# Az Európai Unió C 279/2019

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 279 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 62. évfolyam2019. augusztus 19. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 279

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

62. évfolyam2019. augusztus 19.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | II   Közlemények |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Bizottság |
| 2019/C 279/01 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám: M.9366 – BPCE/Auchan/Oney Bank) (
  1
  ) | 1 |

Tartalom

Oldal

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

2019/C 279/01

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám: M.9366 – BPCE/Auchan/Oney Bank) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2019/C 279/02 | Euroátváltási árfolyamok | 2 |
| 2019/C 279/03 | A Bizottság végrehajtási határozata (2019. augusztus 8.) az Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence (OEM) elnevezéshez kapcsolódó, az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 53. cikke szerinti, nem kisebb jelentőségű termékleírás-módosítás jóváhagyására irányuló kérelemnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről | 3 |
| 2019/C 279/04 | A Bizottság végrehajtási határozata (2019. augusztus 12.) a Bleu du Vercors-Sassenage (OEM) elnevezéshez kapcsolódó, az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 53. cikke szerinti, nem kisebb jelentőségű termékleírás-módosítás jóváhagyására irányuló kérelemnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről | 24 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

2019/C 279/02

Euroátváltási árfolyamok

2

2019/C 279/03

A Bizottság végrehajtási határozata (2019. augusztus 8.) az Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence (OEM) elnevezéshez kapcsolódó, az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 53. cikke szerinti, nem kisebb jelentőségű termékleírás-módosítás jóváhagyására irányuló kérelemnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről

Európai Unió Hivatalos Lapjában

3

2019/C 279/04

A Bizottság végrehajtási határozata (2019. augusztus 12.) a Bleu du Vercors-Sassenage (OEM) elnevezéshez kapcsolódó, az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 53. cikke szerinti, nem kisebb jelentőségű termékleírás-módosítás jóváhagyására irányuló kérelemnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről

Európai Unió Hivatalos Lapjában

24

---

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2019/C 279/05 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.9482 – SKT/Comcast/JV) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 38 |
| 2019/C 279/06 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.9494 – Equistone/Heras) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 40 |

V   Hirdetmények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2019/C 279/05

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.9482 – SKT/Comcast/JV) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

38

2019/C 279/06

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.9494 – Equistone/Heras) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

40

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

| 19.8.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 279/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 279/1

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám: M.9366 – BPCE/Auchan/Oney Bank)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2019/C 279/01)

2019. július 26-án a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak francia nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz:

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32019M9366 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32019M9366 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz.

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

| 19.8.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 279/2 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 279/2

---

Euroátváltási árfolyamok (1)

2019. augusztus 16.

(2019/C 279/02)

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,1076 |
| JPY | Japán yen | 117,77 |
| DKK | Dán korona | 7,4590 |
| GBP | Angol font | 0,91033 |
| SEK | Svéd korona | 10,7120 |
| CHF | Svájci frank | 1,0854 |
| ISK | Izlandi korona | 137,70 |
| NOK | Norvég korona | 9,9653 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 25,734 |
| HUF | Magyar forint | 324,78 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,3381 |
| RON | Román lej | 4,7293 |
| TRY | Török líra | 6,1543 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,6320 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,4730 |
| HKD | Hongkongi dollár | 8,6863 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,7208 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,5356 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 338,60 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 16,8081 |
| CNY | Kínai renminbi | 7,7978 |
| HRK | Horvát kuna | 7,3890 |
| IDR | Indonéz rúpia | 15 753,39 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,6281 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 58,012 |
| RUB | Orosz rubel | 73,3855 |
| THB | Thaiföldi baht | 34,208 |
| BRL | Brazil real | 4,4075 |
| MXN | Mexikói peso | 21,6321 |
| INR | Indiai rúpia | 78,8040 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,1076

JPY

Japán yen

117,77

DKK

Dán korona

7,4590

GBP

Angol font

0,91033

SEK

Svéd korona

10,7120

CHF

Svájci frank

1,0854

ISK

Izlandi korona

137,70

NOK

Norvég korona

9,9653

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

25,734

HUF

Magyar forint

324,78

PLN

Lengyel zloty

4,3381

RON

Román lej

4,7293

TRY

Török líra

6,1543

AUD

Ausztrál dollár

1,6320

CAD

Kanadai dollár

1,4730

HKD

Hongkongi dollár

8,6863

NZD

Új-zélandi dollár

1,7208

SGD

Szingapúri dollár

1,5356

KRW

Dél-Koreai won

1 338,60

ZAR

Dél-Afrikai rand

16,8081

CNY

Kínai renminbi

7,7978

HRK

Horvát kuna

7,3890

IDR

Indonéz rúpia

15 753,39

MYR

Maláj ringgit

4,6281

PHP

Fülöp-szigeteki peso

58,012

RUB

Orosz rubel

73,3855

THB

Thaiföldi baht

34,208

BRL

Brazil real

4,4075

MXN

Mexikói peso

21,6321

INR

Indiai rúpia

78,8040

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

| 19.8.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 279/3 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 279/3

---

A BIZOTTSÁG VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2019. augusztus 8.)

az „Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence” (OEM) elnevezéshez kapcsolódó, az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 53. cikke szerinti, nem kisebb jelentőségű termékleírás-módosítás jóváhagyására irányuló kérelemnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről

(2019/C 279/03)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 50. cikke (2) bekezdésének a) pontjára, összefüggésben 53. cikkének (2) bekezdésével,

mivel:

| (1) | Franciaország az 1151/2012/EU rendelet 49. cikkének (4) bekezdésével összhangban az „Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence” (OEM) termékleírásának nem kisebb jelentőségű módosítására irányuló kérelmet nyújtott be. |
| --- | --- |

(1)

Franciaország az 1151/2012/EU rendelet 49. cikkének (4) bekezdésével összhangban az „Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence” (OEM) termékleírásának nem kisebb jelentőségű módosítására irányuló kérelmet nyújtott be.

| (2) | A Bizottság az 1151/2012/EU rendelet 50. cikkével összhangban megvizsgálta a kérelmet, és arra a következtetésre jutott, hogy az megfelel a szóban forgó rendeletben meghatározott feltételeknek. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság az 1151/2012/EU rendelet 50. cikkével összhangban megvizsgálta a kérelmet, és arra a következtetésre jutott, hogy az megfelel a szóban forgó rendeletben meghatározott feltételeknek.

| (3) | Az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalások benyújtásának lehetővé tétele érdekében a 668/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (2) 10. cikke (1) bekezdésének első albekezdése szerinti, nem kisebb jelentőségű termékleírás-módosítás jóváhagyására irányuló kérelmet az „Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence” (OEM) bejegyzett elnevezéshez kapcsolódó módosított egységes dokumentummal és a vonatkozó termékleírás közzétételére való hivatkozással együtt közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában, |
| --- | --- |

(3)

Az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalások benyújtásának lehetővé tétele érdekében a 668/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (2) 10. cikke (1) bekezdésének első albekezdése szerinti, nem kisebb jelentőségű termékleírás-módosítás jóváhagyására irányuló kérelmet az „Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence” (OEM) bejegyzett elnevezéshez kapcsolódó módosított egységes dokumentummal és a vonatkozó termékleírás közzétételére való hivatkozással együtt közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

Egyetlen cikk

A 668/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet 10. cikke (1) bekezdésének első albekezdése szerinti, nem kisebb jelentőségű termékleírás-módosítás jóváhagyására irányuló kérelmet, amely az „Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence” (OEM) bejegyzett elnevezéshez kapcsolódó módosított egységes dokumentumot és a vonatkozó termékleírás közzétételére való hivatkozást is magában foglalja, e határozat melléklete tartalmazza.

Az 1151/2012/EU rendelet 51. cikkével összhangban e határozat közzététele jogot keletkeztet arra, hogy az e cikk első bekezdésében említett módosítás ellen e határozatnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzététele időpontjától számított három hónapon belül felszólaljanak.

Kelt Brüsszelben, 2019. augusztus 8-án.

a Bizottság részéről

Phil HOGAN

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 668/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. június 13.) a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról (HL L 179., 2014.6.19., 36. o.).

2

---

MELLÉKLET

OLTALOM ALATT ÁLLÓ EREDETMEGJELÖLÉSHEZ/OLTALOM ALATT ÁLLÓ FÖLDRAJZI JELZÉSHEZ KAPCSOLÓDÓ TERMÉKLEÍRÁS NEM KISEBB JELENTŐSÉGŰ MÓDOSÍTÁSÁNAK JÓVÁHAGYÁSÁRA IRÁNYULÓ KÉRELEM

Az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének első albekezdése szerinti módosítás jóváhagyására irányuló kérelem

„Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence”

EU-szám: PDO-FR-0050-AM01 – 2017.8.16.

OEM ( X ) OFJ ( )

1.   Kérelmező csoportosulás és jogos érdek

| Syndicat AOP Huile d’olive et Olives de la Vallée des Baux-de-Provence (SIOVB) |
| --- |
| Vallon de la Fontaine |
| 13520 Les Baux-de-Provence |
| FRANCIAORSZÁG |
| Tel. +33 490543842 |
| Fax +33 484253288 |
| E-mail: contact@siovb.com |

Syndicat AOP Huile d’olive et Olives de la Vallée des Baux-de-Provence (SIOVB)

Vallon de la Fontaine

13520 Les Baux-de-Provence

FRANCIAORSZÁG

Tel. +33 490543842

Fax +33 484253288

E-mail: contact@siovb.com

A francia Munka Törvénykönyvének hatálya alá tartozó „Syndicat AOP Huile d’olive et Olives de la Vallée des Baux-de-Provence” (SIOVB) elnevezésű szakmai szakszervezet olajbogyó-termesztőkből, olajbogyókonzerv-készítőkből és olajsajtolókból (mintegy 1 100 gazdasági szereplőből) áll. Jogos érdeke fűződik a kérelem benyújtásához.

2.   Tagállam vagy harmadik ország

Franciaország

3.   A termékleírás módosítással (módosításokkal) érintett rovata

| — | ☐ | A termék elnevezése |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | A termék leírása |
| — | ☒ | Földrajzi terület |
| — | ☒ | A származás igazolása |
| — | ☒ | Az előállítás módja |
| — | ☒ | Kapcsolat |
| — | ☒ | Címkézés |
| — | ☒ | Egyéb: ellenőrzések, nemzeti előírások. |

—

☐

A termék elnevezése

—

☒

A termék leírása

—

☒

Földrajzi terület

—

☒

A származás igazolása

—

☒

Az előállítás módja

—

☒

Kapcsolat

—

☒

Címkézés

—

☒

Egyéb: ellenőrzések, nemzeti előírások.

4.   A módosítás(ok) típusa

| — | ☒ | Bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti, kisebb jelentőségűnek nem tekinthető módosítása |
| --- | --- | --- |
| — | ☐ | Bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti, kisebb jelentőségűnek nem tekinthető oly módon történő módosítása, amelyre vonatkozóan nem tettek közzé egységes (vagy azzal egyenértékű) dokumentumot |

—

☒

Bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti, kisebb jelentőségűnek nem tekinthető módosítása

—

☐

Bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti, kisebb jelentőségűnek nem tekinthető oly módon történő módosítása, amelyre vonatkozóan nem tettek közzé egységes (vagy azzal egyenértékű) dokumentumot

5.   Módosítás(Ok)

A termék leírása

A termék leírása módosult és kiegészült a termékleírásban és az egységes dokumentumban (amely a korábbi összefoglaló helybe lép).

Így a termékleírás és az összefoglaló alábbiak szerinti, eredeti szövegét:

„Az »Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence« szűz olívaolajat zöld szín, bársonyosság, lágy íz és teltség jellemzi [...]”,

amely kizárólag a termékleírásban a következő elemekkel egészült ki:

„[...] teltség jellemzi, vajas, mandulás és mogyorós ízjegyekkel, amelyek mellett visszaigazolódnak a szagláskor érzékelt aromák (articsóka, paradicsom, alma, eper, szilva, csokoládé).”

a termékleírásban és az egységes dokumentumban (a 3.2. pontban) a következő szöveg váltja fel:

„Az »Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence« olívaolajat a következő aromák közül legalább kettő jelenléte jellemzi: frissen vágott fű, alma, mandulabél, nyers articsóka, friss mogyoró, paradicsomlevél. Ezeket az aromákat enyhe kesernyésség és pikáns jelleg (e termékleírás értelmében véve »csípősség«) kíséri. A Nemzetközi Olívatanács érzékszervi skálája szerint a kesernyésség mértéke legfeljebb 3, a csípősség mértéke pedig 1 és 3 közötti. Olajsavtartalma 100 grammonként legfeljebb 0,8 gramm.

Az »olives maturées« (utóérlelt olajbogyókból készült) megjelöléssel ellátott, bársonyos jellegű »Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence« olívaolajat a következő aromák közül legalább kettő jelenléte jellemzi: pácolt olajbogyó, fekete olajbogyó, olajbogyópép, kakaó, gomba, főtt articsóka, szarvasgomba, kovászos kenyér. Főtt körtére, penészre és fémekre emlékeztető aromák nem fordulhatnak elő. Lágy ízérzetet kelt; a Nemzetközi Olívatanács érzékszervi skálája szerint a kesernyésség mértéke legfeljebb 1, a csípősség mértéke pedig legfeljebb 2. Olajsavtartalma 100 grammonként legfeljebb 1,5 gramm.

Az első forgalomba hozatal szakaszában a peroxidszám 1 kg olívaolajra vetítve nem haladhatja meg a 16 milliekvivalens oxigén értéket.”

A termék leírásának átdolgozása azt célozza, hogy a szöveg jobban figyelembe vegye a termelők szaktudását és bevett módszereit. A jellemzők pontosabb meghatározása jegyében a termékleírás megkülönbözteti a sima és az „olives maturées” megjelöléssel ellátott „Huile d'olive de la Vallée des Baux-de-Provence” olívaolajat. Az utóérlelt olajbogyókból készített olívaolaj eddig is az eredetileg bejegyzett, meglehetősen tág termékmeghatározáson alapuló elnevezés hatálya alá tartozott, de különállóan nem került meghatározásra. A különbségtétel a csoportosulás azon szándékát tükrözi, hogy jobban leírják és meghatározzák a terméket, és világos tájékoztatást nyújtsanak a fogyasztónak. Az említett megjelölés elismerését követően végzett ellenőrzések alapján analitikai és érzékszervi jellemzőket lehetett megállapítani az olajbogyók feldolgozás előtti érlelésének függvényében. A termék fentiek szerinti pontosabb leírása illeszkedik az olívaolaj-piac fejlődése tekintetében jelenleg fennálló helyzethez. A fogyasztó mára már nagyobb szakértelemmel rendelkezik az olívaolajjal kapcsolatban, és ez a különbségtétel lehetővé teszi a piaci keresletre való reagálást. Megközelítőleg 1950-ig ugyanis az olajsajtolók által használt olajkivonó berendezések jellege és a sajtolóüzemek korlátozott kapacitása miatt a betakarítási időszakban a művelet megkezdése előtt néhány napig el kellett tárolni a bogyókat. 1950-től kezdve a modern présgépek fejlődése lehetővé tette az olajbogyók ezen utóérlelési szakaszának kiküszöbölését. A Vallée des Baux-de-Provence területén működő olajsajtolók azonban megőrizték azt a szokást, hogy a termés egy része esetében a sajtolás előtt néhány napig érlelik az olajbogyókat.

Konkrétabban:

| — | az utóérlelési szakasz nélkül feldolgozott olajbogyók esetében az olívaolaj maximális szabadsavtartalmát 0,8 g/100 g-ban állapították meg, míg az utóérlelt olajbogyókból kivont olívaolaj esetében ez az érték 1,5 g/100 g; |
| --- | --- |

—

az utóérlelési szakasz nélkül feldolgozott olajbogyók esetében az olívaolaj maximális szabadsavtartalmát 0,8 g/100 g-ban állapították meg, míg az utóérlelt olajbogyókból kivont olívaolaj esetében ez az érték 1,5 g/100 g;

| — | annak érdekében, hogy a fogyasztó számára optimális módon meg lehessen őrizni a termék minőségét, a peroxidszám megengedett legmagasabb értékét 1 kg olívaolajra vetítve mindkét olívaolaj-típus esetében 16 milliekvivalens oxigénben állapították meg. |
| --- | --- |

—

annak érdekében, hogy a fogyasztó számára optimális módon meg lehessen őrizni a termék minőségét, a peroxidszám megengedett legmagasabb értékét 1 kg olívaolajra vetítve mindkét olívaolaj-típus esetében 16 milliekvivalens oxigénben állapították meg.

Az olívaolajok aromájára jellemző tulajdonságokat különválasztották és felülvizsgálták, és a termék eredeti leírását ennek alapján új szöveggel cserélték fel. Az új szöveg már nem tesz különbséget a szájban érzett ízek és a szagláskor érzékelt illatok között, mivel az összes aroma egyaránt érzékelhető ízleléskor és szagláskor. Ráadásul a fent említett aromák közül egyesek az utóérlelési szakasz nélkül feldolgozott olajbogyókból készült olívaolajok esetében meghatározóak, míg mások inkább az utóérlelt olajbogyókból készült olívaolajokat jellemzik.

Az évek során a terméken végzett érzékszervi vizsgálatok tapasztalatainak köszönhetően így ki lehetett igazítani ezen olívaolajok érzékszervi profiljának leírását. A vajas, illetve az eperre és a szilvára emlékeztető aromák vagy illatok például nem tartoznak a legjellegzetesebbek közé. Ezért törölni kell őket.

Az olajbogyók utóérlelése nélkül készült olívaolajok esetében a mandulás aroma helyett pontosabb a mandulabélre emlékeztető aroma említése. A mogyorós aroma valójában a friss mogyoró aromája, az articsókaillat pedig a nyers articsóka illata. Hasonlóképpen a paradicsomaroma pontosabban a paradicsomlevél aromájának felel meg. Az almaaroma továbbra is jellemző, és mellette meg kell említeni a frissen vágott fű aromáját. A fenti aromák közül legalább kettő jelenléte esetén biztosított a termék egyedisége. Másfelől ez az olaj nem különösen bársonyos. A korábban különbségtétel nélkül megjelölt bársonyos jelleg ezért az olajbogyók utóérlelése nélkül készült olívaolaj leírásában már nem szerepel. Az „utóérlelt olajbogyóból készült” olívaolajra ugyanakkor ez nagyon is jellemző. Ez az előállítási technika ugyanis különös bársonyosságot kölcsönöz az olívaolajnak, mely tulajdonság emiatt szerepel is annak leírásában. Az olajbogyók utóérlelését követően készülő olívaolajat illetően az eredetileg megjelölt csokoládéaroma helyett célszerű a pontosabb kakaóaromát szerepeltetni, egyidejűleg kiegészítve ezt a leírást bizonyos nagyon jellegzetes aromák – a pácolt olajbogyó, a fekete olajbogyó, az olajbogyópép, a gomba, a főtt articsóka, a szarvasgomba és a kovászos kenyér aromájának – jelenlétével. A fenti aromák közül legalább kettő jelenléte esetén biztosított a termék egyedisége, a főtt körtére emlékeztető, penészes vagy fémes aromák kizárásával pedig ki lehet küszöbölni a hibás olajokat.

Az olaj színe nem minősül jellegzetesnek. Nem kapcsolódik a termék érzékszervi tulajdonságaihoz, ezért a zöld színre történő utalást törölték.

Végezetül ezekre az olajokra a kesernyésségük, illetve a csípősségük mértéke is jellemző, ezért a termékleírás kiegészült ezekkel:

| — | az olajbogyók utóérlelése nélkül készült olívaolaj esetében enyhe kesernyésség és csípősség érezhető, ami a termékleírásban úgy jelenik meg, hogy a kesernyésség a Nemzetközi Olívatanács érzékszervi skálája szerint legfeljebb 3-as mértékű, a csípősség mértéke pedig 1 és 3 közötti; |
| --- | --- |

—

az olajbogyók utóérlelése nélkül készült olívaolaj esetében enyhe kesernyésség és csípősség érezhető, ami a termékleírásban úgy jelenik meg, hogy a kesernyésség a Nemzetközi Olívatanács érzékszervi skálája szerint legfeljebb 3-as mértékű, a csípősség mértéke pedig 1 és 3 közötti;

| — | az olajbogyók utóérlelését követően készülő olívaolaj esetében az ízérzet általánosságban lágy, ami a termékleírásban úgy jelenik meg, hogy a kesernyésség a Nemzetközi Olívatanács érzékszervi skálája szerint legfeljebb 1-es, a csípősség pedig legfeljebb 2-es mértékű. |
| --- | --- |

—

az olajbogyók utóérlelését követően készülő olívaolaj esetében az ízérzet általánosságban lágy, ami a termékleírásban úgy jelenik meg, hogy a kesernyésség a Nemzetközi Olívatanács érzékszervi skálája szerint legfeljebb 1-es, a csípősség pedig legfeljebb 2-es mértékű.

Az olaj „szűz” jellegére való utalást törölték, mivel ez a jellemző az olaj analitikai tulajdonságaihoz kapcsolódik, és az olaj tartozhat a „szűz” vagy az „extra szűz” osztályba.

Földrajzi terület

Földrajzi terület

Az „Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence” földrajzi területének meghatározása módosult a termékleírásban és az egységes dokumentumban (a korábbi „összefoglalóban”).

Így a termékleírás és az összefoglaló alábbiak szerinti, eredeti szövegének helyébe:

„Az »Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence« ellenőrzött eredetmegjelölésre jogosult olívaolaj körülhatárolt földrajzi területe Bouches-du-Rhône megye alábbi településein belül helyezkedik el: Arles, Aureille, les Baux de Provence, Eygalières, Eyguières, Fontvieille, Lamanon, Maussane-les-Alpilles, Mouries, Le Paradou, Saint-Martin de Crau, Orgon, Saint-Etienne du Grès, Saint-Rémy-de-Provence, Senas, Tarascon.”

a következő szövegrészek lépnek:

Az egységes dokumentumban (4. pont): „A földrajzi terület Bouches-du-Rhône megye alábbi településeinek területén belül helyezkedik el:

teljes egészében a földrajzi területhez sorolt települések: Les Baux-de-Provence, Maussane-les-Alpilles, Paradou;

részben a földrajzi területhez sorolt települések: Arles, Aureille, Eygalières, Eyguières, Fontvieille, Lamanon, Mas-Blanc-des-Alpilles, Mouriès, Orgon, Saint-Etienne-du-Grès, Saint-Martin-de-Crau, Saint-Rémy-de-Provence, Sénas, Tarascon.”

A termékleírásban pedig:

„Az olajbogyó termesztésétől az olívaolajjá történő feldolgozásig minden műveletet a Bouches-du-Rhône megye alábbi településeinek területén belül elhelyezkedő földrajzi területen végeznek:

teljes egészében a földrajzi területhez sorolt települések: Les Baux-de-Provence, Maussane-les-Alpilles, Paradou;

részben a földrajzi területhez sorolt települések: Arles, Aureille, Eygalières, Eyguières, Fontvieille, Lamanon, Mas-Blanc-des-Alpilles, Mouriès, Orgon, Saint-Etienne-du-Grès, Saint-Martin-de-Crau, Saint-Rémy-de-Provence, Sénas, Tarascon.

Valamennyi érdekelt település polgármesteri hivatalához benyújtották az Institut national de l’origine et de la qualité (INAO) agrár-élelmiszeripari termékekért felelős nemzeti bizottsága által – az erre a célra kijelölt szakértői bizottság javaslata alapján – a 2013. június 20-i ülésen jóváhagyott földrajzi terület határvonalait meghatározó kartográfiai dokumentumot.”

A földrajzi területet ténylegesen kiterjesztették olyan települések részeire, amelyek már a földrajzi területhez tartoztak, valamint (részben) egy új, egybefüggő településre, Mas-Blanc-des-Alpilles-ra. Ezek a kiegészítések a földrajzi terület minden települését érintik, Les Baux-de-Provence kivételével, amely már teljes egészében a földrajzi területhez tartozott. A földrajzi területhez hozzáadott településrészek az eredetmegjelöléshez tartozó földrajzi terület többi részével megegyező geológiai, talajtani, éghajlati és növényzeti kritériumoknak felelnek meg. Ez a körülhatárolás ezenkívül lehetővé teszi, hogy egy új olajbogyókonzerv-készítő az eredetmegjelölés hatálya alá kerüljön. Az INAO agrár-élelmiszeripari termékekért felelős nemzeti bizottsága – a földrajzi területek nemzeti szinten történő felülvizsgálatának hitelesítése tekintetében illetékes bizottság – által hozott határozat nyomán a termékleírás kiegészült a földrajzi terület körülhatárolásának jóváhagyási dátumával (2013. június 20.).

A termékleírás továbbá kiegészült azzal, hogy az olajbogyó az alábbiakban leírt feltételek szerint azonosított parcellákról betakarított olajbogyóból származik. Így a termékleírás a következő szöveggel egészült ki:

„Az olívaolaj a fent meghatározott termelési területen található, azonosított parcellákon betakarított olajbogyóból származik. A parcellák azonosítása a parcellák telepítési helyéhez kapcsolódó kritériumok alapján történik, amelyeket az INAO agrár-élelmiszeripari termékekért felelős nemzeti bizottsága a 2013. február 21-i ülésén az általa erre a célra kijelölt szakértői bizottság javaslata alapján határozott meg.

Mindazok a termelők, akik parcellát kívánnak azonosíttatni, az INAO igazgatója által jóváhagyott sablonnak megfelelő nyomtatvány segítségével az eredetmegjelölés hatálya alá tartozó olajbogyó első betakarítása előtti május 31-ig erre vonatkozó kérelmet nyújtanak be az INAO szolgálataihoz, és vállalják a telepítési helyhez kapcsolódó kritériumok betartását.

Az azonosított új parcellák jegyzékét minden évben a fent említett szakértői bizottság véleményének kikérését követően az INAO illetékes nemzeti bizottsága hagyja jóvá.

Az azonosított parcellák jegyzéke, valamint az azonosítási kritériumok megtekinthetők az INAO szolgálatainál és az érdekelt csoportosulásnál.”

Ez az eljárás lehetővé teszi az ellenőrző szervek számára mindazoknak a parcelláknak a jegyzékbe vételét, amelyek valamely adott évben alkalmasak az eredetmegjelöléssel ellátott termék előállítására.

A fentieken kívül a következő szövegrészek kerültek a termékleírásba és az egységes dokumentumba (a korábbi összefoglalóba):

Az egységes dokumentum 3.4. pontjában:

„Az olajbogyó termesztésétől az olívaolajjá történő feldolgozásig valamennyi műveletet a meghatározott földrajzi területen belül kell elvégezni.”

A termékleírásban:

„Az olajbogyó termesztésétől az olívaolajjá történő feldolgozásig valamennyi műveletet a Bouches-du-Rhône megye alábbi településeinek területén belül elhelyezkedő, az olívaolaj vonatkozásában meghatározott földrajzi területen végeznek [...]”.

A földrajzi területen végzendő új műveletszakasz nem kerül a szövegbe, azonban a földrajzi területen belül végzendő műveletszakaszokra vonatkozó információk nem szerepeltek egyértelműen a régi összefoglalóban és a termékleírásban.

Ezenkívül kizárólag a termékleírás a földrajzi terület meghatározásához használt kartográfiai hivatkozásokkal egészül ki. A szöveg a következő:

„Valamennyi érdekelt település polgármesteri hivatalához benyújtották az Institut national de l’origine et de la qualité (INAO) agrár-élelmiszeripari termékekért felelős nemzeti bizottsága által – az erre a célra kijelölt szakértői bizottság javaslata alapján – a 2013. június 20-i ülésen jóváhagyott földrajzi terület határvonalait meghatározó kartográfiai dokumentumot.”

Az IGN (Institut national de l’information géographique et forestière) kartográfiai adatairól van szó, amelyek az eredetileg használt földhivatali vázrajzokkal ellentétben más számítástechnikai adathordozókra is áthelyezhetők.

A hatályos nemzeti eljárások szerint a termékleírás módosításának kérelmezésekor az Institut national de l’origine et de la qualité (INAO) tejipari, agrár-élelmiszeripari és erdészeti eredetmegjelölésekkel foglalkozó nemzeti bizottsága rendelkezik hatáskörrel a kérelemmel kapcsolatos véleménynyilvánításra a kérelem Európai Bizottsághoz történő továbbítását megelőzően. A módosítás azonban csak az európai szintű bejegyzését követően alkalmazandó.

A származás igazolása

A származás igazolása

A termékleírás és az egységes dokumentum (korábban: összefoglaló) e rovatából az alábbi eredeti szövegrészeket teljes egészében törölték:

A termékleírásból:

„A gabonafélékkel és a szőlővel együtt az olajfaültetvények mindig is Provence három alapvető növénykultúrájának részét képezték.

Les Baux-de-Provence völgyében az olajbogyó-ágazat mindig is kiemelkedő helyen szerepelt a behozatal okozta verseny, illetve annak ellenére, hogy az öntözőcsatornák építése miatt az olajfatermesztésről zöldségtermesztésre álltak át.

1786-ban Couture apát az értekezésében megemlítette, hogy Les Baux-de-Provence völgyének egyik sajátossága az, hogy olajbogyófajtákban kiemelkedően gazdag; ezek közül legalább hat fő fajtát fel is sorolt. Ezek ugyanazok a fajták, amelyeket az »Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence« ellenőrzött eredetmegjelöléssel ellátott olívaolaj előállításához napjainkban is használnak.

A Vallée des Baux völgyben előállított olívaolaj hírnevét a XVI. század óta fennálló maussane-i szövetkezeti olajsajtoló üzem vezetője, Jean-Marie Cornille által több mint húsz éve megtett erőfeszítéseknek, valamint annak is köszönheti, hogy a régió termelői és olajsajtolói törekedtek a »Vallée des Baux-de-Provence« megnevezés előtérbe helyezésére.

Napjainkban a Vallée des Baux völgyben előállított olívaolaj hírneve már adott. Erről könnyen meggyőződhetünk, ha megnézzük, milyen gyorsan értékesítik évről évre az előállított olívaolajat, annak ellenére, hogy ára – a nehéz előállítási körülmények miatt – viszonylag magas.

A Vallée des Baux-de-Provence az évi átlagosan 400 tonnás termelésével a francia olívaolaj-mennyiség 20 %-át adja.

Az olívaolaj itteni előállításának jelentősége a tájban rejlik, ahol a tökéletesen gondozott olajfaültetvények Baux-de-Provence kivételes környezetének szerves részét képezik.”

Az összefoglalóban pedig:

„A Baux-de-Provence völgyében az olívaolaj-ágazat mindig is meghatározó volt. 1786-ban Couture apát megemlítette, hogy Les Baux-de-Provence völgyének egyik sajátossága az, hogy olajbogyófajtákban kiemelkedően gazdag; ezek közül legalább hat fő fajtát fel is sorolt. Ezek ugyanazok a fajták, amelyeket az »Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence« ellenőrzött eredetmegjelöléssel ellátott olívaolaj előállításához napjainkban is használnak. A Vallée des Baux völgyben előállított olívaolaj hírnevét a XVI. század óta fennálló maussane-i szövetkezeti olajsajtoló üzem által az 1970-es években megtett erőfeszítéseknek, valamint annak is köszönheti, hogy a régió termelői és olajsajtolói közösen törekedtek a »Vallée des Baux-de-Provence« megnevezés előtérbe helyezésére. Az olívaolaj itteni előállításának jelentősége a tájban rejlik, ahol a tökéletesen gondozott olajfa-ültetvények Baux-de-Provence kivételes környezetének szerves részét képezik.”

A nemzeti jogszabályokat és szabályozásokat illetően ugyanis módosult a termékleírásnak és az összefoglalónak „A termék földrajzi területről való származását igazoló elemek” rovata (4.4. pont: „A származás igazolása”), amely kizárólag a földrajzi területtel kapcsolatos elemeket tartalmazta, és ezentúl kizárólag a bejelentési kötelezettségeket, valamint a termék nyomonkövethetőségéhez és a termékleírásban foglalt termék-előállítási feltételek ellenőrzéséhez kapcsolódó nyilvántartások vezetését tartalmazza.

Következésképpen a szöveg különböző bekezdésekkel egészült ki, amelyek a termék történetére és hírnevére vonatkozó korábbi bekezdések helyébe léptek. A javasolt új szöveg ismerteti az eredetmegjelöléssel ellátott termék nyomonkövethetősége és ellenőrizhetősége érdekében bevezetett dokumentumokat: a gazdasági szereplők azonosítási nyilatkozata, valamely adott évre a termelés egészének vagy egy részének az eredetmegjelölés hatálya alól való kivonására vonatkozó szándéknyilatkozat, a termelési napló, az olajbogyó (mint nyersanyag) és az olívaolajok kezelésére vonatkozó nyilvántartás, az olajbogyótermésre vonatkozó éves nyilatkozat, az olívaolajra vonatkozó éves előkészítési nyilatkozat (más néven „előállítási nyilatkozat”), az eredetmegjelöléssel ellátott olívaolajra vonatkozó forgalombahozatali (más néven „követelési”) nyilatkozat, valamint az eredetmegjelöléssel ellátott olívaolaj készleteire vonatkozó éves nyilatkozat.

A bekezdés szövege a következő:

„Mindezt az eljárást a csomagolt vagy csomagolásra kész késztermék szúrópróbaszerű analitikai és érzékszervi vizsgálata egészíti ki, biztosítva, hogy meg lehessen győződni a fenti 2. pontban meghatározott termék minőségéről és a leírásnak való megfelelőségéről.”

Ez valójában a bevezetett termékellenőrzés jellegének és rendszerének rövid ismertetése.

Az előállítás módja

Az előállítás módja

| — | A termékleírás és az egységes dokumentum (korábban: összefoglaló) e rovatából törölték a bevezető mondatot („Az olívaolaj a meghatározott földrajzi területen található azonosított ültetvényekről betakarított olajbogyóból készül.”), mivel a parcellaazonosítási eljárást a termékleírás „Földrajzi terület” rovata fejti ki. |
| --- | --- |

—

A termékleírás és az egységes dokumentum (korábban: összefoglaló) e rovatából törölték a bevezető mondatot („Az olívaolaj a meghatározott földrajzi területen található azonosított ültetvényekről betakarított olajbogyóból készül.”), mivel a parcellaazonosítási eljárást a termékleírás „Földrajzi terület” rovata fejti ki.

Az olívaolaj a meghatározott földrajzi területen található azonosított ültetvényekről betakarított olajbogyóból készül.

| — | Fajták:
  A termékleírás és az összefoglaló alábbi eredeti szövegét:

  „Az olaj kizárólag az alábbi fő fajták közül legalább kettőből származó olajbogyók házasításával állítható elő: Salonenque, Beruguette, Grossane, Verdale des Bouches-du-Rhône.”

  a következő szöveg váltja fel:
  A termékleírásban:

  „Az olaj a lenti táblázatban felsorolt fajtákhoz tartozó és a táblázatban megadott arányok betartásával termesztett olajbogyókból származik. A fajták telepítésének megfelelőségét az eredetmegjelölés alá tartozó termék előállítására szolgáló parcellák összességét tekintve kell vizsgálni, a porzó fajták kivételével, amelyek esetében az arányt az egyes parcellák vonatkozásában vizsgálják.






  Engedélyezett fajták | Az arányokra vonatkozó szabályok (a fák számát tekintve) |
| --- | --- | --- |
| Salonenque
  Aglandau (más néven Beruguette)
  Grossane
  Verdale des Bouches-du-Rhône | — | E fajták összesített aránya legalább 80 % |

—

Fajták:

A termékleírás és az összefoglaló alábbi eredeti szövegét:

„Az olaj kizárólag az alábbi fő fajták közül legalább kettőből származó olajbogyók házasításával állítható elő: Salonenque, Beruguette, Grossane, Verdale des Bouches-du-Rhône.”

a következő szöveg váltja fel:

A termékleírásban:

„Az olaj a lenti táblázatban felsorolt fajtákhoz tartozó és a táblázatban megadott arányok betartásával termesztett olajbogyókból származik. A fajták telepítésének megfelelőségét az eredetmegjelölés alá tartozó termék előállítására szolgáló parcellák összességét tekintve kell vizsgálni, a porzó fajták kivételével, amelyek esetében az arányt az egyes parcellák vonatkozásában vizsgálják.

Engedélyezett fajták

Az arányokra vonatkozó szabályok (a fák számát tekintve)

Salonenque

Aglandau (más néven Beruguette)

Grossane

Verdale des Bouches-du-Rhône

—

E fajták összesített aránya legalább 80 %

| — | A fajták közül kettőnek kötelező jelleggel elő kell fordulnia |
| --- | --- |

—

A fajták közül kettőnek kötelező jelleggel elő kell fordulnia

Picholine

| — | A Picholine fajta aránya legfeljebb 20 % |
| --- | --- |

—

A Picholine fajta aránya legfeljebb 20 %

Különféle helyi fajták

| — | A különféle helyi fajták összesített aránya legfeljebb 15 % |
| --- | --- |

—

A különféle helyi fajták összesített aránya legfeljebb 15 %

Porzó fajták

| — | A porzó fajták összesített aránya legfeljebb 5 %” |
| --- | --- |

—

A porzó fajták összesített aránya legfeljebb 5 %”

| — | Az egységes dokumentumban pedig, a 3.3. pontban:

  „Az »Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence« olívaolaj az alábbiak közül legalább két fajtához tartozó olajbogyókból, illetve olajból származik: Salonenque, Aglandau, Grossane és Verdale des Bouches-du-Rhône; ezeknek összességében az eredetmegjelölés alá tartozó termék előállítására szolgáló parcellákon előforduló fajták 80–100 %-át kell kitenniük. Ez a fajtaösszetétel a Picholine fajtával és különféle más helyi fajtákkal egészíthető ki.”

  Az eredeti termékleírás és az összefoglaló ugyanis az olaj fajtaösszetételét írta le, az eredetmegjelölésben meghatározott ültetvények fajtaösszetételét azonban nem.
  A termékleírás ezért a különböző engedélyezett fajták arányait leíró táblázat formájában kiegészült az azonosított ültetvények fajtaösszetételével. A korábban szereplő „fő fajták” kifejezést törölték, tekintve, hogy rögzítésre került a különféle fajták előfordulásának minimális vagy maximális százalékos aránya. A jelenleg termő ültetvények helyzetének elemzése azt mutatta, hogy azok a termékleírásban és az összefoglalóban eredetileg említett négy fajta – a Salonenque, az Aglandau („Beruguette”), a Grossane és a Verdale des Bouches-du-Rhône – tekintetében elegendő, 80 %-os minimális arányt mutatnak fel. Hasonlóképpen rögzítésre került, hogy az úgynevezett „különféle helyi fajták” legfeljebb 15 %-ot tesznek ki, a Picholine fajta maximális aránya pedig 20 %, összhangban az ültetvényeken megfigyeltekkel. Emellett elkerülendő, hogy az ellenőrzés során értelmezési kérdések merüljenek fel, a termékleírás azt is pontosítja, hogy milyen módon kell értékelni az adott gazdaságon belüli fajtaösszetétel megfelelőségét a meghatározott százalékos arányok tekintetében. |
| --- | --- |

—

Az egységes dokumentumban pedig, a 3.3. pontban:

„Az »Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence« olívaolaj az alábbiak közül legalább két fajtához tartozó olajbogyókból, illetve olajból származik: Salonenque, Aglandau, Grossane és Verdale des Bouches-du-Rhône; ezeknek összességében az eredetmegjelölés alá tartozó termék előállítására szolgáló parcellákon előforduló fajták 80–100 %-át kell kitenniük. Ez a fajtaösszetétel a Picholine fajtával és különféle más helyi fajtákkal egészíthető ki.”

Az eredeti termékleírás és az összefoglaló ugyanis az olaj fajtaösszetételét írta le, az eredetmegjelölésben meghatározott ültetvények fajtaösszetételét azonban nem.

A termékleírás ezért a különböző engedélyezett fajták arányait leíró táblázat formájában kiegészült az azonosított ültetvények fajtaösszetételével. A korábban szereplő „fő fajták” kifejezést törölték, tekintve, hogy rögzítésre került a különféle fajták előfordulásának minimális vagy maximális százalékos aránya. A jelenleg termő ültetvények helyzetének elemzése azt mutatta, hogy azok a termékleírásban és az összefoglalóban eredetileg említett négy fajta – a Salonenque, az Aglandau („Beruguette”), a Grossane és a Verdale des Bouches-du-Rhône – tekintetében elegendő, 80 %-os minimális arányt mutatnak fel. Hasonlóképpen rögzítésre került, hogy az úgynevezett „különféle helyi fajták” legfeljebb 15 %-ot tesznek ki, a Picholine fajta maximális aránya pedig 20 %, összhangban az ültetvényeken megfigyeltekkel. Emellett elkerülendő, hogy az ellenőrzés során értelmezési kérdések merüljenek fel, a termékleírás azt is pontosítja, hogy milyen módon kell értékelni az adott gazdaságon belüli fajtaösszetétel megfelelőségét a meghatározott százalékos arányok tekintetében.

| — | Ültetési sűrűség: a szöveg az ültetési sűrűségre vonatkozó szabályokkal egészült ki.
  A termékleírás a következő szöveggel egészült ki:

  „Az 1997. augusztus 27. utáni ültetések esetében minden egyes fa legalább 24 m2 területtel rendelkezik, amely a sorok közötti és a fák közötti távolság szorzataként jön létre. Másrészt a fák közötti minimális távolság legalább 4 méter.”

  Ezek a szabályok megfelelnek a fák optimális fejlődését garantáló szokásos helyi gyakorlatoknak. Az ország területén az ellenőrzött eredetmegjelölés elismerésének dátuma után ültetett összes fára vonatkoznak. Lehetővé teszik a jövőben ültetendő fák esetében javasolt ültetési sűrűségre vonatkozó szabályok betartásának biztosítását. |
| --- | --- |

—

Ültetési sűrűség: a szöveg az ültetési sűrűségre vonatkozó szabályokkal egészült ki.

A termékleírás a következő szöveggel egészült ki:

„Az 1997. augusztus 27. utáni ültetések esetében minden egyes fa legalább 24 m2 területtel rendelkezik, amely a sorok közötti és a fák közötti távolság szorzataként jön létre. Másrészt a fák közötti minimális távolság legalább 4 méter.”

Ezek a szabályok megfelelnek a fák optimális fejlődését garantáló szokásos helyi gyakorlatoknak. Az ország területén az ellenőrzött eredetmegjelölés elismerésének dátuma után ültetett összes fára vonatkoznak. Lehetővé teszik a jövőben ültetendő fák esetében javasolt ültetési sűrűségre vonatkozó szabályok betartásának biztosítását.

| — | Metszés: a termékleírás a következő szöveggel egészült ki: „Az olajfákat legalább kétévente metszik.”

  Az úgynevezett „termőre metszés” lehetővé teszi az olajfák terméshozamának szabályozását. A sorozatos metszés javítja a betakarítást. A metszésre általában évente kerül sor, mivel azonban az olajfa vegetációs ciklusa két év, a termékleírás legalább kétévenkénti egyszeri metszést ajánl. |
| --- | --- |

—

Metszés: a termékleírás a következő szöveggel egészült ki: „Az olajfákat legalább kétévente metszik.”

„Az olajfákat legalább kétévente metszik.”

Az úgynevezett „termőre metszés” lehetővé teszi az olajfák terméshozamának szabályozását. A sorozatos metszés javítja a betakarítást. A metszésre általában évente kerül sor, mivel azonban az olajfa vegetációs ciklusa két év, a termékleírás legalább kétévenkénti egyszeri metszést ajánl.

| — | Öntözés:
  A termékleírás a következő rendelkezéssel egészült ki:

  „Az olajfák vegetációs időszaka alatti öntözés az eredetmegjelölés esetében évente meghatározott betakarítási dátumig engedélyezett.”

  Az a döntés született, hogy az eredetmegjelölés esetében kizárólag az évente meghatározott kezdő betakarítási dátumig lehet öntözni. Ez a dátum megfelel a szokásos gyakorlatoknak. Lehetővé teszi a fák öntözésének engedélyezését, amikor erre tartós szárazság esetén szükség van, hogy ezáltal elkerülhető legyen a túlzott vízhiány, amely káros a fa számára a vegetációs időszak során, és károsan hat a gyümölcsök minőségére is. Az érett gyümölcsök minőségének megőrzése érdekében azonban – kerülve azok vízzel való túlzott átitatódását – a betakarítás megkezdését követően célszerű megszüntetni az öntözést. |
| --- | --- |

—

Öntözés:

A termékleírás a következő rendelkezéssel egészült ki:

„Az olajfák vegetációs időszaka alatti öntözés az eredetmegjelölés esetében évente meghatározott betakarítási dátumig engedélyezett.”

Az a döntés született, hogy az eredetmegjelölés esetében kizárólag az évente meghatározott kezdő betakarítási dátumig lehet öntözni. Ez a dátum megfelel a szokásos gyakorlatoknak. Lehetővé teszi a fák öntözésének engedélyezését, amikor erre tartós szárazság esetén szükség van, hogy ezáltal elkerülhető legyen a túlzott vízhiány, amely káros a fa számára a vegetációs időszak során, és károsan hat a gyümölcsök minőségére is. Az érett gyümölcsök minőségének megőrzése érdekében azonban – kerülve azok vízzel való túlzott átitatódását – a betakarítás megkezdését követően célszerű megszüntetni az öntözést.

| — | A fák termőre fordulása:
  A termékleírás alábbi eredeti szövegének helyébe:

  „Az »Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence« ellenőrzött eredetmegjelöléssel csak a legalább ötéves fákról származó olívaolaj látható el.”

  a következő szöveg lép:

  „Az eredetmegjelöléssel csak a parcellára legalább öt éve telepített fákról származó olívaolaj látható el.”

  A termékleírás ugyanis a szöveg egyértelművé tétele érdekében kiegészült azzal, hogy az eredetmegjelölés hatálya alá tartozó fák termőre fordulásának kora, amelyet öt évben állapítottak meg, az öt éve a „parcellára telepítésnek” felel meg az eredetmegjelölés hatálya alá tartozó, azonosított parcella esetében. |
| --- | --- |

—

A fák termőre fordulása:

A termékleírás alábbi eredeti szövegének helyébe:

„Az »Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence« ellenőrzött eredetmegjelöléssel csak a legalább ötéves fákról származó olívaolaj látható el.”

a következő szöveg lép:

„Az eredetmegjelöléssel csak a parcellára legalább öt éve telepített fákról származó olívaolaj látható el.”

A termékleírás ugyanis a szöveg egyértelművé tétele érdekében kiegészült azzal, hogy az eredetmegjelölés hatálya alá tartozó fák termőre fordulásának kora, amelyet öt évben állapítottak meg, az öt éve a „parcellára telepítésnek” felel meg az eredetmegjelölés hatálya alá tartozó, azonosított parcella esetében.

| — | Terméshozam:
  Az engedélyezett maximális terméshozamot hektáronként 10 tonnára változtatták, a hektáronként legfeljebb 6 tonna helyett.
  A termékleírás alábbi eredeti szövegének helyébe:

  „A hektáronkénti terméshozam nem haladhatja meg a hektáronkénti hat tonnát.”

  a következő szöveg lép:

  „A terméshozam nem haladja meg az egy hektáron betakarított 10 tonna olajbogyót, függetlenül az olajbogyó rendeltetésétől. A terméshozam kiszámítása az »Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence«, az »Olives cassées de la Vallée des Baux-de-Provence« és az »Olives noires de la Vallée des Baux-de-Provence« eredetmegjelölésre szánt olajbogyót termesztő gazdaságok összes azonosított parcellája alapján történik.”

  A fiatal ültetvények fái ugyanis most fordulnak termőre, és ezen olajfaültetvények terméshozama megközelíti a 8–10 t/hektárt. A több száz éves olajfaültetvények előfordulása sem ritka, és ebben az esetben a fák igen terebélyes koronával rendelkeznek, ebből adódóan pedig jelentős az olajbogyó-terméshozamuk. A termelők professzionalizálódása és a parcellák megújítása szintén hozzájárul a terméshozam optimalizálásához. Ezenfelül az értelmezési kérdések kiküszöbölése érdekében rögzítették a terméshozam kiszámításának módját. Így a termékleírás tartalmazza, hogy a terméshozam kiszámítása a betakarított terméshez viszonyítva történik (nem pedig a fák összes terméséhez viszonyítva, amely a földre lehullott, össze nem szedett, és az eredetmegjelölésre nem jogosult olajbogyókat is magában foglalja), függetlenül az olajbogyó rendeltetésétől, és a számítás az „Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence”, az „Olives cassées de la Vallée des Baux-de-Provence” és az „Olives noires de la Vallée des Baux-de-Provence” eredetmegjelölésre szánt olajbogyót termesztő gazdaságok összes azonosított parcellája alapján történik. |
| --- | --- |

—

Terméshozam:

Az engedélyezett maximális terméshozamot hektáronként 10 tonnára változtatták, a hektáronként legfeljebb 6 tonna helyett.

A termékleírás alábbi eredeti szövegének helyébe:

„A hektáronkénti terméshozam nem haladhatja meg a hektáronkénti hat tonnát.”

a következő szöveg lép:

„A terméshozam nem haladja meg az egy hektáron betakarított 10 tonna olajbogyót, függetlenül az olajbogyó rendeltetésétől. A terméshozam kiszámítása az »Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence«, az »Olives cassées de la Vallée des Baux-de-Provence« és az »Olives noires de la Vallée des Baux-de-Provence« eredetmegjelölésre szánt olajbogyót termesztő gazdaságok összes azonosított parcellája alapján történik.”

A fiatal ültetvények fái ugyanis most fordulnak termőre, és ezen olajfaültetvények terméshozama megközelíti a 8–10 t/hektárt. A több száz éves olajfaültetvények előfordulása sem ritka, és ebben az esetben a fák igen terebélyes koronával rendelkeznek, ebből adódóan pedig jelentős az olajbogyó-terméshozamuk. A termelők professzionalizálódása és a parcellák megújítása szintén hozzájárul a terméshozam optimalizálásához. Ezenfelül az értelmezési kérdések kiküszöbölése érdekében rögzítették a terméshozam kiszámításának módját. Így a termékleírás tartalmazza, hogy a terméshozam kiszámítása a betakarított terméshez viszonyítva történik (nem pedig a fák összes terméséhez viszonyítva, amely a földre lehullott, össze nem szedett, és az eredetmegjelölésre nem jogosult olajbogyókat is magában foglalja), függetlenül az olajbogyó rendeltetésétől, és a számítás az „Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence”, az „Olives cassées de la Vallée des Baux-de-Provence” és az „Olives noires de la Vallée des Baux-de-Provence” eredetmegjelölésre szánt olajbogyót termesztő gazdaságok összes azonosított parcellája alapján történik.

| — | Az olajbogyó betakarítása:
  A gyakorlatok megfelelőbb szabályozása és a betakarított olajbogyó minőségének garantálása érdekében a termékleírás a betakarításra vonatkozóan különböző rendelkezésekkel egészült ki. |
| --- | --- |

—

Az olajbogyó betakarítása:

A gyakorlatok megfelelőbb szabályozása és a betakarított olajbogyó minőségének garantálása érdekében a termékleírás a betakarításra vonatkozóan különböző rendelkezésekkel egészült ki.

| — | Az alábbi eredeti rendelkezéseket:
  a termékleírás esetében:

  „Az olajbogyót kellően érett állapotban kell betakarítani közvetlenül a fáról vagy a betakarítási időszakban kifeszített hálókról, azzal a feltétellel, hogy az olajbogyókat a lehullásukat követő három napon belül összeszedik.”

  illetve az összefoglaló esetében:

  „Az olajbogyót kellően érett állapotban kell betakarítani közvetlenül a fáról vagy kifeszített hálókról.”

  az egységes dokumentumból törölték, a termékleírásban pedig az alábbi rendelkezésekkel váltották fel:

  „A betakarítás kezdő időpontját minden évben az INAO igazgatójának határozata állapítja meg a csoportosulás érvekkel alátámasztott javaslata alapján.
  Az olajbogyót kellően érett állapotban takarítják be közvetlenül a fáról vagy hálókról. Az állandó hálók használata tilos. A földről összeszedett olajbogyók nem használhatók fel, és azokat az eredetmegjelöléssel ellátható olajbogyótételektől elkülönítve kell tárolni.”

  Annak biztosítása érdekében, hogy az olajbogyó-termesztők tekintettel legyenek az olajbogyók megfelelő érettségi állapotára, döntés született egy, a betakarítás elindítására vonatkozó rendelkezés beillesztéséről az eredetmegjelölés alá tartozó termékek tekintetében. A betakarítás kezdő időpontjára a csoportosulás tesz javaslatot, amely a döntését a földrajzi terület egészéről származó reprezentatív olajbogyóminták érzékszervi elemzésére alapozza.
  Emellett azt a kitételt, amely szerint „a betakarítási időszakban” kifeszített hálók alkalmazhatók „azzal a feltétellel, hogy az olajbogyókat a lehullásukat követő három napon belül összeszedik”, az úgynevezett „állandó” hálók használatának és a földre hullott olajbogyók felhasználásnak tilalma váltja fel. A cél ugyanis mindenekelőtt a földről összeszedett vagy az előző betakarítást követően az állandó hálókon maradt olajbogyók felhasználásának tiltása. Emellett az olajbogyók egészségügyi minőségét az olajsajtoló üzemben értékelik, ahol a válogatás kritériumai is rögzítve vannak. A túlságosan hosszú ideig a hálókon maradt olajbogyókat a válogatás során elkülönítik. Az eredeti rendelkezést az ellenőrök nehezen tudták ellenőrizni, a gazdasági szereplőknek pedig számos dokumentumot kellett nyilvántartásba venniük. Az új rendelkezés gyakorlatiasabbnak és ellenőrizhetőbbnek tűnik. |
| --- | --- |

—

Az alábbi eredeti rendelkezéseket:

a termékleírás esetében:

„Az olajbogyót kellően érett állapotban kell betakarítani közvetlenül a fáról vagy a betakarítási időszakban kifeszített hálókról, azzal a feltétellel, hogy az olajbogyókat a lehullásukat követő három napon belül összeszedik.”

illetve az összefoglaló esetében:

„Az olajbogyót kellően érett állapotban kell betakarítani közvetlenül a fáról vagy kifeszített hálókról.”

az egységes dokumentumból törölték, a termékleírásban pedig az alábbi rendelkezésekkel váltották fel:

„A betakarítás kezdő időpontját minden évben az INAO igazgatójának határozata állapítja meg a csoportosulás érvekkel alátámasztott javaslata alapján.

Az olajbogyót kellően érett állapotban takarítják be közvetlenül a fáról vagy hálókról. Az állandó hálók használata tilos. A földről összeszedett olajbogyók nem használhatók fel, és azokat az eredetmegjelöléssel ellátható olajbogyótételektől elkülönítve kell tárolni.”

Annak biztosítása érdekében, hogy az olajbogyó-termesztők tekintettel legyenek az olajbogyók megfelelő érettségi állapotára, döntés született egy, a betakarítás elindítására vonatkozó rendelkezés beillesztéséről az eredetmegjelölés alá tartozó termékek tekintetében. A betakarítás kezdő időpontjára a csoportosulás tesz javaslatot, amely a döntését a földrajzi terület egészéről származó reprezentatív olajbogyóminták érzékszervi elemzésére alapozza.

Emellett azt a kitételt, amely szerint „a betakarítási időszakban” kifeszített hálók alkalmazhatók „azzal a feltétellel, hogy az olajbogyókat a lehullásukat követő három napon belül összeszedik”, az úgynevezett „állandó” hálók használatának és a földre hullott olajbogyók felhasználásnak tilalma váltja fel. A cél ugyanis mindenekelőtt a földről összeszedett vagy az előző betakarítást követően az állandó hálókon maradt olajbogyók felhasználásának tiltása. Emellett az olajbogyók egészségügyi minőségét az olajsajtoló üzemben értékelik, ahol a válogatás kritériumai is rögzítve vannak. A túlságosan hosszú ideig a hálókon maradt olajbogyókat a válogatás során elkülönítik. Az eredeti rendelkezést az ellenőrök nehezen tudták ellenőrizni, a gazdasági szereplőknek pedig számos dokumentumot kellett nyilvántartásba venniük. Az új rendelkezés gyakorlatiasabbnak és ellenőrizhetőbbnek tűnik.

| — | A termékleírás alábbi eredeti szövegének helyébe:

  „Az »Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence« ellenőrzött eredetmegjelöléssel ellátott olívaolaj előállításához megfelelő olajbogyókat hézagos rekeszekben tárolják.”

  a következő szöveg lép:

  „Az olajbogyót rekeszekben vagy ládákban tárolják.”.

  Az olajbogyót ugyanis a helyi szokásoknak megfelelően ládákba is lehet gyűjteni, anélkül, hogy az rontaná a nyersanyag minőségét. A „hézagos” rekeszek használatának kötelezettségét törölték, tekintve, hogy az „utóérlelt olajbogyókból” kivont olívaolaj előállításánál egyes olajbogyók sajtolás előtt enyhe anaerob erjedésen mehetnek keresztül, és ezért nem szükséges szellőző tárolórekeszekben tartani őket. |
| --- | --- |

—

A termékleírás alábbi eredeti szövegének helyébe:

„Az »Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence« ellenőrzött eredetmegjelöléssel ellátott olívaolaj előállításához megfelelő olajbogyókat hézagos rekeszekben tárolják.”

a következő szöveg lép:

„Az olajbogyót rekeszekben vagy ládákban tárolják.”.

Az olajbogyót ugyanis a helyi szokásoknak megfelelően ládákba is lehet gyűjteni, anélkül, hogy az rontaná a nyersanyag minőségét. A „hézagos” rekeszek használatának kötelezettségét törölték, tekintve, hogy az „utóérlelt olajbogyókból” kivont olívaolaj előállításánál egyes olajbogyók sajtolás előtt enyhe anaerob erjedésen mehetnek keresztül, és ezért nem szükséges szellőző tárolórekeszekben tartani őket.

| — | Az olajbogyó olajsajtoló üzembe történő szállításának határideje:
  A termékleírás a következő rendelkezéssel egészült ki: „Ezt követően az olajbogyókat a helyi szokásoknak megfelelően a betakarítás után legfeljebb két nappal az olajsajtoló üzembe szállítják.”
  A szöveg azért egészült ki az olajbogyó olajsajtoló üzembe történő szállításának határidejével, két napban rögzítve az időkorlátot, hogy figyelembe vegye a minőségi olaj előállítását elősegítő jelenlegi szokásokat. |
| --- | --- |

—

Az olajbogyó olajsajtoló üzembe történő szállításának határideje:

A termékleírás a következő rendelkezéssel egészült ki: „Ezt követően az olajbogyókat a helyi szokásoknak megfelelően a betakarítás után legfeljebb két nappal az olajsajtoló üzembe szállítják.”

A szöveg azért egészült ki az olajbogyó olajsajtoló üzembe történő szállításának határidejével, két napban rögzítve az időkorlátot, hogy figyelembe vegye a minőségi olaj előállítását elősegítő jelenlegi szokásokat.

| — | Az olaj feldolgozása:






  — | Az olajbogyó feldolgozásának határideje: A termékleírás alábbiak szerinti eredeti szövegének helyébe:

  „A betakarítás és a feldolgozás között legfeljebb hét nap telhet el.”

  a következő szöveg lép:

  „Az »Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence« eredetmegjelölésre való jogosultsághoz az olajnak olyan olajbogyóból kell származnia, amelyet a betakarítás és a sajtolás között kevesebb mint három napig tároltak. Az »olives maturées« (utóérlelt olajbogyókból készült) megjelöléssel ellátott »Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence« eredetmegjelölésre való jogosultsághoz az olajnak olyan olajbogyóból kell származnia, amelyet a betakarítás és a sajtolás között önkéntesen legalább három, de legfeljebb tíz napig tartó erjesztésnek vetettek alá.”.

  Különbséget kell ugyanis tenni az olajbogyó olajsajtoló üzemben való, feldolgozás előtti maximális tárolási ideje között aszerint, hogy milyen előállítási módszerrel készül az olaj, utóérlelt olajbogyókból-e vagy sem. A megállapított időtartamok megfelelnek a jellegzetes és minőségi olajok előállításához alkalmazott hagyományos helyi szokásoknak. |
| --- | --- | --- |

—

Az olaj feldolgozása:

—

Az olajbogyó feldolgozásának határideje: A termékleírás alábbiak szerinti eredeti szövegének helyébe:

„A betakarítás és a feldolgozás között legfeljebb hét nap telhet el.”

a következő szöveg lép:

„Az »Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence« eredetmegjelölésre való jogosultsághoz az olajnak olyan olajbogyóból kell származnia, amelyet a betakarítás és a sajtolás között kevesebb mint három napig tároltak. Az »olives maturées« (utóérlelt olajbogyókból készült) megjelöléssel ellátott »Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence« eredetmegjelölésre való jogosultsághoz az olajnak olyan olajbogyóból kell származnia, amelyet a betakarítás és a sajtolás között önkéntesen legalább három, de legfeljebb tíz napig tartó erjesztésnek vetettek alá.”.

Különbséget kell ugyanis tenni az olajbogyó olajsajtoló üzemben való, feldolgozás előtti maximális tárolási ideje között aszerint, hogy milyen előállítási módszerrel készül az olaj, utóérlelt olajbogyókból-e vagy sem. A megállapított időtartamok megfelelnek a jellegzetes és minőségi olajok előállításához alkalmazott hagyományos helyi szokásoknak.

| — | A feldolgozott olajbogyók egészségügyi tulajdonságai: a termékleírás alábbiak szerinti eredeti szövege:

  „A feldolgozott olajbogyóknak egészségeseknek kell lenniük.”

  a termékleírásban kiegészül a következő elemekkel:

  „A férges vagy megbarnult olajbogyók teljes aránya nem éri el az egyes feldolgozott tételeken belüli olajbogyók számának 10 %-át.”

  Ezek a kiegészítő elemek lehetővé teszik az olajbogyók egészségügyi minőségének objektív értékelését a jó minőségű olívaolaj előállítása érdekében. |
| --- | --- |

—

A feldolgozott olajbogyók egészségügyi tulajdonságai: a termékleírás alábbiak szerinti eredeti szövege:

„A feldolgozott olajbogyóknak egészségeseknek kell lenniük.”

a termékleírásban kiegészül a következő elemekkel:

„A férges vagy megbarnult olajbogyók teljes aránya nem éri el az egyes feldolgozott tételeken belüli olajbogyók számának 10 %-át.”

Ezek a kiegészítő elemek lehetővé teszik az olajbogyók egészségügyi minőségének objektív értékelését a jó minőségű olívaolaj előállítása érdekében.

| — | Az olaj kivonásának hőmérséklete: a termékleírás és az összefoglaló alábbi eredeti szövegét:

  „Az olaj kivonása kizárólag mechanikus eljárással történhet, amelynek során az olajbogyópép nem melegedhet 30 Celsius-foknál magasabb hőmérsékletre.”

  az egységes dokumentumból törölték, a termékleírásban pedig az alábbi szöveggel váltották fel:

  „Az olaj kivonása kizárólag mechanikus eljárással történhet, oly módon, hogy a hőmérséklet az olajkivonási folyamat egyetlen pillanatában, a feldolgozási lánc egyetlen pontján sem melegedhet 27 Celsius-fok fölé, illetve – »olives maturées« (utóérlelt olajbogyókból készült) megjelöléssel ellátott »Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence« olívaolaj előállítása esetében – 35 Celsius-fok fölé.”.

  Az olajbogyók olajkivonás előtti esetleges utóérlelésére tekintettel a választott feldolgozási módtól függően különbséget kell tenni a hőmérsékletek között. Az „utóérlelt olajbogyók” esetében megfigyelhető az olajbogyók enyhe mértékű, természetes felmelegedése. Ezért ebben az esetben a megengedett legmagasabb hőmérséklet 35 °C. A többi esetben, amennyiben nem kerül sor az olajbogyók utóérlelésére, az olaj kivonásának maximális hőmérséklete 30 °C-ról 27 °C-ra csökken, tekintettel a „hidegen sajtolt” megjelöléssel kapcsolatos európai szabályozás változására. Emellett a rendelkezés kiegészül azzal, hogy ez a hőmérséklet a feldolgozási lánc valamennyi pontjára érvényes, nem csupán az olajbogyópépre. |
| --- | --- |

—

Az olaj kivonásának hőmérséklete: a termékleírás és az összefoglaló alábbi eredeti szövegét:

„Az olaj kivonása kizárólag mechanikus eljárással történhet, amelynek során az olajbogyópép nem melegedhet 30 Celsius-foknál magasabb hőmérsékletre.”

az egységes dokumentumból törölték, a termékleírásban pedig az alábbi szöveggel váltották fel:

„Az olaj kivonása kizárólag mechanikus eljárással történhet, oly módon, hogy a hőmérséklet az olajkivonási folyamat egyetlen pillanatában, a feldolgozási lánc egyetlen pontján sem melegedhet 27 Celsius-fok fölé, illetve – »olives maturées« (utóérlelt olajbogyókból készült) megjelöléssel ellátott »Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence« olívaolaj előállítása esetében – 35 Celsius-fok fölé.”.

Az olajbogyók olajkivonás előtti esetleges utóérlelésére tekintettel a választott feldolgozási módtól függően különbséget kell tenni a hőmérsékletek között. Az „utóérlelt olajbogyók” esetében megfigyelhető az olajbogyók enyhe mértékű, természetes felmelegedése. Ezért ebben az esetben a megengedett legmagasabb hőmérséklet 35 °C. A többi esetben, amennyiben nem kerül sor az olajbogyók utóérlelésére, az olaj kivonásának maximális hőmérséklete 30 °C-ról 27 °C-ra csökken, tekintettel a „hidegen sajtolt” megjelöléssel kapcsolatos európai szabályozás változására. Emellett a rendelkezés kiegészül azzal, hogy ez a hőmérséklet a feldolgozási lánc valamennyi pontjára érvényes, nem csupán az olajbogyópépre.

| — | Az olajkivonás eljárása: a termékleírás és az összefoglaló alábbi eredeti szövegét:

  „A mosáson, az ülepítésen, a centrifugáláson és a szűrésen kívül semmiféle más kezelés nem engedélyezett. Az olaj kivonását megkönnyítő segédanyagok alkalmazása a víz kivételével tilos.”

  a termékleírásban a következő szöveg váltja fel:

  „A mosáson, a kődarabok és a levelek eltávolításán, a szártalanításon, az őrlésen, a gyúráson, az ülepítésen, a centrifugáláson és a szűrésen kívül semmiféle más kezelés nem engedélyezett. Az olaj kivonását megkönnyítő segédanyagok alkalmazása a víz kivételével tilos.”

  A szöveg egyértelműsége érdekében ugyanis a termelők azt kívánták, hogy a kődarabok és a levelek eltávolítása, a szártalanítás, az őrlés és a gyúrás szakaszának beillesztésével legyenek a teljesség igényével felsorolva az olívaolaj előállítása során engedélyezett különféle eljárások és kezelések. |
| --- | --- |

—

Az olajkivonás eljárása: a termékleírás és az összefoglaló alábbi eredeti szövegét:

„A mosáson, az ülepítésen, a centrifugáláson és a szűrésen kívül semmiféle más kezelés nem engedélyezett. Az olaj kivonását megkönnyítő segédanyagok alkalmazása a víz kivételével tilos.”

a termékleírásban a következő szöveg váltja fel:

„A mosáson, a kődarabok és a levelek eltávolításán, a szártalanításon, az őrlésen, a gyúráson, az ülepítésen, a centrifugáláson és a szűrésen kívül semmiféle más kezelés nem engedélyezett. Az olaj kivonását megkönnyítő segédanyagok alkalmazása a víz kivételével tilos.”

A szöveg egyértelműsége érdekében ugyanis a termelők azt kívánták, hogy a kődarabok és a levelek eltávolítása, a szártalanítás, az őrlés és a gyúrás szakaszának beillesztésével legyenek a teljesség igényével felsorolva az olívaolaj előállítása során engedélyezett különféle eljárások és kezelések.

| — | Az olaj fajtaösszetétele: a termékleírás és az összefoglaló alábbi eredeti szövege:

  „Olaj nem készülhet egyetlen fajtából.”

  az egységes dokumentumban törlésre kerül. A termékleírásban benne marad, és a következő szöveggel egészül ki:

  „Az olajok az 5.1. pontban meghatározott fajtákhoz tartozó olajbogyók vagy olívaolajok, és azon belül az alábbiak közül legalább kettő házasításával készülnek: Salonenque, Aglandau, Grossane és Verdale des Bouches-du-Rhône. A porzó fajtákhoz tartozó olajbogyók felhasználása megengedett.”

  Ez a rendelkezés egyértelműsíti az olaj fajtaösszetételét (a fajták közül legalább kettő a Salonenque, Aglandau, Grossane és Verdale des Bouches-du-Rhône fajták közé tartozik), valamint az előállítás módját (az olaj olívabogyók vagy olívaolajok házasításával készül). Hagyományosan ugyanis az olajsajtolók vagy különféle fajtákhoz tartozó olajbogyók keverékét sajtolják, vagy fajtánként sajtolják az olajbogyókat és utána elegyítik egymással az egy-egy fajtából kinyert olajokat, hogy ezáltal eleget tegyenek az „Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence” tekintetében elvárt fajtaösszetételnek. Az ennek megfelelően alkalmazott előállítási mód nem befolyásolja a termék végső jellemzőit.
  Ezenkívül a porzó fajták jelenléte engedélyezett, amennyiben mennyiségük elhanyagolható. A mennyiségüket valójában automatikusan korlátozza az, hogy a parcellákon belül meg van határozva az e fajtákhoz tartozó fák maximális aránya (5 %). A parcellákon hagyományosan egyszerre történik a betakarítás. A porzó fajtákhoz tartozó fákról szedett olajbogyók az eredetmegjelöléssel ellátott olaj előállítása céljából az olajsajtolóba kerülő olajbogyók összességének részét képezik, de mennyiségük a fentieknek megfelelően minimális. |
| --- | --- |

—

Az olaj fajtaösszetétele: a termékleírás és az összefoglaló alábbi eredeti szövege:

„Olaj nem készülhet egyetlen fajtából.”

az egységes dokumentumban törlésre kerül. A termékleírásban benne marad, és a következő szöveggel egészül ki:

„Az olajok az 5.1. pontban meghatározott fajtákhoz tartozó olajbogyók vagy olívaolajok, és azon belül az alábbiak közül legalább kettő házasításával készülnek: Salonenque, Aglandau, Grossane és Verdale des Bouches-du-Rhône. A porzó fajtákhoz tartozó olajbogyók felhasználása megengedett.”

Ez a rendelkezés egyértelműsíti az olaj fajtaösszetételét (a fajták közül legalább kettő a Salonenque, Aglandau, Grossane és Verdale des Bouches-du-Rhône fajták közé tartozik), valamint az előállítás módját (az olaj olívabogyók vagy olívaolajok házasításával készül). Hagyományosan ugyanis az olajsajtolók vagy különféle fajtákhoz tartozó olajbogyók keverékét sajtolják, vagy fajtánként sajtolják az olajbogyókat és utána elegyítik egymással az egy-egy fajtából kinyert olajokat, hogy ezáltal eleget tegyenek az „Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence” tekintetében elvárt fajtaösszetételnek. Az ennek megfelelően alkalmazott előállítási mód nem befolyásolja a termék végső jellemzőit.

Ezenkívül a porzó fajták jelenléte engedélyezett, amennyiben mennyiségük elhanyagolható. A mennyiségüket valójában automatikusan korlátozza az, hogy a parcellákon belül meg van határozva az e fajtákhoz tartozó fák maximális aránya (5 %). A parcellákon hagyományosan egyszerre történik a betakarítás. A porzó fajtákhoz tartozó fákról szedett olajbogyók az eredetmegjelöléssel ellátott olaj előállítása céljából az olajsajtolóba kerülő olajbogyók összességének részét képezik, de mennyiségük a fentieknek megfelelően minimális.

| — | Az olajok tárolási körülményei:
  A termékleírás a következő szöveggel egészült ki: „A nem kiszerelt olívaolajat fénytől védve tartják olyan megfelelő helyen, amely lehetővé teszi a termék leírás szerinti jellemzőinek megőrzését”. Az olaj kiszerelés előtti tárolására vonatkozó új rendelkezés célja a termékek minőségének forgalombahozatalig történő megóvása. |
| --- | --- |

—

Az olajok tárolási körülményei:

A termékleírás a következő szöveggel egészült ki: „A nem kiszerelt olívaolajat fénytől védve tartják olyan megfelelő helyen, amely lehetővé teszi a termék leírás szerinti jellemzőinek megőrzését”. Az olaj kiszerelés előtti tárolására vonatkozó új rendelkezés célja a termékek minőségének forgalombahozatalig történő megóvása.

Kapcsolat a földrajzi környezettel

Kapcsolat a földrajzi környezettel

A kapcsolatról szóló részt a termékleírásban és az egységes dokumentumban (az egykori összefoglalóban) is teljes egészében átírták. Főként olyan kiegészítésekről van szó, amelyek nem módosítják a földrajzi terület eredetileg leírt sajátosságai és a termék eredetileg leírt sajátosságai közötti ok-okozati kapcsolat lényegét.

| — | Az alábbi eredeti szövegrészek:
  az összefoglalóban:

  „A termelés földrajzi területét, Les Baux-de-Provence völgyét északon az Alpilles-csatorna, délen pedig a Craponne-csatorna határolja.”,

  illetve a termékleírásban:

  „A termelés földrajzi területét, Les Baux-de-Provence völgyét északon egyértelműen az Alpilles-csatorna, délen pedig a Craponne-csatorna jelzi.”

  kismértékben módosulnak, és a termékleírásban, valamint az egységes dokumentumban a következő szöveg váltja fel őket:

  „A földrajzi terület az Alpilles-dombsághoz, a kollúviumokkal tarkított peremvidékéhez, valamint a Crau-síkság északi pereméhez tartozik.”.

  Ez az aktualizálás a földrajzi terület határvonalait érintő kismértékű módosítás következménye, mivel már nem az Alpilles-csatorna és a Craponne-csatorna a földrajzi terület határa.
  Ezenfelül a szöveg a leírás teljessé tétele érdekében a következő információkkal egészült ki:

  „Az Alpilles vonulata (melynek legnagyobb tengerszint feletti magassága 400 m) nyugat-keleti irányban mintegy harminc kilométeren húzódik, és a Rhône, a Durance és a Crau folyók között elterülő legjellegzetesebb provence-i mészkődombokat foglalja magában. Ez a dombság a provence-i antiklinálisok legnyugatibb elemét alkotja. Ez egy rézsútosan szabdalt, festői domborzattal rendelkező, erodálódott dombság, amelynek déli részét főként a kréta és a jura korszakból származó mészkő alkotja.”

  A termékleírás alábbi eredeti szövegét:

  „A történelem során az olajfaültetvények e völgyben való elhelyezkedését az öntözőcsatornák építése határozta meg. Így az olajfa mindig is hangsúlyos maradt az olyan területeken, ahol az öntözés továbbra is nehéz volt, sőt megkímélődött a kivágástól is, míg más területeken a zöldségkultúrák érdekében eltűnt.”

  törölték, mivel olyan történeti információkról van szó, amelyek nem bizonyítják ténylegesen a földrajzi eredettel való kapcsolatot. |
| --- | --- |

—

Az alábbi eredeti szövegrészek:

az összefoglalóban:

„A termelés földrajzi területét, Les Baux-de-Provence völgyét északon az Alpilles-csatorna, délen pedig a Craponne-csatorna határolja.”,

illetve a termékleírásban:

„A termelés földrajzi területét, Les Baux-de-Provence völgyét északon egyértelműen az Alpilles-csatorna, délen pedig a Craponne-csatorna jelzi.”

kismértékben módosulnak, és a termékleírásban, valamint az egységes dokumentumban a következő szöveg váltja fel őket:

„A földrajzi terület az Alpilles-dombsághoz, a kollúviumokkal tarkított peremvidékéhez, valamint a Crau-síkság északi pereméhez tartozik.”.

Ez az aktualizálás a földrajzi terület határvonalait érintő kismértékű módosítás következménye, mivel már nem az Alpilles-csatorna és a Craponne-csatorna a földrajzi terület határa.

Ezenfelül a szöveg a leírás teljessé tétele érdekében a következő információkkal egészült ki:

„Az Alpilles vonulata (melynek legnagyobb tengerszint feletti magassága 400 m) nyugat-keleti irányban mintegy harminc kilométeren húzódik, és a Rhône, a Durance és a Crau folyók között elterülő legjellegzetesebb provence-i mészkődombokat foglalja magában. Ez a dombság a provence-i antiklinálisok legnyugatibb elemét alkotja. Ez egy rézsútosan szabdalt, festői domborzattal rendelkező, erodálódott dombság, amelynek déli részét főként a kréta és a jura korszakból származó mészkő alkotja.”

A termékleírás alábbi eredeti szövegét:

„A történelem során az olajfaültetvények e völgyben való elhelyezkedését az öntözőcsatornák építése határozta meg. Így az olajfa mindig is hangsúlyos maradt az olyan területeken, ahol az öntözés továbbra is nehéz volt, sőt megkímélődött a kivágástól is, míg más területeken a zöldségkultúrák érdekében eltűnt.”

törölték, mivel olyan történeti információkról van szó, amelyek nem bizonyítják ténylegesen a földrajzi eredettel való kapcsolatot.

| — | Az alábbi eredeti szövegrészek:
  a termékleírás esetében:

  „Les Baux-de-Provence völgyének ily módon körülhatárolt térsége a geológiai és az éghajlati sajátosságaival tűnik ki.”,

  illetve a termékleírás esetében:

  „A térség a geológiai és az éghajlati sajátosságaival tűnik ki.”,

  valamint kizárólag a termékleírásban a következők:

  „Ezen a dombvidéken a meszes, csaknem színtelen és kavicsos talajok kiemelkedően jó hőmegtartó képességűek, igen jól szellőzőek és igen jó vízáteresztő képességűek. Éghajlata mediterrán, forró és száraz nyár, meglehetősen csapadékos ősz és tavasz, valamint a »misztrál« (északi szél) jellegzetes előfordulása jellemzi. Les Baux-de-Provence völgyének növényfajtái különösen alkalmazkodtak e talajok működéséhez. Les Baux-de-Provence völgye – az Alpilles vonulatának köszönhetően – sokkal kevésbé van kitéve a tavaszi szélnek és fagyoknak és különösen a ködnek, amely veszélyezteti az olajfák virágainak megfelelő megtermékenyülését, és kedvez bizonyos kriptogám betegségeknek.”

  a földrajzi terület sajátosságainak részletesebb kifejtése érdekében módosultak és kiegészültek. E szöveg egy része szerepel az ok-okozati kapcsolatot bemutató leírásban, de az éghajlat, a talaj és a növényfajták leírására vonatkozó részt törölték és a következő információkkal váltották fel (kiegészítve az egységes dokumentumot és a termékleírást):
  „A földrajzi terület éghajlata a következő sajátosságokkal rendelkezik:






  — | mediterrán éghajlat; |
| --- | --- | --- |

—

Az alábbi eredeti szövegrészek:

a termékleírás esetében:

„Les Baux-de-Provence völgyének ily módon körülhatárolt térsége a geológiai és az éghajlati sajátosságaival tűnik ki.”,

illetve a termékleírás esetében:

„A térség a geológiai és az éghajlati sajátosságaival tűnik ki.”,

valamint kizárólag a termékleírásban a következők:

„Ezen a dombvidéken a meszes, csaknem színtelen és kavicsos talajok kiemelkedően jó hőmegtartó képességűek, igen jól szellőzőek és igen jó vízáteresztő képességűek. Éghajlata mediterrán, forró és száraz nyár, meglehetősen csapadékos ősz és tavasz, valamint a »misztrál« (északi szél) jellegzetes előfordulása jellemzi. Les Baux-de-Provence völgyének növényfajtái különösen alkalmazkodtak e talajok működéséhez. Les Baux-de-Provence völgye – az Alpilles vonulatának köszönhetően – sokkal kevésbé van kitéve a tavaszi szélnek és fagyoknak és különösen a ködnek, amely veszélyezteti az olajfák virágainak megfelelő megtermékenyülését, és kedvez bizonyos kriptogám betegségeknek.”

a földrajzi terület sajátosságainak részletesebb kifejtése érdekében módosultak és kiegészültek. E szöveg egy része szerepel az ok-okozati kapcsolatot bemutató leírásban, de az éghajlat, a talaj és a növényfajták leírására vonatkozó részt törölték és a következő információkkal váltották fel (kiegészítve az egységes dokumentumot és a termékleírást):

„A földrajzi terület éghajlata a következő sajátosságokkal rendelkezik:

—

mediterrán éghajlat;

| — | a hőmérséklet és a csapadékmennyiség évszakonkénti és évenkénti jelentős változatossága; |
| --- | --- |

—

a hőmérséklet és a csapadékmennyiség évszakonkénti és évenkénti jelentős változatossága;

| — | főként ősszel és tavasszal rövid, de intenzív zivataros időszakokkal jellemzett csapadék. Az évi 700 mm körüli csapadék 50 napra koncentrálódik; |
| --- | --- |

—

főként ősszel és tavasszal rövid, de intenzív zivataros időszakokkal jellemzett csapadék. Az évi 700 mm körüli csapadék 50 napra koncentrálódik;

| — | a száraz évszakot száraz és forró, sőt kánikulát hozó nyár és gyakori vízhiány jellemzi, különösen júliusban; |
| --- | --- |

—

a száraz évszakot száraz és forró, sőt kánikulát hozó nyár és gyakori vízhiány jellemzi, különösen júliusban;

| — | enyhe tél, amelyen belül a leghidegebb hónap a január; |
| --- | --- |

—

enyhe tél, amelyen belül a leghidegebb hónap a január;

| — | 13,6 °C-os átlaghőmérséklet, amely 1–2 °C-kal alacsonyabb az Alpilles északi lejtőjén, emellett fennáll a tavaszi fagyok veszélye; |
| --- | --- |

—

13,6 °C-os átlaghőmérséklet, amely 1–2 °C-kal alacsonyabb az Alpilles északi lejtőjén, emellett fennáll a tavaszi fagyok veszélye;

| — | erős szelek jelenléte, amelyek évente több mint 100 napig fújnak, főként északról (misztrál) és nyugatról (tramontana); |
| --- | --- |

—

erős szelek jelenléte, amelyek évente több mint 100 napig fújnak, főként északról (misztrál) és nyugatról (tramontana);

| — | egészen rendkívüli mennyiségű napsütéses óra, teljes időtartamuk meghaladja az évi 2 800 órát. |
| --- | --- |

—

egészen rendkívüli mennyiségű napsütéses óra, teljes időtartamuk meghaladja az évi 2 800 órát.

A földrajzi terület jellegzetes talajai kavicsos talajok (amelyekben a kavicsos elemek aránya 40–80 % közötti), homokos-iszapos vagy homokos-iszapos-agyagos jellegű meszes talajok az Alpilles-dombság területén és a kollúviumokkal tarkított peremvidéken. A még »Crau d’Eyguières«-nek nevezett »Vieille Crau« síkság északi peremén nagyon kavicsos, vastartalmú vörösagyagos talajok fordulnak elő (30–60 cm-nyi rétegben a felszínre görgetett szilikátos kavicsokkal), amelyeket az Alpilles déli dombjainak eróziójából származó meszes kollúviumok tarkítanak.

Az Alpilles-dombság olajfaültetvényeit főként a domblábak enyhe lejtőin, kavicsos üledékrétegeken, illetve a völgykatlanokba töltődött, viszonylag vastag kollúviumokon kialakult kavicsos-meszes talajokra telepítették. A finom talajfrakció szerkezete általában homokos-iszapos, ritkábban homokos-iszapos-agyagos. Az összes mésztartalom átlagosan 20–30 %, de elérheti a 40 %-ot is, és az aktív mésztartalom ritkán haladja meg a 8 %-ot. A talajok pH-értéke 8 és 8,5 közötti.”

Ezenfelül kizárólag a termékleírás a földrajzi terület sajátos éghajlata, geológiai adottságai és növényvilága tekintetében az alábbi kiegészítő jellegű leíró elemekkel egészült ki:

„A dombság nyugati része ki van téve a Rhône völgye hatásának, ott nagyobb mennyiségű a csapadék, a hőmérséklet enyhébb, és télen és tavasszal kevésbé fagyos. A hideg misztrál széltől védett déli lejtők alatti rész lehetővé teszi a korábbi betakarítást, és naposabb is.

Az északi lejtőre több csapadék jut. A völgyteknőkben és a völgyek alján a mikroklíma adottságai (a nap hatásának kismértékű érvényesülése és széltől védettség) lehetővé teszik, hogy nyáron bizonyos mértékű frissesség érződjön.

Ezek a jellegzetességek meghatározzák a mediterrán bioklíma szintjén megfigyelhető sajátos növény- és állatvilágot, mégpedig abból adódóan, hogy alkalmazkodtak a hosszú ideig tartó vízhiányhoz.

A földrajzi terület egy festői domborzatú, erodálódott dombság, amelynek vázát alapvetően az alsó kréta korszakból származó mészkőformációk és márga, déli részén pedig a jura korszakból származó dolomitos mészkő alkotja. A nyugat-keleti tengely mentén húzódó redőteknőkben bőségesen találhatók a felszínen igen heterogén jellegű, folyami-tavi eredetű harmadkori üledékek, mészkő, törmelékkőzetek, homokkő, márga, homok. Az Alpilles-dombság területén a mészkőtartalmú kőzetek negyedkori fagyrepedése fontos szerepet játszott, és a közelmúltban létrejött kollúviumos és allúviumos iszapfeltöltődések alatt folytatódó kavicsos vagy kavicstörmelékes hordalék kialakulásának előidézője.

Az Alpilles-dombság déli lejtőit a »Vieille Crau« síkság pereme határolja; e síkságot a villafranchai korszakból származó, a Saint Pierre de Vence-i szoroson áttörő Durance folyó hordalékaként érkező mészkő- és kvarcittartalmú görgetett kavicsokból álló allúviumok jellemzik.

A terület éghajlata, valamint geomorfológiai adottságai messzemenően indokolják a mediterrán szint különböző növénytípusainak, a jellegzetes aleppói fenyőnek (Pinus halepensis) és a magyaltölgynek (Quercus ilex) a jelenlétét. Az alapvetően mezomediterrán éghajlatú, valódi biogeográfiai csomópontnak minősülő területen mintegy 960, a szárazsághoz és a meszes talajokhoz alkalmazkodott növényfaj található, melyek közül 50 meghatározza ennek az éghajlatnak az előfordulási területét.”

| — | Az alábbi eredeti szövegrészeket:
  a termékleírás esetében:

  „Az Alpilles vonulata által biztosított, sajátos talajú és éghajlatú földrajzi környezet, a régi és ehhez a régióhoz szervesen kötődő fajták jelenléte, a termelők tapasztalatának és munkájának eredményeként létrejött termesztési gyakorlatok Les Baux-de-Provence völgyét az olajbogyó-termesztéshez kedvező feltételeket kínáló területté teszik.”,

  illetve az összefoglaló esetében:

  „A meszes talajú és mediterrán éghajlatú földrajzi környezet, a régi és ehhez a régióhoz szervesen kötődő fajták jelenléte, a termelők tapasztalatának és munkájának eredményeként létrejött termesztési gyakorlatok Les Baux-de-Provence völgyét az olajbogyó-termesztéshez kedvező feltételeket kínáló területté teszik.”

  törölték, mivel a bennük található információk e rovat más bekezdéseiben részletesebben szerepelnek.
  Ezeket a szövegrészeket a termékleírásban és az egységes dokumentumban a következő szöveg váltja fel:

  „Az évszázadok során az emberek kiválogatták a legmegfelelőbb fajtákat és területeket. Az olajfaültetvények alapvetően északi és déli lejtőkön helyezkednek el a hegyek lábánál, Fontvieille, Baux-de-Provence főbb redőteknőiben, Maussane-les-Alpilles, Mouriés, Aureille alapvetően nyugat-keleti irányú hegyszorosában, valamint a Crau d’Eyguières síkság északi peremén. Túlnyomórészt a következő fajták vannak jelen: Aglandau (amelyet helyben Berruguette-nek is neveznek), Grossane, Salonenque és Verdale des Bouches-du-Rhône.” |
| --- | --- |

—

Az alábbi eredeti szövegrészeket:

a termékleírás esetében:

„Az Alpilles vonulata által biztosított, sajátos talajú és éghajlatú földrajzi környezet, a régi és ehhez a régióhoz szervesen kötődő fajták jelenléte, a termelők tapasztalatának és munkájának eredményeként létrejött termesztési gyakorlatok Les Baux-de-Provence völgyét az olajbogyó-termesztéshez kedvező feltételeket kínáló területté teszik.”,

illetve az összefoglaló esetében:

„A meszes talajú és mediterrán éghajlatú földrajzi környezet, a régi és ehhez a régióhoz szervesen kötődő fajták jelenléte, a termelők tapasztalatának és munkájának eredményeként létrejött termesztési gyakorlatok Les Baux-de-Provence völgyét az olajbogyó-termesztéshez kedvező feltételeket kínáló területté teszik.”

törölték, mivel a bennük található információk e rovat más bekezdéseiben részletesebben szerepelnek.

Ezeket a szövegrészeket a termékleírásban és az egységes dokumentumban a következő szöveg váltja fel:

„Az évszázadok során az emberek kiválogatták a legmegfelelőbb fajtákat és területeket. Az olajfaültetvények alapvetően északi és déli lejtőkön helyezkednek el a hegyek lábánál, Fontvieille, Baux-de-Provence főbb redőteknőiben, Maussane-les-Alpilles, Mouriés, Aureille alapvetően nyugat-keleti irányú hegyszorosában, valamint a Crau d’Eyguières síkság északi peremén. Túlnyomórészt a következő fajták vannak jelen: Aglandau (amelyet helyben Berruguette-nek is neveznek), Grossane, Salonenque és Verdale des Bouches-du-Rhône.”

| — | A szöveg az emberi tényezőkre vonatkozóan az alábbi információkkal egészült ki:
  a termékleírásban és az egységes dokumentumban:

  „A gabonafélékkel és a szőlővel együtt az olajfaültetvények mindig is Provence három alapvető növénykultúrájának részét képezték. Les Baux-de-Provence völgyében az olajbogyó-ágazat mindig is kiemelkedő helyen szerepelt a behozatal okozta verseny, illetve annak ellenére, hogy az öntözőcsatornák építése miatt az olajfatermesztésről zöldségtermesztésre álltak át. 1786-ban Couture apát az értekezésében megemlítette, hogy Les Baux-de-Provence völgyének egyik sajátossága az, hogy olajbogyófajtákban kiemelkedően gazdag; ezek közül legalább hat fő fajtát fel is sorolt. Ezek ugyanazok a fajták, amelyeket az »Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence« eredetmegjelölésű olívaolaj előállításához napjainkban is használnak.” |
| --- | --- |

—

A szöveg az emberi tényezőkre vonatkozóan az alábbi információkkal egészült ki:

a termékleírásban és az egységes dokumentumban:

„A gabonafélékkel és a szőlővel együtt az olajfaültetvények mindig is Provence három alapvető növénykultúrájának részét képezték. Les Baux-de-Provence völgyében az olajbogyó-ágazat mindig is kiemelkedő helyen szerepelt a behozatal okozta verseny, illetve annak ellenére, hogy az öntözőcsatornák építése miatt az olajfatermesztésről zöldségtermesztésre álltak át. 1786-ban Couture apát az értekezésében megemlítette, hogy Les Baux-de-Provence völgyének egyik sajátossága az, hogy olajbogyófajtákban kiemelkedően gazdag; ezek közül legalább hat fő fajtát fel is sorolt. Ezek ugyanazok a fajták, amelyeket az »Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence« eredetmegjelölésű olívaolaj előállításához napjainkban is használnak.”

| — | A termékleírásban az emberi tényezők és a termék sajátosságát leíró elemekkel kapcsolatos, alábbiak szerinti eredeti szöveget:

  „Az »Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence« olívaolaj előállításának hagyományos technikái ma is élnek: az olajsajtoló üzem használata lehetővé teszi, hogy a termék megőrizze eredetiségét.”,

  valamint a termékleírásban és az összefoglalóban található alábbi eredeti, kiegészítő jellegű szöveget:

  „Az olaj sajátosságát a régió hagyományos, ehhez a térséghez tökéletesen illeszkedő olajbogyófajtáinak ügyes házasítása adja.”

  a termékleírásban és az egységes dokumentumban a következő szöveg váltja fel:
  „Az olaj kivonásához használt korszerű, nagy teljesítményű berendezések – például a »folyamatos láncok« – megjelenése előtt az olajbogyót néhány napig a kamrákban kellett tárolni, mielőtt a hagyományos préselőberendezésekkel elvégezték a sajtolást. Az olajbogyó így bekövetkező utóérése enyhe erjedést jelentett, ami megkönnyítette a préselést, és a kedvelt nem csípős, nem keserű olaj létrejöttét eredményezte, a pácolt és a fekete olajbogyó, a főtt articsóka stb. tipikus aromáival. Az olajbogyók sajtolás előtti néhány napos érlelése abból is adódott, hogy ezekkel az eszközökkel a sajtolók nem voltak képesek a beérkező mennyiségeknek megfelelően sajtolni az olajbogyót. Az idény elején azonban az elsőként beérkező olajbogyókat gyorsan (aznap vagy másnap) ki tudták sajtolni, olyan olívaolajat állítva elő, amelyet keserűbb és csípősebb jellege, valamint »zöldebb« aromái – például a frissen vágott fű vagy a paradicsomlevél stb. – miatt szintén nagyra értékeltek. A későbbiekben a Vallée des Baux-de-Provence olajsajtolói üzemeit korszerű sajtolóberendezésekkel szerelték fel, de az olívaolaj kétféle (az olajbogyó utóérlelésével történő vagy anélküli) előállítási módját fenntartották, hogy továbbra is készítsék ezt a két különböző típusú olajat.
  Az »Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence« olívaolaj egyedisége a következőkhöz kapcsolódik:






  — | fajtaösszetétele: alapvetően a helyi Aglandau (helyi nevén Béruguette), Salonenque, Grossane és Verdale des Bouches-du-Rhône fajtákból származik; |
| --- | --- | --- |

—

A termékleírásban az emberi tényezők és a termék sajátosságát leíró elemekkel kapcsolatos, alábbiak szerinti eredeti szöveget:

„Az »Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence« olívaolaj előállításának hagyományos technikái ma is élnek: az olajsajtoló üzem használata lehetővé teszi, hogy a termék megőrizze eredetiségét.”,

valamint a termékleírásban és az összefoglalóban található alábbi eredeti, kiegészítő jellegű szöveget:

„Az olaj sajátosságát a régió hagyományos, ehhez a térséghez tökéletesen illeszkedő olajbogyófajtáinak ügyes házasítása adja.”

a termékleírásban és az egységes dokumentumban a következő szöveg váltja fel:

„Az olaj kivonásához használt korszerű, nagy teljesítményű berendezések – például a »folyamatos láncok« – megjelenése előtt az olajbogyót néhány napig a kamrákban kellett tárolni, mielőtt a hagyományos préselőberendezésekkel elvégezték a sajtolást. Az olajbogyó így bekövetkező utóérése enyhe erjedést jelentett, ami megkönnyítette a préselést, és a kedvelt nem csípős, nem keserű olaj létrejöttét eredményezte, a pácolt és a fekete olajbogyó, a főtt articsóka stb. tipikus aromáival. Az olajbogyók sajtolás előtti néhány napos érlelése abból is adódott, hogy ezekkel az eszközökkel a sajtolók nem voltak képesek a beérkező mennyiségeknek megfelelően sajtolni az olajbogyót. Az idény elején azonban az elsőként beérkező olajbogyókat gyorsan (aznap vagy másnap) ki tudták sajtolni, olyan olívaolajat állítva elő, amelyet keserűbb és csípősebb jellege, valamint »zöldebb« aromái – például a frissen vágott fű vagy a paradicsomlevél stb. – miatt szintén nagyra értékeltek. A későbbiekben a Vallée des Baux-de-Provence olajsajtolói üzemeit korszerű sajtolóberendezésekkel szerelték fel, de az olívaolaj kétféle (az olajbogyó utóérlelésével történő vagy anélküli) előállítási módját fenntartották, hogy továbbra is készítsék ezt a két különböző típusú olajat.

Az »Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence« olívaolaj egyedisége a következőkhöz kapcsolódik:

—

fajtaösszetétele: alapvetően a helyi Aglandau (helyi nevén Béruguette), Salonenque, Grossane és Verdale des Bouches-du-Rhône fajtákból származik;

| — | a feldolgozott olajbogyók utóérlelésének függvényében alakuló illataromái és ízjegyei, amelyek meghatározó elemei:






  — | vagy a frissen vágott fű, az alma, a mandulabél, a nyers articsóka, a friss mogyoró és a paradicsomlevél, |
| --- | --- | --- |

—

a feldolgozott olajbogyók utóérlelésének függvényében alakuló illataromái és ízjegyei, amelyek meghatározó elemei:

—

vagy a frissen vágott fű, az alma, a mandulabél, a nyers articsóka, a friss mogyoró és a paradicsomlevél,

| — | vagy – az »olives maturées« (utóérlelt olajbogyókból készült) megjelöléssel forgalmazott olívaolaj esetében – a pácolt olajbogyó, a fekete olajbogyó, az olajbogyópép, a kakaó, a gomba, a főtt articsóka, a szarvasgomba és a kovászos kenyér; |
| --- | --- |

—

vagy – az »olives maturées« (utóérlelt olajbogyókból készült) megjelöléssel forgalmazott olívaolaj esetében – a pácolt olajbogyó, a fekete olajbogyó, az olajbogyópép, a kakaó, a gomba, a főtt articsóka, a szarvasgomba és a kovászos kenyér;

| — | kesernyésségének és csípősségének mértéke, amely a feldolgozott olajbogyók előzetes utóérlelésének függvényében a csekélytől a mérsékeltig terjed.” |
| --- | --- |

—

kesernyésségének és csípősségének mértéke, amely a feldolgozott olajbogyók előzetes utóérlelésének függvényében a csekélytől a mérsékeltig terjed.”

A termékleírás és az egységes dokumentum a földrajzi terület sajátosságai és a termék sajátosságai közötti „ok-okozati kapcsolatot” leíró elemekkel egészül ki, melyek szövege a következő:

„Ezen a dombvidéken a meszes, csaknem színtelen és kavicsos talajok kiemelkedően jó hőmegtartó képességűek, igen jól szellőzőek és igen jó vízáteresztő képességűek, ami kedvez az olajbogyó-termesztésnek. Les Baux-de-Provence völgye – az Alpilles vonulatának védettségében – kevésbé van kitéve a ködnek, amely veszélyezteti az olajfák virágainak megfelelő megtermékenyülését, és kedvez a kriptogám betegségeknek. Les Baux-de-Provence völgye ezért az olajbogyó-termesztéshez kedvező feltételeket kínáló terület.

A földrajzi terület éghajlati és talajtani jellemzői szintén az »Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence« eredetmegjelölést többségében alkotó fajták kiválasztásának alaptényezői. A Salonenque a meszes, kavicsos és kevésbé mély rétegű talajokhoz, valamint a nyári szárazsághoz és a szélhez tökéletesen alkalmazkodott fajta. A gyümölcsök nagyon korán érnek és nagyon sok olajat adnak; felhasználják őket az »Olives vertes cassées de la Vallée des Baux-de-Provence« eredetmegjelöléshez is. A Salonenque fajtához képest a szárazságra érzékenyebb Aglandau, vagy más néven »Berruguette« fajta a hideggel és a széllel szembeni ellenálló képességének, a helyi éghajlathoz alkalmazkodó későbbi érésének, valamint a belőle nyert, polifenolokban gazdag olajnak köszönhetően dominánssá vált. Ez a fajta igen nagy területen elterjedt Provence-ban. A Grossane fajta kedveli a földrajzi területen előforduló, jó vízháztartással rendelkező talajokat. Gyorsan érő gyümölcseit különösen az »Olives noires de la Vallée des Baux-de-Provence« eredetmegjelöléssel ellátott fekete olajbogyó előállításához használják, de hagyományosan az olívaolajhoz is alkalmazzák. A megyében tipikus Verdale des Bouches-du-Rhône fajta a hideggel szembeni ellenálló képességének és a belőle nyert olaj minőségének köszönhetően terjedt el. Az »Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence« sajátosságai az olajsajtoló üzemek szokásainak megfelelően eltérő arányú fajtaházasításból, valamint az olajbogyó sajtolás előtti jelentősebb vagy kevésbé jelentős érlelésének gyakorlatából és a tájjelleg kifejeződéséből adódnak.”

Címkézés

Címkézés

A termékleírás és az összefoglaló eredeti rendelkezéseinek alábbiak szerinti szövegét:

„Az »Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence« ellenőrzött eredetmegjelöléssel ellátott olívaolajok címkéjén a következőket kell feltüntetni:

| — | az »Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence« megnevezés; |
| --- | --- |

—

az »Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence« megnevezés;

| — | az »Appellation d’Origine Contrôlée« (ellenőrzött eredetmegjelölés) vagy »AOC« felirat. |
| --- | --- |

—

az »Appellation d’Origine Contrôlée« (ellenőrzött eredetmegjelölés) vagy »AOC« felirat.

Amennyiben a címkén a címtől függetlenül szerepel valamely gazdaság vagy márka neve, az eredetmegjelölés nevét az »Appellation« és a »Contrôlée« szavak között meg kell ismételni.

Ezeket a feliratokat ugyanazon címke egyazon látómezőjében kell csoportosítani.

A feliratokat jól látható, olvasható, kitörölhetetlen és kellő nagyságú karakterekkel kell megjeleníteni annak érdekében, hogy jól kiemelkedjenek abból a háttérből, amelyre nyomtatták őket, és egyértelműen megkülönböztethetőek legyenek minden egyéb írásos információtól és rajztól.”

a termékleírásban, valamint az egységes dokumentumban a következő rendelkezések váltják fel:

„Az élelmiszerek címkézésére és kiszerelésére vonatkozó szabályozásban előírt kötelező feliratokon kívül az »Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence« eredetmegjelöléssel ellátott olívaolaj címkéjének a következőket kell tartalmaznia:

| — | az »Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence« eredetmegjelölés neve; |
| --- | --- |

—

az »Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence« eredetmegjelölés neve;

| — | adott esetben az »olives maturées« (utóérlelt olajbogyókból készült) felirat, az eredetmegjelölés neve után, legalább az eredetmegjelölés nevének feltüntetéséhez használt karakterek méretének felét kitevő méretű karakterekkel; |
| --- | --- |

—

adott esetben az »olives maturées« (utóérlelt olajbogyókból készült) felirat, az eredetmegjelölés neve után, legalább az eredetmegjelölés nevének feltüntetéséhez használt karakterek méretének felét kitevő méretű karakterekkel;

| — | az »appellation d’origine protégée« (oltalom alatt álló eredetmegjelölés) vagy »AOP« (OEM) felirat. |
| --- | --- |

—

az »appellation d’origine protégée« (oltalom alatt álló eredetmegjelölés) vagy »AOP« (OEM) felirat.

Ezeket az információkat ugyanazon címke egyazon látómezőjében kell csoportosítani.

Az információkat jól látható, olvasható, kitörölhetetlen és kellő nagyságú karakterekkel kell megjeleníteni annak érdekében, hogy jól kiemelkedjenek abból a háttérből, amelyre nyomtatták őket, és egyértelműen megkülönböztethetőek legyenek minden egyéb írásos információtól és rajztól.”

Az eredetmegjelölés sajátos címkefeliratait ugyanis az „appellation d’origine contrôlée” (ellenőrzött eredetmegjelölés) vagy „AOC” utalás megszüntetése és európai uniós feliratokkal – „appellation d’origine protégée” (oltalom alatt álló eredetmegjelölés) vagy „AOP” (OEM) – való felváltása révén összhangba hozták az 1151/2012/EU rendelet rendelkezéseivel. Emellett a fogyasztók jobb tájékoztatása érdekében beillesztésre került egy rendelkezés az „olives maturées” (utóérlelt olajbogyókból készült) kiegészítő felirat kötelező feltüntetésére vonatkozóan az ilyen eljárással készült olajok esetében.

Nemzeti előírások

Nemzeti előírások

A nemzeti jogszabályok és szabályozások változására tekintettel módosult a „Nemzeti előírások” rovat. Az ellenőrzött eredetmegjelölést Franciaország területén elismerő, 1997. augusztus 27-i rendeletre utaló hivatkozást törölték, és a szöveg a főbb ellenőrizendő pontokat, valamint azok referenciaértékeit és az értékelési módszerüket bemutató táblázattal egészült ki.

Egyéb

Egyéb

A „Tagállami illetékes szerv”, a „Kérelmező csoportosulás” és „Az ellenőrző szervekre vonatkozó hivatkozások” rovatok: az érintett hivatalos ellenőrző szervezetek nevét és kapcsolattartási adatait, valamint a csoportosulás kapcsolattartási adatait aktualizálták. Ami a csoportosulás összetételét és jogállását illeti, ez utóbbiak lényegesen nem módosultak. A csoportosulás továbbra is az olajbogyó-termesztőket, az olajbogyókonzerv-készítőket és az olajsajtolókat tömöríti.

| Rovat | Eredeti kapcsolattartási adatok és szövegek (termékleírás és egységes dokumentum) | Aktualizált kapcsolattartási adatok és szövegek (termékleírás) |
| --- | --- | --- |
| Tagállami illetékes szerv | Név: Institut National des Appellations d'Origine – 138, Champs Elysées – 75008 PARIS – FRANCIAORSZÁG |
| Tel. +33 153898000 |
| Fax +33 142255797 |

Rovat

Eredeti kapcsolattartási adatok és szövegek (termékleírás és egységes dokumentum)

Aktualizált kapcsolattartási adatok és szövegek (termékleírás)

Tagállami illetékes szerv

Név: Institut National des Appellations d'Origine – 138, Champs Elysées – 75008 PARIS – FRANCIAORSZÁG

Tel. +33 153898000

Fax +33 142255797

| Institut National de l’Origine et de la Qualité (INAO) |
| --- |
| 12 rue Henri Rol-Tanguy – TSA 30003 |
| 93555 Montreuil-sous-Bois Cedex |
| Tel. +33 01173303800 |
| Fax +33 01173300804 |
| E-mail: info@inao.gouv.fr |

Institut National de l’Origine et de la Qualité (INAO)

12 rue Henri Rol-Tanguy – TSA 30003

93555 Montreuil-sous-Bois Cedex

Tel. +33 01173303800

Fax +33 01173300804

E-mail: info@inao.gouv.fr

Kérelmező csoportosulás

| Név: Syndicat Interprofessionnel de l’Olivier de la Vallée des Baux de Provence |
| --- |
| Cím: Mairie de Maussane les Alpilles – 13520 MAUSSANE LES ALPILLES |

Név: Syndicat Interprofessionnel de l’Olivier de la Vallée des Baux de Provence

Cím: Mairie de Maussane les Alpilles – 13520 MAUSSANE LES ALPILLES

| — | Továbbá az egységes dokumentumban:
  Összetétel: termelők/feldolgozók (x) egyéb () |
| --- | --- |

—

Továbbá az egységes dokumentumban:

Összetétel: termelők/feldolgozók (x) egyéb ()

| — | Továbbá a termékleírásban:
  Az 1994-ben létrehozott szakszervezet tagjai a Les Baux-de-Provence völgyében olajbogyóból készített termékek előállításában érdekelt természetes, illetve jogi személyek. A szakszervezet termelőket, konzervkészítőket és sajtolókat tömörít. |
| --- | --- |

—

Továbbá a termékleírásban:

Az 1994-ben létrehozott szakszervezet tagjai a Les Baux-de-Provence völgyében olajbogyóból készített termékek előállításában érdekelt természetes, illetve jogi személyek. A szakszervezet termelőket, konzervkészítőket és sajtolókat tömörít.

| Syndicat AOP Huile d’olive et Olives de la Vallée des Baux-de-Provence (SIOVB) |
| --- |
| Vallon de la Fontaine |
| 13520 Les Baux-de-Provence |
| Tel. +33 0490543842 |
| Fax +33 0484253288 |
| E-mail: contact@siovb.com |

Syndicat AOP Huile d’olive et Olives de la Vallée des Baux-de-Provence (SIOVB)

Vallon de la Fontaine

13520 Les Baux-de-Provence

Tel. +33 0490543842

Fax +33 0484253288

E-mail: contact@siovb.com

Összetétel: termelők és feldolgozók.

Jogállás: a Munka Törvénykönyvének hatálya alá tartozó szakmai szakszervezet.

Ellenőrző szervek

| — | I.N.A.O. |
| --- | --- |
| 138, Champs Elysées 75008 PARIS |

—

I.N.A.O.

138, Champs Elysées 75008 PARIS

| — | D.G.C.C.R.F. |
| --- | --- |
| 59, Bd V. Auriol |
| Teledoc 251 |
| 75703 PARIS CEDEX 13 |

—

D.G.C.C.R.F.

59, Bd V. Auriol

Teledoc 251

75703 PARIS CEDEX 13

| Institut National de l’Origine et de la Qualité (INAO) |
| --- |
| Cím: Arborial – 12 rue Henri Rol-Tanguy |
| TSA 30003 – 93555 Montreuil-sous-Bois Cedex |
| Tel. +33 0173303800 |
| Fax +33 0173300804 |
| E-mail: info@inao.gouv.fr |

Institut National de l’Origine et de la Qualité (INAO)

Cím: Arborial – 12 rue Henri Rol-Tanguy

TSA 30003 – 93555 Montreuil-sous-Bois Cedex

Tel. +33 0173303800

Fax +33 0173300804

E-mail: info@inao.gouv.fr

| Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes |
| --- |
| (DGCCRF) |
| Cím: 59, boulevard Vincent Auriol – 75703 Paris cedex 13 |
| Tel. +33 0144871717 |
| Fax +33 0144973037 |

Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes

(DGCCRF)

Cím: 59, boulevard Vincent Auriol – 75703 Paris cedex 13

Tel. +33 0144871717

Fax +33 0144973037

A DGCCRF a gazdaságért felelős minisztérium egyik igazgatósága.

Az 1151/2012/EU rendelet 37. cikkében foglalt rendelkezéseknek megfelelően a termékleírás betartásának ellenőrzését a forgalomba hozatal előtt egy terméktanúsító szerv biztosítja, amelynek neve és kapcsolattartási adatai az INAO honlapján érhetők el, valamint megtalálhatók az Európai Bizottság adatbázisában.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

„Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence”

„Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence”

EU-szám: PDO-FR-0050-AM01 – 2017.8.16.

EU-szám: PDO-FR-0050-AM01 – 2017.8.16.

OEM ( X ) OFJ ( )

OEM ( X ) OFJ ( )

1.   Elnevezés

Elnevezés

„Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence”

2.   Tagállam vagy harmadik ország

Tagállam vagy harmadik ország

Franciaország

3.   A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

3.1.   A termék típusa

A termék típusa

1.5. osztály: Olajok és zsírok (vaj, margarin, olaj stb.)

3.2.   Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

Az „Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence” olívaolajat a következő aromák közül legalább kettő jelenléte jellemzi: frissen vágott fű, alma, mandulabél, nyers articsóka, friss mogyoró, paradicsomlevél. Ezeket az aromákat enyhe kesernyésség és pikáns jelleg (e termékleírás értelmében véve „csípősség”) kíséri. A Nemzetközi Olívatanács érzékszervi skálája szerint a kesernyésség mértéke legfeljebb 3, a csípősség mértéke pedig 1 és 3 közötti. Olajsavtartalma 100 grammonként legfeljebb 0,8 gramm.

Az „olives maturées” (utóérlelt olajbogyókból készült) megjelöléssel ellátott, bársonyos jellegű „Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence” olívaolajat a következő aromák közül legalább kettő jelenléte jellemzi: pácolt olajbogyó, fekete olajbogyó, olajbogyópép, kakaó, gomba, főtt articsóka, szarvasgomba, kovászos kenyér. Főtt körtére, penészre és fémekre emlékeztető aromák nem fordulhatnak elő. Lágy ízérzetet kelt; a Nemzetközi Olívatanács érzékszervi skálája szerint a kesernyésség mértéke legfeljebb 1, a csípősség mértéke pedig legfeljebb 2. Olajsavtartalma 100 grammonként legfeljebb 1,5 gramm.

A két olívaolaj-típus esetében az első forgalomba hozatal szakaszában a peroxidszám 1 kg olívaolajra vetítve nem haladhatja meg a 16 milliekvivalens oxigén értéket.

3.3.   Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében) és nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében) és nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

Az „Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence” olívaolaj az alábbiak közül legalább két fajtához tartozó olajbogyókból, illetve olajból származik: Salonenque, Aglandau, Grossane és Verdale des Bouches-du-Rhône; ezeknek összességében az eredetmegjelölés alá tartozó termék előállítására szolgáló parcellákon előforduló fajták 80–100 %-át kell kitenniük. Ezt a fajtaösszetétel a Picholine fajtával és különféle más helyi fajtákkal egészíthető ki.

3.4.   Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni

Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni

Az olajbogyó termesztésétől az olívaolajjá történő feldolgozásig valamennyi műveletet a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni.

3.5.   A bejegyzett elnevezést viselő termék szeletelésére, aprítására, csomagolására stb. vonatkozó egyedi szabályok

A bejegyzett elnevezést viselő termék szeletelésére, aprítására, csomagolására stb. vonatkozó egyedi szabályok

—

3.6.   A bejegyzett elnevezést viselő termék címkézésére vonatkozó egyedi szabályok

A bejegyzett elnevezést viselő termék címkézésére vonatkozó egyedi szabályok

Az élelmiszerek címkézésére és kiszerelésére vonatkozó szabályozásban előírt kötelező feliratokon kívül az „Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence” eredetmegjelöléssel ellátott olívaolaj címkéjének a következőket kell tartalmaznia:

| — | az „Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence” eredetmegjelölés neve; |
| --- | --- |

—

az „Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence” eredetmegjelölés neve;

| — | adott esetben az „olives maturées” (utóérlelt olajbogyókból készült) felirat, az eredetmegjelölés neve után, legalább az eredetmegjelölés nevének feltüntetéséhez használt karakterek méretének felét kitevő méretű karakterekkel; |
| --- | --- |

—

adott esetben az „olives maturées” (utóérlelt olajbogyókból készült) felirat, az eredetmegjelölés neve után, legalább az eredetmegjelölés nevének feltüntetéséhez használt karakterek méretének felét kitevő méretű karakterekkel;

| — | az „appellation d’origine protégée” (oltalom alatt álló eredetmegjelölés) vagy „AOP” (OEM) felirat. |
| --- | --- |

—

az „appellation d’origine protégée” (oltalom alatt álló eredetmegjelölés) vagy „AOP” (OEM) felirat.

Ezeket az információkat ugyanazon címke egyazon látómezőjében kell csoportosítani.

Az információkat jól látható, olvasható, kitörölhetetlen és kellő nagyságú karakterekkel kell megjeleníteni annak érdekében, hogy jól kiemelkedjenek abból a háttérből, amelyre nyomtatták őket, és egyértelműen megkülönböztethetőek legyenek minden egyéb írásos információtól és rajztól.

4.   A földrajzi terület tömör meghatározása

A földrajzi terület tömör meghatározása

A földrajzi terület Bouches-du-Rhône megye alábbi településeinek területén belül helyezkedik el:

teljes egészében a földrajzi területhez sorolt települések: Les Baux-de-Provence, Maussane-les-Alpilles, Paradou;

részben a földrajzi területhez sorolt települések: Arles, Aureille, Eygalières, Eyguières, Fontvieille, Lamanon, Mas-Blanc-des-Alpilles, Mouriès, Orgon, Saint-Etienne-du-Grès, Saint-Martin-de-Crau, Saint-Rémy-de-Provence, Sénas, Tarascon.

5.   Kapcsolat a földrajzi területtel

Kapcsolat a földrajzi területtel

A földrajzi terület az Alpilles-dombsághoz, a kollúviumokkal tarkított peremvidékéhez, valamint a Crau-síkság északi pereméhez tartozik. Az Alpilles vonulata (melynek legnagyobb tengerszint feletti magassága 400 m) nyugat-keleti irányban mintegy harminc kilométeren húzódik, és a Rhône, a Durance et a Crau folyók között elterülő legjellegzetesebb provence-i mészkődombokat foglalja magában. Ez a dombság a provence-i antiklinálisok legnyugatibb elemét alkotja. Ez egy rézsútosan szabdalt, festői domborzattal rendelkező, erodálódott dombság, amelynek déli részét főként a kréta és a jura korszakból származó mészkő alkotja.

A földrajzi terület éghajlata a következő sajátosságokkal rendelkezik:

| — | mediterrán éghajlat; |
| --- | --- |

—

mediterrán éghajlat;

| — | a hőmérséklet és a csapadékmennyiség évszakonkénti és évenkénti jelentős változatossága; |
| --- | --- |

—

a hőmérséklet és a csapadékmennyiség évszakonkénti és évenkénti jelentős változatossága;

| — | főként ősszel és tavasszal rövid, de intenzív zivataros időszakokkal jellemzett csapadék. Az évi 700 mm körüli csapadék 50 napra koncentrálódik; |
| --- | --- |

—

főként ősszel és tavasszal rövid, de intenzív zivataros időszakokkal jellemzett csapadék. Az évi 700 mm körüli csapadék 50 napra koncentrálódik;

| — | a száraz évszakot száraz és forró, sőt kánikulát hozó nyár és gyakori vízhiány jellemzi, különösen júliusban; |
| --- | --- |

—

a száraz évszakot száraz és forró, sőt kánikulát hozó nyár és gyakori vízhiány jellemzi, különösen júliusban;

| — | enyhe tél, amelyen belül a leghidegebb hónap a január; |
| --- | --- |

—

enyhe tél, amelyen belül a leghidegebb hónap a január;

| — | 13,6 °C-os átlaghőmérséklet, amely 1–2 °C-kal alacsonyabb az Alpilles északi lejtőjén, emellett fennáll a tavaszi fagyok veszélye; |
| --- | --- |

—

13,6 °C-os átlaghőmérséklet, amely 1–2 °C-kal alacsonyabb az Alpilles északi lejtőjén, emellett fennáll a tavaszi fagyok veszélye;

| — | erős szelek jelenléte, amelyek évente több mint 100 napig fújnak, főként északról (misztrál) és nyugatról (tramontana); |
| --- | --- |

—

erős szelek jelenléte, amelyek évente több mint 100 napig fújnak, főként északról (misztrál) és nyugatról (tramontana);

| — | egészen rendkívüli mennyiségű napsütéses óra, teljes időtartamuk meghaladja az évi 2 800 órát. |
| --- | --- |

—

egészen rendkívüli mennyiségű napsütéses óra, teljes időtartamuk meghaladja az évi 2 800 órát.

A földrajzi terület egy festői domborzatú, erodálódott dombság, amelynek vázát alapvetően az alsó kréta korszakból származó mészkőformációk és márga, déli részén pedig a jura korszakból származó dolomitos mészkő alkotja.

A földrajzi terület jellegzetes talajai kavicsos talajok (amelyekben a kavicsos elemek aránya 40–80 % közötti), homokos-iszapos vagy homokos-iszapos-agyagos jellegű meszes talajok az Alpilles-dombság területén és a kollúviumokkal tarkított peremvidéken. A még „Crau d’Eyguières”-nek nevezett „Vieille Crau” síkság északi peremén nagyon kavicsos, vastartalmú vörösagyagos talajok fordulnak elő (30–60 cm-nyi rétegben a felszínre görgetett szilikátos kavicsokkal), amelyeket az Alpilles déli dombjainak eróziójából származó meszes kollúviumok tarkítanak.

Az Alpilles-dombság olajfaültetvényeit főként a domblábak enyhe lejtőin, kavicsos üledékrétegeken, illetve a völgykatlanokba töltődött, viszonylag vastag kollúviumokon kialakult kavicsos-meszes talajokra telepítették. A finom talajfrakció szerkezete általában homokos-iszapos, ritkábban homokos-iszapos-agyagos. Az összes mésztartalom átlagosan 20–30 %, de elérheti a 40 %-ot is, és az aktív mésztartalom ritkán haladja meg a 8 %-ot. A talajok pH-értéke 8 és 8,5 közötti.

A gabonafélékkel és a szőlővel együtt az olajfaültetvények mindig is Provence három alapvető növénykultúrájának részét képezték. Les Baux-de-Provence völgyében az olajbogyó-ágazat mindig is kiemelkedő helyen szerepelt a behozatal okozta verseny, illetve annak ellenére, hogy az öntözőcsatornák építése miatt az olajfatermesztésről zöldségtermesztésre álltak át. 1786-ban Couture apát az értekezésében megemlítette, hogy Les Baux-de-Provence völgyének egyik sajátossága az, hogy olajbogyófajtákban kiemelkedően gazdag; ezek közül legalább hat fő fajtát fel is sorolt. Ezek ugyanazok a fajták, amelyeket az „Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence” eredetmegjelölésű olívaolaj előállításához napjainkban is használnak.

Az évszázadok során az emberek kiválogatták a legmegfelelőbb fajtákat és területeket. Az olajfaültetvények alapvetően északi és déli lejtőkön helyezkednek el a hegyek lábánál, Fontvieille, Baux-de-Provence főbb redőteknőiben, Maussane-les-Alpilles, Mouriés, Aureille alapvetően nyugat-keleti irányú hegyszorosában, valamint a Crau d’Eyguières síkság északi peremén. Túlnyomórészt a következő fajták vannak jelen: Aglandau (amelyet helyben Berruguette-nek is neveznek), Grossane, Salonenque és Verdale des Bouches-du-Rhône.

Az olaj kivonásához használt korszerű, nagy teljesítményű berendezések – például a „folyamatos láncok” – megjelenése előtt az olajbogyót néhány napig a kamrákban kellett tárolni, mielőtt a hagyományos préselőberendezésekkel elvégezték a sajtolást. Az olajbogyó így bekövetkező utóérése enyhe erjedést jelentett, ami megkönnyítette a préselést, és a kedvelt nem csípős, nem keserű olaj létrejöttét eredményezte, a pácolt és a fekete olajbogyó, a főtt articsóka stb. tipikus aromáival. Az olajbogyók sajtolás előtti néhány napos tárolása abból is adódott, hogy ezekkel az eszközökkel a sajtolók nem voltak képesek a beérkező mennyiségeknek megfelelően sajtolni az olajbogyót. Az idény elején azonban az elsőként beérkező olajbogyókat gyorsan (aznap vagy másnap) ki tudták sajtolni, olyan „primőrnek” nevezhető olívaolajat állítva elő, amelyet keserűbb és csípősebb jellege, valamint „zöldebb” aromái – például a frissen vágott fű vagy a paradicsomlevél stb. – miatt szintén nagyra értékeltek. A későbbiekben a Vallée des Baux-de-Provence olajsajtoló üzemeit korszerű sajtolóberendezésekkel szerelték fel, de az olívaolaj kétféle (az olajbogyó utóérlelésével történő vagy anélküli) előállítási módját fenntartották, hogy továbbra is készítsék ezt a két különböző típusú olajat.

Az „Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence” olívaolaj egyedisége a következőkhöz kapcsolódik:

| — | fajtaösszetétele: alapvetően a helyi Aglandau (helyi nevén Béruguette), Salonenque, Grossane és Verdale des Bouches-du-Rhône fajtákból származik; |
| --- | --- |

—

fajtaösszetétele: alapvetően a helyi Aglandau (helyi nevén Béruguette), Salonenque, Grossane és Verdale des Bouches-du-Rhône fajtákból származik;

| — | a feldolgozott olajbogyók utóérlelésének függvényében alakuló illataromái és ízjegyei, amelyek meghatározó elemei:






  — | vagy a frissen vágott fű, az alma, a mandulabél, a nyers articsóka, a friss mogyoró és a paradicsomlevél, |
| --- | --- | --- |

—

a feldolgozott olajbogyók utóérlelésének függvényében alakuló illataromái és ízjegyei, amelyek meghatározó elemei:

—

vagy a frissen vágott fű, az alma, a mandulabél, a nyers articsóka, a friss mogyoró és a paradicsomlevél,

| — | vagy – az „olives maturées” (utóérlelt olajbogyókból készült) megjelöléssel forgalmazott olívaolaj esetében – a pácolt olajbogyó, a fekete olajbogyó, az olajbogyópép, a kakaó, a gomba, a főtt articsóka, a szarvasgomba és a kovászos kenyér; |
| --- | --- |

—

vagy – az „olives maturées” (utóérlelt olajbogyókból készült) megjelöléssel forgalmazott olívaolaj esetében – a pácolt olajbogyó, a fekete olajbogyó, az olajbogyópép, a kakaó, a gomba, a főtt articsóka, a szarvasgomba és a kovászos kenyér;

| — | kesernyésségének és csípősségének mértéke, amely a feldolgozott olajbogyók utóérlelésének függvényében a csekélytől a mérsékeltig terjed. |
| --- | --- |

—

kesernyésségének és csípősségének mértéke, amely a feldolgozott olajbogyók utóérlelésének függvényében a csekélytől a mérsékeltig terjed.

Ezen a dombvidéken a meszes, csaknem színtelen és kavicsos talajok kiemelkedően jó hőmegtartó képességűek, igen jól szellőzőek és igen jó vízáteresztő képességűek, ami kedvez az olajbogyó-termesztésnek. Les Baux-de-Provence völgye – az Alpilles vonulatának védettségében – kevésbé van kitéve a ködnek, amely veszélyezteti az olajfák virágainak megfelelő megtermékenyülését, és kedvez a kriptogám betegségeknek. Les Baux-de-Provence völgye ezért az olajbogyó-termesztéshez kedvező feltételeket kínáló terület.

A földrajzi terület éghajlati és talajtani jellemzői szintén az „Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence” eredetmegjelölést többségében alkotó fajták kiválasztásának alaptényezői. A Salonenque a meszes, kavicsos és kevésbé mély rétegű talajokhoz, valamint a nyári szárazsághoz és a szélhez tökéletesen alkalmazkodott fajta. A gyümölcsök nagyon korán érnek és nagyon sok olajat adnak; felhasználják őket az „Olives vertes cassées de la Vallée des Baux-de-Provence” eredetmegjelöléshez is. A Salonenque fajtához képest a szárazságra érzékenyebb Aglandau, vagy más néven „Berruguette” fajta a hideggel és a széllel szembeni ellenálló képességének, a helyi éghajlathoz alkalmazkodó későbbi érésének, valamint a belőle nyert, polifenolokban gazdag olajnak köszönhetően dominánssá vált. Ez a fajta igen nagy területen elterjedt Provence-ban. A Grossane fajta kedveli a földrajzi területen előforduló, jó vízgazdálkodású talajokat. Gyorsan érő gyümölcseit különösen az „Olives noires de la Vallée des Baux-de-Provence” eredetmegjelöléssel ellátott fekete olajbogyó előállításához használják, de hagyományosan az olívaolajhoz is alkalmazzák. A megyében tipikus Verdale des Bouches-du-Rhône fajta a hideggel szembeni ellenálló képességének és a belőle nyert olaj minőségének köszönhetően terjedt el. Az „Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence” sajátosságai az olajsajtoló üzemek szokásainak megfelelően eltérő arányú fajtaházasításból, valamint az olajbogyó sajtolás előtti jelentősebb vagy kevésbé jelentős érlelésének gyakorlatából és a tájjelleg kifejeződéséből adódnak.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

(e rendelet 6. cikke (1) bekezdésének második albekezdése)

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-b5a8bded-9a2c-4d84-8796-89e85a59f025

---

| 19.8.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 279/24 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 279/24

---

A BIZOTTSÁG VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2019. augusztus 12.)

a „Bleu du Vercors-Sassenage” (OEM) elnevezéshez kapcsolódó, az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 53. cikke szerinti, nem kisebb jelentőségű termékleírás-módosítás jóváhagyására irányuló kérelemnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről

(2019/C 279/04)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 50. cikke (2) bekezdésének a) pontjára, összefüggésben 53. cikke (2) bekezdésével,

mivel:

| (1) | Franciaország az 1151/2012/EU rendelet 49. cikkének (4) bekezdésével összhangban a „Bleu du Vercors-Sassenage” (OEM) termékleírásának nem kisebb jelentőségű módosítására irányuló kérelmet nyújtott be. |
| --- | --- |

(1)

Franciaország az 1151/2012/EU rendelet 49. cikkének (4) bekezdésével összhangban a „Bleu du Vercors-Sassenage” (OEM) termékleírásának nem kisebb jelentőségű módosítására irányuló kérelmet nyújtott be.

| (2) | A Bizottság az 1151/2012/EU rendelet 50. cikkével összhangban megvizsgálta a kérelmet, és arra a következtetésre jutott, hogy az megfelel a szóban forgó rendeletben meghatározott feltételeknek. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság az 1151/2012/EU rendelet 50. cikkével összhangban megvizsgálta a kérelmet, és arra a következtetésre jutott, hogy az megfelel a szóban forgó rendeletben meghatározott feltételeknek.

| (3) | Az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalások benyújtásának lehetővé tétele érdekében a 668/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (2) 10. cikke (1) bekezdésének első albekezdése szerinti, nem kisebb jelentőségű termékleírás-módosítás jóváhagyására irányuló kérelmet a „Bleu du Vercors-Sassenage” (OEM) bejegyzett elnevezéshez kapcsolódó módosított egységes dokumentummal és a vonatkozó termékleírás közzétételére való hivatkozással együtt közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában, |
| --- | --- |

(3)

Az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalások benyújtásának lehetővé tétele érdekében a 668/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (2) 10. cikke (1) bekezdésének első albekezdése szerinti, nem kisebb jelentőségű termékleírás-módosítás jóváhagyására irányuló kérelmet a „Bleu du Vercors-Sassenage” (OEM) bejegyzett elnevezéshez kapcsolódó módosított egységes dokumentummal és a vonatkozó termékleírás közzétételére való hivatkozással együtt közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

Egyetlen cikk

A 668/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet 10. cikke (1) bekezdésének első albekezdése szerinti, nem kisebb jelentőségű termékleírás-módosítás jóváhagyására irányuló kérelmet, amely a „Bleu du Vercors-Sassenage” (OEM) bejegyzett elnevezéshez kapcsolódó módosított egységes dokumentumot és a vonatkozó termékleírás közzétételére való hivatkozást is magában foglalja, e határozat melléklete tartalmazza.

Az 1151/2012/EU rendelet 51. cikkével összhangban e határozat kihirdetése jogot keletkeztet arra, hogy az e cikk első bekezdésében említett módosítás ellen e határozatnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetése időpontjától számított három hónapon belül felszólaljanak.

Kelt Brüsszelben, 2019. augusztus 12-én.

a Bizottság részéről

Phil HOGAN

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 668/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. június 13.) a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról (HL L 179., 2014.6.19., 36. o.).

2

---

MELLÉKLET

AZ OLTALOM ALATT ÁLLÓ EREDETMEGJELÖLÉSEKHEZ/OLTALOM ALATT ÁLLÓ FÖLDRAJZI JELZÉSEKHEZ KAPCSOLÓDÓ TERMÉKLEÍRÁS NEM KISEBB JELENTŐSÉGŰ MÓDOSÍTÁSÁNAK JÓVÁHAGYÁSÁRA IRÁNYULÓ KÉRELEM

Az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének első albekezdése szerinti módosítás jóváhagyására irányuló kérelem

„BLEU DU VERCORS-SASSENAGE”

EU-szám: PDO-FR-0077-AM02 – 27.11.2017

OEM ( X ) OFJ ( )

1.   Kérelmező csoportosulás és jogos érdek

| Syndicat Interprofessionnel du Bleu du Vercors Sassenage |
| --- |
| Maison du Parc |
| 38250 Lans-en-Vercors |
| FRANCIAORSZÁG |
| Tel. +33 476943826 |
| Fax +33 476943839 |
| E-mail: siver@pnr-vercors.fr |

Syndicat Interprofessionnel du Bleu du Vercors Sassenage

Maison du Parc

38250 Lans-en-Vercors

FRANCIAORSZÁG

Tel. +33 476943826

Fax +33 476943839

E-mail: siver@pnr-vercors.fr

A csoport tagjai a „Bleu du Vercors-Sassenage” előállításával foglalkozó gazdasági szereplők (tejtermelők, háztáji termelők, feldolgozók). A csoportosulás ebből kifolyólag jogosult a módosítás iránti kérelem benyújtására.

2.   Tagállam vagy harmadik ország

Franciaország

3.   A termékleírás módosítással érintett rovata

| — | ☐ | A termék elnevezése |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | A termék leírása |
| — | ☒ | Földrajzi terület |
| — | ☒ | A származás igazolása |
| — | ☒ | Az előállítás módja |
| — | ☒ | Kapcsolat |
| — | ☒ | Címkézés |
| — | ☒ | Egyéb: ellenőrzés, nemzeti előírások. |

—

☐

A termék elnevezése

—

☒

A termék leírása

—

☒

Földrajzi terület

—

☒

A származás igazolása

—

☒

Az előállítás módja

—

☒

Kapcsolat

—

☒

Címkézés

—

☒

Egyéb: ellenőrzés, nemzeti előírások.

4.   A módosítás típusa

| — | ☒ | Bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti, kisebb jelentőségűnek nem tekinthető módosítása |
| --- | --- | --- |
| — | ☐ | Bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti, kisebb jelentőségűnek nem tekinthető oly módon történő módosítása, amelyre vonatkozóan nem tettek közzé egységes (vagy azzal egyenértékű) dokumentumot |

—

☒

Bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti, kisebb jelentőségűnek nem tekinthető módosítása

—

☐

Bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti, kisebb jelentőségűnek nem tekinthető oly módon történő módosítása, amelyre vonatkozóan nem tettek közzé egységes (vagy azzal egyenértékű) dokumentumot

5.   Módosítás(ok)

A termék leírása

Az alábbi bekezdés:

„A Bleu du Vercors-Sassenage préseletlen, nyers, kék erezetű, lapos henger alakú, domború oldalú, érlelt sajt, amelynek átmérője 27–30 cm, vastagsága 7–9 cm, súlya pedig 4–4,5 kg, és amelynek enyhén mintázott héja könnyű, fehér, penészes bevonatú, de amely a narancssárgástól az elefántcsontszínig terjedő márványmintázatú is lehet az élesztőtől és érlelőbaktériumoktól függően.”

helyébe a következő szöveg lép:

„A »Bleu du Vercors-Sassenage« préseletlen, nyers, kék erezetű sajt.

Nyers vagy termizált tehéntejből készül.

Lapos, henger alakú, domború oldalú, érlelt sajt, amelynek átmérője 27–30 cm, vastagsága 7–9 cm. A súlya 4–4,5 kg. Enyhén mintázott héja könnyű, fehér, penészes bevonatú, de narancssárgástól az elefántcsontszínig terjedő márványmintázatú is lehet az élesztőtől és érlelőbaktériumoktól függően.”

A termékelírásnak „Az előállítás módja” című rovatában szereplő azon mondat, amely szerint a „Bleu du Vercors-Sassenage” esetleg részben fölözött tehéntejből készül, átkerült „A termék leírása” rovatba, és kiegészült azzal, hogy a felhasznált tej „nyers vagy termizált”, mivel ezek az információk sajt jellegzetességei közé tartoznak.

A héj leírása is kiegészült a termék jellemzőinek a pontosabb leírása érdekében. A leírásban az szerepel, hogy a bevonat színe a fehértől a szürkéskékig változhat (a felszín flóratípusától függően), és akár narancssárgás márványmintázat is jellemezheti (a „márványmintázatú lehet” megfogalmazás helyett). A „könnyű ... bevonatú” jellemzést törölték. Így könnyebb bemutatni a felület flórájának a sokféleségét, amely a helyi természetes körülményektől függ (a feldolgozóüzemek flórája).

A zsírtartalomra vonatkozó adatot helyesbítették: helyesen 100 grammonként legalább 48 gramm zsírtartalomról van szó (a magas zsírtartalom teszi lehetővé a sajt optimális aromáinak a kialakulását), és nem maximumról, ahogyan az a hatályos termékleírásban szerepel.

A szöveg az alábbi bekezdéssel egészül ki:

„A »Bleu du Vercors-Sassenage« tésztája az elefántcsontszíntől a világossárgáig terjedő színű, lágy, homogén, egyenletesen eloszló, kék penészerezettel. A sajt tésztájában mindenhol heterogén formájú, 1 cm2-nél kisebb nyílások találhatók. A »Bleu du Vercors-Sassenage« lágy márványsajt ízű, nem túl kesernyés, savanykás vagy sós. Enyhén mogyoróízű, aljnövényzetre emlékeztető illatú.”

A szöveg tehát kiegészült a tészta színének és textúrájának a leírásával, valamint a nyílások méretével, az ízekkel és az aromákkal, a „Bleu du Vercors-Sassenage” sajton a „Fromage de Terroirs” vegyes technológiai hálózat és (a termék érzékszeri vizsgálatát 20 éve végző) érzékszervi vizsgálóbizottság által a termék leírásának a pontosítása érdekében végzett vizsgálatok alapján.

Az érlelés minimális időtartamának (a beoltás napjától számítva 21 nap) megjelölése átkerül ebbe a rovatba, míg a hatályos termékleírásban ez az információ más rovatokban szerepel.

Végül pedig a következő bekezdéssel egészült ki a szöveg:

„A »Bleu du Vercors-Sassenage« darabokban kiszerelve is kínálható a fogyasztó részére.”

Ez a sajt kínálható egészben is, de formátumára tekintettel (4–4,5 kg) általában inkább darabolva kínálják a fogyasztó részére.

E módosítások bekerültek az egységes dokumentumba is (3.2. és 3.3. pont).

„Földrajzi terület” rovat

„Földrajzi terület” rovat

Ez a rovat kiegészült a földrajzi területen követendő lépések – a tejtermelés, a sajtgyártás és sajtérlelés – listájával, amely lépések ismertetése a hatályos termékleírásnak „A termék előállítási módja” című részében szerepel.

A hivatalos terminológia alapján felülvizsgálták a települések nevének helyesírását és tipográfiáját.

A földrajzi terület nem változott, de Isère megye két településének, Autrans és Méaudre községeknek az összeolvadása miatt a településlistán most az összeolvadás utáni név, „Autrans-Méaudre-en-Vercors” szerepel, és Isère megyében (14 helyett) csak 13 település tartozik a földrajzi területhez.

Az egységes dokumentum 4. pontja tartalmazza a lista módosításait, nevezetesen a településnév változását, valamint a helyesírási és tipográfiai helyesbítéseket.

„A származás igazolása” rovat

„A származás igazolása” rovat

A nemzeti törvényi és rendeleti szabályozás változásaira tekintettel „A terméknek a meghatározott földrajzi területről való származását igazoló elemek” rovat szövegét egységesítették, és ez jelenleg többek között a termék és az előállítási feltételek nyomonkövethetőségére vonatkozó jelentéstételi és nyilvántartási kötelezettségeket tartalmazza. E módosítások részletes leírása a következőkben szerepel.

Az alábbi bekezdés:

„Minden tejtermelőnek, minden feldolgozóüzemnek és minden érlelőüzemnek ki kell töltenie az I.N.A.O. szolgálatainál nyilvántartott »alkalmassági nyilatkozatot«, amely az I.N.A.O. számára lehetővé teszi valamennyi gazdasági szereplő azonosítását.”

helyébe a következő szöveg lép:

„A »Bleu du Vercors-Sassenage« elnevezéshez kapcsolódó tejtermelésben, feldolgozásban vagy sajtérlelésben részt venni kívánó valamennyi szereplőnek azonosító nyilatkozatot kell tennie, mely tartalmazza a termelőeszköze leírását és a vállalt kötelezettségeit. Ezt a csoport rögzíti a nyilvántartásában.

Adott esetben bármelyik szereplő előzetes nyilatkozatot tehet a csoportnak a »Bleu du Vercors-Sassenage« eredetmegjelöléssel ellátott termékek előállítására vonatkozó szándékától való elállásról, mely nyilatkozat vonatkozhat az összes termelőeszközére vagy annak egy részére az adott naptári évben.”

A szereplők „azonosító nyilatkozata” váltja fel a csoportnak benyújtandó „alkalmassági nyilatkozatot”. A gyártás ideiglenes megszakítására vonatkozó bejelentési kötelezettség („a termelési szándéktól való elállásra vonatkozó előzetes nyilatkozat”) kiegészítésként került be a szövegbe.

Az alábbi bekezdést törölték:

„A gazdasági szereplőknek nyilvántartást kell vezetniük, amelyet a tej és a sajt eredetének, minőségének és termelésének ellenőrzéséhez szükséges valamennyi dokumentummal együtt kötelesek az I.N.A.O. rendelkezésére bocsátani.”

A szöveg kiegészült a tej és a sajtok „nyomonkövethetőségére”, valamint „a termelési feltételek betartásának nyomonkövetési” szabályaira vonatkozó elemekkel, amelyek pontosan meghatározzák az állattenyésztőknek és a gyártóknak a nyilvántartások vezetésére vonatkozó kötelezettségeit. E kötelezettségek az „éves tejtermelési nyilatkozat” és az „éves feldolgozási és érlelési nyilatkozat” benyújtási határidejére vonatkoznak. A szöveg kiegészült a rögzítendő és az ellenőrző szervek rendelkezésére bocsátandó adatok listájával.

A „termelési feltételek betartásának nyomon követésére” vonatkozó új elemek is bekerültek a szövegbe: jegyzék készült az állattenyésztők és a feldolgozók azon dokumentumairól, amelyeknek az ellenőrző szervek rendelkezésére kell állniuk.

Az alábbi bekezdés:

„Az eredetmegjelöléssel ellátott termék jellemzőinek ellenőrzése keretében analitikai és érzékszervi vizsgálatra kerül sor, amelynek célja az adott vizsgálaton bemutatott termékek minőségének és jellegzetességének biztosítása.”

helyébe a következő szöveg lép:

„Az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott termékek jellemzőinek vizsgálata keretében a minimális érlelési időt elért sajtokból időszakosan szúrópróbaszerűen mintát vesznek az ellenőrző szervek felügyelete mellett. Elemzésnek és érzékszervi vizsgálatnak vetik alá a sajtokat a termék minőségének és jellegzetességének a biztosítása érdekében.”

E módosítás révén a termék ellenőrzési szabályait pontosították.

Az alábbi bekezdés:

„Az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel forgalomba hozott sajton fel kell tüntetni az azonosító jelet, amely lehetővé teszi az előállító üzemnek az azonosítását és a termék nyomon követését.”

helyébe a következő szöveg lép:

„Az eredetmegjelöléssel forgalomba hozott sajton el kell helyezni az azonosító táblát, amely lehetővé teszi az előállító üzemnek az azonosítását és a termék nyomon követését.

E táblákat a csoport kizárólag azoknak a szereplőknek adja ki, akik betartják a termékleírás követelményeit. A jogosultság felfüggesztése vagy visszavonása esetén e táblákat bevonják a gyártótól.

Ha ellenőrzés során nem megfelelő tételeket találnak, e táblákat eltávolítják az érintett sajtokról.”

A fenti módosítás révén pontosították a sajtok azonosító jegyeinek a jellegét és az azonosító jegy kezelési szabályait.

A szöveg kiegészült a nyomonkövetési dokumentumok mintáit és azok megőrzésének időtartamát ismertető bekezdéssel, melynek célja a dokumentumok ellenőrzésének a megkönnyítése.

„Az előállítás módja” rovat

„Az előállítás módja” rovat

A szöveg az alábbi bekezdéssel egészül ki:

„A »Bleu du Vercors Sassenage« gyártására szánt tej a következőkben meghatározott tejelő állománytól származik:

| — | a tejelő állományba tartozik a gazdaság területén található összes tejelő tehén és állományfrissítésre szánt üsző; |
| --- | --- |

—

a tejelő állományba tartozik a gazdaság területén található összes tejelő tehén és állományfrissítésre szánt üsző;

| — | tejelő tehenek a tejet termelő állatok és a szárazra állított állatok. |
| --- | --- |

—

tejelő tehenek a tejet termelő állatok és a szárazra állított állatok.

| — | az üszők az elválasztás és az első ellés közötti időszakban lévő állatok.” |
| --- | --- |

—

az üszők az elválasztás és az első ellés közötti időszakban lévő állatok.”

A szöveg a „tejelő állomány”, „tejelő tehenek” és „üszők” fogalmak meghatározásával egészült ki, ily módon tisztázva, hogy mely típusú állatokra vonatkoznak a lefektetett szabályok.

Az állomány tartása

Az állomány tartása

Az alábbi bekezdés:

„A »Bleu du Vercors-Sassenage« oltalom alatt álló eredetmegjelölés gyártásához használt tej kizárólag a montbéliarde, az abondance és a villarde fajtájú tejelő tehenekből álló állományoktól származhat.”

helyébe a következő szöveg lép:

„A »Bleu du Vercors-Sassenage« eredetmegjelöléssel ellátott sajt gyártásához használt tej kizárólag a Montbéliarde, az Abondance és a Villard de Lans fajtájú tejelő tehenekből álló állományoktól származhat.”

A javítás célja a helyi „Villarde” elnevezésnek a hivatalos „Villard de Lans” fajtanévvel való felváltása.

Az egységes dokumentum pedig csupán a következő rendelkezéssel egészült ki a 3.3. pontban: „A felhasznált tej tehéntej, [...] amely Montbéliarde, Abondance és Villard de Lans fajtájú tehenekből álló állományoktól származik.”

A szöveg kiegészült azzal, hogy „minden egyes tejelő állományban legalább 3 % a tejelő tehenek aránya és legalább egy Villard de Lans helyi fajtájú tehén található közöttük.”

A termékleírásban engedélyezett fajták a hegyi körülményekhez alkalmazkodott tejelő fajták. E követelmény hozzáadásával többek között a „Villard de Lans” helyi eredetű fajta támogatása a cél, mely megőrzési program tárgyát képező, kis létszámú fajta. A következő bekezdéssel egészült ki a szöveg: „A tejelő állomány termőföldön kívüli tartása tilos. A legelésre alkalmas időszakokban, amint az időjárási körülmények megengedik, a tejelő teheneket kötelezően ki kell hajtani a legelőre. A legelés időszakának évente legalább 150 napot kell kitennie. A legeltetéshez rendelkezésre álló, állandóan füves terület a legeltetési időszakban átlagosan tehenenként kötelezően minimum 30 ár.”

E rendelkezés rögzíti a Vercors-fennsíkon alkalmazott állattartási gyakorlatokat, ami a hagyományos legeltető / istállózó tartáson alapuló legeltetési rendszer logikájának felel meg. Amint a fű növekedése és az időjárási feltételek lehetővé teszik, az állatok legelnek.

Az állatok takarmányozása

Az állatok takarmányozása

Szálastakarmányok

Szálastakarmányok

Az alábbi bekezdés:

„Az állatokat a megjelölés meghatározott földrajzi területéről származó takarmánnyal kell etetni.”

helyébe a következő szöveg lép:

„A tejelő tehenek alaptakarmánya kizárólag a földrajzi területről származó takarmányból áll.

A tejelő állomány takarmányának az összetétele: legelt fű, széna vagy bálázott fű.

A tejelő állománynak egész év alatt adott takarmánynak bruttó anyagban maximum a 40 %-a lehet bálázott fű, a tejüket feldolgozó gazdaságok esetében pedig ez az arány 25 % lehet.

A bálázott fű szárazanyag-tartalma minimum 50 %. Minden egyéb fermentált takarmány adása tilos.

A káposztafélék zöldtakarmányként történő fogyasztása és kiosztása a gazdaságban nevelkedő teljes tejelő állomány tekintetében tilos.” A takarmányra vonatkozó rendelkezések pontosítására annak megerősítéséhez volt szükség, hogy a tejelő tehenek alaptakarmánya kizárólag a földrajzi területről származó takarmányból állhat, és ez a takarmány csak fű lehet: legelt fű, széna vagy bálázott fű.

A bálázott fű (amelynek szárazanyag-tartalma legalább 50 %) arányát a kiosztott takarmány bruttó anyagának 40 %-ában (a háztáji termelők esetében 25 %-ban) állapították meg a széna és a legelt fű mennyiségének a megerősítése érdekében. A háztáji termelő feldolgozók számára 25 % a határérték, mert a hagyományos gyakorlatok betartása mellett e termelők kevesebb bálázott füvet használnak és a szénát részesítik előnyben az állatok takarmányozása során.

Azt is pontosították, hogy egyéb fermentált takarmányokat és káposztaféléket tilos adni az állatoknak. Ezek a takarmányok negatív hatással lehetnek a tej illatára és ízére.

Kiegészítő takarmány

Kiegészítő takarmány

A kiegészítő takarmányok esetében tejelő tehenenként 1 800 kg/év szárazanyagban állapították meg a felső határt, átlagosan az összes tejelő tehénre vetítve, a földrajzi területről származó takarmány fogyasztásának az optimalizálása érdekében.

Az engedélyezett kiegészítő takarmányokat pozitív lista alapján határozták meg, azokat az alapanyagokat kiválasztva, amelyek leginkább összeegyeztethetők a marhacsorda hagyományos takarmányozásával, és amelyek megkönnyítik az ellenőrzést. A tejelő tehenek kiegészítő takarmányozásában kizárólag a következő alapanyagok megengedettek: gabonamagvak, ezekből készült termékek, kénnel nem kezelt szárított társtermékek; legalább 60 % szárazanyag-tartalmú, szárítással tartósított kukoricacső; olajos magvak és fehérjenövény-magok, valamint ezek társtermékei; szárított lucerna és baltacim, karbamid hozzáadása nélkül. A gyakorlattal összhangban a következők is engedélyezettek (legfeljebb a kiegészítő takarmány 10 %-áig): szárított céklarost karbamid hozzáadása nélkül; a gazdaságból származó laktoszérum; melasz, növényi olajok (a pálmaolaj kivételével); ásványi anyagok, bikarbonát, só, esszenciális olajok, természetes növényi kivonatok. Karbamid használata tilos.

Tilos GMO-kat használni (tejelő állomány takarmányozására szánt takarmányok és termények)

Tilos GMO-kat használni

E rendelkezés bevezetésével a cél a kapcsolat fenntartása a tájegységgel, valamint a takarmányozás hagyományos jellegének az erősítése.

Az állatok takarmányozására vonatkozó rendelkezések az egységes dokumentumba is bekerültek.

Állatok vásárlása

Állatok vásárlása

Kiegészült a szöveg azzal, hogy a „Bleu du Vercors Sassenage” eredetmegjelölés termelési feltételeit nem követő tenyésztőktől történő vásárlás esetén az üszőknek és teheneknek a tejtermelés megkezdése előtt legalább egy hónapot a gazdaság területén kell tölteniük, hogy a tejtermelésbe való bevonásuk előtt a termékleírás szerinti tartásban és takarmányozásban részesüljenek.

Sajtfeldolgozás

Sajtfeldolgozás

A tej előkészítése

A tej előkészítése

Az a rendelkezés, mely szerint „A »Bleu du Vercors-Sassenage« gyártásához teljes, esetleg részben fölözött tehéntejet használnak.”,

az alábbiak szerint módosul:

„A »Bleu du Vercors-Sassenage« gyártásához tehéntejet használnak, amely esetleg részben fölözött, amennyiben a vaj-fehérje arány (TB/TP) magasabb 1,16-nál.”

A „teljes” kifejezést törölték a szövegből és helyette az szerepel, hogy az esetleges fölözésre akkor kerül sor, ha a vaj-fehérje arány magasabb 1,16-nál, hogy az alacsony zsírtartalmú tejet ne fölözzék le és ily módon megőrizzék a sajt érzékszervi minőségét.

A szöveg az alábbi bekezdéssel egészül ki:

„Tejfeldolgozás esetén maximum 48 óra telik el a legutóbbi fejés és a tej feldolgozási helyre történő szállítása között. Háztáji előállítás esetén a tejet a legutóbbi fejéstől számítva legkésőbb 36 órán belül be kell oltani.”

A gyűjtés és a feldolgozás maximális határidőit úgy határozták meg, hogy a tej eredeti tulajdonságai megmaradjanak.

Hideg érlelés

Hideg érlelés

A szöveg az alábbi bekezdéssel egészül ki:

„A mezofil fermentumok nyers tejhez történő hozzáadása után a hideg érlelés maximum 15 órán át, 10–13 °C hőmérsékleten történhet.”

A gyakorlatoknak megfelelően a szöveg kiegészült a tej hideg érlelésének a lehetőségével. Ez elősegíti a tej savanyodását, ami kedvezően hat a tejoltó aktivitására.

Ennek a szakasznak az időtartama fakultatív, de nem haladhatja meg a 15 órát, és 10–13 °C hőmérsékleten kell történnie.

Hőkezelés

Hőkezelés

Az alábbi bekezdés:

„A »Bleu du Vercors-Sassenage« oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott sajtok [...] legalább részben meleg tejből készülnek, melynek hőmérséklete legfeljebb 76 °C lehet.”

helyébe a következő szöveg lép:

„A »Bleu du Vercors-Sassenage« oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott sajtok nyers vagy termizált tejből készülnek. Gazdaságban történő feldolgozáshoz kizárólag nyers tej használható.”

A tej hőkezelésére vonatkozó rendelkezés módosult: míg legalább a tej részleges melegítése kötelező volt, a módosítás úgy rendelkezik, hogy a felhasznált tej vagy nyers, vagy termizált legyen (a tej pasztőrözése tilos). Gazdaságban történő feldolgozáshoz kizárólag nyers tej használható.

A tej és a sajtok flórájával kapcsolatban végzett kutatások kimutatták, hogy érdemes megőrizni a tej eredeti flóráját a feldolgozási flóra jobb fejlődése és a sajt aromáinak a kialakulása érdekében.

A tej tartósítási technikáinak fejlődése révén napjainkban már nem szükséges a tejet melegíteni.

A felhasznált tej tulajdonságaira vonatkozó rendelkezés (tehéntej, nyers vagy termizált, esetleg részben fölözött) az egységes dokumentumnak a termék leírására vonatkozó 3.2. pontjában szerepel:

„Nyers vagy termizált, esetleg részben fölözött tehéntejből készül.”

A felhasznált alapanyagokra vonatkozó 3.3. pont is kiegészült:

„Nyers vagy termizált tehéntejet kell használni, fehérjét és zsírt tartalmazó anyagok hozzáadása vagy elvonása nélkül, eltekintve adott esetben a részleges fölözéstől.”

Meleg érlelés

Meleg érlelés

A következő bekezdés:

„A »Bleu du Vercors-Sassenage« oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott sajtok Penicillium roqueforti gombával oltott [...] tejből készülnek.”

helyébe a következő szöveg lép:

„Érlelési hőmérsékleten (maximum 40 °C) nagyrészt termofil erjesztőanyagokat és Penicillium roquefortit adnak a tejhez.”

Ez a szakasz a tészta penészszerkezetének az eléréséhez nélkülözhetetlen, ezért a gyakorlatok szabályozottságának a javítása érdekében a leírását pontosították.

Beoltás

Beoltás

A szöveg az alábbi bekezdéssel egészül ki:

„A tej begyűjtése esetén az oltást a feldolgozás helyére történő szállítás után legkésőbb 48 órával el kell végezni.”

A tej szállítása és a beoltása közötti maximális időt 48 órában határozták meg, amennyiben a tejet összegyűjtötték, hogy biztosíthatók legyenek az oltás során az optimális feltételek.

A következő bekezdés:

„Az alvadékot összekeverik és préselés nélkül több rétegben formába öntik. A sajtokat külön öntőformákban sózzák. A sózás időtartama maximum három nap.”

helyébe a következő szöveg lép:

„Az alvadék szétvágása

Az alvadékot mogyoró vagy dió nagyságú darabokra vágják.

Az alvadék keverése

Az alvadékot összekeverik.

A keverést pihentetési időszakok szakítják meg, melyek a szemcsék »megfázatását« segítik elő.

Formázás – lecsepegtetés

Az alvadék szőnyegre vagy tartóra kerül, hogy eltávolítsák a fölösleges savót (ez a savótlanítás).

A sajt formázása alj nélküli, 28 cm átmérőjű, henger alakú öntőformákban történik. Az elosztás egymásra helyezett rétegekben történik, nem sajtolják.

A lecsepegtetés ideje alatt a sajtokat legalább négyszer forgatni kell.

Sózás

A sajtokat aljjal ellátott, külön formákban sózzák (ezek a sózó edények) száraz sóval, minden felületet legalább egyszer kezelve, szobahőmérsékletű (16–22 °C) helyiségben.

A sózás időtartama maximum három nap.”

Pontosították az alvadék szétvágásának lépését. Az alvadékrögök mérete befolyásolja a savó lecsepegtetésének sebességét és a tészta végleges kinézetét.

A keverés leírását is pontosították. A rögök „megfázatása” fontos, mert befolyásolja a sajt végleges textúráját és a nyílások megjelenését a tésztában.

A szöveg kiegészült a formázásra és a csepegtetésre vonatkozó részletekkel a gyakorlatok pontos leírása céljából.

Pontosabbá vált a sózás lépésének a leírása, a meglévő gyakorlatok jobb meghatározása érdekében, mivel e lépés leírása hiányos a termékleírás hatályos szövegében.

Az alábbi bekezdés:

„Az érlelés, amely az oltástól az érlelő pincéből való kikerülésig minimum 21 nap, biztosítja a sajttá válás harmonikus folyamatát.”

helyébe a következő szöveg lép:

„Érlelés és tárolás

Az esetleges szárítás után a sajtokat érlelőhelyiségben helyezik el, amelynek hőmérséklete 9–14 °C, a relatív páratartalma pedig több mint 90 %.

Ebben a szakaszban a sajtot forgatják és szurkálják, hogy a márványozottság eloszlása megfelelő legyen.

Ebben az időszakban felületi flóra hozzáadására kerülhet sor.

Az érlelés, amely az oltástól az érlelő pincéből való kikerülésig minimum 21 nap, biztosítja a sajttá válás harmonikus folyamatát.”

A hőmérséklet és a páratartalom pontosítása azért volt szükséges, mert meg kell határozni az érlelési szakaszt, amely a sajt aromáinak a kialakulása szempontjából döntő szerepet játszik. A márványozottság sajton belüli megfelelő eloszlásának és a kéreg elvárt tulajdonságainak az elérése érdekében egyértelművé tették, hogy a sajtot forgatni és szurkálni kell a megfelelő márványozottság eléréséhez, és ez idő alatt felületi flóra hozzáadása lehetséges.

„A földrajzi területtel való kapcsolatot alátámasztó elemek” című rovat

„A földrajzi területtel való kapcsolatot alátámasztó elemek” című rovat

Ezt a részt teljesen újraírták, hogy egyértelműbb legyen a kapcsolat a „Bleu du Vercors-Sassenage” és a földrajzi területe között, miközben a kapcsolat alapjában véve nem módosult. E bemutatás mindenekelőtt a tejtermelés feltételeit teszi egyértelművé, különös tekintettel arra, hogy a sokszínű hegyi flórán alapuló takarmányozás révén válik alkalmassá a tej a „Bleu du Vercors-Sassenage” gyártására, amely különleges gyártási és érlelési szakértelmet követel.

Az első rész a földrajzi terület sajátosságait írja le, bemutatja a földrajzi terület természeti tényezőit és az emberi tényezőket, összefoglalja a történelmi vonatkozásokat, és kiemeli a sajátos szakértelmet.

A második rész a termék sajátosságait ismerteti, kiemelve bizonyos, a termék leírásában szereplő elemeket.

Végül az utolsó rész a természeti és emberi tényezők, valamint a termék közötti ok-okozati kapcsolatot, azaz a köztük lévő kölcsönhatásokat magyarázza el.

Az OEM termékleírásának a kapcsolatról szóló részét az egységes dokumentum 5. pontja teljes egészében átveszi.

„A címkézésre vonatkozó egyedi szabályok” című rovat

„A címkézésre vonatkozó egyedi szabályok” című rovat

Ezt a részt frissítették az „ellenőrzött eredetmegjelölés” nemzeti jelzés címkén történő elhelyezésére vonatkozó kötelezettség megszüntetésével, ami az OEM-termékek címkézésére vonatkozó európai szabályozással függ össze.

Az alábbi bekezdést törölték:

„A »háztáji termék« vagy »háztáji sajt« megjegyzések vagy bármely más jelzés, amely a háztáji eredetre utal a címkén, kizárólag a háztáji termelők számára van fenntartva”, mivel a „háztáji” kifejezést (vagy minden egyéb jelzést, amely a háztáji eredetet sugallja) a nemzeti szabályozás jelenleg máshol határozza meg. Ezt a módosítást az egységes dokumentumban is figyelembe vették.

Egyéb

Egyéb

A tagállami illetékes szervre vonatkozó részben immár az INAO aktualizált címe szerepel.

„Az ellenőrző szervre vonatkozó adatok” című rovat

„Az ellenőrző szervre vonatkozó adatok” című rovat

A módosított termékleírás frissíti az ellenőrző szervek nevét és elérhetőségi adatait. Ez a rovat megemlíti az ellenőrzés terén franciaországi viszonylatban illetékes hatóságok elérhetőségeit: ezek az Institut national de l’origine et de la qualité (INAO) és a Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes (DGCCRF). A szöveget kiegészítették azzal, hogy az igazoló szerv neve és elérhetőségei megtekinthetők az INAO weboldalán és az Európai Bizottság adatbázisában.

Nemzeti előírások

Nemzeti előírások

A nemzeti törvényi és rendeleti szabályozások változásával összhangban törölték a „Bleu du Vercors-Sassenage” eredetmegjelölésről szóló rendeletre való hivatkozást, ugyanakkor a szöveg az ellenőrzés főbb pontjait, ezek referenciaértékeit és értékelési módszereit tartalmazó táblázattal egészült ki.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

„BLEU DU VERCORS-SASSENAGE”

„BLEU DU VERCORS-SASSENAGE”

EU-szám: PDO-FR-0077-AM02 – 27.11.2017

EU-szám: PDO-FR-0077-AM02 – 27.11.2017

OEM ( X ) OFJ ( )

OEM ( X ) OFJ ( )

1.   Elnevezés

Elnevezés

„Bleu du Vercors-Sassenage”

2.   Tagállam vagy harmadik ország

Tagállam vagy harmadik ország

Franciaország

3.   A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

3.1.   A termék típusa

A termék típusa

1.3. osztály: Sajtok

3.2.   Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

A „Bleu du Vercors-Sassenage” préseletlen, nyers, kék erezetű sajt.

Nyers vagy termizált, esetleg részben fölözött tehéntejből készül. Gazdaságban történő feldolgozáshoz kizárólag nyers tej használható.

Lapos, henger alakú, domború oldalú, érlelt sajt, amelynek átmérője 27–30 cm, vastagsága 7–9 cm. A súlya 4–4,5 kg. Enyhén mintázott héja könnyű, fehér, penészes bevonatú, de narancssárgástól az elefántcsontszínig terjedő márványmintázatú is lehet az élesztőtől és érlelőbaktériumoktól függően.

A „Bleu du Vercors-Sassenage” tésztája az elefántcsontszíntől a világossárgáig terjedő színű, lágy, homogén egyenletesen eloszló, kék penészerezettel. A sajt tésztájában mindenhol heterogén formájú, 1 cm2-nél kisebb nyílások találhatók.

2

Lágy márványsajt ízű, nem túl kesernyés, savanykás vagy sós. Enyhén mogyoróízű, aljnövényzetre emlékeztető illatú.

Teljes kiszárítást követően a sajt 100 grammonként legalább 48 gramm zsírt tartalmaz, és 100 gramm sajt szárazanyag-tartalma nem lehet kevesebb mint 52 gramm.

Csak a beoltás napjától számított 21 napos érlelést követően értékesíthető.

3.3.   Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében) és nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében) és nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

Engedélyezett takarmányok

Engedélyezett takarmányok

A tejelő tehenek alaptakarmánya kizárólag a földrajzi területről származó takarmányból (legelt fű, széna vagy bálázott fű) áll. Minden egyéb fermentált takarmány adása tilos.

A legelésre alkalmas időszakokban, amint az időjárási körülmények megengedik, a tejelő teheneket kötelezően ki kell hajtani a legelőre. A legelés időszakának évente legalább 150 napot kell kitennie. A legeltetéshez rendelkezésre álló, állandóan füves terület a legeltetési időszakban átlagosan tehenenként kötelezően minimum 30 ár.

A bálázott fű (amelynek a szárazanyag-tartalma legalább 50 %) a tejelő állomány éves takarmányadagjában a bruttó anyag maximum 40 %-át teszi ki.

A takarmányhoz adott kiegészítő takarmányok tejelő tehenenként évente nem haladhatják meg az 1 800 kg-ot az összes tejelő tehén átlagát tekintve.

A tejelő tehenek kiegészítő takarmányozásában kizárólag a következő alapanyagok megengedettek: gabonamagvak, ezekből készült termékek, kénnel nem kezelt szárított társtermékek; legalább 60 % szárazanyag-tartalmú, szárítással tartósított kukoricacső; olajos magvak és fehérjenövény-magok, valamint ezek társtermékei; szárított lucerna és baltacim, karbamid hozzáadása nélkül.

A fentebb szereplő kiegészítő takarmányok 10 %-áig engedélyezett: szárított céklarost karbamid hozzáadása nélkül; a gazdaságból származó laktoszérum; melasz, növényi olajok (a pálmaolaj kivételével); ásványi anyagok, bikarbonát, só, esszenciális olajok, természetes növényi kivonatok. Karbamid használata tilos.

Tilos „GMO” címkézésű termékekből származó növények, társtermékek és kiegészítő takarmányok adása a gazdaság tejelő állománya számára.

A takarmány származása

A takarmány származása

A takarmányok kizárólag a földrajzi területről származnak.

Az egy tejelő tehénre jutó kiegészítő takarmány határértéke 1 800 kg szárazanyag/év ami a tejelő tehenek éves takarmányának legfeljebb a 25 %-át teszi ki. A kiegészítő takarmány nem származik teljes egészében a földrajzi területről a jellegzetes helyi hegyi természeti adottságok miatt, amelyek erősen korlátozzák a gabonafélék valamint az olaj- és fehérjenövények termesztését.

A tejelő tehenek takarmányának tehát szárazanyagban legalább a 75 %-a származik a földrajzi területről.

Nyersanyagok

Nyersanyagok

Nyers vagy termizált tehéntejet kell használni, fehérjét és zsírt tartalmazó anyagok hozzáadása vagy elvonása nélkül, eltekintve adott esetben a részleges fölözéstől; a tej Montbéliarde, Abondance és Villard de Lans fajtájú tehenekből álló állományoktól származik.

Gazdaságban történő feldolgozáshoz kizárólag nyers tej használható.

3.4.   Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni

Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni

A tej termelése, valamint a sajt előállítása és érlelése a meghatározott földrajzi területen belül történik.

3.5.   A bejegyzett elnevezést viselő termék szeletelésére, aprítására, csomagolására stb. vonatkozó egyedi szabályok

A bejegyzett elnevezést viselő termék szeletelésére, aprítására, csomagolására stb. vonatkozó egyedi szabályok

A „Bleu du Vercors-Sassenage” darabokban kiszerelve is kínálható a fogyasztó részére.

3.6.   A bejegyzett elnevezést viselő termék címkézésére vonatkozó egyedi szabályok

A bejegyzett elnevezést viselő termék címkézésére vonatkozó egyedi szabályok

A „Bleu du Vercors-Sassenage” eredetmegjelölés a címkén szereplő legnagyobb karakterek méretének legalább kétharmadával megegyező nagyságú karakterekkel van feltüntetve.

4.   A földrajzi terület tömör meghatározása

A földrajzi terület tömör meghatározása

A „Bleu du Vercors-Sassenage” eredetmegjelölés földrajzi területe a Vercors-hegység belsejében helyezkedik el, és Drôme megye 13 településéből, valamint Isère megye 13 településéből áll:

Drôme megye:

Drôme megye:

Teljes egészében bennfoglalt települések: (Le) Chaffal, (La) Chapelle-en-Vercors, Echevis, Léoncel, Omblèze, Plan-de-Baix, Saint-Agnan-en-Vercors, Saint-Julien-en-Vercors, Saint-Martin-en-Vercors, Vassieux-en-Vercors

A következő települések részben: Bouvante, Saint-Jean-en-Royans, Saint-Laurent-en-Royans

Isère megye:

Isère megye:

Teljes egészében bennfoglalt települések: Autrans-Méaudre-en-Vercors, Chatelus, Choranche, Corrençon-en-Vercors, Engins, Lans-en-Vercors, Malleval-en-Vercors, Presles, Rencurel, Saint-Nizier-du-Moucherotte, Villard-de-Lans.

A következő települések részben: Izeron, Saint-Pierre-de-Chérennes

A részben lefedett települések esetében a földhivatali térképek letétbe vannak helyezve a polgármesteri hivatalnál.

5.   Kapcsolat a földrajzi területtel

Kapcsolat a földrajzi területtel

A „Bleu du Vercors-Sassenage” tehéntejből készült sajt, melynek érzékszervi jellemzői függnek egyrészt a Vercors természeti környezetében uralkodó sajátos körülményektől, melyek a gazdag réti flóra révén a sajtgyártásnak megfelelő tej előállítását teszik lehetővé, függnek másrészt az e tej kék erezetű sajttésztává történő feldolgozása céljából alkalmazott hagyományos módszerektől.

A Vercors az Alpok észak-francia nyúlványainak legnagyobb, közel 1 000 méter magas szubalpesi karszthegysége. Grenoble-tól nyugatra fekszik, az Isère-völgy, a Valence-síkság, a Drôme-völgy és a Drac-völgy veszik körbe.

A földrajzi területhez a Vercors felső részei tartoznak, melyeket alsó kréta kori üledékes mészkő alkotta sziklák határolnak. E hegység egy széles, hullámzó magaslati síkság: a hegyszorosokon keresztüli megközelítése sokáig nehéz volt, ezért tudta megőrizni az identitását és a sajátosságait.

A Vercors tájának arculatát a régmúltban gleccserek tevékenysége is alakította, hosszú, nedves völgyek jellemzik a mélyebb részeken, a völgykatlanokat és zárt völgyteknőket pedig sziklák uralják.

Azokon a domborzati részeken, ahol a mészkő előbukkan, a talajréteg vékony, csak világos és száraz erdők vagy száraz gyepek élnek meg rajtuk. A völgyek mélyén és a dombok lábánál gleccserek által lerakott többé-kevésbé agyagos homok és kavics, valamint az alsó kréta kori üledékes mészkő bomlásából származó agyag található. Ezeken a területeken található a Vercors legtöbb kaszálórétje és legelője.

A Vercors-hegység hegyi éghajlatú, rövid nyarak jellemzik, mindig hűvös éjszakákkal, az ősz korán beköszönt, a telek pedig hosszúak, hidegek, hóeséssel, de az óceáni és a mediterrán hatás enyhíti őket.

A csapadék bőséges: évente körülbelül 1 000–1 700 mm esőre vagy hóra lehet számítani, viszonylag egyenletes eloszlásban az év során.

A Vercors-hegységben extenzív hegyi mezőgazdálkodás folyik, amely elsősorban a rétek hasznosításán alapul, mivel a fő termelőtevékenységek a tejelő marha tenyésztése, (minden második gazdaság érintett ebben), a tejtermelő marha tartása, a juhtenyésztés, valamint némi gabonatermelés, főként az állatok takarmányozása céljából.

Az emberi tényezőket tekintve, a XIV. századból származnak a legkorábbi nyomok amik arra utalnak, hogy a Vercors-hegységben már készítettek ilyen márványsajtot.

A földrajzi terület Isère megyében fekvő részét valamikor „Sassenage hegyeknek” hívták. Később a történelem során ez a vidék, amely a drôme-i Vercors folytatása, a „Vercors” nevet kapta. A két földrajzi név összekapcsolása tehát a hegységet alkotó két ősi régió történelmi fejlődésének felel meg.

A XIV. században Sassenage ura, aki Lans en Vercors, Villard de Lans, Méaudre és Autrans négy plébániájának a birtokosa volt, a sajtot adó címén gyűjtötte be, majd eladta Sassenage-ban.

Ily módon kezdett ismertté válni a „Bleu du Vercors-Sassenage” a saját földrajzi területén kívül, és az évszázadok során jelentős volt a kereskedelme mind Franciaországban, mind pedig külföldön.

A XX. század elejéig megőrizték ennek a sajtnak a hagyományos háztáji gyártását, majd a tejüzemek előtérbe kerülésével visszaszorult. Léonard Mestrallet, a Villard tejüzemi szövetkezet igazgatója 1933-ban indította el a „Bleu du Vercors- Sassenage” hagyományos recept szerinti gyártását. Fejlesztette a gyártást, a termékeket pedig Grenoble-ban és Saint-Étienne-ben értékesítette. Ekkor indult el újra a háztáji termelőknél a gyártás.

A tejtermelés és a „Bleu du Vercors-Sassenage” sajttá történő feldolgozás még napjainkban is a hagyományos gyakorlatok szerint történik.

A tejtermelés a Vercors gazdag flóráját hasznosító legeltetési rendszeren alapul, melyben kötelező a tehenek legeltetése, amint az időjárási körülmények lehetővé teszik. Az állatok alaptakarmánya kizárólag a földrajzi területről származó fűből áll.

Eredetileg a tejtermelés alapvetően a nehéz körülményekhez alkalmazkodott „Villard-de-Lans” helyi marhafajtára épült. Ez a fajta az 1970-es években szinte teljesen eltűnt, jelenleg megőrzési program keretében folyik az állomány növelése. Az 1950-es években a hegyi éghajlathoz alkalmazkodott más fajtákkal bővült a termelés, ezek a „Montbéliarde” és az „Abondance”.

A „Bleu du Vercors-Sassenage” gyártási technikájának jellemzői a következők:

| — | meleg érlelés főként termofil fermentumokkal és Penicillium roqueforti gombával, majd beoltás, |
| --- | --- |

—

meleg érlelés főként termofil fermentumokkal és Penicillium roqueforti gombával, majd beoltás,

Penicillium roqueforti

| — | az alvadék mogyoró vagy dió nagyságú darabokra vágása, |
| --- | --- |

—

az alvadék mogyoró vagy dió nagyságú darabokra vágása,

| — | a szemcsék pihenési időszakokkal megszakított keverése, |
| --- | --- |

—

a szemcsék pihenési időszakokkal megszakított keverése,

| — | a sajt formába öntése préselés nélkül, két oldalának sózása, |
| --- | --- |

—

a sajt formába öntése préselés nélkül, két oldalának sózása,

| — | az érlelési szakaszban a sajtok forgatása és szurkálása, valamint hűvös nedves helyen történő tárolása, |
| --- | --- |

—

az érlelési szakaszban a sajtok forgatása és szurkálása, valamint hűvös nedves helyen történő tárolása,

| — | minimum 21 nap érlelés. |
| --- | --- |

—

minimum 21 nap érlelés.

A „Bleu du Vercors-Sassenage” tehéntejből készült, préseletlen, nyers, kék erezetű lapos henger alakú, domború oldalú sajt, amelynek átmérője 27–30 cm. A héja finom mintázatú. A tésztája lágy és egynemű, egyenletesen eloszló kék márványozottsággal, valamint a teljes felületen eloszló heterogén formájú kis nyílásokkal. A „Bleu du Vercors-Sassenage” lágy ízű márványsajt, nem túl kesernyés, savanykás vagy sós, enyhén mogyoró ízű, aljnövényzetre emlékeztető illatú.

A főként agyagos-meszes homokon és mészkő bomlásából származó agyagon fejlődő természetes rétek bőségére és gazdag flórájára épül az extenzív tejelő marha tenyésztésének hagyománya, melyet legeltetési rendszerben művelnek.

A Vercors különböző domborzati alkotóelemei révén optimálisan kihasználható a természetes környezet: a völgyek lapos és nedves mélye a gazdaságok számára takarmánytartalékot biztosít; a lejtők lábánál fekvő területek biztosítják az állomány takarmányellátását; a meredek lejtőkön legeltetnek; nyáron a magashegyvidéki legeltetési idényben a hegyi réteket hasznosítják. Ez a sokszínű hegyi flóra, amely az állatállomány takarmányának az alapja, jellegzetességével megjelenik a tejben és következésképp a sajtban is.

A Vercors nehéz megközelíthetősége és a hegységben uralkodó nehéz körülmények igen korán arra kényszerítették a gazdálkodókat, hogy a tehéntejből sajtot készítsenek.

A gazdák közepes méretű, eltartható, a hegyi mezőgazdálkodás igényeihez, valamint a környező régiókkal folytatott kereskedelemhez igazodó sajt készítésére törekedtek.

A kék erezetű tészta elérésén alapuló hagyományos sajtkészítés rendkívül régre nyúlik vissza (már a XIV. században „kék” jelzővel illették ezt a sajtot), és a hegység elszigeteltségének köszönhetően maradt fenn.

A „Bleu du Vercors-Sassenage” élkészítésének különböző lépései révén nyeri jellemző tulajdonságait:

| — | A rögök mérete (mogyoró vagy dió méretű) révén lágy, homogén textúra hozható létre. |
| --- | --- |

—

A rögök mérete (mogyoró vagy dió méretű) révén lágy, homogén textúra hozható létre.

| — | A rögök pihenési időszakokkal megszakított keverése elősegíti a rögök „megfázatását” (azaz külsejük levegővel való érintkezését, miáltal nem ragadnak össze), továbbá a sajtolás nélküli formázás és lecsepegtetés elősegíti a nyílások kialakulását a tésztában, ahol a Penicillium roqueforti fejlődik. |
| --- | --- |

—

A rögök pihenési időszakokkal megszakított keverése elősegíti a rögök „megfázatását” (azaz külsejük levegővel való érintkezését, miáltal nem ragadnak össze), továbbá a sajtolás nélküli formázás és lecsepegtetés elősegíti a nyílások kialakulását a tésztában, ahol a Penicillium roqueforti fejlődik.

Penicillium roqueforti

| — | A nedves, hűvös körülmények között végzett érlelés a szurkálással kombinálva elősegíti a Penicillium roqueforti egyenletes fejlődését. |
| --- | --- |

—

A nedves, hűvös körülmények között végzett érlelés a szurkálással kombinálva elősegíti a Penicillium roqueforti egyenletes fejlődését.

Penicillium roqueforti

| — | A legalább 21 napig tartó érlelés elősegíti továbbá egy finom felületi rétegnek és a sajt speciális aromáinak a kifejlődését: így alakul ki a lágy, mogyorós ízű, aljnövényzetre emlékeztető illatú márványsajt. |
| --- | --- |

—

A legalább 21 napig tartó érlelés elősegíti továbbá egy finom felületi rétegnek és a sajt speciális aromáinak a kifejlődését: így alakul ki a lágy, mogyorós ízű, aljnövényzetre emlékeztető illatú márványsajt.

A „Bleu du Vercors-Sassenage” tehát eredetileg szorosan kötődött a Vercors-hegység területéhez, ahol a termelők ki tudták használni a hegyi extenzív állattartás és a hagyományos termelési technikák fejlesztésének az előnyeit.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

(e rendelet 6. cikke (1) bekezdésének második albekezdése)

https://extranet.inao.gouv.fr/fichier/CDCBleuVercorsSassenage-BO.pdf

---

V Hirdetmények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 19.8.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 279/38 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 279/38

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám: M.9482 – SKT/Comcast/JV)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2019/C 279/05)

1.

E bejelentés az alábbi vállalkozásokat érinti:

| — | SK Holdings Co., Ltd (a továbbiakban: SKT, Dél-Korea), |
| --- | --- |

—

SK Holdings Co., Ltd (a továbbiakban: SKT, Dél-Korea),

| — | Comcast Corp. (a továbbiakban: Comcast, Egyesült Államok). |
| --- | --- |

—

Comcast Corp. (a továbbiakban: Comcast, Egyesült Államok).

Az SKT és a Comcast az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja és 3. cikke (4) bekezdése értelmében közös irányítást szereznek az SK Telecom CS T1 Co., Ltd nevű újonnan alapított közös vállalkozás egésze felett (a továbbiakban: JV, Dél-Korea).

Az összefonódásra részesedés vásárlása útján kerül sor.

2.

—   az SKT esetében: médiával, biztonsággal, kereskedelemmel és telekommunikációval kapcsolatos szolgáltatások, beleértve egy mobilhálózat működtetését Dél-Koreában,

—   a Comcast esetében: médiával, technológiával és szórakoztatással kapcsolatos szolgáltatások, beleértve a hivatásos sportokat és az élőben sugárzott szórakoztató műsorokat,

—   a JV esetében: hivatásos csapat működtetése többszereplős online videójáték-versenyeken.

3.

A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (2) szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

4.

Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az alábbi hivatkozási számot minden esetben fel kell tüntetni:

M.9482 – SKT/Comcast/JV

Az észrevételeket faxon, e-mailben vagy postai úton lehet a Bizottsághoz eljuttatni. Az elérhetőségi adatok a következők:

| E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- |
| Fax +32 22964301 |
| Postai cím: |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Postai cím:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (az összefonódás-ellenőrzési rendelet).

1

(2)  HL C 366., 2013.12.14., 5. o.

2

---

| 19.8.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 279/40 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 279/40

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám: M.9494 – Equistone/Heras)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2019/C 279/06)

1.

E bejelentés az alábbi vállalkozásokat érinti:

| — | az Equistone LLP irányítása alá tartozó Equistone Partners Europe Fund VI (a továbbiakban: Equistone, Egyesült Királyság), |
| --- | --- |

—

az Equistone LLP irányítása alá tartozó Equistone Partners Europe Fund VI (a továbbiakban: Equistone, Egyesült Királyság),

| — | a CRH Group plc. csoporthoz tartozó Hela N.V. (Belgium), Heras Deutschland GmbH, HERAS Mobilzaun GmbH (Németország), Heras France S.A.S., Heras Cloture Mobile et Securité S.A.R.L., Heras Cloture Mobile Production S.A.S. (Franciaország), CRH Fencing & Security Ltd. (Egyesült Királyság), Perimeter Protection Holding B.V. (Hollandia), Heras Norge AS (Norvégia), Heras Polska sp. z o.o. (Lengyelország) és Heras AB (Svédország), (a továbbiakban együtt: Heras). |
| --- | --- |

—

a CRH Group plc. csoporthoz tartozó Hela N.V. (Belgium), Heras Deutschland GmbH, HERAS Mobilzaun GmbH (Németország), Heras France S.A.S., Heras Cloture Mobile et Securité S.A.R.L., Heras Cloture Mobile Production S.A.S. (Franciaország), CRH Fencing & Security Ltd. (Egyesült Királyság), Perimeter Protection Holding B.V. (Hollandia), Heras Norge AS (Norvégia), Heras Polska sp. z o.o. (Lengyelország) és Heras AB (Svédország), (a továbbiakban együtt: Heras).

Az Equistone az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében teljes irányítást szerez a Heras egésze felett.

Az összefonódásra részesedés vásárlása útján kerül sor.

2.

—   az Equistone esetében: egész Európában működő középpiaci magántőke-befektetési társaság,

—   a Heras esetében: perimétervédelmi megoldások és szolgáltatások biztosítása (különféle kerítésrendszerek, berendezések, karbantartási és javítási szolgáltatások) gyártási helyekkel egész Európában.

3.

A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

4.

Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az alábbi hivatkozási számot minden esetben fel kell tüntetni:

M.9494 – Equistone/Heras

Az észrevételeket faxon, e-mailben vagy postai úton lehet a Bizottsághoz eljuttatni. Az elérhetőségi adatok a következők:

| E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- |
| Fax: +32 229-64301 |
| Postai cím: |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax: +32 229-64301

Postai cím:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (az összefonódás-ellenőrzési rendelet).

1

(2)  HL C 366., 2013.12.14., 5. o.

2

---