# Az Európai Unió L 334/2015

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 334 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 58. évfolyam2015. december 22. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 334

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

58. évfolyam2015. december 22.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Tanács (EU) 2015/2425 végrehajtási rendelete (2015. december 21.) a terrorizmus elleni küzdelem érdekében egyes személyekkel és szervezetekkel szemben hozott különleges korlátozó intézkedésekről szóló 2580/2001/EK rendelet 2. cikke (3) bekezdésének végrehajtásáról, valamint az (EU) 2015/1325 végrehajtási rendelet hatályon kívül helyezéséről | 1 |
| | * | A Bizottság (EU) 2015/2426 végrehajtási rendelete (2015. december 18.) az (EU) 2015/1998 rendeletnek a közös polgári légiközlekedés-védelmi alapkövetelményekkel egyenértékű védelmi követelményeket alkalmazóként elismert harmadik országok tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 5 |
| | | A Bizottság (EU) 2015/2427 végrehajtási rendelete (2015. december 21.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 10 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Tanács (EU) 2015/2428 végrehajtási határozata (2015. december 10.) a Németországnak, illetve Ausztriának a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv 168. és 168a. cikkétől eltérő intézkedés alkalmazására történő felhatalmazásáról szóló 2009/791/EK határozat, illetve 2009/1013/EU végrehajtási határozat módosításáról | 12 |
| | * | A Tanács (EU) 2015/2429 végrehajtási határozata (2015. december 10.) Lettországnak a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv 26. cikke (1) bekezdésének a) pontjától és 168. és 168a. cikkétől eltérő különös intézkedés bevezetésére történő felhatalmazásáról | 15 |
| | * | A Tanács (KKPB) 2015/2430 határozata (2015. december 21.) a terrorizmus elleni küzdelemre vonatkozó különös intézkedések alkalmazásáról szóló 2001/931/KKBP közös álláspont 2., 3. és 4. cikkének hatálya alá tartozó személyek, csoportok és szervezetek jegyzékének naprakésszé tételéről, valamint a (KKBP) 2015/1334 határozat hatályon kívül helyezéséről | 18 |
| | * | A Tanács (KKBP) 2015/2431 határozata (2015. december 21.) az ukrajnai helyzetet destabilizáló orosz intézkedések miatt hozott korlátozó intézkedésekről szóló 2014/512/KKBP tanácsi határozat módosításáról | 22 |
| | * | A Bizottság (EU) 2015/2432 határozata (2015. szeptember 18.) a tejről és zsírról szóló törvény keretében a tej minőségének ellenőrzésére irányuló vizsgálatokhoz Németország által nyújtott SA.35484 (2013/C) (korábbi SA.35484 [2012/NN]) állami támogatásról
  (az értesítés a C(2015) 6295. számú dokumentummal történt) | 23 |
| | * | A Bizottság (EU) 2015/2433 végrehajtási határozata (2015. december 18.) az egyes tagállamokban előforduló afrikai sertéspestissel kapcsolatos járványügyi intézkedésekről szóló 2014/709/EU végrehajtási határozat módosításáról
  (az értesítés a C(2015) 9168. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 46 |
| | * | A Bizottság (EU) 2015/2434 végrehajtási határozata (2015. december 18.) az egyes Indiából származó gyümölcsök és zöldségek tekintetében a károsítók Unióba történő behurcolása és Unión belüli elterjedése elleni intézkedésekről szóló 2014/237/EU végrehajtási határozat módosításáról
  (az értesítés a C(2015) 9178. számú dokumentummal történt) | 61 |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK |
| | * | Az EU–Egyiptom Társulási Tanács 1/2015 határozata (2015. szeptember 21.) az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről az Egyiptomi Arab Köztársaság közötti társulást létrehozó euro-mediterrán megállapodáshoz csatolt, a származó termék fogalmának meghatározásáról és az igazgatási együttműködés módszereiről szóló 4. jegyzőkönyv felváltásáról [2015/2435] | 62 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Tanács (EU) 2015/2425 végrehajtási rendelete (2015. december 21.) a terrorizmus elleni küzdelem érdekében egyes személyekkel és szervezetekkel szemben hozott különleges korlátozó intézkedésekről szóló 2580/2001/EK rendelet 2. cikke (3) bekezdésének végrehajtásáról, valamint az (EU) 2015/1325 végrehajtási rendelet hatályon kívül helyezéséről

1

*

A Bizottság (EU) 2015/2426 végrehajtási rendelete (2015. december 18.) az (EU) 2015/1998 rendeletnek a közös polgári légiközlekedés-védelmi alapkövetelményekkel egyenértékű védelmi követelményeket alkalmazóként elismert harmadik országok tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

5

A Bizottság (EU) 2015/2427 végrehajtási rendelete (2015. december 21.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

10

HATÁROZATOK

*

A Tanács (EU) 2015/2428 végrehajtási határozata (2015. december 10.) a Németországnak, illetve Ausztriának a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv 168. és 168a. cikkétől eltérő intézkedés alkalmazására történő felhatalmazásáról szóló 2009/791/EK határozat, illetve 2009/1013/EU végrehajtási határozat módosításáról

12

*

A Tanács (EU) 2015/2429 végrehajtási határozata (2015. december 10.) Lettországnak a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv 26. cikke (1) bekezdésének a) pontjától és 168. és 168a. cikkétől eltérő különös intézkedés bevezetésére történő felhatalmazásáról

15

*

A Tanács (KKPB) 2015/2430 határozata (2015. december 21.) a terrorizmus elleni küzdelemre vonatkozó különös intézkedések alkalmazásáról szóló 2001/931/KKBP közös álláspont 2., 3. és 4. cikkének hatálya alá tartozó személyek, csoportok és szervezetek jegyzékének naprakésszé tételéről, valamint a (KKBP) 2015/1334 határozat hatályon kívül helyezéséről

18

*

A Tanács (KKBP) 2015/2431 határozata (2015. december 21.) az ukrajnai helyzetet destabilizáló orosz intézkedések miatt hozott korlátozó intézkedésekről szóló 2014/512/KKBP tanácsi határozat módosításáról

22

*

A Bizottság (EU) 2015/2432 határozata (2015. szeptember 18.) a tejről és zsírról szóló törvény keretében a tej minőségének ellenőrzésére irányuló vizsgálatokhoz Németország által nyújtott SA.35484 (2013/C) (korábbi SA.35484 [2012/NN]) állami támogatásról
  (az értesítés a C(2015) 6295. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2015) 6295. számú dokumentummal történt)

23

*

A Bizottság (EU) 2015/2433 végrehajtási határozata (2015. december 18.) az egyes tagállamokban előforduló afrikai sertéspestissel kapcsolatos járványügyi intézkedésekről szóló 2014/709/EU végrehajtási határozat módosításáról
  (az értesítés a C(2015) 9168. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2015) 9168. számú dokumentummal történt)

1

46

*

A Bizottság (EU) 2015/2434 végrehajtási határozata (2015. december 18.) az egyes Indiából származó gyümölcsök és zöldségek tekintetében a károsítók Unióba történő behurcolása és Unión belüli elterjedése elleni intézkedésekről szóló 2014/237/EU végrehajtási határozat módosításáról
  (az értesítés a C(2015) 9178. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2015) 9178. számú dokumentummal történt)

61

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

*

Az EU–Egyiptom Társulási Tanács 1/2015 határozata (2015. szeptember 21.) az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről az Egyiptomi Arab Köztársaság közötti társulást létrehozó euro-mediterrán megállapodáshoz csatolt, a származó termék fogalmának meghatározásáról és az igazgatási együttműködés módszereiről szóló 4. jegyzőkönyv felváltásáról [2015/2435]

62

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 22.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 334/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 334/1

---

A TANÁCS (EU) 2015/2425 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2015. december 21.)

a terrorizmus elleni küzdelem érdekében egyes személyekkel és szervezetekkel szemben hozott különleges korlátozó intézkedésekről szóló 2580/2001/EK rendelet 2. cikke (3) bekezdésének végrehajtásáról, valamint az (EU) 2015/1325 végrehajtási rendelet hatályon kívül helyezéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a terrorizmus elleni küzdelem érdekében egyes személyekkel és szervezetekkel szemben hozott különleges korlátozó intézkedésekről szóló, 2001. december 27-i 2580/2001/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 2. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács 2015. július 31-én elfogadta a 2580/2001/EK rendelet 2. cikke (3) bekezdésének végrehajtásáról szóló (EU) 2015/1325 végrehajtási rendeletet (2), amely naprakésszé teszi azon személyek, csoportok és szervezetek jegyzékét, akikre vagy amelyekre a 2580/2001/EK rendeletet alkalmazni kell (a továbbiakban: a jegyzék). |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2015. július 31-én elfogadta a 2580/2001/EK rendelet 2. cikke (3) bekezdésének végrehajtásáról szóló (EU) 2015/1325 végrehajtási rendeletet (2), amely naprakésszé teszi azon személyek, csoportok és szervezetek jegyzékét, akikre vagy amelyekre a 2580/2001/EK rendeletet alkalmazni kell (a továbbiakban: a jegyzék).

| (2) | A Tanács valamennyi szóban forgó személy, csoport és szervezet számára – amennyiben ez gyakorlatilag lehetséges volt – indokolást adott arról, hogy miért vették őket jegyzékbe. |
| --- | --- |

(2)

A Tanács valamennyi szóban forgó személy, csoport és szervezet számára – amennyiben ez gyakorlatilag lehetséges volt – indokolást adott arról, hogy miért vették őket jegyzékbe.

| (3) | Az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítés útján a Tanács tájékoztatta a jegyzékben szereplő személyeket, csoportokat és szervezeteket arról a döntéséről, hogy továbbra is szerepelteti őket a jegyzékben. A Tanács arról is tájékoztatta az érintett személyeket, csoportokat és szervezeteket, hogy kérhetik a Tanács indokolását a jegyzékbe való felvételükkel kapcsolatban, amennyiben arról még nem kaptak tájékoztatást. |
| --- | --- |

(3)

Az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítés útján a Tanács tájékoztatta a jegyzékben szereplő személyeket, csoportokat és szervezeteket arról a döntéséről, hogy továbbra is szerepelteti őket a jegyzékben. A Tanács arról is tájékoztatta az érintett személyeket, csoportokat és szervezeteket, hogy kérhetik a Tanács indokolását a jegyzékbe való felvételükkel kapcsolatban, amennyiben arról még nem kaptak tájékoztatást.

| (4) | A Tanács – a 2580/2001/EK rendelet 2. cikkének (3) bekezdése értelmében – felülvizsgálta a jegyzéket. A felülvizsgálat során a Tanács figyelembe vette az érintettek által benyújtott észrevételeket, valamint az illetékes nemzeti hatóságoktól kapott, a jegyzékbe vett személyek és szervezetek nemzeti státuszára vonatkozó, naprakésszé tett információkat. |
| --- | --- |

(4)

A Tanács – a 2580/2001/EK rendelet 2. cikkének (3) bekezdése értelmében – felülvizsgálta a jegyzéket. A felülvizsgálat során a Tanács figyelembe vette az érintettek által benyújtott észrevételeket, valamint az illetékes nemzeti hatóságoktól kapott, a jegyzékbe vett személyek és szervezetek nemzeti státuszára vonatkozó, naprakésszé tett információkat.

| (5) | A Tanács meggyőződött arról, hogy a 2001/931/KKBP közös álláspont (3) 1. cikkének (4) bekezdése szerint az illetékes hatóságok határozatot hoztak arról, hogy a jegyzékben szereplő valamennyi személy, csoport és szervezet a 2001/931/KKBP közös álláspont 1. cikkének (2) és (3) bekezdése értelmében terrorcselekményekben vett részt. A Tanács ezt követően megállapította, hogy azoknak a személyeknek, csoportoknak és szervezeteknek, akikre vagy amelyekre a 2001/931/KKBP közös álláspont 2., 3. és 4. cikkét alkalmazni kell, a továbbiakban is a 2580/2001/EK rendeletben előírt különleges korlátozó intézkedések hatálya alá kell tartozniuk. |
| --- | --- |

(5)

A Tanács meggyőződött arról, hogy a 2001/931/KKBP közös álláspont (3) 1. cikkének (4) bekezdése szerint az illetékes hatóságok határozatot hoztak arról, hogy a jegyzékben szereplő valamennyi személy, csoport és szervezet a 2001/931/KKBP közös álláspont 1. cikkének (2) és (3) bekezdése értelmében terrorcselekményekben vett részt. A Tanács ezt követően megállapította, hogy azoknak a személyeknek, csoportoknak és szervezeteknek, akikre vagy amelyekre a 2001/931/KKBP közös álláspont 2., 3. és 4. cikkét alkalmazni kell, a továbbiakban is a 2580/2001/EK rendeletben előírt különleges korlátozó intézkedések hatálya alá kell tartozniuk.

| (6) | A jegyzéket ennek megfelelően módosítani kell és az (EU) 2015/1325 végrehajtási rendeletet hatályon kívül kell helyezni, |
| --- | --- |

(6)

A jegyzéket ennek megfelelően módosítani kell és az (EU) 2015/1325 végrehajtási rendeletet hatályon kívül kell helyezni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 2580/2001/EK rendelet 2. cikkének (3) bekezdésében meghatározott jegyzék helyébe az e rendelet mellékletében foglalt jegyzék lép.

2. cikk

Az (EU) 2015/1325 végrehajtási rendelet hatályát veszti.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2015. december 21-én.

a Tanács részéről

az elnök

J. ASSELBORN

---

(1)  HL L 344., 2001.12.28., 70. o.

1

(2)  A Tanács 2015. július 31-i (EU) 2015/1325 végrehajtási rendelete a terrorizmus elleni küzdelem érdekében egyes személyekkel és szervezetekkel szemben hozott különleges korlátozó intézkedésekről szóló 2580/2001/EK rendelet 2. cikke (3) bekezdésének végrehajtásáról, valamint az (EU) 2015/513 végrehajtási rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 206., 2015.8.1., 12. o.).

2

(3)  A tanács 2001/931/KKBP közös álláspontja (2001. december 27.) a terrorizmus leküzdésére vonatkozó különös intézkedések alkalmazásáról (HL L 344., 2001.12.28., 93. o.).

3

---

MELLÉKLET

AZ 1. CIKKBEN EMLÍTETT SZEMÉLYEK, CSOPORTOK ÉS SZERVEZETEK JEGYZÉKE

I.   SZEMÉLYEK

| 1. | ABDOLLAHI Hamed (más néven Mustafa Abdullahi), született: 1960.8.11., Irán. Útlevélszám: D9004878. |
| --- | --- |

1.

ABDOLLAHI Hamed (más néven Mustafa Abdullahi), született: 1960.8.11., Irán. Útlevélszám: D9004878.

| 2. | AL-NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, született: Al Ihsa (Szaúd-Arábia), szaúdi állampolgár. |
| --- | --- |

2.

AL-NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, született: Al Ihsa (Szaúd-Arábia), szaúdi állampolgár.

| 3. | AL YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, született: 1966.10.16., Tarut (Szaúd-Arábia), szaúdi állampolgár. |
| --- | --- |

3.

AL YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, született: 1966.10.16., Tarut (Szaúd-Arábia), szaúdi állampolgár.

| 4. | ARBABSIAR Manssor (más néven Mansour Arbabsiar), született: 1955.3.6. vagy 1955.3.15., Irán. Iráni és amerikai állampolgár. Útlevélszám: C2002515 (Irán); Útlevélszám: 477845448 (Amerikai Egyesült Államok). Nemzeti személyazonosító igazolvány szám: 07442833, lejárati ideje: 2016.3.15. (amerikai gépjárművezetői engedély). |
| --- | --- |

4.

ARBABSIAR Manssor (más néven Mansour Arbabsiar), született: 1955.3.6. vagy 1955.3.15., Irán. Iráni és amerikai állampolgár. Útlevélszám: C2002515 (Irán); Útlevélszám: 477845448 (Amerikai Egyesült Államok). Nemzeti személyazonosító igazolvány szám: 07442833, lejárati ideje: 2016.3.15. (amerikai gépjárművezetői engedély).

| 5. | BOUYERI, Mohammed (más néven Abu ZUBAIR, más néven SOBIAR, más néven Abu ZOUBAIR), született: 1978.3.8., Amszterdam (Hollandia) – a „Hofstadgroep” nevű csoport tagja. |
| --- | --- |

5.

BOUYERI, Mohammed (más néven Abu ZUBAIR, más néven SOBIAR, más néven Abu ZOUBAIR), született: 1978.3.8., Amszterdam (Hollandia) – a „Hofstadgroep” nevű csoport tagja.

| 6. | IZZ-AL-DIN, Hasan (más néven GARBAYA, Ahmed, más néven SA-ID, más néven SALWWAN, Samir), született: 1963, Libanon, libanoni állampolgár. |
| --- | --- |

6.

IZZ-AL-DIN, Hasan (más néven GARBAYA, Ahmed, más néven SA-ID, más néven SALWWAN, Samir), született: 1963, Libanon, libanoni állampolgár.

| 7. | MOHAMMED, Khalid Shaikh (más néven ALI, Salem, más néven BIN KHALID, Fahd Bin Adballah, más néven HENIN, Ashraf Refaat Nabith, más néven WADOOD, Khalid Adbul), született: 1965.4.14. vagy 1964.3.1., Pakisztán, útlevélszám: 488555. |
| --- | --- |

7.

MOHAMMED, Khalid Shaikh (más néven ALI, Salem, más néven BIN KHALID, Fahd Bin Adballah, más néven HENIN, Ashraf Refaat Nabith, más néven WADOOD, Khalid Adbul), született: 1965.4.14. vagy 1964.3.1., Pakisztán, útlevélszám: 488555.

| 8. | SHAHLAI Abdul Reza (más néven Abdol Reza Shala'i, más néven Abd-al Reza Shalai, más néven Abdorreza Shahlai, más néven Abdolreza Shahla'i, más néven Abdul-Reza Shahlaee, más néven Hajj Yusef, más néven Haji Yusif, más néven Hajji Yasir, más néven Hajji Yusif, más néven Yusuf Abu-al-Karkh), született: 1957 körül, Irán. Címei: 1. Kermanshah, Irán, 2. mehráni katonai bázis, Ilám tartomány, Irán. |
| --- | --- |

8.

SHAHLAI Abdul Reza (más néven Abdol Reza Shala'i, más néven Abd-al Reza Shalai, más néven Abdorreza Shahlai, más néven Abdolreza Shahla'i, más néven Abdul-Reza Shahlaee, más néven Hajj Yusef, más néven Haji Yusif, más néven Hajji Yasir, más néven Hajji Yusif, más néven Yusuf Abu-al-Karkh), született: 1957 körül, Irán. Címei: 1. Kermanshah, Irán, 2. mehráni katonai bázis, Ilám tartomány, Irán.

| 9. | SHAKURI Ali Gholam, született: 1965 körül, Teherán, Irán. |
| --- | --- |

9.

SHAKURI Ali Gholam, született: 1965 körül, Teherán, Irán.

| 10. | SOLEIMANI Qasem (más néven Ghasem Soleymani, más néven Qasmi Sulayman, más néven Qasem Soleymani, más néven Qasem Solaimani, más néven Qasem Salimani, más néven Qasem Solemani, más néven Qasem Sulaimani, más néven Qasem Sulemani), született: 1957.3.11., Irán. Iráni állampolgár. Útlevélszám: 008827 (iráni diplomata útlevél), kibocsátás dátuma: 1999. Rendfokozat: vezérőrnagy. |
| --- | --- |

10.

SOLEIMANI Qasem (más néven Ghasem Soleymani, más néven Qasmi Sulayman, más néven Qasem Soleymani, más néven Qasem Solaimani, más néven Qasem Salimani, más néven Qasem Solemani, más néven Qasem Sulaimani, más néven Qasem Sulemani), született: 1957.3.11., Irán. Iráni állampolgár. Útlevélszám: 008827 (iráni diplomata útlevél), kibocsátás dátuma: 1999. Rendfokozat: vezérőrnagy.

II.   CSOPORTOK ÉS SZERVEZETEK

| 1. | „Abu Nidal Organisation” – „ANO” („Abu Nidal Szervezet”) (más néven „Fatah-Forradalmi Tanács”, más néven „Arab Forradalmi Brigádok”, más néven „Fekete Szeptember”, más néven „Szocialista Muzulmánok Forradalmi Szervezete”). |
| --- | --- |

1.

„Abu Nidal Organisation” – „ANO” („Abu Nidal Szervezet”) (más néven „Fatah-Forradalmi Tanács”, más néven „Arab Forradalmi Brigádok”, más néven „Fekete Szeptember”, más néven „Szocialista Muzulmánok Forradalmi Szervezete”).

| 2. | „Al-Aqsa Martyrs' Brigade” („Al-Aqsa Mártírjainak Brigádja”). |
| --- | --- |

2.

„Al-Aqsa Martyrs' Brigade” („Al-Aqsa Mártírjainak Brigádja”).

| 3. | „Al-Aqsa e.V.”. |
| --- | --- |

3.

„Al-Aqsa e.V.”.

| 4. | „Babbar Khalsa”. |
| --- | --- |

4.

„Babbar Khalsa”.

| 5. | Az „Új Néphadsereget” („New People's Army” – „NPA”) is magában foglaló „Fülöp-szigeteki Kommunista Párt”, Fülöp-szigetek. |
| --- | --- |

5.

Az „Új Néphadsereget” („New People's Army” – „NPA”) is magában foglaló „Fülöp-szigeteki Kommunista Párt”, Fülöp-szigetek.

| 6. | „Gama'a al-Islamiyya” (más néven „Al-Gama'a al-Islamiyya”) („Islamic Group” – „IG” [„Iszlám Csoport”]). |
| --- | --- |

6.

„Gama'a al-Islamiyya” (más néven „Al-Gama'a al-Islamiyya”) („Islamic Group” – „IG” [„Iszlám Csoport”]).

| 7. | „İslami Büyük Doğu Akıncılar Cephesi” – „IBDA-C” („Nagy Iszlám Keleti Harci Front”). |
| --- | --- |

7.

„İslami Büyük Doğu Akıncılar Cephesi” – „IBDA-C” („Nagy Iszlám Keleti Harci Front”).

| 8. | „Hamas” („Hamász”), ide tartozik a „Hamas-Izz al-Din al-Qassem”. |
| --- | --- |

8.

„Hamas” („Hamász”), ide tartozik a „Hamas-Izz al-Din al-Qassem”.

| 9. | „Hizballah Military Wing” (más néven „Hezbollah Military Wing”, más néven „Hizbullah Military Wing”, más néven „Hizbollah Military Wing”, más néven „Hezballah Military Wing”, más néven „Hisbollah Military Wing”, más néven „Hizbu'llah Military Wing”, más néven „Hizb Allah Military Wing”, más néven „Jihad Council” [és az irányítása alá tartozó minden egység, köztük a Külső Biztonsági Szervezet]). |
| --- | --- |

9.

„Hizballah Military Wing” (más néven „Hezbollah Military Wing”, más néven „Hizbullah Military Wing”, más néven „Hizbollah Military Wing”, más néven „Hezballah Military Wing”, más néven „Hisbollah Military Wing”, más néven „Hizbu'llah Military Wing”, más néven „Hizb Allah Military Wing”, más néven „Jihad Council” [és az irányítása alá tartozó minden egység, köztük a Külső Biztonsági Szervezet]).

| 10. | „Hizbul Mujahideen” – „HM” („Hizbul Mudzsahedin”). |
| --- | --- |

10.

„Hizbul Mujahideen” – „HM” („Hizbul Mudzsahedin”).

| 11. | „Hofstadgroep”. |
| --- | --- |

11.

„Hofstadgroep”.

| 12. | „International Sikh Youth Federation” – „ISYF” ( „Nemzetközi Szikh Ifjúsági Szövetség”). |
| --- | --- |

12.

„International Sikh Youth Federation” – „ISYF” ( „Nemzetközi Szikh Ifjúsági Szövetség”).

| 13. | „Khalistan Zindabad Force” – „KZF” („Kalisztán Zindabad Erő”). |
| --- | --- |

13.

„Khalistan Zindabad Force” – „KZF” („Kalisztán Zindabad Erő”).

| 14. | „Kurdistan Workers' Party” – „PKK” („Kurd Munkáspárt”) (más néven „KADEK”, más néven „KONGRA GEL”). |
| --- | --- |

14.

„Kurdistan Workers' Party” – „PKK” („Kurd Munkáspárt”) (más néven „KADEK”, más néven „KONGRA GEL”).

| 15. | „Liberation Tigers of Tamil Eelam” – „LTTE” („A Tamil Eelam Felszabadító Tigrisei”). |
| --- | --- |

15.

„Liberation Tigers of Tamil Eelam” – „LTTE” („A Tamil Eelam Felszabadító Tigrisei”).

| 16. | „Ejército de Liberación Nacional” („Nemzeti Felszabadítási Hadsereg”). |
| --- | --- |

16.

„Ejército de Liberación Nacional” („Nemzeti Felszabadítási Hadsereg”).

| 17. | „Palestinian Islamic Jihad” – „PIJ” („Palesztin Iszlám Dzsihád”). |
| --- | --- |

17.

„Palestinian Islamic Jihad” – „PIJ” („Palesztin Iszlám Dzsihád”).

| 18. | „Popular Front for the Liberation of Palestine” – „PFLP” („Népi Front Palesztina Felszabadításért”). |
| --- | --- |

18.

„Popular Front for the Liberation of Palestine” – „PFLP” („Népi Front Palesztina Felszabadításért”).

| 19. | „Popular Front for the Liberation of Palestine – General Command” (más néven „PFLP – General Command”) („Népi Front Palesztina Felszabadításért – Főparancsnokság” [más néven „PFLP – Főparancsnokság”]). |
| --- | --- |

19.

„Popular Front for the Liberation of Palestine – General Command” (más néven „PFLP – General Command”) („Népi Front Palesztina Felszabadításért – Főparancsnokság” [más néven „PFLP – Főparancsnokság”]).

| 20. | „Fuerzas armadas revolucionarias de Columbia” – „FARC” („Kolumbiai Forradalmi Fegyveres Erők”). |
| --- | --- |

20.

„Fuerzas armadas revolucionarias de Columbia” – „FARC” („Kolumbiai Forradalmi Fegyveres Erők”).

| 21. | „Devrimci Halk Kurtuluș Partisi-Cephesi” – „DHKP/C” (más néven „Devrimci Sol” [„Forradalmi Baloldal”], más néven „Dev Sol”) („Forradalmi Népi Felszabadítási Hadsereg/Front/Párt”). |
| --- | --- |

21.

„Devrimci Halk Kurtuluș Partisi-Cephesi” – „DHKP/C” (más néven „Devrimci Sol” [„Forradalmi Baloldal”], más néven „Dev Sol”) („Forradalmi Népi Felszabadítási Hadsereg/Front/Párt”).

| 22. | „Sendero Luminoso” – „SL” („Fényes Ösvény”). |
| --- | --- |

22.

„Sendero Luminoso” – „SL” („Fényes Ösvény”).

| 23. | „Teyrbazen Azadiya Kurdistan” – „TAK” (más néven „Kurdisztáni Szabadság Sólymai” vagy „Kurdisztáni Szabadság Héjái”). |
| --- | --- |

23.

„Teyrbazen Azadiya Kurdistan” – „TAK” (más néven „Kurdisztáni Szabadság Sólymai” vagy „Kurdisztáni Szabadság Héjái”).

---

| 22.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 334/5 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 334/5

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/2426 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2015. december 18.)

az (EU) 2015/1998 rendeletnek a közös polgári légiközlekedés-védelmi alapkövetelményekkel egyenértékű védelmi követelményeket alkalmazóként elismert harmadik országok tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a polgári légi közlekedés védelmének közös szabályairól és a 2320/2002/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. március 11-i 300/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 4. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 272/2009/EK bizottsági rendelet (2) kiegészíti a polgári légi közlekedés védelméről szóló 300/2008/EK rendelet mellékletében foglalt közös alapkövetelményeket. |
| --- | --- |

(1)

A 272/2009/EK bizottsági rendelet (2) kiegészíti a polgári légi közlekedés védelméről szóló 300/2008/EK rendelet mellékletében foglalt közös alapkövetelményeket.

| (2) | A 272/2009/EK rendelet emellett megbízza a Bizottságot a harmadik országok védelmi követelményei egyenértékűségének a szóban forgó rendelet mellékletének E. részében meghatározott feltételekkel összhangban történő elismerésével. |
| --- | --- |

(2)

A 272/2009/EK rendelet emellett megbízza a Bizottságot a harmadik országok védelmi követelményei egyenértékűségének a szóban forgó rendelet mellékletének E. részében meghatározott feltételekkel összhangban történő elismerésével.

| (3) | Az (EU) 2015/1998 bizottsági végrehajtási rendelet (3) melléklete felsorolja a közös alapkövetelményekkel egyenértékű védelmi követelményeket alkalmazóként elismert harmadik országokat. |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2015/1998 bizottsági végrehajtási rendelet (3) melléklete felsorolja a közös alapkövetelményekkel egyenértékű védelmi követelményeket alkalmazóként elismert harmadik országokat.

| (4) | A Bizottság meggyőződött arról, hogy Kanada és Montenegró tekintetében szintén teljesülnek a 272/2009/EK rendelet mellékletének E. részében szereplő feltételek. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság meggyőződött arról, hogy Kanada és Montenegró tekintetében szintén teljesülnek a 272/2009/EK rendelet mellékletének E. részében szereplő feltételek.

| (5) | Az (EU) 2015/1998 végrehajtási rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(5)

Az (EU) 2015/1998 végrehajtási rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (6) | Tekintettel arra, hogy a repülőtereken üzemeltetési és/vagy infrastrukturális változtatásokra lehet szükség, e rendelet alkalmazása előtt megfelelő időtartamot kell biztosítani. |
| --- | --- |

(6)

Tekintettel arra, hogy a repülőtereken üzemeltetési és/vagy infrastrukturális változtatásokra lehet szükség, e rendelet alkalmazása előtt megfelelő időtartamot kell biztosítani.

| (7) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a 300/2008/EK rendelet 19. cikkének (1) bekezdésével létrehozott, a polgári légi közlekedés védelmével foglalkozó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(7)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a 300/2008/EK rendelet 19. cikkének (1) bekezdésével létrehozott, a polgári légi közlekedés védelmével foglalkozó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az (EU) 2015/1998 végrehajtási rendelet melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2016. február 29-től kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2015. december 18-án.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Violeta BULC

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 97., 2008.4.9., 72. o.

1

(2)  A Bizottság 2009. április 2-i 272/2009/EK rendelete a polgári légi közlekedés védelméről szóló 300/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet mellékletében foglalt közös alapkövetelmények kiegészítéséről (HL L 91., 2009.4.3., 7. o.).

2

(3)  A Bizottság 2015. november 5-i (EU) 2015/1998 végrehajtási rendelete a közös légiközlekedés-védelmi alapkövetelmények végrehajtásához szükséges részletes intézkedések meghatározásáról (HL L 299., 2015.11.14., 1. o.).

3

---

MELLÉKLET

A melléklet a következőképpen módosul:

| 1. | A 3. fejezet 3-B. függeléke helyébe a következő szöveg lép:

  „3-B. FÜGGELÉK

  A LÉGI JÁRMŰVEK VÉDELME

  A KÖZÖS POLGÁRI LÉGIKÖZLEKEDÉS-VÉDELMI ALAPKÖVETELMÉNYEKKEL EGYENÉRTÉKŰ VÉDELMI KÖVETELMÉNYEKET ALKALMAZÓKÉNT ELISMERT HARMADIK ORSZÁGOK ÉS EGYÉB ORSZÁGOK ÉS TERÜLETEK, AMELYEKRE AZ EURÓPAI UNIÓ MŰKÖDÉSÉRŐL SZÓLÓ SZERZŐDÉS 355. CIKKE SZERINT AZ EMLÍTETT SZERZŐDÉS HARMADIK RÉSZÉNEK VI. CÍME NEM VONATKOZIK

  A légi járművek védelme tekintetében elismerten a közös polgári légiközlekedés-védelmi alapkövetelményekkel egyenértékű védelmi követelményeket alkalmaznak a következő harmadik országok és más olyan országok és területek, amelyekre az Európai Unió működéséről szóló szerződés 355. cikke szerint az említett szerződés harmadik részének VI. címe nem vonatkozik: | Kanada |
| --- | --- | --- |

1.

A 3. fejezet 3-B. függeléke helyébe a következő szöveg lép:

„3-B. FÜGGELÉK

A LÉGI JÁRMŰVEK VÉDELME

A KÖZÖS POLGÁRI LÉGIKÖZLEKEDÉS-VÉDELMI ALAPKÖVETELMÉNYEKKEL EGYENÉRTÉKŰ VÉDELMI KÖVETELMÉNYEKET ALKALMAZÓKÉNT ELISMERT HARMADIK ORSZÁGOK ÉS EGYÉB ORSZÁGOK ÉS TERÜLETEK, AMELYEKRE AZ EURÓPAI UNIÓ MŰKÖDÉSÉRŐL SZÓLÓ SZERZŐDÉS 355. CIKKE SZERINT AZ EMLÍTETT SZERZŐDÉS HARMADIK RÉSZÉNEK VI. CÍME NEM VONATKOZIK

A légi járművek védelme tekintetében elismerten a közös polgári légiközlekedés-védelmi alapkövetelményekkel egyenértékű védelmi követelményeket alkalmaznak a következő harmadik országok és más olyan országok és területek, amelyekre az Európai Unió működéséről szóló szerződés 355. cikke szerint az említett szerződés harmadik részének VI. címe nem vonatkozik:

Kanada

| | Feröer szigetek a Vagar repülőtér tekintetében |
| --- | --- |

Feröer szigetek a Vagar repülőtér tekintetében

| | Grönland a Kangerlussuaq repülőtér tekintetében |
| --- | --- |

Grönland a Kangerlussuaq repülőtér tekintetében

| | Guernsey |
| --- | --- |

Guernsey

| | Man-sziget |
| --- | --- |

Man-sziget

| | Jersey |
| --- | --- |

Jersey

| | Montenegró |
| --- | --- |

Montenegró

| | Amerikai Egyesült Államok |
| --- | --- |

Amerikai Egyesült Államok

A Bizottság haladéktalanul tájékoztatja a tagállamok felelős hatóságait, amennyiben olyan információk birtokába jut, amelyek arra engednek következtetni, hogy az adott harmadik ország, illetve más ország vagy terület által alkalmazott, az Unió légiközlekedés-védelmének általános szintjét jelentősen befolyásoló légiközlekedés-védelmi követelmények már nem egyenértékűek az Unió közös légiközlekedés-védelmi alapkövetelményeivel.

A Bizottság késedelem nélkül tájékoztatja a tagállamok felelős hatóságait abban az esetben, ha információi szerint olyan intézkedésekre – így többek között kompenzációs intézkedésekre – került sor, amelyek nyomán az érintett harmadik ország, illetve más ország vagy terület által alkalmazott légiközlekedés-védelmi követelmények újból egyenértékűek lettek a közös légiközlekedés-védelmi alapkövetelményekkel.”

| 2. | A 4. fejezet 4-B. függeléke helyébe a következő szöveg lép:

  „4-B. FÜGGELÉK

  UTASOK ÉS KÉZIPOGGYÁSZ

  A KÖZÖS POLGÁRI LÉGIKÖZLEKEDÉS-VÉDELMI ALAPKÖVETELMÉNYEKKEL EGYENÉRTÉKŰ VÉDELMI KÖVETELMÉNYEKET ALKALMAZÓKÉNT ELISMERT HARMADIK ORSZÁGOK ÉS EGYÉB ORSZÁGOK ÉS TERÜLETEK, AMELYEKRE AZ EURÓPAI UNIÓ MŰKÖDÉSÉRŐL SZÓLÓ SZERZŐDÉS 355. CIKKE SZERINT AZ EMLÍTETT SZERZŐDÉS HARMADIK RÉSZÉNEK VI. CÍME NEM VONATKOZIK

  Az utasok és a kézipoggyász tekintetében elismerten a közös polgári légiközlekedés-védelmi alapkövetelményekkel egyenértékű védelmi követelményeket alkalmaznak a következő harmadik országok és más olyan országok és területek, amelyekre az Európai Unió működéséről szóló szerződés 355. cikke szerint az említett szerződés harmadik részének VI. címe nem vonatkozik: | Kanada |
| --- | --- | --- |

2.

A 4. fejezet 4-B. függeléke helyébe a következő szöveg lép:

„4-B. FÜGGELÉK

UTASOK ÉS KÉZIPOGGYÁSZ

A KÖZÖS POLGÁRI LÉGIKÖZLEKEDÉS-VÉDELMI ALAPKÖVETELMÉNYEKKEL EGYENÉRTÉKŰ VÉDELMI KÖVETELMÉNYEKET ALKALMAZÓKÉNT ELISMERT HARMADIK ORSZÁGOK ÉS EGYÉB ORSZÁGOK ÉS TERÜLETEK, AMELYEKRE AZ EURÓPAI UNIÓ MŰKÖDÉSÉRŐL SZÓLÓ SZERZŐDÉS 355. CIKKE SZERINT AZ EMLÍTETT SZERZŐDÉS HARMADIK RÉSZÉNEK VI. CÍME NEM VONATKOZIK

Az utasok és a kézipoggyász tekintetében elismerten a közös polgári légiközlekedés-védelmi alapkövetelményekkel egyenértékű védelmi követelményeket alkalmaznak a következő harmadik országok és más olyan országok és területek, amelyekre az Európai Unió működéséről szóló szerződés 355. cikke szerint az említett szerződés harmadik részének VI. címe nem vonatkozik:

Kanada

| | Feröer szigetek a Vagar repülőtér tekintetében |
| --- | --- |

Feröer szigetek a Vagar repülőtér tekintetében

| | Grönland a Kangerlussuaq repülőtér tekintetében |
| --- | --- |

Grönland a Kangerlussuaq repülőtér tekintetében

| | Guernsey |
| --- | --- |

Guernsey

| | Man-sziget |
| --- | --- |

Man-sziget

| | Jersey |
| --- | --- |

Jersey

| | Montenegró |
| --- | --- |

Montenegró

| | Amerikai Egyesült Államok |
| --- | --- |

Amerikai Egyesült Államok

A Bizottság késedelem nélkül tájékoztatja a tagállamok felelős hatóságait, amennyiben olyan információk birtokába jut, amelyek arra engednek következtetni, hogy az adott harmadik ország, illetve más ország vagy terület által alkalmazott, az Unió légiközlekedés-védelmének általános szintjét jelentősen befolyásoló légiközlekedés-védelmi követelmények már nem egyenértékűek az Unió közös légiközlekedés-védelmi alapkövetelményeivel.

A Bizottság késedelem nélkül tájékoztatja a tagállamok felelős hatóságait abban az esetben, ha információi szerint olyan intézkedésekre – így többek között kompenzációs intézkedésekre – került sor, amelyek nyomán az érintett harmadik ország, illetve más ország vagy terület által alkalmazott légiközlekedés-védelmi követelmények újból egyenértékűek lettek a közös légiközlekedés-védelmi alapkövetelményekkel.”

| 3. | Az 5. fejezet 5-A. függeléke helyébe a következő szöveg lép:

  „5-A. FÜGGELÉK

  FELADOTT POGGYÁSZ

  A KÖZÖS POLGÁRI LÉGIKÖZLEKEDÉS-VÉDELMI ALAPKÖVETELMÉNYEKKEL EGYENÉRTÉKŰ VÉDELMI KÖVETELMÉNYEKET ALKALMAZÓKÉNT ELISMERT HARMADIK ORSZÁGOK ÉS EGYÉB ORSZÁGOK ÉS TERÜLETEK, AMELYEKRE AZ EURÓPAI UNIÓ MŰKÖDÉSÉRŐL SZÓLÓ SZERZŐDÉS 355. CIKKE SZERINT AZ EMLÍTETT SZERZŐDÉS HARMADIK RÉSZÉNEK VI. CÍME NEM VONATKOZIK

  A feladott poggyász tekintetében elismerten a közös polgári légiközlekedés-védelmi alapkövetelményekkel egyenértékű védelmi követelményeket alkalmaznak a következő harmadik országok és más olyan országok és területek, amelyekre az Európai Unió működéséről szóló szerződés 355. cikke szerint az említett szerződés harmadik részének VI. címe nem vonatkozik: | Kanada |
| --- | --- | --- |

3.

Az 5. fejezet 5-A. függeléke helyébe a következő szöveg lép:

„5-A. FÜGGELÉK

FELADOTT POGGYÁSZ

A KÖZÖS POLGÁRI LÉGIKÖZLEKEDÉS-VÉDELMI ALAPKÖVETELMÉNYEKKEL EGYENÉRTÉKŰ VÉDELMI KÖVETELMÉNYEKET ALKALMAZÓKÉNT ELISMERT HARMADIK ORSZÁGOK ÉS EGYÉB ORSZÁGOK ÉS TERÜLETEK, AMELYEKRE AZ EURÓPAI UNIÓ MŰKÖDÉSÉRŐL SZÓLÓ SZERZŐDÉS 355. CIKKE SZERINT AZ EMLÍTETT SZERZŐDÉS HARMADIK RÉSZÉNEK VI. CÍME NEM VONATKOZIK

A feladott poggyász tekintetében elismerten a közös polgári légiközlekedés-védelmi alapkövetelményekkel egyenértékű védelmi követelményeket alkalmaznak a következő harmadik országok és más olyan országok és területek, amelyekre az Európai Unió működéséről szóló szerződés 355. cikke szerint az említett szerződés harmadik részének VI. címe nem vonatkozik:

Kanada

| | Feröer szigetek a Vagar repülőtér tekintetében |
| --- | --- |

Feröer szigetek a Vagar repülőtér tekintetében

| | Grönland a Kangerlussuaq repülőtér tekintetében |
| --- | --- |

Grönland a Kangerlussuaq repülőtér tekintetében

| | Guernsey |
| --- | --- |

Guernsey

| | Man-sziget |
| --- | --- |

Man-sziget

| | Jersey |
| --- | --- |

Jersey

| | Montenegró |
| --- | --- |

Montenegró

| | Amerikai Egyesült Államok |
| --- | --- |

Amerikai Egyesült Államok

A Bizottság késedelem nélkül tájékoztatja a tagállamok felelős hatóságait, amennyiben olyan információk birtokába jut, amelyek arra engednek következtetni, hogy az adott harmadik ország, illetve más ország vagy terület által alkalmazott, az Unió légiközlekedés-védelmének általános szintjét jelentősen befolyásoló légiközlekedés-védelmi követelmények már nem egyenértékűek az Unió közös légiközlekedés-védelmi alapkövetelményeivel.

A Bizottság késedelem nélkül tájékoztatja a tagállamok felelős hatóságait abban az esetben, ha információi szerint olyan intézkedésekre – így többek között kompenzációs intézkedésekre – került sor, amelyek nyomán az érintett harmadik ország, illetve más ország vagy terület által alkalmazott légiközlekedés-védelmi követelmények újból egyenértékűek lettek a közös légiközlekedés-védelmi alapkövetelményekkel.”

| 4. | A 6. fejezet 6-F. függeléke helyébe a következő szöveg lép:

  „6-F. FÜGGELÉK

  ÁRUK ÉS POSTAI KÜLDEMÉNYEK
  6-Fi.

  A KÖZÖS POLGÁRI LÉGIKÖZLEKEDÉS-VÉDELMI ALAPKÖVETELMÉNYEKKEL EGYENÉRTÉKŰ VÉDELMI KÖVETELMÉNYEKET ALKALMAZÓKÉNT ELISMERT HARMADIK ORSZÁGOK ÉS EGYÉB ORSZÁGOK ÉS TERÜLETEK, AMELYEKRE AZ EURÓPAI UNIÓ MŰKÖDÉSÉRŐL SZÓLÓ SZERZŐDÉS 355. CIKKE SZERINT AZ EMLÍTETT SZERZŐDÉS HARMADIK RÉSZÉNEK VI. CÍME NEM VONATKOZIK

  Az áruk és postai küldemények tekintetében a következő harmadik országok elismerten a közös polgári légiközlekedés-védelmi alapkövetelményekkel egyenértékű védelmi követelményeket alkalmaznak:

  Montenegró

  A Bizottság késedelem nélkül tájékoztatja a tagállamok felelős hatóságait, amennyiben olyan információk birtokába jut, amelyek arra engednek következtetni, hogy az adott harmadik ország, illetve más ország vagy terület által alkalmazott, az Unió légiközlekedés-védelmének általános szintjét jelentősen befolyásoló légiközlekedés-védelmi követelmények már nem egyenértékűek az Unió közös légiközlekedés-védelmi alapkövetelményeivel.
  A Bizottság késedelem nélkül tájékoztatja a tagállamok felelős hatóságait abban az esetben, ha információi szerint olyan intézkedésekre – így többek között kompenzációs intézkedésekre – került sor, amelyek nyomán az érintett harmadik ország, illetve más ország vagy terület által alkalmazott légiközlekedés-védelmi követelmények újból egyenértékűek lettek a közös légiközlekedés-védelmi alapkövetelményekkel.
  6-Fii.

  AZ ACC3 KIJELÖLÉSÉRE NEM KÖTELEZETT HARMADIK ORSZÁGOKAT, VALAMINT A TÖBBI OLYAN ORSZÁGOT ÉS TERÜLETET, AMELYEKRE AZ EURÓPAI UNIÓ MŰKÖDÉSÉRŐL SZÓLÓ SZERZŐDÉS 355. CIKKE SZERINT AZ EMLÍTETT SZERZŐDÉS HARMADIK RÉSZÉNEK VI. CÍME NEM VONATKOZIK, A C(2015) 8005 BIZOTTSÁGI VÉGREHAJTÁSI HATÁROZAT SOROLJA FEL.

  6-Fiii.

  A KÖZÖS ALAPKÖVETELMÉNYEKKEL EGYENÉRTÉKŰ VÉDELMI KÖVETELMÉNYEKET ALKALMAZÓKÉNT ELISMERT HARMADIK ORSZÁGOKNAK ÉS MÁS OLYAN ORSZÁGOKNAK ÉS TERÜLETEKNEK A HITELESÍTÉSI TEVÉKENYSÉGEI, AMELYEKRE AZ EURÓPAI UNIÓ MŰKÖDÉSÉRŐL SZÓLÓ SZERZŐDÉS 355. CIKKE SZERINT AZ EMLÍTETT SZERZŐDÉS HARMADIK RÉSZÉNEK VI. CÍME NEM VONATKOZIK

  Még nem fogadták el.” |
| --- | --- |

4.

A 6. fejezet 6-F. függeléke helyébe a következő szöveg lép:

„6-F. FÜGGELÉK

ÁRUK ÉS POSTAI KÜLDEMÉNYEK

6-Fi.

A KÖZÖS POLGÁRI LÉGIKÖZLEKEDÉS-VÉDELMI ALAPKÖVETELMÉNYEKKEL EGYENÉRTÉKŰ VÉDELMI KÖVETELMÉNYEKET ALKALMAZÓKÉNT ELISMERT HARMADIK ORSZÁGOK ÉS EGYÉB ORSZÁGOK ÉS TERÜLETEK, AMELYEKRE AZ EURÓPAI UNIÓ MŰKÖDÉSÉRŐL SZÓLÓ SZERZŐDÉS 355. CIKKE SZERINT AZ EMLÍTETT SZERZŐDÉS HARMADIK RÉSZÉNEK VI. CÍME NEM VONATKOZIK

Az áruk és postai küldemények tekintetében a következő harmadik országok elismerten a közös polgári légiközlekedés-védelmi alapkövetelményekkel egyenértékű védelmi követelményeket alkalmaznak:

Montenegró

A Bizottság késedelem nélkül tájékoztatja a tagállamok felelős hatóságait, amennyiben olyan információk birtokába jut, amelyek arra engednek következtetni, hogy az adott harmadik ország, illetve más ország vagy terület által alkalmazott, az Unió légiközlekedés-védelmének általános szintjét jelentősen befolyásoló légiközlekedés-védelmi követelmények már nem egyenértékűek az Unió közös légiközlekedés-védelmi alapkövetelményeivel.

A Bizottság késedelem nélkül tájékoztatja a tagállamok felelős hatóságait abban az esetben, ha információi szerint olyan intézkedésekre – így többek között kompenzációs intézkedésekre – került sor, amelyek nyomán az érintett harmadik ország, illetve más ország vagy terület által alkalmazott légiközlekedés-védelmi követelmények újból egyenértékűek lettek a közös légiközlekedés-védelmi alapkövetelményekkel.

6-Fii.

AZ ACC3 KIJELÖLÉSÉRE NEM KÖTELEZETT HARMADIK ORSZÁGOKAT, VALAMINT A TÖBBI OLYAN ORSZÁGOT ÉS TERÜLETET, AMELYEKRE AZ EURÓPAI UNIÓ MŰKÖDÉSÉRŐL SZÓLÓ SZERZŐDÉS 355. CIKKE SZERINT AZ EMLÍTETT SZERZŐDÉS HARMADIK RÉSZÉNEK VI. CÍME NEM VONATKOZIK, A C(2015) 8005 BIZOTTSÁGI VÉGREHAJTÁSI HATÁROZAT SOROLJA FEL.

6-Fiii.

A KÖZÖS ALAPKÖVETELMÉNYEKKEL EGYENÉRTÉKŰ VÉDELMI KÖVETELMÉNYEKET ALKALMAZÓKÉNT ELISMERT HARMADIK ORSZÁGOKNAK ÉS MÁS OLYAN ORSZÁGOKNAK ÉS TERÜLETEKNEK A HITELESÍTÉSI TEVÉKENYSÉGEI, AMELYEKRE AZ EURÓPAI UNIÓ MŰKÖDÉSÉRŐL SZÓLÓ SZERZŐDÉS 355. CIKKE SZERINT AZ EMLÍTETT SZERZŐDÉS HARMADIK RÉSZÉNEK VI. CÍME NEM VONATKOZIK

Még nem fogadták el.”

---

| 22.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 334/10 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 334/10

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/2427 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2015. december 21.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(2)

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2015. december 21-én.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Jerzy PLEWA

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | IL | 236,2 |
| MA | 99,6 |
| TR | 113,3 |
| ZZ | 149,7 |
| 0707 00 05 | EG | 174,9 |
| MA | 82,9 |
| TR | 145,3 |
| ZZ | 134,4 |
| 0709 93 10 | MA | 46,3 |
| TR | 146,0 |
| ZZ | 96,2 |
| 0805 10 20 | EG | 57,7 |
| MA | 66,1 |
| TR | 55,6 |
| ZA | 74,1 |
| ZZ | 63,4 |
| 0805 20 10 | MA | 80,8 |
| ZZ | 80,8 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 110,0 |
| TR | 87,3 |
| ZZ | 98,7 |
| 0805 50 10 | TR | 92,6 |
| ZZ | 92,6 |
| 0808 10 80 | CA | 153,6 |
| CL | 85,4 |
| US | 172,3 |
| ZA | 141,1 |
| ZZ | 138,1 |
| 0808 30 90 | CN | 59,9 |
| TR | 122,3 |
| ZZ | 91,1 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

IL

236,2

MA

99,6

TR

113,3

ZZ

149,7

0707 00 05

EG

174,9

MA

82,9

TR

145,3

ZZ

134,4

0709 93 10

MA

46,3

TR

146,0

ZZ

96,2

0805 10 20

EG

57,7

MA

66,1

TR

55,6

ZA

74,1

ZZ

63,4

0805 20 10

MA

80,8

ZZ

80,8

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

110,0

TR

87,3

ZZ

98,7

0805 50 10

TR

92,6

ZZ

92,6

0808 10 80

CA

153,6

CL

85,4

US

172,3

ZA

141,1

ZZ

138,1

0808 30 90

CN

59,9

TR

122,3

ZZ

91,1

---

(1)  Az országoknak a Közösség harmadik országokkal folytatott külkereskedelmére vonatkozó statisztikáról szóló 471/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az országok és területek nómenklatúrájának frissítése tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2012. november 27-i 1106/2012/EU bizottsági rendeletben (HL L 328., 2012.11.28., 7. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

HATÁROZATOK

| 22.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 334/12 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 334/12

---

A TANÁCS (EU) 2015/2428 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2015. december 10.)

a Németországnak, illetve Ausztriának a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv 168. és 168a. cikkétől eltérő intézkedés alkalmazására történő felhatalmazásáról szóló 2009/791/EK határozat, illetve 2009/1013/EU végrehajtási határozat módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 291. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 395. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | A 2009/791/EK tanácsi határozat (2), illetve a 2009/1013/EU (3) tanácsi végrehajtási határozat eltérő intézkedés alkalmazására hatalmazta fel Németországot, illetve Ausztriát. Az eltérő intézkedés alkalmazásának időbeli hatályát a 2012/705/EU tanácsi végrehajtási határozat (4)2015. december 31-ig meghosszabbította. |
| --- | --- |

(1)

A 2009/791/EK tanácsi határozat (2), illetve a 2009/1013/EU (3) tanácsi végrehajtási határozat eltérő intézkedés alkalmazására hatalmazta fel Németországot, illetve Ausztriát. Az eltérő intézkedés alkalmazásának időbeli hatályát a 2012/705/EU tanácsi végrehajtási határozat (4)2015. december 31-ig meghosszabbította.

| (2) | Az eltérő intézkedés eltér a 2006/112/EK irányelv 168. és 168a. cikkétől, amelyek az adóalany által az adóköteles tevékenységéhez felhasznált áruk és szolgáltatások után felszámított hozzáadottérték-adóval (héa) kapcsolatos levonási jogot szabályozzák. Az eltérő intézkedés célja az, hogy teljes mértékben kivonja a héalevonási jog hatálya alól azon árukat és szolgáltatásokat, amelyeket az adóalany 90 %-ot meghaladó mértékben saját személyes céljaira, alkalmazottai céljaira vagy általában vállalkozásidegen tevékenységekre használ fel. |
| --- | --- |

(2)

Az eltérő intézkedés eltér a 2006/112/EK irányelv 168. és 168a. cikkétől, amelyek az adóalany által az adóköteles tevékenységéhez felhasznált áruk és szolgáltatások után felszámított hozzáadottérték-adóval (héa) kapcsolatos levonási jogot szabályozzák. Az eltérő intézkedés célja az, hogy teljes mértékben kivonja a héalevonási jog hatálya alól azon árukat és szolgáltatásokat, amelyeket az adóalany 90 %-ot meghaladó mértékben saját személyes céljaira, alkalmazottai céljaira vagy általában vállalkozásidegen tevékenységekre használ fel.

| (3) | Az Európai Unió Bírósága azon ítélkezési gyakorlatának figyelembevétele érdekében, amely szerint az adóalany költségeire előzetesen felszámított héa nem jogosíthat adólevonásra, ha olyan tevékenységekhez kapcsolódik, amelyek nem gazdasági jellegüknél fogva nem tartoznak a 2006/112/EK irányelv hatálya alá, indokolt megjegyezni, hogy az eltérő intézkedések hatálya a nem gazdasági tevékenységeknél használt árukra és szolgáltatásokra is kiterjed. |
| --- | --- |

(3)

Az Európai Unió Bírósága azon ítélkezési gyakorlatának figyelembevétele érdekében, amely szerint az adóalany költségeire előzetesen felszámított héa nem jogosíthat adólevonásra, ha olyan tevékenységekhez kapcsolódik, amelyek nem gazdasági jellegüknél fogva nem tartoznak a 2006/112/EK irányelv hatálya alá, indokolt megjegyezni, hogy az eltérő intézkedések hatálya a nem gazdasági tevékenységeknél használt árukra és szolgáltatásokra is kiterjed.

| (4) | Az eltérő intézkedés célja a héakivetési és -beszedési eljárás egyszerűsítése. A végső fogyasztás szintjén fizetendő adó összegét mindez csak elhanyagolható mértékben befolyásolja. |
| --- | --- |

(4)

Az eltérő intézkedés célja a héakivetési és -beszedési eljárás egyszerűsítése. A végső fogyasztás szintjén fizetendő adó összegét mindez csak elhanyagolható mértékben befolyásolja.

| (5) | A Bizottság által 2015. március 16-án, illetve 2015. március 19-én iktatott levélben Németország, illetve Ausztria felhatalmazást kért az eltérő intézkedés alkalmazásának folytatására. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság által 2015. március 16-án, illetve 2015. március 19-én iktatott levélben Németország, illetve Ausztria felhatalmazást kért az eltérő intézkedés alkalmazásának folytatására.

| (6) | A 2006/112/EK irányelv 395. cikke (2) bekezdése második albekezdésének megfelelően a Bizottság 2015. szeptember 15-én kelt levelében tájékoztatta a többi tagállamot Ausztria és Németország kérelméről. A Bizottság 2015. szeptember 17-én kelt levelében értesítette Ausztriát és Németországot, hogy a kérelem elbírálásához szükséges valamennyi információ a birtokában van. |
| --- | --- |

(6)

A 2006/112/EK irányelv 395. cikke (2) bekezdése második albekezdésének megfelelően a Bizottság 2015. szeptember 15-én kelt levelében tájékoztatta a többi tagállamot Ausztria és Németország kérelméről. A Bizottság 2015. szeptember 17-én kelt levelében értesítette Ausztriát és Németországot, hogy a kérelem elbírálásához szükséges valamennyi információ a birtokában van.

| (7) | Az Ausztria és Németország által szolgáltatott információk alapján a szóban forgó eltérő intézkedés jelenlegi alkalmazását indokoló jogi helyzet és tényállás nem változott, és továbbra is fennáll. Ezért Németországot és Ausztriát fel kell hatalmazni arra, hogy ezen eltérő intézkedést egy további, 2018. december 31-ig tartó korlátozott időszakban alkalmazza, hogy ezáltal lehetőség nyíljon az eltérő intézkedés, valamint az üzleti és nem üzleti célú használat közötti megosztási ráta szükségességének és hatékonyságának felülvizsgálatára. |
| --- | --- |

(7)

Az Ausztria és Németország által szolgáltatott információk alapján a szóban forgó eltérő intézkedés jelenlegi alkalmazását indokoló jogi helyzet és tényállás nem változott, és továbbra is fennáll. Ezért Németországot és Ausztriát fel kell hatalmazni arra, hogy ezen eltérő intézkedést egy további, 2018. december 31-ig tartó korlátozott időszakban alkalmazza, hogy ezáltal lehetőség nyíljon az eltérő intézkedés, valamint az üzleti és nem üzleti célú használat közötti megosztási ráta szükségességének és hatékonyságának felülvizsgálatára.

| (8) | Amennyiben Ausztria vagy Németország szükségét látja az intézkedés egy további, 2018 utánra vonatkozó meghosszabbításának, az adott tagállamnak a hosszabbítás iránti kérelemmel együtt az eltérő intézkedés alkalmazására vonatkozó, az alkalmazott felosztási ráta felülvizsgálatát is tartalmazó jelentést kell a Bizottság elé terjesztenie legkésőbb 2018. március 31-ig annak érdekében, hogy elegendő időt biztosítson a Bizottság számára a kérelem megvizsgálására. |
| --- | --- |

(8)

Amennyiben Ausztria vagy Németország szükségét látja az intézkedés egy további, 2018 utánra vonatkozó meghosszabbításának, az adott tagállamnak a hosszabbítás iránti kérelemmel együtt az eltérő intézkedés alkalmazására vonatkozó, az alkalmazott felosztási ráta felülvizsgálatát is tartalmazó jelentést kell a Bizottság elé terjesztenie legkésőbb 2018. március 31-ig annak érdekében, hogy elegendő időt biztosítson a Bizottság számára a kérelem megvizsgálására.

| (9) | Az eltérő intézkedések a végső fogyasztás szintjén beszedett adó összegét általában véve elhanyagolható mértékben befolyásolják, és nem lesznek negatív hatással az Unió a héából származó saját forrásaira. |
| --- | --- |

(9)

Az eltérő intézkedések a végső fogyasztás szintjén beszedett adó összegét általában véve elhanyagolható mértékben befolyásolják, és nem lesznek negatív hatással az Unió a héából származó saját forrásaira.

| (10) | A 2009/791/EK határozatot és a 2009/1013/EU végrehajtási határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(10)

A 2009/791/EK határozatot és a 2009/1013/EU végrehajtási határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2009/791/EK végrehajtási határozat 1. és 2. cikkének helyébe a következő szöveg lép:

„1. cikk

A 2006/112/EK irányelv 168. és 168a. cikkétől eltérve a Tanács felhatalmazza Németországot arra, hogy teljes mértékben kizárja az adólevonási jogot az azon áruk és szolgáltatások után fizetett hozzáadottérték-adó (héa) vonatkozásában, amelyeket 90 %-ot meghaladó mértékben az adóalany saját személyes céljaira vagy alkalmazottai céljaira, vagy általában vállalkozásidegen célokra vagy nem gazdasági tevékenységekre használnak fel.

2. cikk

Ez a határozat 2018. december 31-én hatályát veszti.

Az e határozatban említett eltérő intézkedés időbeli hatályának meghosszabbítására vonatkozó esetleges kérelmet 2018. március 31-ig kell benyújtani a Bizottsághoz.

A kérelemhez mellékelni kell egy, az ezen intézkedés alkalmazásáról szóló jelentést, amely magában foglalja a héa levonására vonatkozó jog tekintetében az e határozatban foglaltak alapján alkalmazott felosztási ráta értékelését.”

2. cikk

A 2009/1013/EU határozat 1. és 2. cikkének helyébe a következő szöveg lép:

„1. cikk

A 2006/112/EK irányelv 168. és 168a. cikkétől eltérve Ausztriát a Tanács felhatalmazza arra, hogy teljes mértékben kizárja az adólevonási jogot azon áruk és szolgáltatások után fizetett hozzáadottérték-adó (héa) vonatkozásában, amelyeket 90 %-ot meghaladó mértékben az adóalany saját személyes céljaira vagy alkalmazottai céljaira, vagy általában vállalkozásidegen célokra vagy nem gazdasági tevékenységekre használnak fel.

2. cikk

Ez a határozat 2018. december 31-én hatályát veszti.

Az e határozatban említett eltérő intézkedés időbeli hatályának meghosszabbítására vonatkozó esetleges kérelmet 2018. március 31-ig kell benyújtani a Bizottsághoz.

A kérelemhez mellékelni kell egy, az ezen intézkedés alkalmazásáról szóló jelentést, amely magában foglalja a héa levonására vonatkozó jog tekintetében az e határozatban foglaltak alapján alkalmazott felosztási ráta értékelését.”

3. cikk

Ezt a határozatot 2016. január 1-jétől kell alkalmazni.

4. cikk

Ennek a határozatnak a Németországi Szövetségi Köztársaság és az Osztrák Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2015. december 10-én.

a Tanács részéről

az elnök

F. BAUSCH

---

(1)  HL L 347., 2006.12.11., 1. o.

1

(2)  A Tanács 2009/791/EK határozata (2009. október 20.) a Németországi Szövetségi Köztársaságnak a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv 168. cikkétől eltérő intézkedés alkalmazására történő felhatalmazásáról (HL L 283., 2009.10.30., 55. o.).

2

(3)  A Tanács 2009/1013/EU végrehajtási határozata (2009. december 22.) az Osztrák Köztársaságnak a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv 168. cikkétől eltérő intézkedés alkalmazásának folytatására történő felhatalmazásáról (HL L 348., 2009.12.29., 21. o.).

3

(4)  A Tanács 2012/705/EU végrehajtási határozata (2012. november 13.) a Németországnak, illetve Ausztriának a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv 168. és 168a. cikkétől eltérő intézkedés alkalmazására történő felhatalmazásáról szóló 2009/791/EK határozat, illetve 2009/1013/EU végrehajtási határozat módosításáról (HL L 319., 2012.11.16., 8. o.).

4

---

| 22.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 334/15 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 334/15

---

A TANÁCS (EU) 2015/2429 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2015. december 10.)

Lettországnak a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv 26. cikke (1) bekezdésének a) pontjától és 168. és 168a. cikkétől eltérő különös intézkedés bevezetésére történő felhatalmazásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 291. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 395. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Lettország a Bizottság által 2015. április 8-án és 2015. július 30-án iktatott levelében felhatalmazást kért egy, a 2006/112/EK irányelv 26. cikke (1) bekezdésének a) pontjától, 168. cikkétől és 168a. cikkétől eltérő intézkedés bizonyos módosítások melletti további alkalmazására annak érdekében, hogy korlátozhassa a hozzaadottérték-adó (héa) levonási jogot a nem kizárólag üzleti célra használt személygépkocsik bizonyos kategóriáival kapcsolatos kiadások esetében. |
| --- | --- |

(1)

Lettország a Bizottság által 2015. április 8-án és 2015. július 30-án iktatott levelében felhatalmazást kért egy, a 2006/112/EK irányelv 26. cikke (1) bekezdésének a) pontjától, 168. cikkétől és 168a. cikkétől eltérő intézkedés bizonyos módosítások melletti további alkalmazására annak érdekében, hogy korlátozhassa a hozzaadottérték-adó (héa) levonási jogot a nem kizárólag üzleti célra használt személygépkocsik bizonyos kategóriáival kapcsolatos kiadások esetében.

| (2) | A 2006/112/EK irányelv 395. cikke (2) bekezdése második albekezdésének megfelelően a Bizottság 2015. augusztus 21-én és 24-én kelt levelében tájékoztatta a többi tagállamot Lettország kérelméről. A Bizottság 2015. augusztus 24-én kelt levelében értesítette Lettországot arról, hogy birtokában van a kérelem elbírálásához szükséges valamennyi információnak. |
| --- | --- |

(2)

A 2006/112/EK irányelv 395. cikke (2) bekezdése második albekezdésének megfelelően a Bizottság 2015. augusztus 21-én és 24-én kelt levelében tájékoztatta a többi tagállamot Lettország kérelméről. A Bizottság 2015. augusztus 24-én kelt levelében értesítette Lettországot arról, hogy birtokában van a kérelem elbírálásához szükséges valamennyi információnak.

| (3) | A 2006/112/EK irányelv 168. és 168a. cikke úgy rendelkezik, hogy az adóalany jogosult az adóköteles tevékenységéhez felhasznált, részére teljesített termékértékesítésre és szolgáltatásnyújtásra kivetett héa levonására. A szóban forgó irányelv 26. cikke (1) bekezdésének a) pontja tartalmazza azt a követelményt, hogy az adóalanynak le kell vonnia a héát, ha a vállalkozás vagyonát képező terméket nem üzleti célokra használják. |
| --- | --- |

(3)

A 2006/112/EK irányelv 168. és 168a. cikke úgy rendelkezik, hogy az adóalany jogosult az adóköteles tevékenységéhez felhasznált, részére teljesített termékértékesítésre és szolgáltatásnyújtásra kivetett héa levonására. A szóban forgó irányelv 26. cikke (1) bekezdésének a) pontja tartalmazza azt a követelményt, hogy az adóalanynak le kell vonnia a héát, ha a vállalkozás vagyonát képező terméket nem üzleti célokra használják.

| (4) | A 2013/191/EU tanácsi végrehajtási határozat (2) felhatalmazta Lettországot, hogy a 2006/112/EK irányelv 395. cikkének (1) bekezdése szerinti eltérő intézkedést vezessen be annak érdekében, hogy 80 %-ra korlátozza a héalevonási jogot az egyes meghatározott személygépkocsik vásárlása, lízingje, Közösségen belüli beszerzése és importja, valamint az ilyen személygépkocsikhoz kapcsolódó kiadások – ideértve az üzemanyagvásárlást is – esetében, amennyiben a személygépkocsikat nem kizárólag üzleti célra használják. A végrehajtási határozat 2015. december 31-én hatályát veszti. |
| --- | --- |

(4)

A 2013/191/EU tanácsi végrehajtási határozat (2) felhatalmazta Lettországot, hogy a 2006/112/EK irányelv 395. cikkének (1) bekezdése szerinti eltérő intézkedést vezessen be annak érdekében, hogy 80 %-ra korlátozza a héalevonási jogot az egyes meghatározott személygépkocsik vásárlása, lízingje, Közösségen belüli beszerzése és importja, valamint az ilyen személygépkocsikhoz kapcsolódó kiadások – ideértve az üzemanyagvásárlást is – esetében, amennyiben a személygépkocsikat nem kizárólag üzleti célra használják. A végrehajtási határozat 2015. december 31-én hatályát veszti.

| (5) | A 2013/191/EU tanácsi végrehajtási határozat 6. cikke értelmében Lettország egy jelentést is benyújtott, amely jelentés tartalmazza a levonási jogra alkalmazni tervezett százalékos arány értékelését. Az értékelés megmutatja, hogy a kereskedelmi célú üzemben tartók tulajdonában vagy birtokában lévő könnyű járművekre vonatkozó különadó kapcsán rögzített statisztikai számadatokon alapján a 80 %-os levonást 50 %-ra kell csökkenteni. |
| --- | --- |

(5)

A 2013/191/EU tanácsi végrehajtási határozat 6. cikke értelmében Lettország egy jelentést is benyújtott, amely jelentés tartalmazza a levonási jogra alkalmazni tervezett százalékos arány értékelését. Az értékelés megmutatja, hogy a kereskedelmi célú üzemben tartók tulajdonában vagy birtokában lévő könnyű járművekre vonatkozó különadó kapcsán rögzített statisztikai számadatokon alapján a 80 %-os levonást 50 %-ra kell csökkenteni.

| (6) | A levonási jognak az intézkedés szerinti korlátozását az egyes meghatározott személygépkocsik vásárlása, lízingje, Közösségen belüli beszerzése és importja, valamint az ilyen személygépkocsikhoz kapcsolódó kiadások – ideértve az üzemanyagvásárlást is – után fizetett héára kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(6)

A levonási jognak az intézkedés szerinti korlátozását az egyes meghatározott személygépkocsik vásárlása, lízingje, Közösségen belüli beszerzése és importja, valamint az ilyen személygépkocsikhoz kapcsolódó kiadások – ideértve az üzemanyagvásárlást is – után fizetett héára kell alkalmazni.

| (7) | Az intézkedés kizárólag a 3 500 kilogrammot meg nem haladó megengedett legnagyobb össztömegű és a vezetőülésen kívül legfeljebb nyolc üléssel rendelkező személygépkocsikra alkalmazandó. A 3 500 kg-ot meghaladó megengedett össztömegű és a vezetőülésen kívül nyolcnál több üléssel rendelkező személygépkocsik nem üzleti célú használata jellegükből vagy az azokat használó vállalkozások jellegéből adódóan elhanyagolható. Meg kell határozni azon személygépkocsik részletes jegyzékét, amelyekre egyedi jellegű felhasználásuk miatt a felhatalmazás nem vonatkozik. |
| --- | --- |

(7)

Az intézkedés kizárólag a 3 500 kilogrammot meg nem haladó megengedett legnagyobb össztömegű és a vezetőülésen kívül legfeljebb nyolc üléssel rendelkező személygépkocsikra alkalmazandó. A 3 500 kg-ot meghaladó megengedett össztömegű és a vezetőülésen kívül nyolcnál több üléssel rendelkező személygépkocsik nem üzleti célú használata jellegükből vagy az azokat használó vállalkozások jellegéből adódóan elhanyagolható. Meg kell határozni azon személygépkocsik részletes jegyzékét, amelyekre egyedi jellegű felhasználásuk miatt a felhatalmazás nem vonatkozik.

| (8) | Ezért indokolt felhatalmazni Lettországot arra, hogy meghatározott időtartamra, 2018. december 31-ig alkalmazza az eltérő intézkedést. |
| --- | --- |

(8)

Ezért indokolt felhatalmazni Lettországot arra, hogy meghatározott időtartamra, 2018. december 31-ig alkalmazza az eltérő intézkedést.

| (9) | Amennyiben Lettország úgy véli, hogy szükséges az eltérő intézkedés időbeli hatályának 2018-on túli meghosszabbítása, 2018. március 31-ig az alkalmazandó százalékot meghatározó jelentést és meghosszabbítás iránti kérelmet kell benyújtania a Bizottsághoz. |
| --- | --- |

(9)

Amennyiben Lettország úgy véli, hogy szükséges az eltérő intézkedés időbeli hatályának 2018-on túli meghosszabbítása, 2018. március 31-ig az alkalmazandó százalékot meghatározó jelentést és meghosszabbítás iránti kérelmet kell benyújtania a Bizottsághoz.

| (10) | Az eltérés a végső fogyasztói szinten beszedett adóbevétel teljes összegét csak elhanyagolható mértékben befolyásolja, és nem lenne kedvezőtlen hatással az Unió hozzáadottérték-adóból származó saját forrásaira, |
| --- | --- |

(10)

Az eltérés a végső fogyasztói szinten beszedett adóbevétel teljes összegét csak elhanyagolható mértékben befolyásolja, és nem lenne kedvezőtlen hatással az Unió hozzáadottérték-adóból származó saját forrásaira,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2006/112/EK irányelv 168. és 168a. cikkétől eltérve Lettország felhatalmazást kap arra, hogy 50 %-ra korlátozza a héalevonási jogot a nem kizárólag üzleti célra használt személygépkocsikkal kapcsolatos kiadások esetében.

2. cikk

A 2006/112/EK irányelv 26. cikke (1) bekezdésének a) pontjától eltérve Lettország az adóalanyok vállalkozási vagyonának részét képező személygépkocsik magáncélú használatát nem tekinti ellenérték fejében nyújtott szolgáltatásnak, amennyiben az adott személygépkocsi az e határozat 1. cikke értelmében engedélyezett korlátozás hatálya alá esik.

3. cikk

Az 1. cikkben említett kiadások közé az ilyen személygépkocsik vásárlása, lízingje, Közösségen belüli beszerzése és importja, valamint az ilyen személygépkocsik fenntartásával, javításával és üzemanyagával kapcsolatos költségek tartoznak.

4. cikk

Ez a határozat kizárólag a 3 500 kilogrammot nem meghaladó megengedett legnagyobb össztömegű és a vezetőülésen kívül legfeljebb nyolc üléssel rendelkező személygépkocsikra alkalmazandó.

5. cikk

Az 1. és a 2. cikk nem alkalmazandó az alábbi személygépkocsi-kategóriákra:

| a) | viszonteladás, bérbeadás vagy lízing céljából vásárolt személygépkocsik; |
| --- | --- |

a)

viszonteladás, bérbeadás vagy lízing céljából vásárolt személygépkocsik;

| b) | díjazás ellenében személyszállításra használt személygépkocsik, ideértve a taxiszolgáltatásokat is; |
| --- | --- |

b)

díjazás ellenében személyszállításra használt személygépkocsik, ideértve a taxiszolgáltatásokat is;

| c) | áruszállításra használt személygépkocsik; |
| --- | --- |

c)

áruszállításra használt személygépkocsik;

| d) | gépjárművezető-oktatáshoz használt személygépkocsik. |
| --- | --- |

d)

gépjárművezető-oktatáshoz használt személygépkocsik.

| e) | biztonsági szolgáltatásokra használt személygépkocsik; |
| --- | --- |

e)

biztonsági szolgáltatásokra használt személygépkocsik;

| f) | vészhelyzeti járműként használt személygépkocsik; |
| --- | --- |

f)

vészhelyzeti járműként használt személygépkocsik;

| g) | szalon- és tesztautóként használt személygépkocsik. |
| --- | --- |

g)

szalon- és tesztautóként használt személygépkocsik.

6. cikk

(1)   Ezt a határozatot 2016. január 1-jétől kell alkalmazni. Ez a határozat 2018. december 31-én hatályát veszti.

(2)   Az e határozatban megadott felhatalmazás meghosszabbítására irányuló kérelmet legkésőbb 2018. március 31-ig be kell nyújtani a Bizottsághoz. Az említett kérelmhez csatolni kell egy jelentést az 1. cikkben meghatározott százalékos érték értékeléséről.

7. cikk

Ennek a határozatnak a Lett Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2015. december 10-én.

a Tanács részéről

az elnök

F. BAUSCH

---

(1)  HL L 347., 2006.12.11., 1. o.

1

(2)  A Tanács 2013/191/EU végrehajtási határozata (2013. április 22.) Lettországnak a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK tanácsi irányelv 26. cikke (1) bekezdésének a) pontjától és 168. és 168a. cikkétől eltérő különös intézkedés bevezetésére történő felhatalmazásáról (HL L 113., 2013.4.25., 11. o.).

2

---

| 22.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 334/18 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 334/18

---

A TANÁCS (KKPB) 2015/2430 HATÁROZATA

(2015. december 21.)

a terrorizmus elleni küzdelemre vonatkozó különös intézkedések alkalmazásáról szóló 2001/931/KKBP közös álláspont 2., 3. és 4. cikkének hatálya alá tartozó személyek, csoportok és szervezetek jegyzékének naprakésszé tételéről, valamint a (KKBP) 2015/1334 határozat hatályon kívül helyezéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 29. cikkére,

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács 2001. december 27-én elfogadta a 2001/931/KKBP közös álláspontot (1). |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2001. december 27-én elfogadta a 2001/931/KKBP közös álláspontot (1).

| (2) | A Tanács 2015. július 31-én elfogadta a 2001/931/KKBP közös álláspont 2., 3. és 4. cikkének hatálya alá tartozó személyek, csoportok és szervezetek jegyzékének naprakésszé tételéről szóló (KKBP) 2015/1334 határozatot (a továbbiakban: a jegyzék) (2). |
| --- | --- |

(2)

A Tanács 2015. július 31-én elfogadta a 2001/931/KKBP közös álláspont 2., 3. és 4. cikkének hatálya alá tartozó személyek, csoportok és szervezetek jegyzékének naprakésszé tételéről szóló (KKBP) 2015/1334 határozatot (a továbbiakban: a jegyzék) (2).

| (3) | A 2001/931/KKBP közös álláspont 1. cikke (6) bekezdésének megfelelően rendszeresen felül kell vizsgálni, hogy mely személyek, csoportok és szervezetek szerepeljenek a jegyzékben annak biztosítása érdekében, hogy csak indokolt esetben maradjanak jegyzékbe véve. |
| --- | --- |

(3)

A 2001/931/KKBP közös álláspont 1. cikke (6) bekezdésének megfelelően rendszeresen felül kell vizsgálni, hogy mely személyek, csoportok és szervezetek szerepeljenek a jegyzékben annak biztosítása érdekében, hogy csak indokolt esetben maradjanak jegyzékbe véve.

| (4) | Ez a határozat tartalmazza annak a felülvizsgálatnak az eredményét, amelyet a Tanács azon személyek, csoportok és szervezetek tekintetében végzett, akikre vagy amelyekre a 2001/931/KKBP közös álláspont 2., 3. és 4. cikkét alkalmazni kell. |
| --- | --- |

(4)

Ez a határozat tartalmazza annak a felülvizsgálatnak az eredményét, amelyet a Tanács azon személyek, csoportok és szervezetek tekintetében végzett, akikre vagy amelyekre a 2001/931/KKBP közös álláspont 2., 3. és 4. cikkét alkalmazni kell.

| (5) | A Tanács meggyőződött arról, hogy a 2001/931/KKBP közös álláspont 1. cikkének (4) bekezdése szerint az illetékes hatóságok határozatot hoztak arról, hogy a jegyzékben szereplő valamennyi személy, csoport és szervezet a 2001/931/KKBP közös álláspont 1. cikkének (2) és (3) bekezdése értelmében terrorcselekményeket követett el. A Tanács ezen túlmenően úgy döntött, hogy azoknak a személyeknek, csoportoknak és szervezeteknek, akikre vagy amelyekre a 2001/931/KKBP közös álláspont 2., 3. és 4. cikkét alkalmazni kell, a továbbiakban is a közös álláspontban előírt különös korlátozó intézkedések hatálya alá kell tartozniuk. |
| --- | --- |

(5)

A Tanács meggyőződött arról, hogy a 2001/931/KKBP közös álláspont 1. cikkének (4) bekezdése szerint az illetékes hatóságok határozatot hoztak arról, hogy a jegyzékben szereplő valamennyi személy, csoport és szervezet a 2001/931/KKBP közös álláspont 1. cikkének (2) és (3) bekezdése értelmében terrorcselekményeket követett el. A Tanács ezen túlmenően úgy döntött, hogy azoknak a személyeknek, csoportoknak és szervezeteknek, akikre vagy amelyekre a 2001/931/KKBP közös álláspont 2., 3. és 4. cikkét alkalmazni kell, a továbbiakban is a közös álláspontban előírt különös korlátozó intézkedések hatálya alá kell tartozniuk.

| (6) | A jegyzéket ennek megfelelően módosítani kell és a (KKBP) 2015/1334 határozatot hatályon kívül kell helyezni, |
| --- | --- |

(6)

A jegyzéket ennek megfelelően módosítani kell és a (KKBP) 2015/1334 határozatot hatályon kívül kell helyezni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Azon személyek, csoportok és szervezetek jegyzékét, akikre vagy amelyekre a 2001/931/KKBP közös álláspont 2., 3. és 4. cikkét alkalmazni kell, e határozat melléklete tartalmazza.

2. cikk

A (KKBP) 2015/1334 határozat hatályát veszti.

3. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2015. december 21-én.

a Tanács részéről

az elnök

J. ASSELBORN

---

(1)  A Tanács 2001. december 27-i 2001/931/KKBP közös álláspontja a terrorizmus elleni küzdelemre vonatkozó különös intézkedések alkalmazásáról (HL L 344., 2001.12.28., 93. o.).

1

(2)  A Tanács 2015. július 31-i (KKBP) 2015/1334 határozata a terrorizmus elleni küzdelemre vonatkozó különös intézkedések alkalmazásáról szóló 2001/931/KKBP közös álláspont 2., 3. és 4. cikkének hatálya alá tartozó személyek, csoportok és szervezetek jegyzékének naprakésszé tételéről, valamint a (KKBP) 2015/521 határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 206., 2015.8.1., 61. o.).

2

---

MELLÉKLET

AZ 1. CIKKBEN EMLÍTETT SZEMÉLYEK, CSOPORTOK ÉS SZERVEZETEK JEGYZÉKE

I.   SZEMÉLYEK

| 1. | ABDOLLAHI Hamed (más néven Mustafa Abdullahi), született: 1960.8.11., Irán. Útlevélszám: D9004878. |
| --- | --- |

1.

ABDOLLAHI Hamed (más néven Mustafa Abdullahi), született: 1960.8.11., Irán. Útlevélszám: D9004878.

| 2. | AL-NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, született: Al Ihsa (Szaúd-Arábia), szaúdi állampolgár. |
| --- | --- |

2.

AL-NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, született: Al Ihsa (Szaúd-Arábia), szaúdi állampolgár.

| 3. | AL YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, született: 1966.10.16., Tarut (Szaúd-Arábia), szaúdi állampolgár. |
| --- | --- |

3.

AL YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, született: 1966.10.16., Tarut (Szaúd-Arábia), szaúdi állampolgár.

| 4. | ARBABSIAR Manssor (más néven Mansour Arbabsiar), született: 1955.3.6. vagy 1955.3.15., Irán. Iráni és amerikai állampolgár. Útlevélszám: C2002515 (Irán); Útlevélszám: 477845448 (Amerikai Egyesült Államok). Nemzeti személyazonosító igazolvány szám: 07442833, lejárati ideje: 2016.3.15. (amerikai gépjárművezetői engedély). |
| --- | --- |

4.

ARBABSIAR Manssor (más néven Mansour Arbabsiar), született: 1955.3.6. vagy 1955.3.15., Irán. Iráni és amerikai állampolgár. Útlevélszám: C2002515 (Irán); Útlevélszám: 477845448 (Amerikai Egyesült Államok). Nemzeti személyazonosító igazolvány szám: 07442833, lejárati ideje: 2016.3.15. (amerikai gépjárművezetői engedély).

| 5. | BOUYERI, Mohammed (más néven Abu ZUBAIR, más néven SOBIAR, más néven Abu ZOUBAIR), született: 1978.3.8., Amszterdam (Hollandia) – a „Hofstadgroep” nevű csoport tagja. |
| --- | --- |

5.

BOUYERI, Mohammed (más néven Abu ZUBAIR, más néven SOBIAR, más néven Abu ZOUBAIR), született: 1978.3.8., Amszterdam (Hollandia) – a „Hofstadgroep” nevű csoport tagja.

| 6. | IZZ-AL-DIN, Hasan (más néven GARBAYA, Ahmed, más néven SA-ID, más néven SALWWAN, Samir), született: 1963, Libanon, libanoni állampolgár. |
| --- | --- |

6.

IZZ-AL-DIN, Hasan (más néven GARBAYA, Ahmed, más néven SA-ID, más néven SALWWAN, Samir), született: 1963, Libanon, libanoni állampolgár.

| 7. | MOHAMMED, Khalid Shaikh (más néven ALI, Salem, más néven BIN KHALID, Fahd Bin Adballah, más néven HENIN, Ashraf Refaat Nabith, más néven WADOOD, Khalid Adbul), született: 1965.4.14. vagy 1964.3.1., Pakisztán, útlevélszám: 488555. |
| --- | --- |

7.

MOHAMMED, Khalid Shaikh (más néven ALI, Salem, más néven BIN KHALID, Fahd Bin Adballah, más néven HENIN, Ashraf Refaat Nabith, más néven WADOOD, Khalid Adbul), született: 1965.4.14. vagy 1964.3.1., Pakisztán, útlevélszám: 488555.

| 8. | SHAHLAI Abdul Reza (más néven Abdol Reza Shala'i, más néven Abd-al Reza Shalai, más néven Abdorreza Shahlai, más néven Abdolreza Shahla'i, más néven Abdul-Reza Shahlaee, más néven Hajj Yusef, más néven Haji Yusif, más néven Hajji Yasir, más néven Hajji Yusif, más néven Yusuf Abu-al-Karkh), született: 1957 körül, Irán. Címei: 1. Kermanshah, Irán, 2. mehráni katonai bázis, Ilám tartomány, Irán. |
| --- | --- |

8.

SHAHLAI Abdul Reza (más néven Abdol Reza Shala'i, más néven Abd-al Reza Shalai, más néven Abdorreza Shahlai, más néven Abdolreza Shahla'i, más néven Abdul-Reza Shahlaee, más néven Hajj Yusef, más néven Haji Yusif, más néven Hajji Yasir, más néven Hajji Yusif, más néven Yusuf Abu-al-Karkh), született: 1957 körül, Irán. Címei: 1. Kermanshah, Irán, 2. mehráni katonai bázis, Ilám tartomány, Irán.

| 9. | SHAKURI Ali Gholam, született: 1965 körül, Teherán, Irán. |
| --- | --- |

9.

SHAKURI Ali Gholam, született: 1965 körül, Teherán, Irán.

| 10. | SOLEIMANI Qasem (más néven Ghasem Soleymani, más néven Qasmi Sulayman, más néven Qasem Soleymani, más néven Qasem Solaimani, más néven Qasem Salimani, más néven Qasem Solemani, más néven Qasem Sulaimani, más néven Qasem Sulemani), született: 1957.3.11., Irán. Iráni állampolgár. Útlevélszám: 008827 (iráni diplomata útlevél), kibocsátás dátuma: 1999. Rendfokozat: vezérőrnagy. |
| --- | --- |

10.

SOLEIMANI Qasem (más néven Ghasem Soleymani, más néven Qasmi Sulayman, más néven Qasem Soleymani, más néven Qasem Solaimani, más néven Qasem Salimani, más néven Qasem Solemani, más néven Qasem Sulaimani, más néven Qasem Sulemani), született: 1957.3.11., Irán. Iráni állampolgár. Útlevélszám: 008827 (iráni diplomata útlevél), kibocsátás dátuma: 1999. Rendfokozat: vezérőrnagy.

II.   CSOPORTOK ÉS SZERVEZETEK

| 1. | „Abu Nidal Organisation” – „ANO” („Abu Nidal Szervezet”) (más néven „Fatah-Forradalmi Tanács”, más néven „Arab Forradalmi Brigádok”, más néven „Fekete Szeptember”, más néven „Szocialista Muzulmánok Forradalmi Szervezete”). |
| --- | --- |

1.

„Abu Nidal Organisation” – „ANO” („Abu Nidal Szervezet”) (más néven „Fatah-Forradalmi Tanács”, más néven „Arab Forradalmi Brigádok”, más néven „Fekete Szeptember”, más néven „Szocialista Muzulmánok Forradalmi Szervezete”).

| 2. | „Al-Aqsa Martyrs' Brigade” („Al-Aqsa Mártírjainak Brigádja”). |
| --- | --- |

2.

„Al-Aqsa Martyrs' Brigade” („Al-Aqsa Mártírjainak Brigádja”).

| 3. | „Al-Aqsa e.V.”. |
| --- | --- |

3.

„Al-Aqsa e.V.”.

| 4. | „Babbar Khalsa”. |
| --- | --- |

4.

„Babbar Khalsa”.

| 5. | Az „Új Néphadsereget” („New People's Army” – „NPA”) is magában foglaló „Fülöp-szigeteki Kommunista Párt”, Fülöp-szigetek. |
| --- | --- |

5.

Az „Új Néphadsereget” („New People's Army” – „NPA”) is magában foglaló „Fülöp-szigeteki Kommunista Párt”, Fülöp-szigetek.

| 6. | „Gama'a al-Islamiyya” (más néven „Al-Gama'a al-Islamiyya”) („Islamic Group” – „IG” [„Iszlám Csoport”]). |
| --- | --- |

6.

„Gama'a al-Islamiyya” (más néven „Al-Gama'a al-Islamiyya”) („Islamic Group” – „IG” [„Iszlám Csoport”]).

| 7. | „İslami Büyük Doğu Akıncılar Cephesi” – „IBDA-C” („Nagy Iszlám Keleti Harci Front”). |
| --- | --- |

7.

„İslami Büyük Doğu Akıncılar Cephesi” – „IBDA-C” („Nagy Iszlám Keleti Harci Front”).

| 8. | „Hamas” („Hamász”), ide tartozik a „Hamas-Izz al-Din al-Qassem”. |
| --- | --- |

8.

„Hamas” („Hamász”), ide tartozik a „Hamas-Izz al-Din al-Qassem”.

| 9. | „Hizballah Military Wing” (más néven „Hezbollah Military Wing”, más néven „Hizbullah Military Wing”, más néven „Hizbollah Military Wing”, más néven „Hezballah Military Wing”, más néven „Hisbollah Military Wing”, más néven „Hizbu'llah Military Wing”, más néven „Hizb Allah Military Wing”, más néven „Jihad Council” [és az irányítása alá tartozó minden egység, köztük a Külső Biztonsági Szervezet]). |
| --- | --- |

9.

„Hizballah Military Wing” (más néven „Hezbollah Military Wing”, más néven „Hizbullah Military Wing”, más néven „Hizbollah Military Wing”, más néven „Hezballah Military Wing”, más néven „Hisbollah Military Wing”, más néven „Hizbu'llah Military Wing”, más néven „Hizb Allah Military Wing”, más néven „Jihad Council” [és az irányítása alá tartozó minden egység, köztük a Külső Biztonsági Szervezet]).

| 10. | „Hizbul Mujahideen” – „HM” („Hizbul Mudzsahedin”). |
| --- | --- |

10.

„Hizbul Mujahideen” – „HM” („Hizbul Mudzsahedin”).

| 11. | „Hofstadgroep”. |
| --- | --- |

11.

„Hofstadgroep”.

| 12. | „International Sikh Youth Federation” – „ISYF” ( „Nemzetközi Szikh Ifjúsági Szövetség”). |
| --- | --- |

12.

„International Sikh Youth Federation” – „ISYF” ( „Nemzetközi Szikh Ifjúsági Szövetség”).

| 13. | „Khalistan Zindabad Force” – „KZF” („Kalisztán Zindabad Erő”). |
| --- | --- |

13.

„Khalistan Zindabad Force” – „KZF” („Kalisztán Zindabad Erő”).

| 14. | „Kurdistan Workers' Party” – „PKK” („Kurd Munkáspárt”) (más néven „KADEK”, más néven „KONGRA GEL”). |
| --- | --- |

14.

„Kurdistan Workers' Party” – „PKK” („Kurd Munkáspárt”) (más néven „KADEK”, más néven „KONGRA GEL”).

| 15. | „Liberation Tigers of Tamil Eelam” – „LTTE” („A Tamil Eelam Felszabadító Tigrisei”). |
| --- | --- |

15.

„Liberation Tigers of Tamil Eelam” – „LTTE” („A Tamil Eelam Felszabadító Tigrisei”).

| 16. | „Ejército de Liberación Nacional” („Nemzeti Felszabadítási Hadsereg”). |
| --- | --- |

16.

„Ejército de Liberación Nacional” („Nemzeti Felszabadítási Hadsereg”).

| 17. | „Palestinian Islamic Jihad” – „PIJ” („Palesztin Iszlám Dzsihád”). |
| --- | --- |

17.

„Palestinian Islamic Jihad” – „PIJ” („Palesztin Iszlám Dzsihád”).

| 18. | „Popular Front for the Liberation of Palestine” – „PFLP” („Népi Front Palesztina Felszabadításért”). |
| --- | --- |

18.

„Popular Front for the Liberation of Palestine” – „PFLP” („Népi Front Palesztina Felszabadításért”).

| 19. | „Popular Front for the Liberation of Palestine – General Command” (más néven „PFLP – General Command”) („Népi Front Palesztina Felszabadításért – Főparancsnokság” [más néven „PFLP – Főparancsnokság”]). |
| --- | --- |

19.

„Popular Front for the Liberation of Palestine – General Command” (más néven „PFLP – General Command”) („Népi Front Palesztina Felszabadításért – Főparancsnokság” [más néven „PFLP – Főparancsnokság”]).

| 20. | „Fuerzas armadas revolucionarias de Columbia” – „FARC” („Kolumbiai Forradalmi Fegyveres Erők”). |
| --- | --- |

20.

„Fuerzas armadas revolucionarias de Columbia” – „FARC” („Kolumbiai Forradalmi Fegyveres Erők”).

| 21. | „Devrimci Halk Kurtuluș Partisi-Cephesi” – „DHKP/C” (más néven „Devrimci Sol” [„Forradalmi Baloldal”], más néven „Dev Sol”) („Forradalmi Népi Felszabadítási Hadsereg/Front/Párt”). |
| --- | --- |

21.

„Devrimci Halk Kurtuluș Partisi-Cephesi” – „DHKP/C” (más néven „Devrimci Sol” [„Forradalmi Baloldal”], más néven „Dev Sol”) („Forradalmi Népi Felszabadítási Hadsereg/Front/Párt”).

| 22. | „Sendero Luminoso” – „SL” („Fényes Ösvény”). |
| --- | --- |

22.

„Sendero Luminoso” – „SL” („Fényes Ösvény”).

| 23. | „Teyrbazen Azadiya Kurdistan” – „TAK” (más néven „Kurdisztáni Szabadság Sólymai” vagy „Kurdisztáni Szabadság Héjái”). |
| --- | --- |

23.

„Teyrbazen Azadiya Kurdistan” – „TAK” (más néven „Kurdisztáni Szabadság Sólymai” vagy „Kurdisztáni Szabadság Héjái”).

---

| 22.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 334/22 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 334/22

---

A TANÁCS (KKBP) 2015/2431 HATÁROZATA

(2015. december 21.)

az ukrajnai helyzetet destabilizáló orosz intézkedések miatt hozott korlátozó intézkedésekről szóló 2014/512/KKBP tanácsi határozat módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 29. cikkére,

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács 2014. július 31-én elfogadta a 2014/512/KKBP határozatot (1). |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2014. július 31-én elfogadta a 2014/512/KKBP határozatot (1).

| (2) | Az Európai Tanács 2015. március 19-én megállapodott arról, hogy meg kell hozni a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy a 2014/512/KKBP határozatban foglalt korlátozó intézkedések időtartama egyértelműen a minszki megállapodások teljes körű végrehajtásához kapcsolódjon. |
| --- | --- |

(2)

Az Európai Tanács 2015. március 19-én megállapodott arról, hogy meg kell hozni a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy a 2014/512/KKBP határozatban foglalt korlátozó intézkedések időtartama egyértelműen a minszki megállapodások teljes körű végrehajtásához kapcsolódjon.

| (3) | A minszki megállapodások teljes körű végrehajtására nem fog sor kerülni 2015. december 31-ig. A 2014/512/KKBP határozatot ezért további hat hónapra meg kell újítani, hogy a Tanácsnak módjában álljon folytatni az említett megállapodások végrehajtásának értékelését. |
| --- | --- |

(3)

A minszki megállapodások teljes körű végrehajtására nem fog sor kerülni 2015. december 31-ig. A 2014/512/KKBP határozatot ezért további hat hónapra meg kell újítani, hogy a Tanácsnak módjában álljon folytatni az említett megállapodások végrehajtásának értékelését.

| (4) | A 2014/512/KKBP határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(4)

A 2014/512/KKBP határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2014/512/KKBP határozat 9. cikke (1) bekezdésének első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„Ezt a határozatot 2016. július 31-ig kell alkalmazni.”.

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Kelt Brüsszelben, 2015. december 21-én.

a Tanács részéről

az elnök

J. ASSELBORN

---

(1)  A Tanács 2014/512/KKBP határozata (2014. július 31.) az ukrajnai helyzetet destabilizáló orosz intézkedések miatt hozott korlátozó intézkedésekről (HL L 229., 2014.7.31., 13. o.).

1

---

| 22.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 334/23 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 334/23

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/2432 HATÁROZATA

(2015. szeptember 18.)

a tejről és zsírról szóló törvény keretében a tej minőségének ellenőrzésére irányuló vizsgálatokhoz Németország által nyújtott SA.35484 (2013/C) (korábbi SA.35484 [2012/NN]) állami támogatásról

(az értesítés a C(2015) 6295. számú dokumentummal történt)

(Csak a német nyelvű szöveg hiteles)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

miután a fent említett rendelkezéssel összhangban felhívta az érdekelteket észrevételeik megtételére (1),

mivel:

1.   ELJÁRÁS

| (1) | 2011. november 28-án és 2012. február 27-én kelt levelében az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) a Németország által a 659/1999/EK európai tanácsi rendelet (2) 21. cikkének (1) bekezdésével összhangban rendelkezésre bocsátott, a mezőgazdasági ágazatban nyújtott támogatásokról szóló 2010. évi beszámolóval kapcsolatosan további tájékoztatást kért Németországtól. Németország a Bizottság kérdéseire 2012. január 16-án és 2012. április 27-én kelt levelében válaszolt. Németország válaszaiból kiderült, hogy Németország a tej, a tejtermékek és a zsír forgalmazásáról szóló 1952. évi törvény (a továbbiakban: a tejről és zsírról szóló törvény) alapján pénzügyi támogatást nyújtott a tejágazatnak. |
| --- | --- |

(1)

2011. november 28-án és 2012. február 27-én kelt levelében az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) a Németország által a 659/1999/EK európai tanácsi rendelet (2) 21. cikkének (1) bekezdésével összhangban rendelkezésre bocsátott, a mezőgazdasági ágazatban nyújtott támogatásokról szóló 2010. évi beszámolóval kapcsolatosan további tájékoztatást kért Németországtól. Németország a Bizottság kérdéseire 2012. január 16-án és 2012. április 27-én kelt levelében válaszolt. Németország válaszaiból kiderült, hogy Németország a tej, a tejtermékek és a zsír forgalmazásáról szóló 1952. évi törvény (a továbbiakban: a tejről és zsírról szóló törvény) alapján pénzügyi támogatást nyújtott a tejágazatnak.

| (2) | 2012. október 2-i levelében a Bizottság arról tájékoztatta Németországot, hogy a szóban forgó intézkedéseket be nem jelentett támogatásként az SA.35484 (2012/NN) nyilvántartási szám alatt nyilvántartásba vette. Németország 2012. november 16-án, 2013. február 7-én, 8-án, 11-én, 13-án, 14-én, 15-én, 19-én, március 21-én és április 8-án, május 28-án, június 10-én és 25-én, valamint július 2-án kelt levelében további információkat nyújtott be a Bizottsághoz. |
| --- | --- |

(2)

2012. október 2-i levelében a Bizottság arról tájékoztatta Németországot, hogy a szóban forgó intézkedéseket be nem jelentett támogatásként az SA.35484 (2012/NN) nyilvántartási szám alatt nyilvántartásba vette. Németország 2012. november 16-án, 2013. február 7-én, 8-án, 11-én, 13-án, 14-én, 15-én, 19-én, március 21-én és április 8-án, május 28-án, június 10-én és 25-én, valamint július 2-án kelt levelében további információkat nyújtott be a Bizottsághoz.

| (3) | 2013. július 17-én kelt levelében (C(2013) 4457 final) a Bizottság értesítette Németországot arról, hogy a tejről és zsírról szóló törvény alapján hozott egyes intézkedésekkel kapcsolatosan az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének (2) bekezdése (3) szerinti eljárás megindításáról határozott (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló határozat). A Bizottság ugyanebben a levelében megállapította, hogy a 2001. november 28. és 2006. december 31. közötti időszakra vagy a 2007. január 1-je utáni időszakra, illetve mindkét időszakra vonatkozó bizonyos további intézkedések összeegyeztethetők a belső piaccal, vagy az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében nem minősülnek állami támogatásnak, illetve hogy nem tartoznak az állami támogatásokra vonatkozó előírások hatálya alá (a továbbiakban: pozitív határozat). |
| --- | --- |

(3)

2013. július 17-én kelt levelében (C(2013) 4457 final) a Bizottság értesítette Németországot arról, hogy a tejről és zsírról szóló törvény alapján hozott egyes intézkedésekkel kapcsolatosan az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének (2) bekezdése (3) szerinti eljárás megindításáról határozott (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló határozat). A Bizottság ugyanebben a levelében megállapította, hogy a 2001. november 28. és 2006. december 31. közötti időszakra vagy a 2007. január 1-je utáni időszakra, illetve mindkét időszakra vonatkozó bizonyos további intézkedések összeegyeztethetők a belső piaccal, vagy az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében nem minősülnek állami támogatásnak, illetve hogy nem tartoznak az állami támogatásokra vonatkozó előírások hatálya alá (a továbbiakban: pozitív határozat).

| (4) | Az e határozattal érintett, a 2001. november 28. és 2006. december 31. között Baden-Württembergben és Bajorországban elvégzett, a tej minőségének ellenőrzésére irányuló vizsgálatokkal kapcsolatos támogatásokat a Bizottság a belső piaccal összeegyeztethetőnek ítélte. |
| --- | --- |

(4)

Az e határozattal érintett, a 2001. november 28. és 2006. december 31. között Baden-Württembergben és Bajorországban elvégzett, a tej minőségének ellenőrzésére irányuló vizsgálatokkal kapcsolatos támogatásokat a Bizottság a belső piaccal összeegyeztethetőnek ítélte.

| (5) | A 2007. január 1-jétől elvégzett, a tej minőségének ellenőrzésére irányuló hasonló vizsgálatok belső piaccal való összeegyeztethetőségét azonban a Bizottság kétségbe vonta. |
| --- | --- |

(5)

A 2007. január 1-jétől elvégzett, a tej minőségének ellenőrzésére irányuló hasonló vizsgálatok belső piaccal való összeegyeztethetőségét azonban a Bizottság kétségbe vonta.

| (6) | E határozat kizárólag a 2007. január 1-jét követően elvégzett, a tej minőségének ellenőrzésére irányuló vizsgálatokra vonatkozik. |
| --- | --- |

(6)

E határozat kizárólag a 2007. január 1-jét követően elvégzett, a tej minőségének ellenőrzésére irányuló vizsgálatokra vonatkozik.

| (7) | Németország az eljárás megindításáról szóló határozattal kapcsolatban 2013. szeptember 20-án kelt levelében foglalt állást. |
| --- | --- |

(7)

Németország az eljárás megindításáról szóló határozattal kapcsolatban 2013. szeptember 20-án kelt levelében foglalt állást.

| (8) | Az eljárás megindításáról szóló határozatot közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (4). A Bizottság felkérte a többi érdekeltet, hogy egy hónapon belül tegyék meg észrevételeiket. |
| --- | --- |

(8)

Az eljárás megindításáról szóló határozatot közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (4). A Bizottság felkérte a többi érdekeltet, hogy egy hónapon belül tegyék meg észrevételeiket.

| (9) | Az érdekeltek részéről összesen 19 észrevétel érkezett a Bizottsághoz. Az egyik érdekelt alapos indoklás mellett kérte adatai bizalmas kezelését. Ez utóbb említett nem, de a 19 észrevétel közül összesen hét a tej minőségének ellenőrzésére irányuló vizsgálatokat érintő, a vizsgálat tárgyát képező intézkedésekre vonatkozott. |
| --- | --- |

(9)

Az érdekeltek részéről összesen 19 észrevétel érkezett a Bizottsághoz. Az egyik érdekelt alapos indoklás mellett kérte adatai bizalmas kezelését. Ez utóbb említett nem, de a 19 észrevétel közül összesen hét a tej minőségének ellenőrzésére irányuló vizsgálatokat érintő, a vizsgálat tárgyát képező intézkedésekre vonatkozott.

| (10) | A beérkezett észrevételeket a Bizottság 2014. február 27-én, március 3-án és október 3-án kelt levelében küldte meg Németországnak, a fent említett érdekelt adatainak közlése nélkül. |
| --- | --- |

(10)

A beérkezett észrevételeket a Bizottság 2014. február 27-én, március 3-án és október 3-án kelt levelében küldte meg Németországnak, a fent említett érdekelt adatainak közlése nélkül.

| (11) | Németország az érdekeltek által 2014 februárjában benyújtott észrevételekkel kapcsolatban kezdetben nem foglalt állást. Egy 2014. július 8-i további észrevétellel kapcsolatosan Németország 2014. december 3-án kelt levelében foglalt állást. |
| --- | --- |

(11)

Németország az érdekeltek által 2014 februárjában benyújtott észrevételekkel kapcsolatban kezdetben nem foglalt állást. Egy 2014. július 8-i további észrevétellel kapcsolatosan Németország 2014. december 3-án kelt levelében foglalt állást.

2.   AZ INTÉZKEDÉSEK ISMERTETÉSE

| (12) | Az alábbiakban szerepel a Baden-Württembergben és Bajorországban elvégzett, az eljárás megindításáról szóló határozatban BW 1 és BY 1 intézkedésként szereplő, a tej minőségének ellenőrzésére irányuló azon vizsgálatok leírása, amelyekkel kapcsolatosan a Bizottság a 2007. január 1-jével kezdődő időszak tekintetében a belső piaccal való összeegyeztethetőség tekintetében kétségeinek adott hangot. |
| --- | --- |

(12)

Az alábbiakban szerepel a Baden-Württembergben és Bajorországban elvégzett, az eljárás megindításáról szóló határozatban BW 1 és BY 1 intézkedésként szereplő, a tej minőségének ellenőrzésére irányuló azon vizsgálatok leírása, amelyekkel kapcsolatosan a Bizottság a 2007. január 1-jével kezdődő időszak tekintetében a belső piaccal való összeegyeztethetőség tekintetében kétségeinek adott hangot.

Az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás Bizottság által történő megindításának indokai

| (13) | A tejről és zsírról szóló törvény egy 1952-ben hatályba lépett és azóta többször, legutóbb 2006. október 31-én módosított szövetségi törvény. Ez képezi a szóban forgó támogatási intézkedések jogi keretét, hatálya határozatlan időre szól. |
| --- | --- |

(13)

A tejről és zsírról szóló törvény egy 1952-ben hatályba lépett és azóta többször, legutóbb 2006. október 31-én módosított szövetségi törvény. Ez képezi a szóban forgó támogatási intézkedések jogi keretét, hatálya határozatlan időre szól.

| (14) | Németország tájékoztatása szerint a Bajorországban elvégzett, a tej minőségének ellenőrzésére irányuló vizsgálatokat a tejilletéken kívül általános tartományi költségvetési forrásokból is finanszírozták. |
| --- | --- |

(14)

Németország tájékoztatása szerint a Bajorországban elvégzett, a tej minőségének ellenőrzésére irányuló vizsgálatokat a tejilletéken kívül általános tartományi költségvetési forrásokból is finanszírozták.

| (15) | A tejről és zsírról szóló törvény 22. §-ának (1) bekezdése felhatalmazza a német szövetségi tartományokat, hogy a beszállított tej mennyisége alapján a tejfeldolgozókra tejilletéket vessenek ki. A tartományok által alkalmazott tejilletékek mértéke legfeljebb 0,0015 EUR/kg. |
| --- | --- |

(15)

A tejről és zsírról szóló törvény 22. §-ának (1) bekezdése felhatalmazza a német szövetségi tartományokat, hogy a beszállított tej mennyisége alapján a tejfeldolgozókra tejilletéket vessenek ki. A tartományok által alkalmazott tejilletékek mértéke legfeljebb 0,0015 EUR/kg.

| (16) | Németország kifejtette, hogy az egyes szövetségi tartományokban kivetett tejilletékek nem alkalmazandók az importtermékekre. Ezzel szemben az exporttermékekre kivethető tejilleték. |
| --- | --- |

(16)

Németország kifejtette, hogy az egyes szövetségi tartományokban kivetett tejilletékek nem alkalmazandók az importtermékekre. Ezzel szemben az exporttermékekre kivethető tejilleték.

| (17) | A tejről és zsírról szóló törvény 22. §-ának (2) bekezdése előírja, hogy a tejilletékből keletkező források kizárólag a következőkre használhatók fel:






  1. | bizonyos végrehajtási előírások alapján a minőség támogatása és megőrzése; |
| --- | --- | --- |

(17)

A tejről és zsírról szóló törvény 22. §-ának (2) bekezdése előírja, hogy a tejilletékből keletkező források kizárólag a következőkre használhatók fel:

1.

bizonyos végrehajtási előírások alapján a minőség támogatása és megőrzése;

| 2. | a tej és a tejtermékek előállítása, szállítása, felhasználása és feldolgozása, valamint értékesítése során a higiénia javítása; |
| --- | --- |

2.

a tej és a tejtermékek előállítása, szállítása, felhasználása és feldolgozása, valamint értékesítése során a higiénia javítása;

| 3. | a tejtermelés (hozam) vizsgálata; |
| --- | --- |

3.

a tejtermelés (hozam) vizsgálata;

| 4. | tejgazdasági kérdésekben az üzemeknek nyújtott tanácsadás és a tejipari szakma fiatal képviselőinek folyamatos továbbképzése; |
| --- | --- |

4.

tejgazdasági kérdésekben az üzemeknek nyújtott tanácsadás és a tejipari szakma fiatal képviselőinek folyamatos továbbképzése;

| 5. | a tej és a tejtermékek fogyasztásának növelésére irányuló reklám; |
| --- | --- |

5.

a tej és a tejtermékek fogyasztásának növelésére irányuló reklám;

| 6. | a tejről és zsírról szóló törvény alapján kijelölt feladatok végrehajtása. |
| --- | --- |

6.

a tejről és zsírról szóló törvény alapján kijelölt feladatok végrehajtása.

| (18) | A tejről és zsírról szóló törvény 22. §-ának (2a) bekezdése előírja, hogy a (2) bekezdéstől eltérően az (1) bekezdés szerint keletkező források a következőkre is felhasználhatók:






  1. | a tej és a tejszín termelőtől a tejfeldolgozóhoz történő szállításánál felmerülő, strukturális okból magasabb begyűjtési költségek csökkentése, |
| --- | --- | --- |

(18)

A tejről és zsírról szóló törvény 22. §-ának (2a) bekezdése előírja, hogy a (2) bekezdéstől eltérően az (1) bekezdés szerint keletkező források a következőkre is felhasználhatók:

1.

a tej és a tejszín termelőtől a tejfeldolgozóhoz történő szállításánál felmerülő, strukturális okból magasabb begyűjtési költségek csökkentése,

| 2. | a tej tejfeldolgozók közötti szállításánál felmerülő magasabb szállítási költségek csökkentése, amennyiben a szállítás a szállítással érintett tejfeldolgozók felvevőpiacán a fogyasztói tejjel való ellátás biztosításához szükséges, és |
| --- | --- |

2.

a tej tejfeldolgozók közötti szállításánál felmerülő magasabb szállítási költségek csökkentése, amennyiben a szállítás a szállítással érintett tejfeldolgozók felvevőpiacán a fogyasztói tejjel való ellátás biztosításához szükséges, és

| 3. | tejtermékek központi értékesítésénél a minőség előmozdítása. |
| --- | --- |

3.

tejtermékek központi értékesítésénél a minőség előmozdítása.

| (19) | A tejről és zsírról szóló törvény 22. §-ának (4) bekezdése előírja, hogy a tejfeldolgozók vagy azok egyesülései által a tejágazati szerveknek a (2) bekezdésben felsorolt célokra fizetendő hozzájárulások és díjak teljes egészben vagy részben levonhatók a tejilletékre befizetendő összegből. |
| --- | --- |

(19)

A tejről és zsírról szóló törvény 22. §-ának (4) bekezdése előírja, hogy a tejfeldolgozók vagy azok egyesülései által a tejágazati szerveknek a (2) bekezdésben felsorolt célokra fizetendő hozzájárulások és díjak teljes egészben vagy részben levonhatók a tejilletékre befizetendő összegből.

| (20) | Baden-Württemberg és Bajorország a tej minőségének ellenőrzésére irányuló vizsgálatokkal kapcsolatosan pénzügyi támogatásokat nyújt, amelyek az eljárás megindításáról szóló határozatban BW 1 és BY 1 megnevezéssel szerepelnek. A felhasznált források teljes összege (a két tartomány esetében együttesen, és Bajorország esetében az általános tartományi költségvetési forrást is beleértve) elérte az évi körülbelül 14 millió EUR-t. |
| --- | --- |

(20)

Baden-Württemberg és Bajorország a tej minőségének ellenőrzésére irányuló vizsgálatokkal kapcsolatosan pénzügyi támogatásokat nyújt, amelyek az eljárás megindításáról szóló határozatban BW 1 és BY 1 megnevezéssel szerepelnek. A felhasznált források teljes összege (a két tartomány esetében együttesen, és Bajorország esetében az általános tartományi költségvetési forrást is beleértve) elérte az évi körülbelül 14 millió EUR-t.

| (21) | A tejről és zsírról szóló törvénynek a tejfeldolgozóknak szállított tej fizetéséről és minőségének ellenőrzéséről szóló, 1980. július 9-i rendelet (a továbbiakban: a tej minőségéről szóló rendelet) 1. §-ának (1) bekezdésével (5) összefüggésben értelmezett 10. §-a szerint a minőség megállapítása érdekében a tejfelvásárlóknak a feldolgozóknak szállított tejet a következők tekintetében minden esetben meg kell vizsgáltatniuk vagy meg kell vizsgálniuk:






  — | zsírtartalom, |
| --- | --- | --- |

(21)

A tejről és zsírról szóló törvénynek a tejfeldolgozóknak szállított tej fizetéséről és minőségének ellenőrzéséről szóló, 1980. július 9-i rendelet (a továbbiakban: a tej minőségéről szóló rendelet) 1. §-ának (1) bekezdésével (5) összefüggésben értelmezett 10. §-a szerint a minőség megállapítása érdekében a tejfelvásárlóknak a feldolgozóknak szállított tejet a következők tekintetében minden esetben meg kell vizsgáltatniuk vagy meg kell vizsgálniuk:

—

zsírtartalom,

| — | fehérjetartalom, |
| --- | --- |

—

fehérjetartalom,

| — | bakteriológiai minőség, |
| --- | --- |

—

bakteriológiai minőség,

| — | szomatikus sejtek szintje és |
| --- | --- |

—

szomatikus sejtek szintje és

| — | fagyáspont. |
| --- | --- |

—

fagyáspont.

| (22) | A tej minőségéről szóló rendelet 1. §-ának (1) bekezdésében említett vizsgálatok a németországi tejfeldolgozók (tejfelvásárlók) által beszerzett tej esetében kötelezőek. |
| --- | --- |

(22)

A tej minőségéről szóló rendelet 1. §-ának (1) bekezdésében említett vizsgálatok a németországi tejfeldolgozók (tejfelvásárlók) által beszerzett tej esetében kötelezőek.

| (23) | Baden-Württembergen és Bajorországon kívül a többi tartomány – beleértve azokat a tartományokat is, amelyek nem vetnek ki tejilletéket –, nem nyújt pénzügyi támogatást a tej minőségének ellenőrzésére irányuló vizsgálatokhoz. |
| --- | --- |

(23)

Baden-Württembergen és Bajorországon kívül a többi tartomány – beleértve azokat a tartományokat is, amelyek nem vetnek ki tejilletéket –, nem nyújt pénzügyi támogatást a tej minőségének ellenőrzésére irányuló vizsgálatokhoz.

| (24) | A BW 1 és a BY 1 intézkedés végrehajtása az alábbiakban felsorolt jogalapok alapján történt:






  — | a tejről és zsírról szóló törvény 22. §-a (2) bekezdésének 1. pontja, |
| --- | --- | --- |

(24)

A BW 1 és a BY 1 intézkedés végrehajtása az alábbiakban felsorolt jogalapok alapján történt:

—

a tejről és zsírról szóló törvény 22. §-a (2) bekezdésének 1. pontja,

| — | a tej minőségéről szóló 1980. július 9-i rendelet, |
| --- | --- |

—

a tej minőségéről szóló 1980. július 9-i rendelet,

| — | a tej minőségéről szóló rendelet végrehajtásáról szóló 2004. május 18-i rendelet (6), |
| --- | --- |

—

a tej minőségéről szóló rendelet végrehajtásáról szóló 2004. május 18-i rendelet (6),

| — | a Milchprüfring Baden-Württemberg e.V. működésének engedélyezéséről szóló 2004. július 21-i közlemény (7), |
| --- | --- |

—

a Milchprüfring Baden-Württemberg e.V. működésének engedélyezéséről szóló 2004. július 21-i közlemény (7),

| — | Baden-Württemberg tartomány költségvetési rendeletének 23. §-a és 44. §-a, |
| --- | --- |

—

Baden-Württemberg tartomány költségvetési rendeletének 23. §-a és 44. §-a,

| — | a tejilletékről szóló 2007. október 17-i rendelet (8) (Bajorország), |
| --- | --- |

—

a tejilletékről szóló 2007. október 17-i rendelet (8) (Bajorország),

| — | a tejágazati illeték kivetéséről szóló 2004. május 18-i rendelet (Baden-Württemberg) (9), amelyet a Vidékfejlesztési és Fogyasztóvédelmi Minisztériumnak (Ministerium für Ländlichen Raum und Verbraucherschutz) a tejágazati illetékek kivetéséről szóló rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. február 14-i rendelete hatályon kívül helyezett, |
| --- | --- |

—

a tejágazati illeték kivetéséről szóló 2004. május 18-i rendelet (Baden-Württemberg) (9), amelyet a Vidékfejlesztési és Fogyasztóvédelmi Minisztériumnak (Ministerium für Ländlichen Raum und Verbraucherschutz) a tejágazati illetékek kivetéséről szóló rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. február 14-i rendelete hatályon kívül helyezett,

| — | Bajorország költségvetési rendeletének 23. §-a és 44. §-a. |
| --- | --- |

—

Bajorország költségvetési rendeletének 23. §-a és 44. §-a.

| (25) | Németország már az előzetes vizsgálati eljárásban azt állította, hogy ezek az intézkedések a következő okokból nem minősülnek támogatásnak: |
| --- | --- |

(25)

Németország már az előzetes vizsgálati eljárásban azt állította, hogy ezek az intézkedések a következő okokból nem minősülnek támogatásnak:

| (26) | A kifizetések a tejvizsgálatot végző szervek (Milchprüfringen) által ellátott hatósági feladatokkal összefüggésben felmerülő indokolt kiadások kiegyenlítésére szolgálnak. A vizsgálatok mind a fogyasztók egészségi ártalmakkal szembeni védelme, mind a lakosság minőségi termékekkel való ellátása szempontjából a termékbiztonságot szolgálják. |
| --- | --- |

(26)

A kifizetések a tejvizsgálatot végző szervek (Milchprüfringen) által ellátott hatósági feladatokkal összefüggésben felmerülő indokolt kiadások kiegyenlítésére szolgálnak. A vizsgálatok mind a fogyasztók egészségi ártalmakkal szembeni védelme, mind a lakosság minőségi termékekkel való ellátása szempontjából a termékbiztonságot szolgálják.

| (27) | Különös jelentőséggel bírnak a nyerstej kiegészítő vizsgálatai, amelyek a tej minőségéről szóló rendelet követelményein jelentősen túlmutatnak. Ez lehetővé teszi, hogy a tejvizsgálatot végző szervek gátlóanyag-bevitel megállapítására alkalmas monitoringrendszert működtessenek, amellyel gyanú esetén célzottan azonosítható és szankcionálható a gátlóanyag tejfeldolgozóknak szállított tejbe történő bevitele. A Bizottság megjegyzi, hogy e kiegészítő vizsgálatok pénzügyi támogatásával külön határozat fog foglalkozni. |
| --- | --- |

(27)

Különös jelentőséggel bírnak a nyerstej kiegészítő vizsgálatai, amelyek a tej minőségéről szóló rendelet követelményein jelentősen túlmutatnak. Ez lehetővé teszi, hogy a tejvizsgálatot végző szervek gátlóanyag-bevitel megállapítására alkalmas monitoringrendszert működtessenek, amellyel gyanú esetén célzottan azonosítható és szankcionálható a gátlóanyag tejfeldolgozóknak szállított tejbe történő bevitele. A Bizottság megjegyzi, hogy e kiegészítő vizsgálatok pénzügyi támogatásával külön határozat fog foglalkozni.

| (28) | Miután a Bizottság 2012. október 2-án kelt levelével a tejről és zsírról szóló törvény hatálya alá tartozó valamennyi intézkedést be nem jelentett támogatásként nyilvántartásba vette, Baden-Württemberg és Bajorország megállapodtak, hogy beszüntetik a tej minőségének ellenőrzésére irányuló azon hivatalos vizsgálatok költségeinek visszatérítését, amelyeket korábban a tejilletékből származó forrásokból támogattak. Ehelyett a jövőben a tejágazat a kiadásokat közvetlenül a tejvizsgálatot végző szerveknek téríti meg. Tekintettel arra, hogy Baden-Württembergben a tejilletékből származó pénzügyi források túlnyomó részét (mintegy 80 %-át) a tejfeldolgozóknak szállított tej említett hivatalos vizsgálatára fordították, Baden-Württemberg ezzel összefüggésben az igazgatás egyszerűsítése és a bürokratikus terhek felszámolása érdekében 2013. január 1-jétől teljes egészében lemondott a tejilleték kivetéséről. Bajorországban ezzel szemben a költségtérítés kiesését az illeték mértékének csökkentésével ellensúlyozták. |
| --- | --- |

(28)

Miután a Bizottság 2012. október 2-án kelt levelével a tejről és zsírról szóló törvény hatálya alá tartozó valamennyi intézkedést be nem jelentett támogatásként nyilvántartásba vette, Baden-Württemberg és Bajorország megállapodtak, hogy beszüntetik a tej minőségének ellenőrzésére irányuló azon hivatalos vizsgálatok költségeinek visszatérítését, amelyeket korábban a tejilletékből származó forrásokból támogattak. Ehelyett a jövőben a tejágazat a kiadásokat közvetlenül a tejvizsgálatot végző szerveknek téríti meg. Tekintettel arra, hogy Baden-Württembergben a tejilletékből származó pénzügyi források túlnyomó részét (mintegy 80 %-át) a tejfeldolgozóknak szállított tej említett hivatalos vizsgálatára fordították, Baden-Württemberg ezzel összefüggésben az igazgatás egyszerűsítése és a bürokratikus terhek felszámolása érdekében 2013. január 1-jétől teljes egészében lemondott a tejilleték kivetéséről. Bajorországban ezzel szemben a költségtérítés kiesését az illeték mértékének csökkentésével ellensúlyozták.

Németország 2013. szeptember 20-i észrevétele

| (29) | Németország a szóban forgó BY 1 és BW 1 intézkedéssel kapcsolatosan a következőkben felsorolt, a két érintett tartománnyal egyeztetett észrevételt tette. |
| --- | --- |

(29)

Németország a szóban forgó BY 1 és BW 1 intézkedéssel kapcsolatosan a következőkben felsorolt, a két érintett tartománnyal egyeztetett észrevételt tette.

| (30) | A tej minőségének rendszeres ellenőrzése során felmerülő költségek átvállalása a 2001 és 2006 közötti időszakon túl is jogszerű. A Milchprüfring Bayern e.V. (a továbbiakban: MPBY) és a Milchprüfring Baden-Württemberg e.V. (a továbbiakban: MPBW) által végzett ellenőrzések lefolytatásával nem történt támogatásnyújtás, mivel ez nem jelentette a tejágazatnak az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti előnyben részesítését. Még abban az esetben is, ha támogatásról lenne szó (amit Németország tagad), azt létező támogatásnak kellene tekinteni. Németország szerint mindenesetre a BY 1 és a BW 1 intézkedés összeegyeztethető a belső piaccal. Bajorország csupán a jogbiztonság miatt állította le átmenetileg az illetéken alapuló finanszírozást. Baden-Württembergben csupán a jogbiztonság és az ott uralkodó különleges, konkrét helyzet miatt szüntette be 2012. december 31-ével teljes egészében az illetéken alapuló finanszírozást és az illeték kivetését. |
| --- | --- |

(30)

A tej minőségének rendszeres ellenőrzése során felmerülő költségek átvállalása a 2001 és 2006 közötti időszakon túl is jogszerű. A Milchprüfring Bayern e.V. (a továbbiakban: MPBY) és a Milchprüfring Baden-Württemberg e.V. (a továbbiakban: MPBW) által végzett ellenőrzések lefolytatásával nem történt támogatásnyújtás, mivel ez nem jelentette a tejágazatnak az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti előnyben részesítését. Még abban az esetben is, ha támogatásról lenne szó (amit Németország tagad), azt létező támogatásnak kellene tekinteni. Németország szerint mindenesetre a BY 1 és a BW 1 intézkedés összeegyeztethető a belső piaccal. Bajorország csupán a jogbiztonság miatt állította le átmenetileg az illetéken alapuló finanszírozást. Baden-Württembergben csupán a jogbiztonság és az ott uralkodó különleges, konkrét helyzet miatt szüntette be 2012. december 31-ével teljes egészében az illetéken alapuló finanszírozást és az illeték kivetését.

| (31) | Németország szerint a BY 1 és a BW 1 intézkedés nem minősül az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti támogatásnak, mivel a tejfeldolgozók az MPBY és az MPBW által végzett ellenőrzések révén nem részesültek előnyben. A tejfeldolgozók különösen nem mentesültek azoktól a költségektől, amelyeket egyébként nekik kellett volna fedezni. Németország szerint a nemzeti jogi kötelezettségek betartásának költségei nem tekinthetők olyan szokásos működési költségeknek, amelyeket egyébként a vállalkozásoknak, azaz a tejfeldolgozóknak maguknak kell viselniük. |
| --- | --- |

(31)

Németország szerint a BY 1 és a BW 1 intézkedés nem minősül az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti támogatásnak, mivel a tejfeldolgozók az MPBY és az MPBW által végzett ellenőrzések révén nem részesültek előnyben. A tejfeldolgozók különösen nem mentesültek azoktól a költségektől, amelyeket egyébként nekik kellett volna fedezni. Németország szerint a nemzeti jogi kötelezettségek betartásának költségei nem tekinthetők olyan szokásos működési költségeknek, amelyeket egyébként a vállalkozásoknak, azaz a tejfeldolgozóknak maguknak kell viselniük.

| (32) | A nemzeti jog előírásaiból vezethető le (járulékos vizsgálattal), hogy egy adott vállalkozásnak „rendszerint” mely költségeket kell viselnie. Ebből adódik a kérdés, hogy a nemzeti jog szerint egy adott vállalkozásnak rendszerint milyen terheket kell viselnie. Ezzel kapcsolatosan a Bíróság az adózási szabályok vonatkozásában kimondta, hogy az állami támogatásokról szóló jogszabályok szempontjából releváns (szelektív) előnyben részesítés nem valósul meg, ha egy adott tagállam különböző régióiban különböző adózási szabályok vannak érvényben. Az adózási szabályokkal kapcsolatos hivatkozási keretrendszert ennek során nem feltétlenül az érintett tagállam területének határainál kell meghúzni, így egy olyan intézkedés, amely az adott állam területének csak egy bizonyos részére nyújt kedvezményt, nem jelenti feltétlenül, hogy az emiatt az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében szelektív (10). |
| --- | --- |

(32)

A nemzeti jog előírásaiból vezethető le (járulékos vizsgálattal), hogy egy adott vállalkozásnak „rendszerint” mely költségeket kell viselnie. Ebből adódik a kérdés, hogy a nemzeti jog szerint egy adott vállalkozásnak rendszerint milyen terheket kell viselnie. Ezzel kapcsolatosan a Bíróság az adózási szabályok vonatkozásában kimondta, hogy az állami támogatásokról szóló jogszabályok szempontjából releváns (szelektív) előnyben részesítés nem valósul meg, ha egy adott tagállam különböző régióiban különböző adózási szabályok vannak érvényben. Az adózási szabályokkal kapcsolatos hivatkozási keretrendszert ennek során nem feltétlenül az érintett tagállam területének határainál kell meghúzni, így egy olyan intézkedés, amely az adott állam területének csak egy bizonyos részére nyújt kedvezményt, nem jelenti feltétlenül, hogy az emiatt az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében szelektív (10).

| (33) | A tej minőségének ellenőrzésével összefüggő költségek viselése esetében Németország szerint ugyanez érvényes. A szövetségi alapon megosztott hatáskörök miatt Németországban a „szokásos teher” csak a szövetségi és a tartományi jogszabályok együttes figyelembevétele alapján határozható meg. A tej vizsgálatának költségei ebben az értelemben Németország szerint nem tartoznak a tejfeldolgozók szokásos működési költségei közé. |
| --- | --- |

(33)

A tej minőségének ellenőrzésével összefüggő költségek viselése esetében Németország szerint ugyanez érvényes. A szövetségi alapon megosztott hatáskörök miatt Németországban a „szokásos teher” csak a szövetségi és a tartományi jogszabályok együttes figyelembevétele alapján határozható meg. A tej vizsgálatának költségei ebben az értelemben Németország szerint nem tartoznak a tejfeldolgozók szokásos működési költségei közé.

| (34) | A szövetségi jogszabályok nem írják elő, hogy a tejfeldolgozóknak kell viselniük a minőség-ellenőrzések költségeit. A költségviselést sem a tejről és zsírról szóló törvény, sem a tej minőségéről szóló rendelet nem írja elő. A tej minőségéről szóló rendelet 1. §-ának (1) bekezdése szerint: „A tejfelvásárlónak a tejfeldolgozóknak szállított tejet a minőség megállapítása érdekében [...] a 2. § (1)–(8) bekezdése szerint meg kell vizsgáltatnia vagy meg kell vizsgálnia.” |
| --- | --- |

(34)

A szövetségi jogszabályok nem írják elő, hogy a tejfeldolgozóknak kell viselniük a minőség-ellenőrzések költségeit. A költségviselést sem a tejről és zsírról szóló törvény, sem a tej minőségéről szóló rendelet nem írja elő. A tej minőségéről szóló rendelet 1. §-ának (1) bekezdése szerint: „A tejfelvásárlónak a tejfeldolgozóknak szállított tejet a minőség megállapítása érdekében [...] a 2. § (1)–(8) bekezdése szerint meg kell vizsgáltatnia vagy meg kell vizsgálnia.”

| (35) | A tej minőségéről szóló rendelet 2. §-ának (8) bekezdéséből csupán az következik, hogy a vizsgálatokat alapvetően nem a tejfeldolgozók, hanem engedéllyel rendelkező vizsgálati szervek végzik: „A vizsgálatokat csak a tartományi jogszabályok alapján illetékes hatóság által engedélyezett vizsgálati szervek végezhetik. A tartományi jogszabályok alapján illetékes hatóság engedélyezheti, hogy a vizsgálatokat a felvásárló maga végezze.” |
| --- | --- |

(35)

A tej minőségéről szóló rendelet 2. §-ának (8) bekezdéséből csupán az következik, hogy a vizsgálatokat alapvetően nem a tejfeldolgozók, hanem engedéllyel rendelkező vizsgálati szervek végzik: „A vizsgálatokat csak a tartományi jogszabályok alapján illetékes hatóság által engedélyezett vizsgálati szervek végezhetik. A tartományi jogszabályok alapján illetékes hatóság engedélyezheti, hogy a vizsgálatokat a felvásárló maga végezze.”

| (36) | Következésképpen a szövetségi jogszabályok (mind a tejről és zsírról szóló törvény, mind a tej minőségéről szóló rendelet) csak azt szabályozzák, hogy a tejfelvásárlót vizsgálati kötelezettség terheli. A tejvizsgálat menetének konkrét kialakítása (különösen a költségviselés) ezért a tejről és zsírról szóló törvény 10. §-a (2) bekezdésének megfelelően a tartományok hatáskörébe tartozik. |
| --- | --- |

(36)

Következésképpen a szövetségi jogszabályok (mind a tejről és zsírról szóló törvény, mind a tej minőségéről szóló rendelet) csak azt szabályozzák, hogy a tejfelvásárlót vizsgálati kötelezettség terheli. A tejvizsgálat menetének konkrét kialakítása (különösen a költségviselés) ezért a tejről és zsírról szóló törvény 10. §-a (2) bekezdésének megfelelően a tartományok hatáskörébe tartozik.

| (37) | A tartományi jogszabályok határozzák tehát meg, hogy a vizsgálatot vizsgálati szerv vagy maga a felvásárló végzi-e. A költségviselési kötelezettségről is (felvásárló vagy vizsgálati szerv) az adott szövetségi tartomány dönt. A költségviselési kötelezettségre ezért Németországban különböző rendelkezések vonatkoznak. E rendelkezések határozzák meg tehát, hogy egy adott vállalkozásnak a fent említett ítélkezési gyakorlat értelmében „rendszerint” milyen költségeket kell viselnie. |
| --- | --- |

(37)

A tartományi jogszabályok határozzák tehát meg, hogy a vizsgálatot vizsgálati szerv vagy maga a felvásárló végzi-e. A költségviselési kötelezettségről is (felvásárló vagy vizsgálati szerv) az adott szövetségi tartomány dönt. A költségviselési kötelezettségre ezért Németországban különböző rendelkezések vonatkoznak. E rendelkezések határozzák meg tehát, hogy egy adott vállalkozásnak a fent említett ítélkezési gyakorlat értelmében „rendszerint” milyen költségeket kell viselnie.

| (38) | Bajorországban így az MPBY kapott megbízást a tej ellenőrzésére. Az MPBY Bajorország egyetlen engedéllyel rendelkező vizsgálati szerve. Semleges ellenőrző szervezetként közfeladatokat lát el, és ezért folyamatos állami ellenőrzés alatt áll. A tejvizsgálatot végző szervnél ezzel összefüggésben felmerülő költségeket a tejről és zsírról szóló törvény 22. §-a szerint részben az illetékből, részben pedig – Németország tájékoztatása szerint – az általános költségvetésből fedezik. Mivel a szövetségi tartományok hatáskörébe tartozik a területükre vonatkozóan a költségviselési kötelezettség szabályozása, Németország szerint az, hogy egy szövetségi tartományon belül a minőség-ellenőrzést részben vagy egészben a tejilletékből finanszírozzák, nem jelenti azt, hogy egy adott vállalkozás az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében előnyben részesül. Németország szerint a költségviselési kötelezettségre nem a szövetségi jogszabályok az irányadók. Következésképpen nem mérvadó, hogy Baden-Württembergen és Bajorországon kívül a többi tartományban nincs ilyen, (részben) az illetékből történő finanszírozás. |
| --- | --- |

(38)

Bajorországban így az MPBY kapott megbízást a tej ellenőrzésére. Az MPBY Bajorország egyetlen engedéllyel rendelkező vizsgálati szerve. Semleges ellenőrző szervezetként közfeladatokat lát el, és ezért folyamatos állami ellenőrzés alatt áll. A tejvizsgálatot végző szervnél ezzel összefüggésben felmerülő költségeket a tejről és zsírról szóló törvény 22. §-a szerint részben az illetékből, részben pedig – Németország tájékoztatása szerint – az általános költségvetésből fedezik. Mivel a szövetségi tartományok hatáskörébe tartozik a területükre vonatkozóan a költségviselési kötelezettség szabályozása, Németország szerint az, hogy egy szövetségi tartományon belül a minőség-ellenőrzést részben vagy egészben a tejilletékből finanszírozzák, nem jelenti azt, hogy egy adott vállalkozás az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében előnyben részesül. Németország szerint a költségviselési kötelezettségre nem a szövetségi jogszabályok az irányadók. Következésképpen nem mérvadó, hogy Baden-Württembergen és Bajorországon kívül a többi tartományban nincs ilyen, (részben) az illetékből történő finanszírozás.

| (39) | Bajorországon és Baden-Württembergen belül minden vállalkozásnak egyformán kellett viselnie a költségeket. Így nem történt (szelektív) előnyben részesítés. |
| --- | --- |

(39)

Bajorországon és Baden-Württembergen belül minden vállalkozásnak egyformán kellett viselnie a költségeket. Így nem történt (szelektív) előnyben részesítés.

| (40) | Németország szerint egy másik érv is szól az ellen, hogy a tejfeldolgozók az állami támogatásokról szóló jogszabályok szempontjából ténylegesen előnyben részesültek volna: a tejfeldolgozók nem mentesültek azoktól a költségektől, amelyeket rendszerint nekik kellett volna viselniük, mivel ellentételezésként a tejilletékre nagyobb mértékű hozzájárulást kellett fizetniük. Az illetéket részben a tejellenőrzések finanszírozására fordították. Amikor a tejellenőrzések illetékből történő finanszírozását – tekintettel a bizottsági eljárásra – leállították, az illeték mértékét is csökkentették. Az illetékből történő alacsonyabb mértékű finanszírozás kiegyenlítése érdekében a tejfeldolgozók által a minőség-ellenőrzésért fizetett díjazás ellenben nőtt. A Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint nem történik előnyben részesítés, ha a díj megfelel a nyújtott szolgáltatás valós gazdasági költségének (11). A szolgáltatás és ellenszolgáltatás között ilyen kapcsolat (adójellegű) díjak esetében abban az esetben áll fenn, ha a díjakat egy konkrét célra hivatkozva szedik be. Amint a Bizottság is megállapította (12), a szóban forgó esetben ilyen „hozzárendeltségi viszony” áll fenn. Mivel a szóban forgó esetben a szolgáltatás (az illetékhez való hozzájárulás) meghaladja az ellenszolgáltatást (a tejellenőrzések alacsonyabb költségei), az állami támogatásokról szóló jogszabályok szempontjából releváns előnyben részesítés kizárt. |
| --- | --- |

(40)

Németország szerint egy másik érv is szól az ellen, hogy a tejfeldolgozók az állami támogatásokról szóló jogszabályok szempontjából ténylegesen előnyben részesültek volna: a tejfeldolgozók nem mentesültek azoktól a költségektől, amelyeket rendszerint nekik kellett volna viselniük, mivel ellentételezésként a tejilletékre nagyobb mértékű hozzájárulást kellett fizetniük. Az illetéket részben a tejellenőrzések finanszírozására fordították. Amikor a tejellenőrzések illetékből történő finanszírozását – tekintettel a bizottsági eljárásra – leállították, az illeték mértékét is csökkentették. Az illetékből történő alacsonyabb mértékű finanszírozás kiegyenlítése érdekében a tejfeldolgozók által a minőség-ellenőrzésért fizetett díjazás ellenben nőtt. A Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint nem történik előnyben részesítés, ha a díj megfelel a nyújtott szolgáltatás valós gazdasági költségének (11). A szolgáltatás és ellenszolgáltatás között ilyen kapcsolat (adójellegű) díjak esetében abban az esetben áll fenn, ha a díjakat egy konkrét célra hivatkozva szedik be. Amint a Bizottság is megállapította (12), a szóban forgó esetben ilyen „hozzárendeltségi viszony” áll fenn. Mivel a szóban forgó esetben a szolgáltatás (az illetékhez való hozzájárulás) meghaladja az ellenszolgáltatást (a tejellenőrzések alacsonyabb költségei), az állami támogatásokról szóló jogszabályok szempontjából releváns előnyben részesítés kizárt.

| (41) | Németország kiegészítésül kifejtette, hogy a szóban forgó intézkedések már létező támogatások. |
| --- | --- |

(41)

Németország kiegészítésül kifejtette, hogy a szóban forgó intézkedések már létező támogatások.

| (42) | Az ellenőrzések illetékből történő finanszírozásának alapját a tejről és zsírról szóló törvény 22. §-a (2) bekezdésének 1. pontja képezi. A tejről és zsírról szóló törvény 22. §-a (2) bekezdésének 1. pontja alapján nyújtott támogatás (mindenképpen) létező támogatás és mint ilyen, a fennállóság alapján védelmet élvez. A támogatás létező támogatásnak minősülő jellegét sem az esetleges módosítások, sem a célzott intézkedések nem befolyásolják. |
| --- | --- |

(42)

Az ellenőrzések illetékből történő finanszírozásának alapját a tejről és zsírról szóló törvény 22. §-a (2) bekezdésének 1. pontja képezi. A tejről és zsírról szóló törvény 22. §-a (2) bekezdésének 1. pontja alapján nyújtott támogatás (mindenképpen) létező támogatás és mint ilyen, a fennállóság alapján védelmet élvez. A támogatás létező támogatásnak minősülő jellegét sem az esetleges módosítások, sem a célzott intézkedések nem befolyásolják.

| (43) | A 659/1999/EK rendelet 1. cikke b) pontjának i. alpontja szerint „létező támogatásnak” minősül többek között minden támogatás, amely „a Szerződésnek az érintett tagállamokban történő hatálybalépését megelőzően már létezett, vagyis az olyan támogatási programok és egyedi támogatások, amelyeket a Szerződés hatálybalépése előtt vezettek be és azt követően is alkalmazhatók”. A tejről és zsírról szóló törvény 1952-ben született, és azóta nagyrészt változatlan formában hatályban van. A támogatási programot tehát egyértelműen már a viszonyítási dátum (1958. január 1.) előtt bevezették. |
| --- | --- |

(43)

A 659/1999/EK rendelet 1. cikke b) pontjának i. alpontja szerint „létező támogatásnak” minősül többek között minden támogatás, amely „a Szerződésnek az érintett tagállamokban történő hatálybalépését megelőzően már létezett, vagyis az olyan támogatási programok és egyedi támogatások, amelyeket a Szerződés hatálybalépése előtt vezettek be és azt követően is alkalmazhatók”. A tejről és zsírról szóló törvény 1952-ben született, és azóta nagyrészt változatlan formában hatályban van. A támogatási programot tehát egyértelműen már a viszonyítási dátum (1958. január 1.) előtt bevezették.

| (44) | Az EUMSZ 108. cikke (3) bekezdésének első mondata szerint a létező támogatás elveszíti a fennállóságra vonatkozó védelmét, és be kell jelenteni, ha a támogatást módosítják. Az EUMSZ 108. cikke (3) bekezdésének első mondata szerinti módosítás az állandó ítélkezési gyakorlat és a határozathozatali gyakorlat szerint abban az esetben feltételezhető, ha a támogatást jelentősen módosítják. |
| --- | --- |

(44)

Az EUMSZ 108. cikke (3) bekezdésének első mondata szerint a létező támogatás elveszíti a fennállóságra vonatkozó védelmét, és be kell jelenteni, ha a támogatást módosítják. Az EUMSZ 108. cikke (3) bekezdésének első mondata szerinti módosítás az állandó ítélkezési gyakorlat és a határozathozatali gyakorlat szerint abban az esetben feltételezhető, ha a támogatást jelentősen módosítják.

| (45) | A módosítás csak abban az esetben jelentős, ha az a támogatás „lényegi jellegét” érinti, ha a támogatást egy másik jogalap alapján nyújtják, vagy ha módosul a „szabályozás hatálya”. Az (esetleges) támogatási program 1958 óta nem módosult jelentősen. Különösen az ebben az esetben lényeges intézkedések alapját képező tejről és zsírról szóló törvény 22. § (2) bekezdése csak minimális mértékben módosult, az idevonatkozó 1. pont teljes egészében változatlan maradt. A módosítás csupán a 22. § (2) bekezdésének 5. pontját érinti, amely ebben az esetben nem lényeges. |
| --- | --- |

(45)

A módosítás csak abban az esetben jelentős, ha az a támogatás „lényegi jellegét” érinti, ha a támogatást egy másik jogalap alapján nyújtják, vagy ha módosul a „szabályozás hatálya”. Az (esetleges) támogatási program 1958 óta nem módosult jelentősen. Különösen az ebben az esetben lényeges intézkedések alapját képező tejről és zsírról szóló törvény 22. § (2) bekezdése csak minimális mértékben módosult, az idevonatkozó 1. pont teljes egészében változatlan maradt. A módosítás csupán a 22. § (2) bekezdésének 5. pontját érinti, amely ebben az esetben nem lényeges.

| (46) | Az egyes szövetségi tartományok előírásainak módosításai nem érintették az egyes intézkedések hatályát vagy jellegét. A tejről és zsírról szóló törvény 22. §-ának (2) bekezdése sokkal inkább azt írta elő, hogy a tejről és zsírról szóló törvény 22. §-ának (1) bekezdése szerinti illetékből eredő források milyen célokra használhatók fel. Németország szerint az eljárásra vonatkozó egyes előírások módosulása esetén a létező támogatás ezáltal az EUMSZ 108. cikke (3) bekezdésének első mondata értelmében csak abban az esetben módosul, ha a belső piaccal való összeegyeztethetőség érintett. Bajorország esetében a tejilletékről szóló vonatkozó rendelet csak részleteket szabályoz, például az illeték kivetését, és ugyanez érvényes Baden-Württembergre is. A belső piaccal való összeegyeztethetőség szempontjából lényeges jellemzőket – a források eredetét (a 22. § (1) bekezdése szerinti illeték) és a felhasználás célját (a 22. § (2) bekezdése) – a tejről és zsírról szóló törvény azonban kielégítően meghatározza. |
| --- | --- |

(46)

Az egyes szövetségi tartományok előírásainak módosításai nem érintették az egyes intézkedések hatályát vagy jellegét. A tejről és zsírról szóló törvény 22. §-ának (2) bekezdése sokkal inkább azt írta elő, hogy a tejről és zsírról szóló törvény 22. §-ának (1) bekezdése szerinti illetékből eredő források milyen célokra használhatók fel. Németország szerint az eljárásra vonatkozó egyes előírások módosulása esetén a létező támogatás ezáltal az EUMSZ 108. cikke (3) bekezdésének első mondata értelmében csak abban az esetben módosul, ha a belső piaccal való összeegyeztethetőség érintett. Bajorország esetében a tejilletékről szóló vonatkozó rendelet csak részleteket szabályoz, például az illeték kivetését, és ugyanez érvényes Baden-Württembergre is. A belső piaccal való összeegyeztethetőség szempontjából lényeges jellemzőket – a források eredetét (a 22. § (1) bekezdése szerinti illeték) és a felhasználás célját (a 22. § (2) bekezdése) – a tejről és zsírról szóló törvény azonban kielégítően meghatározza.

| (47) | Németország szerint ezenfelül az illeték mértéke 1984 óta mindkét tartományban folyamatosan csökkent. A csökkenő mértékű illeték a támogatási program összeegyeztethetőségét nem befolyásolja. |
| --- | --- |

(47)

Németország szerint ezenfelül az illeték mértéke 1984 óta mindkét tartományban folyamatosan csökkent. A csökkenő mértékű illeték a támogatási program összeegyeztethetőségét nem befolyásolja.

| (48) | A létező támogatásként való minősítéssel nem áll ellentmondásban, hogy egyes esetekben esetleg és átmenetileg a tejről és zsírról szóló törvény alapján forrásokat bocsátottak rendelkezésre (13). Ezt a támogatást a tejről és zsírról szóló törvény alapján nyújtják, amely támogatási programnak minősül, és ezért jellegéből adódóan az egyes támogatásokat csak absztrakt módon írja le. Ezenkívül a támogatási programot nem kell folyamatosan igénybe venni. |
| --- | --- |

(48)

A létező támogatásként való minősítéssel nem áll ellentmondásban, hogy egyes esetekben esetleg és átmenetileg a tejről és zsírról szóló törvény alapján forrásokat bocsátottak rendelkezésre (13). Ezt a támogatást a tejről és zsírról szóló törvény alapján nyújtják, amely támogatási programnak minősül, és ezért jellegéből adódóan az egyes támogatásokat csak absztrakt módon írja le. Ezenkívül a támogatási programot nem kell folyamatosan igénybe venni.

| (49) | A 2000 és 2006 közötti időszakra vonatkozó, az agrárágazat állami támogatására vonatkozó keretszabályban (14) (a továbbiakban: a 2000 és 2006 közötti időszakra vonatkozó keretszabály), valamint a 2007 és 2013 közötti időszakra vonatkozó, az agrár- és erdészeti ágazatban nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatásokban (15) (a továbbiakban: a 2007 és 2013 közötti időszakra vonatkozó iránymutatások) foglalt célzott intézkedések az ebben az esetben lényeges intézkedésekre nem alkalmazhatók, így azok továbbra is létező támogatásnak minősülnek. A célzott intézkedéseknek éppen az érintett támogatásra kell vonatkozniuk és meg kell állapítaniuk, hogy azok nem egyeztethetők össze a belső piaccal. |
| --- | --- |

(49)

A 2000 és 2006 közötti időszakra vonatkozó, az agrárágazat állami támogatására vonatkozó keretszabályban (14) (a továbbiakban: a 2000 és 2006 közötti időszakra vonatkozó keretszabály), valamint a 2007 és 2013 közötti időszakra vonatkozó, az agrár- és erdészeti ágazatban nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatásokban (15) (a továbbiakban: a 2007 és 2013 közötti időszakra vonatkozó iránymutatások) foglalt célzott intézkedések az ebben az esetben lényeges intézkedésekre nem alkalmazhatók, így azok továbbra is létező támogatásnak minősülnek. A célzott intézkedéseknek éppen az érintett támogatásra kell vonatkozniuk és meg kell állapítaniuk, hogy azok nem egyeztethetők össze a belső piaccal.

| (50) | A 2007 és 2013 közötti időszakra vonatkozó iránymutatások a tej minőségének ellenőrzésével kapcsolatos támogatás összeegyeztethetőségével nem, illetve legalábbis nem a szükséges részletességgel foglalkoztak. Ezzel összefüggésben Németország a 2007 és 2013 közötti időszakra vonatkozó iránymutatások (108) és (109) preambulumbekezdésére hivatkozik. |
| --- | --- |

(50)

A 2007 és 2013 közötti időszakra vonatkozó iránymutatások a tej minőségének ellenőrzésével kapcsolatos támogatás összeegyeztethetőségével nem, illetve legalábbis nem a szükséges részletességgel foglalkoztak. Ezzel összefüggésben Németország a 2007 és 2013 közötti időszakra vonatkozó iránymutatások (108) és (109) preambulumbekezdésére hivatkozik.

| (51) | A 2007 és 2013 közötti időszakra vonatkozó iránymutatások és az 1857/2006/EK bizottsági rendelet (16) megkülönböztetést tett „az állattenyésztésnek nyújtott támogatás” és „a mezőgazdasági termékek előállításához és forgalmazásához nyújtott támogatás” között. A 2007 és 2013 közötti időszakra vonatkozó iránymutatások (108) preambulumbekezdése egyértelműen csak az állattenyésztés támogatására vonatkozik, mivel az „a közösségi állatállomány genetikai minőségét” érinti. „A tapasztalat azt mutatja, hogy ezeket a támogatásokat csak akkor indokolt fenntartani, ha valóban hozzájárulnak az állatállomány genetikai minőségének fenntartásához és javításához”. Németország szerint innovatív állattenyésztési módszerek bevezetése ezzel összeegyeztethető, tenyészállatok tartásának a támogatása azonban nem. A 2007 és 2013 közötti időszakra vonatkozó iránymutatások (109) preambulumbekezdése szerinti előírás csak úgy értelmezhető, hogy annál az állatállomány genetikai minőségének a fenntartásával kapcsolatos ezen ismereteket ((108) preambulumbekezdés) kell figyelembe venni, mivel csak ezekről van szó. |
| --- | --- |

(51)

A 2007 és 2013 közötti időszakra vonatkozó iránymutatások és az 1857/2006/EK bizottsági rendelet (16) megkülönböztetést tett „az állattenyésztésnek nyújtott támogatás” és „a mezőgazdasági termékek előállításához és forgalmazásához nyújtott támogatás” között. A 2007 és 2013 közötti időszakra vonatkozó iránymutatások (108) preambulumbekezdése egyértelműen csak az állattenyésztés támogatására vonatkozik, mivel az „a közösségi állatállomány genetikai minőségét” érinti. „A tapasztalat azt mutatja, hogy ezeket a támogatásokat csak akkor indokolt fenntartani, ha valóban hozzájárulnak az állatállomány genetikai minőségének fenntartásához és javításához”. Németország szerint innovatív állattenyésztési módszerek bevezetése ezzel összeegyeztethető, tenyészállatok tartásának a támogatása azonban nem. A 2007 és 2013 közötti időszakra vonatkozó iránymutatások (109) preambulumbekezdése szerinti előírás csak úgy értelmezhető, hogy annál az állatállomány genetikai minőségének a fenntartásával kapcsolatos ezen ismereteket ((108) preambulumbekezdés) kell figyelembe venni, mivel csak ezekről van szó.

| (52) | Az 1857/2006/EK rendeletnek a 2007 és 2013 közötti időszakra vonatkozó iránymutatások (109) preambulumbekezdésében hivatkozott 16. cikke is az „állattenyésztési ágazatnak nyújtott támogatásra” vonatkozik, nem pedig a tej minőségének az ebben az esetben lényeges értelemben vett ellenőrzésére. Az 1857/2006/EK rendelet 16. cikke (1) bekezdésének b) pontja a tej minőségének az állattenyésztéssel összefüggő ellenőrzésére vonatkozik. Ez az előírás szövegösszefüggéséből is kiderül: e szerint az állatállomány genetikai minőségének vagy termelékenységének megállapításának költségeit legfeljebb 70 %-át fedező támogatások mentességet élveznek. Amennyiben a tej minőségének rendszeres ellenőrzése ez alól kivételt képez, akkor ez ugyanúgy csak azokra az ellenőrzésekre vonatkozhat, amelyek alapvetően az állatállomány termelékenységének megállapítására szolgálnak. A kivétel csak a tej minőségének azon rendszeres ellenőrzéseire vonatkozik, amelyeket közvetlenül a tejelő tehénnél végeznek el, mivel csak ezen ellenőrzésekkel állapíthatók meg az egyes állatok jellemzői. Bajorországban ezeket az állatokra vonatkozó minőség-ellenőrzéseket a Landeskuratorium der Erzeugerringe für tierische Veredelung in Bayern e.V. (LKV), Baden-Württembergben pedig a Landesverband Baden-Württemberg für Leistungsprüfungen in der Tierzucht e.V. végzi. |
| --- | --- |

(52)

Az 1857/2006/EK rendeletnek a 2007 és 2013 közötti időszakra vonatkozó iránymutatások (109) preambulumbekezdésében hivatkozott 16. cikke is az „állattenyésztési ágazatnak nyújtott támogatásra” vonatkozik, nem pedig a tej minőségének az ebben az esetben lényeges értelemben vett ellenőrzésére. Az 1857/2006/EK rendelet 16. cikke (1) bekezdésének b) pontja a tej minőségének az állattenyésztéssel összefüggő ellenőrzésére vonatkozik. Ez az előírás szövegösszefüggéséből is kiderül: e szerint az állatállomány genetikai minőségének vagy termelékenységének megállapításának költségeit legfeljebb 70 %-át fedező támogatások mentességet élveznek. Amennyiben a tej minőségének rendszeres ellenőrzése ez alól kivételt képez, akkor ez ugyanúgy csak azokra az ellenőrzésekre vonatkozhat, amelyek alapvetően az állatállomány termelékenységének megállapítására szolgálnak. A kivétel csak a tej minőségének azon rendszeres ellenőrzéseire vonatkozik, amelyeket közvetlenül a tejelő tehénnél végeznek el, mivel csak ezen ellenőrzésekkel állapíthatók meg az egyes állatok jellemzői. Bajorországban ezeket az állatokra vonatkozó minőség-ellenőrzéseket a Landeskuratorium der Erzeugerringe für tierische Veredelung in Bayern e.V. (LKV), Baden-Württembergben pedig a Landesverband Baden-Württemberg für Leistungsprüfungen in der Tierzucht e.V. végzi.

| (53) | Az MPBY és az MPBW által elvégzett, a tej minőségének ellenőrzésére irányuló, szóban forgó, vonatkozó vizsgálatok ezzel szemben konkrétan a tej tulajdonságainak a megállapítására irányulnak (nem pedig a tehén genetikai tulajdonságainak a megállapítására). A tej e tulajdonságai (többek között a zsír- és fehérjetartalom) a tej értékesítése és forgalomba hozatala szempontjából lényegesek. Az egyes állatokra vonatkozó következtetések nem vonhatók le, mivel a vizsgálatok másra irányulnak. A mintákat nem aszerint különítik el, hogy melyik tehéntől származnak. Mintát először a tejbegyűjtő kocsiból vesznek. Az állatok szerinti elkülönítés ott nem lehetséges, mivel a tejbegyűjtő kocsiban a különböző állatoktól begyűjtött tejet összevegyítik. |
| --- | --- |

(53)

Az MPBY és az MPBW által elvégzett, a tej minőségének ellenőrzésére irányuló, szóban forgó, vonatkozó vizsgálatok ezzel szemben konkrétan a tej tulajdonságainak a megállapítására irányulnak (nem pedig a tehén genetikai tulajdonságainak a megállapítására). A tej e tulajdonságai (többek között a zsír- és fehérjetartalom) a tej értékesítése és forgalomba hozatala szempontjából lényegesek. Az egyes állatokra vonatkozó következtetések nem vonhatók le, mivel a vizsgálatok másra irányulnak. A mintákat nem aszerint különítik el, hogy melyik tehéntől származnak. Mintát először a tejbegyűjtő kocsiból vesznek. Az állatok szerinti elkülönítés ott nem lehetséges, mivel a tejbegyűjtő kocsiban a különböző állatoktól begyűjtött tejet összevegyítik.

| (54) | A 2007 és 2013 közötti időszakra vonatkozó iránymutatások ezért sem a (109) preambulumbekezdésben, sem másutt nem zárják ki a tej minőségének ellenőrzéséhez nyújtott támogatásoknak a belső piaccal való összeegyeztethetőségét. Az egyes intézkedések belső piaccal való összeegyeztethetetlenségét a Bizottságnak kell bizonyítania. A célzott intézkedések megfogalmazásánál előforduló bizonytalanságok nem hozhatják hátrányos helyzetbe a tagállamokat (17). |
| --- | --- |

(54)

A 2007 és 2013 közötti időszakra vonatkozó iránymutatások ezért sem a (109) preambulumbekezdésben, sem másutt nem zárják ki a tej minőségének ellenőrzéséhez nyújtott támogatásoknak a belső piaccal való összeegyeztethetőségét. Az egyes intézkedések belső piaccal való összeegyeztethetetlenségét a Bizottságnak kell bizonyítania. A célzott intézkedések megfogalmazásánál előforduló bizonytalanságok nem hozhatják hátrányos helyzetbe a tagállamokat (17).

| (55) | A tagállamnak a 659/1999/EK rendelet 19. cikkének (1) bekezdése szerint szükséges hozzájárulása csak abban az esetben hatékony, ha a tagállam meg tudja állapítani, hogy pontosan melyik intézkedéshez járul hozzá. Az érintett tartományok tehát abból indulhattak ki, hogy a szóban forgó vitatott intézkedések a belső piaccal összeegyeztethetőek. Amennyiben a Bizottság a tej minőségére vonatkozó bajor és baden-württembergi ellenőrzéseknek a belső piaccal való összeegyeztethetetlenségét kívánta megállapítani, ezt (kifejezetten) megtehette volna olyan formában, mint ahogyan azt más határozatoknál megtette (18). A Bizottság nem kereste meg Németországot a tej minőségének ellenőrzésével kapcsolatos bajor és a baden-württembergi illetéken alapuló finanszírozás belső piaccal való összeegyeztethetősége miatt. A jogbiztonság és a lojális együttműködés általános alapelve szerint (az EUSZ 4. cikkének (3) bekezdése) ezzel az intézkedéssel kifejezetten foglalkozni kellett volna – tekintettel a 2007 és 2013 közötti időszakra vonatkozó iránymutatások legalábbis bizonytalan megfogalmazására –, mivelhogy az érintett tartományok abból indultak ki, hogy a BY 1 és BW 1 szerinti intézkedések nem minősülnek támogatásnak. |
| --- | --- |

(55)

A tagállamnak a 659/1999/EK rendelet 19. cikkének (1) bekezdése szerint szükséges hozzájárulása csak abban az esetben hatékony, ha a tagállam meg tudja állapítani, hogy pontosan melyik intézkedéshez járul hozzá. Az érintett tartományok tehát abból indulhattak ki, hogy a szóban forgó vitatott intézkedések a belső piaccal összeegyeztethetőek. Amennyiben a Bizottság a tej minőségére vonatkozó bajor és baden-württembergi ellenőrzéseknek a belső piaccal való összeegyeztethetetlenségét kívánta megállapítani, ezt (kifejezetten) megtehette volna olyan formában, mint ahogyan azt más határozatoknál megtette (18). A Bizottság nem kereste meg Németországot a tej minőségének ellenőrzésével kapcsolatos bajor és a baden-württembergi illetéken alapuló finanszírozás belső piaccal való összeegyeztethetősége miatt. A jogbiztonság és a lojális együttműködés általános alapelve szerint (az EUSZ 4. cikkének (3) bekezdése) ezzel az intézkedéssel kifejezetten foglalkozni kellett volna – tekintettel a 2007 és 2013 közötti időszakra vonatkozó iránymutatások legalábbis bizonytalan megfogalmazására –, mivelhogy az érintett tartományok abból indultak ki, hogy a BY 1 és BW 1 szerinti intézkedések nem minősülnek támogatásnak.

| (56) | A 2007 és 2013 közötti időszakra vonatkozó iránymutatások tehát nem értelmezhetők úgy, hogy a tejről és zsírról szóló törvény 22. §-a (2) bekezdésének 1. pontján alapuló intézkedések összeegyeztethetetlenek a belső piaccal. A tej minőségének ellenőrzésével kapcsolatos bajor és baden-württembergi illetéken alapuló finanszírozásra (BY 1, BW 1) tehát nem terjednek ki a célzott intézkedések. |
| --- | --- |

(56)

A 2007 és 2013 közötti időszakra vonatkozó iránymutatások tehát nem értelmezhetők úgy, hogy a tejről és zsírról szóló törvény 22. §-a (2) bekezdésének 1. pontján alapuló intézkedések összeegyeztethetetlenek a belső piaccal. A tej minőségének ellenőrzésével kapcsolatos bajor és baden-württembergi illetéken alapuló finanszírozásra (BY 1, BW 1) tehát nem terjednek ki a célzott intézkedések.

| (57) | Németország kiegészítésül kifejtette, hogy az intézkedések még akkor is összeegyeztethetők a belső piaccal, ha támogatásnak minősülnek. |
| --- | --- |

(57)

Németország kiegészítésül kifejtette, hogy az intézkedések még akkor is összeegyeztethetők a belső piaccal, ha támogatásnak minősülnek.

| (58) | Az 1857/2006/EK rendelet 16. cikke (1) bekezdésének b) pontjából nem következik, hogy a közös piaccal összeegyeztethetetlen, ha a tej minőségének ellenőrzéséhez támogatásokat nyújtanak. Az 1857/2006/EK rendelet 16. cikke (1) bekezdésének b) pontja alapján ezek ugyanakkor nem minősülnek „automatikusan” a közös piaccal összeegyeztethetőnek, és ezzel a bejelentési kötelezettség alól mentesítettnek. A Bizottság azonban egyedileg megállapíthatja, hogy a támogatások összeegyeztethetőek a belső piaccal. |
| --- | --- |

(58)

Az 1857/2006/EK rendelet 16. cikke (1) bekezdésének b) pontjából nem következik, hogy a közös piaccal összeegyeztethetetlen, ha a tej minőségének ellenőrzéséhez támogatásokat nyújtanak. Az 1857/2006/EK rendelet 16. cikke (1) bekezdésének b) pontja alapján ezek ugyanakkor nem minősülnek „automatikusan” a közös piaccal összeegyeztethetőnek, és ezzel a bejelentési kötelezettség alól mentesítettnek. A Bizottság azonban egyedileg megállapíthatja, hogy a támogatások összeegyeztethetőek a belső piaccal.

| (59) | A bajor, illetve a baden-württembergi tejfeldolgozóknak nyújtott állítólagos támogatások Németország szerint mindenesetre összeegyeztethetők a belső piaccal az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerint. Emellett szól az is, hogy a 2000 és 2006 közötti időszakra vonatkozó keretszabály 13.3. pontja szerint ez a támogatási forma összeegyeztethető a belső piaccal, amint azt a Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatban [(164) és azt követő preambulumbekezdés] elismerte. Különösen olyan előírt ellenőrzésekről van szó, amelyeket harmadik fél folytat le. A belső piaccal való összeegyeztethetőség mellett szól az is, hogy a tejfeldolgozók a minőség-ellenőrzés költségeit a tejilletéken keresztül maguk viselték. Ez minimálisra szorította a tejfeldolgozóknak nyújtott állítólagos előnyöket (19). A tejfeldolgozók egymás közötti versenyét a különböző rendszerek nem befolyásolják, függetlenül attól, hogy a költségviselés közvetlenül vagy illeték fizetése révén valósul meg. Végeredményben mindkét esetben a tejfeldolgozók viselik a költségeket. Nem látható be, hogy a vonatkozó támogatások belső piaccal való összeegyeztethetősége, amelyet a 2000 és 2006 közötti időszakra vonatkozó keretszabály kifejezetten elfogadott, 2007-től miért változott volna meg. |
| --- | --- |

(59)

A bajor, illetve a baden-württembergi tejfeldolgozóknak nyújtott állítólagos támogatások Németország szerint mindenesetre összeegyeztethetők a belső piaccal az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerint. Emellett szól az is, hogy a 2000 és 2006 közötti időszakra vonatkozó keretszabály 13.3. pontja szerint ez a támogatási forma összeegyeztethető a belső piaccal, amint azt a Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatban [(164) és azt követő preambulumbekezdés] elismerte. Különösen olyan előírt ellenőrzésekről van szó, amelyeket harmadik fél folytat le. A belső piaccal való összeegyeztethetőség mellett szól az is, hogy a tejfeldolgozók a minőség-ellenőrzés költségeit a tejilletéken keresztül maguk viselték. Ez minimálisra szorította a tejfeldolgozóknak nyújtott állítólagos előnyöket (19). A tejfeldolgozók egymás közötti versenyét a különböző rendszerek nem befolyásolják, függetlenül attól, hogy a költségviselés közvetlenül vagy illeték fizetése révén valósul meg. Végeredményben mindkét esetben a tejfeldolgozók viselik a költségeket. Nem látható be, hogy a vonatkozó támogatások belső piaccal való összeegyeztethetősége, amelyet a 2000 és 2006 közötti időszakra vonatkozó keretszabály kifejezetten elfogadott, 2007-től miért változott volna meg.

Az érdekeltek észrevételei

| (60) | 2014. február 5. és 7. között a Bizottság összesen hét észrevételt kapott érdekeltektől a tej minőségének ellenőrzésére irányuló vizsgálatokhoz nyújtott támogatásokkal kapcsolatosan. |
| --- | --- |

(60)

2014. február 5. és 7. között a Bizottság összesen hét észrevételt kapott érdekeltektől a tej minőségének ellenőrzésére irányuló vizsgálatokhoz nyújtott támogatásokkal kapcsolatosan.

| (61) | Az MPBY 2014. február 5-én kelt levelében kifejtette, hogy az illetéken alapuló finanszírozás a tejfeldolgozóknak a korábbi években nem biztosított előnyöket. Semmiképpen sem érthető tehát, hogy ez a kialakult és általánosan elfogadott rendszer hogyan eredményezhetné a verseny torzulását, vagy hogyan befolyásolhatná hátrányosan a tagállamok közötti kereskedelmet. A további eljárás keretében tehát az eljárás megindításáról szóló határozatban BY 1 megnevezéssel szereplő intézkedéssel kapcsolatos eljárást egy újabb ellenőrzést követően elintézettnek kell tekinteni. |
| --- | --- |

(61)

Az MPBY 2014. február 5-én kelt levelében kifejtette, hogy az illetéken alapuló finanszírozás a tejfeldolgozóknak a korábbi években nem biztosított előnyöket. Semmiképpen sem érthető tehát, hogy ez a kialakult és általánosan elfogadott rendszer hogyan eredményezhetné a verseny torzulását, vagy hogyan befolyásolhatná hátrányosan a tagállamok közötti kereskedelmet. A további eljárás keretében tehát az eljárás megindításáról szóló határozatban BY 1 megnevezéssel szereplő intézkedéssel kapcsolatos eljárást egy újabb ellenőrzést követően elintézettnek kell tekinteni.

| (62) | Az MPBW 2014. február 6-i észrevételében azt állította, hogy a BW 1 intézkedéssel kapcsolatos kifizetések nem felelnek meg az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti támogatásra vonatkozó követelményeknek. Különösen a tejfeldolgozóknak szállított tej minőségének ellenőrzésére Baden-Württembergben alkalmazott rendszer nem terhelte a tartományi költségvetést. Az állami intézkedésre visszavezethető, támogatással egyenértékű kedvezmények, amelyekkel összefüggésben a közszférát nem éri pénzügyi veszteség, ellenben nem tartoznak az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének hatálya alá (20). |
| --- | --- |

(62)

Az MPBW 2014. február 6-i észrevételében azt állította, hogy a BW 1 intézkedéssel kapcsolatos kifizetések nem felelnek meg az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti támogatásra vonatkozó követelményeknek. Különösen a tejfeldolgozóknak szállított tej minőségének ellenőrzésére Baden-Württembergben alkalmazott rendszer nem terhelte a tartományi költségvetést. Az állami intézkedésre visszavezethető, támogatással egyenértékű kedvezmények, amelyekkel összefüggésben a közszférát nem éri pénzügyi veszteség, ellenben nem tartoznak az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének hatálya alá (20).

| (63) | A tejről és zsírról szóló törvény 22. §-ának (3) bekezdése értelmében a keletkező forrásokat elkülönítetten kell kezelni. Nem használhatók a legfelsőbb tartományi hatóságok és az alájuk tartozó hivatalok igazgatási költségeinek a fedezésére. Baden-Württemberg költségvetési tervében azokat külön jogcímcsoportként kell szerepeltetni. A tartományi költségvetési terv utalt a keletkező források célhoz kötöttségére. A tejilletékből származó forrásokat ezért soha nem használták a tejről és zsírról szóló törvényen kívüli egyéb célokra. |
| --- | --- |

(63)

A tejről és zsírról szóló törvény 22. §-ának (3) bekezdése értelmében a keletkező forrásokat elkülönítetten kell kezelni. Nem használhatók a legfelsőbb tartományi hatóságok és az alájuk tartozó hivatalok igazgatási költségeinek a fedezésére. Baden-Württemberg költségvetési tervében azokat külön jogcímcsoportként kell szerepeltetni. A tartományi költségvetési terv utalt a keletkező források célhoz kötöttségére. A tejilletékből származó forrásokat ezért soha nem használták a tejről és zsírról szóló törvényen kívüli egyéb célokra.

| (64) | Az MPBW a rá rótt feladatok keretében kapott az illetékből származó forrásokból, ez azonban soha nem haladta meg az illetékből finanszírozott források összegét. Az MPBW tehát a tejfeldolgozók által befizetett tejágazati illetékekből származó forrásokon kívül nem részesült állami forrásokból, például adókból vagy más állami bevételekből. Ezzel szemben Baden-Württemberg tartomány csak a tejilleték igazgatását és felosztását vállalta magára. A tejfeldolgozóknak szállított tej minőségének ellenőrzésére szolgáló baden-württembergi rendszer ezért nem okozott pénzügyi veszteséget a közszférában. |
| --- | --- |

(64)

Az MPBW a rá rótt feladatok keretében kapott az illetékből származó forrásokból, ez azonban soha nem haladta meg az illetékből finanszírozott források összegét. Az MPBW tehát a tejfeldolgozók által befizetett tejágazati illetékekből származó forrásokon kívül nem részesült állami forrásokból, például adókból vagy más állami bevételekből. Ezzel szemben Baden-Württemberg tartomány csak a tejilleték igazgatását és felosztását vállalta magára. A tejfeldolgozóknak szállított tej minőségének ellenőrzésére szolgáló baden-württembergi rendszer ezért nem okozott pénzügyi veszteséget a közszférában.

| (65) | Mivel Baden-Württemberg tartomány a tejilletékhez nem nyújtott támogatást, és a tartományi költségvetést nem terheli ennek megfelelő nettó fizetési kötelezettség, Baden-Württemberg nem nyújthatott „támogatott szolgáltatás formájában támogatást”. |
| --- | --- |

(65)

Mivel Baden-Württemberg tartomány a tejilletékhez nem nyújtott támogatást, és a tartományi költségvetést nem terheli ennek megfelelő nettó fizetési kötelezettség, Baden-Württemberg nem nyújthatott „támogatott szolgáltatás formájában támogatást”.

| (66) | A tejfeldolgozók előnyben részesítése még abban az esetben sem áll fenn, ha a baden-württembergi tejágazati illeték a Bíróság által a PreussenElektra-ügyben megállapított kritériumok alapján az államnak tudható be. Az előnyben részesítést mint az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének központi fogalmi elemének ismérvét a Bíróság ítélkezési gyakorlata és a Bizottság gyakorlata tágan értelmezi (21). |
| --- | --- |

(66)

A tejfeldolgozók előnyben részesítése még abban az esetben sem áll fenn, ha a baden-württembergi tejágazati illeték a Bíróság által a PreussenElektra-ügyben megállapított kritériumok alapján az államnak tudható be. Az előnyben részesítést mint az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének központi fogalmi elemének ismérvét a Bíróság ítélkezési gyakorlata és a Bizottság gyakorlata tágan értelmezi (21).

| (67) | Az adójellegű díjak gyakran képezik a díjfizetésre kötelezettek érdekében álló szolgáltatásnyújtási rendszerek alapját (a csoportérdek ismérve). Így ezekben a rendszerekben a fizetésre kötelezettek egyértelműen megegyeznek az adójellegű díjakból finanszírozott szolgáltatást igénybe vevőkkel. Az ítélkezési gyakorlat szerint ezért az adójellegű díjaknál azt kell megvizsgálni, hogy a díj alapján nyújtott ellenszolgáltatás a fizetett díj összegének megfelelő-e, tehát, hogy fennáll-e a teljesítések egyenértékűsége. |
| --- | --- |

(67)

Az adójellegű díjak gyakran képezik a díjfizetésre kötelezettek érdekében álló szolgáltatásnyújtási rendszerek alapját (a csoportérdek ismérve). Így ezekben a rendszerekben a fizetésre kötelezettek egyértelműen megegyeznek az adójellegű díjakból finanszírozott szolgáltatást igénybe vevőkkel. Az ítélkezési gyakorlat szerint ezért az adójellegű díjaknál azt kell megvizsgálni, hogy a díj alapján nyújtott ellenszolgáltatás a fizetett díj összegének megfelelő-e, tehát, hogy fennáll-e a teljesítések egyenértékűsége.

| (68) | A teljesítések egyenértékűségét ugyanakkor nem egyenként, hanem a teljes rendszerre vonatkozóan kell vizsgálni. Az adójellegű finanszírozási rendszerekben általában érvényre jut egy bizonyos újrafelosztási elem, ami azt jelenti, hogy a rendelkezésre bocsátott szolgáltatási választék egyes összetevői nem minden díjfizetésre kötelezett számára nyújtják ugyanazt a hasznot. Egy ilyen rendszer azonban egyensúlyban van, és nem csorbítja a teljesítések egyenértékűségét mindaddig, amíg ez az újrafelosztás szolidáris módon történik (22). |
| --- | --- |

(68)

A teljesítések egyenértékűségét ugyanakkor nem egyenként, hanem a teljes rendszerre vonatkozóan kell vizsgálni. Az adójellegű finanszírozási rendszerekben általában érvényre jut egy bizonyos újrafelosztási elem, ami azt jelenti, hogy a rendelkezésre bocsátott szolgáltatási választék egyes összetevői nem minden díjfizetésre kötelezett számára nyújtják ugyanazt a hasznot. Egy ilyen rendszer azonban egyensúlyban van, és nem csorbítja a teljesítések egyenértékűségét mindaddig, amíg ez az újrafelosztás szolidáris módon történik (22).

| (69) | Baden-Württembergben az illetékek mértékét a tejfeldolgozóknak szállított tej konkrét mennyisége alapján határozták meg. Ha egy adott tejfeldolgozó a Milchprüfring BW-hez minőség-ellenőrzésre dupla mennyiségű tejet szállított, pontosan kétszeres illetéket fizetett. A teljesítések egyenértékűsége ezért nem csorbult. |
| --- | --- |

(69)

Baden-Württembergben az illetékek mértékét a tejfeldolgozóknak szállított tej konkrét mennyisége alapján határozták meg. Ha egy adott tejfeldolgozó a Milchprüfring BW-hez minőség-ellenőrzésre dupla mennyiségű tejet szállított, pontosan kétszeres illetéket fizetett. A teljesítések egyenértékűsége ezért nem csorbult.

| (70) | A baden-württembergi illetékes hatóságoknak a tejilleték kiszámításánál semmiféle mérlegelési lehetőségük nem volt. Ez a rendszer azt is biztosítja, hogy strukturális szempontból nem lehet nettó nyertes, mivel minden tejfeldolgozót kizárólag a beszállított tej alapján terhelt illetékfizetés, és csak ennek alapján részesült az MPBW szolgáltatásaiban. |
| --- | --- |

(70)

A baden-württembergi illetékes hatóságoknak a tejilleték kiszámításánál semmiféle mérlegelési lehetőségük nem volt. Ez a rendszer azt is biztosítja, hogy strukturális szempontból nem lehet nettó nyertes, mivel minden tejfeldolgozót kizárólag a beszállított tej alapján terhelt illetékfizetés, és csak ennek alapján részesült az MPBW szolgáltatásaiban.

| (71) | Az MPBW tehát abból indul ki, hogy támogatás ebben az értelemben sem, előnyben részesítés pedig semmiképpen sem áll fenn. |
| --- | --- |

(71)

Az MPBW tehát abból indul ki, hogy támogatás ebben az értelemben sem, előnyben részesítés pedig semmiképpen sem áll fenn.

| (72) | A Landesvereinigung der Bayerischen Milchwirtschaft e.V. 2014. február 5-i észrevételében kifejtette, hogy a tejilleték kivetésének rendszerét a fogyasztók teljes mértékben elismerték, azt Bajorországon kívül sem minősítették versenyt torzító előnynek, és sem a hazai, sem pedig a nemzetközi tejfeldolgozók nem kérdőjelezték meg. Érthetetlen ezért, hogy miért volnának a tej minőségének ellenőrzésére irányuló vizsgálatok 2007 óta jogellenesek. Ezek korábban is arra szolgáltak, és jelenleg is arra szolgálnak, hogy a fogyasztó számára kiváló minőségű – gátlóanyag-maradványoktól mentes (23) – tejet biztosítsanak. |
| --- | --- |

(72)

A Landesvereinigung der Bayerischen Milchwirtschaft e.V. 2014. február 5-i észrevételében kifejtette, hogy a tejilleték kivetésének rendszerét a fogyasztók teljes mértékben elismerték, azt Bajorországon kívül sem minősítették versenyt torzító előnynek, és sem a hazai, sem pedig a nemzetközi tejfeldolgozók nem kérdőjelezték meg. Érthetetlen ezért, hogy miért volnának a tej minőségének ellenőrzésére irányuló vizsgálatok 2007 óta jogellenesek. Ezek korábban is arra szolgáltak, és jelenleg is arra szolgálnak, hogy a fogyasztó számára kiváló minőségű – gátlóanyag-maradványoktól mentes (23) – tejet biztosítsanak.

| (73) | A DHB – Netzwerk Haushalt 2014. február 7-i észrevételében a muva Kempten által a táplálkozásfiziológiai szempontból lényeges összetevőkre vonatkozó vizsgálat területén nyújtott szolgáltatásokról úgy nyilatkozott, hogy azok jelentősen hozzájárulnak a fogyasztóvédelemhez és a fogyasztók tájékoztatásához. Értékesnek minősítette a semleges vizsgálati eredményeket, amelyekre sem a tejfeldolgozók, sem a kereskedelem nincs ráhatással, a tej és tejtermékek káros anyaggal való esetleges szennyezettségének gyors felismerését, és ezáltal annak lehetőségét, hogy veszélyhelyzetben gyorsan lehet reagálni. Véleménye szerint a felsorolt intézkedések hozzájárultak a kereskedelem és ezáltal a fogyasztók kiváló minőségű élelmiszerrel való ellátásához. Úgy ítéli meg, hogy az ilyen vizsgálatok fogyasztók szempontjából vett jelentőségét nem lehet elég nagyra értékelni. |
| --- | --- |

(73)

A DHB – Netzwerk Haushalt 2014. február 7-i észrevételében a muva Kempten által a táplálkozásfiziológiai szempontból lényeges összetevőkre vonatkozó vizsgálat területén nyújtott szolgáltatásokról úgy nyilatkozott, hogy azok jelentősen hozzájárulnak a fogyasztóvédelemhez és a fogyasztók tájékoztatásához. Értékesnek minősítette a semleges vizsgálati eredményeket, amelyekre sem a tejfeldolgozók, sem a kereskedelem nincs ráhatással, a tej és tejtermékek káros anyaggal való esetleges szennyezettségének gyors felismerését, és ezáltal annak lehetőségét, hogy veszélyhelyzetben gyorsan lehet reagálni. Véleménye szerint a felsorolt intézkedések hozzájárultak a kereskedelem és ezáltal a fogyasztók kiváló minőségű élelmiszerrel való ellátásához. Úgy ítéli meg, hogy az ilyen vizsgálatok fogyasztók szempontjából vett jelentőségét nem lehet elég nagyra értékelni.

| (74) | A Gewerkschaft Nahrung-Genuss-Gaststätten Region Allgäu 2014. február 6-i észrevételében kifejtette, hogy a Bajor Tejágazati Tartományi Egyesületre (Landesvereinigung der Bayerischen Milchwirtschaft) mindig is fogyasztóvédelmi egyesülésként tekintettek. A tartományi egyesület az illetékből eredő források felhasználására vonatkozó döntésen keresztül különösen a tej minőségének ellenőrzésére irányuló vizsgálatnál jelentős befolyást gyakorolhat e vizsgálatok módjára. |
| --- | --- |

(74)

A Gewerkschaft Nahrung-Genuss-Gaststätten Region Allgäu 2014. február 6-i észrevételében kifejtette, hogy a Bajor Tejágazati Tartományi Egyesületre (Landesvereinigung der Bayerischen Milchwirtschaft) mindig is fogyasztóvédelmi egyesülésként tekintettek. A tartományi egyesület az illetékből eredő források felhasználására vonatkozó döntésen keresztül különösen a tej minőségének ellenőrzésére irányuló vizsgálatnál jelentős befolyást gyakorolhat e vizsgálatok módjára.

| (75) | A Genossenschaftsverbandes Bayern e.V. 2014. február 5-i észrevételében kifejtett véleménye szerint az illeték beszedéséből sem egyes mezőgazdasági üzemek, sem egyes tejfeldolgozó vállalkozások nem juthatnak versenyelőnyhöz. Mivel korábban a tej minőségének rendszeres ellenőrzését részben az illetékből eredő forrásokból finanszírozták, a tejfeldolgozó vállalkozások fizették az illetéket, és ezáltal teljes egészében maguk viselték a finanszírozás terhét. Más szövetségi tartományokban, amelyekben nem vetettek ki illetéket, a tejfeldolgozók nem fizettek illetéket, így a vizsgálati szervek sem jutottak illetékből eredő forrásokhoz. |
| --- | --- |

(75)

A Genossenschaftsverbandes Bayern e.V. 2014. február 5-i észrevételében kifejtett véleménye szerint az illeték beszedéséből sem egyes mezőgazdasági üzemek, sem egyes tejfeldolgozó vállalkozások nem juthatnak versenyelőnyhöz. Mivel korábban a tej minőségének rendszeres ellenőrzését részben az illetékből eredő forrásokból finanszírozták, a tejfeldolgozó vállalkozások fizették az illetéket, és ezáltal teljes egészében maguk viselték a finanszírozás terhét. Más szövetségi tartományokban, amelyekben nem vetettek ki illetéket, a tejfeldolgozók nem fizettek illetéket, így a vizsgálati szervek sem jutottak illetékből eredő forrásokhoz.

| (76) | A Landesvereinigung der Milchwirtschaft Niedersachsen е. V. (a továbbiakban: LVN) 2014. február 7-i levelében a tej minőségének ellenőrzésére irányuló vizsgálatokkal kapcsolatos kifizetésekkel összefüggésben közvetlenül nem tett észrevételt, alapvetően tagadta azonban, hogy a tejről és zsírról szóló törvény szerinti bármely intézkedés támogatást jelentett volna. |
| --- | --- |

(76)

A Landesvereinigung der Milchwirtschaft Niedersachsen е. V. (a továbbiakban: LVN) 2014. február 7-i levelében a tej minőségének ellenőrzésére irányuló vizsgálatokkal kapcsolatos kifizetésekkel összefüggésben közvetlenül nem tett észrevételt, alapvetően tagadta azonban, hogy a tejről és zsírról szóló törvény szerinti bármely intézkedés támogatást jelentett volna.

| (77) | Különösen az LVN álláspontja szerint a tejilletékből származó forrásokból finanszírozott intézkedések nem terhelték a tartomány költségvetését, az államnak nincs a tejilletékből származó források feletti rendelkezési és ellenőrzési jogköre, és az állam sem az illeték mértéke, sem az intézkedés tartalma felett nem gyakorol ellenőrzést. A szóban forgó kifizetések tehát nem az államnak tudhatók be. Ezenkívül az állam sem nem ellenőrzi a kifizetések mértékét, sem nem kötődik szervezeti szempontból az LVN-hez. |
| --- | --- |

(77)

Különösen az LVN álláspontja szerint a tejilletékből származó forrásokból finanszírozott intézkedések nem terhelték a tartomány költségvetését, az államnak nincs a tejilletékből származó források feletti rendelkezési és ellenőrzési jogköre, és az állam sem az illeték mértéke, sem az intézkedés tartalma felett nem gyakorol ellenőrzést. A szóban forgó kifizetések tehát nem az államnak tudhatók be. Ezenkívül az állam sem nem ellenőrzi a kifizetések mértékét, sem nem kötődik szervezeti szempontból az LVN-hez.

| (78) | Az LVN kifejtette még, hogy az LVN nem állami szervek, hanem a hannoveri mezőgazdasági kamara ellenőrzése alatt áll, amely közjogi önkormányzati szerv, és amely ezáltal nem közvetlen államigazgatási szerv. |
| --- | --- |

(78)

Az LVN kifejtette még, hogy az LVN nem állami szervek, hanem a hannoveri mezőgazdasági kamara ellenőrzése alatt áll, amely közjogi önkormányzati szerv, és amely ezáltal nem közvetlen államigazgatási szerv.

| (79) | 2014. július 8-i kiegészítő észrevételében az LVN többek között hivatkozott a Bizottság Val'Hor ügyben hozott határozatára (24). Ebben a Bizottság elismerte, hogy sem az állam arra vonatkozó felhatalmazása, hogy elismerjen egy ágazati szervezetet, sem az ágazati „hozzájárulások” beszedésénél nyújtott szabályozási támogatása (a szóban forgó esetben egy általános kötelezettségvállalási nyilatkozat lehetőségén keresztül) nem engedett arra következtetni, hogy az ágazati szervezet által hozott intézkedések az államnak tudhatók be. Az, hogy egy adójellegű finanszírozási rendszerben való állami részvétel azt eredményezi-e, hogy a kedvezmények az államnak betudható „állami támogatásnak” minősülnek, az egyes esetek körülményeitől és az ezen az alapon végzett általános értékeléstől függ. Az állami támogatás fennállásának vizsgálatánál mindenekelőtt a következő, az ítélkezési gyakorlatból vett szempontok az irányadók:






  — | Ki dönt a források beszedéséről és felhasználásáról? |
| --- | --- | --- |

(79)

2014. július 8-i kiegészítő észrevételében az LVN többek között hivatkozott a Bizottság Val'Hor ügyben hozott határozatára (24). Ebben a Bizottság elismerte, hogy sem az állam arra vonatkozó felhatalmazása, hogy elismerjen egy ágazati szervezetet, sem az ágazati „hozzájárulások” beszedésénél nyújtott szabályozási támogatása (a szóban forgó esetben egy általános kötelezettségvállalási nyilatkozat lehetőségén keresztül) nem engedett arra következtetni, hogy az ágazati szervezet által hozott intézkedések az államnak tudhatók be. Az, hogy egy adójellegű finanszírozási rendszerben való állami részvétel azt eredményezi-e, hogy a kedvezmények az államnak betudható „állami támogatásnak” minősülnek, az egyes esetek körülményeitől és az ezen az alapon végzett általános értékeléstől függ. Az állami támogatás fennállásának vizsgálatánál mindenekelőtt a következő, az ítélkezési gyakorlatból vett szempontok az irányadók:

—

Ki dönt a források beszedéséről és felhasználásáról?

| — | Amennyiben egy magánszervezet hozza meg a döntést, azt hogyan befolyásolja az állam? |
| --- | --- |

—

Amennyiben egy magánszervezet hozza meg a döntést, azt hogyan befolyásolja az állam?

| — | Milyen forrásból finanszírozzák a kifizetéseket? |
| --- | --- |

—

Milyen forrásból finanszírozzák a kifizetéseket?

| — | Milyen típusú intézkedéseket finanszíroznak? |
| --- | --- |

—

Milyen típusú intézkedéseket finanszíroznak?

| — | Kitől szedik be a forrásokat? |
| --- | --- |

—

Kitől szedik be a forrásokat?

| — | Ki kezdeményezte az intézkedéseket? |
| --- | --- |

—

Ki kezdeményezte az intézkedéseket?

| (80) | Az LVN jogi képviselőjén keresztül megvizsgálta más szövetségi tartományokban a jogi helyzetet, és arra a következtetésre jutott, hogy nem teljesülnek azok a valószínűsítő körülmények, amelyeket az ítélkezési gyakorlat az állami támogatás fennállásának esetére meghatározott, így a tejről és zsírról szóló törvény támogatás jellege összességében nem állapítható meg. |
| --- | --- |

(80)

Az LVN jogi képviselőjén keresztül megvizsgálta más szövetségi tartományokban a jogi helyzetet, és arra a következtetésre jutott, hogy nem teljesülnek azok a valószínűsítő körülmények, amelyeket az ítélkezési gyakorlat az állami támogatás fennállásának esetére meghatározott, így a tejről és zsírról szóló törvény támogatás jellege összességében nem állapítható meg.

| (81) | Az LVN szerint a tejfeldolgozók esetében az illeték kivetéséről elsősorban a tartományi egyesületek döntenek. A tejről és zsírról szóló törvény 22. §-a (1) bekezdésének első mondata értelmében az illetékek csak a tartományi egyesületekkel való egyeztetés alapján vethetők ki. A tejről és zsírról szóló törvény 22. §-a (1) bekezdésének második mondata értelmében az illetékek növelését a tartományi egyesületek kérhetik. |
| --- | --- |

(81)

Az LVN szerint a tejfeldolgozók esetében az illeték kivetéséről elsősorban a tartományi egyesületek döntenek. A tejről és zsírról szóló törvény 22. §-a (1) bekezdésének első mondata értelmében az illetékek csak a tartományi egyesületekkel való egyeztetés alapján vethetők ki. A tejről és zsírról szóló törvény 22. §-a (1) bekezdésének második mondata értelmében az illetékek növelését a tartományi egyesületek kérhetik.

| (82) | Az illetékrendszert és az illeték mértékét Alsó-Szászországban és Türingiában az illetékek kivetéséről szóló rendelet (Umlageerhebungsverordnung [UmlErhVO]) szabályozza, amely az érintett tartományi egyesülettel folytatott „egyeztetés” alapján született. |
| --- | --- |

(82)

Az illetékrendszert és az illeték mértékét Alsó-Szászországban és Türingiában az illetékek kivetéséről szóló rendelet (Umlageerhebungsverordnung [UmlErhVO]) szabályozza, amely az érintett tartományi egyesülettel folytatott „egyeztetés” alapján született.

| (83) | Az érintett tartományi egyesület határozza meg az illetékből eredő, külön kezelendő források felhasználását is (lásd a tejről és zsírról szóló törvény 22. §-a (3) bekezdésének első mondatát), amelyeket ezért egyes esetekben az érintett tartományi egyesület saját számláján gyűjtenek (lásd például az illetékek kivetéséről szóló türingiai rendelet 3. §-ának (1) bekezdését). A tartományi egyesületek így saját szakmai felelősségi körükben dolgoznak ki a forrásfelhasználásra vonatkozó javaslatokat. Türingiában például ez a türingiai egyesülethez (Landesvereinigung Thüringer Milch [LVTM]) a tagok által benyújtott indítványokkal történik (lásd a türingiai működési iránymutatások [Thüringer Arbeitsrichtlinie] 6.3. pontját). |
| --- | --- |

(83)

Az érintett tartományi egyesület határozza meg az illetékből eredő, külön kezelendő források felhasználását is (lásd a tejről és zsírról szóló törvény 22. §-a (3) bekezdésének első mondatát), amelyeket ezért egyes esetekben az érintett tartományi egyesület saját számláján gyűjtenek (lásd például az illetékek kivetéséről szóló türingiai rendelet 3. §-ának (1) bekezdését). A tartományi egyesületek így saját szakmai felelősségi körükben dolgoznak ki a forrásfelhasználásra vonatkozó javaslatokat. Türingiában például ez a türingiai egyesülethez (Landesvereinigung Thüringer Milch [LVTM]) a tagok által benyújtott indítványokkal történik (lásd a türingiai működési iránymutatások [Thüringer Arbeitsrichtlinie] 6.3. pontját).

| (84) | A tartományi egyesületek által kidolgozott felhasználási javaslatokat állami szerv „rendelte el” (így Alsó-Szászországban a kifizetésekről szóló iránymutatás [Zuwendungsrichtlinie] 6.2. pontja és Türingiában az illetékek kivetéséről szóló rendelet 4. §-a alapján),„engedélyezte”, illetve „hagyta jóvá” (mint például Észak-Rajna-Vesztfáliában és Bajorországban). Ez azonban nem jelenti az állam meghatározó befolyását, mivel az állami „ellenőrzés” egyetlen alapját a tejről és zsírról szóló törvény 22. §-a (2) bekezdésének előírásai képezik. Következésképpen a szóban forgó rendelkezések a források irányítása vagy befolyásolása terén az állami szerveket épp oly kevés hatáskörrel ruházták fel, mint a Doux Élevage-ügyben (25). |
| --- | --- |

(84)

A tartományi egyesületek által kidolgozott felhasználási javaslatokat állami szerv „rendelte el” (így Alsó-Szászországban a kifizetésekről szóló iránymutatás [Zuwendungsrichtlinie] 6.2. pontja és Türingiában az illetékek kivetéséről szóló rendelet 4. §-a alapján),„engedélyezte”, illetve „hagyta jóvá” (mint például Észak-Rajna-Vesztfáliában és Bajorországban). Ez azonban nem jelenti az állam meghatározó befolyását, mivel az állami „ellenőrzés” egyetlen alapját a tejről és zsírról szóló törvény 22. §-a (2) bekezdésének előírásai képezik. Következésképpen a szóban forgó rendelkezések a források irányítása vagy befolyásolása terén az állami szerveket épp oly kevés hatáskörrel ruházták fel, mint a Doux Élevage-ügyben (25).

| (85) | Ezenkívül az illetékből származó forrásokat minden szövetségi tartományban ténylegesen is a tartományi egyesületek felhasználási javaslata alapján használták fel. A konkrét jogi rendszertől függetlenül már önmagában ez is az ellen szól, hogy az illetékből eredő források az államnak tudhatók be (26). |
| --- | --- |

(85)

Ezenkívül az illetékből származó forrásokat minden szövetségi tartományban ténylegesen is a tartományi egyesületek felhasználási javaslata alapján használták fel. A konkrét jogi rendszertől függetlenül már önmagában ez is az ellen szól, hogy az illetékből eredő források az államnak tudhatók be (26).

| (86) | Az LVN szerint a tartományi egyesületek tisztán magánjogi szervezetek. Alapszabályukból kiderül, hogy a tartományi egyesületek tagjaik érdekképviseletének tartják magukat, és tagjaikat (a fogyasztói képviseleteket is beleértve) kizárólag a tejágazatból toborozták. |
| --- | --- |

(86)

Az LVN szerint a tartományi egyesületek tisztán magánjogi szervezetek. Alapszabályukból kiderül, hogy a tartományi egyesületek tagjaik érdekképviseletének tartják magukat, és tagjaikat (a fogyasztói képviseleteket is beleértve) kizárólag a tejágazatból toborozták.

| (87) | A tejről és zsírról szóló törvény 14. §-a szerint a tartományi egyesületek a tejágazatban működő vállalkozások és a fogyasztók „önkéntes” egyesülései, amelyek célja a tagok gazdasági érdekeinek közös képviselete. |
| --- | --- |

(87)

A tejről és zsírról szóló törvény 14. §-a szerint a tartományi egyesületek a tejágazatban működő vállalkozások és a fogyasztók „önkéntes” egyesülései, amelyek célja a tagok gazdasági érdekeinek közös képviselete.

| (88) | A tartományi egyesületek különböznek a Pearle-ügyben szereplő, optikusokat tömörítő, Hoofdbedrijfschap Ambachte elnevezésű szakmai egyesülettől, amelyet reklámtevékenység céljára fizetendő, kötelező díj beszedésével és felhasználásával bíztak meg. Bár ez az optikusokat tömörítő szakmai egyesület közjogi személy volt, a Bíróság megállapította, hogy nem áll fenn állami támogatás, mert a reklámtevékenységeket nem állami szerv rendelkezésére bocsátott forrásokból, hanem az ágazat vállalkozásaitól beszedett díjakból finanszírozták (27). |
| --- | --- |

(88)

A tartományi egyesületek különböznek a Pearle-ügyben szereplő, optikusokat tömörítő, Hoofdbedrijfschap Ambachte elnevezésű szakmai egyesülettől, amelyet reklámtevékenység céljára fizetendő, kötelező díj beszedésével és felhasználásával bíztak meg. Bár ez az optikusokat tömörítő szakmai egyesület közjogi személy volt, a Bíróság megállapította, hogy nem áll fenn állami támogatás, mert a reklámtevékenységeket nem állami szerv rendelkezésére bocsátott forrásokból, hanem az ágazat vállalkozásaitól beszedett díjakból finanszírozták (27).

| (89) | A tartományi egyesületek mint a tejilleték beszedésével és felhasználásával összefüggésben illetékes szervek a Plans de Campagne-ügyben szereplő mezőgazdasági bizottságoktól is különböznek, amelyek az intézkedések meghatározásában nem vettek részt, és azok felhasználásába sem volt beleszólásuk (28). |
| --- | --- |

(89)

A tartományi egyesületek mint a tejilleték beszedésével és felhasználásával összefüggésben illetékes szervek a Plans de Campagne-ügyben szereplő mezőgazdasági bizottságoktól is különböznek, amelyek az intézkedések meghatározásában nem vettek részt, és azok felhasználásába sem volt beleszólásuk (28).

| (90) | A tartományi egyesületek államtól független, tisztán magánszervezetek, és ilyenként saját hatáskörükben döntenek a tejilletékről és annak felhasználásáról. |
| --- | --- |

(90)

A tartományi egyesületek államtól független, tisztán magánszervezetek, és ilyenként saját hatáskörükben döntenek a tejilletékről és annak felhasználásáról.

| (91) | A tejágazatnak nyújtott előny nem terhelte a költségvetést, mert a tejilletéket a tejágazatban működő szereplőktől szedték be, és így a szelektív „előnyt” ellensúlyozta az azzal szemben álló szelektív teher. Hiányzik tehát az előnyben részesítés és a verseny torzítása, mivel a tejfeldolgozók és a tejtermelők „előnyét” az illetékfizetés terhe teljes egészében ellensúlyozta. |
| --- | --- |

(91)

A tejágazatnak nyújtott előny nem terhelte a költségvetést, mert a tejilletéket a tejágazatban működő szereplőktől szedték be, és így a szelektív „előnyt” ellensúlyozta az azzal szemben álló szelektív teher. Hiányzik tehát az előnyben részesítés és a verseny torzítása, mivel a tejfeldolgozók és a tejtermelők „előnyét” az illetékfizetés terhe teljes egészében ellensúlyozta.

| (92) | A Vent de Colère-ügyben a Bíróság többek között azért állapította meg egy illetékfizetési rendszer esetében az állami támogatás fennállását, mert a terheket – jogszabályváltozás miatt – már nemcsak az érintett ágazat (a szóban forgó esetben energiaágazat) szereplőinek befizetései, hanem az adott tagállam területén lakóhellyel rendelkező valamennyi villamosenergia-felhasználó befizetései ellensúlyozták (29). |
| --- | --- |

(92)

A Vent de Colère-ügyben a Bíróság többek között azért állapította meg egy illetékfizetési rendszer esetében az állami támogatás fennállását, mert a terheket – jogszabályváltozás miatt – már nemcsak az érintett ágazat (a szóban forgó esetben energiaágazat) szereplőinek befizetései, hanem az adott tagállam területén lakóhellyel rendelkező valamennyi villamosenergia-felhasználó befizetései ellensúlyozták (29).

| (93) | Az LVN véleménye szerint ezenkívül nem áll fenn állami támogatás, ha olyan „közösen hozott intézkedésről” van szó, amelyet egy meghatározott ágazat érdekében hajtanak végre, és amelyet az ágazati szereplőktől beszedett hozzájárulásokból finanszíroznak. |
| --- | --- |

(93)

Az LVN véleménye szerint ezenkívül nem áll fenn állami támogatás, ha olyan „közösen hozott intézkedésről” van szó, amelyet egy meghatározott ágazat érdekében hajtanak végre, és amelyet az ágazati szereplőktől beszedett hozzájárulásokból finanszíroznak.

| (94) | A vitatott intézkedések teljes egészében a „tej mint termék” támogatását, és ezzel a tejágazat közös érdekét szolgálták. Az intézkedések ugyanakkor részben fogyasztói érdekeket is védtek, hiszen a két cél az érdekek egybeesése miatt nem választható szét egymástól. |
| --- | --- |

(94)

A vitatott intézkedések teljes egészében a „tej mint termék” támogatását, és ezzel a tejágazat közös érdekét szolgálták. Az intézkedések ugyanakkor részben fogyasztói érdekeket is védtek, hiszen a két cél az érdekek egybeesése miatt nem választható szét egymástól.

| (95) | Az állam szerepe arra korlátozódik, hogy a tejről és zsírról szóló törvényen keresztül olyan jogszabályi kiegyenlítő mechanizmust kínáljon a tejágazat számára, amely biztosítja, hogy a tejágazat szereplői, amelyek a dolog természeténél fogva a „tej mint termék” javára hozott intézkedések előnyeit élvezik, a költségekhez megfelelően hozzájárulnak. Az állam ezáltal a Pearle és a Doux Élevage bírósági ügyhöz, valamint a VaľHor állami támogatási ügyhöz hasonlóan kizárólag a magánszektor által kialakított kiegyenlítő mechanizmus kötelezővé tételében és ezáltal az egyenlő teherviselés megteremtésében közreműködő szereplőként lép fel (30). |
| --- | --- |

(95)

Az állam szerepe arra korlátozódik, hogy a tejről és zsírról szóló törvényen keresztül olyan jogszabályi kiegyenlítő mechanizmust kínáljon a tejágazat számára, amely biztosítja, hogy a tejágazat szereplői, amelyek a dolog természeténél fogva a „tej mint termék” javára hozott intézkedések előnyeit élvezik, a költségekhez megfelelően hozzájárulnak. Az állam ezáltal a Pearle és a Doux Élevage bírósági ügyhöz, valamint a VaľHor állami támogatási ügyhöz hasonlóan kizárólag a magánszektor által kialakított kiegyenlítő mechanizmus kötelezővé tételében és ezáltal az egyenlő teherviselés megteremtésében közreműködő szereplőként lép fel (30).

| (96) | Az illeték bevezetését a tartományi egyesületek, ezáltal a magánszféra kezdeményezte. Az illetéket így a tejről és zsírról szóló törvény 22. §-a szerint kizárólag a tartományi egyesületekkel való „egyeztetés” alapján vetették ki. A tartományi egyesületek maguk sem állami fellépés eredményei, hanem a tejágazat szereplőinek „önkéntes” egyesülései (a tejről és zsírról szóló törvény 14. §-a). E tekintetben Türingiában, ahol a tartományi egyesületet csak 1999-ben ismerték el, szemléletesen dokumentálták a helyzetet. A türingiai gazdák szövetségének kérésére az illetékes minisztérium „megtette a szükséges formális igazgatási lépéseket” az illeték tejfeldolgozóktól és tejbegyűjtő központoktól történő beszedésére. Ez teljesen egyértelművé teszi, hogy a tejilleték egy tisztán magánszektorbeli kiegyenlítő mechanizmus, amelyben az állam csak „közvetítőként” működik annak érdekében, hogy az illetékfizetési kötelezettséget kötelezővé tegye (31). |
| --- | --- |

(96)

Az illeték bevezetését a tartományi egyesületek, ezáltal a magánszféra kezdeményezte. Az illetéket így a tejről és zsírról szóló törvény 22. §-a szerint kizárólag a tartományi egyesületekkel való „egyeztetés” alapján vetették ki. A tartományi egyesületek maguk sem állami fellépés eredményei, hanem a tejágazat szereplőinek „önkéntes” egyesülései (a tejről és zsírról szóló törvény 14. §-a). E tekintetben Türingiában, ahol a tartományi egyesületet csak 1999-ben ismerték el, szemléletesen dokumentálták a helyzetet. A türingiai gazdák szövetségének kérésére az illetékes minisztérium „megtette a szükséges formális igazgatási lépéseket” az illeték tejfeldolgozóktól és tejbegyűjtő központoktól történő beszedésére. Ez teljesen egyértelművé teszi, hogy a tejilleték egy tisztán magánszektorbeli kiegyenlítő mechanizmus, amelyben az állam csak „közvetítőként” működik annak érdekében, hogy az illetékfizetési kötelezettséget kötelezővé tegye (31).

| (97) | Összefoglalásában az LVN felhívta a figyelmet a véleménye szerint egyrészt a különböző jogügyek, másrészt a tejről és zsírról szóló törvény között fennálló hasonlóságokra, illetve különbségekre. |
| --- | --- |

(97)

Összefoglalásában az LVN felhívta a figyelmet a véleménye szerint egyrészt a különböző jogügyek, másrészt a tejről és zsírról szóló törvény között fennálló hasonlóságokra, illetve különbségekre.

| (98) | A VaľHor-ügyben a 2014/416/EU határozat (eredmény: nem áll fenn támogatás) a tejilleték ügyéhez hasonlóan a forrásokat nagyrészt egy állam által elismert magán- és önkéntesen szerveződött ágazati szervezeten keresztül szedték be és nyújtották; az ágazati szereplők hozzájárulásaiból az ágazat javára közösen kidolgozott intézkedéseket finanszíroztak; az ágazati magánszervezet elismerésének jogszabály által előírt lehetősége önmagában nem jelenti állami ellenőrzés feltételezését; az állam ténylegesen nem veheti igénybe a forrásokat bizonyos vállalkozások támogatásához; és az ágazati szervezet maga dönt a források felhasználásáról. |
| --- | --- |

(98)

A VaľHor-ügyben a 2014/416/EU határozat (eredmény: nem áll fenn támogatás) a tejilleték ügyéhez hasonlóan a forrásokat nagyrészt egy állam által elismert magán- és önkéntesen szerveződött ágazati szervezeten keresztül szedték be és nyújtották; az ágazati szereplők hozzájárulásaiból az ágazat javára közösen kidolgozott intézkedéseket finanszíroztak; az ágazati magánszervezet elismerésének jogszabály által előírt lehetősége önmagában nem jelenti állami ellenőrzés feltételezését; az állam ténylegesen nem veheti igénybe a forrásokat bizonyos vállalkozások támogatásához; és az ágazati szervezet maga dönt a források felhasználásáról.

| (99) | A Vent de Colère-ügyben (C-262/12) (eredmény: fennáll támogatás) a tejilleték ügyével ellentétben a díj mértékét egyoldalúan, miniszteri rendelettel, a magánszféra képviselőinek bevonása nélkül határozták meg; állami garancia állt rendelkezésre; a forrásokat egy állami szerv kezelte; és állami szankciórendszert vezettek be. |
| --- | --- |

(99)

A Vent de Colère-ügyben (C-262/12) (eredmény: fennáll támogatás) a tejilleték ügyével ellentétben a díj mértékét egyoldalúan, miniszteri rendelettel, a magánszféra képviselőinek bevonása nélkül határozták meg; állami garancia állt rendelkezésre; a forrásokat egy állami szerv kezelte; és állami szankciórendszert vezettek be.

| (100) | A Doux Élevage-ügyben (C-677/11) (eredmény: nem áll fenn támogatás) a tejilleték ügyéhez hasonlóan a forrásokat nagyrészt egy állam által elismert magán- és önkéntesen szerveződött ágazati szervezeten keresztül szedték be és nyújtották; az ágazati magánszervezet elismerésének jogszabály által előírt lehetősége önmagában nem jelenti állami ellenőrzés feltételezését; a forrásokat teljes egészében a gazdasági szereplőktől beszedett hozzájárulások biztosították; az állam ténylegesen nem veheti igénybe a forrásokat bizonyos vállalkozások támogatására; és az ágazati szervezet maga dönt a források felhasználásáról. |
| --- | --- |

(100)

A Doux Élevage-ügyben (C-677/11) (eredmény: nem áll fenn támogatás) a tejilleték ügyéhez hasonlóan a forrásokat nagyrészt egy állam által elismert magán- és önkéntesen szerveződött ágazati szervezeten keresztül szedték be és nyújtották; az ágazati magánszervezet elismerésének jogszabály által előírt lehetősége önmagában nem jelenti állami ellenőrzés feltételezését; a forrásokat teljes egészében a gazdasági szereplőktől beszedett hozzájárulások biztosították; az állam ténylegesen nem veheti igénybe a forrásokat bizonyos vállalkozások támogatására; és az ágazati szervezet maga dönt a források felhasználásáról.

| (101) | A Plans de Campagne-ügyben (T-139/09) (eredmény: fennáll támogatás) a tejilleték ügyével ellentétben egy hatóság döntött a hozzájárulások összegéről; a hozzájárulásokból befolyt összeget állami forrásokkal megnövelték; az intézkedéseket az állam határozta meg (állami ellenőr pecsétje stb.), az ágazati bizottságok részvétele nélkül, és ez utóbbiak nem szólhattak bele az intézkedések végrehajtásába; valamint a miniszter képviselője részt vett a bizottsági üléseken. |
| --- | --- |

(101)

A Plans de Campagne-ügyben (T-139/09) (eredmény: fennáll támogatás) a tejilleték ügyével ellentétben egy hatóság döntött a hozzájárulások összegéről; a hozzájárulásokból befolyt összeget állami forrásokkal megnövelték; az intézkedéseket az állam határozta meg (állami ellenőr pecsétje stb.), az ágazati bizottságok részvétele nélkül, és ez utóbbiak nem szólhattak bele az intézkedések végrehajtásába; valamint a miniszter képviselője részt vett a bizottsági üléseken.

| (102) | A Pearle-ügyben (C-345/02) (eredmény: nem áll fenn támogatás) a tejilleték ügyéhez hasonlóan a forrásokat kizárólag az érintett ágazat céljaira használták fel; a hozzájárulások beszedését egy meghatározott ágazat egyesülete kérelmezte egy állami szervnél annak érdekében, hogy az ágazat javára bizonyos intézkedéseket hajtsanak végre; és a tejilleték ügyével ellentétben a kötelező díj beszedésénél és felhasználásánál egy közjogi, nem pedig egy magánjogi ágazati egyesület játszott jelentős szerepet, tehát a Pearle-ügy a tejilleték ügyénél ebben a tekintetben problematikusabbnak tűnik. |
| --- | --- |

(102)

A Pearle-ügyben (C-345/02) (eredmény: nem áll fenn támogatás) a tejilleték ügyéhez hasonlóan a forrásokat kizárólag az érintett ágazat céljaira használták fel; a hozzájárulások beszedését egy meghatározott ágazat egyesülete kérelmezte egy állami szervnél annak érdekében, hogy az ágazat javára bizonyos intézkedéseket hajtsanak végre; és a tejilleték ügyével ellentétben a kötelező díj beszedésénél és felhasználásánál egy közjogi, nem pedig egy magánjogi ágazati egyesület játszott jelentős szerepet, tehát a Pearle-ügy a tejilleték ügyénél ebben a tekintetben problematikusabbnak tűnik.

Németország 2014. december 3-i észrevétele

| (103) | Németország kezdetben nem foglalt állást az érdekelek 2014 februárjában benyújtott észrevételeivel kapcsolatban. Az LVN 2014. július 8-i további észrevételével kapcsolatosan Németország 2014. december 3-án kelt levelében a következőket fejtette ki: |
| --- | --- |

(103)

Németország kezdetben nem foglalt állást az érdekelek 2014 februárjában benyújtott észrevételeivel kapcsolatban. Az LVN 2014. július 8-i további észrevételével kapcsolatosan Németország 2014. december 3-án kelt levelében a következőket fejtette ki:

| (104) | Az érintett szövetségi tartományok a tejről és zsírról szóló törvény szerinti tejilletékkel kapcsolatos vizsgálati eljárásban kifejtett észrevételeikben két kérdésre összpontosítottak: egyrészt a végrehajtott intézkedések állami támogatásokról szóló jogszabályok lényeges követelményeinek való megfelelésének bemutatására (különösen az intézkedéseknek az agrárágazat csoportmentességi rendeletének és a hatályos mezőgazdasági iránymutatásoknak való megfelelése tekintetében), másrészt arra a kérdésre, hogy fennáll-e az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti, az állami támogatásokról szóló jogszabályok szempontjából releváns előny. |
| --- | --- |

(104)

Az érintett szövetségi tartományok a tejről és zsírról szóló törvény szerinti tejilletékkel kapcsolatos vizsgálati eljárásban kifejtett észrevételeikben két kérdésre összpontosítottak: egyrészt a végrehajtott intézkedések állami támogatásokról szóló jogszabályok lényeges követelményeinek való megfelelésének bemutatására (különösen az intézkedéseknek az agrárágazat csoportmentességi rendeletének és a hatályos mezőgazdasági iránymutatásoknak való megfelelése tekintetében), másrészt arra a kérdésre, hogy fennáll-e az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti, az állami támogatásokról szóló jogszabályok szempontjából releváns előny.

| (105) | Az LVN 2014. július 8-i észrevétele, valamint a Bíróság jelenlegi ítélkezési és az Európai Bizottság határozathozatali gyakorlata további alapvető magyarázatok szükségességét vetette fel azzal kapcsolatosan, hogy valóban fennáll-e az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatás és különösen, hogy ebben az esetben megvalósul-e az „állami forrásból nyújtott” feltétel. |
| --- | --- |

(105)

Az LVN 2014. július 8-i észrevétele, valamint a Bíróság jelenlegi ítélkezési és az Európai Bizottság határozathozatali gyakorlata további alapvető magyarázatok szükségességét vetette fel azzal kapcsolatosan, hogy valóban fennáll-e az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatás és különösen, hogy ebben az esetben megvalósul-e az „állami forrásból nyújtott” feltétel.

| (106) | Az LVN 2014. július 8-i észrevétele, valamint a fent említett ítéletek vizsgálata alapján legalább is kétségesnek tűnik, hogy az „állami forrásból nyújtott” feltétel ebben az esetben teljesül-e, így aztán a tejilleték kivetése és felhasználása Németország szerint nem minősül állami támogatásnak. Ez a következőkkel indokolható: |
| --- | --- |

(106)

Az LVN 2014. július 8-i észrevétele, valamint a fent említett ítéletek vizsgálata alapján legalább is kétségesnek tűnik, hogy az „állami forrásból nyújtott” feltétel ebben az esetben teljesül-e, így aztán a tejilleték kivetése és felhasználása Németország szerint nem minősül állami támogatásnak. Ez a következőkkel indokolható:

| (107) | Amint a Val'Hor-ügyből (2014/416/EU határozat) és a Doux Élevage-ügyből (C-677/11) kiderül, az ágazati magánszervezetek által finanszírozott és végrehajtott intézkedések nem minősülnek állami támogatásnak. Az egyes tartományokban működő tejágazati tartományi egyesületek a hivatkozott ítéletekben szereplő szervezetekkel összehasonlítható szervezetek. Állami szervek soha nem voltak tagjai ezeknek a tartományi egyesületeknek. Az üléseken kizárólag szavazati jog nélkül, külső meghívottként vettek részt. Az állami szervek részvétele a tejilleték alkalmazásában, illetve a tejről és zsírról szóló törvényben előírt jogi előírások betartásának a felügyeletében nem változtat azon a tényen, hogy a projektek kiválasztása a tartományi egyesületek hatáskörébe tartozott. |
| --- | --- |

(107)

Amint a Val'Hor-ügyből (2014/416/EU határozat) és a Doux Élevage-ügyből (C-677/11) kiderül, az ágazati magánszervezetek által finanszírozott és végrehajtott intézkedések nem minősülnek állami támogatásnak. Az egyes tartományokban működő tejágazati tartományi egyesületek a hivatkozott ítéletekben szereplő szervezetekkel összehasonlítható szervezetek. Állami szervek soha nem voltak tagjai ezeknek a tartományi egyesületeknek. Az üléseken kizárólag szavazati jog nélkül, külső meghívottként vettek részt. Az állami szervek részvétele a tejilleték alkalmazásában, illetve a tejről és zsírról szóló törvényben előírt jogi előírások betartásának a felügyeletében nem változtat azon a tényen, hogy a projektek kiválasztása a tartományi egyesületek hatáskörébe tartozott.

| (108) | Ténylegesen az egyes tartományi egyesületek kezelték az illetékből eredő bevételeket, és ők határozták meg az illetékből származó források felhasználását. Ténylegesen nem jelent állami befolyást, hogy a tartományi egyesültek javaslatait állami szervek „vizsgálták felül” vagy „fogadták el”, mivel ez utóbbiak kizárólag a tejről és zsírról szóló törvény 22. §-ának (2) bekezdése keretében járnak el, és céljuk annak vizsgálata volt, hogy a szereplők betartják-e a tejről és zsírról szóló törvény 22. §-ának előírásait. Az illetékből eredő forrásokat a tartományi egyesületek felhasználási javaslatai alapján használták fel, ami a Bíróság C-482/99. sz. Stardust Marine-ügyben 2002. május 16-án hozott ítéletével összhangban egyértelműen jelzi, hogy nincs szó állami forrásokról. |
| --- | --- |

(108)

Ténylegesen az egyes tartományi egyesületek kezelték az illetékből eredő bevételeket, és ők határozták meg az illetékből származó források felhasználását. Ténylegesen nem jelent állami befolyást, hogy a tartományi egyesültek javaslatait állami szervek „vizsgálták felül” vagy „fogadták el”, mivel ez utóbbiak kizárólag a tejről és zsírról szóló törvény 22. §-ának (2) bekezdése keretében járnak el, és céljuk annak vizsgálata volt, hogy a szereplők betartják-e a tejről és zsírról szóló törvény 22. §-ának előírásait. Az illetékből eredő forrásokat a tartományi egyesületek felhasználási javaslatai alapján használták fel, ami a Bíróság C-482/99. sz. Stardust Marine-ügyben 2002. május 16-án hozott ítéletével összhangban egyértelműen jelzi, hogy nincs szó állami forrásokról.

| (109) | A tartományi egyesületek tisztán magánszervezetek. Ez, valamint az a megállapítás, hogy a tartományi egyesületek kezelték a tejilletéket és irányították annak felhasználását, döntően amellett szól, hogy a tejilleték – a fent említett ítélettel összhangban – nem minősül állami támogatásnak. |
| --- | --- |

(109)

A tartományi egyesületek tisztán magánszervezetek. Ez, valamint az a megállapítás, hogy a tartományi egyesületek kezelték a tejilletéket és irányították annak felhasználását, döntően amellett szól, hogy a tejilleték – a fent említett ítélettel összhangban – nem minősül állami támogatásnak.

| (110) | Az állami támogatás fennállása ellen szól továbbá, hogy a tejilletékből eredő források tisztán magánforrások. Olyan forrásokról van szó, amelyek az illetékfizetésre kötelezett magánvállalkozások forrásaiból származnak. A tejilleték esetében nem volt állami hozzájárulás vagy garanciavállalás, ellentétben a Vent de Colère-üggyel (C-262/12) és a Plans de Campagne-üggyel (T-139/09), amelyek esetében épp emiatt nyert megállapítást az állami támogatás fennállása. |
| --- | --- |

(110)

Az állami támogatás fennállása ellen szól továbbá, hogy a tejilletékből eredő források tisztán magánforrások. Olyan forrásokról van szó, amelyek az illetékfizetésre kötelezett magánvállalkozások forrásaiból származnak. A tejilleték esetében nem volt állami hozzájárulás vagy garanciavállalás, ellentétben a Vent de Colère-üggyel (C-262/12) és a Plans de Campagne-üggyel (T-139/09), amelyek esetében épp emiatt nyert megállapítást az állami támogatás fennállása.

| (111) | A tejilleték ezenfelül kollektív, ágazati intézkedés, ami a jelenlegi ítélkezési gyakorlattal összhangban (2014/416/EU határozat [Val'Hor] és C-677/11 [Doux Élevage]) az állami támogatás fennállása ellen szól. |
| --- | --- |

(111)

A tejilleték ezenfelül kollektív, ágazati intézkedés, ami a jelenlegi ítélkezési gyakorlattal összhangban (2014/416/EU határozat [Val'Hor] és C-677/11 [Doux Élevage]) az állami támogatás fennállása ellen szól.

| (112) | Kétséges továbbá, hogy az intézkedés előnyt biztosított egyes szereplőknek, ami a támogatás feltételezéséhez elengedhetetlen. Ez azzal indokolható, hogy a tejfeldolgozók és a tejtermelők számára biztosított előnyöket a tejfeldolgozóktól és így közvetve a tejtermelőktől beszedett illetékek teljes egészében kiegyenlítették, illetve „semlegesítették”. Ezt erősíti meg a Bíróság C-262/12. sz. Vent de Colère-ügyben 2013. december 19-én hozott ítélete, amelyben az állami támogatás fennállását éppen azért állapították meg, mert a terheket nemcsak az ágazati szereplők, hanem minden belföldi villamosenergia-felhasználó viselte. |
| --- | --- |

(112)

Kétséges továbbá, hogy az intézkedés előnyt biztosított egyes szereplőknek, ami a támogatás feltételezéséhez elengedhetetlen. Ez azzal indokolható, hogy a tejfeldolgozók és a tejtermelők számára biztosított előnyöket a tejfeldolgozóktól és így közvetve a tejtermelőktől beszedett illetékek teljes egészében kiegyenlítették, illetve „semlegesítették”. Ezt erősíti meg a Bíróság C-262/12. sz. Vent de Colère-ügyben 2013. december 19-én hozott ítélete, amelyben az állami támogatás fennállását éppen azért állapították meg, mert a terheket nemcsak az ágazati szereplők, hanem minden belföldi villamosenergia-felhasználó viselte.

| (113) | Ezen – részben a tejilletékrendszer újbóli felülvizsgálatából eredő – szempontok, valamint annak alapján, hogy az érintett szövetségi tartományok fenntartották eddig képviselt álláspontjukat, arra lehet következtetni, hogy kétségek merültek fel a tekintetben, hogy a tejilletékrendszer állami támogatásnak minősül-e. A kérdést, hogy állami támogatásról van-e szó és különösen, hogy teljesül-e az „állami forrás” feltétel, az Európai Bizottságnak kell megválaszolnia. |
| --- | --- |

(113)

Ezen – részben a tejilletékrendszer újbóli felülvizsgálatából eredő – szempontok, valamint annak alapján, hogy az érintett szövetségi tartományok fenntartották eddig képviselt álláspontjukat, arra lehet következtetni, hogy kétségek merültek fel a tekintetben, hogy a tejilletékrendszer állami támogatásnak minősül-e. A kérdést, hogy állami támogatásról van-e szó és különösen, hogy teljesül-e az „állami forrás” feltétel, az Európai Bizottságnak kell megválaszolnia.

3.   ÉRTÉKELÉS

Támogatás fennállása

| (114) | Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerint a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy a verseny torzításával fenyeget, amennyiben befolyásolja a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(114)

Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerint a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy a verseny torzításával fenyeget, amennyiben befolyásolja a tagállamok közötti kereskedelmet.

Állam által vagy állami forrásból nyújtott támogatások

| (115) | A rendelkezésre álló információk, valamint különösen az érdekeltek és a német hatóságok által benyújtott észrevételek alapján meg kell vizsgálni, hogy a tejilletékből származó források az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami forrásnak minősülnek-e. |
| --- | --- |

(115)

A rendelkezésre álló információk, valamint különösen az érdekeltek és a német hatóságok által benyújtott észrevételek alapján meg kell vizsgálni, hogy a tejilletékből származó források az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami forrásnak minősülnek-e.

| (116) | Az állandó ítélkezési gyakorlat szerint nem szabad különbséget tenni azon esetek között, amelyekben a támogatást közvetlenül az állam nyújtja és azon esetek között, amelyekben azt az állam által kijelölt vagy létrehozott állami vagy magánszervezet nyújtja (32). Ahhoz, hogy a nyújtott előnyök az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásnak minősüljenek, azokat először is közvetlenül vagy közvetve állami forrásból kell nyújtani, másodszor pedig az államnak betudhatónak kell lenniük (33). |
| --- | --- |

(116)

Az állandó ítélkezési gyakorlat szerint nem szabad különbséget tenni azon esetek között, amelyekben a támogatást közvetlenül az állam nyújtja és azon esetek között, amelyekben azt az állam által kijelölt vagy létrehozott állami vagy magánszervezet nyújtja (32). Ahhoz, hogy a nyújtott előnyök az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásnak minősüljenek, azokat először is közvetlenül vagy közvetve állami forrásból kell nyújtani, másodszor pedig az államnak betudhatónak kell lenniük (33).

| (117) | Az e határozat 2. szakaszában ismertetett intézkedések tekintetében nyilvánvaló, hogy a támogatásokat a szövetségi tartományok jogszabályai alapján nyújtják, amelyek jogi keretét a tejről és zsírról szóló törvény képezi. |
| --- | --- |

(117)

Az e határozat 2. szakaszában ismertetett intézkedések tekintetében nyilvánvaló, hogy a támogatásokat a szövetségi tartományok jogszabályai alapján nyújtják, amelyek jogi keretét a tejről és zsírról szóló törvény képezi.

| (118) | Különösen a tejről és zsírról szóló törvény 22. §-a (1) bekezdésének első mondata előírja, hogy a tartományi kormányok a tartományi egyesülettel vagy a szakmai szervezetekkel egyeztetve a tejágazat támogatása érdekében a tejfeldolgozóktól, a tejbegyűjtő központoktól és tejüzemektől a beszállított tej után kilogrammonként legfeljebb 0,1 eurócent összegű illetéket szedhetnek be. A tejről és zsírról szóló törvény 22. §-a (1) bekezdésének második mondata szerint a tartományi kormányok a tartományi egyesület vagy a szakmai szervezetek együttes kérelmére a beszállított tej után kilogrammonként legfeljebb 0,2 eurócent illetéket szedhetnek be, ha az első mondat szerint előírt illeték nem elegendő a feladatok teljesítéséhez. |
| --- | --- |

(118)

Különösen a tejről és zsírról szóló törvény 22. §-a (1) bekezdésének első mondata előírja, hogy a tartományi kormányok a tartományi egyesülettel vagy a szakmai szervezetekkel egyeztetve a tejágazat támogatása érdekében a tejfeldolgozóktól, a tejbegyűjtő központoktól és tejüzemektől a beszállított tej után kilogrammonként legfeljebb 0,1 eurócent összegű illetéket szedhetnek be. A tejről és zsírról szóló törvény 22. §-a (1) bekezdésének második mondata szerint a tartományi kormányok a tartományi egyesület vagy a szakmai szervezetek együttes kérelmére a beszállított tej után kilogrammonként legfeljebb 0,2 eurócent illetéket szedhetnek be, ha az első mondat szerint előírt illeték nem elegendő a feladatok teljesítéséhez.

| (119) | A tartományi kormányok a tejilletéket az érintett tartományi egyesülettel „egyeztetve” szedik be. Az egyeztetés azonban jelentősen gyengébb részvételi forma, mint az egyetértés. Miközben az „egyetértés” azt jelenti, hogy egy jogi aktus (jogszerű) elfogadásához szükség van egy másik szervezet (például jogalkotási szerv, hatóság) beleegyezésére, egy döntés ellenben, amelyet egy másik szervezettel „egyeztetve” kell meghozni, végül is nem függ annak a szervezetnek a beleegyezésétől. A német közigazgatási jog egyes területein létezik a részvételi formák ilyen megkülönböztetése (34). Mivel a tejről és zsírról szóló törvény 22. §-a (1) bekezdésének első mondata részvételi formaként az egyeztetést írja elő, az illeték kivetésének hatásköre, valamint az arról való döntés a tartományi kormányok kezében van (35). A tartományi egyesületeket ellenben kizárólag a 22. § szerint meghozandó intézkedések előkészítésébe és technikai végrehajtásába „vonják be” (a tejről és zsírról szóló törvény 14. §-ának (1) bekezdése), és e tekintetben a legfelsőbb tartományi hatóság felügyelete alá tartoznak (a tejről és zsírról szóló törvény 14. §-ának (2) és (4) bekezdése). |
| --- | --- |

(119)

A tartományi kormányok a tejilletéket az érintett tartományi egyesülettel „egyeztetve” szedik be. Az egyeztetés azonban jelentősen gyengébb részvételi forma, mint az egyetértés. Miközben az „egyetértés” azt jelenti, hogy egy jogi aktus (jogszerű) elfogadásához szükség van egy másik szervezet (például jogalkotási szerv, hatóság) beleegyezésére, egy döntés ellenben, amelyet egy másik szervezettel „egyeztetve” kell meghozni, végül is nem függ annak a szervezetnek a beleegyezésétől. A német közigazgatási jog egyes területein létezik a részvételi formák ilyen megkülönböztetése (34). Mivel a tejről és zsírról szóló törvény 22. §-a (1) bekezdésének első mondata részvételi formaként az egyeztetést írja elő, az illeték kivetésének hatásköre, valamint az arról való döntés a tartományi kormányok kezében van (35). A tartományi egyesületeket ellenben kizárólag a 22. § szerint meghozandó intézkedések előkészítésébe és technikai végrehajtásába „vonják be” (a tejről és zsírról szóló törvény 14. §-ának (1) bekezdése), és e tekintetben a legfelsőbb tartományi hatóság felügyelete alá tartoznak (a tejről és zsírról szóló törvény 14. §-ának (2) és (4) bekezdése).

| (120) | Az egyes szövetségi tartományokban a tejilleték kivetésének jogalapját ennek megfelelően az illeték kivetésének részletes szabályairól, többek között az illeték mértékéről szóló tartományi rendeletek képezik (36). Ezáltal (az érintett tartományi kormány által képviselt) állam az, amely szabályozza az illeték kivetését. A fenti (119) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint ennek az sem mond ellent, hogy a szóban forgó rendeleteket a tejágazat érintett tartományi egyesületeivel egyeztetve bocsátották ki. |
| --- | --- |

(120)

Az egyes szövetségi tartományokban a tejilleték kivetésének jogalapját ennek megfelelően az illeték kivetésének részletes szabályairól, többek között az illeték mértékéről szóló tartományi rendeletek képezik (36). Ezáltal (az érintett tartományi kormány által képviselt) állam az, amely szabályozza az illeték kivetését. A fenti (119) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint ennek az sem mond ellent, hogy a szóban forgó rendeleteket a tejágazat érintett tartományi egyesületeivel egyeztetve bocsátották ki.

| (121) | A szóban forgó esetben az illetéket magánvállalkozásoktól szedik be. Az ebből az illetékből származó bevételek az érintett tartomány költségvetésébe folynak be, mielőtt azokat különböző támogatási intézkedésekhez használják fel, és azokat a tejről és zsírról szóló törvény 22. §-a (3) bekezdése első mondatának megfelelően elkülönítve kezelik. A vonatkozó költségvetési rendelet 23. §-a szerint (lásd a (25) preambulumbekezdést) meghatározott célok (támogatások) elérése érdekében a tartományi igazgatáson kívüli szervek számára kiadások és kifizetési kötelezettségvállalások csak abban az esetben megengedettek, ha a tartománynak jelentős érdeke fűződik a szóban forgó szervek általi teljesítéshez, és ez az érdek támogatások nélkül nem vagy nem kellő mértékben érvényesíthető. Ez a rendelkezés magában foglalja az államnak az intézkedés végrehajtásához fűződő érdekét. |
| --- | --- |

(121)

A szóban forgó esetben az illetéket magánvállalkozásoktól szedik be. Az ebből az illetékből származó bevételek az érintett tartomány költségvetésébe folynak be, mielőtt azokat különböző támogatási intézkedésekhez használják fel, és azokat a tejről és zsírról szóló törvény 22. §-a (3) bekezdése első mondatának megfelelően elkülönítve kezelik. A vonatkozó költségvetési rendelet 23. §-a szerint (lásd a (25) preambulumbekezdést) meghatározott célok (támogatások) elérése érdekében a tartományi igazgatáson kívüli szervek számára kiadások és kifizetési kötelezettségvállalások csak abban az esetben megengedettek, ha a tartománynak jelentős érdeke fűződik a szóban forgó szervek általi teljesítéshez, és ez az érdek támogatások nélkül nem vagy nem kellő mértékben érvényesíthető. Ez a rendelkezés magában foglalja az államnak az intézkedés végrehajtásához fűződő érdekét.

| (122) | Az érdekeltek és Németország által felvetett érvekre válaszul a Bizottság a következőket állapítja meg: |
| --- | --- |

(122)

Az érdekeltek és Németország által felvetett érvekre válaszul a Bizottság a következőket állapítja meg:

| (123) | Az MPBW azon állításának, hogy a tejilletékrendszer nem terheli a baden-württembergi költségvetést ((60)–(63) preambulumbekezdés) először is ellentmond az, hogy a tejilletékből eredő forrásokat egy külön jogcímcsoportban tartják nyilván ((61) preambulumbekezdés). Általánosságban érvényes, hogy még ha a támogatáshoz használt forrás a magánszférához tartozó személyek által befizetett díjból (illetékből) származik is, a költségvetés megterhelését és ezzel állami források felhasználását kell feltételezni, ha ezek a források először a költségvetésbe folynak be. E tekintetben jelentős különbség van az MPBW által említett PreussenElektra-ügyhöz képest, amely egy minimális térítési rendszerrel foglalkozott, és amelynél a szóban forgó pénzügyi forrás soha nem folyt be a költségvetésbe, illetve az állam semmilyen más módon nem gyakorolt felügyeletet (még harmadik feleken keresztül sem). Következésképpen az említett esetben az állami források felhasználása kizárt volt (37). |
| --- | --- |

(123)

Az MPBW azon állításának, hogy a tejilletékrendszer nem terheli a baden-württembergi költségvetést ((60)–(63) preambulumbekezdés) először is ellentmond az, hogy a tejilletékből eredő forrásokat egy külön jogcímcsoportban tartják nyilván ((61) preambulumbekezdés). Általánosságban érvényes, hogy még ha a támogatáshoz használt forrás a magánszférához tartozó személyek által befizetett díjból (illetékből) származik is, a költségvetés megterhelését és ezzel állami források felhasználását kell feltételezni, ha ezek a források először a költségvetésbe folynak be. E tekintetben jelentős különbség van az MPBW által említett PreussenElektra-ügyhöz képest, amely egy minimális térítési rendszerrel foglalkozott, és amelynél a szóban forgó pénzügyi forrás soha nem folyt be a költségvetésbe, illetve az állam semmilyen más módon nem gyakorolt felügyeletet (még harmadik feleken keresztül sem). Következésképpen az említett esetben az állami források felhasználása kizárt volt (37).

| (124) | Ezenkívül kizárólag abból a körülményből, hogy az MPBW a tej minőségének ellenőrzésére irányuló vizsgálatok lefolytatásához a tejilletékből származó forrásokon kívül nem részesült az adókból vagy más állami bevételekből származó forrásokból, nem következik, hogy a szóban forgó kifizetések nem minősülnek állami forrásnak. A Bizottság vonatkozó határozathozatali gyakorlata szerint a kizárólag adójellegű forrásokból finanszírozott intézkedések az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének első mondata értelmében támogatásnak minősülnek (38). |
| --- | --- |

(124)

Ezenkívül kizárólag abból a körülményből, hogy az MPBW a tej minőségének ellenőrzésére irányuló vizsgálatok lefolytatásához a tejilletékből származó forrásokon kívül nem részesült az adókból vagy más állami bevételekből származó forrásokból, nem következik, hogy a szóban forgó kifizetések nem minősülnek állami forrásnak. A Bizottság vonatkozó határozathozatali gyakorlata szerint a kizárólag adójellegű forrásokból finanszírozott intézkedések az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének első mondata értelmében támogatásnak minősülnek (38).

| (125) | Az LVN azon állításával kapcsolatosan, hogy döntően a tartományi egyesületek határoznak az illeték tejfeldolgozókra történő kivetéséről ((82)–(86) és (91) preambulumbekezdés), a Bizottság megállapítja, hogy a szövetségi állam a tejről és zsírról szóló törvény 22. §-ának (1) bekezdésével, tehát jogszabály útján a tartományi kormányokat hatalmazta fel tejilleték kivetésére. Az említett rendelkezés többek között előírja, hogy a tejilleték mértéke rendszerint kilogrammonként legfeljebb 0,1 eurócent lehet, és hogy a tartományi kormányok a tartományi egyesület vagy a szakmai szervezetek együttes kérelmére a beszállított tej után kilogrammonként legfeljebb 0,2 eurócent összegű illetéket vethetnek ki. |
| --- | --- |

(125)

Az LVN azon állításával kapcsolatosan, hogy döntően a tartományi egyesületek határoznak az illeték tejfeldolgozókra történő kivetéséről ((82)–(86) és (91) preambulumbekezdés), a Bizottság megállapítja, hogy a szövetségi állam a tejről és zsírról szóló törvény 22. §-ának (1) bekezdésével, tehát jogszabály útján a tartományi kormányokat hatalmazta fel tejilleték kivetésére. Az említett rendelkezés többek között előírja, hogy a tejilleték mértéke rendszerint kilogrammonként legfeljebb 0,1 eurócent lehet, és hogy a tartományi kormányok a tartományi egyesület vagy a szakmai szervezetek együttes kérelmére a beszállított tej után kilogrammonként legfeljebb 0,2 eurócent összegű illetéket vethetnek ki.

| (126) | Ezenfelül a tejről és zsírról szóló törvény 22. §-a (2) bekezdésének 1–6. pontja meghatározza, hogy a tejilletékből származó források milyen célokra használhatók fel. |
| --- | --- |

(126)

Ezenfelül a tejről és zsírról szóló törvény 22. §-a (2) bekezdésének 1–6. pontja meghatározza, hogy a tejilletékből származó források milyen célokra használhatók fel.

| (127) | A tejről és zsírról szóló törvény 22. §-a (3) bekezdésének harmadik mondata értelmében a tartományi egyesületekkel vagy a szakmai szervezetekkel a források felhasználása előtt csupán egyeztetni kell. |
| --- | --- |

(127)

A tejről és zsírról szóló törvény 22. §-a (3) bekezdésének harmadik mondata értelmében a tartományi egyesületekkel vagy a szakmai szervezetekkel a források felhasználása előtt csupán egyeztetni kell.

| (128) | Ebből következik, hogy bár az állam (szövetségi szinten) felruházta a tartományi egyesületeket bizonyos részvételi jogokkal, ugyanakkor egyértelmű jogi kereteket jelölt ki a tejilleték mértékének és a források felhasználásának meghatározásánál, és erről végül is az érintett tartományi kormányok (vagy hatáskör-átruházás esetén a legfelsőbb tartományi hatóságok) dönthetnek. Eszerint például a tartományi egyesületek kérelmére nem lehet az illeték mértékét kilogrammonként 0,2 eurócent fölé emelni, vagy a forrásokat a tejről és zsírról szóló törvény 22. §-a (2) bekezdésének 1–6. pontjában felsoroltakon kívüli célokra használni. Ezenkívül a felhasználás tekintetében előírt egyeztetési kötelezettség (a tejről és zsírról szóló törvény 22. §-a (3) bekezdésének harmadik mondata) nem jelenti, hogy az egyeztetésben részt vevők véleményéhez igazodni kell. A forrásfelhasználásról a végleges döntést az érintett tartományi hatóságok, tehát az állam hozza meg. |
| --- | --- |

(128)

Ebből következik, hogy bár az állam (szövetségi szinten) felruházta a tartományi egyesületeket bizonyos részvételi jogokkal, ugyanakkor egyértelmű jogi kereteket jelölt ki a tejilleték mértékének és a források felhasználásának meghatározásánál, és erről végül is az érintett tartományi kormányok (vagy hatáskör-átruházás esetén a legfelsőbb tartományi hatóságok) dönthetnek. Eszerint például a tartományi egyesületek kérelmére nem lehet az illeték mértékét kilogrammonként 0,2 eurócent fölé emelni, vagy a forrásokat a tejről és zsírról szóló törvény 22. §-a (2) bekezdésének 1–6. pontjában felsoroltakon kívüli célokra használni. Ezenkívül a felhasználás tekintetében előírt egyeztetési kötelezettség (a tejről és zsírról szóló törvény 22. §-a (3) bekezdésének harmadik mondata) nem jelenti, hogy az egyeztetésben részt vevők véleményéhez igazodni kell. A forrásfelhasználásról a végleges döntést az érintett tartományi hatóságok, tehát az állam hozza meg.

| (129) | E tekintetben jelentős különbség van az LVN által említett Doux Élevage-ügyhöz képest. A tejilleték kivetését és a vonatkozó forrásfelhasználást az állam két szinten, nevezetesen szövetségi és tartományi szinten szabályozza. Németországban a jogalkotó nemcsak felhatalmazta a tartományi kormányt az illeték kivetésének hatáskörével, hanem szövetségi jogszabállyal korlátozta, hogy tartományi szinten milyen mértékben rendelkezhetnek az illetékből eredő forrásokkal. A tartományi egyesületek például még kérelem útján sem kísérelhetik meg a tejről és zsírról szóló törvény 22. §-a (2) bekezdésének (1)–(6) pontjában meghatározott támogatási célok módosítását. Ilyen állami korlátozás a Val'Hor-ügy és a Doux Élevage-ügy alapját képező tényállásban nem szerepelt. |
| --- | --- |

(129)

E tekintetben jelentős különbség van az LVN által említett Doux Élevage-ügyhöz képest. A tejilleték kivetését és a vonatkozó forrásfelhasználást az állam két szinten, nevezetesen szövetségi és tartományi szinten szabályozza. Németországban a jogalkotó nemcsak felhatalmazta a tartományi kormányt az illeték kivetésének hatáskörével, hanem szövetségi jogszabállyal korlátozta, hogy tartományi szinten milyen mértékben rendelkezhetnek az illetékből eredő forrásokkal. A tartományi egyesületek például még kérelem útján sem kísérelhetik meg a tejről és zsírról szóló törvény 22. §-a (2) bekezdésének (1)–(6) pontjában meghatározott támogatási célok módosítását. Ilyen állami korlátozás a Val'Hor-ügy és a Doux Élevage-ügy alapját képező tényállásban nem szerepelt.

| (130) | A tejről és zsírról szóló törvény ezenkívül nem tekinthető egy ágazati szervezet tisztán gazdasági érdekeinek érvényesítésére szolgáló eszköznek sem. A tejről és zsírról szóló törvény 14. §-a ugyan előírja, hogy az ilyen szervezetben képviseletet kell biztosítani a mezőgazdasági szakmai szervezetek, tejfeldolgozók és a tejkereskedelemben működő szereplők számára, amennyiben ezt az igényüket jelzik, emellett azonban biztosítani kell az egyesület szerveiben a fogyasztók megfelelő képviseletét is. Ezekkel a részvételi és képviseleti követelményekkel biztosítja a jogalkotó (azaz az állam), hogy a tejről és zsírról szóló törvényben előírt közérdekű célok előmozdításával nem csupán egy ágazat támogatása, hanem minden érdek széles körű képviselete megvalósul. |
| --- | --- |

(130)

A tejről és zsírról szóló törvény ezenkívül nem tekinthető egy ágazati szervezet tisztán gazdasági érdekeinek érvényesítésére szolgáló eszköznek sem. A tejről és zsírról szóló törvény 14. §-a ugyan előírja, hogy az ilyen szervezetben képviseletet kell biztosítani a mezőgazdasági szakmai szervezetek, tejfeldolgozók és a tejkereskedelemben működő szereplők számára, amennyiben ezt az igényüket jelzik, emellett azonban biztosítani kell az egyesület szerveiben a fogyasztók megfelelő képviseletét is. Ezekkel a részvételi és képviseleti követelményekkel biztosítja a jogalkotó (azaz az állam), hogy a tejről és zsírról szóló törvényben előírt közérdekű célok előmozdításával nem csupán egy ágazat támogatása, hanem minden érdek széles körű képviselete megvalósul.

| (131) | A Doux Élevage-üggyel szemben a tejről és zsírról szóló törvényben meghatározott támogatási célok nem maguk az ágazati szervezetek által meghatározott és bevezetett célok (39). Különösen a tejről és zsírról szóló törvény 22. §-ának (2) bekezdésében meghatározott 1. célkitűzésben („A minőség előmozdítása és megőrzése az e törvény 10. §-a, illetve a tejről szóló, 1930. július 31-i törvény (Reichsgesetzbl. I., 421. o.) 37. §-a szerinti előírások alapján”) és 2. célkitűzésben („A higiénia javítása a tej és a tejtermékek előállítása, szállítása, felhasználása és feldolgozása, valamint értékesítése során”) meghatározott célok – a Doux Élevage-üggyel (40) ellentétben – olyan jellemzőket hordoznak, amelyek állami hatóságok által meghatározott politika részét képezik és állami feladatokra utalnak, amelyek a tejről és zsírról szóló törvény 14. §-ának (3) bekezdése értelmében eleve nem ruházhatók át tartományi egyesületekre. |
| --- | --- |

(131)

A Doux Élevage-üggyel szemben a tejről és zsírról szóló törvényben meghatározott támogatási célok nem maguk az ágazati szervezetek által meghatározott és bevezetett célok (39). Különösen a tejről és zsírról szóló törvény 22. §-ának (2) bekezdésében meghatározott 1. célkitűzésben („A minőség előmozdítása és megőrzése az e törvény 10. §-a, illetve a tejről szóló, 1930. július 31-i törvény (Reichsgesetzbl. I., 421. o.) 37. §-a szerinti előírások alapján”) és 2. célkitűzésben („A higiénia javítása a tej és a tejtermékek előállítása, szállítása, felhasználása és feldolgozása, valamint értékesítése során”) meghatározott célok – a Doux Élevage-üggyel (40) ellentétben – olyan jellemzőket hordoznak, amelyek állami hatóságok által meghatározott politika részét képezik és állami feladatokra utalnak, amelyek a tejről és zsírról szóló törvény 14. §-ának (3) bekezdése értelmében eleve nem ruházhatók át tartományi egyesületekre.

| (132) | A Doux Élevage-üggyel ellentétben ezenkívül az esedékes tejilleték fizetésének elmaradása esetén behajtásukhoz nem a rendes polgári vagy kereskedelmi jogi bírósági eljárásokat veszik igénybe (41). A tejről és zsírról szóló törvény 23. §-ának (2) bekezdése ugyanis előírja, hogy az illetékek behajtása az adózás rendjéről szóló német törvény (Abgabenordung) és annak végrehajtási szabályai alapján történhet. Az érintett tartományok a tejilleték kivetéséről szóló vonatkozó rendeletben az adózás rendjéről szóló törvény és annak végrehajtási szabályai szerinti megfelelő behajtást írtak elő (42). Az adózás rendjéről szóló törvény a német jogrendszerben a közjog részét képezi. Németországban a közjogi követeléseket közigazgatási úton, a magánjogi követeléseket pedig bírósági úton hajtják végre. A közigazgatási út a bírósági úttal összehasonlítva a végrehajtás hatékonyabb módját képviseli, mivel a hatóságok egy igazgatási aktus kibocsátásával végrehajtási jogosultságot szerezhetnek (43), amelyet ezzel szemben a magánjogi követelések esetében bírósági úton lehet megszerezni (44). Ez azt jelzi, hogy az illetékből származó forrásokból finanszírozott állami célok időben történő megvalósításának biztosítása érdekében az állam az esedékes illeték lehető legeredményesebb és legteljesebb beszedésében (és adott esetben behajtásában) érdekelt. |
| --- | --- |

(132)

A Doux Élevage-üggyel ellentétben ezenkívül az esedékes tejilleték fizetésének elmaradása esetén behajtásukhoz nem a rendes polgári vagy kereskedelmi jogi bírósági eljárásokat veszik igénybe (41). A tejről és zsírról szóló törvény 23. §-ának (2) bekezdése ugyanis előírja, hogy az illetékek behajtása az adózás rendjéről szóló német törvény (Abgabenordung) és annak végrehajtási szabályai alapján történhet. Az érintett tartományok a tejilleték kivetéséről szóló vonatkozó rendeletben az adózás rendjéről szóló törvény és annak végrehajtási szabályai szerinti megfelelő behajtást írtak elő (42). Az adózás rendjéről szóló törvény a német jogrendszerben a közjog részét képezi. Németországban a közjogi követeléseket közigazgatási úton, a magánjogi követeléseket pedig bírósági úton hajtják végre. A közigazgatási út a bírósági úttal összehasonlítva a végrehajtás hatékonyabb módját képviseli, mivel a hatóságok egy igazgatási aktus kibocsátásával végrehajtási jogosultságot szerezhetnek (43), amelyet ezzel szemben a magánjogi követelések esetében bírósági úton lehet megszerezni (44). Ez azt jelzi, hogy az illetékből származó forrásokból finanszírozott állami célok időben történő megvalósításának biztosítása érdekében az állam az esedékes illeték lehető legeredményesebb és legteljesebb beszedésében (és adott esetben behajtásában) érdekelt.

| (133) | A fentiek alapján a Bizottság tehát visszautasítja az LVN azon állítását, miszerint a tejilletékből származó források nem minősülnek az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásnak. |
| --- | --- |

(133)

A fentiek alapján a Bizottság tehát visszautasítja az LVN azon állítását, miszerint a tejilletékből származó források nem minősülnek az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásnak.

| (134) | Ebből az következik, hogy a szóban forgó illetékbevételeket állami ellenőrzés alatt állónak kell tekinteni (45), és hogy a tejilletékből származó forrásokból finanszírozott intézkedéseket állami forrásból biztosították, és azok az államnak tudhatók be. |
| --- | --- |

(134)

Ebből az következik, hogy a szóban forgó illetékbevételeket állami ellenőrzés alatt állónak kell tekinteni (45), és hogy a tejilletékből származó forrásokból finanszírozott intézkedéseket állami forrásból biztosították, és azok az államnak tudhatók be.

| (135) | Ez egyébként a Bajorországban a tej minőségének ellenőrzésére szolgáló, szóban forgó vizsgálatok finanszírozására használt általános költségvetési forrásokra még inkább érvényes. E források is az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami forrásnak minősülnek. |
| --- | --- |

(135)

Ez egyébként a Bajorországban a tej minőségének ellenőrzésére szolgáló, szóban forgó vizsgálatok finanszírozására használt általános költségvetési forrásokra még inkább érvényes. E források is az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami forrásnak minősülnek.

Szelektív/bizonyos vállalkozásoknak juttatott előny

| (136) | Az állami források kedvezményezettje először is az MPBW és az MPBY. Ezek a szervezetek az állam megbízásából végeznek laboratóriumi vizsgálatokat. Ezek a laboratóriumi vizsgálatok azonban végső soron a tejfeldolgozók javát szolgálják, mert a jogszabályok ez utóbbiakat kötelezik a hozzájuk beszállított tej vizsgálatára. A laboratóriumi vizsgálatok tehát az MPBW és az MPBY által a tejfeldolgozóknak is nyújtott szolgáltatások. A tejfeldolgozók tehát természetbeni szolgáltatás formájában nyújtott támogatás kedvezményezettjeinek tekinthetők. A tejfeldolgozók kétségtelenül az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti vállalkozásnak minősülnek. Az esetleges előnyben ebben az értelemben csak „bizonyos vállalkozások” részesülnek, mivel a tejfeldolgozási ágazat mellett Németországban még számos más ágazat létezik, amelyek nem élvezik a szóban forgó intézkedés előnyeit. Következésképpen az esetleges előnyben részesítés szelektív. |
| --- | --- |

(136)

Az állami források kedvezményezettje először is az MPBW és az MPBY. Ezek a szervezetek az állam megbízásából végeznek laboratóriumi vizsgálatokat. Ezek a laboratóriumi vizsgálatok azonban végső soron a tejfeldolgozók javát szolgálják, mert a jogszabályok ez utóbbiakat kötelezik a hozzájuk beszállított tej vizsgálatára. A laboratóriumi vizsgálatok tehát az MPBW és az MPBY által a tejfeldolgozóknak is nyújtott szolgáltatások. A tejfeldolgozók tehát természetbeni szolgáltatás formájában nyújtott támogatás kedvezményezettjeinek tekinthetők. A tejfeldolgozók kétségtelenül az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti vállalkozásnak minősülnek. Az esetleges előnyben ebben az értelemben csak „bizonyos vállalkozások” részesülnek, mivel a tejfeldolgozási ágazat mellett Németországban még számos más ágazat létezik, amelyek nem élvezik a szóban forgó intézkedés előnyeit. Következésképpen az esetleges előnyben részesítés szelektív.

| (137) | A tej minőségéről szóló rendelet 1. §-ának (1) bekezdése szerint a tejfeldolgozóknak mint a tej kereskedelmi átvevőinek a nekik beszállított valamennyi tejet meg kell vizsgálniuk vagy meg kell vizsgáltatniuk. Ahogy a tejfeldolgozók által végzett vizsgálatnál a költségek a tejfeldolgozókat terhelik, a vizsgálat céljából a vizsgálati szerveknek történő leadásnál felmerülő költségek is tipikus működési költségnek tekintendők, amelyeket az érintett vállalkozásoknak, azaz a tejfeldolgozóknak mint a nemzeti szabályozás alapján kötelezetteknek rendszerint maguknak kell fizetniük. A Bizottság ezért abból indul ki, hogy a tejfeldolgozók Baden-Württembergben a laboratóriumi vizsgálatokra illetékekből származó forrásokból fizetett visszatérítés, Bajorországban pedig az illetékekből és az általános költségvetésből származó forrásokból fizetett visszatérítés révén előnyben részesülnek, ami a (136) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint szelektív hatást fejt ki. |
| --- | --- |

(137)

A tej minőségéről szóló rendelet 1. §-ának (1) bekezdése szerint a tejfeldolgozóknak mint a tej kereskedelmi átvevőinek a nekik beszállított valamennyi tejet meg kell vizsgálniuk vagy meg kell vizsgáltatniuk. Ahogy a tejfeldolgozók által végzett vizsgálatnál a költségek a tejfeldolgozókat terhelik, a vizsgálat céljából a vizsgálati szerveknek történő leadásnál felmerülő költségek is tipikus működési költségnek tekintendők, amelyeket az érintett vállalkozásoknak, azaz a tejfeldolgozóknak mint a nemzeti szabályozás alapján kötelezetteknek rendszerint maguknak kell fizetniük. A Bizottság ezért abból indul ki, hogy a tejfeldolgozók Baden-Württembergben a laboratóriumi vizsgálatokra illetékekből származó forrásokból fizetett visszatérítés, Bajorországban pedig az illetékekből és az általános költségvetésből származó forrásokból fizetett visszatérítés révén előnyben részesülnek, ami a (136) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint szelektív hatást fejt ki.

| (138) | Ezzel összefüggésben azt is meg kell vizsgálni, hogy az elvégzett laboratóriumi vizsgálatok összefüggésben állnak-e gazdasági tevékenységgel. |
| --- | --- |

(138)

Ezzel összefüggésben azt is meg kell vizsgálni, hogy az elvégzett laboratóriumi vizsgálatok összefüggésben állnak-e gazdasági tevékenységgel.

| (139) | Németország szerint a tejvizsgálatot végző szervek a tej minőségének ellenőrzésére irányuló vizsgálatoknál állami feladatokat látnak el (lásd a fenti (26) preambulumbekezdést). A tej minőségének ellenőrzésére irányuló vizsgálatokat ténylegesen közjogi előírások, nevezetesen a tej minőségéről szóló rendelet alapján végzik. A tej minőségéről szóló rendelet 1. §-ának (1) bekezdésében előírt vizsgálati kötelezettség közérdekű célt szolgál (a tejről és zsírról szóló törvény 10. §-a értelmében a tej minőségének biztosítása) és közjogi szabálysértési intézkedésekkel kikényszeríthető. Ebből azonban nem következik, hogy a tej minőségének ellenőrzésére szolgáló vizsgálatok illetékből történő finanszírozása nincs összefüggésben a vállalkozás által gyakorolt gazdasági tevékenységgel (46). Sokkal inkább a sokféle szabályozási követelmény (például termékbiztonság, környezetvédelmi előírások stb.) egyikéről van szó, amelyet a gazdasági szereplőknek (ebben az esetben a tejfeldolgozóknak) gazdasági tevékenységük során be kell tartaniuk. A tej minőségének ellenőrzése egyébként nem jelent az európai uniós állami támogatási szabályoknak az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásának ellentételezésére való alkalmazásáról szóló bizottsági közlemény (47) (16) preambulumbekezdése szerinti olyan tevékenységet, amely az állam alapvető funkcióinak részét képezné. |
| --- | --- |

(139)

Németország szerint a tejvizsgálatot végző szervek a tej minőségének ellenőrzésére irányuló vizsgálatoknál állami feladatokat látnak el (lásd a fenti (26) preambulumbekezdést). A tej minőségének ellenőrzésére irányuló vizsgálatokat ténylegesen közjogi előírások, nevezetesen a tej minőségéről szóló rendelet alapján végzik. A tej minőségéről szóló rendelet 1. §-ának (1) bekezdésében előírt vizsgálati kötelezettség közérdekű célt szolgál (a tejről és zsírról szóló törvény 10. §-a értelmében a tej minőségének biztosítása) és közjogi szabálysértési intézkedésekkel kikényszeríthető. Ebből azonban nem következik, hogy a tej minőségének ellenőrzésére szolgáló vizsgálatok illetékből történő finanszírozása nincs összefüggésben a vállalkozás által gyakorolt gazdasági tevékenységgel (46). Sokkal inkább a sokféle szabályozási követelmény (például termékbiztonság, környezetvédelmi előírások stb.) egyikéről van szó, amelyet a gazdasági szereplőknek (ebben az esetben a tejfeldolgozóknak) gazdasági tevékenységük során be kell tartaniuk. A tej minőségének ellenőrzése egyébként nem jelent az európai uniós állami támogatási szabályoknak az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásának ellentételezésére való alkalmazásáról szóló bizottsági közlemény (47) (16) preambulumbekezdése szerinti olyan tevékenységet, amely az állam alapvető funkcióinak részét képezné.

| (140) | A tej minőségéről szóló rendelet 1. §-ának (1) bekezdése vizsgálati kötelezettséget ró a tejfeldolgozókra. Ehhez a vizsgálati kötelezettséghez kapcsolódik az a kötelezettség, hogy a felmerülő költségeket, tehát a laboratóriumi vizsgálatok tejvizsgálatot végző szervnél keletkező költségeit viselniük kell (lásd a fenti (137) preambulumbekezdést). Ez egyértelműen abból adódik, hogy a vizsgálatok elvégzése feltétele annak, hogy tejfeldolgozók a megfelelően megvizsgált tejet eladhassák. A vállalkozásoknak azonban a termékeik forgalmazásával kapcsolatos költségeket mint tipikus működési költségeket maguknak kell viselniük. Ennek megfelelően Baden-Württembergen és Bajorországon kívül a többi tartományban, amelyekben a tej minőségéről szóló rendelet éppúgy hatályban van, az érintett tejfeldolgozóknak nem térítik meg a vizsgálati költségeket illetékből származó forrásokból, azaz azokban nem mentesítik őket olyan költségektől, amelyeket alapvetően nekik kell viselniük. A tej tejfeldolgozók általi értékesítése kétségtelenül gazdasági tevékenység. A vizsgálati költségek illetékből származó forrásokból való visszatérítésével a baden-württembergi és a bajorországi tejfeldolgozókat így olyan költségektől mentesítik, amelyeket gazdasági tevékenységük gyakorlása keretében általában maguknak kell viselniük. |
| --- | --- |

(140)

A tej minőségéről szóló rendelet 1. §-ának (1) bekezdése vizsgálati kötelezettséget ró a tejfeldolgozókra. Ehhez a vizsgálati kötelezettséghez kapcsolódik az a kötelezettség, hogy a felmerülő költségeket, tehát a laboratóriumi vizsgálatok tejvizsgálatot végző szervnél keletkező költségeit viselniük kell (lásd a fenti (137) preambulumbekezdést). Ez egyértelműen abból adódik, hogy a vizsgálatok elvégzése feltétele annak, hogy tejfeldolgozók a megfelelően megvizsgált tejet eladhassák. A vállalkozásoknak azonban a termékeik forgalmazásával kapcsolatos költségeket mint tipikus működési költségeket maguknak kell viselniük. Ennek megfelelően Baden-Württembergen és Bajorországon kívül a többi tartományban, amelyekben a tej minőségéről szóló rendelet éppúgy hatályban van, az érintett tejfeldolgozóknak nem térítik meg a vizsgálati költségeket illetékből származó forrásokból, azaz azokban nem mentesítik őket olyan költségektől, amelyeket alapvetően nekik kell viselniük. A tej tejfeldolgozók általi értékesítése kétségtelenül gazdasági tevékenység. A vizsgálati költségek illetékből származó forrásokból való visszatérítésével a baden-württembergi és a bajorországi tejfeldolgozókat így olyan költségektől mentesítik, amelyeket gazdasági tevékenységük gyakorlása keretében általában maguknak kell viselniük.

| (141) | Németország azon állításával kapcsolatosan, hogy nem a szövetségi jog képezi a tejfeldolgozók költségviselésére vonatkozó hivatkozási keretrendszert, és ezért nem indokolhatja a szelektivitást ((31)–(38) preambulumbekezdés), meg kell állapítani, hogy a vizsgálati kötelezettséget, amelyből a fizetési kötelezettség adódik, kizárólag a szövetségi jog, nevezetesen a tej minőségéről szóló rendelet 1. §-ának (1) bekezdése szabályozza. |
| --- | --- |

(141)

Németország azon állításával kapcsolatosan, hogy nem a szövetségi jog képezi a tejfeldolgozók költségviselésére vonatkozó hivatkozási keretrendszert, és ezért nem indokolhatja a szelektivitást ((31)–(38) preambulumbekezdés), meg kell állapítani, hogy a vizsgálati kötelezettséget, amelyből a fizetési kötelezettség adódik, kizárólag a szövetségi jog, nevezetesen a tej minőségéről szóló rendelet 1. §-ának (1) bekezdése szabályozza.

| (142) | A fentiekben említettek szerint a tej minőségéről szóló rendelet 1. §-ának (1) bekezdése előírja, hogy a tejfeldolgozók kötelesek a nekik szállított tejet megvizsgálni (lásd még a (139) és (142) preambulumbekezdést). Bár a tej minőségéről szóló rendelet 6. §-a felruházza bizonyos hatáskörrel a tartományokat, különösen ami a tejről és zsírról szóló törvény 2. §-a szerinti mintavétel szabályozását illeti, az ilyen rendelkezések azonban nem mondhatnak ellent általában a tej minőségéről szóló rendeletnek és ezáltal a tej minőségéről szóló rendelet 1. §-ának. |
| --- | --- |

(142)

A fentiekben említettek szerint a tej minőségéről szóló rendelet 1. §-ának (1) bekezdése előírja, hogy a tejfeldolgozók kötelesek a nekik szállított tejet megvizsgálni (lásd még a (139) és (142) preambulumbekezdést). Bár a tej minőségéről szóló rendelet 6. §-a felruházza bizonyos hatáskörrel a tartományokat, különösen ami a tejről és zsírról szóló törvény 2. §-a szerinti mintavétel szabályozását illeti, az ilyen rendelkezések azonban nem mondhatnak ellent általában a tej minőségéről szóló rendeletnek és ezáltal a tej minőségéről szóló rendelet 1. §-ának.

| (143) | Ugyanezzel összefüggésben a szövetség és a tartományok közötti hatáskörmegosztás kérdésében Németország utalt a tejről és zsírról szóló törvény 10. §-ának (2) bekezdésére ((37) preambulumbekezdés). Ez a rendelkezés előírja, hogy a tartományi kormányok meghatározhatnak előírásokat a tej minőségének ellenőrzésére szolgáló vizsgálatokkal kapcsolatban, amennyiben azt a szövetségi minisztérium nem tette meg. A fentiek szerint azonban ezt az illetékes szövetségi minisztérium a tej minőségéről szóló rendeleten keresztül megtette. A tejről és zsírról szóló törvény 22. §-a (1) bekezdésének első mondata felhatalmazza a tartományi kormányokat arra, hogy illetékeket vessenek ki. A tejről és zsírról szóló törvény ugyanakkor korlátozza a tartományok önállóságát az illeték mértékének, valamint a tejről és zsírról szóló törvény 22. §-a (2) bekezdésének 1–6. pontja szerinti támogatható intézkedések korlátozásával. |
| --- | --- |

(143)

Ugyanezzel összefüggésben a szövetség és a tartományok közötti hatáskörmegosztás kérdésében Németország utalt a tejről és zsírról szóló törvény 10. §-ának (2) bekezdésére ((37) preambulumbekezdés). Ez a rendelkezés előírja, hogy a tartományi kormányok meghatározhatnak előírásokat a tej minőségének ellenőrzésére szolgáló vizsgálatokkal kapcsolatban, amennyiben azt a szövetségi minisztérium nem tette meg. A fentiek szerint azonban ezt az illetékes szövetségi minisztérium a tej minőségéről szóló rendeleten keresztül megtette. A tejről és zsírról szóló törvény 22. §-a (1) bekezdésének első mondata felhatalmazza a tartományi kormányokat arra, hogy illetékeket vessenek ki. A tejről és zsírról szóló törvény ugyanakkor korlátozza a tartományok önállóságát az illeték mértékének, valamint a tejről és zsírról szóló törvény 22. §-a (2) bekezdésének 1–6. pontja szerinti támogatható intézkedések korlátozásával.

| (144) | A Németország által ezzel összefüggésben említett Portugália kontra Bizottság üggyel (48) ((31)–(38) preambulumbekezdés) kapcsolatosan a Bizottság megállapítja, hogy az egy differenciált adórendszerrel foglalkozott, amelytől a szóban forgó ügy jelentősen eltér. Ha azonban Németországhoz hasonlóan megpróbáljuk alkalmazni a Portugália kontra Bizottság ügy megállapításait a szóban forgó ügyre, abban az esetben az említett ügy (64) preambulumbekezdése szerinti hivatkozási keretrendszer a fent említett, a tej minőségéről szóló rendelet 1. §-ának (1) bekezdésében meghatározott költségviselési kötelezettség lenne. Ezt a hivatkozási keretrendszert azonban a szövetségi állam, azaz a Portugália kontra Bizottság ügy szerinti „központi kormány” szabályozta. A szóban forgó költségek illetékből származó forrásokból történő megtérítése tehát az említett (64) preambulumbekezdés a contrario értelmezése alapján szelektív előnyt eredményez. |
| --- | --- |

(144)

A Németország által ezzel összefüggésben említett Portugália kontra Bizottság üggyel (48) ((31)–(38) preambulumbekezdés) kapcsolatosan a Bizottság megállapítja, hogy az egy differenciált adórendszerrel foglalkozott, amelytől a szóban forgó ügy jelentősen eltér. Ha azonban Németországhoz hasonlóan megpróbáljuk alkalmazni a Portugália kontra Bizottság ügy megállapításait a szóban forgó ügyre, abban az esetben az említett ügy (64) preambulumbekezdése szerinti hivatkozási keretrendszer a fent említett, a tej minőségéről szóló rendelet 1. §-ának (1) bekezdésében meghatározott költségviselési kötelezettség lenne. Ezt a hivatkozási keretrendszert azonban a szövetségi állam, azaz a Portugália kontra Bizottság ügy szerinti „központi kormány” szabályozta. A szóban forgó költségek illetékből származó forrásokból történő megtérítése tehát az említett (64) preambulumbekezdés a contrario értelmezése alapján szelektív előnyt eredményez.

| (145) | A Bizottság továbbá úgy ítéli meg, hogy egy szelektív előny fennállása nem tagadható azért, mert a tejfeldolgozók az elvégzett ellenőrzések ellenértékét a tejilleték megfizetésével már kiegyenlítették. A Bizottság inkább Németország és az MPBW azon kijelentését utasítja el, hogy a díj megfelel az ellenszolgáltatásként nyújtott szolgáltatás gazdasági költségének ((39) preambulumbekezdés). Amint az az eljárás megindításáról szóló határozat 2.6. szakaszából kiderül, a tejilletékből származó forrásokból számos különböző intézkedést finanszíroznak. Az intézkedések jellegéből adódóan az egyes vállalkozások által bizonyos intézkedések nyomán elért előny nem feltétlenül felel meg a korábban befizetett illetékek összegének. Bajorország esetében ezenfelül a finanszírozás nemcsak az illetékekből, hanem az általános költségvetésből származó forrásokból is történik, és ezzel a „kompenzáció” eleve kizárt. |
| --- | --- |

(145)

A Bizottság továbbá úgy ítéli meg, hogy egy szelektív előny fennállása nem tagadható azért, mert a tejfeldolgozók az elvégzett ellenőrzések ellenértékét a tejilleték megfizetésével már kiegyenlítették. A Bizottság inkább Németország és az MPBW azon kijelentését utasítja el, hogy a díj megfelel az ellenszolgáltatásként nyújtott szolgáltatás gazdasági költségének ((39) preambulumbekezdés). Amint az az eljárás megindításáról szóló határozat 2.6. szakaszából kiderül, a tejilletékből származó forrásokból számos különböző intézkedést finanszíroznak. Az intézkedések jellegéből adódóan az egyes vállalkozások által bizonyos intézkedések nyomán elért előny nem feltétlenül felel meg a korábban befizetett illetékek összegének. Bajorország esetében ezenfelül a finanszírozás nemcsak az illetékekből, hanem az általános költségvetésből származó forrásokból is történik, és ezzel a „kompenzáció” eleve kizárt.

| (146) | A Bizottság ezért megállapítja, hogy a baden-württembergi és bajorországi tejfeldolgozók a tej minőségének ellenőrzésére irányuló vizsgálatokkal kapcsolatos költségek illetékekből származó forrásokból történő visszatérítésével előnyben részesültek. |
| --- | --- |

(146)

A Bizottság ezért megállapítja, hogy a baden-württembergi és bajorországi tejfeldolgozók a tej minőségének ellenőrzésére irányuló vizsgálatokkal kapcsolatos költségek illetékekből származó forrásokból történő visszatérítésével előnyben részesültek.

A verseny torzítása és a kereskedelemre gyakorolt hatás

| (147) | A Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint állami támogatás nyújtása megerősíti az érintett vállalkozás versenyhelyzetét, ami a versengő vállalkozásokkal szemben általában torzítja a versenyt, mivel ez utóbbiak nem részesülnek támogatásban (49). Az Unión belül folyó kereskedelemben érintett piacon működő vállalkozásnak nyújtott támogatás még abban az esetben is befolyásolhatja a tagállamok közötti kereskedelmet (50), ha a kedvezményezett vállalkozás maga egyáltalán nem vesz részt a Közösségen belüli kereskedelemben (51). A 2001 és 2012 közötti időszakban a mezőgazdasági termékek Unión belüli kereskedelme jelentős méreteket öltött. A Kombinált Nómenklatúra 0401 vámtartifaszáma alá tartozó termékek (Tej és tejszín nem sűrítve, cukor vagy más édesítőanyag hozzáadása nélkül) (52) Németországba, illetve Németországból történő, Közösségen belüli importja és exportja 2011-ben például elérte az 1 200 millió, illetve a 957 millió EUR-t (53). |
| --- | --- |

(147)

A Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint állami támogatás nyújtása megerősíti az érintett vállalkozás versenyhelyzetét, ami a versengő vállalkozásokkal szemben általában torzítja a versenyt, mivel ez utóbbiak nem részesülnek támogatásban (49). Az Unión belül folyó kereskedelemben érintett piacon működő vállalkozásnak nyújtott támogatás még abban az esetben is befolyásolhatja a tagállamok közötti kereskedelmet (50), ha a kedvezményezett vállalkozás maga egyáltalán nem vesz részt a Közösségen belüli kereskedelemben (51). A 2001 és 2012 közötti időszakban a mezőgazdasági termékek Unión belüli kereskedelme jelentős méreteket öltött. A Kombinált Nómenklatúra 0401 vámtartifaszáma alá tartozó termékek (Tej és tejszín nem sűrítve, cukor vagy más édesítőanyag hozzáadása nélkül) (52) Németországba, illetve Németországból történő, Közösségen belüli importja és exportja 2011-ben például elérte az 1 200 millió, illetve a 957 millió EUR-t (53).

| (148) | Az e határozatban vizsgált intézkedések agrárágazati tevékenységek támogatására szolgáltak. Különösen a tejfeldolgozók tevékenysége volt érintett. A fentiekben említettek szerint a tejfeldolgozók termékeinek Unión belüli kereskedelme jelentős mértékű volt. A Bizottság tehát úgy ítéli meg, hogy a szóban forgó intézkedések alkalmasak voltak arra, hogy befolyásolják a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(148)

Az e határozatban vizsgált intézkedések agrárágazati tevékenységek támogatására szolgáltak. Különösen a tejfeldolgozók tevékenysége volt érintett. A fentiekben említettek szerint a tejfeldolgozók termékeinek Unión belüli kereskedelme jelentős mértékű volt. A Bizottság tehát úgy ítéli meg, hogy a szóban forgó intézkedések alkalmasak voltak arra, hogy befolyásolják a tagállamok közötti kereskedelmet.

| (149) | Tekintettel a mezőgazdasági termékek jelentős mértékű kereskedelmére feltételezhető, hogy a szóban forgó intézkedések torzították a versenyt, vagy a verseny torzításával fenyegettek, és alkalmasak voltak arra, hogy befolyásolják a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(149)

Tekintettel a mezőgazdasági termékek jelentős mértékű kereskedelmére feltételezhető, hogy a szóban forgó intézkedések torzították a versenyt, vagy a verseny torzításával fenyegettek, és alkalmasak voltak arra, hogy befolyásolják a tagállamok közötti kereskedelmet.

Létező támogatás/új támogatás

| (150) | Az EUMSZ 108. cikkének (1) bekezdése értelmében a Bizottságnak a tagállamokkal együttműködve folyamatosan vizsgálnia kell a létező támogatásokat. Ennek érdekében a Bizottság a létező támogatási programok vizsgálatához a tagállamoktól minden szükséges információt bekérhet, és adott esetben megfelelő intézkedéseket javasolhat. |
| --- | --- |

(150)

Az EUMSZ 108. cikkének (1) bekezdése értelmében a Bizottságnak a tagállamokkal együttműködve folyamatosan vizsgálnia kell a létező támogatásokat. Ennek érdekében a Bizottság a létező támogatási programok vizsgálatához a tagállamoktól minden szükséges információt bekérhet, és adott esetben megfelelő intézkedéseket javasolhat.

| (151) | A 659/1999/EK rendelet 1. cikke b) pontjának i. alpontja szerint a„létező támogatás” fogalma alá tartozik minden támogatás, amely „a Szerződésnek az érintett tagállamokban történő hatálybalépését megelőzően már létezett, és annak hatálybalépését követően is alkalmazható”. |
| --- | --- |

(151)

A 659/1999/EK rendelet 1. cikke b) pontjának i. alpontja szerint a„létező támogatás” fogalma alá tartozik minden támogatás, amely „a Szerződésnek az érintett tagállamokban történő hatálybalépését megelőzően már létezett, és annak hatálybalépését követően is alkalmazható”.

| (152) | A 659/1999/EK rendelet 1. cikkének c) pontja alapján egy létező támogatás módosítása azonban azt eredményezi, hogy az adott támogatás „új támogatássá” alakul. A 794/2004/EK bizottsági rendelet (54) 4. cikke szerint a létező támogatás módosítása alatt „...– a tisztán formai vagy adminisztratív jellegű módosítások kivételével – minden olyan változtatás értendő, amely nem befolyásolhatja a támogatási intézkedésnek a közös piaccal való összeegyeztethetőségének értékelését”. |
| --- | --- |

(152)

A 659/1999/EK rendelet 1. cikkének c) pontja alapján egy létező támogatás módosítása azonban azt eredményezi, hogy az adott támogatás „új támogatássá” alakul. A 794/2004/EK bizottsági rendelet (54) 4. cikke szerint a létező támogatás módosítása alatt „...– a tisztán formai vagy adminisztratív jellegű módosítások kivételével – minden olyan változtatás értendő, amely nem befolyásolhatja a támogatási intézkedésnek a közös piaccal való összeegyeztethetőségének értékelését”.

| (153) | Az ítélkezési gyakorlat (55) szerint az eredeti támogatási program csak abban az esetben válik új támogatási programmá, ha a módosítás annak lényegét érinti; ilyen lényegi módosításról nem lehet azonban szó, ha az új elem egyértelműen elválasztható az eredeti támogatási programtól. |
| --- | --- |

(153)

Az ítélkezési gyakorlat (55) szerint az eredeti támogatási program csak abban az esetben válik új támogatási programmá, ha a módosítás annak lényegét érinti; ilyen lényegi módosításról nem lehet azonban szó, ha az új elem egyértelműen elválasztható az eredeti támogatási programtól.

| (154) | Az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdése szerint a Bizottságnak minden új támogatást be kell jelenteni, és azok mindaddig nem hajthatók végre, amíg a Bizottság azokat nem engedélyezte (végrehajtási tilalom). |
| --- | --- |

(154)

Az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdése szerint a Bizottságnak minden új támogatást be kell jelenteni, és azok mindaddig nem hajthatók végre, amíg a Bizottság azokat nem engedélyezte (végrehajtási tilalom).

| (155) | A 659/1999/EK rendelet 1. cikkének f) pontja alapján az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdésének megsértésével bevezetett új támogatás jogellenes. |
| --- | --- |

(155)

A 659/1999/EK rendelet 1. cikkének f) pontja alapján az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdésének megsértésével bevezetett új támogatás jogellenes.

| (156) | Az illetékes szövetségi minisztérium és a szövetségi tartományok a tejről és zsírról szóló törvény alapján és a rájuk ruházott hatáskör keretében (lásd a fenti (24) preambulumbekezdést) az e határozatban vizsgált intézkedések jogalapját képező végrehajtási intézkedéseket fogadtak el. A német hatóságok a tejről és zsírról szóló törvény kivételével (amely csak egy keretjogszabály és a tartományi szabályozásokra vonatkozó felhatalmazó rendelkezés, de nem szabályozza a pénzügyi támogatási jogosultságot) nem nyújtottak be olyan információkat, amelyek bizonyították volna, hogy létezik a vizsgálat időszakában még eredeti tartalommal hatályban lévő, 1958 előtt elfogadott jogalap. Az illeték kivetéséről szóló hatályos rendeleteket 2004-ben (Baden-Württemberg), illetve 2007-ben (Bajorország) fogadták el (lásd a (24) preambulumbekezdést). A források felhasználásának jogalapját a szövetségi tartományok költségvetési rendeletei képezik, amelyeknek a felhasználási cél tekintetében kizárólag a tejről és zsírról szóló törvény 22. §-a (2) bekezdésében meghatározott keretnek kell megfelelniük. Ennek alapján a tartományi hatóságok a vonatkozó költségvetési évben felhasználási aktusok útján engedélyezik a forrásfelhasználást. A szóban forgó intézkedések ezért új támogatásnak minősülnek, amelyekre vonatkozik az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség. Mivel azonban Németország a szóban forgó támogatási programot egyáltalán nem jelentette be, az jogellenes (a 659/1999/EK rendelet 1. cikkének b) pontja). |
| --- | --- |

(156)

Az illetékes szövetségi minisztérium és a szövetségi tartományok a tejről és zsírról szóló törvény alapján és a rájuk ruházott hatáskör keretében (lásd a fenti (24) preambulumbekezdést) az e határozatban vizsgált intézkedések jogalapját képező végrehajtási intézkedéseket fogadtak el. A német hatóságok a tejről és zsírról szóló törvény kivételével (amely csak egy keretjogszabály és a tartományi szabályozásokra vonatkozó felhatalmazó rendelkezés, de nem szabályozza a pénzügyi támogatási jogosultságot) nem nyújtottak be olyan információkat, amelyek bizonyították volna, hogy létezik a vizsgálat időszakában még eredeti tartalommal hatályban lévő, 1958 előtt elfogadott jogalap. Az illeték kivetéséről szóló hatályos rendeleteket 2004-ben (Baden-Württemberg), illetve 2007-ben (Bajorország) fogadták el (lásd a (24) preambulumbekezdést). A források felhasználásának jogalapját a szövetségi tartományok költségvetési rendeletei képezik, amelyeknek a felhasználási cél tekintetében kizárólag a tejről és zsírról szóló törvény 22. §-a (2) bekezdésében meghatározott keretnek kell megfelelniük. Ennek alapján a tartományi hatóságok a vonatkozó költségvetési évben felhasználási aktusok útján engedélyezik a forrásfelhasználást. A szóban forgó intézkedések ezért új támogatásnak minősülnek, amelyekre vonatkozik az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség. Mivel azonban Németország a szóban forgó támogatási programot egyáltalán nem jelentette be, az jogellenes (a 659/1999/EK rendelet 1. cikkének b) pontja).

| (157) | Ennek alapján szükségtelen Németország azon állításának megtárgyalása, hogy a szóban forgó BW 1 és BY 1 intézkedés nem tartozik a célzott intézkedések alá ((50)–(56) preambulumbekezdés), mert ez a kijelentés azon a feltételezésen alapul, hogy alapvetően létező támogatásokról van szó, ami a fentiekben kifejtettek alapján nem helytálló. |
| --- | --- |

(157)

Ennek alapján szükségtelen Németország azon állításának megtárgyalása, hogy a szóban forgó BW 1 és BY 1 intézkedés nem tartozik a célzott intézkedések alá ((50)–(56) preambulumbekezdés), mert ez a kijelentés azon a feltételezésen alapul, hogy alapvetően létező támogatásokról van szó, ami a fentiekben kifejtettek alapján nem helytálló.

A tej minőségének ellenőrzésére irányuló vizsgálatok összeegyeztethetőségének értékelése

| (158) | A 2001. november 28. és 2006. december 31. között a tej minőségének ellenőrzésére irányuló vizsgálatokkal kapcsolatos költségek visszatérítéséhez nyújtott támogatásokat a Bizottság a 2000 és 2006 közötti időszakra vonatkozó keretszabály alapján megvizsgálta és a 2013. július 17-i határozat (C(2013) 4457 final) keretében a belső piaccal összeegyeztethető támogatásokként engedélyezte (a pozitív határozat (162)–(165) preambulumbekezdése). |
| --- | --- |

(158)

A 2001. november 28. és 2006. december 31. között a tej minőségének ellenőrzésére irányuló vizsgálatokkal kapcsolatos költségek visszatérítéséhez nyújtott támogatásokat a Bizottság a 2000 és 2006 közötti időszakra vonatkozó keretszabály alapján megvizsgálta és a 2013. július 17-i határozat (C(2013) 4457 final) keretében a belső piaccal összeegyeztethető támogatásokként engedélyezte (a pozitív határozat (162)–(165) preambulumbekezdése).

Alkalmazandó előírások

| (159) | Az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerint a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető az egyes gazdasági tevékenységek vagy gazdasági területek fejlődését előmozdító támogatás, amennyiben az ilyen támogatás nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben. |
| --- | --- |

(159)

Az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerint a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető az egyes gazdasági tevékenységek vagy gazdasági területek fejlődését előmozdító támogatás, amennyiben az ilyen támogatás nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben.

| (160) | A jogellenes állami támogatások értékelésére alkalmazandó szabályok meghatározásáról szóló bizottsági közlemény (56) alapján a 659/1999/EK rendelet 1. cikke szerinti jogellenes állami támogatásokat a támogatás nyújtásának időpontjában hatályos szabályok alapján kell értékelni. |
| --- | --- |

(160)

A jogellenes állami támogatások értékelésére alkalmazandó szabályok meghatározásáról szóló bizottsági közlemény (56) alapján a 659/1999/EK rendelet 1. cikke szerinti jogellenes állami támogatásokat a támogatás nyújtásának időpontjában hatályos szabályok alapján kell értékelni.

| (161) | A 2007. január 1-je után nyújtott támogatások vizsgálata a 2007 és 2013 közötti időszakra vonatkozó iránymutatások alapján történik. |
| --- | --- |

(161)

A 2007. január 1-je után nyújtott támogatások vizsgálata a 2007 és 2013 közötti időszakra vonatkozó iránymutatások alapján történik.

| (162) | Az eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság kétségeinek adott hangot azzal kapcsolatosan, hogy a tej minőségének ellenőrzésére irányuló vizsgálatokkal összefüggésben 2007. január 1-je óta nyújtott támogatások a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthetők-e (az eljárás megindításáról szóló határozat (166) és (167) preambulumbekezdése). |
| --- | --- |

(162)

Az eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság kétségeinek adott hangot azzal kapcsolatosan, hogy a tej minőségének ellenőrzésére irányuló vizsgálatokkal összefüggésben 2007. január 1-je óta nyújtott támogatások a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthetők-e (az eljárás megindításáról szóló határozat (166) és (167) preambulumbekezdése).

| (163) | Az eljárás megindításáról szóló határozatban már kifejtettek szerint a Bizottság megállapítja, hogy a tej rendszeres ellenőrzéséhez nyújtott támogatások nem felelnek meg a 2007 és 2013 közötti időszakra vonatkozó iránymutatások (109) preambulumbekezdésében előírt, a 1857/2006/EK rendelet 16. cikke (1) bekezdésével együttesen értelmezendő feltételeknek. Ez utóbbi éppen azt írja elő kifejezetten, hogy az ilyen rendszeres ellenőrzések költségeinek visszatérítésére nyújtott támogatások a belső piaccal összeegyeztethetetlenek. |
| --- | --- |

(163)

Az eljárás megindításáról szóló határozatban már kifejtettek szerint a Bizottság megállapítja, hogy a tej rendszeres ellenőrzéséhez nyújtott támogatások nem felelnek meg a 2007 és 2013 közötti időszakra vonatkozó iránymutatások (109) preambulumbekezdésében előírt, a 1857/2006/EK rendelet 16. cikke (1) bekezdésével együttesen értelmezendő feltételeknek. Ez utóbbi éppen azt írja elő kifejezetten, hogy az ilyen rendszeres ellenőrzések költségeinek visszatérítésére nyújtott támogatások a belső piaccal összeegyeztethetetlenek.

| (164) | Németország állításával ((53) preambulumbekezdés) szemben a Bizottság megállapítja, hogy az 1857/2006/EK rendelet 16. cikke (1) bekezdésének b) pontjában szereplő, „a tej minőségének rendszeres ellenőrzésével” kapcsolatos költségek a tej minőségének ellenőrzésére irányuló vizsgálatok végrehajtásával kapcsolatos szóban forgó költségeket is magukban foglalják. A 16. cikk (1) bekezdésének b) pontja elvileg tényleg előírja, hogy „a harmadik fél által vagy nevében az állatállomány genetikai minőségének vagy termelékenységének megállapítása érdekében elvégzett vizsgálatok költségeinek” visszatérítéséhez nyújtott támogatások összeegyeztethetők a belső piaccal. |
| --- | --- |

(164)

Németország állításával ((53) preambulumbekezdés) szemben a Bizottság megállapítja, hogy az 1857/2006/EK rendelet 16. cikke (1) bekezdésének b) pontjában szereplő, „a tej minőségének rendszeres ellenőrzésével” kapcsolatos költségek a tej minőségének ellenőrzésére irányuló vizsgálatok végrehajtásával kapcsolatos szóban forgó költségeket is magukban foglalják. A 16. cikk (1) bekezdésének b) pontja elvileg tényleg előírja, hogy „a harmadik fél által vagy nevében az állatállomány genetikai minőségének vagy termelékenységének megállapítása érdekében elvégzett vizsgálatok költségeinek” visszatérítéséhez nyújtott támogatások összeegyeztethetők a belső piaccal.

| (165) | Az 1857/2006/EK rendelet 16. cikke (1) bekezdésének b) pontjában szereplő, a tej minőségének rendszeres ellenőrzésével kapcsolatos költségek támogatására vonatkozó kifejezetten tiltó értelmű kivételt azonban a Bizottság véleménye szerint szélesebb értelemben kell értelmezni, mivel a rendelkezésből egyértelműen kiderül, hogy a jogalkotó célja az, hogy az ilyen támogatást kizárja a belső piaccal összeegyeztethető támogatásokból. |
| --- | --- |

(165)

Az 1857/2006/EK rendelet 16. cikke (1) bekezdésének b) pontjában szereplő, a tej minőségének rendszeres ellenőrzésével kapcsolatos költségek támogatására vonatkozó kifejezetten tiltó értelmű kivételt azonban a Bizottság véleménye szerint szélesebb értelemben kell értelmezni, mivel a rendelkezésből egyértelműen kiderül, hogy a jogalkotó célja az, hogy az ilyen támogatást kizárja a belső piaccal összeegyeztethető támogatásokból.

| (166) | A tej minőségének ellenőrzése magának a tejnek a minőségére, azaz a tej mikrobiológiai tulajdonságaira vonatkozik. Ezek a tulajdonságok azonban nincsenek közvetlen összefüggésben az állatállomány genetikai minőségével vagy termelékenységével. A mikrobiológiai tulajdonságok körébe éppen a tej minőségének ellenőrzésére irányuló vizsgálatokkal megállapított tulajdonságok (például zsírtartalom vagy szomatikus sejtek száma) tartoznak. |
| --- | --- |

(166)

A tej minőségének ellenőrzése magának a tejnek a minőségére, azaz a tej mikrobiológiai tulajdonságaira vonatkozik. Ezek a tulajdonságok azonban nincsenek közvetlen összefüggésben az állatállomány genetikai minőségével vagy termelékenységével. A mikrobiológiai tulajdonságok körébe éppen a tej minőségének ellenőrzésére irányuló vizsgálatokkal megállapított tulajdonságok (például zsírtartalom vagy szomatikus sejtek száma) tartoznak.

| (167) | A 16. cikk (1) bekezdésének b) pontja szerinti kivétel célja lényegében az, hogy a tej minőségének rendszeres ellenőrzését teljes egészében kizárja a belső piaccal való összeegyeztethetőségből, mivel az azzal összefüggésben felmerülő költségek a vállalkozások szokásos működési költségeihez tartoznak. A működési költségek visszatérítéséhez nyújtott támogatások különösen nagy mértékben torzítják a belső piacot (57). |
| --- | --- |

(167)

A 16. cikk (1) bekezdésének b) pontja szerinti kivétel célja lényegében az, hogy a tej minőségének rendszeres ellenőrzését teljes egészében kizárja a belső piaccal való összeegyeztethetőségből, mivel az azzal összefüggésben felmerülő költségek a vállalkozások szokásos működési költségeihez tartoznak. A működési költségek visszatérítéséhez nyújtott támogatások különösen nagy mértékben torzítják a belső piacot (57).

| (168) | Ezzel kapcsolatosan a Bizottság emlékeztet az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdésében a támogatások nyújtásával kapcsolatban megfogalmazott alapvető tilalomra. Az ezen alapvető tilalom alóli kivételeket a 107. cikk (2) és (3) bekezdése a rendeletek, iránymutatások stb. formájában megjelenő, az állami támogatások összeegyeztethetőségére vonatkozó előírásokkal együttes értelmezésben határozza meg. A 2007 és 2013 közötti időszakra vonatkozóan a tej rendszeres (egy bizonyos minőségtől független és nem a minőség javítására irányuló) ellenőrzésének támogatásával kapcsolatosan ilyen, a támogatás összeegyeztethetőségre vonatkozó rendelkezés nem volt. Németország ennek megfelelően – eltekintve az állami támogatások korábbi, 2000 és 2006 közötti időszakra vonatkozó keretszabály szerinti összeegyeztethetőségére való hivatkozástól – egyáltalán nem jelölt meg semmiféle, a vonatkozó időszakban hatályos rendelkezést az állami támogatások összeegyeztethetősége kapcsán. Ezzel szemben az 1857/2006/EK rendelet 16. cikke (1) bekezdésének b) pontja épp azt a jogalkotói szándékot tükrözi, hogy kifejezetten kizárja a belső piaccal való összeegyeztethetőséget. Már a 2000 és 2006 közötti időszakra vonatkozó keretszabály 13.3. pontja is utalt arra, hogy a termelési folyamatok alatti rendszeres ellenőrzések jelentősen megszaporodtak, ezáltal ezen ellenőrzések költségei a szokásos termelési költségek részévé váltak, és mivel a minőség-ellenőrzések költségei közvetlenül befolyásolják a termelési költségeket, az erre irányuló támogatások a verseny torzításának veszélyét hordozzák magukban. Ugyanazon előírás alapján harmadik fél, például az illetékes szabályozó hatóságok, illetve az általuk megbízott szervek által vagy azok megbízásából lefolytatott ellenőrzésekre ugyanakkor lehetett támogatást nyújtani. A 2007 és 2013 közötti időszakra vonatkozó iránymutatások alapján azonban a jogalkotó, tekintettel a verseny torzításának veszélyére, a tej minőségének rendszeres ellenőrzésére nyújtott támogatásokat a belső piaccal összeegyeztethetetlennek minősítette. Ezen egyértelmű jogalkotói szándék figyelembevételével közvetlenül az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján nem mondható ki az összeegyeztethetőség. |
| --- | --- |

(168)

Ezzel kapcsolatosan a Bizottság emlékeztet az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdésében a támogatások nyújtásával kapcsolatban megfogalmazott alapvető tilalomra. Az ezen alapvető tilalom alóli kivételeket a 107. cikk (2) és (3) bekezdése a rendeletek, iránymutatások stb. formájában megjelenő, az állami támogatások összeegyeztethetőségére vonatkozó előírásokkal együttes értelmezésben határozza meg. A 2007 és 2013 közötti időszakra vonatkozóan a tej rendszeres (egy bizonyos minőségtől független és nem a minőség javítására irányuló) ellenőrzésének támogatásával kapcsolatosan ilyen, a támogatás összeegyeztethetőségre vonatkozó rendelkezés nem volt. Németország ennek megfelelően – eltekintve az állami támogatások korábbi, 2000 és 2006 közötti időszakra vonatkozó keretszabály szerinti összeegyeztethetőségére való hivatkozástól – egyáltalán nem jelölt meg semmiféle, a vonatkozó időszakban hatályos rendelkezést az állami támogatások összeegyeztethetősége kapcsán. Ezzel szemben az 1857/2006/EK rendelet 16. cikke (1) bekezdésének b) pontja épp azt a jogalkotói szándékot tükrözi, hogy kifejezetten kizárja a belső piaccal való összeegyeztethetőséget. Már a 2000 és 2006 közötti időszakra vonatkozó keretszabály 13.3. pontja is utalt arra, hogy a termelési folyamatok alatti rendszeres ellenőrzések jelentősen megszaporodtak, ezáltal ezen ellenőrzések költségei a szokásos termelési költségek részévé váltak, és mivel a minőség-ellenőrzések költségei közvetlenül befolyásolják a termelési költségeket, az erre irányuló támogatások a verseny torzításának veszélyét hordozzák magukban. Ugyanazon előírás alapján harmadik fél, például az illetékes szabályozó hatóságok, illetve az általuk megbízott szervek által vagy azok megbízásából lefolytatott ellenőrzésekre ugyanakkor lehetett támogatást nyújtani. A 2007 és 2013 közötti időszakra vonatkozó iránymutatások alapján azonban a jogalkotó, tekintettel a verseny torzításának veszélyére, a tej minőségének rendszeres ellenőrzésére nyújtott támogatásokat a belső piaccal összeegyeztethetetlennek minősítette. Ezen egyértelmű jogalkotói szándék figyelembevételével közvetlenül az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján nem mondható ki az összeegyeztethetőség.

| (169) | Az, hogy a Bizottság a szóban forgó, a tej minőségének ellenőrzésére irányuló vizsgálatokat a 2001 és 2006 közötti időszak tekintetében összeegyeztethetőnek találta a belső piaccal, Németország (60) preambulumbekezdésben megfogalmazott állításával ellentétben nem jelenti automatikusan azt, hogy ezek a támogatások az azt követő, a 2007 és 2013 közötti időszakban összeegyeztethetők voltak a belső piaccal. Az EUMSZ 108. cikkének (1) bekezdéséből tehát azt mondja ki, hogy a belső piac fokozatosan fejlődik, és hogy a Bizottság a belső piac működésének biztosítása érdekében a támogatásokra vonatkozó iránymutatások és más, az állami támogatásokra vonatkozó előírások (például a csoportmentességi rendeletek) továbbfejlesztésével figyelembe veszi ezt a fejlődést. Az állami támogatások összeegyeztethetőségére vonatkozó előírások, például az agrárágazatra vonatkozóan elfogadott iránymutatások időbeli korlátozottságának az is a lényege, hogy az állami támogatásokra vonatkozó következő iránymutatások, illetve csoportmentességi rendeletek tartalma nem feltétlenül egyezik meg a korábban hatályos szabályok tartalmával. |
| --- | --- |

(169)

Az, hogy a Bizottság a szóban forgó, a tej minőségének ellenőrzésére irányuló vizsgálatokat a 2001 és 2006 közötti időszak tekintetében összeegyeztethetőnek találta a belső piaccal, Németország (60) preambulumbekezdésben megfogalmazott állításával ellentétben nem jelenti automatikusan azt, hogy ezek a támogatások az azt követő, a 2007 és 2013 közötti időszakban összeegyeztethetők voltak a belső piaccal. Az EUMSZ 108. cikkének (1) bekezdéséből tehát azt mondja ki, hogy a belső piac fokozatosan fejlődik, és hogy a Bizottság a belső piac működésének biztosítása érdekében a támogatásokra vonatkozó iránymutatások és más, az állami támogatásokra vonatkozó előírások (például a csoportmentességi rendeletek) továbbfejlesztésével figyelembe veszi ezt a fejlődést. Az állami támogatások összeegyeztethetőségére vonatkozó előírások, például az agrárágazatra vonatkozóan elfogadott iránymutatások időbeli korlátozottságának az is a lényege, hogy az állami támogatásokra vonatkozó következő iránymutatások, illetve csoportmentességi rendeletek tartalma nem feltétlenül egyezik meg a korábban hatályos szabályok tartalmával.

| (170) | A fentiek figyelembevételével a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy a 2007 és 2013 közötti időszakban a tej minőségének ellenőrzésre irányuló vizsgálatokkal kapcsolatosan nyújtott támogatások, amelyeket a BW 1 intézkedés esetében kizárólag a tejilletékből származó forrásokból, a BY 1 intézkedés esetében pedig a tejilletékből és az általános költségvetésből származó forrásokból finanszíroztak, összeegyeztethetetlenek a belső piaccal. |
| --- | --- |

(170)

A fentiek figyelembevételével a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy a 2007 és 2013 közötti időszakban a tej minőségének ellenőrzésre irányuló vizsgálatokkal kapcsolatosan nyújtott támogatások, amelyeket a BW 1 intézkedés esetében kizárólag a tejilletékből származó forrásokból, a BY 1 intézkedés esetében pedig a tejilletékből és az általános költségvetésből származó forrásokból finanszíroztak, összeegyeztethetetlenek a belső piaccal.

4.   KÖVETKEZTETÉS

| (171) | A 659/1999/EK rendelet 15. cikkének (1) bekezdése szerint a Bizottság támogatás-visszatéríttetésre vonatkozó hatásköre tízéves jogvesztő határidőn belül érvényesíthető. A 659/1999/EK rendelet 15. cikkének (2) bekezdése alapján „a Bizottság jogellenes támogatással kapcsolatos intézkedései megszakítják a jogvesztő határidőt.” |
| --- | --- |

(171)

A 659/1999/EK rendelet 15. cikkének (1) bekezdése szerint a Bizottság támogatás-visszatéríttetésre vonatkozó hatásköre tízéves jogvesztő határidőn belül érvényesíthető. A 659/1999/EK rendelet 15. cikkének (2) bekezdése alapján „a Bizottság jogellenes támogatással kapcsolatos intézkedései megszakítják a jogvesztő határidőt.”

| (172) | Miután Németország benyújtotta az agrárágazat állami támogatásáról szóló 2010. évi éves beszámolót, a Bizottság 2011. november 28-i levelében további tájékoztatást kért Németországtól a támogatási programmal kapcsolatosan. Ezzel a bizottsági intézkedéssel a jogvesztő határidő megszakadt. Mivel a 2001. november 28. és 2006. december 31. közötti időszak tekintetében a Bizottság a pozitív határozattal már megállapította a szóban forgó, a tej minőségének ellenőrzésére irányuló vizsgálatok belső piaccal való összeegyeztethetőségét, és mivel 2006. december 31. és 2011. november 28. között kevesebb mint tíz év telt el, az e határozattal érintett időszak 2007. január 1-jével kezdődik. |
| --- | --- |

(172)

Miután Németország benyújtotta az agrárágazat állami támogatásáról szóló 2010. évi éves beszámolót, a Bizottság 2011. november 28-i levelében további tájékoztatást kért Németországtól a támogatási programmal kapcsolatosan. Ezzel a bizottsági intézkedéssel a jogvesztő határidő megszakadt. Mivel a 2001. november 28. és 2006. december 31. közötti időszak tekintetében a Bizottság a pozitív határozattal már megállapította a szóban forgó, a tej minőségének ellenőrzésére irányuló vizsgálatok belső piaccal való összeegyeztethetőségét, és mivel 2006. december 31. és 2011. november 28. között kevesebb mint tíz év telt el, az e határozattal érintett időszak 2007. január 1-jével kezdődik.

| (173) | A Bizottság megállapítja, hogy Németország jogellenesen, az EUMSZ 107. és 108. cikkének megsértésével nyújtott támogatásokat, amelyek – amennyiben azokat 2007. január 1-jét követően nyújtották (lásd a (160) és (164) preambulumbekezdést) – összeegyeztethetetlenek a belső piaccal. Ezeket a támogatásokat Baden-Württemberg esetében a tejről és zsírról szóló törvénnyel összhangban kizárólag a tejilletékből származó forrásokból, Bajorország esetében pedig a tejilletékből és az általános költségvetésből származó forrásokból nyújtották, |
| --- | --- |

(173)

A Bizottság megállapítja, hogy Németország jogellenesen, az EUMSZ 107. és 108. cikkének megsértésével nyújtott támogatásokat, amelyek – amennyiben azokat 2007. január 1-jét követően nyújtották (lásd a (160) és (164) preambulumbekezdést) – összeegyeztethetetlenek a belső piaccal. Ezeket a támogatásokat Baden-Württemberg esetében a tejről és zsírról szóló törvénnyel összhangban kizárólag a tejilletékből származó forrásokból, Bajorország esetében pedig a tejilletékből és az általános költségvetésből származó forrásokból nyújtották,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az állami támogatások, amelyeket Németország a Baden-Württemberg és Bajorország tartományban elvégzett, a tej minőségének ellenőrzésére irányuló vizsgálatokkal kapcsolatosan az EUMSZ 108. cikke (3) bekezdésének megsértésével a fent említett tartományokban az érintett tejágazati vállalkozások számára nyújtott, a 2007. január 1-jével kezdődő időszakban összeegyeztethetetlenek a belső piaccal.

2. cikk

(1)   Németország visszafizetteti a kedvezményezettekkel a belső piaccal összeegyeztethetetlen, az 1. cikkben említett támogatási program alapján nyújtott támogatásokat.

(2)   A visszafizettetendő összeget a kedvezményezett rendelkezésére bocsátásának időpontjától a visszafizettetés tényleges időpontjáig tartó időszakra vonatkozóan kamat terheli.

(3)   A kamatokat a 794/2004/EK rendelet V. fejezetének és a 794/2004/EK rendelet módosításáról szóló 271/2008/EK bizottsági rendeletnek (58) megfelelően a kamatos kamattal kell kiszámítani.

(4)   E határozat meghozatalának napjától Németország leállítja az 1. cikkben említett támogatás valamennyi fennmaradó kifizetését.

3. cikk

(1)   Az 1. cikkben említett támogatási program alapján nyújtott támogatásokat haladéktalanul és ténylegesen vissza kell fizettetni.

(2)   Németország gondoskodik e határozatnak a határozatról szóló értesítéstől számított négy hónapon belüli végrehajtásáról.

4. cikk

(1)   Németország az e határozatról szóló értesítést követő két hónapon belül a Bizottság rendelkezésére bocsátja a következő információkat:

| a) | az 1. cikkben említett támogatási program alapján támogatásban részesült kedvezményezettek, valamint a támogatási program alapján kapott teljes összeg kedvezményezettenkénti felsorolása; |
| --- | --- |

a)

az 1. cikkben említett támogatási program alapján támogatásban részesült kedvezményezettek, valamint a támogatási program alapján kapott teljes összeg kedvezményezettenkénti felsorolása;

| b) | a kedvezményezettekkel visszafizettetendő teljes összeg (tőke és kamatok); |
| --- | --- |

b)

a kedvezményezettekkel visszafizettetendő teljes összeg (tőke és kamatok);

| c) | az e határozat végrehajtása érdekében már megtett és tervezett intézkedések részletes leírása; |
| --- | --- |

c)

az e határozat végrehajtása érdekében már megtett és tervezett intézkedések részletes leírása;

| d) | az azt igazoló dokumentumok, hogy a kedvezményezettet felszólították a támogatás visszafizetésére. |
| --- | --- |

d)

az azt igazoló dokumentumok, hogy a kedvezményezettet felszólították a támogatás visszafizetésére.

(2)   Németország mindaddig tájékoztatja a Bizottságot az e határozat végrehajtása érdekében tett intézkedésekről, amíg az 1. cikkben említett támogatási program alapján nyújtott támogatások visszafizetése le nem zárul. A Bizottság kérésére Németország haladéktalanul információkat szolgáltat a határozat betartása céljából már megtett, illetve tervezett intézkedésekről. Németország ezenkívül részletes tájékoztatást nyújt a kedvezményezettek által már visszafizetett támogatási összegekről és kamatokról.

5. cikk

Ennek a határozatnak a Német Szövetségi Köztársaság a címzettje. A Bizottság felszólítja Németországot, hogy e határozat egy példányát haladéktalanul juttassa el a kedvezményezettekhez.

Kelt Brüsszelben, 2015. szeptember 18-án.

a Bizottság részéről

Phil HOGAN

a Bizottság tagja

---

(1)  HL C 7., 2014.1.10., 8. o.

1

(2)  A Tanács 1999. március 22-i 659/1999/EK rendelete az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 83., 1999.3.27., 1. o.).

2

(3)  Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkét 2009. december 1-jei hatállyal az EUMSZ 107., illetve 108. cikke váltotta fel. Az EK-Szerződés 87. és 88. cikke, valamint az EUMSZ 107. és 108. cikke lényegileg azonosak. E határozat alkalmazásában az EUMSZ 107. és 108. cikkére történő hivatkozásokat – adott esetben – az EK-Szerződés 87. és 88. cikkére történő hivatkozásként kell érteni.

3

(4)  Lásd az 1. lábjegyzetet. Ezt megelőzően a Bizottság 2013. december 9-én helyesbítést küldött Németországnak.

4

(5)  BGBl. I, 878. o., 1081. o., legutóbb a 2010. december 17-i rendelet 1. cikke által módosítva (BGBl. I, 2132. o.).

5

(6)  GBl. 8. sz., 350. o.

6

(7)  30. sz. Staatsanzeiger, 2004.8.2.

7

(8)  A legutóbb a 2012. november 29-i rendelettel módosított 2007. Évi GVBl, 727. o.

8

(9)  GBl. 350. o.

9

(10)  A Bíróság C-88/03. sz., Portugália kontra Bizottság ügyben 2006. szeptember 6-án hozott ítéletének (ECLI:EU:C:2006:511) 56. és azt követő pontja.

10

(11)  A Bíróság C-355/00. sz. Freskot-ügyben 2003. május 22-én hozott ítéletének (ECLI:EU:C:2003:298) 84. pontja.

11

(12)  Az eljárás megindításáról szóló határozat (265) és azt követő preambulumbekezdései.

12

(13)  Lásd az eljárás megindításáról szóló határozat (147) preambulumbekezdését.

13

(14)  HL C 28., 2000.2.1., 2. o.

14

(15)  HL C 319., 2006.12.27., 1. o.

15

(16)  A Bizottság 2006. december 15-i 1857/2006/EK rendelete a Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról és a 70/2001/EK rendelet módosításáról (HL L 358., 2006.12.16., 3. o.).

16

(17)  A Bíróság 213/85. sz., Bizottság kontra Hollandia ügyben 1988. február 2-án hozott ítéletének (ECLI:EU:C:1988:39) 29. és azt követő pontja.

17

(18)  Lásd például: a Bizottság E 10/2000. sz. 2012. március 27-i határozata – Intézményi felelősség és szavatoló felelősség.

18

(19)  A 2000 és 2006 közötti időszakra vonatkozó keretszabály 13.4. pontja.

19

(20)  A Bíróság C-379/98. sz. PreussenElektra-ügyben 2001. március 13-án hozott ítélete (ECLI:EU:C:2001:160).

20

(21)  A Bíróság C-66/02. sz., Olaszország kontra Bizottság ügyben 2005. december 15-én hozott ítéletének (ECLI:EU:C:2005:768) 77. pontja; állandó ítélkezési gyakorlat, lásd a Bíróság 30/59. sz., Limburg kontra Főhatóság ügyben 1961. február 23-án hozott ítéletét (ECLI:EU:C:1961:2); a Bíróság C-310/99. sz., Olaszország kontra Bizottság ügyben 2002. március 7-én hozott ítéletének (ECLI:EU:C:2002:143) 51. pontját; a Bíróság C-222/04. sz., Cassa di Risparmio ügyben 2006. január 10-én hozott ítéletének (ECLI:EU:C:2006:8) 131. pontját.

21

(22)  Lásd ebben az értelemben: a Bíróság C-355/00. sz. Freskot-ügyben hozott ítéletének (ECLI:EU:C:2003:298) 86. pontja; Stix-Hackl főtanácsnok C-355/00. sz. Freskot-ügyben tett indítványának (ECLI:EU:C:2002:658) 76–77. pontja; Stix-Hackl főtanácsnok C-266/04.–C-270/04., C-276/04. és C-321/04–C-325/04. sz. Nazairdis egyesített ügyekben tett indítványának (ECLI:EU:C:2005:408) 51. pontja.

22

(23)  A Bizottság észrevétele: Ez az észrevétel a „károsanyag-monitoring” keretébe tartozó intézkedésekre (az eljárás megindításáról szóló határozat szerinti BW 9, BY 5, HE 8, NI 2, NW 1, RP 3, SL 4 és TH 8 intézkedések) is vonatkozik, amelyek nem képezik e határozat tárgyát.

23

(24)  A Bizottság határozata 2014. április 9-i 2014/416/EU a Franciaország által végrehajtott SA.23257 (12/C) (ex NN 8/10, ex CP 157/07) sz. állami támogatási programról (a kertészeti és a tájépítészeti termékek és szakmai ágazatok értékének, illetve elismertségének növelésével foglalkozó franciaországi szövetség [Val'Hor] keretében megkötött szakmaközi megállapodás) (HL L 192., 2014.7.1., 59. o.).

24

(25)  Lásd a Bíróság C-677/11. sz. Doux Élevage-ügyben 2013. május 30-án hozott ítéletének (ECLI:C:2013:348) 38. pontját.

25

(26)  Lásd a Bíróság C-482/99. sz. Stardust Marine-ügyben 2002. május 18-án hozott ítéletének (ECLI:C:2002:294) 52. pontját.

26

(27)  A Bíróság C-345/02. sz. Pearle BV-ügyben 2004. július 15-én hozott ítéletének (ECLI:EU:C:2004:488) 36. pontja.

27

(28)  A Törvényszék T-139/09. sz. Plans de Campagne-ügyben 2012. szeptember 27-én hozott ítéletének (ECLI:EU:T:2012:496) 62. pontja.

28

(29)  A Bíróság C-262/12. sz. Vent de Colère-ügyben 2013. december 19-én hozott ítéletének (ECLI:EU:C:2013:851) 11. pontja, valamint Jääskinen főtanácsnok C-262/12. sz., Vent de Colère és társai ügyben 2013. július 11-én tett végindítványának (ECLI:EU:C:2013:851) 49. pontja.

29

(30)  Lásd a Bíróság C-345/02. sz. Pearle BV-ügyben 2004. július 15-én hozott ítéletének (ECLI:EU:C:2004:448) 37. pontját; a Bíróság C-677/11. sz. Doux Élevage-ügyben 2013. május 30-án hozott ítéletének (ECLI:EU:C:2013:348) 40. pontját; a Bizottság 2014/416/EU határozatát.

30

(31)  Lásd a Bíróság C-345/02. sz. Pearle BV-ügyben 2004. július 15-én hozott ítéletének (ECLI:EU:C:2004:448) 37. pontját; a Bíróság C-677/11. sz. Doux Élevage-ügyben 2013. május 30-án hozott ítéletének (ECLI:EU:C:2013:348) 40. pontját.

31

(32)  A Bíróság C-126/01. sz., Ministère de l'Économie, des Finances et de l'Industrie kontra GEMO ügyben 2003. november 20-án hozott ítéletének (ECLI:EU:C:2003:622) 23. pontja.

32

(33)  A Bíróság C-126/01. sz., Ministère de l'Économie, des Finances et de l'Industrie kontra GEMO ügyben 2003. november 20-án hozott ítéletének (ECLI:EU:C:2003:622) 24. pontja.

33

(34)  Például: a Baugesetzbuch (BauGB) 37. §-a (2) bekezdésének harmadik mondata, a BNatSchG 17. §-ának (1) és (2) bekezdése, 18. §-ának (3) és (4) bekezdése, 22. §-ának (5) bekezdése, az AEG 2. §-ának (7) bekezdése, 11. §-ának (2), (3) bekezdése, 12. §-ának (7) bekezdése, 14. §-a (4) bekezdésének 2. pontja, 26. §-ának (3) bekezdése, 35a. §-ának (3) bekezdése. A BNatSchG korábbi 9. §-ához lásd a szövetségi közigazgatási bíróság (Bundesverwaltungsgericht) 1993. április 29-i ítéletének (Az: 7 A 4/93) 22. pontját („... egy »egyeztetéssel« hozott döntéshez az »egyetértéssel« hozott döntéssel szemben nincs szükség akarategységre. Nem jelent többet, mint a másik hatóság (szakértői szempontból való) meghallgatását, amely ezáltal lehetőséget kap az eljárással kapcsolatos elképzelésének megismertetésére”), valamint az AEG korábbi 18. §-a (2) bekezdése második mondatának 2. pontjához lásd a szövetségi közigazgatási bíróság 2000. október 31-i ítéletének (Az: 11 VR 12/00) 5. pontját („Az AEG 18. § (2) bekezdésének első mondatának 2. pontjában előírt, a kérelmezővel való egyeztetés, amely az egyetértéssel szemben nem kíván akarategységet ...”), valamint 2005. február 7-i ítéletének (Az: 9 VR 15/04) 11. pontját („Az aszerint egyedül előírt, a kérelmezővel való egyeztetést [...] a tervengedélyezési hatóság biztosította azáltal, hogy a kérelmezőnek [...]lehetőséget biztosított véleményének előterjesztésére”).

34

... egy »egyeztetéssel« hozott döntéshez az »egyetértéssel« hozott döntéssel szemben nincs szükség akarategységre. Nem jelent többet, mint a másik hatóság (szakértői szempontból való) meghallgatását, amely ezáltal lehetőséget kap az eljárással kapcsolatos elképzelésének megismertetésére

Az AEG 18. § (2) bekezdésének első mondatának 2. pontjában előírt, a kérelmezővel való egyeztetés, amely az egyetértéssel szemben nem kíván akarategységet ...

Az aszerint egyedül előírt, a kérelmezővel való egyeztetést [...] a tervengedélyezési hatóság biztosította azáltal, hogy a kérelmezőnek [...]lehetőséget biztosított véleményének előterjesztésére

(35)  Lásd még a tejről és zsírról szóló törvény 22. §-a (1) bekezdésének hatodik mondatát, amelyben hivatkozik a tartományi kormányok „hatáskörére” (és a hatáskör legfelsőbb tartományi hatóságra való átruházásának lehetőségére), valamint a tejről és zsírról szóló törvény 23. §-ának (2) bekezdését, amely szerint az illetékek kivetése az adózás rendjéről szóló törvény (Abgabenordnung) rendelkezései alapján történik, ami adókivetési határozat vagy hasonló közigazgatási jogi aktus kibocsátását feltételezi (lásd az Abgabenordnung 122. és 251. §-át). A tejről és zsírról szóló törvény 14. §-ának (3) bekezdése szerint azonban az államra háruló feladatok nem ruházhatók át a tartományi egyesületekre.

35

(36)  Baden-Württemberg esetében: a tejágazati illetékek kivetéséről szóló, 2004. május 18-i rendelet (GBl. 350. o.), amelyet a Vidékfejlesztési és Fogyasztóvédelmi Minisztériumnak (Ministerium für Ländlichen Raum und Verbraucherschutz) a tejágazati illetékek kivetéséről szóló rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. február 14-i rendelete hatályon kívül helyezett.

36

Bajorország esetében: a legutóbb a 2012. november 29-i rendelettel módosított, a tejilletékről szóló, 2007. október 17-i rendelet (BayMilchUmlV) (GVBl 2007., 727. o.).

(37)  Lásd a Bíróság C-379/98. sz. PreussenElektra-ügyben 2001. március 13-án hozott ítéletének (ECLI:EU:C:2001:160) 7. és 8. pontját; a Törvényszék T-52/12. sz., Görögország kontra Bizottság ügyben 2014. július 16-án hozott ítéletének (ECLI:EU:T:2014:677) 119. és 120. pontját; a PreussenElektra-ügytől való megkülönböztetéshez lásd a Törvényszék T-251/11. sz., Ausztria kontra Bizottság ügyben 2014. december 11-én hozott ítéletének (ECLI:EU:T:2014:1060) 56–71. és 82. pontját.

37

(38)  Lásd többek között az SA.35932 (2013/N) Hollandia – Fonds teeltangelegenheden ügyben hozott határozat (31)–(35) preambulumbekezdését.

38

(39)  A Bíróság C-677/11. sz. Doux Élevage-ügyben 2013. május 30-án hozott ítéletének (ECLI:EU:C:2013:348) 40. pontja.

39

(40)  A Bíróság C-677/11. sz. Doux Élevage-ügyben 2013. május 30-án hozott ítéletének (ECLI:EU:C:2013:348) 31. pontja.

40

(41)  A Bíróság C-677/11. sz. Doux Élevage-ügyben 2013. május 30-án hozott ítéletének (ECLI:EU:C:2013:348) 32. pontja.

41

(42)  Lásd például a tejilletékről szóló, 2007. október 17-i bajorországi rendelet 6. §-ának (3) bekezdését.

42

(43)  Lásd például a tejilletékről szóló, 2007. október 17-i bajorországi rendelet 5. §-át.

43

(44)  Lásd a Bíróság C-527/12. sz., Bizottság kontra Németország ügyben 2014. szeptember 11-én hozott ítéletének (ECLI:EU:C:2014:2193) 41. és 56. pontját.

44

(45)  A Bíróság C-677/11. sz. Doux Élevage-ügyben 2013. május 30-án hozott ítéletének (ECLI:EU:C:2013:348) 32., 35. és 38. pontja.

45

(46)  Lásd a Törvényszék T-538/11. sz., Belgium kontra Bizottság ügyben 2015. március 25-én hozott ítéletének (ECLI:EU:T:2015:188) 96. pontját, amely szerint „az, hogy a terhet a nemzeti szabályozás írja elő a vállalkozások számára, amely tehát szükségszerűen a közhatalmi jogköröknek az érintett tagállam általi gyakorlásához kapcsolódik, nem ellentétes azzal, hogy az említett terhet »a vállalkozás költségvetésére általában nehezedő tehernek« lehessen minősíteni.”

46

(47)  HL C 8., 2012.1.11., 4. o.

47

(48)  Lásd a Bíróság C-88/03. sz., Portugália kontra Bizottság ügyben 2006. szeptember 6-án hozott ítéletét (ECLI:EU:C:2006:511).

48

(49)  A Bíróság 730/79. sz., Philip Morris Holland BV kontra Bizottság ügyben 1980. szeptember 17-én hozott ítéletének (ECLI:EU:C:1980:209) 11. és 12. pontja.

49

(50)  Lásd különösen a Bíróság 102/87. sz., Francia Köztársaság kontra Bizottság ügyben 1988. július 13-án hozott ítéletét (ECLI:EU:C:1988:391).

50

(51)  A Bíróság C-518/13. sz., Eventech Ltd kontra Parking Adjudicator ügyben 2015. január 14-én hozott ítéletének (ECLI:EU:C:2015:9) 67. pontja.

51

(52)  A Bizottság 2012. október 9-i 927/2012/EU végrehajtási rendelete a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló 2658/87/EGK tanácsi rendelet I. mellékletének módosításáról (HL L 304., 2012.10.31., 1. o.).

52

(53)  Forrás: Eurostat.

53

(54)  A Bizottság 2004. április 21-i 794/2004/EK rendelete az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 659/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról (HL L 140., 2004.4.30. 1. o.).

54

(55)  A Törvényszék T-195/01. sz. és T-207/01. sz., Gibraltár kontra Bizottság egyesített ügyekben 2002. április 30-án hozott ítéletének (ECLI:EU:T:2002:111) 111. pontja.

55

(56)  HL C 119., 2002.5.22., 22. o.

56

(57)  E tekintetben lásd a 1857/2006/EK rendelet (17) preambulumbekezdését, amely szerint „a támogatásnak általános szabályként nem lehet kizárólag az a hatása, hogy folyamatosan vagy időről időre csökkenti a kedvezményezettet szokásosan terhelő működési költségeket”.

57

(58)  A Bizottság 2008. január 30-i 271/2008/EK rendelete az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 659/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló 794/2004/EK rendelet módosításáról (HL L 82., 2008.3.25., 1. o.).

58

---

| 22.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 334/46 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 334/46

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/2433 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2015. december 18.)

az egyes tagállamokban előforduló afrikai sertéspestissel kapcsolatos járványügyi intézkedésekről szóló 2014/709/EU végrehajtási határozat módosításáról

(az értesítés a C(2015) 9168. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a belső piac megvalósításának céljával a Közösségen belüli kereskedelemben alkalmazható állat-egészségügyi ellenőrzésekről szóló, 1989. december 11-i 89/662/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel az egyes élőállatok és állati termékek Közösségen belüli kereskedelmében a belső piac megvalósításának céljával alkalmazandó állat-egészségügyi és tenyésztéstechnikai ellenőrzésekről szóló, 1990. június 26-i 90/425/EGK tanácsi irányelvre (2) és különösen annak 10. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel az emberi fogyasztásra szánt állati eredetű termékek termelésére, feldolgozására, forgalmazására és behozatalára irányadó állat-egészségügyi szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 16-i 2002/99/EK tanácsi irányelvre (3) és különösen annak 4. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2014/709/EU bizottsági végrehajtási határozat (4) járványügyi intézkedéseket ír elő a határozat mellékletében felsorolt tagállamokban (a továbbiakban: az érintett tagállamok), illetve régióikban előforduló afrikai sertéspestissel kapcsolatban. E rendelkezések az élő sertéseknek, a sertésspermának, sertéspetesejteknek és -embrióknak, a sertéshúsnak, az előkészített sertéshúsnak, a sertéshústermékeknek és minden egyéb, sertéshúst tartalmazó terméknek, valamint a sertésből származó állati melléktermékeket tartalmazó szállítmányoknak (a továbbiakban: termékek) az érintett tagállamok bizonyos területeiről való szállítása tilalmára terjednek ki. Az említett határozat melléklete körülhatárolja és felsorolja ezen területeket, az adott tagállamok járványügyi helyzete alapján fennálló kockázati szintek figyelembevétele mellett. |
| --- | --- |

(1)

A 2014/709/EU bizottsági végrehajtási határozat (4) járványügyi intézkedéseket ír elő a határozat mellékletében felsorolt tagállamokban (a továbbiakban: az érintett tagállamok), illetve régióikban előforduló afrikai sertéspestissel kapcsolatban. E rendelkezések az élő sertéseknek, a sertésspermának, sertéspetesejteknek és -embrióknak, a sertéshúsnak, az előkészített sertéshúsnak, a sertéshústermékeknek és minden egyéb, sertéshúst tartalmazó terméknek, valamint a sertésből származó állati melléktermékeket tartalmazó szállítmányoknak (a továbbiakban: termékek) az érintett tagállamok bizonyos területeiről való szállítása tilalmára terjednek ki. Az említett határozat melléklete körülhatárolja és felsorolja ezen területeket, az adott tagállamok járványügyi helyzete alapján fennálló kockázati szintek figyelembevétele mellett.

| (2) | A 2014/709/EU végrehajtási határozatban előírt járványügyi intézkedéseknek a tagállami területek járványügyi helyzetében bekövetkezett változások figyelembevételével történő kiigazítása, valamint a terméktípusokhoz kapcsolódóan megállapított eltérő kockázati szintek figyelembevétele érdekében helyénvaló bizonyos eltéréseket biztosítani a szóban forgó végrehajtási határozat mellékletének különböző részeiben felsorolt területekről származó egyes terméktípusok esetében. Az eltéréseknek egyúttal összhangban kell állniuk azokkal a behozatalra vonatkozó kockázatcsökkentő intézkedésekkel, amelyeket az Állat-egészségügyi Világszervezet a Szárazföldi Állatok Egészségügyi Kódexében (5) az afrikai sertéspestis tekintetében előír. Az említett végrehajtási határozatban elő kell írni továbbá az eltérések engedélyezése esetében alkalmazandó kiegészítő védintézkedéseket és állat-egészségügyi követelményeket is. |
| --- | --- |

(2)

A 2014/709/EU végrehajtási határozatban előírt járványügyi intézkedéseknek a tagállami területek járványügyi helyzetében bekövetkezett változások figyelembevételével történő kiigazítása, valamint a terméktípusokhoz kapcsolódóan megállapított eltérő kockázati szintek figyelembevétele érdekében helyénvaló bizonyos eltéréseket biztosítani a szóban forgó végrehajtási határozat mellékletének különböző részeiben felsorolt területekről származó egyes terméktípusok esetében. Az eltéréseknek egyúttal összhangban kell állniuk azokkal a behozatalra vonatkozó kockázatcsökkentő intézkedésekkel, amelyeket az Állat-egészségügyi Világszervezet a Szárazföldi Állatok Egészségügyi Kódexében (5) az afrikai sertéspestis tekintetében előír. Az említett végrehajtási határozatban elő kell írni továbbá az eltérések engedélyezése esetében alkalmazandó kiegészítő védintézkedéseket és állat-egészségügyi követelményeket is.

| (3) | A 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének III. részében felsorolt területekről történő élősertés-szállítás tilalma egy különösen szigorú előírás, ennélfogva logisztikai és állatjóléti problémákhoz vezethet az adott tagállamon belül, vagy egy, a mellékletben felsorolt másik tagállam területén olyan esetben, ha az érintett területek – különösen megfelelő vágóhíd hiányában vagy korlátozott vágási kapacitás okán – nem tudnak sertésvágást végezni az említett melléklet III. részében felsorolt érintett területeken. |
| --- | --- |

(3)

A 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének III. részében felsorolt területekről történő élősertés-szállítás tilalma egy különösen szigorú előírás, ennélfogva logisztikai és állatjóléti problémákhoz vezethet az adott tagállamon belül, vagy egy, a mellékletben felsorolt másik tagállam területén olyan esetben, ha az érintett területek – különösen megfelelő vágóhíd hiányában vagy korlátozott vágási kapacitás okán – nem tudnak sertésvágást végezni az említett melléklet III. részében felsorolt érintett területeken.

| (4) | Az élő sertések azonnali vágás céljából történő szállítása kisebb kockázatot vet fel, mint az élő sertések más típusú szállítása, feltéve, hogy kockázatcsökkentő intézkedések vannak érvényben. Ezért indokolt felhatalmazni az érintett tagállamokat arra, hogy a (3) preambulumbekezdésben említett körülmények fennállása esetén kivételesen eltérést engedélyezzenek az azonnali vágásra szánt élő sertéseknek a melléklet III. részében felsorolt területekről ugyanazon tagállam más területén vagy a mellékletben feltüntetett más tagállamban lévő vágóhídra történő szállítása tekintetében, amennyiben kockázatcsökkentő intézkedések biztosítják a járványügyi intézkedések zavartalan érvényesülését. |
| --- | --- |

(4)

Az élő sertések azonnali vágás céljából történő szállítása kisebb kockázatot vet fel, mint az élő sertések más típusú szállítása, feltéve, hogy kockázatcsökkentő intézkedések vannak érvényben. Ezért indokolt felhatalmazni az érintett tagállamokat arra, hogy a (3) preambulumbekezdésben említett körülmények fennállása esetén kivételesen eltérést engedélyezzenek az azonnali vágásra szánt élő sertéseknek a melléklet III. részében felsorolt területekről ugyanazon tagállam más területén vagy a mellékletben feltüntetett más tagállamban lévő vágóhídra történő szállítása tekintetében, amennyiben kockázatcsökkentő intézkedések biztosítják a járványügyi intézkedések zavartalan érvényesülését.

| (5) | Az afrikai sertéspestis terjedésének kockázatát tekintve a sertésekből származó termékek szállítása az adott terméktől függően különböző szintű kockázattal jár. Általánosságban elmondható, hogy a korlátozás alá tartozó területekről származó sertéssperma szállítása a kitettség és a következmények tekintetében jelentős kockázatot jelent. Ugyanakkor kiegészítő kockázatcsökkentő intézkedések alkalmazása, úgymint bizonyos vizsgálatok elvégzése és a biológiai biztonság növelése mellett kivételeket lehet megállapítani a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének II. és III. részében felsorolt területeken begyűjtött sperma tekintetében. Ezért az említett végrehajtási határozat 9. cikkét ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(5)

Az afrikai sertéspestis terjedésének kockázatát tekintve a sertésekből származó termékek szállítása az adott terméktől függően különböző szintű kockázattal jár. Általánosságban elmondható, hogy a korlátozás alá tartozó területekről származó sertéssperma szállítása a kitettség és a következmények tekintetében jelentős kockázatot jelent. Ugyanakkor kiegészítő kockázatcsökkentő intézkedések alkalmazása, úgymint bizonyos vizsgálatok elvégzése és a biológiai biztonság növelése mellett kivételeket lehet megállapítani a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének II. és III. részében felsorolt területeken begyűjtött sperma tekintetében. Ezért az említett végrehajtási határozat 9. cikkét ennek megfelelően módosítani kell.

| (6) | Bizonyos kockázatcsökkentő intézkedések alkalmazása esetén jogosan alkalmazhatók eltérések egyes, a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének II. és III. részében felsorolt területekről származó élő sertéseknek az említett melléklet II. és III. részében felsorolt, ugyanolyan állat-egészségügyi státusú másik tagállam területére történő szállítására is. Az új intézkedések nyújtotta rugalmasság közép- és hosszú távon fontos az intézkedések megfelelő végrehajtásához. Mindezek biztonságos, a tranzit- és a célállomás szerinti tagállam illetékes hatóságai által végzett szigorú ellenőrzés mellett folyatatott terelőeljárások előírását teszik szükségessé. Ezért az említett végrehajtási határozat 3. és 4. cikkét ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(6)

Bizonyos kockázatcsökkentő intézkedések alkalmazása esetén jogosan alkalmazhatók eltérések egyes, a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének II. és III. részében felsorolt területekről származó élő sertéseknek az említett melléklet II. és III. részében felsorolt, ugyanolyan állat-egészségügyi státusú másik tagállam területére történő szállítására is. Az új intézkedések nyújtotta rugalmasság közép- és hosszú távon fontos az intézkedések megfelelő végrehajtásához. Mindezek biztonságos, a tranzit- és a célállomás szerinti tagállam illetékes hatóságai által végzett szigorú ellenőrzés mellett folyatatott terelőeljárások előírását teszik szükségessé. Ezért az említett végrehajtási határozat 3. és 4. cikkét ennek megfelelően módosítani kell.

| (7) | További kockázatcsökkentő intézkedésként egy terelőeljárást is be kell vezetni az afrikai sertéspestissel való fertőzöttség szempontjából magasabb kockázatot jelentő területekről származó állatok elkülönítésére. E célból egyértelműsíteni és pontosítani kell az élő sertések szállítására, tranzitjára és kiszállítására vonatkozó eljárásokat. |
| --- | --- |

(7)

További kockázatcsökkentő intézkedésként egy terelőeljárást is be kell vezetni az afrikai sertéspestissel való fertőzöttség szempontjából magasabb kockázatot jelentő területekről származó állatok elkülönítésére. E célból egyértelműsíteni és pontosítani kell az élő sertések szállítására, tranzitjára és kiszállítására vonatkozó eljárásokat.

| (8) | A 2014/709/EU végrehajtási határozatban az élő állatok és a sperma afrikai sertéspestis szempontjából hasonló kockázattal bíró területek közötti szállítására vonatkozóan meghatározott eltérések csak azon esetekre alkalmazhatók, amikor a tranzit és a célállomás szerinti tagállamok illetékes hatóságai előzetesen engedélyezték az adott szállítást. |
| --- | --- |

(8)

A 2014/709/EU végrehajtási határozatban az élő állatok és a sperma afrikai sertéspestis szempontjából hasonló kockázattal bíró területek közötti szállítására vonatkozóan meghatározott eltérések csak azon esetekre alkalmazhatók, amikor a tranzit és a célállomás szerinti tagállamok illetékes hatóságai előzetesen engedélyezték az adott szállítást.

| (9) | A 64/432/EGK tanácsi irányelv (6) lefekteti, hogy az élő állatokat szállításuk során egészségügyi bizonyítványnak kell kísérnie. Amennyiben a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletében felsorolt területekről származó élő sertések szállításának tilalmától való eltérést Unión belüli kereskedelemre szánt élő sertések esetében alkalmazzák, az említett egészségügyi bizonyítványoknak – annak érdekében, hogy a vonatkozó bizonyítványok megfelelő és pontos egészségügyi információkat tartalmazzanak – hivatkozást kell tartalmazniuk az említett végrehajtási határozatra. |
| --- | --- |

(9)

A 64/432/EGK tanácsi irányelv (6) lefekteti, hogy az élő állatokat szállításuk során egészségügyi bizonyítványnak kell kísérnie. Amennyiben a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletében felsorolt területekről származó élő sertések szállításának tilalmától való eltérést Unión belüli kereskedelemre szánt élő sertések esetében alkalmazzák, az említett egészségügyi bizonyítványoknak – annak érdekében, hogy a vonatkozó bizonyítványok megfelelő és pontos egészségügyi információkat tartalmazzanak – hivatkozást kell tartalmazniuk az említett végrehajtási határozatra.

| (10) | A 2014/709/EU végrehajtási határozatban előírt járványügyi intézkedések alkalmazási időtartamának meghatározása során figyelembe kell venni az afrikai sertéspestis epidemiológiáját és az afrikai sertéspestistől mentes státus visszanyerésének feltételeit az Állat-egészségügyi Világszervezet Szárazföldi Állatok Egészségügyi Kódexének megfelelően. A 2014/709/EU végrehajtási határozat alkalmazási időtartamát ennek megfelelően 2019. december 31-ig meg kell hosszabbítani |
| --- | --- |

(10)

A 2014/709/EU végrehajtási határozatban előírt járványügyi intézkedések alkalmazási időtartamának meghatározása során figyelembe kell venni az afrikai sertéspestis epidemiológiáját és az afrikai sertéspestistől mentes státus visszanyerésének feltételeit az Állat-egészségügyi Világszervezet Szárazföldi Állatok Egészségügyi Kódexének megfelelően. A 2014/709/EU végrehajtási határozat alkalmazási időtartamát ennek megfelelően 2019. december 31-ig meg kell hosszabbítani

| (11) | Az Észtországban és Lettországban vaddisznóknál előforduló sertéspestises esetek közül több is a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének II. és III. részében felsorolt területeket érint. Ezen megbetegedések az említett melléklet I. részében felsorolt területek közvetlen közelében fordultak elő. |
| --- | --- |

(11)

Az Észtországban és Lettországban vaddisznóknál előforduló sertéspestises esetek közül több is a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének II. és III. részében felsorolt területeket érint. Ezen megbetegedések az említett melléklet I. részében felsorolt területek közvetlen közelében fordultak elő.

| (12) | Lengyelországnak a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének II. részében jelenleg felsorolt legészakibb területeire vonatkozóan eddig még sosem jelentettek afrikai sertéspestises eseteket. |
| --- | --- |

(12)

Lengyelországnak a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének II. részében jelenleg felsorolt legészakibb területeire vonatkozóan eddig még sosem jelentettek afrikai sertéspestises eseteket.

| (13) | Az Észtország, Lettország és Lengyelország afrikai sertéspestissel kapcsolatos állat-egészségügyi helyzetéből adódó kockázatok értékelése során figyelembe kell venni a szóban forgó betegséggel kapcsolatos jelenlegi uniós járványügyi helyzet alakulását. A járványügyi intézkedések célzottá tétele és az afrikai sertéspestis továbbterjedésének megelőzése, továbbá az Unión belüli kereskedelem szükségtelen zavarának elkerülése és a harmadik országokkal folytatott kereskedelem indokolatlan akadályainak kiküszöbölése érdekében módosítani kell a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének I. és II. részében előírt járványügyi intézkedések hatálya alá tartozó területek uniós jegyzékét, tekintettel az érintett három tagállamnak a szóban forgó betegséggel kapcsolatos jelenlegi állat-egészségügyi helyzetére. |
| --- | --- |

(13)

Az Észtország, Lettország és Lengyelország afrikai sertéspestissel kapcsolatos állat-egészségügyi helyzetéből adódó kockázatok értékelése során figyelembe kell venni a szóban forgó betegséggel kapcsolatos jelenlegi uniós járványügyi helyzet alakulását. A járványügyi intézkedések célzottá tétele és az afrikai sertéspestis továbbterjedésének megelőzése, továbbá az Unión belüli kereskedelem szükségtelen zavarának elkerülése és a harmadik országokkal folytatott kereskedelem indokolatlan akadályainak kiküszöbölése érdekében módosítani kell a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének I. és II. részében előírt járványügyi intézkedések hatálya alá tartozó területek uniós jegyzékét, tekintettel az érintett három tagállamnak a szóban forgó betegséggel kapcsolatos jelenlegi állat-egészségügyi helyzetére.

| (14) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(14)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2014/709/EU végrehajtási határozat a következőképpen módosul:

| 1. | A 3. cikk a következőképpen módosul:






  a) | A bevezető mondat helyébe az alábbi szöveg lép:
  „A 2. cikk a) pontjában előírt tilalomtól eltérve az érintett tagállamok engedélyezhetik az élő sertéseknek a melléklet II. részében felsorolt valamely területen elhelyezkedő gazdaságból ugyanazon tagállam területének más részére vagy egy másik tagállamnak az említett melléklet II. vagy III. részében felsorolt területére történő szállítását, amennyiben:” |
| --- | --- | --- |

1.

A 3. cikk a következőképpen módosul:

a)

A bevezető mondat helyébe az alábbi szöveg lép:

„A 2. cikk a) pontjában előírt tilalomtól eltérve az érintett tagállamok engedélyezhetik az élő sertéseknek a melléklet II. részében felsorolt valamely területen elhelyezkedő gazdaságból ugyanazon tagállam területének más részére vagy egy másik tagállamnak az említett melléklet II. vagy III. részében felsorolt területére történő szállítását, amennyiben:”

| b) | A cikk az következő 4. ponttal egészül ki:






  „4. | Élő sertések egy másik tagállamnak a melléklet II. vagy III. részében felsorolt területére történő szállítására az alábbi kiegészítő követelményeknek vonatkoznak:






  a) | a sertésekre teljesülnek más, megfelelő állat-egészségügyi garanciák, mivel azon kockázatelemzések eredménye alapján, amelyeket a származási hely szerinti tagállam illetékes hatósága az afrikai sertéspestis terjedése ellen hozott intézkedésekkel kapcsolatban végez, és amelyet a tranzit és a célállomás szerinti tagállamok illetékes hatósága az állatok szállítását megelőzően jóváhagyott, megfelelőnek bizonyulnak; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

A cikk az következő 4. ponttal egészül ki:

„4.

Élő sertések egy másik tagállamnak a melléklet II. vagy III. részében felsorolt területére történő szállítására az alábbi kiegészítő követelményeknek vonatkoznak:

a)

a sertésekre teljesülnek más, megfelelő állat-egészségügyi garanciák, mivel azon kockázatelemzések eredménye alapján, amelyeket a származási hely szerinti tagállam illetékes hatósága az afrikai sertéspestis terjedése ellen hozott intézkedésekkel kapcsolatban végez, és amelyet a tranzit és a célállomás szerinti tagállamok illetékes hatósága az állatok szállítását megelőzően jóváhagyott, megfelelőnek bizonyulnak;

| b) | a származási hely szerinti tagállam haladéktalanul tájékoztatja a Bizottságot és a többi tagállamot az a) pontban említett állat-egészségügyi garanciákról és illetékes hatóságok általi jóváhagyásról; |
| --- | --- |

b)

a származási hely szerinti tagállam haladéktalanul tájékoztatja a Bizottságot és a többi tagállamot az a) pontban említett állat-egészségügyi garanciákról és illetékes hatóságok általi jóváhagyásról;

| c) | a 16a. cikknek megfelelően terelőeljárást alkalmaznak, melyet a származási hely, a tranzit és a célállomás szerinti tagállam illetékes hatóságai ellenőriznek, ezáltal biztosítva, hogy az a) pontban említett kiegészítő követelmények teljesülése mellett szállított állatok mozgása biztonságos körülmények között történik, és azokat nem szállítják tovább egy másik tagállamba. |
| --- | --- |

c)

a 16a. cikknek megfelelően terelőeljárást alkalmaznak, melyet a származási hely, a tranzit és a célállomás szerinti tagállam illetékes hatóságai ellenőriznek, ezáltal biztosítva, hogy az a) pontban említett kiegészítő követelmények teljesülése mellett szállított állatok mozgása biztonságos körülmények között történik, és azokat nem szállítják tovább egy másik tagállamba.

| d) | Azon élő sertések esetében, amelyek megfelelnek az e cikk 4. pontjában felsorolt kiegészítő követelményeknek, a sertésekre a 64/432/EGK irányelv 5. cikkének (1) bekezdésében előírt adott egészségügyi bizonyítványon fel kell tüntetni a következő mondatot:
  »A sertések megfelelnek a 2014/709/EU bizottsági végrehajtási határozat 3. cikkében előírt követelményeknek.«”. |
| --- | --- |

d)

Azon élő sertések esetében, amelyek megfelelnek az e cikk 4. pontjában felsorolt kiegészítő követelményeknek, a sertésekre a 64/432/EGK irányelv 5. cikkének (1) bekezdésében előírt adott egészségügyi bizonyítványon fel kell tüntetni a következő mondatot:

»A sertések megfelelnek a 2014/709/EU bizottsági végrehajtási határozat 3. cikkében előírt követelményeknek.«”.

| 2. | A szöveg a következő 3a. cikkel egészül ki:
  „3a. cikk
  Eltérés az élő sertéseknek a melléklet III. részében felsorolt területekről való szállításának tilalmától
  A 2. cikk a) pontjában előírt tilalomtól eltérve az érintett tagállamok engedélyezhetik az élő sertéseknek a melléklet III. részében felsorolt valamely területről ugyanazon tagállamon belüli, a melléklet II. részében felsorolt területre, vagy egy másik tagállamnak az említett melléklet II. vagy III. részében felsorolt területére történő szállítását, amennyiben:






  1. | a sertések olyan, az illetékes hatóság által jóváhagyott és felügyelt gazdaságból származnak, amelynek biológiai biztonsági szintje megfelelő, és eleget tesznek a 3. cikk 1. pontjában, továbbá a 3. cikk 2. vagy 3. pontjában meghatározott követelményeknek; |
| --- | --- | --- |

2.

A szöveg a következő 3a. cikkel egészül ki:

„3a. cikk

Eltérés az élő sertéseknek a melléklet III. részében felsorolt területekről való szállításának tilalmától

A 2. cikk a) pontjában előírt tilalomtól eltérve az érintett tagállamok engedélyezhetik az élő sertéseknek a melléklet III. részében felsorolt valamely területről ugyanazon tagállamon belüli, a melléklet II. részében felsorolt területre, vagy egy másik tagállamnak az említett melléklet II. vagy III. részében felsorolt területére történő szállítását, amennyiben:

1.

a sertések olyan, az illetékes hatóság által jóváhagyott és felügyelt gazdaságból származnak, amelynek biológiai biztonsági szintje megfelelő, és eleget tesznek a 3. cikk 1. pontjában, továbbá a 3. cikk 2. vagy 3. pontjában meghatározott követelményeknek;

| 2. | a sertéseket körülvevő legalább három kilométeres sugarú területen található valamennyi gazdaság összes állatára teljesülnek a 3. cikk 1. pontjában, továbbá a 3. cikk 2. vagy 3. pontjában meghatározott feltételek; |
| --- | --- |

2.

a sertéseket körülvevő legalább három kilométeres sugarú területen található valamennyi gazdaság összes állatára teljesülnek a 3. cikk 1. pontjában, továbbá a 3. cikk 2. vagy 3. pontjában meghatározott feltételek;

| 3. | a feladó gazdaságot felügyelő illetékes hatóság kellő időben tájékoztatja a célgazdaság illetékes hatóságát a sertések tervezett szállításáról, a célgazdaságot felügyelő illetékes hatóság pedig értesíti a feladó gazdaság illetékes hatóságát a sertésszállítmány megérkezéséről; |
| --- | --- |

3.

a feladó gazdaságot felügyelő illetékes hatóság kellő időben tájékoztatja a célgazdaság illetékes hatóságát a sertések tervezett szállításáról, a célgazdaságot felügyelő illetékes hatóság pedig értesíti a feladó gazdaság illetékes hatóságát a sertésszállítmány megérkezéséről;

| 4. | a sertések olyan területeken belül vagy keresztül történő szállítására, amelyek a melléklet III. részében felsorolt területeken kívül találhatók, meghatározott szállítási útvonalakon kerül sor, valamint a sertések szállítására használt járműveket a kirakodás után a lehető leghamarabb kitakarítják, szükség esetén pedig rovarirtóval kezelik, és fertőtlenítik; |
| --- | --- |

4.

a sertések olyan területeken belül vagy keresztül történő szállítására, amelyek a melléklet III. részében felsorolt területeken kívül találhatók, meghatározott szállítási útvonalakon kerül sor, valamint a sertések szállítására használt járműveket a kirakodás után a lehető leghamarabb kitakarítják, szükség esetén pedig rovarirtóval kezelik, és fertőtlenítik;

| 5. | az élő sertések egy másik tagállamnak a melléklet II. vagy III. részében felsorolt területére történő szállítására az alábbi kiegészítő követelményeknek vonatkoznak:






  a) | a sertésekre teljesülnek más, megfelelő állat-egészségügyi garanciák, mivel azon kockázatelemzések eredménye alapján, amelyeket a származási hely szerinti tagállam illetékes hatósága az afrikai sertéspestis terjedése ellen hozott intézkedésekkel kapcsolatban végez, és amelyet a tranzit és a célállomás szerinti tagállamok illetékes hatósága az állatok szállítását megelőzően jóváhagyott, megfelelőnek bizonyulnak; |
| --- | --- | --- |

5.

az élő sertések egy másik tagállamnak a melléklet II. vagy III. részében felsorolt területére történő szállítására az alábbi kiegészítő követelményeknek vonatkoznak:

a)

a sertésekre teljesülnek más, megfelelő állat-egészségügyi garanciák, mivel azon kockázatelemzések eredménye alapján, amelyeket a származási hely szerinti tagállam illetékes hatósága az afrikai sertéspestis terjedése ellen hozott intézkedésekkel kapcsolatban végez, és amelyet a tranzit és a célállomás szerinti tagállamok illetékes hatósága az állatok szállítását megelőzően jóváhagyott, megfelelőnek bizonyulnak;

| b) | a származási hely szerinti tagállam haladéktalanul tájékoztatja a Bizottságot és a többi tagállamot az a) pontban említett állat-egészségügyi garanciákról és illetékes hatóságok általi jóváhagyásról, és jóváhagyja az állat-egészségügyi garanciákat teljesítő gazdaságok jegyzékét; |
| --- | --- |

b)

a származási hely szerinti tagállam haladéktalanul tájékoztatja a Bizottságot és a többi tagállamot az a) pontban említett állat-egészségügyi garanciákról és illetékes hatóságok általi jóváhagyásról, és jóváhagyja az állat-egészségügyi garanciákat teljesítő gazdaságok jegyzékét;

| c) | a 16a. cikknek megfelelően terelőeljárást alkalmaznak, melyet a származási hely, a tranzit és a célállomás szerinti tagállam illetékes hatóságai ellenőriznek, ezáltal biztosítva, hogy az a) pontban említett kiegészítő követelmények teljesülése mellett szállított állatok mozgása biztonságos körülmények között történik, és azokat nem szállítják tovább egy másik tagállamba; |
| --- | --- |

c)

a 16a. cikknek megfelelően terelőeljárást alkalmaznak, melyet a származási hely, a tranzit és a célállomás szerinti tagállam illetékes hatóságai ellenőriznek, ezáltal biztosítva, hogy az a) pontban említett kiegészítő követelmények teljesülése mellett szállított állatok mozgása biztonságos körülmények között történik, és azokat nem szállítják tovább egy másik tagállamba;

| d) | azon élő sertések esetében, amelyek megfelelnek az e cikkben felsorolt valamennyi feltételnek, a sertésekre a 64/432/EGK irányelv 5. cikkének (1) bekezdésében előírt adott egészségügyi bizonyítványon fel kell tüntetni a következő mondatot:
  »A sertések megfelelnek a 2014/709/EU bizottsági végrehajtási határozat 3a. cikkében előírt követelményeknek.«”. |
| --- | --- |

d)

azon élő sertések esetében, amelyek megfelelnek az e cikkben felsorolt valamennyi feltételnek, a sertésekre a 64/432/EGK irányelv 5. cikkének (1) bekezdésében előírt adott egészségügyi bizonyítványon fel kell tüntetni a következő mondatot:

»A sertések megfelelnek a 2014/709/EU bizottsági végrehajtási határozat 3a. cikkében előírt követelményeknek.«”.

| 3. | A 4. cikk a következőképpen módosul:






  a) | A bevezető mondat helyébe az alábbi szöveg lép:
  „A 2. cikk a) és c) pontjában előírt tilalomtól eltérve az érintett tagállamok engedélyezhetik az azonnali vágásra szánt élő sertéseknek a melléklet III. részében felsorolt területekről ugyanazon tagállam területének más részére vagy egy másik tagállamnak az említett melléklet II. vagy III. részében felsorolt területére történő szállítását, amennyiben az illetékes hatóság által a 12. cikknek megfelelően engedélyezett, a melléklet III. részében felsorolt területeken található vágóhidak vágási kapacitása tekintetében logisztikai korlátozás lép fel, feltéve, hogy:” |
| --- | --- | --- |

3.

A 4. cikk a következőképpen módosul:

a)

A bevezető mondat helyébe az alábbi szöveg lép:

„A 2. cikk a) és c) pontjában előírt tilalomtól eltérve az érintett tagállamok engedélyezhetik az azonnali vágásra szánt élő sertéseknek a melléklet III. részében felsorolt területekről ugyanazon tagállam területének más részére vagy egy másik tagállamnak az említett melléklet II. vagy III. részében felsorolt területére történő szállítását, amennyiben az illetékes hatóság által a 12. cikknek megfelelően engedélyezett, a melléklet III. részében felsorolt területeken található vágóhidak vágási kapacitása tekintetében logisztikai korlátozás lép fel, feltéve, hogy:”

| b) | A cikk a következő 10. ponttal egészül ki:






  „10. | az élő sertések egy másik tagállamnak a melléklet II. vagy III. részében felsorolt területére történő szállítására az alábbi kiegészítő követelményeknek vonatkoznak:






  a) | a sertésekre teljesülnek más, megfelelő állat-egészségügyi garanciák, mivel azon kockázatelemzések eredménye alapján, amelyeket a származási hely szerinti tagállam illetékes hatósága az afrikai sertéspestis terjedése ellen hozott intézkedésekkel kapcsolatban végez, és amelyet a tranzit és a célállomás szerinti tagállamok illetékes hatósága az állatok szállítását megelőzően jóváhagyott, megfelelőnek bizonyulnak; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

A cikk a következő 10. ponttal egészül ki:

„10.

az élő sertések egy másik tagállamnak a melléklet II. vagy III. részében felsorolt területére történő szállítására az alábbi kiegészítő követelményeknek vonatkoznak:

a)

a sertésekre teljesülnek más, megfelelő állat-egészségügyi garanciák, mivel azon kockázatelemzések eredménye alapján, amelyeket a származási hely szerinti tagállam illetékes hatósága az afrikai sertéspestis terjedése ellen hozott intézkedésekkel kapcsolatban végez, és amelyet a tranzit és a célállomás szerinti tagállamok illetékes hatósága az állatok szállítását megelőzően jóváhagyott, megfelelőnek bizonyulnak;

| b) | a származási hely szerinti tagállam haladéktalanul tájékoztatja a Bizottságot és a többi tagállamot az a) pontban említett állat-egészségügyi garanciákról és illetékes hatóságok általi jóváhagyásról, és jóváhagyja az állat-egészségügyi garanciákat teljesítő gazdaságok jegyzékét; |
| --- | --- |

b)

a származási hely szerinti tagállam haladéktalanul tájékoztatja a Bizottságot és a többi tagállamot az a) pontban említett állat-egészségügyi garanciákról és illetékes hatóságok általi jóváhagyásról, és jóváhagyja az állat-egészségügyi garanciákat teljesítő gazdaságok jegyzékét;

| c) | a 16a. cikknek megfelelően terelőeljárást alkalmaznak, melyet a származási hely, a tranzit és a célállomás szerinti tagállam illetékes hatóságai ellenőriznek, ezáltal biztosítva, hogy az a) pontban említett kiegészítő követelmények teljesülése mellett szállított állatok mozgása biztonságos körülmények között történik, és azokat nem szállítják tovább egy másik tagállamba; |
| --- | --- |

c)

a 16a. cikknek megfelelően terelőeljárást alkalmaznak, melyet a származási hely, a tranzit és a célállomás szerinti tagállam illetékes hatóságai ellenőriznek, ezáltal biztosítva, hogy az a) pontban említett kiegészítő követelmények teljesülése mellett szállított állatok mozgása biztonságos körülmények között történik, és azokat nem szállítják tovább egy másik tagállamba;

| d) | azon élő sertések esetében, amelyek megfelelnek az e cikkben felsorolt valamennyi feltételnek, a sertésekre a 64/432/EGK irányelv 5. cikkének (1) bekezdésében előírt adott egészségügyi bizonyítványon fel kell tüntetni a következő mondatot:
  »A sertések megfelelnek a 2014/709/EU bizottsági végrehajtási határozat 4. cikkében előírt követelményeknek.«”. |
| --- | --- |

d)

azon élő sertések esetében, amelyek megfelelnek az e cikkben felsorolt valamennyi feltételnek, a sertésekre a 64/432/EGK irányelv 5. cikkének (1) bekezdésében előírt adott egészségügyi bizonyítványon fel kell tüntetni a következő mondatot:

»A sertések megfelelnek a 2014/709/EU bizottsági végrehajtási határozat 4. cikkében előírt követelményeknek.«”.

| 4. | A 8. cikkben a (1) bekezdés bevezető mondata helyébe az alábbi szöveg lép:
  „(1)   A 3. cikk, a 3a. cikk és a 4. cikk sérelme nélkül az érintett tagállamok biztosítják, hogy a területükről ne szállítsanak élő sertéseket más tagállamokba és harmadik országokba, kivéve abban az esetben, ha a szállított élő sertések:” |
| --- | --- |

4.

A 8. cikkben a (1) bekezdés bevezető mondata helyébe az alábbi szöveg lép:

„(1)   A 3. cikk, a 3a. cikk és a 4. cikk sérelme nélkül az érintett tagállamok biztosítják, hogy a területükről ne szállítsanak élő sertéseket más tagállamokba és harmadik országokba, kivéve abban az esetben, ha a szállított élő sertések:”

| 5. | A 9. cikk helyébe az alábbi szöveg lép:
  „9. cikk
  A mellékletben felsorolt területeken begyűjtött sertéssperma, -petesejtek és -embriók más tagállamokba és harmadik országokba való szállításának tilalma
  (1)   Az érintett tagállamok biztosítják, hogy a területükről ne szállítsanak más tagállamokba vagy harmadik országokba olyan szállítmányokat, amelyek az alábbiakat tartalmazzák:






  a) | sertéssperma, kivéve, ha azt az e határozat mellékletének II., III. és IV. részében felsorolt területeken kívül elhelyezkedő, a 90/429/EGK tanácsi irányelv (7) 3. cikkének a) pontjában említett feljogosított spermagyűjtő központban tartott donor kanoktól gyűjtötték be; |
| --- | --- | --- |

5.

A 9. cikk helyébe az alábbi szöveg lép:

„9. cikk

A mellékletben felsorolt területeken begyűjtött sertéssperma, -petesejtek és -embriók más tagállamokba és harmadik országokba való szállításának tilalma

(1)   Az érintett tagállamok biztosítják, hogy a területükről ne szállítsanak más tagállamokba vagy harmadik országokba olyan szállítmányokat, amelyek az alábbiakat tartalmazzák:

a)

sertéssperma, kivéve, ha azt az e határozat mellékletének II., III. és IV. részében felsorolt területeken kívül elhelyezkedő, a 90/429/EGK tanácsi irányelv (7) 3. cikkének a) pontjában említett feljogosított spermagyűjtő központban tartott donor kanoktól gyűjtötték be;

| b) | sertéspetesejtek és -embriók, kivéve, ha azok a 8. cikk (2) bekezdésének megfelelő, a melléklet II., III. és IV. részében felsorolt területeken kívül elhelyezkedő gazdaságokban tartott, a sertésfélékhez tartozó donor kocától származnak, és az embriók mesterséges megtermékenyítéssel fogant, in vivo embriók vagy az e bekezdés a) pontjában meghatározott feltételeknek megfelelő spermával történt megtermékenyítés útján fogant in vitro embriók. |
| --- | --- |

b)

sertéspetesejtek és -embriók, kivéve, ha azok a 8. cikk (2) bekezdésének megfelelő, a melléklet II., III. és IV. részében felsorolt területeken kívül elhelyezkedő gazdaságokban tartott, a sertésfélékhez tartozó donor kocától származnak, és az embriók mesterséges megtermékenyítéssel fogant, in vivo embriók vagy az e bekezdés a) pontjában meghatározott feltételeknek megfelelő spermával történt megtermékenyítés útján fogant in vitro embriók.

(2)   Az e cikk (1) bekezdésének a) pontjában és a 2. cikk b) pontjában előírt tilalomtól eltérve az érintett tagállamok engedélyezhetik a sertéssperma ugyanazon tagállamnak vagy egy másik tagállamnak a melléklet II. vagy III. részében felsorolt területére történő szállítását, ha azt az e határozat mellékletének II. és III. részében felsorolt területeken elhelyezkedő, a 90/429/EGK irányelv 3. cikkének a) pontja szerinti feljogosított olyan spermagyűjtő központban tartott donor kanoktól gyűjtötték be, amely az afrikai sertéspestis vonatkozásában minden biológiai biztonsági szabályt betart, feltéve, hogy:

| a) | a sertéssperma szállítmányára teljesülnek más, megfelelő állat-egészségügyi garanciák, mivel azon kockázatelemzések eredménye alapján, amelyeket a származási hely szerinti tagállam illetékes hatósága az afrikai sertéspestis terjedése ellen hozott intézkedésekkel kapcsolatban végez, és amelyet a célállomás szerinti tagállam illetékes hatósága a sperma szállítását megelőzően jóváhagyott, megfelelőnek bizonyulnak; |
| --- | --- |

a)

a sertéssperma szállítmányára teljesülnek más, megfelelő állat-egészségügyi garanciák, mivel azon kockázatelemzések eredménye alapján, amelyeket a származási hely szerinti tagállam illetékes hatósága az afrikai sertéspestis terjedése ellen hozott intézkedésekkel kapcsolatban végez, és amelyet a célállomás szerinti tagállam illetékes hatósága a sperma szállítását megelőzően jóváhagyott, megfelelőnek bizonyulnak;

| b) | a származási hely szerinti tagállam haladéktalanul tájékoztatja a Bizottságot és a többi tagállamot az a) pontban említett állat-egészségügyi garanciákról; |
| --- | --- |

b)

a származási hely szerinti tagállam haladéktalanul tájékoztatja a Bizottságot és a többi tagállamot az a) pontban említett állat-egészségügyi garanciákról;

| c) | a donor kanok megfelelnek a 3. cikk 1. pontjában, továbbá a 3. cikk 2. vagy 3. pontjában meghatározott követelményeknek; |
| --- | --- |

c)

a donor kanok megfelelnek a 3. cikk 1. pontjában, továbbá a 3. cikk 2. vagy 3. pontjában meghatározott követelményeknek;

| d) | a donor kanokon a szállítandó sperma begyűjtésének időpontját megelőző öt napon belül egyenként elvégezték az afrikai sertéspestis kórokozójának kimutatására szolgáló vizsgálatot, az eredmény negatív, és a vizsgálat eredményei mellékelve vannak a spermaszállítmányt kísérő állat-egészségügyi bizonyítványhoz; |
| --- | --- |

d)

a donor kanokon a szállítandó sperma begyűjtésének időpontját megelőző öt napon belül egyenként elvégezték az afrikai sertéspestis kórokozójának kimutatására szolgáló vizsgálatot, az eredmény negatív, és a vizsgálat eredményei mellékelve vannak a spermaszállítmányt kísérő állat-egészségügyi bizonyítványhoz;

| e) | a 90/429/EGK irányelv 6. cikkének (1) bekezdésében említett adott állat-egészségügyi bizonyítványhoz csatolják a következő kiegészítő tanúsítványt:
  »A sertéssperma megfelel az egyes tagállamokban előforduló afrikai sertéspestissel kapcsolatos járványügyi intézkedésekről és a 2014/178/EU végrehajtási határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. október 9-i 2014/709/EU bizottsági végrehajtási határozat 9. cikkében előírt követelményeknek.« |
| --- | --- |

e)

a 90/429/EGK irányelv 6. cikkének (1) bekezdésében említett adott állat-egészségügyi bizonyítványhoz csatolják a következő kiegészítő tanúsítványt:

»A sertéssperma megfelel az egyes tagállamokban előforduló afrikai sertéspestissel kapcsolatos járványügyi intézkedésekről és a 2014/178/EU végrehajtási határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. október 9-i 2014/709/EU bizottsági végrehajtási határozat 9. cikkében előírt követelményeknek.«

(7)  A Tanács 1990. június 26-i 90/429/EGK irányelve a sertéssperma Közösségen belüli kereskedelmére és behozatalára alkalmazandó állat-egészségügyi követelmények megállapításáról (HL L 224., 1990.8.18., 62. o.).”"

| 6. | A szöveg a következő 16a. cikkel egészül ki:
  „16a. cikk
  Terelőeljárás
  Az illetékes hatóság biztosítja, hogy a terelőeljárás az alábbi követelmények szerint történjen:






  1. | az élő sertések szállítására használt tehergépjárművek, illetve más járművek megfelelnek az alábbi feltételeknek:






  a) | a feladó tagállam illetékes hatósága egyenként nyilvántartásba vette őket mint élő sertések terelőeljárás keretében végzett szállítására feljogosított gépjárművet; |
| --- | --- | --- | --- |

6.

A szöveg a következő 16a. cikkel egészül ki:

„16a. cikk

Terelőeljárás

Az illetékes hatóság biztosítja, hogy a terelőeljárás az alábbi követelmények szerint történjen:

1.

az élő sertések szállítására használt tehergépjárművek, illetve más járművek megfelelnek az alábbi feltételeknek:

a)

a feladó tagállam illetékes hatósága egyenként nyilvántartásba vette őket mint élő sertések terelőeljárás keretében végzett szállítására feljogosított gépjárművet;

| b) | berakodás után a hatósági állatorvos plombával lezárta őket; a plombát csak az illetékes hatóság nevében eljáró személy távolíthatja el, illetve helyettesítheti újjal; az illetékes hatóság valamennyi berakodásról és plombacseréről értesítést kap; |
| --- | --- |

b)

berakodás után a hatósági állatorvos plombával lezárta őket; a plombát csak az illetékes hatóság nevében eljáró személy távolíthatja el, illetve helyettesítheti újjal; az illetékes hatóság valamennyi berakodásról és plombacseréről értesítést kap;

| 2. | a szállítás:






  a) | közvetlenül, megállás nélkül történik; |
| --- | --- | --- |

2.

a szállítás:

a)

közvetlenül, megállás nélkül történik;

| b) | az illetékes hatóság által jóváhagyott útvonalon történik; |
| --- | --- |

b)

az illetékes hatóság által jóváhagyott útvonalon történik;

| 3. | a célgazdaság felelős hatósági állatorvosa valamennyi szállítmány érkezését megerősíti a származási hely illetékes hatósága felé; |
| --- | --- |

3.

a célgazdaság felelős hatósági állatorvosa valamennyi szállítmány érkezését megerősíti a származási hely illetékes hatósága felé;

| 4. | az élő sertések szállítása során használt tehergépjárművet, járművet és egyéb berendezést a kirakodás után a célállomás zárt területén a hatósági állatorvos felügyelete mellett teljes egészében kitakarítják és fertőtlenítik. A 2002/60/EK irányelv 12. cikkének a) pontja alkalmazandó; |
| --- | --- |

4.

az élő sertések szállítása során használt tehergépjárművet, járművet és egyéb berendezést a kirakodás után a célállomás zárt területén a hatósági állatorvos felügyelete mellett teljes egészében kitakarítják és fertőtlenítik. A 2002/60/EK irányelv 12. cikkének a) pontja alkalmazandó;

| 5. | a melléklet III. részében felsorolt területekről történő első szállítást megelőzően a származási hely szerinti illetékes hatóság az érintett hatóságokkal együtt biztosítja a 2002/60/EK irányelv VI. mellékletének c) pontjában foglaltak szerinti intézkedések meghozatalát a vészhelyzeti terv, az utasítási lánc, valamint a szolgálatok közötti teljes körű együttműködésének biztosítása érdekében a szállítás közben előforduló balesetek, a tehergépjármű vagy egyéb jármű komoly meghibásodása vagy az üzemeltető csalárd tevékenysége esetére. Baleset, illetve a tehergépjármű vagy egyéb jármű komoly meghibásodása esetén a jármű üzemeltetője haladéktalanul értesíti az illetékes hatóságot.” |
| --- | --- |

5.

a melléklet III. részében felsorolt területekről történő első szállítást megelőzően a származási hely szerinti illetékes hatóság az érintett hatóságokkal együtt biztosítja a 2002/60/EK irányelv VI. mellékletének c) pontjában foglaltak szerinti intézkedések meghozatalát a vészhelyzeti terv, az utasítási lánc, valamint a szolgálatok közötti teljes körű együttműködésének biztosítása érdekében a szállítás közben előforduló balesetek, a tehergépjármű vagy egyéb jármű komoly meghibásodása vagy az üzemeltető csalárd tevékenysége esetére. Baleset, illetve a tehergépjármű vagy egyéb jármű komoly meghibásodása esetén a jármű üzemeltetője haladéktalanul értesíti az illetékes hatóságot.”

| 7. | A 21. cikkben a „2018. december 31-ig” időpont helyébe a „2019. december 31-ig” szöveg lép. |
| --- | --- |

7.

A 21. cikkben a „2018. december 31-ig” időpont helyébe a „2019. december 31-ig” szöveg lép.

| 8. | A melléklet helyébe e határozat mellékletének szövege lép. |
| --- | --- |

8.

A melléklet helyébe e határozat mellékletének szövege lép.

2. cikk

Címzettek

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2015. december 18-án.

a Bizottság részéről

Vytenis ANDRIUKAITIS

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 395., 1989.12.30., 13. o.

1

(2)  HL L 224., 1990.8.18., 29. o.

2

(3)  HL L 18., 2003.1.23., 11. o.

3

(4)  A Bizottság 2014. október 9-i végrehajtási határozata az egyes tagállamokban előforduló afrikai sertéspestissel kapcsolatos járványügyi intézkedésekről és a 2014/178/EU végrehajtási határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 295., 2014.10.11., 63. o.).

4

(5)  Állat-egészségügyi Világszervezet, Szárazföldi Állatok Egészségügyi Kódexe (http://www.oie.int/international-standard-setting/terrestrial-code/access-online/).

5

(6)  A Tanács 1964. június 26-i 64/432/EGK irányelve a szarvasmarhafélék és a sertések Közösségen belüli kereskedelmét érintő állat-egészségügyi problémákról (HL 121., 1964.7.29., 1977/64. o.).

6

---

MELLÉKLET

„MELLÉKLET

I. RÉSZ

1.   Észtország

Észtországban a következő területek:

| — | Keila linn, |
| --- | --- |

—

Keila linn,

| — | Kunda linn, |
| --- | --- |

—

Kunda linn,

| — | Loksa linn, |
| --- | --- |

—

Loksa linn,

| — | Maardu linn, |
| --- | --- |

—

Maardu linn,

| — | Mustvee linn, |
| --- | --- |

—

Mustvee linn,

| — | Pärnu linn, |
| --- | --- |

—

Pärnu linn,

| — | Saue linn, |
| --- | --- |

—

Saue linn,

| — | Tallinn linn, |
| --- | --- |

—

Tallinn linn,

| — | Läänemaa maakond, |
| --- | --- |

—

Läänemaa maakond,

| — | Kuusalu valdnak a 1-es úttól (E20) északra fekvő része, |
| --- | --- |

—

Kuusalu valdnak a 1-es úttól (E20) északra fekvő része,

| — | Are vald, |
| --- | --- |

—

Are vald,

| — | Audru vald, |
| --- | --- |

—

Audru vald,

| — | Halinga vald, |
| --- | --- |

—

Halinga vald,

| — | Haljala vald, |
| --- | --- |

—

Haljala vald,

| — | Harku vald, |
| --- | --- |

—

Harku vald,

| — | Jõelähtme vald, |
| --- | --- |

—

Jõelähtme vald,

| — | Keila vald, |
| --- | --- |

—

Keila vald,

| — | Kernu vald, |
| --- | --- |

—

Kernu vald,

| — | Kiili vald, |
| --- | --- |

—

Kiili vald,

| — | Koonga vald, |
| --- | --- |

—

Koonga vald,

| — | Lavassaare vald, |
| --- | --- |

—

Lavassaare vald,

| — | Nissi vald, |
| --- | --- |

—

Nissi vald,

| — | Padise vald, |
| --- | --- |

—

Padise vald,

| — | Paikuse vald, |
| --- | --- |

—

Paikuse vald,

| — | Raasiku vald, |
| --- | --- |

—

Raasiku vald,

| — | Rae vald, |
| --- | --- |

—

Rae vald,

| — | Rägavere vald, |
| --- | --- |

—

Rägavere vald,

| — | Saku vald, |
| --- | --- |

—

Saku vald,

| — | Saue vald, |
| --- | --- |

—

Saue vald,

| — | Sauga vald, |
| --- | --- |

—

Sauga vald,

| — | Sindi vald, |
| --- | --- |

—

Sindi vald,

| — | Sõmeru vald, |
| --- | --- |

—

Sõmeru vald,

| — | Tootsi vald, |
| --- | --- |

—

Tootsi vald,

| — | Tori vald, |
| --- | --- |

—

Tori vald,

| — | Tõstamaa vald, |
| --- | --- |

—

Tõstamaa vald,

| — | Varbla vald, |
| --- | --- |

—

Varbla vald,

| — | Vasalemma vald, |
| --- | --- |

—

Vasalemma vald,

| — | Vihula vald, |
| --- | --- |

—

Vihula vald,

| — | Viimsi vald, |
| --- | --- |

—

Viimsi vald,

| — | Viru-Nigula vald. |
| --- | --- |

—

Viru-Nigula vald.

2.   Lettország

Lettországban a következő területek:

| — | Ogres novads területén Suntažu és Ogresgala pagasts, |
| --- | --- |

—

Ogres novads területén Suntažu és Ogresgala pagasts,

| — | Ādažu novads, |
| --- | --- |

—

Ādažu novads,

| — | Amatas novads, |
| --- | --- |

—

Amatas novads,

| — | Carnikavas novads, |
| --- | --- |

—

Carnikavas novads,

| — | Garkalnes novads, |
| --- | --- |

—

Garkalnes novads,

| — | Ikšķiles novads, |
| --- | --- |

—

Ikšķiles novads,

| — | Inčukalna novads, |
| --- | --- |

—

Inčukalna novads,

| — | Jaunjelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunjelgavas novads,

| — | Ķeguma novads, |
| --- | --- |

—

Ķeguma novads,

| — | Līgatnes novads, |
| --- | --- |

—

Līgatnes novads,

| — | Mālpils novads, |
| --- | --- |

—

Mālpils novads,

| — | Neretas novads, |
| --- | --- |

—

Neretas novads,

| — | Ropažu novads, |
| --- | --- |

—

Ropažu novads,

| — | Salas novads, |
| --- | --- |

—

Salas novads,

| — | Siguldas novads, |
| --- | --- |

—

Siguldas novads,

| — | Vecumnieku novads, |
| --- | --- |

—

Vecumnieku novads,

| — | Viesītes novads. |
| --- | --- |

—

Viesītes novads.

3.   Litvánia

Litvániában a következő területek:

| — | Jurbarkas rajono savivaldybė területén Raudonės, Veliuonos, Seredžiaus és Juodaičių seniūnija, |
| --- | --- |

—

Jurbarkas rajono savivaldybė területén Raudonės, Veliuonos, Seredžiaus és Juodaičių seniūnija,

| — | Pakruojis rajono savivaldybė területén Klovainių, Rozalimo és Pakruojo seniūnija, |
| --- | --- |

—

Pakruojis rajono savivaldybė területén Klovainių, Rozalimo és Pakruojo seniūnija,

| — | Panevežys rajono savivaldybė területén Krekenavos, Upytės, Naujamiesčio és Smilgių seniūnija, |
| --- | --- |

—

Panevežys rajono savivaldybė területén Krekenavos, Upytės, Naujamiesčio és Smilgių seniūnija,

| — | Raseiniai rajono savivaldybė területén Ariogalos, Ariogalos miestas, Betygalos, Pagojukų és Šiluvos seniūnija, |
| --- | --- |

—

Raseiniai rajono savivaldybė területén Ariogalos, Ariogalos miestas, Betygalos, Pagojukų és Šiluvos seniūnija,

| — | Šakiai rajono savivaldybė területén Plokščių, Kriūkų, Lekėčių, Lukšių, Griškabūdžio, Barzdų, Žvirgždaičių, Sintautų, Kudirkos Naumiesčio, Slavikų és Šakių seniūnija, |
| --- | --- |

—

Šakiai rajono savivaldybė területén Plokščių, Kriūkų, Lekėčių, Lukšių, Griškabūdžio, Barzdų, Žvirgždaičių, Sintautų, Kudirkos Naumiesčio, Slavikų és Šakių seniūnija,

| — | Pasvalys rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pasvalys rajono savivaldybė,

| — | Vilkaviškis rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilkaviškis rajono savivaldybė,

| — | Radviliškis rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Radviliškis rajono savivaldybė,

| — | Kalvarija savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kalvarija savivaldybė,

| — | Kazlų Rūda savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kazlų Rūda savivaldybė,

| — | Marijampolė savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Marijampolė savivaldybė.

4.   Lengyelország

Lengyelországban a következő területek:

Podlaskie województwo területén:

| — | Augustowski powiat területén Augustów gmina Augustów, Nowinka, Płaska, Sztabin és Bargłów Kościelny városával, |
| --- | --- |

—

Augustowski powiat területén Augustów gmina Augustów, Nowinka, Płaska, Sztabin és Bargłów Kościelny városával,

| — | Białostocki powiat területén Choroszcz, Juchnowiec Kościelny, Suraż, Turośń Kościelna, Tykocin, Łapy, Poświętne, Zawady és Dobrzyniewo Duże gmina, valamint Zabłudów gmina egy része (a gminának a 19-es és a 685-ös út alkotta egyenes által határolt délnyugati része), |
| --- | --- |

—

Białostocki powiat területén Choroszcz, Juchnowiec Kościelny, Suraż, Turośń Kościelna, Tykocin, Łapy, Poświętne, Zawady és Dobrzyniewo Duże gmina, valamint Zabłudów gmina egy része (a gminának a 19-es és a 685-ös út alkotta egyenes által határolt délnyugati része),

| — | Hajnowski powiat területén Czyże és Hajnówka gmina Hajnówka, Dubicze Cerkiewne, Kleszczele és Czeremcha városával, |
| --- | --- |

—

Hajnowski powiat területén Czyże és Hajnówka gmina Hajnówka, Dubicze Cerkiewne, Kleszczele és Czeremcha városával,

| — | Siemiatycki powiatban Grodzisk, Dziadkowice és Milejczyce gmina, |
| --- | --- |

—

Siemiatycki powiatban Grodzisk, Dziadkowice és Milejczyce gmina,

| — | Wysokomazowiecki powiat területén Kobylin-Borzymy, Kulesze Kościelne, Sokoły és Wysokie Mazowieckie gmina Wysokie Mazowieckie, Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo és Ciechanowiec városával, |
| --- | --- |

—

Wysokomazowiecki powiat területén Kobylin-Borzymy, Kulesze Kościelne, Sokoły és Wysokie Mazowieckie gmina Wysokie Mazowieckie, Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo és Ciechanowiec városával,

| — | Sejneński powiat, |
| --- | --- |

—

Sejneński powiat,

| — | Suwalski powiatban Rutka-Tartak, Szypliszki, Suwałki és Raczki gmina, |
| --- | --- |

—

Suwalski powiatban Rutka-Tartak, Szypliszki, Suwałki és Raczki gmina,

| — | Zambrowski powiatban Rutki gmina, |
| --- | --- |

—

Zambrowski powiatban Rutki gmina,

| — | Sokólski powiatban Suchowola és Korycin gmina, |
| --- | --- |

—

Sokólski powiatban Suchowola és Korycin gmina,

| — | Bielski powiat, |
| --- | --- |

—

Bielski powiat,

| — | M. Białystok powiat, |
| --- | --- |

—

M. Białystok powiat,

| — | M. Suwałki powiat, |
| --- | --- |

—

M. Suwałki powiat,

| — | Moniecki powiat. |
| --- | --- |

—

Moniecki powiat.

II. RÉSZ

1.   Észtország

Észtországban a következő területek:

| — | Kallaste linn, |
| --- | --- |

—

Kallaste linn,

| — | Rakvere linn, |
| --- | --- |

—

Rakvere linn,

| — | Tartu linn, |
| --- | --- |

—

Tartu linn,

| — | Vändra linn, |
| --- | --- |

—

Vändra linn,

| — | Viljandi linn, |
| --- | --- |

—

Viljandi linn,

| — | Ida-Virumaa maakond, |
| --- | --- |

—

Ida-Virumaa maakond,

| — | Põlvamaa maakond, |
| --- | --- |

—

Põlvamaa maakond,

| — | Raplamaa maakond, |
| --- | --- |

—

Raplamaa maakond,

| — | Kuusalu valdnak a 1-es úttól (E20) délre fekvő része, |
| --- | --- |

—

Kuusalu valdnak a 1-es úttól (E20) délre fekvő része,

| — | Palamuse valdnak a Tallinn–Tartu vasútvonaltól keletre fekvő része, |
| --- | --- |

—

Palamuse valdnak a Tallinn–Tartu vasútvonaltól keletre fekvő része,

| — | Pärsti valdnak a 24126-os úttól nyugatra fekvő része, |
| --- | --- |

—

Pärsti valdnak a 24126-os úttól nyugatra fekvő része,

| — | Suure-Jaani valdnak a 49-es úttól nyugatra fekvő része, |
| --- | --- |

—

Suure-Jaani valdnak a 49-es úttól nyugatra fekvő része,

| — | Tabivere valdnak a Tallinn–Tartu vasútvonaltól keletre fekvő része, |
| --- | --- |

—

Tabivere valdnak a Tallinn–Tartu vasútvonaltól keletre fekvő része,

| — | Tamsalu valdnak a Tallinn–Tartu vasútvonaltól északkeletre fekvő része, |
| --- | --- |

—

Tamsalu valdnak a Tallinn–Tartu vasútvonaltól északkeletre fekvő része,

| — | Tartu valdnak a Tallinn–Tartu vasútvonaltól keletre fekvő része, |
| --- | --- |

—

Tartu valdnak a Tallinn–Tartu vasútvonaltól keletre fekvő része,

| — | Viiratsi valdnak a következők által meghatározott vonaltól nyugatra fekvő része: a 92-es út nyugati része a 155-ös útig, a 155-ös út a 24156-os útig, a 24156-os út a Verilaske folyóig, majd a Verilaske folyó a vald déli pereméig, |
| --- | --- |

—

Viiratsi valdnak a következők által meghatározott vonaltól nyugatra fekvő része: a 92-es út nyugati része a 155-ös útig, a 155-ös út a 24156-os útig, a 24156-os út a Verilaske folyóig, majd a Verilaske folyó a vald déli pereméig,

| — | Abja vald, |
| --- | --- |

—

Abja vald,

| — | Aegviidu vald, |
| --- | --- |

—

Aegviidu vald,

| — | Alatskivi vald, |
| --- | --- |

—

Alatskivi vald,

| — | Anija vald, |
| --- | --- |

—

Anija vald,

| — | Häädemeeste vald, |
| --- | --- |

—

Häädemeeste vald,

| — | Haaslava vald, |
| --- | --- |

—

Haaslava vald,

| — | Halliste vald, |
| --- | --- |

—

Halliste vald,

| — | Kadrina vald, |
| --- | --- |

—

Kadrina vald,

| — | Kambja vald, |
| --- | --- |

—

Kambja vald,

| — | Karksi vald, |
| --- | --- |

—

Karksi vald,

| — | Kasepää vald, |
| --- | --- |

—

Kasepää vald,

| — | Kõpu vald, |
| --- | --- |

—

Kõpu vald,

| — | Kose vald, |
| --- | --- |

—

Kose vald,

| — | Kõue vald, |
| --- | --- |

—

Kõue vald,

| — | Laekvere vald, |
| --- | --- |

—

Laekvere vald,

| — | Luunja vald, |
| --- | --- |

—

Luunja vald,

| — | Mäksa vald, |
| --- | --- |

—

Mäksa vald,

| — | Meeksi vald, |
| --- | --- |

—

Meeksi vald,

| — | Pala vald, |
| --- | --- |

—

Pala vald,

| — | Peipsiääre vald, |
| --- | --- |

—

Peipsiääre vald,

| — | Piirissaare vald, |
| --- | --- |

—

Piirissaare vald,

| — | Rakvere vald, |
| --- | --- |

—

Rakvere vald,

| — | Saarde vald, |
| --- | --- |

—

Saarde vald,

| — | Saare vald, |
| --- | --- |

—

Saare vald,

| — | Surju vald, |
| --- | --- |

—

Surju vald,

| — | Tahkuranna vald, |
| --- | --- |

—

Tahkuranna vald,

| — | Tapa vald, |
| --- | --- |

—

Tapa vald,

| — | Vändra vald, |
| --- | --- |

—

Vändra vald,

| — | Vara vald, |
| --- | --- |

—

Vara vald,

| — | Vinni vald, |
| --- | --- |

—

Vinni vald,

| — | Võnnu vald. |
| --- | --- |

—

Võnnu vald.

2.   Lettország

Lettországban a következő területek:

| — | Krimuldas novads, |
| --- | --- |

—

Krimuldas novads,

| — | Limbažu novads területén Skultes, Vidridžu, Limbažu és Umurgas pagasts, |
| --- | --- |

—

Limbažu novads területén Skultes, Vidridžu, Limbažu és Umurgas pagasts,

| — | Ogres novads területén Krapes, Ķeipenes, Lauberes, Madlienas, Mazozolu, Menģeles és Taurupes pagasts, |
| --- | --- |

—

Ogres novads területén Krapes, Ķeipenes, Lauberes, Madlienas, Mazozolu, Menģeles és Taurupes pagasts,

| — | Priekuļu novads, |
| --- | --- |

—

Priekuļu novads,

| — | Salacgrīvas novads területén Liepupes pagasts, |
| --- | --- |

—

Salacgrīvas novads területén Liepupes pagasts,

| — | Aizkraukles novads, |
| --- | --- |

—

Aizkraukles novads,

| — | Aknīstes novads, |
| --- | --- |

—

Aknīstes novads,

| — | Alūksnes novads, |
| --- | --- |

—

Alūksnes novads,

| — | Apes novads, |
| --- | --- |

—

Apes novads,

| — | Baltinavas novads, |
| --- | --- |

—

Baltinavas novads,

| — | Balvi novads, |
| --- | --- |

—

Balvi novads,

| — | Cēsu novads, |
| --- | --- |

—

Cēsu novads,

| — | Cesvaines novads, |
| --- | --- |

—

Cesvaines novads,

| — | Ērgļu novads, |
| --- | --- |

—

Ērgļu novads,

| — | Gulbenes novads, |
| --- | --- |

—

Gulbenes novads,

| — | Ilūkstes novads, |
| --- | --- |

—

Ilūkstes novads,

| — | Jaunpiepalgas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpiepalgas novads,

| — | Jēkabpils novads, |
| --- | --- |

—

Jēkabpils novads,

| — | Kocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Kocēnu novads,

| — | Kokneses novads, |
| --- | --- |

—

Kokneses novads,

| — | Krustpils novads, |
| --- | --- |

—

Krustpils novads,

| — | Lielvārdes novads, |
| --- | --- |

—

Lielvārdes novads,

| — | Līvānu novads, |
| --- | --- |

—

Līvānu novads,

| — | Lubānas novads, |
| --- | --- |

—

Lubānas novads,

| — | Madonas novads, |
| --- | --- |

—

Madonas novads,

| — | Pārgaujas novads, |
| --- | --- |

—

Pārgaujas novads,

| — | Pļaviņu novads, |
| --- | --- |

—

Pļaviņu novads,

| — | Raunas novads, |
| --- | --- |

—

Raunas novads,

| — | Rugāju novads, |
| --- | --- |

—

Rugāju novads,

| — | Saulkrastu novads, |
| --- | --- |

—

Saulkrastu novads,

| — | Sējas novads, |
| --- | --- |

—

Sējas novads,

| — | Skrīveru novads, |
| --- | --- |

—

Skrīveru novads,

| — | Smiltenes novads, |
| --- | --- |

—

Smiltenes novads,

| — | Varakļānu novads, |
| --- | --- |

—

Varakļānu novads,

| — | Vecpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Vecpiebalgas novads,

| — | Viļakas novads, |
| --- | --- |

—

Viļakas novads,

| — | Jēkabpils republikas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Jēkabpils republikas pilsēta,

| — | Valmiera republikas pilsēta. |
| --- | --- |

—

Valmiera republikas pilsēta.

3.   Litvánia

Litvániában a következő területek:

| — | Anykščiai rajono savivaldybė területén Andrioniškis, Anykščiai, Debeikiai, Kavarskas, Kurkliai, Skiemonys, Traupis és Troškūnai seniūnija, valamint Svėdasai seniūnijának a 118-as úttól délre fekvő része, |
| --- | --- |

—

Anykščiai rajono savivaldybė területén Andrioniškis, Anykščiai, Debeikiai, Kavarskas, Kurkliai, Skiemonys, Traupis és Troškūnai seniūnija, valamint Svėdasai seniūnijának a 118-as úttól délre fekvő része,

| — | Jonava rajono savivaldybė területén Šilų és Bukonių seniūnija, valamint Žeimių seniūnija területén Biliuškiai, Drobiškiai, Normainiai II, Normainėliai, Juškonys, Pauliukai, Mitėniškiai, Zofijauka és Naujokai kaimas, |
| --- | --- |

—

Jonava rajono savivaldybė területén Šilų és Bukonių seniūnija, valamint Žeimių seniūnija területén Biliuškiai, Drobiškiai, Normainiai II, Normainėliai, Juškonys, Pauliukai, Mitėniškiai, Zofijauka és Naujokai kaimas,

| — | Kaišiadorys rajono savivaldybė területén Kaišiadorių apylinkės, Kruonio, Nemaitonių, Paparčių, Žąslių, Žiežmarių és Žiežmarių apylinkės seniūnija, valamint Rumšiškių seniūnijának az A1-es úttól délre fekvő része, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorys rajono savivaldybė területén Kaišiadorių apylinkės, Kruonio, Nemaitonių, Paparčių, Žąslių, Žiežmarių és Žiežmarių apylinkės seniūnija, valamint Rumšiškių seniūnijának az A1-es úttól délre fekvő része,

| — | Kaunas rajono savivaldybė területén Akademijos, Alšėnų, Babtų, Batniavos, Čekiškės, Domeikavos, Ežerėlio, Garliavos, Garliavos apylinkių, Kačerginės, Kulautuvos, Linksmakalnio, Raudondvario, Ringaudų, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Užliedžių, Vilkijos, Vilkijos apylinkių és Zapyškio seniūnija, |
| --- | --- |

—

Kaunas rajono savivaldybė területén Akademijos, Alšėnų, Babtų, Batniavos, Čekiškės, Domeikavos, Ežerėlio, Garliavos, Garliavos apylinkių, Kačerginės, Kulautuvos, Linksmakalnio, Raudondvario, Ringaudų, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Užliedžių, Vilkijos, Vilkijos apylinkių és Zapyškio seniūnija,

| — | Kėdainiai rajono savivaldybė területén Josvainių, Pernaravos, Krakių, Dotnuvos, Gudžiūnų, Surviliškio, Vilainių, Truskavos, Šėtos és Kėdainių miesto seniūnija, |
| --- | --- |

—

Kėdainiai rajono savivaldybė területén Josvainių, Pernaravos, Krakių, Dotnuvos, Gudžiūnų, Surviliškio, Vilainių, Truskavos, Šėtos és Kėdainių miesto seniūnija,

| — | Panevėžys rajono savivaldybė területén Karsakiškio, Miežiškių, Paįstrio, Panevėžio, Ramygalos, Raguvos, Vadoklių és Velžio seniūnija, |
| --- | --- |

—

Panevėžys rajono savivaldybė területén Karsakiškio, Miežiškių, Paįstrio, Panevėžio, Ramygalos, Raguvos, Vadoklių és Velžio seniūnija,

| — | Šalčininkai rajono savivaldybė területén Jašiūnų, Turgelių, Akmenynės, Šalčininkų, Gerviškių, Butrimonių, Eišiškių, Poškonių és Dieveniškių seniūnija, |
| --- | --- |

—

Šalčininkai rajono savivaldybė területén Jašiūnų, Turgelių, Akmenynės, Šalčininkų, Gerviškių, Butrimonių, Eišiškių, Poškonių és Dieveniškių seniūnija,

| — | Varėna rajono savivaldybė területén Kaniavos, Marcinkonių és Merkinės seniūnija, |
| --- | --- |

—

Varėna rajono savivaldybė területén Kaniavos, Marcinkonių és Merkinės seniūnija,

| — | Alytus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytus miesto savivaldybė,

| — | Kaišiadorys miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorys miesto savivaldybė,

| — | Kaunas miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaunas miesto savivaldybė,

| — | Panevėžys miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžys miesto savivaldybė,

| — | Vilnius miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilnius miesto savivaldybė,

| — | Alytus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytus rajono savivaldybė,

| — | Biržai rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržai rajono savivaldybė,

| — | Druskininkai rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Druskininkai rajono savivaldybė,

| — | Lazdijai rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Lazdijai rajono savivaldybė,

| — | Prienai rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Prienai rajono savivaldybė,

| — | Širvintos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Širvintos rajono savivaldybė,

| — | Ukmergė rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ukmergė rajono savivaldybė,

| — | Vilnius rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilnius rajono savivaldybė,

| — | Birštonas savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Birštonas savivaldybė,

| — | Elektrėnai savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Elektrėnai savivaldybė.

4.   Lengyelország

Lengyelországban a következő területek:

Podlaskie województwo területén:

| — | Białostocki powiat területén Czarna Białostocka, Supraśl és Wasilków gmina, valamint Zabłudów gmina egy része (a gminának a 19-es és a 685-ös út alkotta egyenes által határolt északkeleti része), |
| --- | --- |

—

Białostocki powiat területén Czarna Białostocka, Supraśl és Wasilków gmina, valamint Zabłudów gmina egy része (a gminának a 19-es és a 685-ös út alkotta egyenes által határolt északkeleti része),

| — | Sokólski powiat területén Dąbrowa Białostocka, Janów, Nowy Dwór és Sidra gmina, |
| --- | --- |

—

Sokólski powiat területén Dąbrowa Białostocka, Janów, Nowy Dwór és Sidra gmina,

| — | Augustowski powiat területén Lipsk gmina, |
| --- | --- |

—

Augustowski powiat területén Lipsk gmina,

| — | Hajnowski powiat területén Narew, Narewka és Białowieża gmina. |
| --- | --- |

—

Hajnowski powiat területén Narew, Narewka és Białowieża gmina.

III. RÉSZ

1.   Észtország

Észtországban a következő területek:

| — | Elva linn, |
| --- | --- |

—

Elva linn,

| — | Jõgeva linn, |
| --- | --- |

—

Jõgeva linn,

| — | Põltsamaa linn, |
| --- | --- |

—

Põltsamaa linn,

| — | Võhma linn, |
| --- | --- |

—

Võhma linn,

| — | Järvamaa maakond, |
| --- | --- |

—

Järvamaa maakond,

| — | Valgamaa maakond, |
| --- | --- |

—

Valgamaa maakond,

| — | Võrumaa maakond, |
| --- | --- |

—

Võrumaa maakond,

| — | Palamuse valdnak a Tallinn–Tartu vasútvonaltól nyugatra fekvő része, |
| --- | --- |

—

Palamuse valdnak a Tallinn–Tartu vasútvonaltól nyugatra fekvő része,

| — | Pärsti valdnak a 24126-os úttól keletre fekvő része, |
| --- | --- |

—

Pärsti valdnak a 24126-os úttól keletre fekvő része,

| — | Suure-Jaani valdnak a 49-es úttól keletre fekvő része, |
| --- | --- |

—

Suure-Jaani valdnak a 49-es úttól keletre fekvő része,

| — | Tabivere valdnak a Tallinn–Tartu vasútvonaltól nyugatra fekvő része, |
| --- | --- |

—

Tabivere valdnak a Tallinn–Tartu vasútvonaltól nyugatra fekvő része,

| — | Tamsalu valdnak a Tallinn–Tartu vasútvonaltól délnyugatra fekvő része, |
| --- | --- |

—

Tamsalu valdnak a Tallinn–Tartu vasútvonaltól délnyugatra fekvő része,

| — | Tartu valdnak a Tallinn–Tartu vasútvonaltól nyugatra fekvő része, |
| --- | --- |

—

Tartu valdnak a Tallinn–Tartu vasútvonaltól nyugatra fekvő része,

| — | Viiratsi valdnak a következők által meghatározott vonaltól keletre fekvő része: a 92-es út nyugati része a 155-ös útig, a 155-ös út a 24156-os útig, a 24156-os út a Verilaske folyóig, majd a Verilaske folyó a vald déli pereméig, |
| --- | --- |

—

Viiratsi valdnak a következők által meghatározott vonaltól keletre fekvő része: a 92-es út nyugati része a 155-ös útig, a 155-ös út a 24156-os útig, a 24156-os út a Verilaske folyóig, majd a Verilaske folyó a vald déli pereméig,

| — | Jõgeva vald, |
| --- | --- |

—

Jõgeva vald,

| — | Kolga-Jaani vald, |
| --- | --- |

—

Kolga-Jaani vald,

| — | Konguta vald, |
| --- | --- |

—

Konguta vald,

| — | Kõo vald, |
| --- | --- |

—

Kõo vald,

| — | Laeva vald, |
| --- | --- |

—

Laeva vald,

| — | Nõo vald, |
| --- | --- |

—

Nõo vald,

| — | Paistu vald, |
| --- | --- |

—

Paistu vald,

| — | Pajusi vald, |
| --- | --- |

—

Pajusi vald,

| — | Põltsamaa vald, |
| --- | --- |

—

Põltsamaa vald,

| — | Puhja vald, |
| --- | --- |

—

Puhja vald,

| — | Puurmani vald, |
| --- | --- |

—

Puurmani vald,

| — | Rakke vald, |
| --- | --- |

—

Rakke vald,

| — | Rannu vald, |
| --- | --- |

—

Rannu vald,

| — | Rõngu vald, |
| --- | --- |

—

Rõngu vald,

| — | Saarepeedi vald, |
| --- | --- |

—

Saarepeedi vald,

| — | Tähtvere vald, |
| --- | --- |

—

Tähtvere vald,

| — | Tarvastu vald, |
| --- | --- |

—

Tarvastu vald,

| — | Torma vald, |
| --- | --- |

—

Torma vald,

| — | Ülenurme vald, |
| --- | --- |

—

Ülenurme vald,

| — | Väike-Maarja vald. |
| --- | --- |

—

Väike-Maarja vald.

2.   Lettország

Lettországban a következő területek:

| — | Limbažu novads területén Viļķenes, Pāles és Katvaru pagasts, |
| --- | --- |

—

Limbažu novads területén Viļķenes, Pāles és Katvaru pagasts,

| — | Salacgrīvas novads területén Ainažu és Salacgrīvas pagasts, |
| --- | --- |

—

Salacgrīvas novads területén Ainažu és Salacgrīvas pagasts,

| — | Aglonas novads, |
| --- | --- |

—

Aglonas novads,

| — | Alojas novads, |
| --- | --- |

—

Alojas novads,

| — | Beverīinas novads, |
| --- | --- |

—

Beverīinas novads,

| — | Burtnieku novads, |
| --- | --- |

—

Burtnieku novads,

| — | Ciblas novads, |
| --- | --- |

—

Ciblas novads,

| — | Dagdas novads, |
| --- | --- |

—

Dagdas novads,

| — | Daugavpils novads, |
| --- | --- |

—

Daugavpils novads,

| — | Kārsavas novads, |
| --- | --- |

—

Kārsavas novads,

| — | Krāslavas novads, |
| --- | --- |

—

Krāslavas novads,

| — | Ludzas novads, |
| --- | --- |

—

Ludzas novads,

| — | Mazsalacas novads, |
| --- | --- |

—

Mazsalacas novads,

| — | Naukšēnu novads, |
| --- | --- |

—

Naukšēnu novads,

| — | Preiļu novads, |
| --- | --- |

—

Preiļu novads,

| — | Rēzeknes novads, |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novads,

| — | Riebiņu novads, |
| --- | --- |

—

Riebiņu novads,

| — | Rūjienas novads, |
| --- | --- |

—

Rūjienas novads,

| — | Strenču novads, |
| --- | --- |

—

Strenču novads,

| — | Valkas novads, |
| --- | --- |

—

Valkas novads,

| — | Vārkavas novads, |
| --- | --- |

—

Vārkavas novads,

| — | Viļānu novads, |
| --- | --- |

—

Viļānu novads,

| — | Zilupes novads, |
| --- | --- |

—

Zilupes novads,

| — | Daugavpils republikas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Daugavpils republikas pilsēta,

| — | Rēzekne republikas pilsēta. |
| --- | --- |

—

Rēzekne republikas pilsēta.

3.   Litvánia

Litvániában a következő területek:

| — | Anykščiai rajono savivaldybė területén Viešintos seniūnija és Svėdasai seniūnija 118-as úttól északra fekvő része, |
| --- | --- |

—

Anykščiai rajono savivaldybė területén Viešintos seniūnija és Svėdasai seniūnija 118-as úttól északra fekvő része,

| — | Jonava rajono savivaldybė területén Upninkų, Ruklos, Dumsių, Užusalių és Kulvos seniūnija, valamint Žeimiai seniūnija területén Akliai, Akmeniai, Barsukinė, Blauzdžiai, Gireliai, Jagėlava, Juljanava, Kuigaliai, Liepkalniai, Martyniškiai, Milašiškiai, Mimaliai, Naujasodis, Normainiai I, Paduobiai, Palankesiai, Pamelnytėlė, Pėdžiai, Skrynės, Svalkeniai, Terespolis, Varpėnai, Žeimių gst., Žieveliškiai és Žeimių miestelis kaimas, |
| --- | --- |

—

Jonava rajono savivaldybė területén Upninkų, Ruklos, Dumsių, Užusalių és Kulvos seniūnija, valamint Žeimiai seniūnija területén Akliai, Akmeniai, Barsukinė, Blauzdžiai, Gireliai, Jagėlava, Juljanava, Kuigaliai, Liepkalniai, Martyniškiai, Milašiškiai, Mimaliai, Naujasodis, Normainiai I, Paduobiai, Palankesiai, Pamelnytėlė, Pėdžiai, Skrynės, Svalkeniai, Terespolis, Varpėnai, Žeimių gst., Žieveliškiai és Žeimių miestelis kaimas,

| — | Kaišiadorys rajono savivaldybė területén Palomenės és Pravieniškių seniūnija, valamint Rumšiškių seniūnijának az A1-es úttól északra fekvő része, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorys rajono savivaldybė területén Palomenės és Pravieniškių seniūnija, valamint Rumšiškių seniūnijának az A1-es úttól északra fekvő része,

| — | Kaunas rajono savivaldybė területén Vandžiogalos, Lapių, Karmėlavos és Neveronių seniūnija, |
| --- | --- |

—

Kaunas rajono savivaldybė területén Vandžiogalos, Lapių, Karmėlavos és Neveronių seniūnija,

| — | Kėdainiai rajono savivaldybė területén Pelėdnagių seniūnija, |
| --- | --- |

—

Kėdainiai rajono savivaldybė területén Pelėdnagių seniūnija,

| — | Šalčininkai rajono savivaldybė területén Baltosios Vokės, Pabarės, Dainavos és Kalesninkų seniūnija, |
| --- | --- |

—

Šalčininkai rajono savivaldybė területén Baltosios Vokės, Pabarės, Dainavos és Kalesninkų seniūnija,

| — | Varėna rajono savivaldybė területén Valkininkų, Jakėnų, Matuizų, Varėnos és Vydenių seniūnija, |
| --- | --- |

—

Varėna rajono savivaldybė területén Valkininkų, Jakėnų, Matuizų, Varėnos és Vydenių seniūnija,

| — | Jonava miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jonava miesto savivaldybė,

| — | Ignalina rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ignalina rajono savivaldybė,

| — | Kupiškis rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kupiškis rajono savivaldybė,

| — | Moletai rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Moletai rajono savivaldybė,

| — | Rokiškis rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rokiškis rajono savivaldybė,

| — | Švencionys rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Švencionys rajono savivaldybė,

| — | Trakai rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Trakai rajono savivaldybė,

| — | Utena rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Utena rajono savivaldybė,

| — | Zarasai rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Zarasai rajono savivaldybė,

| — | Visaginas savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Visaginas savivaldybė.

4.   Lengyelország

Lengyelországban a következő területek:

Podlaskie województwo területén:

| — | Białostocki powiat területén Gródek és Michałowo gmina, |
| --- | --- |

—

Białostocki powiat területén Gródek és Michałowo gmina,

| — | Sokólski powiat területén Krynki, Kuźnica, Sokółka és Szudziałowo gmina. |
| --- | --- |

—

Sokólski powiat területén Krynki, Kuźnica, Sokółka és Szudziałowo gmina.

IV. RÉSZ

Olaszország

Olaszországban a következő területek:

Szardínia minden területe.”

---

| 22.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 334/61 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 334/61

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/2434 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2015. december 18.)

az egyes Indiából származó gyümölcsök és zöldségek tekintetében a károsítók Unióba történő behurcolása és Unión belüli elterjedése elleni intézkedésekről szóló 2014/237/EU végrehajtási határozat módosításáról

(az értesítés a C(2015) 9178. számú dokumentummal történt)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a növényeket vagy növényi termékeket károsító szervezeteknek a Közösségbe történő behurcolása és a Közösségen belüli elterjedése elleni védekezési intézkedésekről szóló, 2000. május 8-i 2000/29/EK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 16. cikke (3) bekezdésének negyedik mondatára,

mivel:

| (1) | A 2014/237/EU bizottsági végrehajtási határozat (2) tiltja az Indiából származó Colocasia Schott növények behozatalát a vetőmagok és gyökerek kivételével, valamint az Indiából származó Momordica L., Solanum melongena L. és Trichosanthes L. növények behozatalát a vetőmagok kivételével. Továbbá a Mangifera L. – vetőmagtól eltérő – növényeknek az Unió területére való behozatalához a 2014/237/EU végrehajtási határozat megköveteli, hogy az indiai hatóságok megfelelő intézkedéseket hozzanak a szállítmány károsítóktól való mentességének biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

(1)

A 2014/237/EU bizottsági végrehajtási határozat (2) tiltja az Indiából származó Colocasia Schott növények behozatalát a vetőmagok és gyökerek kivételével, valamint az Indiából származó Momordica L., Solanum melongena L. és Trichosanthes L. növények behozatalát a vetőmagok kivételével. Továbbá a Mangifera L. – vetőmagtól eltérő – növényeknek az Unió területére való behozatalához a 2014/237/EU végrehajtási határozat megköveteli, hogy az indiai hatóságok megfelelő intézkedéseket hozzanak a szállítmány károsítóktól való mentességének biztosítása érdekében.

| (2) | A 2014/237/EU végrehajtási határozat időbeli hatálya korlátozott. Tekintettel arra, hogy számos, Indiából származó növényen és növényi terméken észleltek nagy számban károsítókat, a Bizottság megállapítja, hogy az indiai növény-egészségügyi tanúsítási rendszer további fejlesztésére van szükség. Következésképpen a 2014/237/EU végrehajtási határozat időbeli hatályát indokolt 2016. december 31-ig kiterjeszteni. |
| --- | --- |

(2)

A 2014/237/EU végrehajtási határozat időbeli hatálya korlátozott. Tekintettel arra, hogy számos, Indiából származó növényen és növényi terméken észleltek nagy számban károsítókat, a Bizottság megállapítja, hogy az indiai növény-egészségügyi tanúsítási rendszer további fejlesztésére van szükség. Következésképpen a 2014/237/EU végrehajtási határozat időbeli hatályát indokolt 2016. december 31-ig kiterjeszteni.

| (3) | A 2014/237/EU végrehajtási határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(3)

A 2014/237/EU végrehajtási határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (4) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2014/237/EU végrehajtási határozat 2. cikkének helyébe a következő szöveg lép:

„2. cikk

Ez a határozat 2016. december 31-én hatályát veszti.”

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2015. december 18-án.

a Bizottság részéről

Vytenis ANDRIUKAITIS

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 169., 2000.7.10., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 2014. április 24-i 2014/237/EU végrehajtási határozata egyes Indiából származó gyümölcsök és zöldségek tekintetében a károsítók Unióba történő behurcolása és Unión belüli elterjedése elleni intézkedésekről (HL L 125., 2014.4.26., 93. o.).

2

---

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

| 22.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 334/62 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 334/62

---

AZ EU–EGYIPTOM TÁRSULÁSI TANÁCS 1/2015 HATÁROZATA

(2015. szeptember 21.)

az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről az Egyiptomi Arab Köztársaság közötti társulást létrehozó euro-mediterrán megállapodáshoz csatolt, a „származó termék” fogalmának meghatározásáról és az igazgatási együttműködés módszereiről szóló 4. jegyzőkönyv felváltásáról [2015/2435]

AZ EU–EGYIPTOM TÁRSULÁSI TANÁCS,

tekintettel az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről az Egyiptomi Arab Köztársaság közötti társulást létrehozó euro-mediterrán megállapodásra (1) és különösen annak 27. cikkére,

tekintettel az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről az Egyiptomi Arab Köztársaság közötti euro-mediterrán társulást létrehozó megállapodáshoz csatolt, a „származó termék” fogalmának meghatározásáról és az igazgatási együttműködés módszereiről szóló 4. jegyzőkönyvre,

mivel:

| (1) | Az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről az Egyiptomi Arab Köztársaság közötti társulást létrehozó euro-mediterrán megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) 27. cikke a megállapodásnak a származási szabályokat megállapító, valamint az Európai Unió, Egyiptom és a pán-euromediterrán preferenciális származási szabályokról szóló regionális egyezmény (2) (a továbbiakban: az egyezmény) egyéb szerződő felei közötti származási kumulációról rendelkező 4. jegyzőkönyvére (a továbbiakban: a 4. jegyzőkönyv) hivatkozik. |
| --- | --- |

(1)

Az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről az Egyiptomi Arab Köztársaság közötti társulást létrehozó euro-mediterrán megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) 27. cikke a megállapodásnak a származási szabályokat megállapító, valamint az Európai Unió, Egyiptom és a pán-euromediterrán preferenciális származási szabályokról szóló regionális egyezmény (2) (a továbbiakban: az egyezmény) egyéb szerződő felei közötti származási kumulációról rendelkező 4. jegyzőkönyvére (a továbbiakban: a 4. jegyzőkönyv) hivatkozik.

| (2) | A 4. jegyzőkönyv 39. cikke úgy rendelkezik, hogy a jegyzőkönyv rendelkezéseinek módosításáról a megállapodás 74. cikkével létrehozott társulási tanács határozhat. |
| --- | --- |

(2)

A 4. jegyzőkönyv 39. cikke úgy rendelkezik, hogy a jegyzőkönyv rendelkezéseinek módosításáról a megállapodás 74. cikkével létrehozott társulási tanács határozhat.

| (3) | Az egyezmény célja a származási szabályokról szóló, a pán-euromediterrán övezet országai között jelenleg hatályos jegyzőkönyvek egyetlen egységes jogi aktussal történő felváltása. |
| --- | --- |

(3)

Az egyezmény célja a származási szabályokról szóló, a pán-euromediterrán övezet országai között jelenleg hatályos jegyzőkönyvek egyetlen egységes jogi aktussal történő felváltása.

| (4) | Az Unió és Egyiptom 2011. június 15-én, illetve 2013. október 9-én írta alá az egyezményt. |
| --- | --- |

(4)

Az Unió és Egyiptom 2011. június 15-én, illetve 2013. október 9-én írta alá az egyezményt.

| (5) | Az Unió és Egyiptom 2012. március 26-án, illetve 2014. április 23-án helyezte letétbe elfogadási okmányát az egyezmény letéteményesénél. Következésképpen az egyezmény 10. cikkének (3) bekezdése értelmében az egyezmény az Unió és Egyiptom tekintetében 2012. május 1-jén, illetve 2014. június 1-jén lépett hatályba. |
| --- | --- |

(5)

Az Unió és Egyiptom 2012. március 26-án, illetve 2014. április 23-án helyezte letétbe elfogadási okmányát az egyezmény letéteményesénél. Következésképpen az egyezmény 10. cikkének (3) bekezdése értelmében az egyezmény az Unió és Egyiptom tekintetében 2012. május 1-jén, illetve 2014. június 1-jén lépett hatályba.

| (6) | A 4. jegyzőkönyvet ezért egy új, az egyezményre hivatkozó jegyzőkönyvvel kell felváltani, |
| --- | --- |

(6)

A 4. jegyzőkönyvet ezért egy új, az egyezményre hivatkozó jegyzőkönyvvel kell felváltani,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről az Egyiptomi Arab Köztársaság közötti társulást létrehozó euro-mediterrán megállapodáshoz csatolt, a „származó termék” fogalmának meghatározásáról és az igazgatási együttműködés módszereiről szóló 4. jegyzőkönyv helyébe az e határozat mellékletében foglalt szöveg lép.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Ezt a határozatot 2016. február 1-től kell alkalmazni.

Kelt Brüsszelben, 2015. szeptember 21-én.

a Társulási Tanács részéről

az elnök

F. MOGHERINI

---

(1)  HL L 304., 2004.9.30., 39. o.

1

(2)  HL L 54., 2013.2.26., 4. o.

2

---

MELLÉKLET

„4. JEGYZŐKÖNYV

a »származó termék« fogalmának meghatározásáról és az igazgatási együttműködés módszereiről

1. cikk

Az alkalmazandó származási szabályok

(1)   E megállapodás végrehajtása tekintetében a pán-euromediterrán preferenciális származási szabályokról szóló regionális egyezmény (1) (a továbbiakban: az egyezmény) I. függeléke és II. függelékének vonatkozó rendelkezései alkalmazandók.

(2)   A pán-euromediterrán preferenciális származási szabályokról szóló regionális egyezmény I. függelékében és II. függelékének vonatkozó rendelkezéseiben szereplő »releváns megállapodás« kifejezés e megállapodásra történő hivatkozásként értelmezendő.

2. cikk

A viták rendezése

(1)   Amennyiben az egyezmény I. függelékének 32. cikke szerinti ellenőrzési eljárásokkal kapcsolatban olyan viták merülnek fel, amelyeket nem lehet rendezni az ellenőrzést kérő vámhatóságok és az ezen ellenőrzésnek a végrehajtásáért felelős vámhatóságok között, ezeket a vitákat a társulási tanács elé kell terjeszteni.

(2)   Az importőr és az importáló ország vámhatóságai közötti viták rendezésére vonatkozóan minden esetben az említett ország jogszabályai az irányadók.

3. cikk

A jegyzőkönyv módosítása

E jegyzőkönyv rendelkezéseinek módosításáról a társulási tanács határozhat.

4. cikk

Az egyezmény felmondása

(1)   Amennyiben akár az Európai Unió, akár Egyiptom írásban értesíti az egyezmény letéteményesét arról, hogy az egyezmény 9. cikke értelmében fel kívánja mondani az egyezményt, az Unió és Egyiptom e megállapodás végrehajtása érdekében azonnal tárgyalásokat kezd a származási szabályokról.

(2)   Az e tárgyalások eredményeképpen megállapított új származási szabályok hatálybalépéséig e megállapodás tekintetében továbbra is az egyezmény I. függelékében és adott esetben II. függelékének vonatkozó rendelkezéseiben előírt, a felmondás időpontjában hatályos származási szabályok alkalmazandók. Mindazonáltal az egyezmény I. függelékében és adott esetben II. függelékének vonatkozó rendelkezéseiben előírt származási szabályok a felmondás időpontjától kezdve kizárólag az Európai Unió és Egyiptom közötti kétoldalú kumulációt lehetővé tevő rendelkezésekként értelmezendők.”

---

(1)  HL L 54., 2013.2.26., 4. o.

1

---