v němž se mimo jiné uvádí, že EU musí být založena na „[...] vysoce konkurenceschopném sociálně tržním hospodářství směřujícím k plné zaměstnanosti a společenskému pokroku a na vysokém stupni ochrany a zlepšování kvality životního prostředí... (který) podporuje hospodářskou, sociální a územní soudržnost a solidaritu mezi členskými státy“.

„[...] vysoce konkurenceschopném sociálně tržním hospodářství směřujícím k plné zaměstnanosti a společenskému pokroku a na vysokém stupni ochrany a zlepšování kvality životního prostředí... (který) podporuje hospodářskou, sociální a územní soudržnost a solidaritu mezi členskými státy“

| 3.4. | K dalším příkladům nedostatečného používání stávajících ustanovení Smluv patří pět horizontálních ustanovení SFEU, která se týkají podpory rovného zacházení pro muže a ženy (článek 8), zajištění vysoké úrovně zaměstnanosti, zaručení přiměřené sociální ochrany a boje proti sociálnímu vyloučení (článek 9), boje proti diskriminaci (článek 10), ochrany životního prostředí (článek 11) a ochrany spotřebitele (článek 12). V budoucnosti by tato ustanovení měla být využita s cílem podpořit větší propojení evropských politik a vyšší odpovědnost vůči občanům EU. |
| --- | --- |

3.4.

K dalším příkladům nedostatečného používání stávajících ustanovení Smluv patří pět horizontálních ustanovení SFEU, která se týkají podpory rovného zacházení pro muže a ženy (článek 8), zajištění vysoké úrovně zaměstnanosti, zaručení přiměřené sociální ochrany a boje proti sociálnímu vyloučení (článek 9), boje proti diskriminaci (článek 10), ochrany životního prostředí (článek 11) a ochrany spotřebitele (článek 12). V budoucnosti by tato ustanovení měla být využita s cílem podpořit větší propojení evropských politik a vyšší odpovědnost vůči občanům EU.

| 3.5. | Kromě toho existuje celá řada oblastí politik, které nejsou dostatečně využívány. Klíčovým nástrojem integrace 28 členských států je vnitřní trh
   (6). Měl by být dále integrován s cílem podpořit růst, konkurenceschopnost, zaměstnanost a přínosy pro všechny občany a regiony EU. Za tímto účelem je zapotřebí především zásadních iniciativ EU na trzích výrobků, v energetice, dopravě, ve službách, na trzích práce a v oblasti zadávání veřejných zakázek, duševního vlastnictví a digitálního hospodářství. Kromě toho by vnitrostátní reformy měly být transparentnější v daňové oblasti, měly by řešit nekalou daňovou soutěž a být doplněny o širokou škálu opatření v oblasti politiky EU (7). |
| --- | --- |

3.5.

Kromě toho existuje celá řada oblastí politik, které nejsou dostatečně využívány. Klíčovým nástrojem integrace 28 členských států je vnitřní trh
   (6). Měl by být dále integrován s cílem podpořit růst, konkurenceschopnost, zaměstnanost a přínosy pro všechny občany a regiony EU. Za tímto účelem je zapotřebí především zásadních iniciativ EU na trzích výrobků, v energetice, dopravě, ve službách, na trzích práce a v oblasti zadávání veřejných zakázek, duševního vlastnictví a digitálního hospodářství. Kromě toho by vnitrostátní reformy měly být transparentnější v daňové oblasti, měly by řešit nekalou daňovou soutěž a být doplněny o širokou škálu opatření v oblasti politiky EU (7).

vnitřní trh

6

7

| 3.6. | Energetická unie a jednotný digitální trh by měla být dvě hlavní odvětvová uskupení, která by podléhala posíleným evropským politikám. Jednotný digitální trh je předmětem konkrétního připravovaného stanoviska EHSV, a proto mu v rámci tohoto stanoviska nebude věnována pozornost. |
| --- | --- |

3.6.

Energetická unie a jednotný digitální trh by měla být dvě hlavní odvětvová uskupení, která by podléhala posíleným evropským politikám. Jednotný digitální trh je předmětem konkrétního připravovaného stanoviska EHSV, a proto mu v rámci tohoto stanoviska nebude věnována pozornost.

Energetická unie

jednotný digitální trh

| 3.7. | Za účelem překonání vnější hrozby spojené se zabezpečením dodávek energie by EU mohla použít stávající ustanovení článku 194 SFEU a vykročit tak směrem k energetické unii. EHSV soustavně obhajuje „větší zapojení Evropy“ v oblasti energetické politiky a vyzývá k tomu, aby se solidarita stala hybnou silou rozvoje evropské energetické politiky. Ustanovení článku 194 by umožnilo zavedení účinného a transparentního systému správy a řízení energetické unie, díky kterému by energetická politika EU byla efektivnější, snížily by se náklady, přineslo by to prospěch občanům a současně by se zlepšilo postavení EU ve vztahu k jejím mezinárodním partnerům. Nedílnou součástí tohoto procesu je podpora obnovitelných zdrojů energie a energetické transformace v podnicích. |
| --- | --- |

3.7.

Za účelem překonání vnější hrozby spojené se zabezpečením dodávek energie by EU mohla použít stávající ustanovení článku 194 SFEU a vykročit tak směrem k energetické unii. EHSV soustavně obhajuje „větší zapojení Evropy“ v oblasti energetické politiky a vyzývá k tomu, aby se solidarita stala hybnou silou rozvoje evropské energetické politiky. Ustanovení článku 194 by umožnilo zavedení účinného a transparentního systému správy a řízení energetické unie, díky kterému by energetická politika EU byla efektivnější, snížily by se náklady, přineslo by to prospěch občanům a současně by se zlepšilo postavení EU ve vztahu k jejím mezinárodním partnerům. Nedílnou součástí tohoto procesu je podpora obnovitelných zdrojů energie a energetické transformace v podnicích.

| 3.8. | Kromě toho by skutečného pokroku k dosažení růstu podporujícího začlenění, konkurenceschopnosti, zaměstnanosti a výhod pro všechny občany a regiony EU mohlo být dosaženo prostřednictvím nadcházejícího přezkumu strategie Evropa 2020 v polovině období. To si vyžádá reformy zaměřené na investice EU s cílem posílit konkurenceschopnost v oblasti inovací, zaměstnanost, účinné využívání zdrojů, udržitelnou reindustrializaci, větší počet důstojných pracovních míst, sociální a regionální soudržnost, začlenění a dobře fungující vnitřní trh. EHSV zdůrazňuje, že EU nepotřebuje zcela novou strategii, ale mnohem efektivnější využívání strategie Evropa 2020 (8), včetně stále účinnějšího, vyváženějšího a demokratičtějšího koncipování evropského semestru. |
| --- | --- |

3.8.

Kromě toho by skutečného pokroku k dosažení růstu podporujícího začlenění, konkurenceschopnosti, zaměstnanosti a výhod pro všechny občany a regiony EU mohlo být dosaženo prostřednictvím nadcházejícího přezkumu strategie Evropa 2020 v polovině období. To si vyžádá reformy zaměřené na investice EU s cílem posílit konkurenceschopnost v oblasti inovací, zaměstnanost, účinné využívání zdrojů, udržitelnou reindustrializaci, větší počet důstojných pracovních míst, sociální a regionální soudržnost, začlenění a dobře fungující vnitřní trh. EHSV zdůrazňuje, že EU nepotřebuje zcela novou strategii, ale mnohem efektivnější využívání strategie Evropa 2020 (8), včetně stále účinnějšího, vyváženějšího a demokratičtějšího koncipování evropského semestru.

strategie Evropa 2020

8

| 3.9. | Příspěvku k dosažení úspor z rozsahu a k realizaci politických cílů EU by mohlo být dosaženo prostřednictvím reformy systému vlastních zdrojů EU, a to zjednodušením stávajícího systému příspěvků a plateb pro členské státy, představením nového systému vlastních zdrojů a reformou systému oprav. Změna vlastních zdrojů by znamenala, že by byl poprvé řádně a plně proveden původní článek 201 Římské smlouvy, nyní článek 311 SFEU. Pro EHSV je podstatné, aby systém vlastních zdrojů splňoval řadu kritérií. Měla by k nim patřit spravedlnost, účinnost, stabilita, transparentnost, jednoduchost, odpovědnost, rozpočtová kázeň, zaměření se na evropskou přidanou hodnotu, subsidiarita a fiskální svrchovanost. Aby bylo těchto cílů dosaženo, navrhuje se využít příležitosti příští revize rozpočtu EU v polovině období za účelem přijetí příslušných návrhů Montiho skupiny na vysoké úrovni. Hlavním cílem musí být posílení autonomie rozpočtu EU, aby mohl mít aktivační účinek a aby více doplňoval vnitrostátní rozpočty. To přímo přispěje k dosažení úspor z rozsahu a realizaci politických cílů EU (9). |
| --- | --- |

3.9.

Příspěvku k dosažení úspor z rozsahu a k realizaci politických cílů EU by mohlo být dosaženo prostřednictvím reformy systému vlastních zdrojů EU, a to zjednodušením stávajícího systému příspěvků a plateb pro členské státy, představením nového systému vlastních zdrojů a reformou systému oprav. Změna vlastních zdrojů by znamenala, že by byl poprvé řádně a plně proveden původní článek 201 Římské smlouvy, nyní článek 311 SFEU. Pro EHSV je podstatné, aby systém vlastních zdrojů splňoval řadu kritérií. Měla by k nim patřit spravedlnost, účinnost, stabilita, transparentnost, jednoduchost, odpovědnost, rozpočtová kázeň, zaměření se na evropskou přidanou hodnotu, subsidiarita a fiskální svrchovanost. Aby bylo těchto cílů dosaženo, navrhuje se využít příležitosti příští revize rozpočtu EU v polovině období za účelem přijetí příslušných návrhů Montiho skupiny na vysoké úrovni. Hlavním cílem musí být posílení autonomie rozpočtu EU, aby mohl mít aktivační účinek a aby více doplňoval vnitrostátní rozpočty. To přímo přispěje k dosažení úspor z rozsahu a realizaci politických cílů EU (9).

vlastních zdrojů

9

| 3.10. | EU také potřebuje reformy, které by na evropské úrovni posílily pocit společného občanství. Tohoto pocitu však nebude dosaženo, pokud nebudou občané zapojeni do rozhodování na evropské úrovni. To předpokládá vytvoření pocitu účasti na společném postupu ve společných záležitostech ve všech členských státech v celé Evropě. Jednou z variant, jak toho dosáhnout, může být poskytnout občanům možnost volit poslance Evropského parlamentu z nadnárodních seznamů, tj. z několika členských států, ale z evropských politických stran, namísto hlasování pouze pro strany v jednotlivých členských státech. Změna článku 223 SFEU si však může vyžádat změnu Smlouvy. |
| --- | --- |

3.10.

EU také potřebuje reformy, které by na evropské úrovni posílily pocit společného občanství. Tohoto pocitu však nebude dosaženo, pokud nebudou občané zapojeni do rozhodování na evropské úrovni. To předpokládá vytvoření pocitu účasti na společném postupu ve společných záležitostech ve všech členských státech v celé Evropě. Jednou z variant, jak toho dosáhnout, může být poskytnout občanům možnost volit poslance Evropského parlamentu z nadnárodních seznamů, tj. z několika členských států, ale z evropských politických stran, namísto hlasování pouze pro strany v jednotlivých členských státech. Změna článku 223 SFEU si však může vyžádat změnu Smlouvy.

společného občanství

| 3.11. | V této souvislosti EHSV vyzdvihl nutnost účinného provádění Listiny základních práv Evropské unie, a to prostřednictvím nových, cílených iniciativ (10). Výbor zdůrazňuje, že je třeba zajistit rovné podmínky pro všechny, se zvláštním zaměřením na zranitelné skupiny. Podtrhuje, že na úrovni EU se povinnosti vyplývající z listiny vztahují na všechny orgány, agentury a instituce. EHSV naléhavě vyzývá členské státy, aby na všech úrovních správy a ve všech oblastech politik a všech legislativních oblastech vybudovaly kulturu ochrany a podpory základních práv. Kromě toho by se měl prozkoumat a identifikovat konkrétní dopad, pokud jde o základní práva, během procesu provádění do vnitrostátního práva. EHSV důrazně vyzývá Komisi, aby účinně plnila svou roli strážkyně Smluv a využívala řízení o nesplnění povinnosti, aniž by zohledňovala politické zájmy. Kromě toho EHSV vyzval všechny orgány, agentury a instituce EU a členské státy, jichž se uzákonění základních práv týká, aby tato práva prosazovaly se zapojením občanské společnosti. Veškeré předpisy týkající se správy ekonomických záležitostí a fungování vnitřního trhu musí zohledňovat ustanovení Listiny základních práv EU prostřednictvím zvláštního posouzení (11). |
| --- | --- |

3.11.

V této souvislosti EHSV vyzdvihl nutnost účinného provádění Listiny základních práv Evropské unie, a to prostřednictvím nových, cílených iniciativ (10). Výbor zdůrazňuje, že je třeba zajistit rovné podmínky pro všechny, se zvláštním zaměřením na zranitelné skupiny. Podtrhuje, že na úrovni EU se povinnosti vyplývající z listiny vztahují na všechny orgány, agentury a instituce. EHSV naléhavě vyzývá členské státy, aby na všech úrovních správy a ve všech oblastech politik a všech legislativních oblastech vybudovaly kulturu ochrany a podpory základních práv. Kromě toho by se měl prozkoumat a identifikovat konkrétní dopad, pokud jde o základní práva, během procesu provádění do vnitrostátního práva. EHSV důrazně vyzývá Komisi, aby účinně plnila svou roli strážkyně Smluv a využívala řízení o nesplnění povinnosti, aniž by zohledňovala politické zájmy. Kromě toho EHSV vyzval všechny orgány, agentury a instituce EU a členské státy, jichž se uzákonění základních práv týká, aby tato práva prosazovaly se zapojením občanské společnosti. Veškeré předpisy týkající se správy ekonomických záležitostí a fungování vnitřního trhu musí zohledňovat ustanovení Listiny základních práv EU prostřednictvím zvláštního posouzení (11).

Listiny základních práv Evropské unie

10

11

| 3.12. | V posledních deseti letech čelila EU, dnes složená z 28 členských států, takovým klíčovým výzvám a sociálně kontroverzním problémům, se kterými se žádný jednotlivý členský stát nemůže efektivně vypořádat sám. Pozitivních výsledků lze dosáhnout pouze prostřednictvím koordinovaných politik a společných opatření na evropské úrovni. To platí zejména v případě migrační a azylové politiky a společné zahraniční a bezpečnostní politiky (SZBP). V obou těchto oblastech politik poskytují stávající Smlouvy EU široký manévrovací prostor a mnoho ustanovení nebylo využito z důvodu chybějící společné a shodné politické vůle (12). V této souvislosti by měly být více využity články 21 až 46 SEU a články 76 až 81 SFEU. |
| --- | --- |

3.12.

V posledních deseti letech čelila EU, dnes složená z 28 členských států, takovým klíčovým výzvám a sociálně kontroverzním problémům, se kterými se žádný jednotlivý členský stát nemůže efektivně vypořádat sám. Pozitivních výsledků lze dosáhnout pouze prostřednictvím koordinovaných politik a společných opatření na evropské úrovni. To platí zejména v případě migrační a azylové politiky a společné zahraniční a bezpečnostní politiky (SZBP). V obou těchto oblastech politik poskytují stávající Smlouvy EU široký manévrovací prostor a mnoho ustanovení nebylo využito z důvodu chybějící společné a shodné politické vůle (12). V této souvislosti by měly být více využity články 21 až 46 SEU a články 76 až 81 SFEU.

migrační a azylové politiky a společné zahraniční a bezpečnostní politiky (SZBP)

12

| 3.13. | Abychom se posunuli kupředu, je nutné propojit ambice, pragmatičnost a inovace. EHSV je toho názoru, že nyní nastal vhodný okamžik využít výzev v EU a směřovat k nové fázi rozvoje EU. Je to příležitost promyslet nový pakt mezi členskými státy a mezi EU a jejími občany, v zájmu Evropy, která posílí spolupráci, konkurenceschopnost a růst, integraci a solidaritu. |
| --- | --- |

3.13.

Abychom se posunuli kupředu, je nutné propojit ambice, pragmatičnost a inovace. EHSV je toho názoru, že nyní nastal vhodný okamžik využít výzev v EU a směřovat k nové fázi rozvoje EU. Je to příležitost promyslet nový pakt mezi členskými státy a mezi EU a jejími občany, v zájmu Evropy, která posílí spolupráci, konkurenceschopnost a růst, integraci a solidaritu.

| 3.14. | Málo využívaným nástrojem je nepochybně posílená spolupráce (vymezená v článku 20 SEU). Tento postup byl poprvé použit v oblasti rozvodu a rozluky a následně k vytvoření jednotné patentové ochrany v EU a rovněž u návrhu zavedení daně z finančních transakcí. Zadruhé může být použito překlenovací ustanovení (tzn. čl. 48 odst. 7 SEU). Nicméně tyto revize vyžadují jednomyslnost mezi vládami členských států v Evropské radě nebo Radě, což může být obtížné realizovat. Oba tyto nástroje by v zásadě mohly zjednodušit a urychlit rozhodování na evropské úrovni. |
| --- | --- |

3.14.

Málo využívaným nástrojem je nepochybně posílená spolupráce (vymezená v článku 20 SEU). Tento postup byl poprvé použit v oblasti rozvodu a rozluky a následně k vytvoření jednotné patentové ochrany v EU a rovněž u návrhu zavedení daně z finančních transakcí. Zadruhé může být použito překlenovací ustanovení (tzn. čl. 48 odst. 7 SEU). Nicméně tyto revize vyžadují jednomyslnost mezi vládami členských států v Evropské radě nebo Radě, což může být obtížné realizovat. Oba tyto nástroje by v zásadě mohly zjednodušit a urychlit rozhodování na evropské úrovni.

| 3.15. | Proto je velmi důležité vycházet ze závěrů Evropské rady, která na svém zasedání ve dnech 26. a 27. června 2014 potvrdila, že: „koncepce stále úžeji propojené unie umožňuje různým zemím různé způsoby integrace: země, jež si přejí integraci prohlubovat, mají možnost se tímto směrem ubírat, přičemž je respektováno přání zemí, jež integraci dále prohlubovat nezamýšlejí“
   (13). Toto prohlášení poskytuje základ pro diferencovanou Evropskou unii, na níž se, v případě potřeby v různém rozsahu, podílí všech 28 členských států, což usnadní posílenou spolupráci ve strategických oblastech, ale ponechává otevřené dveře k plnému zapojení všem členským státům. |
| --- | --- |

3.15.

Proto je velmi důležité vycházet ze závěrů Evropské rady, která na svém zasedání ve dnech 26. a 27. června 2014 potvrdila, že: „koncepce stále úžeji propojené unie umožňuje různým zemím různé způsoby integrace: země, jež si přejí integraci prohlubovat, mají možnost se tímto směrem ubírat, přičemž je respektováno přání zemí, jež integraci dále prohlubovat nezamýšlejí“
   (13). Toto prohlášení poskytuje základ pro diferencovanou Evropskou unii, na níž se, v případě potřeby v různém rozsahu, podílí všech 28 členských států, což usnadní posílenou spolupráci ve strategických oblastech, ale ponechává otevřené dveře k plnému zapojení všem členským státům.

„koncepce stále úžeji propojené unie umožňuje různým zemím různé způsoby integrace: země, jež si přejí integraci prohlubovat, mají možnost se tímto směrem ubírat, přičemž je respektováno přání zemí, jež integraci dále prohlubovat nezamýšlejí“

13

| 3.16. | EHSV je navíc přesvědčen, že makroregionální strategie jsou z hlediska budoucnosti Unie čím dál důležitější. Jejich posílení a rozšíření by mohlo pomoci vytvořit evropskou zprostředkující úroveň, která by byla schopna EU přinést soudržnost, a dosáhnout systematického zapojení organizované občanské společnosti, včetně hospodářských a sociálních partnerů. |
| --- | --- |

3.16.

EHSV je navíc přesvědčen, že makroregionální strategie jsou z hlediska budoucnosti Unie čím dál důležitější. Jejich posílení a rozšíření by mohlo pomoci vytvořit evropskou zprostředkující úroveň, která by byla schopna EU přinést soudržnost, a dosáhnout systematického zapojení organizované občanské společnosti, včetně hospodářských a sociálních partnerů.

4.   Posílení eurozóny a dokončení HMU

Posílení eurozóny a dokončení HMU

| 4.1. | Stěžejními body krizové strategie EU bylo v průběhu několika posledních let zlepšení selhávající struktury HMU a posílení správy ekonomických záležitostí. Naléhavá opatření s cílem udržet HMU nad vodou vedla ke značnému vývoji, který však byl výsledkem procesu rozhodování na mezivládní úrovni. Nyní je důležité zajistit, aby se tato mezivládní řešení nestala vedle smluv EU dalším trvalým právním rámcem. |
| --- | --- |

4.1.

Stěžejními body krizové strategie EU bylo v průběhu několika posledních let zlepšení selhávající struktury HMU a posílení správy ekonomických záležitostí. Naléhavá opatření s cílem udržet HMU nad vodou vedla ke značnému vývoji, který však byl výsledkem procesu rozhodování na mezivládní úrovni. Nyní je důležité zajistit, aby se tato mezivládní řešení nestala vedle smluv EU dalším trvalým právním rámcem.

| 4.2. | V této souvislosti je nezbytné rychle přejít od současného systému, který vychází z pravidel k zajištění rozpočtové kázně, k postupu většího sbližování mezi zeměmi eurozóny. |
| --- | --- |

4.2.

V této souvislosti je nezbytné rychle přejít od současného systému, který vychází z pravidel k zajištění rozpočtové kázně, k postupu většího sbližování mezi zeměmi eurozóny.

| 4.3. | Vzhledem k tomu, že je euro měnou EU, je především třeba, aby členské státy, které jsou členy eurozóny, urychlily a prohloubily integraci dokončením HMU, což je proces, který musí zůstat otevřený všem členským státům EU. Toho by mohlo být dosaženo spolehlivou správou věcí veřejných a posílením institucionálního rámce eurozóny, jenž bude založen na:






  — | měnovém a finančním pilíři, který již z velké části existuje a jenž by měl zahrnovat provedení úplné bankovní unie pod vedením EU s cílem vytvořit celoevropský kapitálový trh a zároveň chránit daňové poplatníky před nepřiměřeným podstupováním rizik a neřízenými úpadky, |
| --- | --- | --- |

4.3.

Vzhledem k tomu, že je euro měnou EU, je především třeba, aby členské státy, které jsou členy eurozóny, urychlily a prohloubily integraci dokončením HMU, což je proces, který musí zůstat otevřený všem členským státům EU. Toho by mohlo být dosaženo spolehlivou správou věcí veřejných a posílením institucionálního rámce eurozóny, jenž bude založen na:

proces, který musí zůstat otevřený všem členským státům EU

—

měnovém a finančním pilíři, který již z velké části existuje a jenž by měl zahrnovat provedení úplné bankovní unie pod vedením EU s cílem vytvořit celoevropský kapitálový trh a zároveň chránit daňové poplatníky před nepřiměřeným podstupováním rizik a neřízenými úpadky,

měnovém a finančním pilíři

| — | ekonomickém pilíři, jehož cílem bude posílit rozhodovací proces v hospodářské politice, a tedy i růst, zaměstnanost, konkurenceschopnost, konvergenci a solidaritu v Evropě, |
| --- | --- |

—

ekonomickém pilíři, jehož cílem bude posílit rozhodovací proces v hospodářské politice, a tedy i růst, zaměstnanost, konkurenceschopnost, konvergenci a solidaritu v Evropě,

ekonomickém pilíři

| — | sociálním pilíři, který nelze oddělit od ekonomického pokroku a ekonomické efektivnosti, aby se zajistilo úplné provádění evropských Smluv s ohledem na článek 3 SEU a aby se zlepšila sociální a územní soudržnost, |
| --- | --- |

—

sociálním pilíři, který nelze oddělit od ekonomického pokroku a ekonomické efektivnosti, aby se zajistilo úplné provádění evropských Smluv s ohledem na článek 3 SEU a aby se zlepšila sociální a územní soudržnost,

sociálním pilíři

| — | politickém pilíři, včetně větší odpovědnosti a demokratické legitimity s cílem zvýšit věrohodnost a důvěru. |
| --- | --- |

—

politickém pilíři, včetně větší odpovědnosti a demokratické legitimity s cílem zvýšit věrohodnost a důvěru.

politickém pilíři

| 4.4. | Kromě toho by měly být podniknuty kroky směrem k zavedení rozpočtu pro eurozónu, který by přispíval ke zmírnění šoků, jež mohou nastat v budoucnu, přičemž se tato potenciální fiskální kapacita navrhuje jako podmíněná pomoc v rámci úsilí o reformy. Jak je uvedeno ve stanovisku EHSV z vlastní iniciativy k tématu Dokončit HMU (14), rozpočet eurozóny by mohl být financován prostřednictvím daně z finančních transakcí pro celou eurozónu, uhlíkové daně, dočasného poplatku nebo prostřednictvím emise společných dluhopisů. Každá z těchto možností však stále vyžaduje dohodu. |
| --- | --- |

4.4.

Kromě toho by měly být podniknuty kroky směrem k zavedení rozpočtu pro eurozónu, který by přispíval ke zmírnění šoků, jež mohou nastat v budoucnu, přičemž se tato potenciální fiskální kapacita navrhuje jako podmíněná pomoc v rámci úsilí o reformy. Jak je uvedeno ve stanovisku EHSV z vlastní iniciativy k tématu Dokončit HMU (14), rozpočet eurozóny by mohl být financován prostřednictvím daně z finančních transakcí pro celou eurozónu, uhlíkové daně, dočasného poplatku nebo prostřednictvím emise společných dluhopisů. Každá z těchto možností však stále vyžaduje dohodu.

14

| 4.5. | Pokrok v oblasti evropské správy ekonomických záležitostí bude možné uskutečnit posílením sociálního rozměru EU. Mělo by se přitom vycházet z vyváženějšího používání článku 3 SEU, který stanoví, že EU musí nalézt rovnováhu mezi hospodářskou účinností a sociální a územní soudržností. Kromě toho články 151 a 153 SFEU uvádějí jako cíl podporu harmonizace systémů sociálního zabezpečení členských států, což je otázka, kterou se EHSV zabýval v roce 2013 (15). |
| --- | --- |

4.5.

Pokrok v oblasti evropské správy ekonomických záležitostí bude možné uskutečnit posílením sociálního rozměru EU. Mělo by se přitom vycházet z vyváženějšího používání článku 3 SEU, který stanoví, že EU musí nalézt rovnováhu mezi hospodářskou účinností a sociální a územní soudržností. Kromě toho články 151 a 153 SFEU uvádějí jako cíl podporu harmonizace systémů sociálního zabezpečení členských států, což je otázka, kterou se EHSV zabýval v roce 2013 (15).

15

| 4.6. | Zároveň musíme posílit demokratickou legitimitu EU, aby se posílil její politický rámec, a zejména úlohu Evropského parlamentu. V této souvislosti lze přijmout konkrétní opatření v rámci stávající Smlouvy a právních předpisů. Ve střednědobém až dlouhodobém výhledu by případná revize Smlouvy měla přinést institucionální ustanovení, která by byla v souladu s nezbytnými požadavky na skutečnou politickou unii. EHSV již schválil velmi podrobný plán realizace politického pilíře HMU, jenž nastiňuje širokou škálu možných opatření (16). |
| --- | --- |

4.6.

Zároveň musíme posílit demokratickou legitimitu EU, aby se posílil její politický rámec, a zejména úlohu Evropského parlamentu. V této souvislosti lze přijmout konkrétní opatření v rámci stávající Smlouvy a právních předpisů. Ve střednědobém až dlouhodobém výhledu by případná revize Smlouvy měla přinést institucionální ustanovení, která by byla v souladu s nezbytnými požadavky na skutečnou politickou unii. EHSV již schválil velmi podrobný plán realizace politického pilíře HMU, jenž nastiňuje širokou škálu možných opatření (16).

16

| 4.7. | EHSV bere na vědomí zprávu pěti předsedů Evropské radě ze dne 22. června 2015Dokončení evropské hospodářské a měnové unie a očekává, že bude sloužit jako základ pro rozhodnější opatření, jak je uvedeno výše (17). |
| --- | --- |

4.7.

EHSV bere na vědomí zprávu pěti předsedů Evropské radě ze dne 22. června 2015Dokončení evropské hospodářské a měnové unie a očekává, že bude sloužit jako základ pro rozhodnější opatření, jak je uvedeno výše (17).

Dokončení evropské hospodářské a měnové unie

17

5.   Posílení účasti občanů, demokracie a odpovědnosti: cesta kupředu

Posílení účasti občanů, demokracie a odpovědnosti: cesta kupředu

| 5.1. | Ústředním tématem celé debaty o budoucnosti EU by měl být občan. Základními pojmy evropského občanství jsou demokracie a odpovědnost. Aby byly tyto zásady naplněny, musí klíčovou úlohu hrát Evropská komise jakožto strážkyně Smluv. Jakožto orgán, který má monopol na legislativní podněty, sehrává Komise rovněž ústřední úlohu spočívající se vyvažování různých sil a zájmů, jež tvoří EU. Zároveň s tímto vyvažováním musí být účinněji uplatňovány zásady subsidiarity a proporcionality, přičemž je třeba směřovat k demokratičtější a participativnější správě věcí veřejných v EU. |
| --- | --- |

5.1.

Ústředním tématem celé debaty o budoucnosti EU by měl být občan. Základními pojmy evropského občanství jsou demokracie a odpovědnost. Aby byly tyto zásady naplněny, musí klíčovou úlohu hrát Evropská komise jakožto strážkyně Smluv. Jakožto orgán, který má monopol na legislativní podněty, sehrává Komise rovněž ústřední úlohu spočívající se vyvažování různých sil a zájmů, jež tvoří EU. Zároveň s tímto vyvažováním musí být účinněji uplatňovány zásady subsidiarity a proporcionality, přičemž je třeba směřovat k demokratičtější a participativnější správě věcí veřejných v EU.

| 5.2. | Lisabonská smlouva vyžaduje výraznější úlohu Evropského parlamentu a proaktivní postoj členských států prostřednictvím posílené Rady. V budoucnu však bude třeba pravomoci Evropského parlamentu dále rozšířit, například posílením jeho role v rámci evropské správy ekonomických záležitostí a evropského semestru, a zavést vyváženější rozdělení odpovědnosti a interinstitucionální spolupráce mezi třemi orgány, což by zajistilo stabilnější metodu EU. V této souvislosti je zvláště zajímavé rozsáhlé využívání „trialogů“ pro přijímání aktů v prvním a druhém čtení v rámci řádného legislativního postupu (18). „Trialogy“ se ve velké míře staly normou, což je proti demokratickým zásadám transparentnosti a odpovědnosti a proti nezbytné rovnováze, kterou je třeba udržovat mezi třemi orgány v rámci řádného legislativního postupu. EHSV se proto přimlouvá za návrat k duchu, ne-li k liteře řádného legislativního postupu, přičemž by „trialogy“ měly zůstat výjimkou. |
| --- | --- |

5.2.

Lisabonská smlouva vyžaduje výraznější úlohu Evropského parlamentu a proaktivní postoj členských států prostřednictvím posílené Rady. V budoucnu však bude třeba pravomoci Evropského parlamentu dále rozšířit, například posílením jeho role v rámci evropské správy ekonomických záležitostí a evropského semestru, a zavést vyváženější rozdělení odpovědnosti a interinstitucionální spolupráce mezi třemi orgány, což by zajistilo stabilnější metodu EU. V této souvislosti je zvláště zajímavé rozsáhlé využívání „trialogů“ pro přijímání aktů v prvním a druhém čtení v rámci řádného legislativního postupu (18). „Trialogy“ se ve velké míře staly normou, což je proti demokratickým zásadám transparentnosti a odpovědnosti a proti nezbytné rovnováze, kterou je třeba udržovat mezi třemi orgány v rámci řádného legislativního postupu. EHSV se proto přimlouvá za návrat k duchu, ne-li k liteře řádného legislativního postupu, přičemž by „trialogy“ měly zůstat výjimkou.

18

| 5.3. | Kromě toho bude metoda EU také účinněji uplatňována prostřednictvím „horizontální“ subsidiarity. Tento výraz, stejně jako „vertikální“ subsidiarita, není ve Smlouvách výslovně vymezen. Nicméně uznává veřejnou úlohu soukromých aktérů, např. občanů a zastupitelských organizací občanské společnosti, a jejich zapojení do tvorby politik a postupů rozhodování prostřednictvím jejich specifické konzultační úlohy stejně jako autonomní legislativní úlohu sociálních partnerů v rámci evropského sociálního dialogu. |
| --- | --- |

5.3.

Kromě toho bude metoda EU také účinněji uplatňována prostřednictvím „horizontální“ subsidiarity. Tento výraz, stejně jako „vertikální“ subsidiarita, není ve Smlouvách výslovně vymezen. Nicméně uznává veřejnou úlohu soukromých aktérů, např. občanů a zastupitelských organizací občanské společnosti, a jejich zapojení do tvorby politik a postupů rozhodování prostřednictvím jejich specifické konzultační úlohy stejně jako autonomní legislativní úlohu sociálních partnerů v rámci evropského sociálního dialogu.

| 5.4. | Tato zásada „horizontální“ subsidiarity, někdy nazývaná také funkční subsidiaritou, je již nepřímo uznána ve Smlouvách v článcích 152, 154 a 155 SFEU o sociálním dialogu a úloze sociálních partnerů. |
| --- | --- |

5.4.

Tato zásada „horizontální“ subsidiarity, někdy nazývaná také funkční subsidiaritou, je již nepřímo uznána ve Smlouvách v článcích 152, 154 a 155 SFEU o sociálním dialogu a úloze sociálních partnerů.

| 5.5. | Rovněž článek 11 SEU zakotvuje zásadu participativní demokracie jako klíčový doplňující prvek k zastupitelské demokracii, jak je uvedeno v článcích 10 a 12 SEU (19), která je základem demokracie. Čl. 11 odst. 1 a 2 SEU (20), jak zdůraznil EHSV při mnoha příležitostech, otevírá významné vyhlídky pro rozvoj evropské demokracie tím, že pokládá základy pro dlouhodobé zakotvení strukturovaného občanského dialogu na evropské úrovni vedle politického dialogu mezi orgány EU a členskými státy. |
| --- | --- |

5.5.

Rovněž článek 11 SEU zakotvuje zásadu participativní demokracie jako klíčový doplňující prvek k zastupitelské demokracii, jak je uvedeno v článcích 10 a 12 SEU (19), která je základem demokracie. Čl. 11 odst. 1 a 2 SEU (20), jak zdůraznil EHSV při mnoha příležitostech, otevírá významné vyhlídky pro rozvoj evropské demokracie tím, že pokládá základy pro dlouhodobé zakotvení strukturovaného občanského dialogu na evropské úrovni vedle politického dialogu mezi orgány EU a členskými státy.

19

20

| 5.6. | Kromě toho musí být tato metoda EU doplněna o posílenou „vertikální“ subsidiaritu s posílenou úlohou vnitrostátních parlamentů při tvorbě politik EU a posílenou spoluprací mezi parlamenty členských států EU a Evropským parlamentem. |
| --- | --- |

5.6.

Kromě toho musí být tato metoda EU doplněna o posílenou „vertikální“ subsidiaritu s posílenou úlohou vnitrostátních parlamentů při tvorbě politik EU a posílenou spoluprací mezi parlamenty členských států EU a Evropským parlamentem.

| 5.7. | Je zásadní, že všeho výše uvedeného lze dosáhnout již v rámci stávajících Smluv. Zejména co se týče zapojení občanské společnosti, demokracie a odpovědnosti, by očividných výsledků mohlo být dosaženo dalším rozvojem evropských politik a zlepšováním postupů a provádění. Avšak jak již bylo uvedeno ve dvou stanoviscích EHSV (21)
   (22), pokud jde o účinné provádění ustanovení článku 11 a tedy i o uskutečňování konceptu participativní demokracie, došlo zde jen k omezenému pokroku. |
| --- | --- |

5.7.

Je zásadní, že všeho výše uvedeného lze dosáhnout již v rámci stávajících Smluv. Zejména co se týče zapojení občanské společnosti, demokracie a odpovědnosti, by očividných výsledků mohlo být dosaženo dalším rozvojem evropských politik a zlepšováním postupů a provádění. Avšak jak již bylo uvedeno ve dvou stanoviscích EHSV (21)
   (22), pokud jde o účinné provádění ustanovení článku 11 a tedy i o uskutečňování konceptu participativní demokracie, došlo zde jen k omezenému pokroku.

21

22

| 5.8. | To platí rovněž ve vztahu k evropské občanské iniciativě podle čl. 11 odst. 4. Evropská občanská iniciativa by měla být klíčovým nástrojem participativní demokracie a aktivního občanství, avšak ve své současné podobě je do značné míry neúčinná a je třeba podstatně revidovat způsoby jejího provádění. |
| --- | --- |

5.8.

To platí rovněž ve vztahu k evropské občanské iniciativě podle čl. 11 odst. 4. Evropská občanská iniciativa by měla být klíčovým nástrojem participativní demokracie a aktivního občanství, avšak ve své současné podobě je do značné míry neúčinná a je třeba podstatně revidovat způsoby jejího provádění.

| 5.9. | V budoucnu musí být posílena zásada „horizontální“ subsidiarity a rozšířena na více oblastí politik, a to prostřednictvím strukturovaného občanského dialogu, například v oblastech životního prostředí a ochrany spotřebitele. Tak by se posílila úloha zastupitelských organizací občanské společnosti v evropských procesech, protože by tyto organizace měly možnost plně přispívat do oblastí politik, které se jich týkají, a tak dodávaly obsah zásadě participativní demokracie. Aby bylo tohoto cíle dosaženo, musí EHSV, jakožto institucionální zástupce organizované občanské společnosti EU, hrát zásadní úlohu při realizaci plného potenciálu participativní demokracie a při rozvoji a posilování občanského dialogu, a to v partnerské spolupráci s orgány EU. |
| --- | --- |

5.9.

V budoucnu musí být posílena zásada „horizontální“ subsidiarity a rozšířena na více oblastí politik, a to prostřednictvím strukturovaného občanského dialogu, například v oblastech životního prostředí a ochrany spotřebitele. Tak by se posílila úloha zastupitelských organizací občanské společnosti v evropských procesech, protože by tyto organizace měly možnost plně přispívat do oblastí politik, které se jich týkají, a tak dodávaly obsah zásadě participativní demokracie. Aby bylo tohoto cíle dosaženo, musí EHSV, jakožto institucionální zástupce organizované občanské společnosti EU, hrát zásadní úlohu při realizaci plného potenciálu participativní demokracie a při rozvoji a posilování občanského dialogu, a to v partnerské spolupráci s orgány EU.

| 5.10. | Jako institucionální zástupce organizované občanské společnosti EU má trojí úlohu: i) usnadňovat a podporovat dialog mezi zastupitelskými organizacemi občanské společnosti a evropskými orgány, ii) zajišťovat trvalé zapojení organizované občanské společnosti do politických procesů v EU a iii) monitorovat provádění článku 11 SEU. |
| --- | --- |

5.10.

Jako institucionální zástupce organizované občanské společnosti EU má trojí úlohu: i) usnadňovat a podporovat dialog mezi zastupitelskými organizacemi občanské společnosti a evropskými orgány, ii) zajišťovat trvalé zapojení organizované občanské společnosti do politických procesů v EU a iii) monitorovat provádění článku 11 SEU.

| 5.11. | Z tohoto důvodu a také jako poradní instituce orgánů EU (23) má EHSV možnost působit jako i) hybná síla a koordinátor dialogu mezi organizacemi občanské společnosti a dialogu s těmito organizacemi a ii) hlavní prostředník mezi organizacemi občanské společnosti a rozhodovacími orgány EU a iii) jako efektivní spojka mezi národními úrovněmi a evropskou úrovní. V případě revize Smluv by EHSV požadoval, aby byla tato úloha výslovně uznána (24). |
| --- | --- |

5.11.

Z tohoto důvodu a také jako poradní instituce orgánů EU (23) má EHSV možnost působit jako i) hybná síla a koordinátor dialogu mezi organizacemi občanské společnosti a dialogu s těmito organizacemi a ii) hlavní prostředník mezi organizacemi občanské společnosti a rozhodovacími orgány EU a iii) jako efektivní spojka mezi národními úrovněmi a evropskou úrovní. V případě revize Smluv by EHSV požadoval, aby byla tato úloha výslovně uznána (24).

23

24

| 5.12. | Opětovné zahájení programu zlepšování právní úpravy je výrazem nového přání Komise klást silný důraz na svou práci v oblasti posuzování a zapojit do tohoto procesu další orgány, vnitrostátní úřady a širokou občanskou společnost. Zapojení EHSV jako poradní instituce do hodnocení politik je zásadní, protože vychází z jeho zákonné úlohy v rámci institucionální struktury EU: i) chránit výsledky, jichž EU dosáhla při naplňování potřeb evropských občanů, a ii) varovat před překážkami, jež stojí v cestě provádění politik a právních předpisů EU, nebo možnými nedostatky. |
| --- | --- |

5.12.

Opětovné zahájení programu zlepšování právní úpravy je výrazem nového přání Komise klást silný důraz na svou práci v oblasti posuzování a zapojit do tohoto procesu další orgány, vnitrostátní úřady a širokou občanskou společnost. Zapojení EHSV jako poradní instituce do hodnocení politik je zásadní, protože vychází z jeho zákonné úlohy v rámci institucionální struktury EU: i) chránit výsledky, jichž EU dosáhla při naplňování potřeb evropských občanů, a ii) varovat před překážkami, jež stojí v cestě provádění politik a právních předpisů EU, nebo možnými nedostatky.

| 5.13. | Jako součást úlohy, která byla EHSV přidělena v rámci čl. 13 odst. 4 SEU, uznává jak Protokol o spolupráci mezi Komisí a EHSV ze dne 22. února 2012, tak Dohoda o spolupráci mezi EHSV a Evropským parlamentem ze dne 5. února 2014, že EHSV může vnést do zlepšování právní úpravy podstatnou přidanou hodnotu tím, že bude v průběhu celého politického cyklu EU přicházet s podněty občanské společnosti (25). EHSV proto požaduje, aby byla jeho institucionální úloha při jakékoli budoucí revizi interinstitucionální dohody o zlepšení právní úpravy jednoznačně uznána (26). |
| --- | --- |

5.13.

Jako součást úlohy, která byla EHSV přidělena v rámci čl. 13 odst. 4 SEU, uznává jak Protokol o spolupráci mezi Komisí a EHSV ze dne 22. února 2012, tak Dohoda o spolupráci mezi EHSV a Evropským parlamentem ze dne 5. února 2014, že EHSV může vnést do zlepšování právní úpravy podstatnou přidanou hodnotu tím, že bude v průběhu celého politického cyklu EU přicházet s podněty občanské společnosti (25). EHSV proto požaduje, aby byla jeho institucionální úloha při jakékoli budoucí revizi interinstitucionální dohody o zlepšení právní úpravy jednoznačně uznána (26).

25

26

| 5.14. | S cílem účinně přispět k výše uvedenému by EHSV měl plně využít svého potenciálu a posílit svoji úlohu, provozní a pracovní postupy a operativní vazby na nejvýznamnější organizace a sítě evropské občanské společnosti. EHSV rovněž zvýší dopad své činnosti tím, že se v rámci své poradní funkce přidělené mu Smlouvami více zaměří na uskupení prioritních politik EU. |
| --- | --- |

5.14.

S cílem účinně přispět k výše uvedenému by EHSV měl plně využít svého potenciálu a posílit svoji úlohu, provozní a pracovní postupy a operativní vazby na nejvýznamnější organizace a sítě evropské občanské společnosti. EHSV rovněž zvýší dopad své činnosti tím, že se v rámci své poradní funkce přidělené mu Smlouvami více zaměří na uskupení prioritních politik EU.

| 5.15. | EHSV tak může významně přispět k rozvíjení potenciálu Lisabonské smlouvy v oblastech politik, jež se přímo dotýkají občanů, a k určování možných nedostatků, jež by vyžadovaly změny a úpravy politik, aby byly lépe naplňovány jejich potřeby. |
| --- | --- |

5.15.

EHSV tak může významně přispět k rozvíjení potenciálu Lisabonské smlouvy v oblastech politik, jež se přímo dotýkají občanů, a k určování možných nedostatků, jež by vyžadovaly změny a úpravy politik, aby byly lépe naplňovány jejich potřeby.

V Bruselu dne 16. září 2015.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  Organizovanou občanskou společnost lze definovat jako soubor všech organizačních struktur, jejichž členové mají cíle a odpovědnosti obecného zájmu a působí jako prostředníci mezi orgány veřejné správy a občany.

1

Viz stanoviska k tématům Úloha a příspěvek organizované občanské společnosti k budování Evropy ze dne 22. září 1999 (Úř. věst. C 329, 17.11.1999, s. 30) a Organizovaná občanská společnost a evropská správa – příspěvek Výboru k vypracování bílé knihy ze dne 25. dubna 2001 (Úř. věst. C 193, 10.7.2001, s. 117).

Úloha a příspěvek organizované občanské společnosti k budování Evropy

Organizovaná občanská společnost a evropská správa – příspěvek Výboru k vypracování bílé knihy

(2)  Viz čl. 300 odst. 4 SFEU.

2

(3)  Viz článek 1 SEU.

3

(4)  Viz čl. 5 odst. 1 SEU.

4

(5)  Projev Hermana Van Rompuye „Potřebujeme ‚Nový pakt pro Evropu?“, Brusel, 17. června 2015.

5

„Potřebujeme ‚Nový pakt pro Evropu?“

http://www.newpactforeurope.eu/documents/eventsdocs/speech.vanrompuy.17june2015.pdf

(6)  Hlavy I až IV SFEU.

6

(7)  Stanovisko k tématu Dokončení HMU – úloha daňové politiky ze dne 10. prosince 2014 (Úř. věst. C 230, 14.7.2015, s. 24).

7

(8)  Stanovisko k tématu Pokrok při provádění strategie Evropa 2020 a způsob, jak dosáhnout jejích cílů do roku 2020 ze dne 19. února 2015 (Úř. věst. C 251, 31.7.2015, s. 19).

8

Pokrok při provádění strategie Evropa 2020 a způsob, jak dosáhnout jejích cílů do roku 2020

(9)  Stanovisko k pozměněnému návrhu rozhodnutí Rady o systému vlastních zdrojů Evropské unie (COM(2011) 739 final – 2011/0183 (CNS)) a k pozměněnému návrhu nařízení Rady, kterým se stanoví prováděcí opatření pro systém vlastních zdrojů Evropské unie (COM(2011) 740 final – 2011/0184 (APP)) ze dne 29. března 2012 (Úř. věst. C 181, 21.6.2012, s. 45).

9

pozměněnému návrhu rozhodnutí Rady o systému vlastních zdrojů Evropské unie (COM(2011) 739 final – 2011/0183 (CNS))

pozměněnému návrhu nařízení Rady, kterým se stanoví prováděcí opatření pro systém vlastních zdrojů Evropské unie (COM(2011) 740 final – 2011/0184 (APP))

(10)  Stanovisko ke sdělení Komise Strategie účinného uplatňování Listiny základních práv Evropskou unií ze dne 21. září 2011 (Úř. věst. C 376, 22.12.2011, s. 74).

10

sdělení Komise Strategie účinného uplatňování Listiny základních práv Evropskou unií

(11)  V případě revize Smluv EHSV již navrhl začlenění protokolu o sociálním pokroku.

11

Viz stanovisko ke sdělení Komise – Akt o jednotném trhu II – Společně pro nový růst ze dne 17. ledna 2013 (Úř. věst. C 76, 14.3.2013, s. 24).

sdělení Komise – Akt o jednotném trhu II – Společně pro nový růst

(12)  Stanoviska k tématům Evropská politika v oblasti přistěhovalectví ze dne 11. září 2014 (Úř. věst. C 458, 19.12.2014, s. 7), Evropská přistěhovalecká politika a vztahy se třetími zeměmi ze dne 9. července 2014 (Úř. věst. C 451, 16.12.2014, s. 1) a Nová zahraniční a bezpečnostní politika EU a úloha občanské společnosti ze dne 27. října 2011 (Úř. věst. C 24, 28.1.2012, s. 56).

12

Evropská politika v oblasti přistěhovalectví

Evropská přistěhovalecká politika a vztahy se třetími zeměmi

Nová zahraniční a bezpečnostní politika EU a úloha občanské společnosti

(13)  Bod 27 závěrů.

13

(14)  Stanovisko EHSV k tématu Dokončit hospodářskou a měnovou unii – návrhy Evropského hospodářského a sociálního výboru pro příští evropské legislativní období ze dne 9. července 2014 (Úř. věst. C 451, 16.12.2014, s. 10).

14

Dokončit hospodářskou a měnovou unii – návrhy Evropského hospodářského a sociálního výboru pro příští evropské legislativní období

(15)  Stanoviska k tématu Za sociální rozměr evropské hospodářské a měnové unie ze dne 22. května 2013 (Úř. věst. C 271, 19.9.2013, s. 1) a ke sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě – Posílení sociálního rozměru hospodářské a měnové unie ze dne 17. října 2013 (Úř. věst. C 67, 6.3.2014, s. 122).

15

Za sociální rozměr evropské hospodářské a měnové unie

sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě – Posílení sociálního rozměru hospodářské a měnové unie

(16)  Stanovisko k tématu Dokončení HMU – politický pilíř ze dne 27. května 2015 (ECO/376) (Úř. věst. C 332, 8.10.2015, s. 8).

16

Dokončení HMU – politický pilíř

(17)  http://ec.europa.eu/priorities/economic-monetary-union/docs/5-presidents-report_cs.pdf

17

(18)  „Trialogy“ jsou stanoveny ve společném prohlášení Evropského parlamentu, Rady a Komise ze dne 13. června 2007o praktických opatřeních pro postup spolurozhodování (článek 251 Smlouvy o ES) (Úř. věst. C 145, 30.6.2007, s. 5).

18

o praktických opatřeních pro postup spolurozhodování (článek 251 Smlouvy o ES)

(19)  O úloze vnitrostátních parlamentů a Evropského parlamentu.

19

(20)  Ustanovení čl. 11 odst. 1 a 2 stanoví, že:

20

„Orgány dávají vhodnými způsoby občanům a reprezentativním sdružením možnost projevovat a veřejně si vyměňovat své názory na všechny oblasti činnosti Unie.“

„Orgány udržují otevřený, transparentní a pravidelný dialog s reprezentativními sdruženími a s občanskou společností.“

(21)  Stanovisko k tématu Zásady, postupy a opatření pro provádění čl. 11 odst. 1 a čl. 11 odst. 2 Lisabonské smlouvy ze dne 14. listopadu 2012 (Úř. věst. C 11, 15.1.2013, s. 8).

21

Zásady, postupy a opatření pro provádění čl. 11 odst. 1 a čl. 11 odst. 2 Lisabonské smlouvy

(22)  Stanovisko k tématu Hodnocení konzultací Evropské komise se zúčastněnými stranami ze dne 2. července 2015 (Úř. věst. C 383, 17.11.2015, s. 57).

22

Hodnocení konzultací Evropské komise se zúčastněnými stranami

(23)  Ustanovení čl. 13 odst. 4 SEU o institucionálním rámci stanoví, že
  „Evropskému parlamentu, Radě a Komisi jsou nápomocny Hospodářský a sociální výbor a Výbor regionů, které plní poradní funkce“
  .

23

„Evropskému parlamentu, Radě a Komisi jsou nápomocny Hospodářský a sociální výbor a Výbor regionů, které plní poradní funkce“

(24)  Tento návrh již Výbor Evropské radě učinil ve svém stanovisku v roce 2006, během období reflexe, jež následovalo po neúspěšné ratifikaci Ústavní smlouvy.

24

Viz stanovisko k tématu Příspěvek k zasedání Evropské rady ve dnech 15. a 16. června 2006 – Období pro úvahu ze dne 17. května 2006 (Úř. věst. C 195, 18.8.2006, s. 64).

Příspěvek k zasedání Evropské rady ve dnech 15. a 16. června 2006 – Období pro úvahu

(25)  Odstavec 18 Protokolu o spolupráci s Komisí uvádí, že „Výbor se podílí na procesu hodnocení provádění právních předpisů EU, zejména pokud jde o horizontální doložky podle článků 8 až 12 SFEU“.

25

„Výbor se podílí na procesu hodnocení provádění právních předpisů EU, zejména pokud jde o horizontální doložky podle článků 8 až 12 SFEU“

Kromě toho se v Dohodě o spolupráci s Evropským parlamentem uvádí, že EHSV má Evropskému parlamentu systematicky poskytovat „posuzování dopadu evropských právních předpisů“ spolu s „informacemi a relevantními materiály ze strany občanské společnosti o působení stávajících právních předpisů a programů financování v reálných podmínkách, jakož i o nedostatcích, jež je třeba zohlednit při přípravě a přezkumu právních předpisů a politik EU“.

„posuzování dopadu evropských právních předpisů“

„informacemi a relevantními materiály ze strany občanské společnosti o působení stávajících právních předpisů a programů financování v reálných podmínkách, jakož i o nedostatcích, jež je třeba zohlednit při přípravě a přezkumu právních předpisů a politik EU“.

(26)  Stanovisko k aktům v přenesené pravomoci ze dne 16. září 2015 (INT/768) (viz s. 145 v tomto čísle Úředního věstnku).

26

---

III Přípravné akty

EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ A SOCIÁLNÍ VÝBOR

510. plenární zasedání EHSV ve dnech 16. a 17. ZÁŘÍ 2015

| 15.1.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 13/192 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 13/192

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Zlepšování právní úpravy k dosažení lepších výsledků – agenda EU

(COM(2015) 215 final)

(2016/C 013/28)

| Zpravodaj: | Bernd DITTMANN |
| --- | --- |

Zpravodaj:

Bernd DITTMANN

Dne 1. června 2015 se Evropská komise, v souladu s článkem 304 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Zlepšování právní úpravy k dosažení lepších výsledků – agenda EU

(COM(2015) 215 final).

Podvýbor „Zlepšování právní úpravy“, který byl zřízen podle článku 19 jednacího řádu a pověřen přípravou práce, přijal návrh stanoviska jednomyslně dne 2. září 2015.

Na 510. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 16. a 17. září 2015 (jednání dne 16. září), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 174 hlasy pro, 3 hlasy byly proti a 9 členů se zdrželo hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1. | Zavedení lepších a inteligentních právních předpisů je společným úkolem všech evropských orgánů i členských států a jeho prvořadým cílem je zvýšit kvalitu evropského zákonodárství pro blaho občanů, podniků, spotřebitelů a zaměstnanců. Lepší právní úprava nemůže ovšem nahradit politická rozhodnutí. Zlepšování právních předpisů je proces postupného zdokonalování, takže ačkoli mnohého bylo již dosaženo, možnosti dalšího zlepšování jsou stále široké. |
| --- | --- |

1.1.

Zavedení lepších a inteligentních právních předpisů je společným úkolem všech evropských orgánů i členských států a jeho prvořadým cílem je zvýšit kvalitu evropského zákonodárství pro blaho občanů, podniků, spotřebitelů a zaměstnanců. Lepší právní úprava nemůže ovšem nahradit politická rozhodnutí. Zlepšování právních předpisů je proces postupného zdokonalování, takže ačkoli mnohého bylo již dosaženo, možnosti dalšího zlepšování jsou stále široké.

| 1.2. | EHSV se tématem lepší právní úpravy v celé její šíři dlouhodobě zabývá, jak názorně dokládá shrnutí nejvýznamnějších stanovisek Výboru k tomuto tématu (1). Cítí proto velkou odpovědnost za podporu a přijetí evropského práva a lepší právní úpravy v občanské společnosti. |
| --- | --- |

1.2.

EHSV se tématem lepší právní úpravy v celé její šíři dlouhodobě zabývá, jak názorně dokládá shrnutí nejvýznamnějších stanovisek Výboru k tomuto tématu (1). Cítí proto velkou odpovědnost za podporu a přijetí evropského práva a lepší právní úpravy v občanské společnosti.

| 1.3. | EHSV konstatuje, že není dostatečně zohledňována role a funkce, která mu je v souladu se Smlouvami EU a ujednáními o spolupráci s Evropskou komisí a Evropským parlamentem (EP) v souvislosti s agendou pro lepší právní úpravu svěřena. Žádá, aby byly poradní instituce EU přičleněny k interinstitucionální dohodě. |
| --- | --- |

1.3.

EHSV konstatuje, že není dostatečně zohledňována role a funkce, která mu je v souladu se Smlouvami EU a ujednáními o spolupráci s Evropskou komisí a Evropským parlamentem (EP) v souvislosti s agendou pro lepší právní úpravu svěřena. Žádá, aby byly poradní instituce EU přičleněny k interinstitucionální dohodě.

| 1.4. | EHSV podporuje co nejširší zapojení zúčastněných stran prostřednictvím konzultací v průběhu celého životního cyklu politických opatření a odkazuje na stanovisko EHSV k hodnocení pokynů ke konzultacím. Rád by zdůraznil, že za hlavní a zlepšení vyžadující aspekty zlepšování právní úpravy považuje volbu správné cílové skupiny a zohlednění reprezentativnosti zúčastněných subjektů. |
| --- | --- |

1.4.

EHSV podporuje co nejširší zapojení zúčastněných stran prostřednictvím konzultací v průběhu celého životního cyklu politických opatření a odkazuje na stanovisko EHSV k hodnocení pokynů ke konzultacím. Rád by zdůraznil, že za hlavní a zlepšení vyžadující aspekty zlepšování právní úpravy považuje volbu správné cílové skupiny a zohlednění reprezentativnosti zúčastněných subjektů.

| 1.5. | Při výběru odborníků pro regulační kontrolní výbor, platformu REFIT i pro všechny ostatní subjekty, při slyšeních, seminářích a v dalších situacích musí být podle názoru EHSV zajištěna co největší nezávislost, nestrannost a transparentnost. |
| --- | --- |

1.5.

Při výběru odborníků pro regulační kontrolní výbor, platformu REFIT i pro všechny ostatní subjekty, při slyšeních, seminářích a v dalších situacích musí být podle názoru EHSV zajištěna co největší nezávislost, nestrannost a transparentnost.

| 1.6. | EHSV žádá, aby byly do interinstitucionální dohody začleněny samoregulace a společná regulace, jež je nutné při řešení politických otázek zohledňovat za stejných podmínek jako regulační opatření. |
| --- | --- |

1.6.

EHSV žádá, aby byly do interinstitucionální dohody začleněny samoregulace a společná regulace, jež je nutné při řešení politických otázek zohledňovat za stejných podmínek jako regulační opatření.

| 1.7. | EHSV žádá, aby se neformální třístranná jednání omezila jen na mimořádné nouzové případy a aby převážná většina legislativy byla výsledkem normálního zákonodárného postupu. |
| --- | --- |

1.7.

EHSV žádá, aby se neformální třístranná jednání omezila jen na mimořádné nouzové případy a aby převážná většina legislativy byla výsledkem normálního zákonodárného postupu.

| 1.8. | EHSV naléhavě vyzývá Komisi, aby věnovala větší pozornost nedostatkům, k nimž dochází při provádění a uplatňování práva EU v členských státech, a žádá, aby se využívala nařízení místo směrnic. |
| --- | --- |

1.8.

EHSV naléhavě vyzývá Komisi, aby věnovala větší pozornost nedostatkům, k nimž dochází při provádění a uplatňování práva EU v členských státech, a žádá, aby se využívala nařízení místo směrnic.

2.   Agenda pro zlepšování právní úpravy – základní hodnocení

| 2.1. | EHSV je přesvědčen, že opatření a nástroje pro zlepšování právních předpisů by měly přispívat ke zvyšování kvality a zefektivňování evropských právních předpisů, vytvářejí jednoduché, srozumitelné a vzájemně soudržné právní úpravy, které přispívají k plnění cílů vytyčených ve Smlouvách EU, a zejména k upevňování a dotváření evropského vnitřního trhu, a představují přidanou hodnotu pro občany, podniky, spotřebitele i zaměstnance v celé Evropě. |
| --- | --- |

2.1.

EHSV je přesvědčen, že opatření a nástroje pro zlepšování právních předpisů by měly přispívat ke zvyšování kvality a zefektivňování evropských právních předpisů, vytvářejí jednoduché, srozumitelné a vzájemně soudržné právní úpravy, které přispívají k plnění cílů vytyčených ve Smlouvách EU, a zejména k upevňování a dotváření evropského vnitřního trhu, a představují přidanou hodnotu pro občany, podniky, spotřebitele i zaměstnance v celé Evropě.

| 2.2. | Evropa tvoří jeden společný prostor práva, v němž musí být zaručen dobře koncipovaný, spolehlivý a proveditelný právní rámec. Koncepce lepší právní úpravy, která se zaměřuje jak na opatření přijímaná ex ante na úrovni EU, tak na následné provádění a uplatňování práva EU v členských státech a která stanovuje opatření pro zlepšování právních předpisů zahrnující celý životní cyklus (2) právního aktu, se tak stává cenným přínosem pro evropskou integraci i pro občany, který nespočívá jen v zavádění nových technokratických postupů a nástrojů, ale i v zapojení všech evropských orgánů a členských států do vytváření kultury usilující o co nejlepší právní úpravu. |
| --- | --- |

2.2.

Evropa tvoří jeden společný prostor práva, v němž musí být zaručen dobře koncipovaný, spolehlivý a proveditelný právní rámec. Koncepce lepší právní úpravy, která se zaměřuje jak na opatření přijímaná ex ante na úrovni EU, tak na následné provádění a uplatňování práva EU v členských státech a která stanovuje opatření pro zlepšování právních předpisů zahrnující celý životní cyklus (2) právního aktu, se tak stává cenným přínosem pro evropskou integraci i pro občany, který nespočívá jen v zavádění nových technokratických postupů a nástrojů, ale i v zapojení všech evropských orgánů a členských států do vytváření kultury usilující o co nejlepší právní úpravu.

| 2.3. | Komise prezentuje své sdělení a s ním související dokumenty jako nový začátek. Návrhy lze bezesporu označit za ctižádostivé. Výbor by nicméně rád poznamenal, že lepší právní úprava není žádné nové téma. Je to naopak téma, o němž se diskutuje a na němž se pracuje již řadu let. Dosažená zlepšení tak přispěla k tomu, že právo EU je v zásadě kvalitnější, z čehož mají prospěch občané, podniky, spotřebitelé i zaměstnanci v celé Evropě. EHSV je toho názoru, že ve srovnání s vnitrostátními zákonodárnými orgány či v mezinárodním měřítku fungují mechanismy a postupy zavedené na úrovni EU natolik dobře, aby mohly zajistit vysokou kvalitu legislativy (3). Tato zpráva nicméně ukazuje, že stále ještě existují možnosti dalšího zlepšování. EHSV ovšem uznává, že díky zlepšování právních předpisů toho bylo již mnoho vykonáno a také dosaženo. |
| --- | --- |

2.3.

Komise prezentuje své sdělení a s ním související dokumenty jako nový začátek. Návrhy lze bezesporu označit za ctižádostivé. Výbor by nicméně rád poznamenal, že lepší právní úprava není žádné nové téma. Je to naopak téma, o němž se diskutuje a na němž se pracuje již řadu let. Dosažená zlepšení tak přispěla k tomu, že právo EU je v zásadě kvalitnější, z čehož mají prospěch občané, podniky, spotřebitelé i zaměstnanci v celé Evropě. EHSV je toho názoru, že ve srovnání s vnitrostátními zákonodárnými orgány či v mezinárodním měřítku fungují mechanismy a postupy zavedené na úrovni EU natolik dobře, aby mohly zajistit vysokou kvalitu legislativy (3). Tato zpráva nicméně ukazuje, že stále ještě existují možnosti dalšího zlepšování. EHSV ovšem uznává, že díky zlepšování právních předpisů toho bylo již mnoho vykonáno a také dosaženo.

| 2.4. | V souvislosti s narůstající kritikou koncepce zlepšování právní úpravy EHSV zdůrazňuje, že otázkou není podle jeho názoru to, zda na úrovni EU regulovat „více“ nebo „méně“, nebo jestli určité politické oblasti deregulovat či je v zájmu jiných priorit upozadit, a zpochybnit tak hodnoty, které EU považuje za důležité: sociální ochranu, ochranu životního prostředí a základní práva (4). Lepší právní úprava je v první řadě určitý prostředek, který by měl umožnit skutečně efektivní uskutečňování politických cílů na základě průkazných faktů, se zřetelem k výše uvedeným hodnotám, bez omezování environmentálních či spotřebitelských práv či sociálního standardu a bez zřizování orgánů, které by vedlo ke kompetenčním změnám v institucionální struktuře. Lepší právní úprava nemůže a nesmí nahradit politické rozhodování. |
| --- | --- |

2.4.

V souvislosti s narůstající kritikou koncepce zlepšování právní úpravy EHSV zdůrazňuje, že otázkou není podle jeho názoru to, zda na úrovni EU regulovat „více“ nebo „méně“, nebo jestli určité politické oblasti deregulovat či je v zájmu jiných priorit upozadit, a zpochybnit tak hodnoty, které EU považuje za důležité: sociální ochranu, ochranu životního prostředí a základní práva (4). Lepší právní úprava je v první řadě určitý prostředek, který by měl umožnit skutečně efektivní uskutečňování politických cílů na základě průkazných faktů, se zřetelem k výše uvedeným hodnotám, bez omezování environmentálních či spotřebitelských práv či sociálního standardu a bez zřizování orgánů, které by vedlo ke kompetenčním změnám v institucionální struktuře. Lepší právní úprava nemůže a nesmí nahradit politické rozhodování.

| 2.5. | EHSV se aktivně podílí na činnosti v oblasti demokratického způsobu vytváření právních předpisů EU a jejich provádění. EHSV se tématem zlepšování právních předpisů již několik let obsáhle zabývá a vypracoval řadu stanovisek, která obsahují konkrétní doporučení k dalšímu rozvíjení této koncepce. Seznam těchto doporučení je k dispozici (5) a má sloužit jako podnět a soubor myšlenek a námětů k dalšímu zlepšování agendy pro lepší právní úpravu. Je dokladem toho, že EHSV má za podporu a přijetí cílů lepší právní úpravy v občanské společnosti zvláštní odpovědnost. Výbor je i nyní připraven přispět k transparentní, demokratické a vzájemně soudržné lepší právní úpravě. |
| --- | --- |

2.5.

EHSV se aktivně podílí na činnosti v oblasti demokratického způsobu vytváření právních předpisů EU a jejich provádění. EHSV se tématem zlepšování právních předpisů již několik let obsáhle zabývá a vypracoval řadu stanovisek, která obsahují konkrétní doporučení k dalšímu rozvíjení této koncepce. Seznam těchto doporučení je k dispozici (5) a má sloužit jako podnět a soubor myšlenek a námětů k dalšímu zlepšování agendy pro lepší právní úpravu. Je dokladem toho, že EHSV má za podporu a přijetí cílů lepší právní úpravy v občanské společnosti zvláštní odpovědnost. Výbor je i nyní připraven přispět k transparentní, demokratické a vzájemně soudržné lepší právní úpravě.

| 2.6. | EHSV lituje toho, že uvedené sdělení Komise i celý soubor opatření pro lepší právní úpravu pouze nedostatečně zohledňují roli, funkci a reprezentativnost, jež Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru vyhrazují Smlouvy, a opomíjejí tak možnosti, které nabízí využití odborných a věcných znalostí jeho členů a náležité zohlednění úlohy EHSV. EHSV je do agendy pro lepší právní úpravu zapojen pouze v rámci platformy Programu pro účelnost a účinnost právních předpisů (REFIT), tedy v oblasti ex post, což jen v nedostatečné míře odpovídá jeho úkolům a odpovědnosti za posilování demokratické legitimity a efektivity orgánů. |
| --- | --- |

2.6.

EHSV lituje toho, že uvedené sdělení Komise i celý soubor opatření pro lepší právní úpravu pouze nedostatečně zohledňují roli, funkci a reprezentativnost, jež Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru vyhrazují Smlouvy, a opomíjejí tak možnosti, které nabízí využití odborných a věcných znalostí jeho členů a náležité zohlednění úlohy EHSV. EHSV je do agendy pro lepší právní úpravu zapojen pouze v rámci platformy Programu pro účelnost a účinnost právních předpisů (REFIT), tedy v oblasti ex post, což jen v nedostatečné míře odpovídá jeho úkolům a odpovědnosti za posilování demokratické legitimity a efektivity orgánů.

| 2.7. | EHSV proto požaduje, aby byl v rámci agendy pro lepší právní úpravu náležitě zohledněn. Tato zpráva obsahuje návrhy, jakým způsobem a v jakých oblastech by měl být EHSV do této agendy zapojen. |
| --- | --- |

2.7.

EHSV proto požaduje, aby byl v rámci agendy pro lepší právní úpravu náležitě zohledněn. Tato zpráva obsahuje návrhy, jakým způsobem a v jakých oblastech by měl být EHSV do této agendy zapojen.

3.   Interinstitucionální dohoda – na cestě ke společné kultuře zlepšování právních předpisů

| 3.1. | Ve svém sdělení se Komise zabývá mj. i opatřeními plánovanými v interinstitucionální dohodě. EHSV považuje návrh interinstitucionální dohody za jeden z klíčových prvků agendy pro zlepšování právní úpravy. Komisi je třeba podpořit v její snaze o trvalé rozvíjení snah zaměřených na zlepšování právní úpravy se zapojením celé občanské společnosti. To ovšem vyžaduje zejména podporu ze strany zákonodárných orgánů, tj. Rady a EP. Návrh interinstitucionální dohody je ambiciózní a s úspěchem se může setkat jen za předpokladu, že všechny orgány se jednoznačně přihlásí k cílům a náplni agendy pro zlepšování právní úpravy a že návrhy obsažené v této dohodě budou důsledně uskutečňovány se zřetelem ke smlouvám EU. Ztroskotání jednání by znamenalo velký krok zpět, do doby ještě před závazky interinstitucionální dohody z roku 2003. |
| --- | --- |

3.1.

Ve svém sdělení se Komise zabývá mj. i opatřeními plánovanými v interinstitucionální dohodě. EHSV považuje návrh interinstitucionální dohody za jeden z klíčových prvků agendy pro zlepšování právní úpravy. Komisi je třeba podpořit v její snaze o trvalé rozvíjení snah zaměřených na zlepšování právní úpravy se zapojením celé občanské společnosti. To ovšem vyžaduje zejména podporu ze strany zákonodárných orgánů, tj. Rady a EP. Návrh interinstitucionální dohody je ambiciózní a s úspěchem se může setkat jen za předpokladu, že všechny orgány se jednoznačně přihlásí k cílům a náplni agendy pro zlepšování právní úpravy a že návrhy obsažené v této dohodě budou důsledně uskutečňovány se zřetelem ke smlouvám EU. Ztroskotání jednání by znamenalo velký krok zpět, do doby ještě před závazky interinstitucionální dohody z roku 2003.

| 3.2. | Třebaže EP roli a význam EHSV uznává (6), nikde se tato interinstitucionální dohoda nezabývá ani Evropským hospodářským a sociálním výborem či Výborem regionů, ani rolí a funkcí, které jim přisuzují Smlouvy. To je nepřijatelné. |
| --- | --- |

3.2.

Třebaže EP roli a význam EHSV uznává (6), nikde se tato interinstitucionální dohoda nezabývá ani Evropským hospodářským a sociálním výborem či Výborem regionů, ani rolí a funkcí, které jim přisuzují Smlouvy. To je nepřijatelné.

| 3.3. | Bude-li EHSV včas konzultovány Komisí, je připraven podporovat instituce EU v opatřeních lepší právní úpravy, rozvíjet nové myšlenky, v rámci svých pravomocí v široké míře zaujímat postoje k plánovaným projektům, zajišťovat jejich vysokou kvalitu a případně sledovat iniciativy EU nebo ve zvláštních případech pracovat jako kontrolní grémium pro plánované iniciativy. |
| --- | --- |

3.3.

Bude-li EHSV včas konzultovány Komisí, je připraven podporovat instituce EU v opatřeních lepší právní úpravy, rozvíjet nové myšlenky, v rámci svých pravomocí v široké míře zaujímat postoje k plánovaným projektům, zajišťovat jejich vysokou kvalitu a případně sledovat iniciativy EU nebo ve zvláštních případech pracovat jako kontrolní grémium pro plánované iniciativy.

| 3.4. | EHSV proto žádá, aby k této interinstitucionální dohodě byly přičleněny oba poradní orgány EU, a to s ohledem na opatření pro zlepšování právní úpravy, která jim byla svěřena ve Smlouvách EU a v ujednáních o spolupráci s Komisí a EP. |
| --- | --- |

3.4.

EHSV proto žádá, aby k této interinstitucionální dohodě byly přičleněny oba poradní orgány EU, a to s ohledem na opatření pro zlepšování právní úpravy, která jim byla svěřena ve Smlouvách EU a v ujednáních o spolupráci s Komisí a EP.

| 3.5. | Hodnocení konkrétního věcného obsahu této interinstitucionální dohody provádí po jejím schválení ve stanovisku z vlastní iniciativy Rada a EP. |
| --- | --- |

3.5.

Hodnocení konkrétního věcného obsahu této interinstitucionální dohody provádí po jejím schválení ve stanovisku z vlastní iniciativy Rada a EP.

4.   Hodnocení sdělení o agendě pro zlepšování právní úpravy

4.1.   
  Změna fungování na evropské úrovni

| 4.1.1. | Svým novým vnitřním uspořádáním, zaměřením svých opatření na hlavní politické směry, vypracováním vnitřně soudržného pracovního programu na úrovni EU a posílením součinnosti s dalšími orgány chce Komise docílit lepších regulačních úprav a lepších výsledků. |
| --- | --- |

4.1.1.

Svým novým vnitřním uspořádáním, zaměřením svých opatření na hlavní politické směry, vypracováním vnitřně soudržného pracovního programu na úrovni EU a posílením součinnosti s dalšími orgány chce Komise docílit lepších regulačních úprav a lepších výsledků.

| 4.1.2. | EHSV vítá skutečnost, že Komise v souvislosti s přípravou ročního pracovního programu a víceletým programovým plánováním navázala strukturovanou výměnu s Radou a EP, a že v souladu s dohodou o spolupráci před uveřejněním ročního pracovního programu konzultuje EHSV. Tato výměna by měla probíhat po celou dobu plánovacího cyklu a měla by přinést určitý synergický efekt, který by měl vznikat díky pravidelnému dialogu EHSV s EP, Komisí a Radou a díky tomu, že bude možné cíleně sledovat opatření prováděná v rámci pracovního programu i po jejich schválení a zlepšovat obecnou spolupráci. EHSV vyzývá k tomu, aby při plánování nových iniciativ a priorit byly zohledňovány stávající strategie a integrační plány (jako je např. strategie Evropa 2020, roční program růstu a evropský semestr/doporučení pro jednotlivé země) a poskytovány podrobné informace o tom, jak plánovaná opatření zapadají do rámce existujících strategií a jak odrážejí jejich cíle. Bude tak možné vyhnout se tomu, aby se určité politické oblasti a cíle nadřazovaly nebo podřazovaly stávajícím strategiím. |
| --- | --- |

4.1.2.

EHSV vítá skutečnost, že Komise v souvislosti s přípravou ročního pracovního programu a víceletým programovým plánováním navázala strukturovanou výměnu s Radou a EP, a že v souladu s dohodou o spolupráci před uveřejněním ročního pracovního programu konzultuje EHSV. Tato výměna by měla probíhat po celou dobu plánovacího cyklu a měla by přinést určitý synergický efekt, který by měl vznikat díky pravidelnému dialogu EHSV s EP, Komisí a Radou a díky tomu, že bude možné cíleně sledovat opatření prováděná v rámci pracovního programu i po jejich schválení a zlepšovat obecnou spolupráci. EHSV vyzývá k tomu, aby při plánování nových iniciativ a priorit byly zohledňovány stávající strategie a integrační plány (jako je např. strategie Evropa 2020, roční program růstu a evropský semestr/doporučení pro jednotlivé země) a poskytovány podrobné informace o tom, jak plánovaná opatření zapadají do rámce existujících strategií a jak odrážejí jejich cíle. Bude tak možné vyhnout se tomu, aby se určité politické oblasti a cíle nadřazovaly nebo podřazovaly stávajícím strategiím.

4.2.   
  Lepší konzultace, větší otevřenost a transparentnost

| 4.2.1. | Komise plánuje, že bude zvát zúčastněné strany k účasti na konzultacích, které budou probíhat v průběhu celého životního cyklu politického opatření. Se zúčastněnými stranami by měly být konzultovány plány, posuzování dopadů v počáteční fázi, právní akty schvalované kolegiem komisařů, hodnocení prováděná ex post a kontroly účelnosti, jakož i návrhy aktů v přenesené pravomoci a prováděcích aktů. Právní akty by měly být také lépe odůvodňovány. |
| --- | --- |

4.2.1.

Komise plánuje, že bude zvát zúčastněné strany k účasti na konzultacích, které budou probíhat v průběhu celého životního cyklu politického opatření. Se zúčastněnými stranami by měly být konzultovány plány, posuzování dopadů v počáteční fázi, právní akty schvalované kolegiem komisařů, hodnocení prováděná ex post a kontroly účelnosti, jakož i návrhy aktů v přenesené pravomoci a prováděcích aktů. Právní akty by měly být také lépe odůvodňovány.

| 4.2.2. | Cílem, který EHSV rozhodně vítá, je předsevzetí zvyšovat transparentnost a posilovat zapojení zúčastněných stran v průběhu celého životního cyklu právního aktu. EHSV poukazoval na význam intenzivních konzultací všech zúčastněných stran neustále (7), neboť obeznámenost s celou šíří jejich názorů může přispět k vyšší kvalitě a větší přiměřenosti legislativy, protože umožňuje nalézt střední cestu mezi snahou o dosažení politických cílů na straně jedné a zajištěním zjednodušení administrativy na straně druhé. Lepší konzultace umožňují ostřejší vidění problémů a lepší uplatňování právních předpisů (8). |
| --- | --- |

4.2.2.

Cílem, který EHSV rozhodně vítá, je předsevzetí zvyšovat transparentnost a posilovat zapojení zúčastněných stran v průběhu celého životního cyklu právního aktu. EHSV poukazoval na význam intenzivních konzultací všech zúčastněných stran neustále (7), neboť obeznámenost s celou šíří jejich názorů může přispět k vyšší kvalitě a větší přiměřenosti legislativy, protože umožňuje nalézt střední cestu mezi snahou o dosažení politických cílů na straně jedné a zajištěním zjednodušení administrativy na straně druhé. Lepší konzultace umožňují ostřejší vidění problémů a lepší uplatňování právních předpisů (8).

| 4.2.3. | První návrhy na zlepšení možností konzultací se zúčastněnými stranami předložil EHSV v červenci 2015 ve svém stanovisku k hodnocení konzultací Evropské komise se zúčastněnými stranami (9) a na něj se také v mnoha bodech tohoto stanoviska odkazuje. EHSV v tomto ohledu uznává, že hlavní směry politiky obsahují vesměs dobrá opatření, která umožní vedení kvalitativně přínosných konzultací. Jak se ale zřetelně ukázalo ve výše uvedeném stanovisku, stále ještě existuje množství případů (i aktuálních), kdy příslušné útvary Komise nové hlavní směry politiky neuplatňují důsledným způsobem. EHSV proto žádá, aby uplatňování hlavních směrů politiky bylo v Komisi stanoveno jako závazné měřítko kvality konzultací se zúčastněnými stranami. |
| --- | --- |

4.2.3.

První návrhy na zlepšení možností konzultací se zúčastněnými stranami předložil EHSV v červenci 2015 ve svém stanovisku k hodnocení konzultací Evropské komise se zúčastněnými stranami (9) a na něj se také v mnoha bodech tohoto stanoviska odkazuje. EHSV v tomto ohledu uznává, že hlavní směry politiky obsahují vesměs dobrá opatření, která umožní vedení kvalitativně přínosných konzultací. Jak se ale zřetelně ukázalo ve výše uvedeném stanovisku, stále ještě existuje množství případů (i aktuálních), kdy příslušné útvary Komise nové hlavní směry politiky neuplatňují důsledným způsobem. EHSV proto žádá, aby uplatňování hlavních směrů politiky bylo v Komisi stanoveno jako závazné měřítko kvality konzultací se zúčastněnými stranami.

| 4.2.4. | Řádné určení cílové skupiny konzultace je nezbytné pro získání potřebných informací. EHSV by se mohl v rámci svých pravomocí a ve spolupráci se všemi příslušnými organizacemi a Komisí pomoci s určením reprezentativních organizací v rámci stanovených cílových skupin (10). EHSV považuje za nezbytné, aby byla na základě posílení mechanismů pro konzultace se zúčastněnými stranami zajištěna transparentnost výběru expertů, kteří mají zasedat v komisích, účastnit se konferencí, pracovních seminářů atd. Zároveň je nutno brát v úvahu reprezentativnost zúčastněných stran a mít předem stanovená kvalitativní a kvantitativní pravidla pro vážení, která se budou používat při hodnocení výsledků a která budou zohledňovat především to, zda se jedná o reakci jednotlivce nebo reprezentativní organizace občanské společnosti. Zpětné vazby ze strany organizací by měly mít úměrně větší váhu. |
| --- | --- |

4.2.4.

Řádné určení cílové skupiny konzultace je nezbytné pro získání potřebných informací. EHSV by se mohl v rámci svých pravomocí a ve spolupráci se všemi příslušnými organizacemi a Komisí pomoci s určením reprezentativních organizací v rámci stanovených cílových skupin (10). EHSV považuje za nezbytné, aby byla na základě posílení mechanismů pro konzultace se zúčastněnými stranami zajištěna transparentnost výběru expertů, kteří mají zasedat v komisích, účastnit se konferencí, pracovních seminářů atd. Zároveň je nutno brát v úvahu reprezentativnost zúčastněných stran a mít předem stanovená kvalitativní a kvantitativní pravidla pro vážení, která se budou používat při hodnocení výsledků a která budou zohledňovat především to, zda se jedná o reakci jednotlivce nebo reprezentativní organizace občanské společnosti. Zpětné vazby ze strany organizací by měly mít úměrně větší váhu.

| 4.2.5. | Kvalita dotazů (často sugestivních), jejich výběr i mechanismy Komise pro získávání zpětné vazby mají namnoze velké rezervy (11). EHSV v tomto směru předložil rozsáhlé návrhy, jak by bylo možné tyto nedostatky odstranit (12). EHSV by mohl mít při sestavování dotazníků ke konzultacím vliv na volbu otázek, ať už tím, že by přispíval k formulaci některých otázek, nebo tím, že by pravidelně fungoval jako „kontrolní grémium“, které by přezkoumávalo, zda jsou otázky relevantní. Pokud by EHSV připadl úkol sledovat průběh konzultací a dohlížet na něj a pokud by za tím účelem zřídil monitorovací středisko (13), mohl by tím náležitě přispět ke zvyšování kvality konzultací. |
| --- | --- |

4.2.5.

Kvalita dotazů (často sugestivních), jejich výběr i mechanismy Komise pro získávání zpětné vazby mají namnoze velké rezervy (11). EHSV v tomto směru předložil rozsáhlé návrhy, jak by bylo možné tyto nedostatky odstranit (12). EHSV by mohl mít při sestavování dotazníků ke konzultacím vliv na volbu otázek, ať už tím, že by přispíval k formulaci některých otázek, nebo tím, že by pravidelně fungoval jako „kontrolní grémium“, které by přezkoumávalo, zda jsou otázky relevantní. Pokud by EHSV připadl úkol sledovat průběh konzultací a dohlížet na něj a pokud by za tím účelem zřídil monitorovací středisko (13), mohl by tím náležitě přispět ke zvyšování kvality konzultací.

| 4.2.6. | Důležité je rovněž stanovit přiměřené konzultační lhůty. Tyto lhůty by neměly regulační proces zbytečně prodlužovat, na druhé straně však nelze ani počítat s tím, že při stanovení čtyř-, osmi- či dvanáctitýdenních lhůt na konzultaci složitějších nebo technicky velmi náročných iniciativ bude možné získat použitelnou zpětnou vazbu. Zúčastněné strany by se mohly na konzultace lépe připravit, kdyby existoval strukturovaný a průběžně aktualizovaný plán konzultací (v plánech Komise) a kdyby byly oznamovány jejich cíle včetně spolehlivých údajů o termínech. |
| --- | --- |

4.2.6.

Důležité je rovněž stanovit přiměřené konzultační lhůty. Tyto lhůty by neměly regulační proces zbytečně prodlužovat, na druhé straně však nelze ani počítat s tím, že při stanovení čtyř-, osmi- či dvanáctitýdenních lhůt na konzultaci složitějších nebo technicky velmi náročných iniciativ bude možné získat použitelnou zpětnou vazbu. Zúčastněné strany by se mohly na konzultace lépe připravit, kdyby existoval strukturovaný a průběžně aktualizovaný plán konzultací (v plánech Komise) a kdyby byly oznamovány jejich cíle včetně spolehlivých údajů o termínech.

| 4.2.7. | V zájmu dalšího zvýšení transparentnosti a přehlednosti ve prospěch zúčastněných stran vybízí EHSV k tomu, aby na ústředních internetových stránkách Komise věnovaných konzultacím (14) byly evidovány a jednotným a přehledným způsobem prezentovány všechny probíhající konzultace pořádané orgány EU i všemi evropskými agenturami a následně zřízenými institucemi (15) a rovněž všechny konzultace týkající se aktů v přenesené pravomoci a prováděcích aktů a aby se v rámci celkové komunikační strategie zvyšovala v celé Evropě informovanost o těchto konzultacích. |
| --- | --- |

4.2.7.

V zájmu dalšího zvýšení transparentnosti a přehlednosti ve prospěch zúčastněných stran vybízí EHSV k tomu, aby na ústředních internetových stránkách Komise věnovaných konzultacím (14) byly evidovány a jednotným a přehledným způsobem prezentovány všechny probíhající konzultace pořádané orgány EU i všemi evropskými agenturami a následně zřízenými institucemi (15) a rovněž všechny konzultace týkající se aktů v přenesené pravomoci a prováděcích aktů a aby se v rámci celkové komunikační strategie zvyšovala v celé Evropě informovanost o těchto konzultacích.

| 4.2.8. | Vítány jsou zejména konzultace k aktům v přenesené pravomoci (článek 290 SFEU) a k prováděcím aktům (článek 291 SFEU). Předmětem časté a oprávněné kritiky je chybějící transparentnost, zjevná právní nejistota a nedostatečná politická kontrola dřívějšího systému konzultací nižších právních aktů (16). EHSV vybízí rovněž k vytvoření samostatného rejstříku aktů v přenesené pravomoci, který by byl obdobou rejstříku postupů projednávání ve výborech. Používání aktů v přenesené pravomoci a prováděcích aktů musí být úzce ohraničeno a samostatně zdůvodněno. Opatření přijímaná na nižší úrovni se musí důsledně řídit základním právním aktem. Politická rozhodnutí nesmí být na úrovni aktů v přenesené pravomoci a prováděcích aktů oslabována. |
| --- | --- |

4.2.8.

Vítány jsou zejména konzultace k aktům v přenesené pravomoci (článek 290 SFEU) a k prováděcím aktům (článek 291 SFEU). Předmětem časté a oprávněné kritiky je chybějící transparentnost, zjevná právní nejistota a nedostatečná politická kontrola dřívějšího systému konzultací nižších právních aktů (16). EHSV vybízí rovněž k vytvoření samostatného rejstříku aktů v přenesené pravomoci, který by byl obdobou rejstříku postupů projednávání ve výborech. Používání aktů v přenesené pravomoci a prováděcích aktů musí být úzce ohraničeno a samostatně zdůvodněno. Opatření přijímaná na nižší úrovni se musí důsledně řídit základním právním aktem. Politická rozhodnutí nesmí být na úrovni aktů v přenesené pravomoci a prováděcích aktů oslabována.

| 4.2.9. | Dále je třeba zajistit, aby se konzultace týkající se aktů v přenesené pravomoci a prováděcích aktů ani jejich obsah nepřekrývaly s konzultacemi k hlavním směrům politiky agentur EU a s jejich obsahem. |
| --- | --- |

4.2.9.

Dále je třeba zajistit, aby se konzultace týkající se aktů v přenesené pravomoci a prováděcích aktů ani jejich obsah nepřekrývaly s konzultacemi k hlavním směrům politiky agentur EU a s jejich obsahem.

| 4.2.10. | Zásadně je třeba rozlišovat mezi konzultacemi se sociálními partnery – podle postupů pro sociální dialog stanovených ve Smlouvách EU (články 154 a 155 SFEU) – a veřejnými konzultacemi všech dotčených subjektů z řad občanské společnosti podle čl. 11 odst. 3 SEU. Jedny i druhé mají svou specifickou funkci a svou vlastní, navzájem odlišnou legitimitu. |
| --- | --- |

4.2.10.

Zásadně je třeba rozlišovat mezi konzultacemi se sociálními partnery – podle postupů pro sociální dialog stanovených ve Smlouvách EU (články 154 a 155 SFEU) – a veřejnými konzultacemi všech dotčených subjektů z řad občanské společnosti podle čl. 11 odst. 3 SEU. Jedny i druhé mají svou specifickou funkci a svou vlastní, navzájem odlišnou legitimitu.

| 4.2.11. | Komentáře obsažené v „sadě nástrojů“ pro zlepšování právní úpravy sice poukazují na to, že konzultace se sociálními partnery nesplňují minimální standardy konzultací, a tudíž ani pravidla pro veřejné konzultace, EHSV by chtěl nicméně jasně říci, že předmětné sdělení si v žádném případě nelze brát jako záminku k tomu, aby konzultace evropských sociálních partnerů či případně výsledky jednání v rámci těchto konzultací uskutečněných podléhaly kontrole ex ante nebo ex post, která by probíhala formou veřejných konzultací. Sociální dialog je samostatný postup zakotvený v SFEU (17), který musí být respektován. Veřejné konzultace se tudíž nemohou stát náhradou konzultací se sociálními partnery (18). V souladu s článkem 155 SFEU musí být zajištěno plnění ustanovení, která jsou výsledkem dohod se sociálními partnery (19). |
| --- | --- |

4.2.11.

Komentáře obsažené v „sadě nástrojů“ pro zlepšování právní úpravy sice poukazují na to, že konzultace se sociálními partnery nesplňují minimální standardy konzultací, a tudíž ani pravidla pro veřejné konzultace, EHSV by chtěl nicméně jasně říci, že předmětné sdělení si v žádném případě nelze brát jako záminku k tomu, aby konzultace evropských sociálních partnerů či případně výsledky jednání v rámci těchto konzultací uskutečněných podléhaly kontrole ex ante nebo ex post, která by probíhala formou veřejných konzultací. Sociální dialog je samostatný postup zakotvený v SFEU (17), který musí být respektován. Veřejné konzultace se tudíž nemohou stát náhradou konzultací se sociálními partnery (18). V souladu s článkem 155 SFEU musí být zajištěno plnění ustanovení, která jsou výsledkem dohod se sociálními partnery (19).

4.3.   
  Lepší nástroje pro lepší řešení

| 4.3.1. | V budoucích opatřeních chce Komise uplatňovat nové integrované hlavní směry politiky zlepšování právní úpravy (20) a zavazuje se, že bude zkoumat rovněž nelegislativní možnosti, jako je koregulace a samoregulace. Zvláštní pozornost věnuje zásadě „zelenou malým a středním podnikům“, testu dopadů na malé a střední podniky a možnostem osvobození mikropodniků od některých povinností vyplývajících z evropských cílů. |
| --- | --- |

4.3.1.

V budoucích opatřeních chce Komise uplatňovat nové integrované hlavní směry politiky zlepšování právní úpravy (20) a zavazuje se, že bude zkoumat rovněž nelegislativní možnosti, jako je koregulace a samoregulace. Zvláštní pozornost věnuje zásadě „zelenou malým a středním podnikům“, testu dopadů na malé a střední podniky a možnostem osvobození mikropodniků od některých povinností vyplývajících z evropských cílů.

| 4.3.2. | EHSV vítá skutečnost, že hlavní směry politiky zlepšování právní úpravy byly zpřesněny, přepracovány a ve svém konsolidovaném znění doplněny i o bohatší „sadu nástrojů“. Podle názoru EHSV se tyto nástroje mohou stát značným přínosem ke zlepšení právní úpravy a díky jejich jednotné prezentaci v rámci jednoho dokumentu představovat širokou podporu a vést k důslednému uplatňování ze strany pracovníků Komise. Generální sekretariát by měl zajistit, aby je uplatňovaly všechny útvary Komise. |
| --- | --- |

4.3.2.

EHSV vítá skutečnost, že hlavní směry politiky zlepšování právní úpravy byly zpřesněny, přepracovány a ve svém konsolidovaném znění doplněny i o bohatší „sadu nástrojů“. Podle názoru EHSV se tyto nástroje mohou stát značným přínosem ke zlepšení právní úpravy a díky jejich jednotné prezentaci v rámci jednoho dokumentu představovat širokou podporu a vést k důslednému uplatňování ze strany pracovníků Komise. Generální sekretariát by měl zajistit, aby je uplatňovaly všechny útvary Komise.

| 4.3.3. | Komise zdůrazňuje, že pokyny pro zlepšování právní úpravy zajistí, že „zachování konkurenceschopnosti a udržitelného rozvoje EU zůstane prioritou ve všem, co činíme“ (21). EU by ve svém jednání měla najít rovnováhu mezi svými zastřešujícími cíli a podporou konkurenceschopnosti. EHSV žádá, aby každý legislativní i nelegislativní návrh procházel účinným a důsledným prověřením v souladu s cíli, které stanoví článek 3 SEU, a aby byl prováděn pravidelný „test dopadů na konkurenceschopnost“. |
| --- | --- |

4.3.3.

Komise zdůrazňuje, že pokyny pro zlepšování právní úpravy zajistí, že „zachování konkurenceschopnosti a udržitelného rozvoje EU zůstane prioritou ve všem, co činíme“ (21). EU by ve svém jednání měla najít rovnováhu mezi svými zastřešujícími cíli a podporou konkurenceschopnosti. EHSV žádá, aby každý legislativní i nelegislativní návrh procházel účinným a důsledným prověřením v souladu s cíli, které stanoví článek 3 SEU, a aby byl prováděn pravidelný „test dopadů na konkurenceschopnost“.

| 4.3.4. | EHSV již dlouhou dobu vyzývá k tomu, aby byly postupy transparentnější a aby vždy byly vyváženějším způsobem zohledňovány ekonomické, sociální, environmentální a spotřebitelské argumenty (22). To by mělo být v každém posouzení dopadů předmětem důsledného přezkumu. EHSV by v rámci svých pravomocí mohl přispívat k vyváženému hodnocení těchto nástrojů a postupů. |
| --- | --- |

4.3.4.

EHSV již dlouhou dobu vyzývá k tomu, aby byly postupy transparentnější a aby vždy byly vyváženějším způsobem zohledňovány ekonomické, sociální, environmentální a spotřebitelské argumenty (22). To by mělo být v každém posouzení dopadů předmětem důsledného přezkumu. EHSV by v rámci svých pravomocí mohl přispívat k vyváženému hodnocení těchto nástrojů a postupů.

| 4.3.5. | Právní předpisy by měly být vždy vytvářeny tak, aby byly stejným způsobem použitelné na všechny podniky. Je třeba přivítat, že Komise se opět hlásí zejména k zásadě „zelenou malým a středním podnikům“ a k zohledňování zájmů malých a středních podniků (včetně mikropodniků). |
| --- | --- |

4.3.5.

Právní předpisy by měly být vždy vytvářeny tak, aby byly stejným způsobem použitelné na všechny podniky. Je třeba přivítat, že Komise se opět hlásí zejména k zásadě „zelenou malým a středním podnikům“ a k zohledňování zájmů malých a středních podniků (včetně mikropodniků).

| 4.3.6. | Není sporu o tom, že regulace prováděná prostřednictvím právních předpisů, které se vztahují obecně na podniky všech velikostí, je nutná, pro malé podniky a ještě více pak pro mikropodniky bývá však při jejich zakládání i vlastním podnikání častým zdrojem potíží. EHSV zdůrazňuje, že mikropodniky by obecně neměly zůstávat stranou. Při vytváření legislativních návrhů by měl být volen spíše přístup umožňující zohlednění jednotlivých případů, který bude vycházet z pečlivého posouzení dopadů (23). Je třeba při něm zohledňovat zájmy mikropodniků a nesmí docházet k omezování právní ochrany zaměstnanců a spotřebitelů. |
| --- | --- |

4.3.6.

Není sporu o tom, že regulace prováděná prostřednictvím právních předpisů, které se vztahují obecně na podniky všech velikostí, je nutná, pro malé podniky a ještě více pak pro mikropodniky bývá však při jejich zakládání i vlastním podnikání častým zdrojem potíží. EHSV zdůrazňuje, že mikropodniky by obecně neměly zůstávat stranou. Při vytváření legislativních návrhů by měl být volen spíše přístup umožňující zohlednění jednotlivých případů, který bude vycházet z pečlivého posouzení dopadů (23). Je třeba při něm zohledňovat zájmy mikropodniků a nesmí docházet k omezování právní ochrany zaměstnanců a spotřebitelů.

| 4.3.7. | EHSV vítá vytvoření Výboru pro kontrolu regulace, který vznikl z Výboru pro posuzování dopadů, a žádá, aby byla zajištěna co největší transparentnost, nestrannost a nezávislost jeho expertů. Přijímání externích odborníků je krok správným směrem. Zaprvé je tak možné zajistit větší nestrannost tohoto grémia, zadruhé lze očekávat, že rozšíření oblasti jeho působnosti, kam nyní patří i hodnocení a kontroly účelnosti, zvýší ve svém důsledku vzájemnou soudržnost analýz dopadů a součinnost při jejich provádění. Cílem však musí zůstat zřízení jednotného nezávislého grémia pro hodnocení dopadů, které bude pracovat pro všechny orgány EU a udržovat výměnu se zavedenými poradními institucemi, Evropským hospodářským a sociálním výborem a Výborem regionů. Toto nezávislé grémium by se mělo opírat o práci externích odborníků, mít externího předsedu a prověřovat návrhy Komise (24). Komise by měla jasně sdělit, že jejím cílem je nezávislé grémium složené z externích odborníků a že současné složení je třeba chápat jen jako další mezikrok vedoucím tímto směrem. Tímto způsobem by bylo možné docílit patřičné transparentnosti a odbornosti a předejít tomu, aby zákonodárství EU bylo výsledkem prosazování zájmů. |
| --- | --- |

4.3.7.

EHSV vítá vytvoření Výboru pro kontrolu regulace, který vznikl z Výboru pro posuzování dopadů, a žádá, aby byla zajištěna co největší transparentnost, nestrannost a nezávislost jeho expertů. Přijímání externích odborníků je krok správným směrem. Zaprvé je tak možné zajistit větší nestrannost tohoto grémia, zadruhé lze očekávat, že rozšíření oblasti jeho působnosti, kam nyní patří i hodnocení a kontroly účelnosti, zvýší ve svém důsledku vzájemnou soudržnost analýz dopadů a součinnost při jejich provádění. Cílem však musí zůstat zřízení jednotného nezávislého grémia pro hodnocení dopadů, které bude pracovat pro všechny orgány EU a udržovat výměnu se zavedenými poradními institucemi, Evropským hospodářským a sociálním výborem a Výborem regionů. Toto nezávislé grémium by se mělo opírat o práci externích odborníků, mít externího předsedu a prověřovat návrhy Komise (24). Komise by měla jasně sdělit, že jejím cílem je nezávislé grémium složené z externích odborníků a že současné složení je třeba chápat jen jako další mezikrok vedoucím tímto směrem. Tímto způsobem by bylo možné docílit patřičné transparentnosti a odbornosti a předejít tomu, aby zákonodárství EU bylo výsledkem prosazování zájmů.

| 4.3.8. | EHSV ve svých studiích (25) a stanoviscích (26) poukázalo na význam samoregulace a koregulace a jejich zvláštní charakter, pro které je lze považovat za případ „horizontální subsidiarity“ (27). Interinstitucionální dohoda o zdokonalení tvorby právních předpisů z roku 2003 obsahuje samostatnou kapitolu na toto téma. EHSV se domnívá, že v některých případech mohou samoregulace nebo společná regulace představovat účinný či doplňkový způsob prevence, který je užitečný pro zákonodárnou činnost, pokud budou patřičně zasazené do kontextu širokého legislativního rámce, jenž bude jednoznačně a dobře vymezený a bude podléhat mimo jiné zásadám transparentnosti, reprezentativnosti, nezávislosti, účinnosti a odpovědnosti (28). |
| --- | --- |

4.3.8.

EHSV ve svých studiích (25) a stanoviscích (26) poukázalo na význam samoregulace a koregulace a jejich zvláštní charakter, pro které je lze považovat za případ „horizontální subsidiarity“ (27). Interinstitucionální dohoda o zdokonalení tvorby právních předpisů z roku 2003 obsahuje samostatnou kapitolu na toto téma. EHSV se domnívá, že v některých případech mohou samoregulace nebo společná regulace představovat účinný či doplňkový způsob prevence, který je užitečný pro zákonodárnou činnost, pokud budou patřičně zasazené do kontextu širokého legislativního rámce, jenž bude jednoznačně a dobře vymezený a bude podléhat mimo jiné zásadám transparentnosti, reprezentativnosti, nezávislosti, účinnosti a odpovědnosti (28).

| 4.3.9. | Větší míra transparentnosti, kterou by mělo přinést uplatňování opatření pro zlepšování právních úpravy, je potřebná především s ohledem na velmi časté využívání možnosti neformálních třístranných jednání (29). Dosáhnout by jí bylo možné tím, že by se výsledky každého třístranného jednání a výstupu třístranných rozhovorů před jejich přijetím v Radě a EP zveřejnily. Jakkoli je třeba uznat, že zákonodárný proces by se měl využíváním možnosti třístranných jednání celkově urychlit, vězí právě zde příčina hlavního problému současné zákonodárné praxe, kdy je zcela běžné, že členské státy v Radě spojují různé právní akty dohromady a vytvářejí z nich tzv. jednací balíčky, aby získaly většinu pro tu či onu jednotlivou směrnici. Až příliš často je takový postup netransparentní a probíhá pod velkým časovým tlakem, aniž by do něj mohli v dostatečné míře zasahovat odborníci z členských států, EP či Komise a aniž by se v dostatečné míře prověřovaly dopady nejdůležitějších prvků těchto jednacích balíčků. Tato praxe nezůstává bez dopadů na kvalitu a transparentnost legislativy. |
| --- | --- |

4.3.9.

Větší míra transparentnosti, kterou by mělo přinést uplatňování opatření pro zlepšování právních úpravy, je potřebná především s ohledem na velmi časté využívání možnosti neformálních třístranných jednání (29). Dosáhnout by jí bylo možné tím, že by se výsledky každého třístranného jednání a výstupu třístranných rozhovorů před jejich přijetím v Radě a EP zveřejnily. Jakkoli je třeba uznat, že zákonodárný proces by se měl využíváním možnosti třístranných jednání celkově urychlit, vězí právě zde příčina hlavního problému současné zákonodárné praxe, kdy je zcela běžné, že členské státy v Radě spojují různé právní akty dohromady a vytvářejí z nich tzv. jednací balíčky, aby získaly většinu pro tu či onu jednotlivou směrnici. Až příliš často je takový postup netransparentní a probíhá pod velkým časovým tlakem, aniž by do něj mohli v dostatečné míře zasahovat odborníci z členských států, EP či Komise a aniž by se v dostatečné míře prověřovaly dopady nejdůležitějších prvků těchto jednacích balíčků. Tato praxe nezůstává bez dopadů na kvalitu a transparentnost legislativy.

| 4.3.10. | Proto je třeba v rámci postupů zlepšování právní úpravy zajistit, aby se neformální třístranná jednání omezila jen na mimořádné nouzové případy, a aby převážná většina legislativy byla výsledkem normálního zákonodárného postupu. Jedině ten totiž zaručuje plnou demokratickou legitimitu a účast. |
| --- | --- |

4.3.10.

Proto je třeba v rámci postupů zlepšování právní úpravy zajistit, aby se neformální třístranná jednání omezila jen na mimořádné nouzové případy, a aby převážná většina legislativy byla výsledkem normálního zákonodárného postupu. Jedině ten totiž zaručuje plnou demokratickou legitimitu a účast.

4.4.   
  Posílení hodnocení prováděného ex post, program REFIT a platforma REFIT

| 4.4.1. | Komise dále navrhuje, aby byl kladen větší důraz na hodnocení, aby posuzování právních aktů probíhalo v průběhu celého jejich „životního cyklu“, aby se program pro účelnost a účinnost právních předpisů (REFIT) více orientoval na cíle, aby byl zapracován do pracovního programu a aby byly prováděny kontroly účelnosti. Zlepšit by se mělo provádění právních předpisů a měla by vzniknout platforma REFIT, kde by byl jedním hlasem zastoupen i EHSV. |
| --- | --- |

4.4.1.

Komise dále navrhuje, aby byl kladen větší důraz na hodnocení, aby posuzování právních aktů probíhalo v průběhu celého jejich „životního cyklu“, aby se program pro účelnost a účinnost právních předpisů (REFIT) více orientoval na cíle, aby byl zapracován do pracovního programu a aby byly prováděny kontroly účelnosti. Zlepšit by se mělo provádění právních předpisů a měla by vzniknout platforma REFIT, kde by byl jedním hlasem zastoupen i EHSV.

| 4.4.2. | EHSV vítá návrh Komise, že by měl být kladen důraz na hodnocení a na to, aby se tohoto procesu účastnily i další orgány EU a občanská společnost. Hodnocení prováděná ex post, při nichž se srovnávají stanovené cíle s faktickými výsledky, představují důležité analytické nástroje, a to zvláště s ohledem na to, že závěry, které jsou z těchto analýz na základě modelu životního cyklu právního aktu vyvozeny, se mohou stát samy součástí případného posouzení dopadů za účelem přepracování určitého právního předpisu. Návrh, aby se tohoto procesu v rámci zacílených a veřejných konzultací účastnili zástupci organizací občanské společnosti a zástupci podniků, zaměstnanců a spotřebitelů, kterým jsou příslušné právní akty určeny, nelze než vítat. EHSV poukazuje nicméně na to, že k hodnocení by se mělo přistoupit teprve po uplynutí přiměřeně dlouhé doby, během níž byl právní akt prováděn, aby bylo možné získat a shromáždit potřebné údaje a informace o jeho účinku (30). |
| --- | --- |

4.4.2.

EHSV vítá návrh Komise, že by měl být kladen důraz na hodnocení a na to, aby se tohoto procesu účastnily i další orgány EU a občanská společnost. Hodnocení prováděná ex post, při nichž se srovnávají stanovené cíle s faktickými výsledky, představují důležité analytické nástroje, a to zvláště s ohledem na to, že závěry, které jsou z těchto analýz na základě modelu životního cyklu právního aktu vyvozeny, se mohou stát samy součástí případného posouzení dopadů za účelem přepracování určitého právního předpisu. Návrh, aby se tohoto procesu v rámci zacílených a veřejných konzultací účastnili zástupci organizací občanské společnosti a zástupci podniků, zaměstnanců a spotřebitelů, kterým jsou příslušné právní akty určeny, nelze než vítat. EHSV poukazuje nicméně na to, že k hodnocení by se mělo přistoupit teprve po uplynutí přiměřeně dlouhé doby, během níž byl právní akt prováděn, aby bylo možné získat a shromáždit potřebné údaje a informace o jeho účinku (30).

| 4.4.3. | Začlenění EHSV do tohoto procesu má zásadní význam. Dohody o spolupráci s Komisí a EP s účastí EHSV počítají, a tato spolupráce by navíc mohla vytvářet i synergické efekty v rámci spolupráce s EP. V rámci uvedeného modelu celého životního cyklu právního aktu by tak mělo být zajištěno, že hned na jeho začátku budou zohledňovány vstupy ze strany EHSV. EHSV by v případě potřeby mohl provádět svá vlastní hodnocení, jejich výsledky prezentovat v rámci platformy REFIT za účasti dalších zúčastněných stran, členských států a Komise a tímto způsobem zlepšovat svou spolupráci s institucemi a podávat návrhy na hodnocení pro potřeby programu REFIT. Každoročním zapracováním programu REFIT do pracovního programu Komise na příští rok by byl zajištěn další příspěvek EHSV k programovému plánování. |
| --- | --- |

4.4.3.

Začlenění EHSV do tohoto procesu má zásadní význam. Dohody o spolupráci s Komisí a EP s účastí EHSV počítají, a tato spolupráce by navíc mohla vytvářet i synergické efekty v rámci spolupráce s EP. V rámci uvedeného modelu celého životního cyklu právního aktu by tak mělo být zajištěno, že hned na jeho začátku budou zohledňovány vstupy ze strany EHSV. EHSV by v případě potřeby mohl provádět svá vlastní hodnocení, jejich výsledky prezentovat v rámci platformy REFIT za účasti dalších zúčastněných stran, členských států a Komise a tímto způsobem zlepšovat svou spolupráci s institucemi a podávat návrhy na hodnocení pro potřeby programu REFIT. Každoročním zapracováním programu REFIT do pracovního programu Komise na příští rok by byl zajištěn další příspěvek EHSV k programovému plánování.

| 4.4.4. | EHSV vítá snahu Komise o zlepšování postupů a nástrojů programu REFIT. Poukazuje v této souvislosti na svá dřívější stanoviska (31). |
| --- | --- |

4.4.4.

EHSV vítá snahu Komise o zlepšování postupů a nástrojů programu REFIT. Poukazuje v této souvislosti na svá dřívější stanoviska (31).

| 4.4.5. | Rušení zastaralých právních aktů je zavedenou praxí, ve které by Komise měla pokračovat. EHSV zásadně podporuje i provádění kontrol účelnosti (32). Všechny uskutečněné, probíhající i plánované kontroly účelnosti by Komise měla uveřejňovat na svých internetových stránkách. |
| --- | --- |

4.4.5.

Rušení zastaralých právních aktů je zavedenou praxí, ve které by Komise měla pokračovat. EHSV zásadně podporuje i provádění kontrol účelnosti (32). Všechny uskutečněné, probíhající i plánované kontroly účelnosti by Komise měla uveřejňovat na svých internetových stránkách.

| 4.4.6. | Zřízení platformy REFIT za účasti EHSV je návrh, který výbor rozhodně vítá. Platforma má shromažďovat a analyzovat návrhy na zjednodušení administrativy, které vycházejí z unijních předpisů a jejich provádění a uplatňování v členských státech. EHSV poukazuje na potřebu vyváženého složení skupiny zúčastněných stran, protože na tom závisí úspěch platformy. EHSV je ve skupině zúčastněných stran zastoupen vysoce kvalifikovaným odborníkem. Komise by se nicméně měla jasně vyjádřit k otázce, jak je v rámci platformy REFIT vymezen vysoce reprezentativní mandát EHSV a Výboru regionů. Zvláštní institucionální role EHSV a Výboru regionů by měla být ve srovnání s jinými zúčastněnými stranami odpovídajícím způsobem zohledněna. Účast členských států na půdě tohoto grémia je rozhodně vítána, protože by měla nabízet možnost časté výměny názorů s jejich zástupci. Evropský parlament by měl být o činnosti platformy REFIT pravidelně informován a měl by mít možnost účastnit se výročního zasedání platformy. |
| --- | --- |

4.4.6.

Zřízení platformy REFIT za účasti EHSV je návrh, který výbor rozhodně vítá. Platforma má shromažďovat a analyzovat návrhy na zjednodušení administrativy, které vycházejí z unijních předpisů a jejich provádění a uplatňování v členských státech. EHSV poukazuje na potřebu vyváženého složení skupiny zúčastněných stran, protože na tom závisí úspěch platformy. EHSV je ve skupině zúčastněných stran zastoupen vysoce kvalifikovaným odborníkem. Komise by se nicméně měla jasně vyjádřit k otázce, jak je v rámci platformy REFIT vymezen vysoce reprezentativní mandát EHSV a Výboru regionů. Zvláštní institucionální role EHSV a Výboru regionů by měla být ve srovnání s jinými zúčastněnými stranami odpovídajícím způsobem zohledněna. Účast členských států na půdě tohoto grémia je rozhodně vítána, protože by měla nabízet možnost časté výměny názorů s jejich zástupci. Evropský parlament by měl být o činnosti platformy REFIT pravidelně informován a měl by mít možnost účastnit se výročního zasedání platformy.

| 4.4.7. | Podle názoru EHSV je jednou z největších slabin evropské agendy pro zlepšování právní úpravy nedostatečné zapojení členských států. Není to problém jen pro členské státy, ale i pro EU. Není pak totiž ve výsledku nijak překvapivé, že členské státy v situaci, kdy neexistují důkladná prováděcí opatření a plány opírající se o průkazná fakta ani opatření pro zajištění účinného provádění, provádějí právo EU někdy jen liknavě či se zpožděním, někdy nesprávně, a někdy je dokonce neprovádějí vůbec. |
| --- | --- |

4.4.7.

Podle názoru EHSV je jednou z největších slabin evropské agendy pro zlepšování právní úpravy nedostatečné zapojení členských států. Není to problém jen pro členské státy, ale i pro EU. Není pak totiž ve výsledku nijak překvapivé, že členské státy v situaci, kdy neexistují důkladná prováděcí opatření a plány opírající se o průkazná fakta ani opatření pro zajištění účinného provádění, provádějí právo EU někdy jen liknavě či se zpožděním, někdy nesprávně, a někdy je dokonce neprovádějí vůbec.

| 4.4.8. | Je politováníhodné, že sdělení Komise se tímto problémem vůbec nezabývá a nepředkládá žádné návrhy, jak by jej bylo možné řešit. Proti členským státům tak bylo nutné i v roce 2013 zahájit na 1 300 řízení o nesplnění povinnosti. Menší problém přitom v současné době představují řízení, jejichž důvodem je opožděné provedení (na konci roku 2013 probíhalo 390 takových řízení), protože stejně jako už v roce 2012 se většina případů nesplnění povinnosti (62 % případů) týkala spíše nedodržování předpisů EU v oblasti životního prostředí, daní, dopravy a vnitřního trhu a služeb (33). |
| --- | --- |

4.4.8.

Je politováníhodné, že sdělení Komise se tímto problémem vůbec nezabývá a nepředkládá žádné návrhy, jak by jej bylo možné řešit. Proti členským státům tak bylo nutné i v roce 2013 zahájit na 1 300 řízení o nesplnění povinnosti. Menší problém přitom v současné době představují řízení, jejichž důvodem je opožděné provedení (na konci roku 2013 probíhalo 390 takových řízení), protože stejně jako už v roce 2012 se většina případů nesplnění povinnosti (62 % případů) týkala spíše nedodržování předpisů EU v oblasti životního prostředí, daní, dopravy a vnitřního trhu a služeb (33).

| 4.4.9. | Určitá možnost by spočívala v tom, že by se Komise v této věci více spoléhala na veřejné informace, protože koneckonců tím, kdo tuto legislativu v Radě pomohl schválit, byly vlády členských států, které ji neprovádějí, anebo ji provádějí nesprávně či se zpožděním. Ony jsou odpovědné za obecně nedostatečné provádění acquis EU, na jehož nedostatky každoročně poukazují zprávy o uplatňování práva Společenství. Komise by za tímto účelem měla systematicky prověřit, jaká opatření jsou pro docílení podstatné změny současného stavu nezbytná, a vzít v úvahu dřívější návrhy EHSV (34). |
| --- | --- |

4.4.9.

Určitá možnost by spočívala v tom, že by se Komise v této věci více spoléhala na veřejné informace, protože koneckonců tím, kdo tuto legislativu v Radě pomohl schválit, byly vlády členských států, které ji neprovádějí, anebo ji provádějí nesprávně či se zpožděním. Ony jsou odpovědné za obecně nedostatečné provádění acquis EU, na jehož nedostatky každoročně poukazují zprávy o uplatňování práva Společenství. Komise by za tímto účelem měla systematicky prověřit, jaká opatření jsou pro docílení podstatné změny současného stavu nezbytná, a vzít v úvahu dřívější návrhy EHSV (34).

| 4.4.10. | Vznikne-li v určité oblasti potřeba regulace, je třeba případ od případu, v závislosti na příslušném obsahu a souvislostech, prozkoumat, zda je vhodnější směrnice, nebo nařízení. Má-li se například předcházet vznikání navzájem odlišných prováděcí opatření nebo nadměrné regulaci (35), mělo by se především ve větší míře využívat nařízení namísto směrnic (36). Bylo by tak možné zajistit větší právní srozumitelnost i větší právní jistotu. |
| --- | --- |

4.4.10.

Vznikne-li v určité oblasti potřeba regulace, je třeba případ od případu, v závislosti na příslušném obsahu a souvislostech, prozkoumat, zda je vhodnější směrnice, nebo nařízení. Má-li se například předcházet vznikání navzájem odlišných prováděcí opatření nebo nadměrné regulaci (35), mělo by se především ve větší míře využívat nařízení namísto směrnic (36). Bylo by tak možné zajistit větší právní srozumitelnost i větší právní jistotu.

| 4.4.11. | Provádění práva EU a jeho uplatňování jsou navíc důležitými ukazateli pro jeho pozdější hodnocení, které by měly provádět jednotlivé vlády. Vítanou součástí nového balíčku opatření pro zlepšování právní úpravy je proto Komisí vyslovený závazek, že k důležitým směrnicím bude vydávat „prováděcí plány“ (37) obsahující podpůrná opatření, která by měla provádění těchto právních předpisů v členských státech usnadnit. Patří sem i možnost, že Komise bude od členských států žádat, aby ke svým vnitrostátním prováděcím strategiím podávaly písemná vysvětlení a aby prováděly dvoustupňovou kontrolu souladu. Z hlediska EHSV je to třeba chápat zcela určitě jako krok správným směrem. Jak úspěšná tato opatření budou, musí ukázat až praxe. |
| --- | --- |

4.4.11.

Provádění práva EU a jeho uplatňování jsou navíc důležitými ukazateli pro jeho pozdější hodnocení, které by měly provádět jednotlivé vlády. Vítanou součástí nového balíčku opatření pro zlepšování právní úpravy je proto Komisí vyslovený závazek, že k důležitým směrnicím bude vydávat „prováděcí plány“ (37) obsahující podpůrná opatření, která by měla provádění těchto právních předpisů v členských státech usnadnit. Patří sem i možnost, že Komise bude od členských států žádat, aby ke svým vnitrostátním prováděcím strategiím podávaly písemná vysvětlení a aby prováděly dvoustupňovou kontrolu souladu. Z hlediska EHSV je to třeba chápat zcela určitě jako krok správným směrem. Jak úspěšná tato opatření budou, musí ukázat až praxe.

V Bruselu dne 16. září 2015.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.int-opinions&itemCode=36193

1

(2)  Životní cyklus zahrnuje vznik iniciativy na půdě Komise od její přípravné fáze přes fázi vytváření návrhu k jeho přijetí ze strany Komise, dále zahrnuje legislativní proces, vstup právního aktu v platnost, jeho provedení a uplatňování v členských státech, Komisí prováděné hodnocení, přezkum v rámci Programu pro účelnost a účinnost právních předpisů (REFIT) a případnou aktualizaci, přepracování, zrušení a předložení nového návrhu.

2

(3)  Zpráva Evropského účetního dvora za rok 2010: Systém Komise představuje v rámci EU a v mezinárodním měřítku nejlepší postupy, pokud jde o transparentnost a ucelenost.

3

Zpráva Evropského účetního dvora za rok 2010: Systém Komise představuje v rámci EU a v mezinárodním měřítku nejlepší postupy, pokud jde o transparentnost a ucelenost.

(4)  COM(2015) 215 final.

4

(5)  http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.int-opinions&itemCode=36193

5

(6)  Zpráva o programu pro účelnost a účinnost právních předpisů (REFIT): Současný stav a výhled do budoucnosti (2014/2150 (INI); zpravodajka: Sylvia Yvonne Kaufmann, bod 19.

6

(7)  Úř. věst. C 48, 15.2.2011, s. 48.

7

(8)  Stanovisko EHSV k tématu Hodnocení konzultací Evropské komise se zúčastněnými stranami (Úř. věst. C 383, 17.11.2015, s. 57).

8

(9)  Viz poznámka pod čarou 8.

9

(10)  Viz poznámka pod čarou 8.

10

(11)  Viz poznámka pod čarou 8.

11

(12)  Viz poznámka pod čarou 8.

12

(13)  Viz poznámka pod čarou 8.

13

(14)  http://ec.europa.eu/yourvoice/consultations/index_cs.htm

14

(15)  Zejména například evropské orgány dohledu Evropský orgán pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění (EIOPA), Evropský orgán pro cenné papíry a trhy (ESMA) a Evropský orgán pro bankovnictví (EBA).

15

(16)  Stanovisko EHSV k tématu Akty v přenesené pravomoci (viz strana 145 v tomto čísle Úředního věstníku).

16

(17)  Čl. 154 odst. 2 a 3 SFEU.

17

(18)  Taktéž ve zprávě Výboru EP pro právní záležitosti o programu pro účelnost a účinnost právních předpisů (REFIT): Současný stav a výhled do budoucnosti. (2014/2150(INI)), bod 10.

18

(19)  Negativní příklad: Hairdressing Agreement.

19

(20)  SWD(2015) 111.

20

(21)  COM(2015) 215 final, bod 3.1.

21

(22)  Úř. věst. C 230, 14.7.2015, s. 66.

22

(23)  Úř. věst. C 327, 12.11.2013, s. 33.

23

(24)  Viz poznámka pod čarou 23.

24

(25)  http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.int-opinions.32948

25

(26)  Úř. věst. C 291, 4.9.2015, s. 29.

26

(27)  Viz poznámka pod čarou 23.

27

(28)  Úř. věst. C 230, 14.7.2015, s. 66, bod 5.10.

28

(29)  V posledním volebním období EP se to týká 80 % legislativy.

29

(30)  Viz poznámka pod čarou 22.

30

(31)  Viz poznámka pod čarou 22.

31

(32)  Viz poznámka pod čarou 23.

32

(33)  31. Výroční zpráva o kontrole uplatňování práva EU (COM(2014) 612 final).

33

(34)  Viz poznámka pod čarou 22.

34

(35)  EHSV k tomu dokončuje svou vlastní studii, jež se tímto tématem obsáhle zabývá.

35

(36)  Ve srovnání s legislativním obdobím 2000–2004, kdy se ještě užívalo více směrnic než nařízení (155 nařízení oproti 191 směrnicím), se v posledním legislativním období (2010–2014) tento poměr výrazně změnil: namísto směrnic (136) bylo častější volbou nařízení (383).

36

(37)  Better Regulation Guidelines (SWD(2015) 111 final), kapitola IV: http://ec.europa.eu/smart-regulation/guidelines/docs/swd_br_guidelines_en.pdf

37

---

PŘÍLOHA

Text návrhu stanoviska Výboru, jenž byl zamítnut ve prospěch pozměňovacího návrhu přijatého na plenárním zasedání:

Odstavec 4.3.10

EHSV proto oceňuje iniciativu, která usiluje o to, aby relevantní pozměňovací návrhy, zejména pak pozměňovací návrhy předkládané Radou a EP, byly předmětem posouzení dopadů (jak to předpokládá už interinstitucionální dohoda z roku 2003), neboť kvalita legislativy by se tak mohla rozhodujícím způsobem zlepšit. Vyjadřuje zároveň své politování nad tím, že ve svém sdělení se Komise touto problematikou v dostatečné míře nezabývá. Proto je třeba v rámci postupů zlepšování právní úpravy zajistit, aby se neformální třístranná jednání omezila jen na mimořádné nouzové případy, a aby převážná většina legislativy byla výsledkem normálního zákonodárného postupu. Jedině ten totiž zaručuje plnou demokratickou legitimitu a účast.

Výsledek hlasování: 106 hlasů proti, 59 hlasů pro a 19 členů se zdrželo hlasování.

---

| 15.1.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 13/201 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 13/201

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o vytvoření rámce Unie pro shromažďování, správu a využívání údajů v odvětví rybolovu a pro podporu vědeckého poradenství pro společnou rybářskou politiku (přepracované znění)

(COM(2015) 294 final – 2015/0133 (COD))

(2016/C 013/29)

| Samostatný zpravodaj: | Brian CURTIS |
| --- | --- |

Samostatný zpravodaj:

Brian CURTIS

Dne 2. července 2015 se Rada a dne 6. července 2015 Evropský parlament, v souladu s čl. 43 odst. 2 a článkem 304 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodly konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o vytvoření rámce Unie pro shromažďování, správu a využívání údajů v odvětví rybolovu a pro podporu vědeckého poradenství pro společnou rybářskou politiku (přepracované znění)

(COM(2015) 294 final – 2015/0133 (COD)).

Specializovaná sekce Zemědělství, rozvoj venkova, životní prostředí, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 2. září 2015.

Na 510. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 16. a 17. září 2015 (jednání dne 16. září), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 141 hlasy pro a 2 členové se zdrželi hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1. | EHSV obecně souhlasí se záměrem Komise stavět na věcech, které dobře fungují, a zachovávat proto vysoký stupeň kontinuity, zároveň však reagovat na nové požadavky, a má za to, že navržené změny nejdou nad rámec toho, co je nezbytné a vhodné pro dosažení základního cíle, kterým je zlepšit kvalitu údajů v odvětví rybolovu, přístup k nim a jejich dostupnost. |
| --- | --- |

1.1.

EHSV obecně souhlasí se záměrem Komise stavět na věcech, které dobře fungují, a zachovávat proto vysoký stupeň kontinuity, zároveň však reagovat na nové požadavky, a má za to, že navržené změny nejdou nad rámec toho, co je nezbytné a vhodné pro dosažení základního cíle, kterým je zlepšit kvalitu údajů v odvětví rybolovu, přístup k nim a jejich dostupnost.

| 1.2. | Oblastí, kde je žádoucí dosáhnout největšího pokroku, je dostupnost údajů. Proces, kterým koneční uživatelé žádají o údaje od členských států („datová volání“), je příliš zatěžující a náročný z hlediska zdrojů; přístupnost údajů o rybolovných činnostech se v jednotlivých členských státech liší kvůli rozdílným pravidlům pro přístup, která částečně vycházejí z omezení využívání těchto údajů pro více účelů; údaje z rámce pro shromažďování údajů jsou využívány nedostatečně kvůli obtížím při přístupu k nim, což vede k promarnění velkých příležitostí k potenciálnímu využití těchto údajů a ke zbytečným investicím při shromažďování týchž údajů pro jiné účely (např. v oblasti politik námořního prostoru). Revize rámce pro shromažďování údajů je příležitostí, jak na jedné straně zajistit lepší dostupnost údajů o rybolovu širšímu okruhu stran, které mají o údaje zájem, a na druhé straně s využitím nejnovějšího pokroku techniky snížit zátěž, kterou pro členské státy představují žádosti o údaje. |
| --- | --- |

1.2.

Oblastí, kde je žádoucí dosáhnout největšího pokroku, je dostupnost údajů. Proces, kterým koneční uživatelé žádají o údaje od členských států („datová volání“), je příliš zatěžující a náročný z hlediska zdrojů; přístupnost údajů o rybolovných činnostech se v jednotlivých členských státech liší kvůli rozdílným pravidlům pro přístup, která částečně vycházejí z omezení využívání těchto údajů pro více účelů; údaje z rámce pro shromažďování údajů jsou využívány nedostatečně kvůli obtížím při přístupu k nim, což vede k promarnění velkých příležitostí k potenciálnímu využití těchto údajů a ke zbytečným investicím při shromažďování týchž údajů pro jiné účely (např. v oblasti politik námořního prostoru). Revize rámce pro shromažďování údajů je příležitostí, jak na jedné straně zajistit lepší dostupnost údajů o rybolovu širšímu okruhu stran, které mají o údaje zájem, a na druhé straně s využitím nejnovějšího pokroku techniky snížit zátěž, kterou pro členské státy představují žádosti o údaje.

| 1.3. | Je třeba dále zlepšovat kvalitu a spolehlivost. Jedním ze způsobů, jak zajistit vysokou kvalitu údajů, bude použití Kodexu evropské statistiky a rámce pro zajištění kvality Evropského statistického systému. |
| --- | --- |

1.3.

Je třeba dále zlepšovat kvalitu a spolehlivost. Jedním ze způsobů, jak zajistit vysokou kvalitu údajů, bude použití Kodexu evropské statistiky a rámce pro zajištění kvality Evropského statistického systému.

2.   Souvislosti

| 2.1. | V roce 2000 byl zřízen rámec EU pro shromažďování a správu údajů o rybolovu (1), který byl následně v roce 2008 reformován, čímž vznikl rámec pro shromažďování údajů (2). Rámec pro shromažďování údajů představuje významný pokrok při zavádění harmonizovaného souboru pravidel EU upravujících shromažďování biologických, environmentálních, technických, sociálních a hospodářských údajů o odvětvích rybolovu, akvakultury a zpracování. |
| --- | --- |

2.1.

V roce 2000 byl zřízen rámec EU pro shromažďování a správu údajů o rybolovu (1), který byl následně v roce 2008 reformován, čímž vznikl rámec pro shromažďování údajů (2). Rámec pro shromažďování údajů představuje významný pokrok při zavádění harmonizovaného souboru pravidel EU upravujících shromažďování biologických, environmentálních, technických, sociálních a hospodářských údajů o odvětvích rybolovu, akvakultury a zpracování.

| 2.2. | Při přijetí reformy společné rybářské politiky (SRP) z roku 2013 (3) požádaly Rada a Evropský parlament Komisi o urychlené navržení změny rámce pro shromažďování údajů, aby zásady a cíle shromažďování údajů, které jsou nezbytné pro podporu reformované SRP, mohly co nejdříve přinášet praktické účinky. Předložený návrh je určen k dosažení tohoto cíle posílením regionální spolupráce a tím, že dojde k přizpůsobení novým potřebám v oblasti údajů. |
| --- | --- |

2.2.

Při přijetí reformy společné rybářské politiky (SRP) z roku 2013 (3) požádaly Rada a Evropský parlament Komisi o urychlené navržení změny rámce pro shromažďování údajů, aby zásady a cíle shromažďování údajů, které jsou nezbytné pro podporu reformované SRP, mohly co nejdříve přinášet praktické účinky. Předložený návrh je určen k dosažení tohoto cíle posílením regionální spolupráce a tím, že dojde k přizpůsobení novým potřebám v oblasti údajů.

| 2.2.1. | Rámec pro shromažďování údajů je nutno sladit s potřebami, které vyplývají z nového nařízení o SRP – jde o postupný přechod na maximální udržitelný výnos, dopad rybolovu na ekosystémy (např. chráněné druhy, stanoviště na mořském dně), environmentální a jiné dopady akvakultury (doložené informacemi o mortalitě/ztrátách či užívání léčivých přípravků) a účinky povinnosti vykládky úlovků. |
| --- | --- |

2.2.1.

Rámec pro shromažďování údajů je nutno sladit s potřebami, které vyplývají z nového nařízení o SRP – jde o postupný přechod na maximální udržitelný výnos, dopad rybolovu na ekosystémy (např. chráněné druhy, stanoviště na mořském dně), environmentální a jiné dopady akvakultury (doložené informacemi o mortalitě/ztrátách či užívání léčivých přípravků) a účinky povinnosti vykládky úlovků.

| 2.2.2. | Revize rámce pro shromažďování údajů by měla rovněž zajistit, že údaje budou shromažďovány v souladu s analýzou nákladů a přínosů nebo nákladů a využívání, pokud jde o přesnost získanou na základě vědeckých modelů a související úroveň rizika (šetření by se např. nepořádala jednou za rok, ale jednou za tři roky). Uvedená analýza by měla být založena na diskusi mezi subjekty odpovědnými za rybolov, osobami shromažďujícími údaje a poskytovateli vědeckého poradenství. |
| --- | --- |

2.2.2.

Revize rámce pro shromažďování údajů by měla rovněž zajistit, že údaje budou shromažďovány v souladu s analýzou nákladů a přínosů nebo nákladů a využívání, pokud jde o přesnost získanou na základě vědeckých modelů a související úroveň rizika (šetření by se např. nepořádala jednou za rok, ale jednou za tři roky). Uvedená analýza by měla být založena na diskusi mezi subjekty odpovědnými za rybolov, osobami shromažďujícími údaje a poskytovateli vědeckého poradenství.

| 2.3. | Cílem návrhu Komise je uvést do souladu rámec pro shromažďování údajů a další příslušné právní předpisy EU týkající se shromažďování údajů o rybolovu, aby se odstranilo překrývání, a snížily se tak náklady na celý systém údajů o mořích. Samostatné posouzení dopadů není považováno za nutné vzhledem k tomu, že rámec pro shromažďování údajů byl předmětem posouzení dopadů SRP, neboť bylo jasným záměrem, aby rámec pro shromažďování údajů byl její součástí. |
| --- | --- |

2.3.

Cílem návrhu Komise je uvést do souladu rámec pro shromažďování údajů a další příslušné právní předpisy EU týkající se shromažďování údajů o rybolovu, aby se odstranilo překrývání, a snížily se tak náklady na celý systém údajů o mořích. Samostatné posouzení dopadů není považováno za nutné vzhledem k tomu, že rámec pro shromažďování údajů byl předmětem posouzení dopadů SRP, neboť bylo jasným záměrem, aby rámec pro shromažďování údajů byl její součástí.

3.   Připomínky

| 3.1. | Rámec pro shromažďování údajů je příliš složitý – jak z hlediska právního rámce, tak z hlediska prováděcích mechanismů. Jednou z příčin složitosti a neefektivnosti je překrývání požadavků na údaje podle rámce pro shromažďování údajů a podle jiných právních předpisů EU, jako je nařízení o kontrole (4) a zvláštní statistická nařízení (5). Další příčinou složitosti a neefektivnosti je skutečnost, že tytéž nezpracované údaje je třeba zasílat různým konečným uživatelům v různě agregovaných formách. |
| --- | --- |

3.1.

Rámec pro shromažďování údajů je příliš složitý – jak z hlediska právního rámce, tak z hlediska prováděcích mechanismů. Jednou z příčin složitosti a neefektivnosti je překrývání požadavků na údaje podle rámce pro shromažďování údajů a podle jiných právních předpisů EU, jako je nařízení o kontrole (4) a zvláštní statistická nařízení (5). Další příčinou složitosti a neefektivnosti je skutečnost, že tytéž nezpracované údaje je třeba zasílat různým konečným uživatelům v různě agregovaných formách.

| 3.2. | Právní uspořádání rámce pro shromažďování údajů je příliš preskriptivní a podrobné, což vede k těžkopádnému systému, který nereaguje dostatečně pružně na vyvíjející se potřeby. Je tedy nezbytné zapojit do vypracovávání požadavků na údaje konečné uživatele, aby bylo zajištěno, že budou odpovídat jejich potřebám. |
| --- | --- |

3.2.

Právní uspořádání rámce pro shromažďování údajů je příliš preskriptivní a podrobné, což vede k těžkopádnému systému, který nereaguje dostatečně pružně na vyvíjející se potřeby. Je tedy nezbytné zapojit do vypracovávání požadavků na údaje konečné uživatele, aby bylo zajištěno, že budou odpovídat jejich potřebám.

| 3.3. | Další oblastí zájmu je potřeba zlepšit součinnost s cíli jiných politik EU. To je zejména případ rámcové směrnice o strategii pro mořské prostředí. |
| --- | --- |

3.3.

Další oblastí zájmu je potřeba zlepšit součinnost s cíli jiných politik EU. To je zejména případ rámcové směrnice o strategii pro mořské prostředí.

V Bruselu dne 16. září 2015.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  Úř. věst. L 176, 15.7.2000, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 60, 5.3.2008, s. 1.

2

(3)  Úř. věst. L 354, 28.12.2013, s. 22.

3

(4)  Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 1.

4

(5)  Úř. věst. L 218, 13.8.2008, s. 1.

5

Úř. věst. L 403, 30.12.2006, s. 1.

Úř. věst. L 87, 31.3.2009, s. 1.

Úř. věst. L 87, 31.3.2009, s. 42.

Úř. věst. L 87, 31.3.2009, s. 70.

Úř. věst. L 97, 9.4.2008, s. 13.

---

| 15.1.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 13/203 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 13/203

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1829/2003, pokud jde o možnost členských států omezit či zakázat používání geneticky modifikovaných potravin a krmiv na svém území

(průběžný program)

(COM(2015)177 final – 2015/0093 (COD))

(2016/C 013/30)

| Zpravodaj: | José María ESPUNY MOYANO |
| --- | --- |
| Spoluzpravodaj: | Martin SIECKER |

Zpravodaj:

José María ESPUNY MOYANO

Spoluzpravodaj:

Martin SIECKER

Dne 30. dubna 2015 se Evropský parlament a dne 17. června 2015 Rada, v souladu s články 114 a 304 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodly konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1829/2003, pokud jde o možnost členských států omezit či zakázat používání geneticky modifikovaných potravin a krmiv na svém území (průběžný program)

(COM(2015) 177 final – 2015/0093 (COD)).

Specializovaná sekce Zemědělství, rozvoj venkova, životní prostředí, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 2. září 2015.

Na 510. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 16. a 17. září 2015 (jednání dne 16. září), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 138 hlasy pro, 6 hlasů bylo proti a 7 členů se zdrželo hlasování.

1.   Závěry a doporučení

Závěry a doporučení

| 1.1. | EHSV vítá záměr Evropské komise řešit otázku, jež vzbuzuje velký zájem u výrobních odvětví i veřejnosti obecně. |
| --- | --- |

1.1.

EHSV vítá záměr Evropské komise řešit otázku, jež vzbuzuje velký zájem u výrobních odvětví i veřejnosti obecně.

| 1.2. | EHSV je potěšen, že Komise využívá svůj mandát k nalezení řešení ohledně systému schvalování geneticky modifikovaných organismů (GMO), který se v praxi ukázal jako nedostatečný. |
| --- | --- |

1.2.

EHSV je potěšen, že Komise využívá svůj mandát k nalezení řešení ohledně systému schvalování geneticky modifikovaných organismů (GMO), který se v praxi ukázal jako nedostatečný.

| 1.3. | EHSV v návrhu postrádá větší pozornost ke klíčovým aspektům, jako je sledovatelnost a soulad mezi legislativou týkající se potravin a legislativou týkající se krmiv, a rovněž posouzení socioekonomického dopadu návrhů. |
| --- | --- |

1.3.

EHSV v návrhu postrádá větší pozornost ke klíčovým aspektům, jako je sledovatelnost a soulad mezi legislativou týkající se potravin a legislativou týkající se krmiv, a rovněž posouzení socioekonomického dopadu návrhů.

| 1.4. | EHSV rovněž pochybuje, že bude skutečně možné zavést tento právní předpis na jednotném trhu, a vyjadřuje výhrady k aspektům právní povahy. Kromě toho nelze zapomínat na problém s vnímáním veřejnosti a problém politické povahy, které existují vedle uvedených právních otázek. |
| --- | --- |

1.4.

EHSV rovněž pochybuje, že bude skutečně možné zavést tento právní předpis na jednotném trhu, a vyjadřuje výhrady k aspektům právní povahy. Kromě toho nelze zapomínat na problém s vnímáním veřejnosti a problém politické povahy, které existují vedle uvedených právních otázek.

| 1.5. | EHSV proto doporučuje Komisi, aby svůj návrh ve stávajícím znění stáhla a vypracovala nový, lepší návrh, v němž zohlední nedostatky uvedené v tomto stanovisku a v podobných stanoviscích Evropského parlamentu. |
| --- | --- |

1.5.

EHSV proto doporučuje Komisi, aby svůj návrh ve stávajícím znění stáhla a vypracovala nový, lepší návrh, v němž zohlední nedostatky uvedené v tomto stanovisku a v podobných stanoviscích Evropského parlamentu.

2.   Souvislosti

Souvislosti

| 2.1. | Biotechnologické plodiny (geneticky modifikované organismy, GMO) se na světě začaly rozvíjet v roce 1996. Od té doby se rozloha, na níž se pěstují, neustále zvyšuje stabilním tempem 3 % nebo 4 % ročně. Mezi lety 2013 a 2014 tak plocha pro pěstování biotechnologických plodin vzrostla o 6,3 mil. ha na celkových 181 mil. ha a obdělávalo ji 18 milionů zemědělců ve 28 zemích. Největší rozlohu má v USA, Brazílii a Argentině, rozsáhlá je rovněž v rozvojových zemích, jako je Burkina Faso, Súdán nebo Bangladéš. K hlavním plodinám patří kukuřice, sója a bavlna, ale pěstují se i jiné, např. lilky, rajčata a papriky. |
| --- | --- |

2.1.

Biotechnologické plodiny (geneticky modifikované organismy, GMO) se na světě začaly rozvíjet v roce 1996. Od té doby se rozloha, na níž se pěstují, neustále zvyšuje stabilním tempem 3 % nebo 4 % ročně. Mezi lety 2013 a 2014 tak plocha pro pěstování biotechnologických plodin vzrostla o 6,3 mil. ha na celkových 181 mil. ha a obdělávalo ji 18 milionů zemědělců ve 28 zemích. Největší rozlohu má v USA, Brazílii a Argentině, rozsáhlá je rovněž v rozvojových zemích, jako je Burkina Faso, Súdán nebo Bangladéš. K hlavním plodinám patří kukuřice, sója a bavlna, ale pěstují se i jiné, např. lilky, rajčata a papriky.

| 2.2. | V Evropské unii se GMO pěstují v pěti zemích (Portugalsko, Česká republika, Rumunsko, Slovensko a Španělsko), a to na celkové rozloze přibližně 148 000 ha – z toho 137 000 ha ve Španělsku, 8 000 ha v Portugalsku, 2 500 ha v České republice, 800 ha v Rumunsku a 100 ha na Slovensku (údaje z roku 2013 (1)). |
| --- | --- |

2.2.

V Evropské unii se GMO pěstují v pěti zemích (Portugalsko, Česká republika, Rumunsko, Slovensko a Španělsko), a to na celkové rozloze přibližně 148 000 ha – z toho 137 000 ha ve Španělsku, 8 000 ha v Portugalsku, 2 500 ha v České republice, 800 ha v Rumunsku a 100 ha na Slovensku (údaje z roku 2013 (1)).

1

| 2.3. | Na základě požadavků stanovených právními předpisy se již více než deset let pravidelně informuje o přítomnosti GMO na označení potravin a krmiv. V současné době je 85–90 % průmyslových krmiv vyrobených v EU označeno jako GMO nebo obsahující GMO, protože jejich složení obsahuje vysoký podíl surovin pocházejících z GMO, buď dovezených do EU nebo v ní vyprodukovaných, jež v průměru představují 20–25 % složení průmyslového krmiva. Pokud tento návrh vstoupí v platnost, může zásadně ovlivnit poptávku a nabídku v oblasti potravin a krmiv v EU. Je třeba důkladně posoudit dopad, který by to mohlo mít na evropské zemědělství, a tedy i na společnou zemědělskou politiku. Evropské předpisy určené k zajištění řádné sledovatelnosti přítomnosti GMO v potravinách a krmivech by měly být rozšířeny tak, aby se na jejich základě tyto produkty označovaly rovněž jako geneticky nemodifikované, pokud GMO skutečně neobsahují. |
| --- | --- |

2.3.

Na základě požadavků stanovených právními předpisy se již více než deset let pravidelně informuje o přítomnosti GMO na označení potravin a krmiv. V současné době je 85–90 % průmyslových krmiv vyrobených v EU označeno jako GMO nebo obsahující GMO, protože jejich složení obsahuje vysoký podíl surovin pocházejících z GMO, buď dovezených do EU nebo v ní vyprodukovaných, jež v průměru představují 20–25 % složení průmyslového krmiva. Pokud tento návrh vstoupí v platnost, může zásadně ovlivnit poptávku a nabídku v oblasti potravin a krmiv v EU. Je třeba důkladně posoudit dopad, který by to mohlo mít na evropské zemědělství, a tedy i na společnou zemědělskou politiku. Evropské předpisy určené k zajištění řádné sledovatelnosti přítomnosti GMO v potravinách a krmivech by měly být rozšířeny tak, aby se na jejich základě tyto produkty označovaly rovněž jako geneticky nemodifikované, pokud GMO skutečně neobsahují.

| 2.4. | EHSV nicméně lituje a zdůrazňuje, že nebylo vyvinuto podobné úsilí o sledovatelnost v evropských právních předpisech týkajících se potravin. |
| --- | --- |

2.4.

EHSV nicméně lituje a zdůrazňuje, že nebylo vyvinuto podobné úsilí o sledovatelnost v evropských právních předpisech týkajících se potravin.

3.   Platný předpisový rámec

Platný předpisový rámec

| 3.1. | Od té doby, co v platnost vstoupilo nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 (2), nebylo v Radě ještě nikdy dosaženo kvalifikované většiny členských států ve prospěch nebo proti návrhu rozhodnutí Komise o povolení GMO nebo potravin a krmiv obsahujících GMO. Výsledkem vždy bylo „žádné stanovisko“ ve všech administrativních fázích postupu. V důsledku toho přijímala Komise rozhodnutí o povolení v souladu s použitelnými právními předpisy bez podpory členských států. |
| --- | --- |

3.1.

Od té doby, co v platnost vstoupilo nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 (2), nebylo v Radě ještě nikdy dosaženo kvalifikované většiny členských států ve prospěch nebo proti návrhu rozhodnutí Komise o povolení GMO nebo potravin a krmiv obsahujících GMO. Výsledkem vždy bylo „žádné stanovisko“ ve všech administrativních fázích postupu. V důsledku toho přijímala Komise rozhodnutí o povolení v souladu s použitelnými právními předpisy bez podpory členských států.

2

| 3.2. | Návrat spisu Komisi k přijetí konečného rozhodnutí se stal pravidlem, i když by měl být pouze výjimkou. |
| --- | --- |

3.2.

Návrat spisu Komisi k přijetí konečného rozhodnutí se stal pravidlem, i když by měl být pouze výjimkou.

| 3.3. | Komise jakožto orgán odpovědný za řízení rizik musí v případě, že nebude dosaženo kvalifikované většiny členských států, v přiměřené lhůtě přijmout rozhodnutí (o schválení nebo zamítnutí povolení). |
| --- | --- |

3.3.

Komise jakožto orgán odpovědný za řízení rizik musí v případě, že nebude dosaženo kvalifikované většiny členských států, v přiměřené lhůtě přijmout rozhodnutí (o schválení nebo zamítnutí povolení).

4.   Návrh Komise

Návrh Komise

| 4.1. | Návrh Komise spočívá v doplnění nového článku 34a do nařízení (ES) č. 1829/2003. Podle tohoto článku budou členské státy moci přijmout opatření omezující nebo zakazující používání GMO, pokud tato opatření budou:






  — | odůvodněná a založená na závažných důvodech v souladu s právem Unie, které v žádném případě nesmějí být v rozporu s provedeným hodnocením rizik, |
| --- | --- | --- |

4.1.

Návrh Komise spočívá v doplnění nového článku 34a do nařízení (ES) č. 1829/2003. Podle tohoto článku budou členské státy moci přijmout opatření omezující nebo zakazující používání GMO, pokud tato opatření budou:

—

odůvodněná a založená na závažných důvodech v souladu s právem Unie, které v žádném případě nesmějí být v rozporu s provedeným hodnocením rizik,

| — | přiměřená a nediskriminační. |
| --- | --- |

—

přiměřená a nediskriminační.

| 4.2. | Pokud má členský stát v úmyslu přijmout opatření podle nového režimu, předloží Komisi návrh uvedených opatření a rovněž odpovídající odůvodnění. |
| --- | --- |

4.2.

Pokud má členský stát v úmyslu přijmout opatření podle nového režimu, předloží Komisi návrh uvedených opatření a rovněž odpovídající odůvodnění.

| 4.3. | Přijatými opatřeními nesmí být dotčeno používání potravin a krmiv, u nichž se vyskytuje náhodná nebo technicky nevyhnutelná přítomnost GMO. |
| --- | --- |

4.3.

Přijatými opatřeními nesmí být dotčeno používání potravin a krmiv, u nichž se vyskytuje náhodná nebo technicky nevyhnutelná přítomnost GMO.

| 4.4. | Tato ustanovení se nepoužijí na GMO určené k pěstování. |
| --- | --- |

4.4.

Tato ustanovení se nepoužijí na GMO určené k pěstování.

| 4.4.1. | Podobný postup však byl již v nedávné době přijat se směrnicí Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/412 (3). Členským státům tím bylo dáno více volnosti, co se týče rozhodování o omezení či zákazu pěstování GMO na jejich území. Současný návrh Komise se nyní snaží vytvořit podobný postup pro geneticky modifikované potraviny a krmiva v souladu s nedávno dohodnutým řešením týkajícím se pěstování GMO. |
| --- | --- |

4.4.1.

Podobný postup však byl již v nedávné době přijat se směrnicí Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/412 (3). Členským státům tím bylo dáno více volnosti, co se týče rozhodování o omezení či zákazu pěstování GMO na jejich území. Současný návrh Komise se nyní snaží vytvořit podobný postup pro geneticky modifikované potraviny a krmiva v souladu s nedávno dohodnutým řešením týkajícím se pěstování GMO.

3

5.   Úvodní upozornění

Úvodní upozornění

| 5.1. | GMO je velmi ožehavou otázkou, která vzbuzuje jak pozitivní, tak negativní pocity. Proto se toto stanovisko EHSV důsledně omezí na „pro“ a „proti“ návrhu a nebude obecně hodnotit, zda jsou GMO dobré či špatné, neboť to již provedl dříve (4). |
| --- | --- |

5.1.

GMO je velmi ožehavou otázkou, která vzbuzuje jak pozitivní, tak negativní pocity. Proto se toto stanovisko EHSV důsledně omezí na „pro“ a „proti“ návrhu a nebude obecně hodnotit, zda jsou GMO dobré či špatné, neboť to již provedl dříve (4).

4

6.   Důvody pro návrh Komise

Důvody pro návrh Komise

6.1.   
  Vyvážení pravomocí členských států a Evropské unie

Vyvážení pravomocí členských států a Evropské unie

| 6.1.1. | Provozní a rozpočtová omezení současné společné zemědělské politiky evidentně znamenají, že mnoho zemí zpochybňuje pravomoci svěřené Smlouvami v této oblasti, což politicky oslabuje evropské instituce. |
| --- | --- |

6.1.1.

Provozní a rozpočtová omezení současné společné zemědělské politiky evidentně znamenají, že mnoho zemí zpochybňuje pravomoci svěřené Smlouvami v této oblasti, což politicky oslabuje evropské instituce.

| 6.1.2. | Na druhé straně některé členské státy, které nejsou přirozenými příjemci SZP, často kritizují výši rozpočtu této společné politiky a dalších společných politik třetího pilíře. Tento politický nesouhlas si získává rostoucí podporu v určitých členských státech, což zákonodárce ani EHSV nemohou přehlížet. |
| --- | --- |

6.1.2.

Na druhé straně některé členské státy, které nejsou přirozenými příjemci SZP, často kritizují výši rozpočtu této společné politiky a dalších společných politik třetího pilíře. Tento politický nesouhlas si získává rostoucí podporu v určitých členských státech, což zákonodárce ani EHSV nemohou přehlížet.

| 6.1.3. | Návrh Komise by v praxi převedl zpět pravomoci, čímž by splnil požadavky některých členských států (a jejich veřejnosti) na vyvážení pravomoci členských států a Unie, zejména v oblasti, ve které je stále umožněn výkon pravomocí členských států (pokud jde o pěstování GMO). |
| --- | --- |

6.1.3.

Návrh Komise by v praxi převedl zpět pravomoci, čímž by splnil požadavky některých členských států (a jejich veřejnosti) na vyvážení pravomoci členských států a Unie, zejména v oblasti, ve které je stále umožněn výkon pravomocí členských států (pokud jde o pěstování GMO).

| 6.2. | Přítomnost právních opatření a ochranných doložek v návrhu, pomocí nichž se předejde zneužití ze strany členských států |
| --- | --- |

6.2.

Přítomnost právních opatření a ochranných doložek v návrhu, pomocí nichž se předejde zneužití ze strany členských států

| 6.2.1. | Požadavek na jednotlivé odůvodnění opatření přijatých členskými státy znamená, že tato opatření nemohou být svévolná a navíc musí být slučitelná se Smlouvami a zejména a výslovně se zásadami vnitřního trhu a mezinárodními závazky Unie. |
| --- | --- |

6.2.1.

Požadavek na jednotlivé odůvodnění opatření přijatých členskými státy znamená, že tato opatření nemohou být svévolná a navíc musí být slučitelná se Smlouvami a zejména a výslovně se zásadami vnitřního trhu a mezinárodními závazky Unie.

| 6.2.2. | Tato opatření by společně se zásadou odpovědnosti veřejné správy, jež je charakteristická pro moderní státní správu, měla zajistit, že rozhodnutí o vyloučení budou přijímána výjimečně a budou přiměřená. |
| --- | --- |

6.2.2.

Tato opatření by společně se zásadou odpovědnosti veřejné správy, jež je charakteristická pro moderní státní správu, měla zajistit, že rozhodnutí o vyloučení budou přijímána výjimečně a budou přiměřená.

6.3.   
  Odstranění anomálie v právní praxi Unie

Odstranění anomálie v právní praxi Unie

| 6.3.1. | Jak uvádí Komise ve východiscích návrhu, nebylo nařízení (ES) č. 1829/2003 nikdy zcela splněno – jednak protože členské státy vyjadřovaly vědecky nepodložené názory, jednak protože Komise přijímala rozhodnutí přímo, což představuje právní anomálii (postup projednávání ve výborech). |
| --- | --- |

6.3.1.

Jak uvádí Komise ve východiscích návrhu, nebylo nařízení (ES) č. 1829/2003 nikdy zcela splněno – jednak protože členské státy vyjadřovaly vědecky nepodložené názory, jednak protože Komise přijímala rozhodnutí přímo, což představuje právní anomálii (postup projednávání ve výborech).

| 6.3.2. | Tato situace, která je v evropském regulačním systému skutečně ojedinělá, by se omezila přijetím návrhu, který předložila Komise. Ty členské státy, které dosud volily nevydávání rozhodnutí nebo systematické odmítání vytváření nezbytné většiny, by tak v Radě nemusely klást politický odpor, protože by na vnitrostátní úrovni měly jiné nástroje, pomocí nichž by se na svém území mohly postavit proti výkonu rozhodnutí Rady v této záležitosti nebo ho odmítnout. |
| --- | --- |

6.3.2.

Tato situace, která je v evropském regulačním systému skutečně ojedinělá, by se omezila přijetím návrhu, který předložila Komise. Ty členské státy, které dosud volily nevydávání rozhodnutí nebo systematické odmítání vytváření nezbytné většiny, by tak v Radě nemusely klást politický odpor, protože by na vnitrostátní úrovni měly jiné nástroje, pomocí nichž by se na svém území mohly postavit proti výkonu rozhodnutí Rady v této záležitosti nebo ho odmítnout.

6.4.   
  Plnění mandátu

Plnění mandátu

| 6.4.1. | Přípravou návrhu, kterým se mění nařízení (ES) č. 1829/2003, plní Komise mandát, který dostala k předložení návrhu, jehož prostřednictvím by se odstranila omezení platného regulačního rámce pro povolování krmiv a potravin obsahujících GMO. V tomto smyslu je návrh Komise potřebný a příhodný. |
| --- | --- |

6.4.1.

Přípravou návrhu, kterým se mění nařízení (ES) č. 1829/2003, plní Komise mandát, který dostala k předložení návrhu, jehož prostřednictvím by se odstranila omezení platného regulačního rámce pro povolování krmiv a potravin obsahujících GMO. V tomto smyslu je návrh Komise potřebný a příhodný.

7.   Důvody proti návrhu Komise

Důvody proti návrhu Komise

7.1.   
  Všeobecný nesouhlas všech dotčených odvětví

Všeobecný nesouhlas všech dotčených odvětví

| 7.1.1. | Návrh Komise vyvolal všeobecný nesouhlas jak ze strany odvětví podporujících používání GMO v potravinách a krmivech, tak ze strany odvětví, která obvykle vystupují proti jejich používání. Tento nesouhlas se posléze objevil i ve sdělovacích prostředcích. Je potřeba zvláště vyzdvihnout veřejnou kritiku návrhu ze strany Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin Evropského parlamentu, na jejímž základě bylo doporučeno jeho stažení, o němž se bude formálně hlasovat v říjnu (5). |
| --- | --- |

7.1.1.

Návrh Komise vyvolal všeobecný nesouhlas jak ze strany odvětví podporujících používání GMO v potravinách a krmivech, tak ze strany odvětví, která obvykle vystupují proti jejich používání. Tento nesouhlas se posléze objevil i ve sdělovacích prostředcích. Je potřeba zvláště vyzdvihnout veřejnou kritiku návrhu ze strany Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin Evropského parlamentu, na jejímž základě bylo doporučeno jeho stažení, o němž se bude formálně hlasovat v říjnu (5).

5

| 7.1.2. | Silné výhrady vyjádřené dotčenými odvětvími, byť založené na odlišných či dokonce protichůdných pohledech, nevyhnutelně povedou v Parlamentu ke složité diskusi s nejistými výsledky, které by bylo rozumnější se vyhnout tím, že se návrh předloží k hlubšímu přezkumu. |
| --- | --- |

7.1.2.

Silné výhrady vyjádřené dotčenými odvětvími, byť založené na odlišných či dokonce protichůdných pohledech, nevyhnutelně povedou v Parlamentu ke složité diskusi s nejistými výsledky, které by bylo rozumnější se vyhnout tím, že se návrh předloží k hlubšímu přezkumu.

7.2.   
  Riziko netransparentnosti při rozhodování na vnitrostátní úrovni

Riziko netransparentnosti při rozhodování na vnitrostátní úrovni

| 7.2.1. | Komise má společný systém hodnocení rizik týkajících se GMO stanovený směrnicí (EU) 2015/412. Nicméně možnost členských států omezit z vnitrostátních důvodů hodnocení rizik a povolení Unie (bez povinného a transparentního systému informování veřejnosti o příčinách a důvodech, na jejichž základě členské státy zvolily ustanovení o vyloučení) může být vážně v rozporu se závazky transparentnosti veřejného rozhodování, již Junckerova Komise stanovila za prioritní požadavek ve svých zveřejněných politických směrech. Proto by bylo obezřetné požadovat zavedení takových vnitrostátních systémů informování veřejnosti do předpisů a zajištění jejich transparentnosti a volného přístupu k nim. |
| --- | --- |

7.2.1.

Komise má společný systém hodnocení rizik týkajících se GMO stanovený směrnicí (EU) 2015/412. Nicméně možnost členských států omezit z vnitrostátních důvodů hodnocení rizik a povolení Unie (bez povinného a transparentního systému informování veřejnosti o příčinách a důvodech, na jejichž základě členské státy zvolily ustanovení o vyloučení) může být vážně v rozporu se závazky transparentnosti veřejného rozhodování, již Junckerova Komise stanovila za prioritní požadavek ve svých zveřejněných politických směrech. Proto by bylo obezřetné požadovat zavedení takových vnitrostátních systémů informování veřejnosti do předpisů a zajištění jejich transparentnosti a volného přístupu k nim.

7.3.   
  Riziko chybějící předvídatelnosti

Riziko chybějící předvídatelnosti

| 7.3.1. | Pokud by byl návrh Komise přijat ve stávajícím znění, mohla by vzniknout abnormální situace, kdy by veřejná rozhodnutí přijatá na evropské úrovni na základě vědeckých kritérií mohla mít v jednotlivých členských státech různé právní a ekonomické dopady. To může oslabit předvídatelnost a důvěryhodnost rozhodnutí Unie. |
| --- | --- |

7.3.1.

Pokud by byl návrh Komise přijat ve stávajícím znění, mohla by vzniknout abnormální situace, kdy by veřejná rozhodnutí přijatá na evropské úrovni na základě vědeckých kritérií mohla mít v jednotlivých členských státech různé právní a ekonomické dopady. To může oslabit předvídatelnost a důvěryhodnost rozhodnutí Unie.

| 7.3.2. | Chybí posouzení socioekonomického dopadu návrhu, kde by byly podrobně popsány dopady na náklady pro potravinový řetězec, pro pěstování a dodávky surovin a případná narušení trhu. |
| --- | --- |

7.3.2.

Chybí posouzení socioekonomického dopadu návrhu, kde by byly podrobně popsány dopady na náklady pro potravinový řetězec, pro pěstování a dodávky surovin a případná narušení trhu.

| 7.3.3. | Nejsou stanoveny žádné nástroje, které zajistí sledovatelnost GMO v označování potravin. |
| --- | --- |

7.3.3.

Nejsou stanoveny žádné nástroje, které zajistí sledovatelnost GMO v označování potravin.

7.4.   
  Riziko narušení mezinárodního obchodu

Riziko narušení mezinárodního obchodu

| 7.4.1. | Ačkoli návrh Komise vyžaduje splnění mezinárodních závazků Unie, právní předpis nestanoví specifická konkrétní omezení zásahů členských států („opt-out“), které by mohly být v rozporu s těmito závazky, ani nestanoví mechanismy, s jejichž využitím by instituce EU mohly zvrátit tato vnitrostátní rozhodnutí, pokud nebudou v souladu s danou zásadou plnění mezinárodních závazků. Je třeba poznamenat, že obchodní partneři Evropské unie, zejména Spojené státy, veřejně vyjádřili své výhrady k tomuto návrhu právní úpravy a stanovili jejich odstranění dokonce za podmínku vedení obchodních jednání na vysoké úrovni (TTIP). |
| --- | --- |

7.4.1.

Ačkoli návrh Komise vyžaduje splnění mezinárodních závazků Unie, právní předpis nestanoví specifická konkrétní omezení zásahů členských států („opt-out“), které by mohly být v rozporu s těmito závazky, ani nestanoví mechanismy, s jejichž využitím by instituce EU mohly zvrátit tato vnitrostátní rozhodnutí, pokud nebudou v souladu s danou zásadou plnění mezinárodních závazků. Je třeba poznamenat, že obchodní partneři Evropské unie, zejména Spojené státy, veřejně vyjádřili své výhrady k tomuto návrhu právní úpravy a stanovili jejich odstranění dokonce za podmínku vedení obchodních jednání na vysoké úrovni (TTIP).

| 7.4.2. | Mezi mezinárodní dohody, jež by mohlo ovlivnit nebo omezit zavedení návrhu, který by mohl způsobit narušení rovnocenná překážkám mezinárodního obchodu, patří obecné závazky WTO nebo některá ustanovení, jako je všeobecný systém preferencí pro rozvojové země či dokonce iniciativa „Vše kromě zbraní“. |
| --- | --- |

7.4.2.

Mezi mezinárodní dohody, jež by mohlo ovlivnit nebo omezit zavedení návrhu, který by mohl způsobit narušení rovnocenná překážkám mezinárodního obchodu, patří obecné závazky WTO nebo některá ustanovení, jako je všeobecný systém preferencí pro rozvojové země či dokonce iniciativa „Vše kromě zbraní“.

7.5.   
  Pochybnosti týkající se souladu se zásadami volného pohybu

Pochybnosti týkající se souladu se zásadami volného pohybu

| 7.5.1. | Návrh Komise poukazuje na potřebu dodržovat zásady vnitřního trhu, jejž by neměla měnit vnitrostátní opatření přijatá na základě tohoto návrhu – různé územní celky Unie by v praxi totiž pravděpodobně používaly odlišná ustanovení týkající se pěstování, uvádění na trh a dopravy uvnitř Unie. |
| --- | --- |

7.5.1.

Návrh Komise poukazuje na potřebu dodržovat zásady vnitřního trhu, jejž by neměla měnit vnitrostátní opatření přijatá na základě tohoto návrhu – různé územní celky Unie by v praxi totiž pravděpodobně používaly odlišná ustanovení týkající se pěstování, uvádění na trh a dopravy uvnitř Unie.

| 7.5.2. | Nicméně nestanovení vyčerpávajících důvodů, které by odůvodnily přijetí ustanovení o vyloučení (absence pozitivního nebo negativního seznamu), a právních mechanismů pro pozastavení vnitrostátních opatření, která by mohla být považována za neoprávněná, nedostatečně odůvodněná či diskriminační, představuje zjevné riziko právní nejistoty. |
| --- | --- |

7.5.2.

Nicméně nestanovení vyčerpávajících důvodů, které by odůvodnily přijetí ustanovení o vyloučení (absence pozitivního nebo negativního seznamu), a právních mechanismů pro pozastavení vnitrostátních opatření, která by mohla být považována za neoprávněná, nedostatečně odůvodněná či diskriminační, představuje zjevné riziko právní nejistoty.

| 7.5.3. | Tyto právní nejistoty bude moci vyřešit pouze Soudní dvůr Evropské unie, čímž se bude administrativní práce členských států zbytečně řešit soudní cestou a potenciálně budou vznikat zpoždění a dodatečné náklady. |
| --- | --- |

7.5.3.

Tyto právní nejistoty bude moci vyřešit pouze Soudní dvůr Evropské unie, čímž se bude administrativní práce členských států zbytečně řešit soudní cestou a potenciálně budou vznikat zpoždění a dodatečné náklady.

| 7.5.4. | Tento poslední argument vyvolává nejvíce pochybností, pokud jde o dobré načasování a vhodnost návrhu Komise tak, jak byl předložen. |
| --- | --- |

7.5.4.

Tento poslední argument vyvolává nejvíce pochybností, pokud jde o dobré načasování a vhodnost návrhu Komise tak, jak byl předložen.

V Bruselu dne 16. září 2015.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  http://ec.europa.eu/food/plant/docs/plant_gmo_report_studies_report_2013_mon_810_en.pdf

1

(2)  Úř. věst. L 268, 18.10.2003, s. 1.

2

(3)  Úř. věst. L 68, 13.3.2015, s. 1.

3

(4)  Úř. věst. C 68, 6.3.2012, s. 56.

4

(5)  http://www.europarl.europa.eu/meetdocs/2014_2019/documents/envi/pr/1065/1065989/1065989cs.pdf

5

---