# Jurnalul Oficial C 431/2015

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 431 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5822 decembrie 2015 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 431

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5822 decembrie 2015

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informări |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2015/C 431/01 | Comunicarea Comisiei – Orientări privind punerea în aplicare a normelor specifice prevăzute la articolele 169, 170 ȘI 171 din Regulamentul privind OCP pentru sectorul uleiului de măsline, al cărnii de vită și de mânzat și al culturilor arabile | 1 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2015/C 431/01

Comunicarea Comisiei – Orientări privind punerea în aplicare a normelor specifice prevăzute la articolele 169, 170 ȘI 171 din Regulamentul privind OCP pentru sectorul uleiului de măsline, al cărnii de vită și de mânzat și al culturilor arabile

1

---

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 22.12.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 431/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 431/1

---

COMUNICAREA COMISIEI

Orientări privind punerea în aplicare a normelor specifice prevăzute la articolele 169, 170 ȘI 171 din Regulamentul privind OCP pentru sectorul uleiului de măsline, al cărnii de vită și de mânzat și al culturilor arabile

(2015/C 431/01)

CUPRINS

| 1. | INTRODUCERE: SCOPUL ȘI SFERA DE APLICARE A ORIENTĂRILOR | 3 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | NORMELE GENERALE ȘI SECTORIALE APLICABILE ACORDURILOR ÎNCHEIATE DE PRODUCĂTORII DE ULEI DE MĂSLINE, DE CARNE DE VITĂ ȘI DE MÂNZAT, PRECUM ȘI DE CULTURI ARABILE | 4 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | Introducere | 4 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Cadrul general de concurență | 4 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 2.2.1. | Aplicarea articolelor 101 și 102 din TFUE în cazul producției și comercializării produselor agricole | 4 |
| --- | --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Derogări specifice în afara legislației agricole de la aplicarea articolului 101 din TFUE: Regulamentul de exceptare pe categorii a acordurilor de specializare | 8 |
| --- | --- | --- |

2.2.2.

| 2.3. | Derogare generală prevăzută în Regulamentul privind OCP: articolele 206 și 209 | 9 |
| --- | --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Derogare de la aplicarea articolelor 101 și 102 din TFUE la sectoarele uleiului de măsline, al cărnii de vită și mânzat și al culturilor arabile, astfel cum se prevede la articolele 169, 170 și 171 din Regulamentul privind OCP | 10 |
| --- | --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Evaluarea de către o organizație de producători a compatibilității unui acord cu normele în materie de concurență | 12 |
| --- | --- | --- |

2.5.

| 3. | CONDIȚIILE DE APLICARE A DEROGĂRII | 14 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | Recunoașterea organizației de producători/asociației de organizații de producători | 14 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Obiectivele organizației de producători și achiziționarea de produse de la producători nemembri | 15 |
| --- | --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Testul de îmbunătățire semnificativă a eficienței | 16 |
| --- | --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | Metoda simplificată | 18 |
| --- | --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Metoda alternativă | 29 |
| --- | --- | --- |

3.3.2.

| 3.4. | Relațiile dintre organizația de producători și membrii acesteia | 29 |
| --- | --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Plafonul producției | 30 |
| --- | --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Obligația de notificare | 31 |
| --- | --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Măsuri de salvgardare | 31 |
| --- | --- | --- |

3.7.

| 3.7.1. | Introducere | 31 |
| --- | --- | --- |

3.7.1.

| 3.7.2. | Eliminarea concurenței | 32 |
| --- | --- | --- |

3.7.2.

| 3.7.3. | Piață relevantă a produsului mai mică, cu efecte anticoncurențiale | 32 |
| --- | --- | --- |

3.7.3.

| 3.7.4. | Obiectivele PAC sunt puse în pericol | 33 |
| --- | --- | --- |

3.7.4.

| 4. | DISPOZIȚII SPECIFICE PRIVIND SECTOARELE ÎN CAUZĂ | 33 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1. | Ulei de măsline | 33 |
| --- | --- | --- |

4.1.

| 4.1.1. | Exemple de aplicare a derogării în sectorul uleiului de măsline | 33 |
| --- | --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Identificarea pieței relevante | 35 |
| --- | --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.2.1. | Piața relevantă a produsului | 35 |
| --- | --- | --- |

4.1.2.1.

| 4.1.2.2. | Piața geografică relevantă | 35 |
| --- | --- | --- |

4.1.2.2.

| 4.2. | Sectorul cărnii de vită și de mânzat | 35 |
| --- | --- | --- |

4.2.

| 4.2.1. | Exemple de aplicare a derogării în sectorul cărnii de vită și de mânzat | 35 |
| --- | --- | --- |

4.2.1.

| 4.3. | Culturile arabile | 37 |
| --- | --- | --- |

4.3.

| 4.3.1. | Exemple de aplicare a derogării în sectorul culturilor arabile | 37 |
| --- | --- | --- |

4.3.1.

| ANEXA I: | Diagrama pentru producători | 40 |
| --- | --- | --- |

ANEXA I:

| ANEXA II: | Diagrama pentru organizațiile de producători (OP)/asociațiile de organizații de producători (AOP) | 41 |
| --- | --- | --- |

ANEXA II:

1.   INTRODUCERE: SCOPUL ȘI SFERA DE APLICARE A ORIENTĂRILOR

| 1. | Prezentele orientări (1) oferă îndrumări privind respectarea de către producătorii din sectorul uleiului de măsline, al cărnii de vită și de mânzat și al culturilor arabile, a articolelor 169, 170 și 171 din Regulamentul privind OCP (2), care stabilesc norme specifice cu privire la negocierile contractuale din sectoarele respective. Orientările sunt publicate în temeiul articolului 206 al treilea paragraf din Regulamentul privind OCP (3). |
| --- | --- |

1.

Prezentele orientări (1) oferă îndrumări privind respectarea de către producătorii din sectorul uleiului de măsline, al cărnii de vită și de mânzat și al culturilor arabile, a articolelor 169, 170 și 171 din Regulamentul privind OCP (2), care stabilesc norme specifice cu privire la negocierile contractuale din sectoarele respective. Orientările sunt publicate în temeiul articolului 206 al treilea paragraf din Regulamentul privind OCP (3).

| 2. | Aceste orientări nu sunt obligatorii din punct de vedere juridic. În timp ce acestea urmăresc să ofere îndrumări specifice pentru producători, producătorilor le revine responsabilitatea de a-și evalua propriile practici. Orientările urmăresc, de asemenea, să ofere îndrumări instanțelor și autorităților de concurență ale statelor membre în ceea ce privește punerea în aplicare a articolelor 169, 170 și 171 din Regulamentul privind OCP. |
| --- | --- |

2.

Aceste orientări nu sunt obligatorii din punct de vedere juridic. În timp ce acestea urmăresc să ofere îndrumări specifice pentru producători, producătorilor le revine responsabilitatea de a-și evalua propriile practici. Orientările urmăresc, de asemenea, să ofere îndrumări instanțelor și autorităților de concurență ale statelor membre în ceea ce privește punerea în aplicare a articolelor 169, 170 și 171 din Regulamentul privind OCP.

| 3. | Entitățile vizate de prezentele orientări sunt definite după cum urmează:






  — | producătorul este un producător al produsului în cauză; |
| --- | --- | --- |

3.

Entitățile vizate de prezentele orientări sunt definite după cum urmează:

—

producătorul este un producător al produsului în cauză;

| — | organizația de producători este o organizație de producători astfel cum este definită la articolul 152 din Regulamentul privind OCP; |
| --- | --- |

—

organizația de producători este o organizație de producători astfel cum este definită la articolul 152 din Regulamentul privind OCP;

| — | asociația de organizații de producători este o asociație a organizațiilor de producători astfel cum este definită la articolul 156 din Regulamentul privind OCP. |
| --- | --- |

—

asociația de organizații de producători este o asociație a organizațiilor de producători astfel cum este definită la articolul 156 din Regulamentul privind OCP.

În cazul în care orientările se referă la o organizație de producători („OP”), această referire ar trebui înțeleasă ca incluzând o asociație de organizații de producători („AOP”), în cazul în care nu se precizează în mod explicit contrariul. O organizație de producători poate fi stabilită sub diferite forme juridice, în funcție de normele naționale aplicabile. În cazul în care cooperativele sunt recunoscute ca organizații de producători, ele pot beneficia de dispozițiile articolelor 169, 170 și 171 din Regulamentul privind OCP. Organizațiile interprofesionale recunoscute nu intră sub incidența articolelor 169, 170 și 171 din Regulamentul privind OCP. Acestea pot beneficia totuși de posibilitatea de derogare prevăzută la articolul 210 din Regulamentul privind OCP.

| 4. | Articolele 169, 170 și 171 din Regulamentul privind OCP permit organizațiilor de producători și asociațiilor de organizații de producători să negocieze, în numele membrilor, contractele de furnizare a produselor respective, dacă sunt îndeplinite o serie de condiții (4). |
| --- | --- |

4.

Articolele 169, 170 și 171 din Regulamentul privind OCP permit organizațiilor de producători și asociațiilor de organizații de producători să negocieze, în numele membrilor, contractele de furnizare a produselor respective, dacă sunt îndeplinite o serie de condiții (4).

| 5. | Orientările abordează următoarele aspecte:






  — | cadrul normelor în materie de concurență general aplicabile; |
| --- | --- | --- |

5.

Orientările abordează următoarele aspecte:

—

cadrul normelor în materie de concurență general aplicabile;

| — | normele specifice prevăzute la articolele 169, 170 și 171 din Regulamentul privind OCP; |
| --- | --- |

—

normele specifice prevăzute la articolele 169, 170 și 171 din Regulamentul privind OCP;

| — | aplicarea practică a normelor specifice prevăzute la articolele 169, 170 și 171 din Regulamentul privind OCP în sectoarele agricole vizate. |
| --- | --- |

—

aplicarea practică a normelor specifice prevăzute la articolele 169, 170 și 171 din Regulamentul privind OCP în sectoarele agricole vizate.

| 6. | Poziția Comisiei Europene nu aduce atingere jurisprudenței Curții de Justiție a Uniunii Europene (5) în ceea ce privește interpretarea articolelor 39, 42, 101 și 102 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene („TFUE”) și a articolelor 169, 170 și 171 din Regulamentul privind OCP. |
| --- | --- |

6.

Poziția Comisiei Europene nu aduce atingere jurisprudenței Curții de Justiție a Uniunii Europene (5) în ceea ce privește interpretarea articolelor 39, 42, 101 și 102 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene („TFUE”) și a articolelor 169, 170 și 171 din Regulamentul privind OCP.

| 7. | Comisia va continua să monitorizeze punerea în aplicare a orientărilor, pe baza informațiilor de piață de la părțile interesate și autoritățile naționale de concurență și poate revizui orientările, în lumina evoluțiilor ulterioare și a unor noi elemente. Cu excepția cazului în care are loc o revizuire a orientărilor, acestea vor rămâne valabile atât timp cât nu se modifică articolele 169, 170 și 171 din Regulamentul privind OCP. În cazul modificării tuturor sau a unora dintre articolele menționate anterior, dacă este cazul, orientările vor fi revizuite și actualizate în conformitate cu modificările adoptate. |
| --- | --- |

7.

Comisia va continua să monitorizeze punerea în aplicare a orientărilor, pe baza informațiilor de piață de la părțile interesate și autoritățile naționale de concurență și poate revizui orientările, în lumina evoluțiilor ulterioare și a unor noi elemente. Cu excepția cazului în care are loc o revizuire a orientărilor, acestea vor rămâne valabile atât timp cât nu se modifică articolele 169, 170 și 171 din Regulamentul privind OCP. În cazul modificării tuturor sau a unora dintre articolele menționate anterior, dacă este cazul, orientările vor fi revizuite și actualizate în conformitate cu modificările adoptate.

2.   NORMELE GENERALE ȘI SECTORIALE APLICABILE ACORDURILOR ÎNCHEIATE DE PRODUCĂTORII DE ULEI DE MĂSLINE, DE CARNE DE VITĂ ȘI DE MÂNZAT, PRECUM ȘI DE CULTURI ARABILE

2.1.   Introducere

| 8. | Articolul 42 din TFUE conferă legiuitorului UE (Parlamentul European și Consiliul) competența de a stabili în ce măsură normele în materie de concurență se aplică producției și comercializării produselor agricole. |
| --- | --- |

8.

Articolul 42 din TFUE conferă legiuitorului UE (Parlamentul European și Consiliul) competența de a stabili în ce măsură normele în materie de concurență se aplică producției și comercializării produselor agricole.

| 9. | Mai precis, în conformitate cu articolul 42 din TFUE, legiuitorul UE stabilește sfera de aplicare a normelor în materie de concurență în sectorul agricol, luând în considerare obiectivele politicii agricole comune (denumite în continuare „obiectivele PAC”) prevăzute la articolul 39 din TFUE. Astfel cum arată Curtea de Justiție, dispoziția respectivă recunoaște prioritatea obiectivelor politicii agricole comune în raport cu obiectivele tratatului în ceea ce privește concurența (6). |
| --- | --- |

9.

Mai precis, în conformitate cu articolul 42 din TFUE, legiuitorul UE stabilește sfera de aplicare a normelor în materie de concurență în sectorul agricol, luând în considerare obiectivele politicii agricole comune (denumite în continuare „obiectivele PAC”) prevăzute la articolul 39 din TFUE. Astfel cum arată Curtea de Justiție, dispoziția respectivă recunoaște prioritatea obiectivelor politicii agricole comune în raport cu obiectivele tratatului în ceea ce privește concurența (6).

| 10. | În conformitate cu articolul 39 din TFUE, obiectivele PAC sunt următoarele:






  (a) | creșterea productivității agriculturii prin promovarea progresului tehnic, prin asigurarea dezvoltării raționale a producției agricole, precum și prin utilizarea optimă a factorilor de producție și, în special, a forței de muncă; |
| --- | --- | --- |

10.

În conformitate cu articolul 39 din TFUE, obiectivele PAC sunt următoarele:

(a)

creșterea productivității agriculturii prin promovarea progresului tehnic, prin asigurarea dezvoltării raționale a producției agricole, precum și prin utilizarea optimă a factorilor de producție și, în special, a forței de muncă;

| (b) | asigurarea în acest fel a unui nivel de trai echitabil pentru populația agricolă, în special prin majorarea venitului individual al lucrătorilor din agricultură; |
| --- | --- |

(b)

asigurarea în acest fel a unui nivel de trai echitabil pentru populația agricolă, în special prin majorarea venitului individual al lucrătorilor din agricultură;

| (c) | stabilizarea piețelor; |
| --- | --- |

(c)

stabilizarea piețelor;

| (d) | garantarea siguranței aprovizionărilor; precum și |
| --- | --- |

(d)

garantarea siguranței aprovizionărilor; precum și

| (e) | asigurarea unor prețuri rezonabile de livrare către consumatori. |
| --- | --- |

(e)

asigurarea unor prețuri rezonabile de livrare către consumatori.

2.2.   Cadrul general de concurență

2.2.1.   Aplicarea articolelor 101 și 102 din TFUE în cazul producției și comercializării produselor agricole

| 11. | În temeiul articolului 42 din TFUE, articolul 206 din Regulamentul privind OCP prevede că normele în materie de concurență menționate la articolele 101-106 din TFUE se aplică producției și comercializării produselor agricole:

  „În absența unor dispoziții contrare în prezentul regulament și în conformitate cu articolul 42 din TFUE, articolele 101-106 din TFUE și dispozițiile de punere în aplicare a acestora, sub rezerva dispozițiilor articolelor 207-210 din prezentul regulament, se aplică tuturor acordurilor, deciziilor și practicilor menționate la articolul 101 alineatul (1) și la articolul 102 din TFUE care se referă la producția sau comerțul cu produse agricole.” |
| --- | --- |

11.

În temeiul articolului 42 din TFUE, articolul 206 din Regulamentul privind OCP prevede că normele în materie de concurență menționate la articolele 101-106 din TFUE se aplică producției și comercializării produselor agricole:

„În absența unor dispoziții contrare în prezentul regulament și în conformitate cu articolul 42 din TFUE, articolele 101-106 din TFUE și dispozițiile de punere în aplicare a acestora, sub rezerva dispozițiilor articolelor 207-210 din prezentul regulament, se aplică tuturor acordurilor, deciziilor și practicilor menționate la articolul 101 alineatul (1) și la articolul 102 din TFUE care se referă la producția sau comerțul cu produse agricole.”

| 12. | Articolele 101 (7) și 102 (8) din TFUE se aplică comportamentului întreprinderilor și al asocierilor de întreprinderi sub formă de acorduri, decizii, practici sau abuz de poziție dominantă, numai în măsura în care acestea „pot afecta comerțul dintre statele membre”. Detalii privind interpretarea acestui criteriu de aplicabilitate sunt cuprinse în orientările Comisiei privind conceptul de efect asupra comerțului (9). În cazul în care comerțul dintre statele membre nu este afectat, se aplică normele naționale în materie de concurență. |
| --- | --- |

12.

Articolele 101 (7) și 102 (8) din TFUE se aplică comportamentului întreprinderilor și al asocierilor de întreprinderi sub formă de acorduri, decizii, practici sau abuz de poziție dominantă, numai în măsura în care acestea „pot afecta comerțul dintre statele membre”. Detalii privind interpretarea acestui criteriu de aplicabilitate sunt cuprinse în orientările Comisiei privind conceptul de efect asupra comerțului (9). În cazul în care comerțul dintre statele membre nu este afectat, se aplică normele naționale în materie de concurență.

| 13. | Articolul 101 din TFUE se aplică, în principiu, tuturor activităților economice ale producătorilor și ale organizațiilor de producători. O organizație de producători reprezintă o asociație de producători individuali și, prin urmare, este considerată a fi atât o asociație de întreprinderi, cât și o întreprindere de sine-stătătoare în sensul aplicării legislației UE în domeniul concurenței (10), atunci când desfășoară o activitate economică. Prin urmare, atât organizația de producători, cât și membrii acesteia, trebuie să respecte normele în materie de concurență. În consecință, normele în materie de concurență se aplică nu doar acordurilor dintre producători individuali (de exemplu, creare a unei organizații de producători și statutul acesteia), ci și deciziilor luate sau contractelor încheiate de către organizația de producători. |
| --- | --- |

13.

Articolul 101 din TFUE se aplică, în principiu, tuturor activităților economice ale producătorilor și ale organizațiilor de producători. O organizație de producători reprezintă o asociație de producători individuali și, prin urmare, este considerată a fi atât o asociație de întreprinderi, cât și o întreprindere de sine-stătătoare în sensul aplicării legislației UE în domeniul concurenței (10), atunci când desfășoară o activitate economică. Prin urmare, atât organizația de producători, cât și membrii acesteia, trebuie să respecte normele în materie de concurență. În consecință, normele în materie de concurență se aplică nu doar acordurilor dintre producători individuali (de exemplu, creare a unei organizații de producători și statutul acesteia), ci și deciziilor luate sau contractelor încheiate de către organizația de producători.

| 14. | Curtea de Justiție a pronunțat o serie de hotărâri cu privire, în special, la cooperative. Firește, cooperativele sunt o formă specifică de organizație de producători. Cu ocazia evaluării aplicabilității articolului 101 alineatul (1) din TFUE în cazul cooperativelor (care reprezintă una dintre formele posibile sub care poate fi înființată o organizație de producători), Curtea de Justiție a considerat că organizarea unei întreprinderi sub forma specifică a unei asociații cooperative nu constituie în sine un comportament anticoncurențial. Cu toate acestea, acest lucru nu înseamnă, în mod automat, că asociațiile cooperative ca atare nu intră sub incidența interdicției prevăzute la articolul 101 alineatul (1) din TFUE, întrucât acestea pot fi, totuși, de natură să influențeze comportamentul comercial al propriilor membri astfel încât să restrângă sau să denatureze concurența în cadrul pieței pe care funcționează întreprinderile respective (11). |
| --- | --- |

14.

Curtea de Justiție a pronunțat o serie de hotărâri cu privire, în special, la cooperative. Firește, cooperativele sunt o formă specifică de organizație de producători. Cu ocazia evaluării aplicabilității articolului 101 alineatul (1) din TFUE în cazul cooperativelor (care reprezintă una dintre formele posibile sub care poate fi înființată o organizație de producători), Curtea de Justiție a considerat că organizarea unei întreprinderi sub forma specifică a unei asociații cooperative nu constituie în sine un comportament anticoncurențial. Cu toate acestea, acest lucru nu înseamnă, în mod automat, că asociațiile cooperative ca atare nu intră sub incidența interdicției prevăzute la articolul 101 alineatul (1) din TFUE, întrucât acestea pot fi, totuși, de natură să influențeze comportamentul comercial al propriilor membri astfel încât să restrângă sau să denatureze concurența în cadrul pieței pe care funcționează întreprinderile respective (11).

| 15. | Exemplu de aplicare a articolului 101 din TFUE în cazul activităților producătorilor:













  Situație | : | Piața pentru furnizarea de animale vii din rasa bovină dintr-o țară înregistrează o scădere continuă a cererii interne ca urmare a scăderii cererii din partea consumatorilor finali de carne de vită. În același timp, importul de carcase și de carne de vită tranșată și, într-o mai mică măsură, importurile de animale vii din rasa bovină înregistrează creșteri. Abatoarele din țara respectivă își reduc în mod semnificativ achizițiile de animale vii din rasa bovină și prețurile la acestea scad în mod semnificativ. Pentru a face față situației, un număr mare de furnizori de animale vii din rasa bovină (care acoperă aproximativ 60 % din piața aferentă) încheie între ei un acord prin care stabilesc un preț minim de vânzare pentru animale vii din rasa bovină vândute către abatoare. |
| --- | --- | --- | --- |
| Analiză | : | Acordul are ca obiect restrângerea concurenței prin stabilirea unui preț uniform. Prin urmare, acesta încalcă interdicția privind acordurile anticoncurențiale, deciziile asocierilor și practicile concertate prevăzută la articolul 101 alineatul (1) din TFUE. Acordul nu creează niciun beneficiu pentru consumatori și elimină concurența pentru o parte substanțială a pieței de animale vii din rasa bovină. În consecință, acesta nu poate fi justificat în temeiul articolului 101 alineatul (3) din TFUE. Prin urmare, un astfel de acord constituie o încălcare a articolului 101 din TFUE și este interzis și nul. |

15.

Exemplu de aplicare a articolului 101 din TFUE în cazul activităților producătorilor:

Situație

:

Piața pentru furnizarea de animale vii din rasa bovină dintr-o țară înregistrează o scădere continuă a cererii interne ca urmare a scăderii cererii din partea consumatorilor finali de carne de vită. În același timp, importul de carcase și de carne de vită tranșată și, într-o mai mică măsură, importurile de animale vii din rasa bovină înregistrează creșteri. Abatoarele din țara respectivă își reduc în mod semnificativ achizițiile de animale vii din rasa bovină și prețurile la acestea scad în mod semnificativ. Pentru a face față situației, un număr mare de furnizori de animale vii din rasa bovină (care acoperă aproximativ 60 % din piața aferentă) încheie între ei un acord prin care stabilesc un preț minim de vânzare pentru animale vii din rasa bovină vândute către abatoare.

Analiză

:

Acordul are ca obiect restrângerea concurenței prin stabilirea unui preț uniform. Prin urmare, acesta încalcă interdicția privind acordurile anticoncurențiale, deciziile asocierilor și practicile concertate prevăzută la articolul 101 alineatul (1) din TFUE. Acordul nu creează niciun beneficiu pentru consumatori și elimină concurența pentru o parte substanțială a pieței de animale vii din rasa bovină. În consecință, acesta nu poate fi justificat în temeiul articolului 101 alineatul (3) din TFUE. Prin urmare, un astfel de acord constituie o încălcare a articolului 101 din TFUE și este interzis și nul.

| 16. | Articolul 102 din TFUE se aplică, de asemenea, atât pentru producători, cât și pentru o organizație de producători care acționează ca o întreprindere. Interzicerea abuzului de poziție dominantă prevăzută la articolul 102 din TFUE este aplicabilă pe deplin în sectorul agricol. Cu toate acestea, pentru ca articolul 102 din TFUE să fie încălcat, trebuie să fie îndeplinite următoarele condiții:






  (a) | În primul rând, o organizație de producători sau un producător trebuie să dețină o poziție dominantă pe o anumită piață geografică și a produsului (piața relevantă) (12), respectiv, o poziție de putere economică care îi permite să se comporte într-o mare măsură independent față de concurenții săi, față de clienți și, în cele din urmă, față de consumatori (13). |
| --- | --- | --- |

16.

Articolul 102 din TFUE se aplică, de asemenea, atât pentru producători, cât și pentru o organizație de producători care acționează ca o întreprindere. Interzicerea abuzului de poziție dominantă prevăzută la articolul 102 din TFUE este aplicabilă pe deplin în sectorul agricol. Cu toate acestea, pentru ca articolul 102 din TFUE să fie încălcat, trebuie să fie îndeplinite următoarele condiții:

(a)

În primul rând, o organizație de producători sau un producător trebuie să dețină o poziție dominantă pe o anumită piață geografică și a produsului (piața relevantă) (12), respectiv, o poziție de putere economică care îi permite să se comporte într-o mare măsură independent față de concurenții săi, față de clienți și, în cele din urmă, față de consumatori (13).

| (b) | În al doilea rând, organizația de producători sau producătorul trebuie să abuzeze de poziția sa dominantă prin implicarea în practici de excludere și/sau de exploatare în detrimentul concurenților, al clienților și/sau al consumatorilor (14). |
| --- | --- |

(b)

În al doilea rând, organizația de producători sau producătorul trebuie să abuzeze de poziția sa dominantă prin implicarea în practici de excludere și/sau de exploatare în detrimentul concurenților, al clienților și/sau al consumatorilor (14).

| (c) | Astfel de practici afectează comerțul dintre statele membre (15). |
| --- | --- |

(c)

Astfel de practici afectează comerțul dintre statele membre (15).

| 17. | Exemplu de aplicare a articolului 102 din TFUE în cazul activităților unei organizații de producători:













  Situație | : | O regiune producătoare de grâu se află foarte departe de alte regiuni producătoare de grâu. În regiunea respectivă, grâul este utilizat la producerea de făină, fiind măcinat la morile locale, sau la producerea de furaje pentru animalele crescute în zonă. Grâul pentru măcinat trebuie să respecte specificații mai stricte privind calitatea și este vândut la un preț mai ridicat decât cel al grâului furajer. Există anumite importuri de grâu dintr-o țară vecină care completează oferta locală, de regulă la prețuri mai mari decât prețurile locale din cauza costurilor de transport. O organizație mare de producători (în ceea ce privește volumul de producție), care grupează jumătate din producătorii de grâu la nivel local, furnizează grâu pentru cea mai mare parte a morarilor locali, în timp ce alți producători sunt mai puțin organizați și deservesc restul necesarului prelucrătorilor de furaje și al morarilor (care nu este acoperit de organizația mare de producători), atunci când există disponibilitate. Membrii organizației mari de producători sunt obligați să furnizeze toată producția lor respectivei organizații de producători prin statutul acesteia, iar dintr-o serie de rațiuni de ordin juridic și practic, acești membri nu se retrag decât rareori din organizația de producători. Cu câțiva ani în urmă, un număr de fermieri care nu sunt membri ai organizației mari de producători au creat o altă organizație de producători care a îmbunătățit calitatea și producția de grâu și au investit într-un sistem de depozitare și de distribuție pentru a furniza grâu la scară mai mare. Noua organizație mai mică de producători a convins treptat morarii locali să achiziționeze grâu de la aceasta, mai degrabă decât de la organizația mare. Confruntându-se cu pierderea treptată a pieței mai profitabile a grâului pentru morărit, organizația mare decide să reducă prețurile cu ridicata la grâul pentru morărit (boabe) sub costurile variabile, pentru a-și recâștiga clienții și redobândește efectiv o parte din clienți, în detrimentul concurentului său în curs de dezvoltare. |
| --- | --- | --- | --- |
| Analiză | : | Piața furnizării de grâu pare a nu fi mai mare decât regiunea respectivă, având în vedere costurile ridicate de transport din alte regiuni producătoare către regiunea în cauză. Organizația mare de producători ar putea deține o poziție dominantă, având în vedere cota sa de piață, controlul său asupra aprovizionării prin obligația de exclusivitate impusă membrilor săi, precum și faptul că importurile nu pot înlocui serviciile de aprovizionare pe care le oferă aceasta din cauza costurilor de transport ridicate. Poziția dominantă poate avea un caracter stabil, în special datorită faptului că membrii se retrag rareori din organizația de producători și având în vedere dificultățile întâmpinate în furnizarea unor volume mari de grâu din surse alternative. Strategia privind prețurile de ruinare a organizației mari de producători a urmărit să excludă un concurent de pe piață (organizația mai mică de producători). Prin urmare, este posibil ca organizația de producători să fi abuzat de poziția sa dominantă, cu încălcarea articolului 102 din TFUE. |

17.

Exemplu de aplicare a articolului 102 din TFUE în cazul activităților unei organizații de producători:

Situație

:

O regiune producătoare de grâu se află foarte departe de alte regiuni producătoare de grâu. În regiunea respectivă, grâul este utilizat la producerea de făină, fiind măcinat la morile locale, sau la producerea de furaje pentru animalele crescute în zonă. Grâul pentru măcinat trebuie să respecte specificații mai stricte privind calitatea și este vândut la un preț mai ridicat decât cel al grâului furajer. Există anumite importuri de grâu dintr-o țară vecină care completează oferta locală, de regulă la prețuri mai mari decât prețurile locale din cauza costurilor de transport. O organizație mare de producători (în ceea ce privește volumul de producție), care grupează jumătate din producătorii de grâu la nivel local, furnizează grâu pentru cea mai mare parte a morarilor locali, în timp ce alți producători sunt mai puțin organizați și deservesc restul necesarului prelucrătorilor de furaje și al morarilor (care nu este acoperit de organizația mare de producători), atunci când există disponibilitate. Membrii organizației mari de producători sunt obligați să furnizeze toată producția lor respectivei organizații de producători prin statutul acesteia, iar dintr-o serie de rațiuni de ordin juridic și practic, acești membri nu se retrag decât rareori din organizația de producători. Cu câțiva ani în urmă, un număr de fermieri care nu sunt membri ai organizației mari de producători au creat o altă organizație de producători care a îmbunătățit calitatea și producția de grâu și au investit într-un sistem de depozitare și de distribuție pentru a furniza grâu la scară mai mare. Noua organizație mai mică de producători a convins treptat morarii locali să achiziționeze grâu de la aceasta, mai degrabă decât de la organizația mare. Confruntându-se cu pierderea treptată a pieței mai profitabile a grâului pentru morărit, organizația mare decide să reducă prețurile cu ridicata la grâul pentru morărit (boabe) sub costurile variabile, pentru a-și recâștiga clienții și redobândește efectiv o parte din clienți, în detrimentul concurentului său în curs de dezvoltare.

Analiză

:

Piața furnizării de grâu pare a nu fi mai mare decât regiunea respectivă, având în vedere costurile ridicate de transport din alte regiuni producătoare către regiunea în cauză. Organizația mare de producători ar putea deține o poziție dominantă, având în vedere cota sa de piață, controlul său asupra aprovizionării prin obligația de exclusivitate impusă membrilor săi, precum și faptul că importurile nu pot înlocui serviciile de aprovizionare pe care le oferă aceasta din cauza costurilor de transport ridicate. Poziția dominantă poate avea un caracter stabil, în special datorită faptului că membrii se retrag rareori din organizația de producători și având în vedere dificultățile întâmpinate în furnizarea unor volume mari de grâu din surse alternative. Strategia privind prețurile de ruinare a organizației mari de producători a urmărit să excludă un concurent de pe piață (organizația mai mică de producători). Prin urmare, este posibil ca organizația de producători să fi abuzat de poziția sa dominantă, cu încălcarea articolului 102 din TFUE.

| 18. | Articolul 101 din TFUE se poate aplica, de asemenea, acordurilor dintre membrii unei organizații de producători și dintre o organizație de producători și membrii acesteia, inclusiv în ceea ce privește deciziile interne și statutul acesteia, în cazul în care aceștia sunt concurenți existenți sau potențiali pe aceeași piață a produsului. Acesta poate fi cazul în situația în care (a) producătorii pot, în temeiul statutului organizației de producători, să se retragă în mod liber din organizația de producători în termen scurt; (b) producătorii pot decide în mod liber cu privire la volumele pe care le furnizează organizației de producători, astfel încât numai o parte a producției lor este vândută prin intermediul organizației de producători. Curtea de Justiție a abordat problema statutului cooperativelor și a conformității acestora cu articolul 101 alineatul (1) din TFUE în mai multe cauze, în care a recunoscut efectele favorabile concurenței ale unor astfel de acorduri de tip cooperativ în anumite condiții (16) și în cazul cărora a remarcat că normele statutare care reglementează retragerea membrilor din organizația de producători și, respectiv, obligațiile de aprovizionare pot să nu facă obiectul interdicției de la articolul 101 alineatul (1) din TFUE, în anumite condiții și cu condiția ca acest lucru să fie limitat la strictul necesar astfel încât să se asigure funcționarea corectă a OP (17). |
| --- | --- |

18.

Articolul 101 din TFUE se poate aplica, de asemenea, acordurilor dintre membrii unei organizații de producători și dintre o organizație de producători și membrii acesteia, inclusiv în ceea ce privește deciziile interne și statutul acesteia, în cazul în care aceștia sunt concurenți existenți sau potențiali pe aceeași piață a produsului. Acesta poate fi cazul în situația în care (a) producătorii pot, în temeiul statutului organizației de producători, să se retragă în mod liber din organizația de producători în termen scurt; (b) producătorii pot decide în mod liber cu privire la volumele pe care le furnizează organizației de producători, astfel încât numai o parte a producției lor este vândută prin intermediul organizației de producători. Curtea de Justiție a abordat problema statutului cooperativelor și a conformității acestora cu articolul 101 alineatul (1) din TFUE în mai multe cauze, în care a recunoscut efectele favorabile concurenței ale unor astfel de acorduri de tip cooperativ în anumite condiții (16) și în cazul cărora a remarcat că normele statutare care reglementează retragerea membrilor din organizația de producători și, respectiv, obligațiile de aprovizionare pot să nu facă obiectul interdicției de la articolul 101 alineatul (1) din TFUE, în anumite condiții și cu condiția ca acest lucru să fie limitat la strictul necesar astfel încât să se asigure funcționarea corectă a OP (17).

| 19. | Exemplu de aplicare a articolului 101 din TFUE la acordurile dintre membrii unei organizații de producători:













  Situație | : | Mai mulți producători mici de orz pentru malț au înființat o organizație de producători în vederea comercializării comune, prin intermediul unui contract de furnizare comună, la un preț comun, către o distilerie locală de whisky. Producătorii au procedat în acest mod în special pentru că nu sunt în măsură să furnizeze cantitățile solicitate de distilerie în mod separat și distileria nu dorește să lucreze cu mai mulți furnizori mici separați. Organizația de producători gestionează integral comercializarea cantităților de orz pentru malț și organizează logistica de aprovizionare, inclusiv transportul. Organizația de producători reprezintă 8 % din piață în ceea ce privește aprovizionarea cu orz pentru malț a distileriilor în regiune. |
| --- | --- | --- | --- |
| Analiză | : | Practicile de vânzare comună puse în aplicare de către producători fac obiectul interdicției privind acordurile anticoncurențiale prevăzute la articolul 101 alineatul (1) din TFUE, întrucât acestea elimină concurența la nivelul prețurilor dintre producătorii independenți. Cu toate acestea, sistemul de comercializare organizat prin intermediul unei organizații de producători pare să aducă beneficii importante din punct de vedere al distribuției de mărfuri, care se repercutează asupra consumatorilor. În primul rând, se asigură faptul că mai există un furnizor pe piață în măsură să furnizeze cantitățile solicitate de cumpărător, sporind astfel intensitatea concurenței în beneficiul cumpărătorului. De asemenea, organizația de producători poate să reducă costurile de aprovizionare printr-o mai bună integrare a sistemului logistic și prin costuri de tranzacționare reduse în comparație cu achizițiile efectuate de către cumpărător direct de la toți producătorii individuali. Limitarea concurenței este puțin probabilă, având în vedere cota de piață redusă deținută de organizația de producători. În consecință, acordul în cauză ar putea fi justificat în temeiul articolului 101 alineatul (3) din TFUE. |

19.

Exemplu de aplicare a articolului 101 din TFUE la acordurile dintre membrii unei organizații de producători:

Situație

:

Mai mulți producători mici de orz pentru malț au înființat o organizație de producători în vederea comercializării comune, prin intermediul unui contract de furnizare comună, la un preț comun, către o distilerie locală de whisky. Producătorii au procedat în acest mod în special pentru că nu sunt în măsură să furnizeze cantitățile solicitate de distilerie în mod separat și distileria nu dorește să lucreze cu mai mulți furnizori mici separați. Organizația de producători gestionează integral comercializarea cantităților de orz pentru malț și organizează logistica de aprovizionare, inclusiv transportul. Organizația de producători reprezintă 8 % din piață în ceea ce privește aprovizionarea cu orz pentru malț a distileriilor în regiune.

Analiză

:

Practicile de vânzare comună puse în aplicare de către producători fac obiectul interdicției privind acordurile anticoncurențiale prevăzute la articolul 101 alineatul (1) din TFUE, întrucât acestea elimină concurența la nivelul prețurilor dintre producătorii independenți. Cu toate acestea, sistemul de comercializare organizat prin intermediul unei organizații de producători pare să aducă beneficii importante din punct de vedere al distribuției de mărfuri, care se repercutează asupra consumatorilor. În primul rând, se asigură faptul că mai există un furnizor pe piață în măsură să furnizeze cantitățile solicitate de cumpărător, sporind astfel intensitatea concurenței în beneficiul cumpărătorului. De asemenea, organizația de producători poate să reducă costurile de aprovizionare printr-o mai bună integrare a sistemului logistic și prin costuri de tranzacționare reduse în comparație cu achizițiile efectuate de către cumpărător direct de la toți producătorii individuali. Limitarea concurenței este puțin probabilă, având în vedere cota de piață redusă deținută de organizația de producători. În consecință, acordul în cauză ar putea fi justificat în temeiul articolului 101 alineatul (3) din TFUE.

2.2.2.   Derogări specifice în afara legislației agricole de la aplicarea articolului 101 din TFUE: Regulamentul de exceptare pe categorii a acordurilor de specializare

| 20. | În conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 1218/2010 al Comisiei (18) (denumit în continuare „Regulamentul de exceptare pe categorii a acordurilor de specializare”), acordurile de specializare pot include, inter alia, acorduri, decizii sau practici concertate între întreprinderi prin care acestea hotărăsc să producă în comun anumite produse sau să subcontracteze reciproc producția unuia sau a mai multor produse (o întreprindere devine producător exclusiv pentru unul dintre aceste produse) (19). |
| --- | --- |

20.

În conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 1218/2010 al Comisiei (18) (denumit în continuare „Regulamentul de exceptare pe categorii a acordurilor de specializare”), acordurile de specializare pot include, inter alia, acorduri, decizii sau practici concertate între întreprinderi prin care acestea hotărăsc să producă în comun anumite produse sau să subcontracteze reciproc producția unuia sau a mai multor produse (o întreprindere devine producător exclusiv pentru unul dintre aceste produse) (19).

| 21. | În ceea ce privește în special sectorul agricol, un acord de specializare poate avea ca obiect producerea în comun a produselor agricole și orice activitate de procesare/transformare a produselor agricole în alte produse, cum ar fi sacrificarea și tranșarea cărnii, măcinarea cerealelor etc. În contextul organizațiilor de producători din domeniul agricol, este mai probabil ca un acord de specializare să aibă ca obiect procesarea/transformarea produselor agricole brute în alte produse, întrucât există puține întreprinderi comune pentru fabricarea de produse agricole brute. |
| --- | --- |

21.

În ceea ce privește în special sectorul agricol, un acord de specializare poate avea ca obiect producerea în comun a produselor agricole și orice activitate de procesare/transformare a produselor agricole în alte produse, cum ar fi sacrificarea și tranșarea cărnii, măcinarea cerealelor etc. În contextul organizațiilor de producători din domeniul agricol, este mai probabil ca un acord de specializare să aibă ca obiect procesarea/transformarea produselor agricole brute în alte produse, întrucât există puține întreprinderi comune pentru fabricarea de produse agricole brute.

| 22. | Regulamentul de exceptare pe categorii a acordurilor de specializare prevede că, în conformitate cu articolul 101 alineatul (3) din TFUE, articolul 101 alineatul (1) din TFUE nu se aplică acordurilor de specializare, atât timp cât sunt îndeplinite anumite condiții (20). |
| --- | --- |

22.

Regulamentul de exceptare pe categorii a acordurilor de specializare prevede că, în conformitate cu articolul 101 alineatul (3) din TFUE, articolul 101 alineatul (1) din TFUE nu se aplică acordurilor de specializare, atât timp cât sunt îndeplinite anumite condiții (20).

| 23. | În primul rând, cota de piață cumulată a părților nu trebuie să depășească 20 % din piața relevantă. |
| --- | --- |

23.

În primul rând, cota de piață cumulată a părților nu trebuie să depășească 20 % din piața relevantă.

| 24. | În al doilea rând, acordurile de specializare nu trebuie să includă nicio restricție gravă, cum ar fi fixarea prețurilor, limitarea producției și alocarea piețelor sau a clienților. |
| --- | --- |

24.

În al doilea rând, acordurile de specializare nu trebuie să includă nicio restricție gravă, cum ar fi fixarea prețurilor, limitarea producției și alocarea piețelor sau a clienților.

| 25. | Cu toate acestea, există excepții. Sfera de siguranță a Regulamentului de exceptare pe categorii a acordurilor de specializare se poate aplica (21):






  — | fixării prețurilor practicate în cazul clienților direcți în contextul distribuției în comun a produselor obținute prin acordul de specializare; |
| --- | --- | --- |

25.

Cu toate acestea, există excepții. Sfera de siguranță a Regulamentului de exceptare pe categorii a acordurilor de specializare se poate aplica (21):

—

fixării prețurilor practicate în cazul clienților direcți în contextul distribuției în comun a produselor obținute prin acordul de specializare;

| — | stabilirii capacității și volumului de producție în contextul unui acord de producție în comun; precum și |
| --- | --- |

—

stabilirii capacității și volumului de producție în contextul unui acord de producție în comun; precum și

| — | stabilirii unor obiective privind vânzările în contextul distribuției în comun a produselor obținute prin acordul de specializare. |
| --- | --- |

—

stabilirii unor obiective privind vânzările în contextul distribuției în comun a produselor obținute prin acordul de specializare.

| 26. | Exemplu de aplicare posibilă în sectorul agricol a Regulamentului de exceptare pe categorii a acordurilor de specializare:













  Situație | : | Mai mulți producători de culturi arabile hotărăsc să producă în comun furaje din semințe de rapiță. Anterior, aceștia vindeau doar semințele către întreprinderi de procesare a semințelor. Producătorii încheie un acord de producție în comun care acoperă totalitatea producției proprii de rapiță. De asemenea, aceștia distribuie în comun și stabilesc în comun prețul de vânzare pentru întreaga producție de furaje obținute din semințe de rapiță către crescătorii de bovine. În termen de un an, producătorii de culturi arabile au atins o cotă de piață de 9,3 % pe piața furajelor obținute din semințe de rapiță. |
| --- | --- | --- | --- |
| Analiză | : | Acordurile de producție în comun sunt considerate unul dintre tipurile de acorduri de specializare reglementate de Regulamentul de exceptare pe categorii a acordurilor de specializare. Piața cea mai redusă posibil pare a fi piața pentru furaje obținute din semințe de rapiță (aceasta poate să fie mai mare și să cuprindă furaje din alte surse). Cota de piață cumulată a părților pe piața pentru furaje obținute din semințe de rapiță nu depășește 20 %, astfel cum este prevăzut la articolul 3 din Regulamentul de exceptare pe categorii a acordurilor de specializare. În pofida faptului că acordul include stabilirea prețurilor, fixarea prețurilor practicate în cazul clienților direcți (în cazul de față, crescătorii de vite) în contextul distribuției în comun este acceptabilă în temeiul articolului 4 litera (a) din Regulamentul de exceptare pe categorii a acordurilor de specializare. Faptul că acordul implică o obligație de furnizare exclusivă din partea a trei producători de culturi arabile este, de asemenea, în conformitate cu Regulamentul de exceptare pe categorii a acordurilor de specializare [articolul 2 alineatul (3) litera (a)]. În consecință, acordul de producție în comun din cazul de față intră sub incidența Regulamentului de exceptare pe categorii a acordurilor de specializare și nu constituie un acord anticoncurențial care încalcă articolul 101 din TFUE. |

26.

Exemplu de aplicare posibilă în sectorul agricol a Regulamentului de exceptare pe categorii a acordurilor de specializare:

Situație

:

Mai mulți producători de culturi arabile hotărăsc să producă în comun furaje din semințe de rapiță. Anterior, aceștia vindeau doar semințele către întreprinderi de procesare a semințelor. Producătorii încheie un acord de producție în comun care acoperă totalitatea producției proprii de rapiță. De asemenea, aceștia distribuie în comun și stabilesc în comun prețul de vânzare pentru întreaga producție de furaje obținute din semințe de rapiță către crescătorii de bovine. În termen de un an, producătorii de culturi arabile au atins o cotă de piață de 9,3 % pe piața furajelor obținute din semințe de rapiță.

Analiză

:

Acordurile de producție în comun sunt considerate unul dintre tipurile de acorduri de specializare reglementate de Regulamentul de exceptare pe categorii a acordurilor de specializare. Piața cea mai redusă posibil pare a fi piața pentru furaje obținute din semințe de rapiță (aceasta poate să fie mai mare și să cuprindă furaje din alte surse). Cota de piață cumulată a părților pe piața pentru furaje obținute din semințe de rapiță nu depășește 20 %, astfel cum este prevăzut la articolul 3 din Regulamentul de exceptare pe categorii a acordurilor de specializare. În pofida faptului că acordul include stabilirea prețurilor, fixarea prețurilor practicate în cazul clienților direcți (în cazul de față, crescătorii de vite) în contextul distribuției în comun este acceptabilă în temeiul articolului 4 litera (a) din Regulamentul de exceptare pe categorii a acordurilor de specializare. Faptul că acordul implică o obligație de furnizare exclusivă din partea a trei producători de culturi arabile este, de asemenea, în conformitate cu Regulamentul de exceptare pe categorii a acordurilor de specializare [articolul 2 alineatul (3) litera (a)]. În consecință, acordul de producție în comun din cazul de față intră sub incidența Regulamentului de exceptare pe categorii a acordurilor de specializare și nu constituie un acord anticoncurențial care încalcă articolul 101 din TFUE.

2.3.   Derogare generală prevăzută în Regulamentul privind OCP: articolele 206 și 209

| 27. | Articolul 206 din Regulamentul privind OCP prevede că articolele 101-106 din TFUE se aplică acordurilor privind produsele agricole, cu excepția cazului în care se prevede altfel în Regulamentul privind OCP. Prin urmare, articolul 206 din Regulamentul privind OCP confirmă principiul general conform căruia dreptul Uniunii în materie de concurență se aplică producției și comerțului cu produse agricole. Cu toate acestea, ca regulă generală, dispoziția respectivă se aplică sub rezerva articolelor 207-210 din Regulamentul privind OCP. |
| --- | --- |

27.

Articolul 206 din Regulamentul privind OCP prevede că articolele 101-106 din TFUE se aplică acordurilor privind produsele agricole, cu excepția cazului în care se prevede altfel în Regulamentul privind OCP. Prin urmare, articolul 206 din Regulamentul privind OCP confirmă principiul general conform căruia dreptul Uniunii în materie de concurență se aplică producției și comerțului cu produse agricole. Cu toate acestea, ca regulă generală, dispoziția respectivă se aplică sub rezerva articolelor 207-210 din Regulamentul privind OCP.

| 28. | Articolul 209 din Regulamentul privind OCP exclude din domeniul de aplicare a articolului 101 alineatul (1) din TFUE acordurile, deciziile și practicile care se referă la producția sau la comerțul cu produse agricole, dacă sunt îndeplinite anumite condiții. O astfel de derogare, spre deosebire de cea prevăzută la articolele 169, 170 și 171 din Regulamentul privind OCP, se aplică în toate sectoarele agricole care intră sub incidența Regulamentului privind OCP. Astfel, articolul 209 din Regulamentul privind OCP este un instrument separat, de sine stătător, și este denumit în continuare „derogare generală”. |
| --- | --- |

28.

Articolul 209 din Regulamentul privind OCP exclude din domeniul de aplicare a articolului 101 alineatul (1) din TFUE acordurile, deciziile și practicile care se referă la producția sau la comerțul cu produse agricole, dacă sunt îndeplinite anumite condiții. O astfel de derogare, spre deosebire de cea prevăzută la articolele 169, 170 și 171 din Regulamentul privind OCP, se aplică în toate sectoarele agricole care intră sub incidența Regulamentului privind OCP. Astfel, articolul 209 din Regulamentul privind OCP este un instrument separat, de sine stătător, și este denumit în continuare „derogare generală”.

| 29. | Producătorii pot beneficia de derogarea generală în două situații diferite:






  (a) | Articolul 101 alineatul (1) din TFUE nu se aplică acordurilor, deciziilor și practicilor care se referă la producția sau la comerțul cu produse agricole în cazul în care acestea sunt necesare pentru atingerea obiectivelor PAC prevăzute la articolul 39 din TFUE. Curtea de Justiție a statuat în acest context că, chiar atunci când un acord poate fi considerat necesar pentru a atinge unul sau mai multe dintre obiectivele PAC, dar nu este necesar pentru a atinge un alt obiectiv (sau chiar pune în pericol un alt obiectiv), acesta nu poate beneficia de această derogare (22) [articolul 209 alineatul (1) primul paragraf din Regulamentul privind OCP]; |
| --- | --- | --- |

29.

Producătorii pot beneficia de derogarea generală în două situații diferite:

(a)

Articolul 101 alineatul (1) din TFUE nu se aplică acordurilor, deciziilor și practicilor care se referă la producția sau la comerțul cu produse agricole în cazul în care acestea sunt necesare pentru atingerea obiectivelor PAC prevăzute la articolul 39 din TFUE. Curtea de Justiție a statuat în acest context că, chiar atunci când un acord poate fi considerat necesar pentru a atinge unul sau mai multe dintre obiectivele PAC, dar nu este necesar pentru a atinge un alt obiectiv (sau chiar pune în pericol un alt obiectiv), acesta nu poate beneficia de această derogare (22) [articolul 209 alineatul (1) primul paragraf din Regulamentul privind OCP];

| (b) | Articolul 101 alineatul (1) din TFUE nu se aplică acordurilor, deciziilor și practicilor concertate ale:






  — | producătorilor |
| --- | --- | --- |

(b)

Articolul 101 alineatul (1) din TFUE nu se aplică acordurilor, deciziilor și practicilor concertate ale:

—

producătorilor

| — | asociațiilor de producători; |
| --- | --- |

—

asociațiilor de producători;

| — | asociațiilor de astfel de asociații; |
| --- | --- |

—

asociațiilor de astfel de asociații;

| — | organizațiilor de producători recunoscute în temeiul articolului 152 din Regulamentul privind OCP; |
| --- | --- |

—

organizațiilor de producători recunoscute în temeiul articolului 152 din Regulamentul privind OCP;

| — | asociațiilor de organizații de producători recunoscute în temeiul articolului 156 din Regulamentul privind OCP, |
| --- | --- |

—

asociațiilor de organizații de producători recunoscute în temeiul articolului 156 din Regulamentul privind OCP,

care vizează producția sau vânzarea produselor agricole ori utilizarea unor instalații comune pentru depozitarea, tratarea sau procesarea produselor agricole, cu excepția cazului în care obiectivele PAC sunt puse în pericol [articolul 209 alineatul (1) al doilea paragraf din Regulamentul privind OCP].

| 30. | Derogarea generală (sub ambele forme) nu se aplică acordurilor, deciziilor și practicilor concertate care prevăd obligația de a aplica prețuri identice sau care exclud concurența. |
| --- | --- |

30.

Derogarea generală (sub ambele forme) nu se aplică acordurilor, deciziilor și practicilor concertate care prevăd obligația de a aplica prețuri identice sau care exclud concurența.

| 31. | Nu este necesară nicio decizie prealabilă a Comisiei Europene sau a unei autorități naționale de concurență pentru a beneficia de derogarea generală prevăzută la articolul 209 din Regulamentul privind OCP, adică se aplică automat, iar producătorii trebuie să se autoevalueze ei înșiși dacă îndeplinesc condițiile acesteia. Sarcina de a dovedi încălcarea articolului 101 alineatul (1) din TFUE în orice procedură națională sau la nivelul UE revine celor care susțin că există o încălcare. Cu toate acestea, părții care invocă beneficiul derogării generale îi revine sarcina de a demonstra că sunt îndeplinite condițiile derogării generale. |
| --- | --- |

31.

Nu este necesară nicio decizie prealabilă a Comisiei Europene sau a unei autorități naționale de concurență pentru a beneficia de derogarea generală prevăzută la articolul 209 din Regulamentul privind OCP, adică se aplică automat, iar producătorii trebuie să se autoevalueze ei înșiși dacă îndeplinesc condițiile acesteia. Sarcina de a dovedi încălcarea articolului 101 alineatul (1) din TFUE în orice procedură națională sau la nivelul UE revine celor care susțin că există o încălcare. Cu toate acestea, părții care invocă beneficiul derogării generale îi revine sarcina de a demonstra că sunt îndeplinite condițiile derogării generale.

2.4.   Derogare de la aplicarea articolelor 101 și 102 din TFUE la sectoarele uleiului de măsline, al cărnii de vită și mânzat și al culturilor arabile, astfel cum se prevede la articolele 169, 170 și 171 din Regulamentul privind OCP

| 32. | În conformitate cu articolul 206 din Regulamentul privind OCP, articolele 101 și 102 din TFUE se aplică acordurilor, deciziilor și practicilor privind comerțul cu produse agricole „cu excepția derogărilor prevăzute în prezentul regulament”. Prin stabilirea unor norme specifice privind acordurile, deciziile și practicile producătorilor de produse agricole în anumite sectoare, articolele 169, 170 și 171 din Regulamentul privind OCP creează derogări de la aplicarea articolelor 101 (23) și 102 din TFUE. |
| --- | --- |

32.

În conformitate cu articolul 206 din Regulamentul privind OCP, articolele 101 și 102 din TFUE se aplică acordurilor, deciziilor și practicilor privind comerțul cu produse agricole „cu excepția derogărilor prevăzute în prezentul regulament”. Prin stabilirea unor norme specifice privind acordurile, deciziile și practicile producătorilor de produse agricole în anumite sectoare, articolele 169, 170 și 171 din Regulamentul privind OCP creează derogări de la aplicarea articolelor 101 (23) și 102 din TFUE.

| 33. | Articolele 169, 170 și 171 din Regulamentul privind OCP, împreună sau separat, vor fi menționate în cuprinsul prezentelor orientări drept „derogarea”. |
| --- | --- |

33.

Articolele 169, 170 și 171 din Regulamentul privind OCP, împreună sau separat, vor fi menționate în cuprinsul prezentelor orientări drept „derogarea”.

| 34. | Articolele 169, 170 și 171 din Regulamentul privind OCP nu au drept efect faptul că normele, condițiile și comportamentul ulterior al organizațiilor de producători se află în afara domeniului de aplicare al articolului 102 din TFUE. Este puțin probabil, având în vedere pragurile prevăzute la articolul 169 alineatul (2) litera (c), articolul 170 alineatul (2) litera (c) și la articolul 171 alineatul (2) litera (c) din Regulamentul privind OCP, ca o organizație de producători care respectă aceste praguri să poată fi (în mod colectiv) dominantă în sensul articolului 102 din TFUE. În asemenea circumstanțe excepționale, producătorii ar trebui să evalueze dacă activitățile respectivei organizații de producători dominante ar putea conduce la un abuz de poziție dominantă. |
| --- | --- |

34.

Articolele 169, 170 și 171 din Regulamentul privind OCP nu au drept efect faptul că normele, condițiile și comportamentul ulterior al organizațiilor de producători se află în afara domeniului de aplicare al articolului 102 din TFUE. Este puțin probabil, având în vedere pragurile prevăzute la articolul 169 alineatul (2) litera (c), articolul 170 alineatul (2) litera (c) și la articolul 171 alineatul (2) litera (c) din Regulamentul privind OCP, ca o organizație de producători care respectă aceste praguri să poată fi (în mod colectiv) dominantă în sensul articolului 102 din TFUE. În asemenea circumstanțe excepționale, producătorii ar trebui să evalueze dacă activitățile respectivei organizații de producători dominante ar putea conduce la un abuz de poziție dominantă.

| 35. | Articolele 169, 170 și 171 din Regulamentul privind OCP se referă la uleiul de măsline, carnea de vită și de mânzat (24), precum și la anumite produse din sectorul culturilor arabile (25). Articolul 169 alineatul (1), articolul 170 alineatul (1) și articolul 171 alineatul (1) din Regulamentul privind OCP prevăd că „[o] organizație de producători din sectorul [...], care este recunoscută în temeiul articolului 152 alineatul (1) și care urmărește unul sau mai multe dintre obiectivele concentrării ofertei, introducerii pe piață a produselor obținute de membrii săi și optimizării costurilor de producție, poate negocia în numele membrilor săi, cu privire la producția parțială sau integrală agregată a membrilor săi, contracte pentru furnizarea” de produse din sectoarele respective care sunt acoperite de definițiile prevăzute la articolele menționate. |
| --- | --- |

35.

Articolele 169, 170 și 171 din Regulamentul privind OCP se referă la uleiul de măsline, carnea de vită și de mânzat (24), precum și la anumite produse din sectorul culturilor arabile (25). Articolul 169 alineatul (1), articolul 170 alineatul (1) și articolul 171 alineatul (1) din Regulamentul privind OCP prevăd că „[o] organizație de producători din sectorul [...], care este recunoscută în temeiul articolului 152 alineatul (1) și care urmărește unul sau mai multe dintre obiectivele concentrării ofertei, introducerii pe piață a produselor obținute de membrii săi și optimizării costurilor de producție, poate negocia în numele membrilor săi, cu privire la producția parțială sau integrală agregată a membrilor săi, contracte pentru furnizarea” de produse din sectoarele respective care sunt acoperite de definițiile prevăzute la articolele menționate.

| 36. | Articolele 169, 170 și 171 din Regulamentul privind OCP se referă la toate acordurile sau deciziile sau practicile adoptate de organizația de producători în momentul negocierii contractelor de aprovizionare în numele membrilor săi. |
| --- | --- |

36.

Articolele 169, 170 și 171 din Regulamentul privind OCP se referă la toate acordurile sau deciziile sau practicile adoptate de organizația de producători în momentul negocierii contractelor de aprovizionare în numele membrilor săi.

| 37. | În particular articolele 169 alineatul (1), articolul 170 alineatul (1) și articolul 171 alineatul (1) din Regulamentul privind OCP permit activități comune de aprovizionare, și anume vânzări comune și activități conexe vânzării de produse agricole în sectorul uleiului de măsline, al cărnii de vită și de mânzat și al culturilor arabile de către producătorii respectivelor produse agricole prin intermediul organizațiilor de producători. |
| --- | --- |

37.

În particular articolele 169 alineatul (1), articolul 170 alineatul (1) și articolul 171 alineatul (1) din Regulamentul privind OCP permit activități comune de aprovizionare, și anume vânzări comune și activități conexe vânzării de produse agricole în sectorul uleiului de măsline, al cărnii de vită și de mânzat și al culturilor arabile de către producătorii respectivelor produse agricole prin intermediul organizațiilor de producători.

| 38. | Scopul derogării este de a consolida puterea de negociere a producătorilor din sectoarele în cauză în raport cu operatorii din aval, în scopul asigurării unui standard de viață echitabil pentru producători și al dezvoltării viabile a producției (26). Acest scop trebuie să fie atins în conformitate cu obiectivele PAC, astfel cum sunt prevăzute la articolul 39 din TFUE. Mai precis, acest lucru ar trebui să fie obținut prin generarea unor creșteri semnificative ale eficienței prin integrarea activităților în cadrul organizației de producători, astfel încât activitățile organizației de producători în ansamblu să contribuie la îndeplinirea obiectivelor PAC (27). |
| --- | --- |

38.

Scopul derogării este de a consolida puterea de negociere a producătorilor din sectoarele în cauză în raport cu operatorii din aval, în scopul asigurării unui standard de viață echitabil pentru producători și al dezvoltării viabile a producției (26). Acest scop trebuie să fie atins în conformitate cu obiectivele PAC, astfel cum sunt prevăzute la articolul 39 din TFUE. Mai precis, acest lucru ar trebui să fie obținut prin generarea unor creșteri semnificative ale eficienței prin integrarea activităților în cadrul organizației de producători, astfel încât activitățile organizației de producători în ansamblu să contribuie la îndeplinirea obiectivelor PAC (27).

| 39. | Scopul derogării trebuie realizat prin concentrarea efectivă a ofertei și introducerea pe piață (28) a produselor t de către organizația de producători și, prin urmare, prin negocierea unor contracte de aprovizionare în numele propriilor membri. Asigurarea respectării obiectivelor de concentrare a ofertei și de introducere pe piață a produselor impune aplicarea în mod eficace de către organizația de producători a unei strategii de comercializare. |
| --- | --- |

39.

Scopul derogării trebuie realizat prin concentrarea efectivă a ofertei și introducerea pe piață (28) a produselor t de către organizația de producători și, prin urmare, prin negocierea unor contracte de aprovizionare în numele propriilor membri. Asigurarea respectării obiectivelor de concentrare a ofertei și de introducere pe piață a produselor impune aplicarea în mod eficace de către organizația de producători a unei strategii de comercializare.

| 40. | În îndeplinirea strategiei lor, astfel de organizații de producători ar trebui, în mod normal, să negocieze și să încheie contracte de aprovizionare cuprinzând toate condițiile corespunzătoare: prețuri, volume și, eventual, alte clauze contractuale, cum ar fi trimiteri la specificații de calitate ale produselor, durata contractului, clauzele de reziliere, clauzele de ieșire (29), detaliile privind termenele și procedurile de plată, modalitățile de colectare și de livrare a produselor, precum și normele aplicabile în caz de forță majoră. |
| --- | --- |

40.

În îndeplinirea strategiei lor, astfel de organizații de producători ar trebui, în mod normal, să negocieze și să încheie contracte de aprovizionare cuprinzând toate condițiile corespunzătoare: prețuri, volume și, eventual, alte clauze contractuale, cum ar fi trimiteri la specificații de calitate ale produselor, durata contractului, clauzele de reziliere, clauzele de ieșire (29), detaliile privind termenele și procedurile de plată, modalitățile de colectare și de livrare a produselor, precum și normele aplicabile în caz de forță majoră.

| 41. | Punerea în aplicare a strategiei de comercializare a organizației de producători poate conduce, de asemenea, la acorduri și practici între organizație și membrii săi, care sunt legate în mod intrinsec de strategia de comercializare a unei organizații de producători, cum ar fi planificarea producției (30), stabilirea calendarului și a volumelor producției care urmează a fi comercializată de către organizația de producători (31) și schimburile de informații sensibile din punct de vedere comercial (32). |
| --- | --- |

41.

Punerea în aplicare a strategiei de comercializare a organizației de producători poate conduce, de asemenea, la acorduri și practici între organizație și membrii săi, care sunt legate în mod intrinsec de strategia de comercializare a unei organizații de producători, cum ar fi planificarea producției (30), stabilirea calendarului și a volumelor producției care urmează a fi comercializată de către organizația de producători (31) și schimburile de informații sensibile din punct de vedere comercial (32).

| 42. | În prezentele orientări, se va face trimitere la „negocierea contractelor de aprovizionare de către o organizație de producători în numele membrilor săi” sub denumirea de „negocieri contractuale”. |
| --- | --- |

42.

În prezentele orientări, se va face trimitere la „negocierea contractelor de aprovizionare de către o organizație de producători în numele membrilor săi” sub denumirea de „negocieri contractuale”.

| 43. | Negocierile contractuale pot avea diferite forme: de exemplu, licitații (fizice sau online), vânzarea prin telefon, piața la vedere și/sau piața la termen. Forma negocierilor contractuale nu influențează aplicarea derogării. |
| --- | --- |

43.

Negocierile contractuale pot avea diferite forme: de exemplu, licitații (fizice sau online), vânzarea prin telefon, piața la vedere și/sau piața la termen. Forma negocierilor contractuale nu influențează aplicarea derogării.

| 44. | Negocierile contractuale pot avea loc cu sau fără transferul de proprietate asupra produselor de la producători către organizația de producători (33). De asemenea, activitățile comune de furnizare pot avea loc indiferent dacă prețul de furnizare negociat de către organizația de producători este pentru o parte sau pentru întreaga producție a membrilor acesteia (34). |
| --- | --- |

44.

Negocierile contractuale pot avea loc cu sau fără transferul de proprietate asupra produselor de la producători către organizația de producători (33). De asemenea, activitățile comune de furnizare pot avea loc indiferent dacă prețul de furnizare negociat de către organizația de producători este pentru o parte sau pentru întreaga producție a membrilor acesteia (34).

| 45. | Cu toate acestea, pentru a beneficia de derogare, o organizație de producători trebuie să îndeplinească o serie de condiții (35) la negocierea contractelor de aprovizionare în numele membrilor săi:






  (a) | organizația de producători trebuie să fie recunoscută în mod oficial de către autoritățile naționale competente, în conformitate cu articolul 152 alineatul (1) din Regulamentul privind OCP [sau articolul 156 alineatul (1) din Regulamentul privind OCP în cazul asociațiilor de organizații de producători]; |
| --- | --- | --- |

45.

Cu toate acestea, pentru a beneficia de derogare, o organizație de producători trebuie să îndeplinească o serie de condiții (35) la negocierea contractelor de aprovizionare în numele membrilor săi:

(a)

organizația de producători trebuie să fie recunoscută în mod oficial de către autoritățile naționale competente, în conformitate cu articolul 152 alineatul (1) din Regulamentul privind OCP [sau articolul 156 alineatul (1) din Regulamentul privind OCP în cazul asociațiilor de organizații de producători];

| (b) | organizația de producători trebuie să urmărească unul sau mai multe dintre obiectivele privind concentrarea ofertei, introducerea pe piață a produselor obținute de membrii săi și optimizarea costurilor de producție; |
| --- | --- |

(b)

organizația de producători trebuie să urmărească unul sau mai multe dintre obiectivele privind concentrarea ofertei, introducerea pe piață a produselor obținute de membrii săi și optimizarea costurilor de producție;

| (c) | obiectivele sunt atinse cu condiția ca urmărirea lor să conducă la integrarea activităților și ca o astfel de integrare să poată genera îmbunătățiri semnificative în ceea ce privește eficiența, astfel încât activitățile organizației de producători în ansamblu să contribuie la îndeplinirea obiectivelor PAC; |
| --- | --- |

(c)

obiectivele sunt atinse cu condiția ca urmărirea lor să conducă la integrarea activităților și ca o astfel de integrare să poată genera îmbunătățiri semnificative în ceea ce privește eficiența, astfel încât activitățile organizației de producători în ansamblu să contribuie la îndeplinirea obiectivelor PAC;

| (d) | volumul unui anumit produs care face obiectul negocierilor purtate de o anumită organizație de producători nu trebuie să depășească 20 % (pentru uleiul de măsline) din piața relevantă/15 % din producția națională totală (pentru culturi arabile și pentru sectorul cărnii de vită și mânzat); |
| --- | --- |

(d)

volumul unui anumit produs care face obiectul negocierilor purtate de o anumită organizație de producători nu trebuie să depășească 20 % (pentru uleiul de măsline) din piața relevantă/15 % din producția națională totală (pentru culturi arabile și pentru sectorul cărnii de vită și mânzat);

| (e) | producătorii nu pot fi membri decât ai unei singure organizații de producători care negociază contracte de aprovizionare în numele lor; |
| --- | --- |

(e)

producătorii nu pot fi membri decât ai unei singure organizații de producători care negociază contracte de aprovizionare în numele lor;

| (f) | organizația de producători trebuie să notifice volumul produsului în cauză care face obiectul negocierilor către autoritățile naționale competente. |
| --- | --- |

(f)

organizația de producători trebuie să notifice volumul produsului în cauză care face obiectul negocierilor către autoritățile naționale competente.

| 46. | Aceste condiții specifice vor fi discutate în detaliu în secțiunea 3 de mai jos. |
| --- | --- |

46.

Aceste condiții specifice vor fi discutate în detaliu în secțiunea 3 de mai jos.

| 47. | Un acord, o decizie sau o practică concertată care nu respectă condițiile stabilite la articolele 169, 170 și 171 din Regulamentul privind OCP (de exemplu, deoarece negocierile contractuale privind produse obținute din culturile arabile ar acoperi mai mult de 15 % din producția totală națională a produselor respective) nu poate beneficia de derogare. Acest lucru nu înseamnă automat o încălcare a normelor în materie de concurență, astfel cum sunt discutate în această secțiune. |
| --- | --- |

47.

Un acord, o decizie sau o practică concertată care nu respectă condițiile stabilite la articolele 169, 170 și 171 din Regulamentul privind OCP (de exemplu, deoarece negocierile contractuale privind produse obținute din culturile arabile ar acoperi mai mult de 15 % din producția totală națională a produselor respective) nu poate beneficia de derogare. Acest lucru nu înseamnă automat o încălcare a normelor în materie de concurență, astfel cum sunt discutate în această secțiune.

2.5.   Evaluarea de către o organizație de producători a compatibilității unui acord cu normele în materie de concurență

| 48. | Toate întreprinderile, inclusiv producătorii agricoli și organizațiile de producători, trebuie să realizeze o autoevaluare a compatibilității acordurilor, deciziilor sau practicilor lor, în temeiul articolului 101 alineatele (1) și (3) și al articolului 102 din TFUE. |
| --- | --- |

48.

Toate întreprinderile, inclusiv producătorii agricoli și organizațiile de producători, trebuie să realizeze o autoevaluare a compatibilității acordurilor, deciziilor sau practicilor lor, în temeiul articolului 101 alineatele (1) și (3) și al articolului 102 din TFUE.

| 49. | Pentru a oferi îndrumări și a facilita autoevaluarea de către întreprinderi a acordurilor, deciziilor și practicilor acestora, Comisia a adoptat îndrumări privind aplicarea articolelor 101 și 102 din TFUE. În acest context, cele mai relevante sunt:






  — | Orientări privind aplicabilitatea articolului 101 din TFUE acordurilor de cooperare orizontală (36); în special în ceea ce privește acordurile de producție în comun (37) și acordurile de comercializare în comun (38) (în ceea ce privește acordurile de comercializare în comun, a se vedea, de asemenea, exemplul de la punctul (19) de mai sus); |
| --- | --- | --- |

49.

Pentru a oferi îndrumări și a facilita autoevaluarea de către întreprinderi a acordurilor, deciziilor și practicilor acestora, Comisia a adoptat îndrumări privind aplicarea articolelor 101 și 102 din TFUE. În acest context, cele mai relevante sunt:

—

Orientări privind aplicabilitatea articolului 101 din TFUE acordurilor de cooperare orizontală (36); în special în ceea ce privește acordurile de producție în comun (37) și acordurile de comercializare în comun (38) (în ceea ce privește acordurile de comercializare în comun, a se vedea, de asemenea, exemplul de la punctul (19) de mai sus);

| — | Orientări privind aplicarea articolului 81 alineatul (3) din tratat [în prezent articolul 101 alineatul (3) din TFUE]
   (39). |
| --- | --- |

—

Orientări privind aplicarea articolului 81 alineatul (3) din tratat [în prezent articolul 101 alineatul (3) din TFUE]
   (39).

| 50. | O organizație de producători din sectorul uleiului de măsline, al cărnii de vită și de mânzat și al culturilor arabile ar trebui să își evalueze conformitatea cu normele în materie de concurență în modul următor: |
| --- | --- |

50.

O organizație de producători din sectorul uleiului de măsline, al cărnii de vită și de mânzat și al culturilor arabile ar trebui să își evalueze conformitatea cu normele în materie de concurență în modul următor:

Image

3.   CONDIȚIILE DE APLICARE A DEROGĂRII

| 51. | Derogarea creată de articolele 169, 170 și 171 din Regulamentul privind OCP face obiectul unei serii de condiții în ceea ce privește:






  (a) | recunoașterea organizației de producători/asociației de organizații de producători; |
| --- | --- | --- |

51.

Derogarea creată de articolele 169, 170 și 171 din Regulamentul privind OCP face obiectul unei serii de condiții în ceea ce privește:

(a)

recunoașterea organizației de producători/asociației de organizații de producători;

| (b) | obiectivele organizației de producători; |
| --- | --- |

(b)

obiectivele organizației de producători;

| (c) | un test care să arate îmbunătățiri semnificative ale eficienței; |
| --- | --- |

(c)

un test care să arate îmbunătățiri semnificative ale eficienței;

| (d) | relațiile dintre organizația de producători și membrii săi; |
| --- | --- |

(d)

relațiile dintre organizația de producători și membrii săi;

| (e) | un plafon al cantităților de produse care fac obiectul negocierilor contractuale; |
| --- | --- |

(e)

un plafon al cantităților de produse care fac obiectul negocierilor contractuale;

| (f) | obligații de notificare. |
| --- | --- |

(f)

obligații de notificare.

| 52. | Prezenta secțiune va analiza fiecare dintre condiții. |
| --- | --- |

52.

Prezenta secțiune va analiza fiecare dintre condiții.

3.1.   Recunoașterea organizației de producători/asociației de organizații de producători

| 53. | Pentru a beneficia de derogare, o organizație de producători sau o asociație de organizații de producători trebuie să fie recunoscută în mod oficial de către autoritățile naționale competente, în conformitate cu articolul 152 alineatul (1) și articolul 156 alineatul (1) din Regulamentul privind OCP (40). O organizație de producători poate fi o entitate juridică sau o parte a acesteia. |
| --- | --- |

53.

Pentru a beneficia de derogare, o organizație de producători sau o asociație de organizații de producători trebuie să fie recunoscută în mod oficial de către autoritățile naționale competente, în conformitate cu articolul 152 alineatul (1) și articolul 156 alineatul (1) din Regulamentul privind OCP (40). O organizație de producători poate fi o entitate juridică sau o parte a acesteia.

| 54. | În cazul în care un stat membru nu recunoaște organizațiile de producători și/sau asociațiile de organizații de producători, producătorii din statul membru respectiv nu vor putea să beneficieze de derogare. Aceștia pot, totuși, să își evalueze activitățile în temeiul derogării generale prevăzute la articolul 209 din Regulamentul privind OCP, în Regulamentul de exceptare pe categorii a acordurilor de specializare și la articolul 101 alineatul (3) din TFUE. |
| --- | --- |

54.

În cazul în care un stat membru nu recunoaște organizațiile de producători și/sau asociațiile de organizații de producători, producătorii din statul membru respectiv nu vor putea să beneficieze de derogare. Aceștia pot, totuși, să își evalueze activitățile în temeiul derogării generale prevăzute la articolul 209 din Regulamentul privind OCP, în Regulamentul de exceptare pe categorii a acordurilor de specializare și la articolul 101 alineatul (3) din TFUE.

| 55. | O organizație de producători poate fi membră a unei alte organizații de producători (o așa-numită „organizație de producători de rangul doi”), care comercializează produsele furnizate de organizațiile de producători membre. Statul membru în cauză decide dacă astfel de organizații de producători de rangul doi sunt recunoscute ca organizație de producători sau ca asociație de organizații de producători. Având în vedere că derogarea se aplică în egală măsură organizațiilor de producători și asociațiilor de organizații de producători, o organizație de producători de rangul doi poate beneficia, în ambele situații, de derogare. |
| --- | --- |

55.

O organizație de producători poate fi membră a unei alte organizații de producători (o așa-numită „organizație de producători de rangul doi”), care comercializează produsele furnizate de organizațiile de producători membre. Statul membru în cauză decide dacă astfel de organizații de producători de rangul doi sunt recunoscute ca organizație de producători sau ca asociație de organizații de producători. Având în vedere că derogarea se aplică în egală măsură organizațiilor de producători și asociațiilor de organizații de producători, o organizație de producători de rangul doi poate beneficia, în ambele situații, de derogare.

| 56. | De asemenea, în afară de producători, entități care nu sunt producători ai produselor agricole în cauză pot fi membre ale unei organizații de producători. Organizațiile de producători care au membri neproducători trebuie să respecte toate condițiile privind înființarea organizației de producători și statutul acesteia, inclusiv procesul decizional și controlul democratic, astfel cum este prevăzut la articolele 152, 153 și 154 din Regulamentul privind OCP. Sub rezerva îndeplinirii acestor condiții, cantitățile furnizate de un membru neproducător către organizația de producători sunt tratate în același mod ca produsele furnizate de un producător care este membru al organizației de producători, în scopul aplicării derogării. De asemenea, la calcularea volumelor în vederea conformării cu un test privind îmbunătățirea semnificativă a eficienței nu este necesar să se facă o distincție între produsele furnizate de membri producători și produsele furnizate de membri neproducători. |
| --- | --- |

56.

De asemenea, în afară de producători, entități care nu sunt producători ai produselor agricole în cauză pot fi membre ale unei organizații de producători. Organizațiile de producători care au membri neproducători trebuie să respecte toate condițiile privind înființarea organizației de producători și statutul acesteia, inclusiv procesul decizional și controlul democratic, astfel cum este prevăzut la articolele 152, 153 și 154 din Regulamentul privind OCP. Sub rezerva îndeplinirii acestor condiții, cantitățile furnizate de un membru neproducător către organizația de producători sunt tratate în același mod ca produsele furnizate de un producător care este membru al organizației de producători, în scopul aplicării derogării. De asemenea, la calcularea volumelor în vederea conformării cu un test privind îmbunătățirea semnificativă a eficienței nu este necesar să se facă o distincție între produsele furnizate de membri producători și produsele furnizate de membri neproducători.

3.2.   Obiectivele organizației de producători și achiziționarea de produse de la producători nemembri

| 57. | Pentru a beneficia de derogare, o organizație de producători trebuie să urmărească cel puțin unul dintre următoarele obiective:






  (a) | concentrarea ofertei; |
| --- | --- | --- |

57.

Pentru a beneficia de derogare, o organizație de producători trebuie să urmărească cel puțin unul dintre următoarele obiective:

(a)

concentrarea ofertei;

| (b) | introducerea pe piață a produselor obținute de la membrii săi (41); precum și |
| --- | --- |

(b)

introducerea pe piață a produselor obținute de la membrii săi (41); precum și

| (c) | optimizarea costurilor de producție (42). |
| --- | --- |

(c)

optimizarea costurilor de producție (42).

| 58. | Derogarea impune, de asemenea, ca o organizație de producători să concentreze oferta și să introducă efectiv produsele membrilor săi pe piață pentru volumul de produse care face obiectul negocierilor contractuale (43). Prin urmare, urmărirea obiectivului de optimizare a costurilor de producție [litera (c) de mai sus], în cazul în care nu este însoțită de realizarea efectivă a celorlalte două obiective de concentrare a ofertei și de plasare pe piață a produselor obținute de membrii săi, nu va fi suficientă pentru a beneficia de derogare. |
| --- | --- |

58.

Derogarea impune, de asemenea, ca o organizație de producători să concentreze oferta și să introducă efectiv produsele membrilor săi pe piață pentru volumul de produse care face obiectul negocierilor contractuale (43). Prin urmare, urmărirea obiectivului de optimizare a costurilor de producție [litera (c) de mai sus], în cazul în care nu este însoțită de realizarea efectivă a celorlalte două obiective de concentrare a ofertei și de plasare pe piață a produselor obținute de membrii săi, nu va fi suficientă pentru a beneficia de derogare.

| 59. | Obiectivul de introducere pe piață se referă la produsele obținute de membrii organizației de producători. Acest lucru nu exclude faptul că, drept activitate auxiliară, o organizație de producători poate, de asemenea, să includă în negocierile contractuale produse cumpărate separat de către aceasta. Acest lucru este coerent cu obiectivul de concentrare a ofertei al organizației de producători. Posibilitatea de a include produse cumpărate separat de la producători nemembri
   (44) ar permite organizațiilor de producători, în anumite situații, să ajungă la clienți mai mari care au nevoie de un volum mai mare de produse decât ceea ce pot oferi membrii lor la momentul respectiv. Această posibilitate ar permite, de asemenea, organizațiilor de producători să înlocuiască producția deficitară a membrilor la anumite momente în timp, de exemplu, din cauza condițiilor meteorologice nefavorabile, evitând astfel riscul de a pierde un client. |
| --- | --- |

59.

Obiectivul de introducere pe piață se referă la produsele obținute de membrii organizației de producători. Acest lucru nu exclude faptul că, drept activitate auxiliară, o organizație de producători poate, de asemenea, să includă în negocierile contractuale produse cumpărate separat de către aceasta. Acest lucru este coerent cu obiectivul de concentrare a ofertei al organizației de producători. Posibilitatea de a include produse cumpărate separat de la producători nemembri
   (44) ar permite organizațiilor de producători, în anumite situații, să ajungă la clienți mai mari care au nevoie de un volum mai mare de produse decât ceea ce pot oferi membrii lor la momentul respectiv. Această posibilitate ar permite, de asemenea, organizațiilor de producători să înlocuiască producția deficitară a membrilor la anumite momente în timp, de exemplu, din cauza condițiilor meteorologice nefavorabile, evitând astfel riscul de a pierde un client.

| 60. | Derogarea vizează atât produsele membrilor unei organizații de producători, cât și pe cele ale nemembrilor, pentru producția lor totală sau o parte din aceasta, cu condiția ca pragurile și condițiile stabilite în derogare să fie respectate. |
| --- | --- |

60.

Derogarea vizează atât produsele membrilor unei organizații de producători, cât și pe cele ale nemembrilor, pentru producția lor totală sau o parte din aceasta, cu condiția ca pragurile și condițiile stabilite în derogare să fie respectate.

| 61. | Cu toate acestea, în temeiul derogării, achiziționarea de produse de la nemembri (spre exemplu, de pe piață) nu poate deveni principala activitate a unei organizații de producători: în temeiul derogării, o organizație de producători ar trebui să vizeze, în primul rând, să introducă pe piață produsele membrilor săi. În vederea protejării obiectivelor derogării, cumpărarea de produse de la nemembri trebuie să rămână o activitate marginală. Cumpărarea de produse de la nemembri rămâne o activitate marginală dacă, în împrejurări normale, o organizație de producători cumpără cel mult 25 % din producția care face obiectul negocierilor contractuale pe o perioadă de un an. Pot exista totuși situații excepționale (legate, de exemplu, de condițiile meteorologice, de boli) în care depășirea nivelului menționat într-o perioadă dată de 12 luni ar putea fi justificată fără a submina caracterul marginal al activității respective. |
| --- | --- |

61.

Cu toate acestea, în temeiul derogării, achiziționarea de produse de la nemembri (spre exemplu, de pe piață) nu poate deveni principala activitate a unei organizații de producători: în temeiul derogării, o organizație de producători ar trebui să vizeze, în primul rând, să introducă pe piață produsele membrilor săi. În vederea protejării obiectivelor derogării, cumpărarea de produse de la nemembri trebuie să rămână o activitate marginală. Cumpărarea de produse de la nemembri rămâne o activitate marginală dacă, în împrejurări normale, o organizație de producători cumpără cel mult 25 % din producția care face obiectul negocierilor contractuale pe o perioadă de un an. Pot exista totuși situații excepționale (legate, de exemplu, de condițiile meteorologice, de boli) în care depășirea nivelului menționat într-o perioadă dată de 12 luni ar putea fi justificată fără a submina caracterul marginal al activității respective.

| 62. | Calamitățile naturale sau alte situații asimilate acestora, având drept rezultat reducerea producției pentru o perioadă lungă de timp, necesită o evaluare de la caz la caz. Într-o astfel de situație, atât timp cât organizația de producători ia fără întârziere măsurile necesare pentru restabilirea situației de dinainte de evenimentul de forță majoră și celelalte cerințe prevăzute de derogare sunt respectate, organizația de producători nu ar trebui să piardă beneficiul derogării pe perioada respectivă și își poate acoperi nevoile în vederea comercializării prin achiziționarea de produse de la nemembri pe parcursul unei perioade rezonabile de recuperare. |
| --- | --- |

62.

Calamitățile naturale sau alte situații asimilate acestora, având drept rezultat reducerea producției pentru o perioadă lungă de timp, necesită o evaluare de la caz la caz. Într-o astfel de situație, atât timp cât organizația de producători ia fără întârziere măsurile necesare pentru restabilirea situației de dinainte de evenimentul de forță majoră și celelalte cerințe prevăzute de derogare sunt respectate, organizația de producători nu ar trebui să piardă beneficiul derogării pe perioada respectivă și își poate acoperi nevoile în vederea comercializării prin achiziționarea de produse de la nemembri pe parcursul unei perioade rezonabile de recuperare.

| 63. | De asemenea, trebuie să fie respectate toate condițiile pentru derogare, astfel cum sunt stabilite la articolele 169, 170 și 171 din Regulamentul privind OCP, inclusiv în ceea ce privește cantitățile achiziționate de la nemembri. În special, volumele respective sunt incluse în volumele care fac obiectul negocierilor contractuale pentru a asigura conformitatea cu pragul de 15 % din producția națională totală pentru sectorul cărnii de vită și de mânzat și pentru cel al culturilor arabile și cu pragul de 20 % din piața relevantă aplicabil în sectorul uleiului de măsline. |
| --- | --- |

63.

De asemenea, trebuie să fie respectate toate condițiile pentru derogare, astfel cum sunt stabilite la articolele 169, 170 și 171 din Regulamentul privind OCP, inclusiv în ceea ce privește cantitățile achiziționate de la nemembri. În special, volumele respective sunt incluse în volumele care fac obiectul negocierilor contractuale pentru a asigura conformitatea cu pragul de 15 % din producția națională totală pentru sectorul cărnii de vită și de mânzat și pentru cel al culturilor arabile și cu pragul de 20 % din piața relevantă aplicabil în sectorul uleiului de măsline.

| 64. | Exemplu de aplicare a derogării la negocierile contractuale purtate de către o organizație de producători în numele membrilor săi, având ca obiect produse obținute de la producători nemembri:













  Situație | : | 15 producători mici de orz au înființat o organizație de producători pentru a obține volume de producție suficiente necesare în vederea negocierii unui contract de aprovizionare cu o întreprindere mare regională care fabrică amidon. Producătorii furnizează organizației de producători întreaga lor producție. Lunile aprilie și mai au fost marcate de secetă într-una din părțile regiunii în cauză, iar cantitățile de orz obținute de producătorii în cauză au scăzut cu 25 %. Astfel, în august, organizația de producători nu ar mai fi fost în măsură să furnizeze întreprinderii care fabrică amidon volumele convenite. Pentru a evita ca organizația de producători să piardă clientul reprezentat de întreprinderea care fabrică amidon, organizația de producători cumpără cantitățile de orz lipsă de pe piață, de la un producător nemembru. Volumul achiziționat de la producătorul nemembru reprezintă 17 % din volumul care urma să fie furnizat întreprinderii care fabrică amidon, pe baza contractului negociat de către organizația de producători. |
| --- | --- | --- | --- |
| Analiză | : | Produsele furnizate de producători care nu sunt membri ai organizației de producători reprezintă mai puțin de 25 % din produsele care fac obiectul negocierilor contractuale purtate de către organizația de producători cu întreprinderea care fabrică amidon. Volumul total care face obiectul negocierilor contractuale în cauză, inclusiv volumele provenind de la producători nemembri, reprezintă 2,2 % din producția națională totală, deci este respectat pragul de 15 % din producția națională totală în domeniul culturilor arabile. Întrucât toate celelalte condiții prevăzute la articolul 171 din Regulamentul privind OCP sunt, de asemenea, respectate, negocierile contractuale generale ale organizației de producători pot beneficia de derogare. |

64.

Exemplu de aplicare a derogării la negocierile contractuale purtate de către o organizație de producători în numele membrilor săi, având ca obiect produse obținute de la producători nemembri:

Situație

:

15 producători mici de orz au înființat o organizație de producători pentru a obține volume de producție suficiente necesare în vederea negocierii unui contract de aprovizionare cu o întreprindere mare regională care fabrică amidon. Producătorii furnizează organizației de producători întreaga lor producție. Lunile aprilie și mai au fost marcate de secetă într-una din părțile regiunii în cauză, iar cantitățile de orz obținute de producătorii în cauză au scăzut cu 25 %. Astfel, în august, organizația de producători nu ar mai fi fost în măsură să furnizeze întreprinderii care fabrică amidon volumele convenite. Pentru a evita ca organizația de producători să piardă clientul reprezentat de întreprinderea care fabrică amidon, organizația de producători cumpără cantitățile de orz lipsă de pe piață, de la un producător nemembru. Volumul achiziționat de la producătorul nemembru reprezintă 17 % din volumul care urma să fie furnizat întreprinderii care fabrică amidon, pe baza contractului negociat de către organizația de producători.

Analiză

:

Produsele furnizate de producători care nu sunt membri ai organizației de producători reprezintă mai puțin de 25 % din produsele care fac obiectul negocierilor contractuale purtate de către organizația de producători cu întreprinderea care fabrică amidon. Volumul total care face obiectul negocierilor contractuale în cauză, inclusiv volumele provenind de la producători nemembri, reprezintă 2,2 % din producția națională totală, deci este respectat pragul de 15 % din producția națională totală în domeniul culturilor arabile. Întrucât toate celelalte condiții prevăzute la articolul 171 din Regulamentul privind OCP sunt, de asemenea, respectate, negocierile contractuale generale ale organizației de producători pot beneficia de derogare.

3.3.   Testul de îmbunătățire semnificativă a eficienței

| 65. | Textul articolelor 169, 170 și 171 din Regulamentul privind OCP prevede pentru toate cele trei sectoare, al uleiului de măsline, al cărnii de vită și de mânzat și al culturilor arabile, că „[o] organizație de producători îndeplinește obiectivele menționate la prezentul alineat cu condiția ca urmărirea acestor obiective să ducă la integrarea activităților, iar această integrare să poată genera îmbunătățiri semnificative

   (45), astfel încât activitățile organizației producătorilor în ansamblu să contribuie la îndeplinirea obiectivelor prevăzute la articolul 39 din TFUE
  ”. |
| --- | --- |

65.

Textul articolelor 169, 170 și 171 din Regulamentul privind OCP prevede pentru toate cele trei sectoare, al uleiului de măsline, al cărnii de vită și de mânzat și al culturilor arabile, că „[o] organizație de producători îndeplinește obiectivele menționate la prezentul alineat cu condiția ca urmărirea acestor obiective să ducă la integrarea activităților, iar această integrare să poată genera îmbunătățiri semnificative

   (45), astfel încât activitățile organizației producătorilor în ansamblu să contribuie la îndeplinirea obiectivelor prevăzute la articolul 39 din TFUE
  ”.

| 66. | Prin urmare, derogarea impune ca o organizație de producători care desfășoară negocierile contractuale: 1. să integreze activitățile; și 2. activitățile să poată genera îmbunătățiri semnificative ale eficienței, pentru a se asigura că activitățile organizației de producători în ansamblu contribuie la îndeplinirea obiectivelor PAC. |
| --- | --- |

66.

Prin urmare, derogarea impune ca o organizație de producători care desfășoară negocierile contractuale: 1. să integreze activitățile; și 2. activitățile să poată genera îmbunătățiri semnificative ale eficienței, pentru a se asigura că activitățile organizației de producători în ansamblu contribuie la îndeplinirea obiectivelor PAC.

| 67. | Într-adevăr, negocierile contractuale și alte activități comune ale producătorilor pot avea un impact diferit asupra îndeplinirii obiectivelor PAC. |
| --- | --- |

67.

Într-adevăr, negocierile contractuale și alte activități comune ale producătorilor pot avea un impact diferit asupra îndeplinirii obiectivelor PAC.

| 68. | Acordurile dintre producătorii agricoli având ca obiect desfășurarea de activități comune pot conduce la îmbunătățirea eficienței și, prin urmare, la beneficii economice, în special în cazul în care se combină activități, competențe sau active, ca o modalitate de partajare a riscului, de reducere a costurilor, de creștere a investițiilor, de utilizare în comun a know-how-ului, de sporire a calității și varietății produselor și de lansare mai rapidă a inovațiilor. Astfel de activități pot contribui la îndeplinirea obiectivelor PAC, ceea ce ar putea conduce, printre altele, la creșterea productivității (de exemplu, ca urmare a accesului la tehnologii de îmbunătățire a producției, prin activități comune de achiziții), la creșterea veniturilor producătorilor (de exemplu, ca urmare a creșterii calității prin îmbunătățirea facilităților de producție sau de depozitare achiziționate în comun) sau la o disponibilitate mai mare a bunurilor (de exemplu, datorită unor sisteme de depozitare sau de distribuție mai bune achiziționate sau organizate în comun). |
| --- | --- |

68.

Acordurile dintre producătorii agricoli având ca obiect desfășurarea de activități comune pot conduce la îmbunătățirea eficienței și, prin urmare, la beneficii economice, în special în cazul în care se combină activități, competențe sau active, ca o modalitate de partajare a riscului, de reducere a costurilor, de creștere a investițiilor, de utilizare în comun a know-how-ului, de sporire a calității și varietății produselor și de lansare mai rapidă a inovațiilor. Astfel de activități pot contribui la îndeplinirea obiectivelor PAC, ceea ce ar putea conduce, printre altele, la creșterea productivității (de exemplu, ca urmare a accesului la tehnologii de îmbunătățire a producției, prin activități comune de achiziții), la creșterea veniturilor producătorilor (de exemplu, ca urmare a creșterii calității prin îmbunătățirea facilităților de producție sau de depozitare achiziționate în comun) sau la o disponibilitate mai mare a bunurilor (de exemplu, datorită unor sisteme de depozitare sau de distribuție mai bune achiziționate sau organizate în comun).

| 69. | Cu toate acestea, acordurile dintre producătorii agricoli în vederea efectuării de negocieri contractuale pot să restrângă concurența și, în cele din urmă, să afecteze îndeplinirea obiectivelor PAC. Acest lucru s-ar putea întâmpla, de exemplu, în cazul în care producătorii încheie un acord care stabilește prețurile, reduce producția sau partajează piețele. Astfel de acorduri, deși pot să mărească venitul producătorilor, ar putea periclita îndeplinirea altor obiective ale PAC în cazul în care conduc, de exemplu, la prețuri nerezonabile pentru consumator (din cauza creșterii prețurilor), la probleme legate de disponibilitatea bunurilor (din cauza restricțiilor de aprovizionare) sau la scăderi ale productivității (întrucât reducerea concurenței dintre producători poate scădea motivația de a crește productivitatea). |
| --- | --- |

69.

Cu toate acestea, acordurile dintre producătorii agricoli în vederea efectuării de negocieri contractuale pot să restrângă concurența și, în cele din urmă, să afecteze îndeplinirea obiectivelor PAC. Acest lucru s-ar putea întâmpla, de exemplu, în cazul în care producătorii încheie un acord care stabilește prețurile, reduce producția sau partajează piețele. Astfel de acorduri, deși pot să mărească venitul producătorilor, ar putea periclita îndeplinirea altor obiective ale PAC în cazul în care conduc, de exemplu, la prețuri nerezonabile pentru consumator (din cauza creșterii prețurilor), la probleme legate de disponibilitatea bunurilor (din cauza restricțiilor de aprovizionare) sau la scăderi ale productivității (întrucât reducerea concurenței dintre producători poate scădea motivația de a crește productivitatea).

| 70. | În situațiile în care activitățile conexe vânzărilor ale unei organizații de producători care negociază contracte în numele membrilor săi afectează îndeplinirea anumitor obiective ale PAC, generarea unor îmbunătățiri semnificative ale eficienței poate să compenseze astfel de efecte și să asigure că activitățile organizației de producători în ansamblu contribuie la îndeplinirea obiectivelor PAC. Astfel, articolele 169, 170 și 171 din Regulamentul privind OCP prevăd ca:






  (a) | organizația de producători să își integreze activitățile; și ca |
| --- | --- | --- |

70.

În situațiile în care activitățile conexe vânzărilor ale unei organizații de producători care negociază contracte în numele membrilor săi afectează îndeplinirea anumitor obiective ale PAC, generarea unor îmbunătățiri semnificative ale eficienței poate să compenseze astfel de efecte și să asigure că activitățile organizației de producători în ansamblu contribuie la îndeplinirea obiectivelor PAC. Astfel, articolele 169, 170 și 171 din Regulamentul privind OCP prevăd ca:

(a)

organizația de producători să își integreze activitățile; și ca

| (b) | aceste activități să poată genera eventual îmbunătățiri semnificative ale eficienței, astfel încât activitățile organizației de producători în ansamblu să contribuie la îndeplinirea obiectivelor PAC. |
| --- | --- |

(b)

aceste activități să poată genera eventual îmbunătățiri semnificative ale eficienței, astfel încât activitățile organizației de producători în ansamblu să contribuie la îndeplinirea obiectivelor PAC.

| 71. | Doar dacă îndeplinește cerințele acestui test (denumit în continuare „testul de îmbunătățire semnificativă a eficienței”), organizația de producători poate beneficia de derogare. |
| --- | --- |

71.

Doar dacă îndeplinește cerințele acestui test (denumit în continuare „testul de îmbunătățire semnificativă a eficienței”), organizația de producători poate beneficia de derogare.

| 72. | Testul de îmbunătățire semnificativă a eficienței necesită:






  (a) | identificarea activităților care sunt integrate de către organizația de producători, și anume, activitățile desfășurate de organizația de producători în numele membrilor săi. Integrarea poate fi realizată de o organizație de producători prin desfășurarea în mod direct a activităților sau prin externalizarea activităților către terți. O organizație de producători poate să externalizeze anumite activități către terți și să ia totuși în considerare activitățile respective în scopul asigurării conformității cu testul de îmbunătățire semnificativă a eficienței (de exemplu, serviciile de transport asigurate de transportatori terți) (46); |
| --- | --- | --- |

72.

Testul de îmbunătățire semnificativă a eficienței necesită:

(a)

identificarea activităților care sunt integrate de către organizația de producători, și anume, activitățile desfășurate de organizația de producători în numele membrilor săi. Integrarea poate fi realizată de o organizație de producători prin desfășurarea în mod direct a activităților sau prin externalizarea activităților către terți. O organizație de producători poate să externalizeze anumite activități către terți și să ia totuși în considerare activitățile respective în scopul asigurării conformității cu testul de îmbunătățire semnificativă a eficienței (de exemplu, serviciile de transport asigurate de transportatori terți) (46);

| (b) | constatarea că aceste activități pot genera eventual îmbunătățiri ale eficienței. Aceasta se referă la natura activităților (de exemplu, dacă activitatea poate genera îmbunătățiri ale eficienței prin natura sa). Totodată, poate viza gradul de dezvoltare al organizației de producători (organizația de producători poate să se fi angajat să investească în astfel de activități, dar investițiile pot avea nevoie de timp pentru a se concretiza, iar organizația negociază deja contracte în numele membrilor săi); precum și |
| --- | --- |

(b)

constatarea că aceste activități pot genera eventual îmbunătățiri ale eficienței. Aceasta se referă la natura activităților (de exemplu, dacă activitatea poate genera îmbunătățiri ale eficienței prin natura sa). Totodată, poate viza gradul de dezvoltare al organizației de producători (organizația de producători poate să se fi angajat să investească în astfel de activități, dar investițiile pot avea nevoie de timp pentru a se concretiza, iar organizația negociază deja contracte în numele membrilor săi); precum și

| (c) | constatarea că astfel de îmbunătățiri ale eficienței pot fi suficient de semnificative, astfel încât organizația de producători (prin activitățile sale în ansamblu) să contribuie la îndeplinirea obiectivelor PAC (47). |
| --- | --- |

(c)

constatarea că astfel de îmbunătățiri ale eficienței pot fi suficient de semnificative, astfel încât organizația de producători (prin activitățile sale în ansamblu) să contribuie la îndeplinirea obiectivelor PAC (47).

| 73. | Astfel cum este descris mai sus la punctul 55, o organizație de producători poate fi membru al unei alte organizații de producători (o așa-numită „organizație de producători de rangul doi”), care comercializează producția celei dintâi. Negocierile contractuale ale organizației de producători de rangul doi pot beneficia de derogare, cu condiția îndeplinirii condițiilor pentru aplicarea derogării menționate la punctul 51. Atunci când se evaluează dacă o organizație de producători îndeplinește condițiile testului de îmbunătățire semnificativă a eficienței, activitățile având drept scop creșterea eficienței organizației de producători de prim rang (de exemplu, colectarea și transportul de produse) pot fi luate în considerare pentru contabilizarea îmbunătățirii eficienței organizației de producători/asociației de organizații de producători de rangul doi în temeiul derogării. |
| --- | --- |

73.

Astfel cum este descris mai sus la punctul 55, o organizație de producători poate fi membru al unei alte organizații de producători (o așa-numită „organizație de producători de rangul doi”), care comercializează producția celei dintâi. Negocierile contractuale ale organizației de producători de rangul doi pot beneficia de derogare, cu condiția îndeplinirii condițiilor pentru aplicarea derogării menționate la punctul 51. Atunci când se evaluează dacă o organizație de producători îndeplinește condițiile testului de îmbunătățire semnificativă a eficienței, activitățile având drept scop creșterea eficienței organizației de producători de prim rang (de exemplu, colectarea și transportul de produse) pot fi luate în considerare pentru contabilizarea îmbunătățirii eficienței organizației de producători/asociației de organizații de producători de rangul doi în temeiul derogării.

| 74. | O organizație de producători poate evalua dacă îndeplinește condițiile testului de îmbunătățire semnificativă a eficienței printr-o metodă simplificată prevăzută de legiuitorul UE. În cazul în care organizația de producători nu îndeplinește condițiile metodei simplificate, aceasta poate – în anumite circumstanțe – să recurgă la o metodă alternativă pentru a evalua dacă îndeplinește condițiile testului de îmbunătățire semnificativă a eficienței. |
| --- | --- |

74.

O organizație de producători poate evalua dacă îndeplinește condițiile testului de îmbunătățire semnificativă a eficienței printr-o metodă simplificată prevăzută de legiuitorul UE. În cazul în care organizația de producători nu îndeplinește condițiile metodei simplificate, aceasta poate – în anumite circumstanțe – să recurgă la o metodă alternativă pentru a evalua dacă îndeplinește condițiile testului de îmbunătățire semnificativă a eficienței.

3.3.1.   Metoda simplificată

| 75. | Articolul 169 alineatul (1) primul paragraf, articolul 170 alineatul (1) primul paragraf și articolul 171 alineatul (1) primul paragraf din Regulamentul privind OCP prevăd o metodă de evaluare a îndeplinirii testului de îmbunătățire semnificativă a eficienței („metoda simplificată”). Derogarea precizează (48) că sunt îndeplinite condițiile testului de îmbunătățire semnificativă a eficienței dacă






  (a) | organizația de producători desfășoară cel puțin una dintre activitățile cu potențial de generare a unor îmbunătățiri semnificative menționate la articolele 169, 170 și 171 din Regulamentul privind OCP (49); precum și |
| --- | --- | --- |

75.

Articolul 169 alineatul (1) primul paragraf, articolul 170 alineatul (1) primul paragraf și articolul 171 alineatul (1) primul paragraf din Regulamentul privind OCP prevăd o metodă de evaluare a îndeplinirii testului de îmbunătățire semnificativă a eficienței („metoda simplificată”). Derogarea precizează (48) că sunt îndeplinite condițiile testului de îmbunătățire semnificativă a eficienței dacă

(a)

organizația de producători desfășoară cel puțin una dintre activitățile cu potențial de generare a unor îmbunătățiri semnificative menționate la articolele 169, 170 și 171 din Regulamentul privind OCP (49); precum și

| (b) | aceste activități sunt semnificative în ceea ce privește volumul produsului în cauză, precum și în privința costului producerii și introducerii pe piață a produsului. În cazul în care activitățile sunt suficient de semnificative, se presupune că este foarte probabil ca acestea să poată genera îmbunătățiri semnificative ale eficienței. Se poate considera că astfel de îmbunătățiri ale eficienței compensează, prin negocieri contractuale, orice eventuale obstacole în calea îndeplinirii obiectivelor PAC. În consecință, se poate presupune că activitățile organizației de producători în ansamblu contribuie la îndeplinirea obiectivelor PAC. |
| --- | --- |

(b)

aceste activități sunt semnificative în ceea ce privește volumul produsului în cauză, precum și în privința costului producerii și introducerii pe piață a produsului. În cazul în care activitățile sunt suficient de semnificative, se presupune că este foarte probabil ca acestea să poată genera îmbunătățiri semnificative ale eficienței. Se poate considera că astfel de îmbunătățiri ale eficienței compensează, prin negocieri contractuale, orice eventuale obstacole în calea îndeplinirii obiectivelor PAC. În consecință, se poate presupune că activitățile organizației de producători în ansamblu contribuie la îndeplinirea obiectivelor PAC.

| 76. | Metoda simplificată nu este aplicabilă într-o serie de situații. În primul rând, nu este exclus ca alte activități decât cele enumerate la articolele 169, 170 și 171 din Regulamentul privind OCP să genereze îmbunătățiri ale eficienței și, în fiecare caz în care activitățile respective generează astfel de îmbunătățiri semnificative, nu este exclus ca activitățile organizației de producători în ansamblu să contribuie la îndeplinirea obiectivelor PAC. O astfel de situație nu este acoperită de metoda simplificată și ar necesita o analiză de la caz la caz, astfel cum este explicat la punctele 82-86 de mai jos cu privire la metoda alternativă. |
| --- | --- |

76.

Metoda simplificată nu este aplicabilă într-o serie de situații. În primul rând, nu este exclus ca alte activități decât cele enumerate la articolele 169, 170 și 171 din Regulamentul privind OCP să genereze îmbunătățiri ale eficienței și, în fiecare caz în care activitățile respective generează astfel de îmbunătățiri semnificative, nu este exclus ca activitățile organizației de producători în ansamblu să contribuie la îndeplinirea obiectivelor PAC. O astfel de situație nu este acoperită de metoda simplificată și ar necesita o analiză de la caz la caz, astfel cum este explicat la punctele 82-86 de mai jos cu privire la metoda alternativă.

| 77. | În al doilea rând, metoda simplificată nu se referă la situațiile în care organizația de producători s-a angajat să investească în activități având drept scop creșterea eficienței, însă investiția are nevoie de timp pentru a se concretiza. O astfel de situație nu face obiectul metodei simplificate (care se bazează pe activitățile deja întreprinse de organizația de producători) și ar necesita o analiză de la caz la caz, astfel cum este explicat la punctele 82-86 de mai jos cu privire la metoda alternativă. |
| --- | --- |

77.

În al doilea rând, metoda simplificată nu se referă la situațiile în care organizația de producători s-a angajat să investească în activități având drept scop creșterea eficienței, însă investiția are nevoie de timp pentru a se concretiza. O astfel de situație nu face obiectul metodei simplificate (care se bazează pe activitățile deja întreprinse de organizația de producători) și ar necesita o analiză de la caz la caz, astfel cum este explicat la punctele 82-86 de mai jos cu privire la metoda alternativă.

| 78. | Metoda simplificată necesită identificarea unor activități dintre cele enumerate la articolele 169, 170 și 171 din Regulamentul privind OCP și evaluarea importanței volumului și a costurilor aferente activităților respective. Următoarele patru casete prezintă, pentru fiecare dintre cele trei sectoare, situații în care astfel de activități implică volume importante din produsul în cauză și costuri semnificative de producție și de introducere pe piață a produsului, astfel încât organizația de producători să poată beneficia de derogare. Acest lucru poate fi realizat printr-o activitate sau printr-o combinație de mai multe activități, atunci când niciuna dintre activitățile enumerate în derogarea nu este susceptibilă să genereze singură îmbunătățiri semnificative ale eficienței. Fiecare situație necesită o analiză de la caz la caz pentru a se asigura că volumele și costurile generate aferente acestor activități sunt suficiente pentru a genera îmbunătățiri semnificative ale eficienței. Următoarele exemple nu urmăresc să stabilească în mod exhaustiv toate situațiile în care se aplică metoda simplificată.






  SECTORUL ULEIULUI DE MĂSLINE


  Aplicarea testului de îmbunătățire semnificativă a eficienței

  Exemple de situații în care este foarte probabil ca activitățile comune prevăzute la articolul 169 din Regulamentul privind OCP să genereze îmbunătățiri semnificative ale eficienței în cadrul metodei simplificate
  (i)   
  Procesarea comună










  1. | Procesarea comună este de natură să genereze îmbunătățiri semnificative în anumite situații. De exemplu, acest lucru se poate întâmpla în cazul în care organizația de producători procesează cea mai mare parte a volumului de măsline recoltate de către membrii săi pentru producția de ulei de măsline într-o fabrică de ulei de măsline. Înființarea unei fabrici de ulei de măsline necesită o investiție semnificativă. Procesarea măslinelor în ulei de măsline în mod normal implică mai multe etape, precum: curățarea măslinelor, presarea măslinelor și filtrarea uleiului de măsline, precum și alte procese. Într-o astfel de situație, în care mai mult de jumătate din uleiul de măsline comercializat de o organizație de producători provine din activitățile comune de procesare, organizația de producători ar putea genera îmbunătățiri semnificative ale eficienței față de situația în care membrii organizației ar încerca să își proceseze măslinele în mod individual și, prin urmare, condițiile metodei simplificate ar fi îndeplinite. |
| --- | --- | --- |

78.

Metoda simplificată necesită identificarea unor activități dintre cele enumerate la articolele 169, 170 și 171 din Regulamentul privind OCP și evaluarea importanței volumului și a costurilor aferente activităților respective. Următoarele patru casete prezintă, pentru fiecare dintre cele trei sectoare, situații în care astfel de activități implică volume importante din produsul în cauză și costuri semnificative de producție și de introducere pe piață a produsului, astfel încât organizația de producători să poată beneficia de derogare. Acest lucru poate fi realizat printr-o activitate sau printr-o combinație de mai multe activități, atunci când niciuna dintre activitățile enumerate în derogarea nu este susceptibilă să genereze singură îmbunătățiri semnificative ale eficienței. Fiecare situație necesită o analiză de la caz la caz pentru a se asigura că volumele și costurile generate aferente acestor activități sunt suficiente pentru a genera îmbunătățiri semnificative ale eficienței. Următoarele exemple nu urmăresc să stabilească în mod exhaustiv toate situațiile în care se aplică metoda simplificată.

SECTORUL ULEIULUI DE MĂSLINE

Aplicarea testului de îmbunătățire semnificativă a eficienței

Exemple de situații în care este foarte probabil ca activitățile comune prevăzute la articolul 169 din Regulamentul privind OCP să genereze îmbunătățiri semnificative ale eficienței în cadrul metodei simplificate

(i)   
  Procesarea comună

1.

Procesarea comună este de natură să genereze îmbunătățiri semnificative în anumite situații. De exemplu, acest lucru se poate întâmpla în cazul în care organizația de producători procesează cea mai mare parte a volumului de măsline recoltate de către membrii săi pentru producția de ulei de măsline într-o fabrică de ulei de măsline. Înființarea unei fabrici de ulei de măsline necesită o investiție semnificativă. Procesarea măslinelor în ulei de măsline în mod normal implică mai multe etape, precum: curățarea măslinelor, presarea măslinelor și filtrarea uleiului de măsline, precum și alte procese. Într-o astfel de situație, în care mai mult de jumătate din uleiul de măsline comercializat de o organizație de producători provine din activitățile comune de procesare, organizația de producători ar putea genera îmbunătățiri semnificative ale eficienței față de situația în care membrii organizației ar încerca să își proceseze măslinele în mod individual și, prin urmare, condițiile metodei simplificate ar fi îndeplinite.

(ii)   
  Ambalarea, etichetarea sau promovarea comună

| 2. | Ambalarea/îmbutelierea și etichetarea comună a uleiului de măsline ar putea genera îmbunătățiri semnificative ale eficienței în anumite situații. De exemplu, acest lucru se poate întâmpla în cazul în care organizația de producători desfășoară activitățile respective pentru mai mult de jumătate din cantitatea de ulei de măsline comercializat de o fabrică de ulei de măsline. Ambalarea/îmbutelierea și etichetarea comună necesită, în mod normal, o investiție semnificativă pentru achiziționarea tehnologiei/echipamentelor necesare. Într-o astfel de situație, în care activitățile de ambalare/îmbuteliere și etichetare comună ale unei organizații de producători acoperă mai mult de jumătate din cantitatea de ulei de măsline comercializată de către aceasta, organizația de producători în cauză ar putea genera îmbunătățiri semnificative și, prin urmare, condițiile metodei simplificate ar fi îndeplinite. |
| --- | --- |

2.

Ambalarea/îmbutelierea și etichetarea comună a uleiului de măsline ar putea genera îmbunătățiri semnificative ale eficienței în anumite situații. De exemplu, acest lucru se poate întâmpla în cazul în care organizația de producători desfășoară activitățile respective pentru mai mult de jumătate din cantitatea de ulei de măsline comercializat de o fabrică de ulei de măsline. Ambalarea/îmbutelierea și etichetarea comună necesită, în mod normal, o investiție semnificativă pentru achiziționarea tehnologiei/echipamentelor necesare. Într-o astfel de situație, în care activitățile de ambalare/îmbuteliere și etichetare comună ale unei organizații de producători acoperă mai mult de jumătate din cantitatea de ulei de măsline comercializată de către aceasta, organizația de producători în cauză ar putea genera îmbunătățiri semnificative și, prin urmare, condițiile metodei simplificate ar fi îndeplinite.

| 3. | Promovarea comună poate genera îmbunătățiri semnificative ale eficienței în anumite situații. Acest lucru se poate întâmpla, de exemplu, în cazul în care o organizație de producători dezvoltă și comercializează un produs cu valoare adăugată. Un produs „adaugă valoare”, de exemplu, dacă este diferit de alte produse, având la bază un anumit set de caracteristici pentru a îndeplini cerințe specifice ale clienților. Organizația de producători poate să își diferențieze produsul prin metodele de producție adoptate (de exemplu, să producă ulei de măsline organic) sau într-un alt mod. În acest context, promovarea comună este partea de comercializare a unei strategii integrate pentru vânzarea unui astfel de produs cu valoare adăugată, iar promovarea comună va acoperi toate volumele comercializate de organizația de producători. Aceasta stabilește și asigură conformitatea cu caietul de sarcini al produsului: acest lucru presupune, de exemplu, elaborarea unui caiet de sarcini adecvat, planificarea procesului de producție și controlul calității în ceea ce privește caietul de sarcini respectiv, achiziționarea resurselor necesare pentru respectarea acestuia etc. Costurile unei astfel de abordări integrate în scopul respectării caietului de sarcini sunt semnificative, atât pentru organizația de producători, cât și pentru membrii acesteia. Într-o astfel de situație, este foarte probabil ca organizația de producători să genereze îmbunătățiri semnificative ale eficienței și, prin urmare, aceasta ar îndeplini condițiile metodei simplificate.
  Activitățile sectoriale comune de promovare, cum ar fi promovarea generală a consumului de ulei de măsline, nu sunt relevante pentru scopul derogării deoarece nu sunt o activitate desfășurată de o singură organizație de producători, ci o activitate coordonată între producători și/sau organizațiile de producători din același sector care vizează să aducă beneficii întregului sector și nu numai unei singure organizații de producători. |
| --- | --- |

3.

Promovarea comună poate genera îmbunătățiri semnificative ale eficienței în anumite situații. Acest lucru se poate întâmpla, de exemplu, în cazul în care o organizație de producători dezvoltă și comercializează un produs cu valoare adăugată. Un produs „adaugă valoare”, de exemplu, dacă este diferit de alte produse, având la bază un anumit set de caracteristici pentru a îndeplini cerințe specifice ale clienților. Organizația de producători poate să își diferențieze produsul prin metodele de producție adoptate (de exemplu, să producă ulei de măsline organic) sau într-un alt mod. În acest context, promovarea comună este partea de comercializare a unei strategii integrate pentru vânzarea unui astfel de produs cu valoare adăugată, iar promovarea comună va acoperi toate volumele comercializate de organizația de producători. Aceasta stabilește și asigură conformitatea cu caietul de sarcini al produsului: acest lucru presupune, de exemplu, elaborarea unui caiet de sarcini adecvat, planificarea procesului de producție și controlul calității în ceea ce privește caietul de sarcini respectiv, achiziționarea resurselor necesare pentru respectarea acestuia etc. Costurile unei astfel de abordări integrate în scopul respectării caietului de sarcini sunt semnificative, atât pentru organizația de producători, cât și pentru membrii acesteia. Într-o astfel de situație, este foarte probabil ca organizația de producători să genereze îmbunătățiri semnificative ale eficienței și, prin urmare, aceasta ar îndeplini condițiile metodei simplificate.

Activitățile sectoriale comune de promovare, cum ar fi promovarea generală a consumului de ulei de măsline, nu sunt relevante pentru scopul derogării deoarece nu sunt o activitate desfășurată de o singură organizație de producători, ci o activitate coordonată între producători și/sau organizațiile de producători din același sector care vizează să aducă beneficii întregului sector și nu numai unei singure organizații de producători.

(iii)   
  Organizare comună a controlului calității

| 4. | Organizarea comună a controlului calității poate genera îmbunătățiri semnificative ale eficienței în anumite situații. De exemplu, acesta poate fi cazul atunci când o organizație de producători asigură calitatea constantă a produselor obținute de membrii săi, fie întrucât acest lucru este impus de reglementări sau de un standard consacrat (de exemplu, în cazul în care organizația de producători și membrii săi urmăresc să îndeplinească cerințele cumpărătorilor). Organizația de producători contribuie la obținerea unui nivel înalt de calitate, în primul rând, prin consiliere și sprijin privind procesele de producție. În acest fel, organizația de producători pune la dispoziția producătorilor servicii specializate în domeniu, cum ar fi consilierea privind metodele îmbunătățite de aplicare a produselor fitosanitare, a altor substanțe chimice și a îngrășămintelor, privind aplicarea unor tehnici de producție îmbunătățite, asistența pentru problemele de producție în cadrul exploatației agricole, aspecte de reglementare și de control care sprijină producătorul să obțină un produs de calitate. În al doilea rând, organizația de producători desfășoară, de asemenea, activități de testare (proprii sau externalizate) pentru a controla calitatea uleiului de măsline (teste de laborator pentru detectarea acidității și a prezenței pesticidelor, testarea calităților organoleptice etc.) care este produs de membrii săi și pe care organizația de producători îl va comercializa. Testele sunt efectuate pentru a demonstra organismului de certificare/controlorului independent faptul că produsele respectă cerințele reglementare sau cerințele standard și/sau pentru a demonstra cumpărătorului (cumpărătorilor) că produsele îndeplinesc cerințele acestuia (acestora). Costurile tuturor acestor activități sunt semnificative în cazul în care activitățile acoperă mai mult de jumătate din uleiul de măsline comercializat de către organizația de producători. Într-o astfel de situație, organizația de producători ar putea genera îmbunătățiri semnificative ale eficienței, întrucât ar fi mult mai costisitor pentru un membru individual să obțină același rezultat pe cont propriu. Rezultă că, într-o astfel de situație, organizația de producători ar putea genera îmbunătățiri semnificative ale eficienței și, prin urmare, ar îndeplini condițiile metodei simplificate. |
| --- | --- |

4.

Organizarea comună a controlului calității poate genera îmbunătățiri semnificative ale eficienței în anumite situații. De exemplu, acesta poate fi cazul atunci când o organizație de producători asigură calitatea constantă a produselor obținute de membrii săi, fie întrucât acest lucru este impus de reglementări sau de un standard consacrat (de exemplu, în cazul în care organizația de producători și membrii săi urmăresc să îndeplinească cerințele cumpărătorilor). Organizația de producători contribuie la obținerea unui nivel înalt de calitate, în primul rând, prin consiliere și sprijin privind procesele de producție. În acest fel, organizația de producători pune la dispoziția producătorilor servicii specializate în domeniu, cum ar fi consilierea privind metodele îmbunătățite de aplicare a produselor fitosanitare, a altor substanțe chimice și a îngrășămintelor, privind aplicarea unor tehnici de producție îmbunătățite, asistența pentru problemele de producție în cadrul exploatației agricole, aspecte de reglementare și de control care sprijină producătorul să obțină un produs de calitate. În al doilea rând, organizația de producători desfășoară, de asemenea, activități de testare (proprii sau externalizate) pentru a controla calitatea uleiului de măsline (teste de laborator pentru detectarea acidității și a prezenței pesticidelor, testarea calităților organoleptice etc.) care este produs de membrii săi și pe care organizația de producători îl va comercializa. Testele sunt efectuate pentru a demonstra organismului de certificare/controlorului independent faptul că produsele respectă cerințele reglementare sau cerințele standard și/sau pentru a demonstra cumpărătorului (cumpărătorilor) că produsele îndeplinesc cerințele acestuia (acestora). Costurile tuturor acestor activități sunt semnificative în cazul în care activitățile acoperă mai mult de jumătate din uleiul de măsline comercializat de către organizația de producători. Într-o astfel de situație, organizația de producători ar putea genera îmbunătățiri semnificative ale eficienței, întrucât ar fi mult mai costisitor pentru un membru individual să obțină același rezultat pe cont propriu. Rezultă că, într-o astfel de situație, organizația de producători ar putea genera îmbunătățiri semnificative ale eficienței și, prin urmare, ar îndeplini condițiile metodei simplificate.

(iv)   
  Distribuție comună

Distribuția comună poate acoperi următoarele activități: transportul comun, înființarea unui centru de distribuție sau a unei infrastructuri de vânzare și/sau organizarea unei platforme de vânzări.

| 5. | Transportul comun ar putea genera îmbunătățiri semnificative ale eficienței în anumite situații. De exemplu, acesta poate fi cazul atunci când organizația de producători organizează servicii de transport de la plantațiile de măslini la amplasamentul de procesare (fabrica de ulei de măsline) pentru mai mult de jumătate din uleiul de măsline comercializat de organizația de producători sau când organizația de producători organizează servicii de transport de la mai multe fabrici de ulei de măsline la un amplasament de ambalare/îmbuteliere și etichetare pentru mai mult de jumătate din uleiul de măsline comercializat de aceasta. Costurile de transport reprezintă o parte semnificativă a costului de producție și de introducere pe piață a produsului. În acest context, organizația de producători poate desfășura activitatea de transport în mod mai eficient în comparație cu situația în care membrii săi ar realiza această activitate la nivel individual. De exemplu, organizația de producători poate realiza economii de scară prin transportarea unor volume mai mari, consolidând numărul de expedieri și reducând costurile de descărcare și de manipulare. Rezultă că, într-o astfel de situație, organizația de producători ar putea să obțină reduceri semnificative ale costurilor și să genereze îmbunătățiri semnificative ale eficienței în comparație cu situația în care aceiași activitate ar fi realizată de către membrii săi la nivel individual. Prin urmare, organizația de producători ar putea genera îmbunătățiri semnificative ale eficienței și, în consecință, condițiile metodei simplificate ar fi îndeplinite. |
| --- | --- |

5.

Transportul comun ar putea genera îmbunătățiri semnificative ale eficienței în anumite situații. De exemplu, acesta poate fi cazul atunci când organizația de producători organizează servicii de transport de la plantațiile de măslini la amplasamentul de procesare (fabrica de ulei de măsline) pentru mai mult de jumătate din uleiul de măsline comercializat de organizația de producători sau când organizația de producători organizează servicii de transport de la mai multe fabrici de ulei de măsline la un amplasament de ambalare/îmbuteliere și etichetare pentru mai mult de jumătate din uleiul de măsline comercializat de aceasta. Costurile de transport reprezintă o parte semnificativă a costului de producție și de introducere pe piață a produsului. În acest context, organizația de producători poate desfășura activitatea de transport în mod mai eficient în comparație cu situația în care membrii săi ar realiza această activitate la nivel individual. De exemplu, organizația de producători poate realiza economii de scară prin transportarea unor volume mai mari, consolidând numărul de expedieri și reducând costurile de descărcare și de manipulare. Rezultă că, într-o astfel de situație, organizația de producători ar putea să obțină reduceri semnificative ale costurilor și să genereze îmbunătățiri semnificative ale eficienței în comparație cu situația în care aceiași activitate ar fi realizată de către membrii săi la nivel individual. Prin urmare, organizația de producători ar putea genera îmbunătățiri semnificative ale eficienței și, în consecință, condițiile metodei simplificate ar fi îndeplinite.

| 6. | Înființarea unui centru de distribuție sau a unei infrastructuri de vânzare și/sau organizarea unei platforme de vânzări Comisia nu are cunoștință de o situație în care un centru de distribuție, o infrastructură de vânzare și/sau o platformă de vânzări online ar genera, pe cont propriu, suficiente îmbunătățiri semnificative ale eficienței pentru a trece testul de îmbunătățire semnificativă a eficienței în sectorul uleiului de măsline. Cu toate acestea, dacă se combină cu alte activități, cum ar fi transportul sau controlul calității, ale căror costuri, luate împreună, sunt importante, acestea ar putea genera îmbunătățiri semnificative ale eficienței dacă volumele acoperite sunt mai mari de jumătate din produsele comercializate de organizația de producători. Drept rezultat, este foarte probabil ca organizația de producători să genereze îmbunătățiri semnificative ale eficienței și, prin urmare, să îndeplinească condițiile metodei simplificate. De exemplu, organizația de producători ar putea organiza în comun un centru de distribuție, transportul producției și o platformă de vânzări online. În cazul în care volumele acoperite de aceste activități sunt mai mari de jumătate din cele comercializate de către organizația de producători, costurile înființării și organizării acestor activități sunt importante și este foarte probabil ca aceste activități să genereze îmbunătățiri semnificative ale eficienței și, ca urmare, organizația de producători ar îndeplini condițiile metodei simplificate. |
| --- | --- |

6.

Înființarea unui centru de distribuție sau a unei infrastructuri de vânzare și/sau organizarea unei platforme de vânzări Comisia nu are cunoștință de o situație în care un centru de distribuție, o infrastructură de vânzare și/sau o platformă de vânzări online ar genera, pe cont propriu, suficiente îmbunătățiri semnificative ale eficienței pentru a trece testul de îmbunătățire semnificativă a eficienței în sectorul uleiului de măsline. Cu toate acestea, dacă se combină cu alte activități, cum ar fi transportul sau controlul calității, ale căror costuri, luate împreună, sunt importante, acestea ar putea genera îmbunătățiri semnificative ale eficienței dacă volumele acoperite sunt mai mari de jumătate din produsele comercializate de organizația de producători. Drept rezultat, este foarte probabil ca organizația de producători să genereze îmbunătățiri semnificative ale eficienței și, prin urmare, să îndeplinească condițiile metodei simplificate. De exemplu, organizația de producători ar putea organiza în comun un centru de distribuție, transportul producției și o platformă de vânzări online. În cazul în care volumele acoperite de aceste activități sunt mai mari de jumătate din cele comercializate de către organizația de producători, costurile înființării și organizării acestor activități sunt importante și este foarte probabil ca aceste activități să genereze îmbunătățiri semnificative ale eficienței și, ca urmare, organizația de producători ar îndeplini condițiile metodei simplificate.

(v)   
  Utilizare comună a echipamentului sau a instalațiilor de depozitare

| 7. | Utilizarea comună a echipamentului ar putea genera îmbunătățiri semnificative ale eficienței în anumite situații. De exemplu, acest lucru se poate întâmpla în cazul în care organizația de producători face investițiile necesare în utilaje agricole semnificative (de exemplu, mașini de recoltat, mașini de aplicare pentru produse fitosanitare, îngrășăminte, pesticide) și asigură exploatarea și întreținerea lor corespunzătoare. În acest caz, organizația de producători suportă inițial costurile de investiții prin achiziționarea echipamentelor (noi sau folosite) pentru producerea uleiului de măsline. Ulterior, organizația de producători suportă alte costuri legate de întreținerea și asigurarea exploatării corecte a echipamentelor (de exemplu, formare). Investiția inițială și alte cheltuieli cu echipamentele presupun costuri semnificative atunci când vizează cantități semnificative. În acest context, costurile pentru exploatarea echipamentelor sunt importante dacă o parte semnificativă a volumelor comercializate de organizația de producători sunt produse cu ajutorul echipamentelor deținute în comun. Prin urmare, în cazul în care echipamentele sunt utilizate pentru a produce peste jumătate din volumul de ulei de măsline comercializat de organizația de producători, aceasta ar putea genera îmbunătățiri semnificative ale eficienței. Noile echipamente/utilaje sunt adesea necesare pentru a crește productivitatea, precum și pentru a garanta că produsul îndeplinește cerințele pieței. Cu toate acestea, unii producători nu își permit echipamente noi din cauza nivelului ridicat al investițiilor necesare și, prin urmare, utilizarea comună a echipamentelor poate conduce la economii pentru membri și la creșterea productivității. Într-o astfel de situație, organizația de producători ar îndeplini condițiile metodei simplificate. |
| --- | --- |

7.

Utilizarea comună a echipamentului ar putea genera îmbunătățiri semnificative ale eficienței în anumite situații. De exemplu, acest lucru se poate întâmpla în cazul în care organizația de producători face investițiile necesare în utilaje agricole semnificative (de exemplu, mașini de recoltat, mașini de aplicare pentru produse fitosanitare, îngrășăminte, pesticide) și asigură exploatarea și întreținerea lor corespunzătoare. În acest caz, organizația de producători suportă inițial costurile de investiții prin achiziționarea echipamentelor (noi sau folosite) pentru producerea uleiului de măsline. Ulterior, organizația de producători suportă alte costuri legate de întreținerea și asigurarea exploatării corecte a echipamentelor (de exemplu, formare). Investiția inițială și alte cheltuieli cu echipamentele presupun costuri semnificative atunci când vizează cantități semnificative. În acest context, costurile pentru exploatarea echipamentelor sunt importante dacă o parte semnificativă a volumelor comercializate de organizația de producători sunt produse cu ajutorul echipamentelor deținute în comun. Prin urmare, în cazul în care echipamentele sunt utilizate pentru a produce peste jumătate din volumul de ulei de măsline comercializat de organizația de producători, aceasta ar putea genera îmbunătățiri semnificative ale eficienței. Noile echipamente/utilaje sunt adesea necesare pentru a crește productivitatea, precum și pentru a garanta că produsul îndeplinește cerințele pieței. Cu toate acestea, unii producători nu își permit echipamente noi din cauza nivelului ridicat al investițiilor necesare și, prin urmare, utilizarea comună a echipamentelor poate conduce la economii pentru membri și la creșterea productivității. Într-o astfel de situație, organizația de producători ar îndeplini condițiile metodei simplificate.

| 8. | Utilizarea comună a instalațiilor de depozitare ar putea să genereze îmbunătățiri semnificative ale eficienței în anumite situații. De exemplu, acest lucru se poate întâmpla în cazul în care organizația de producători face investițiile necesare în instalațiile de depozitare și asigură exploatarea și întreținerea lor corespunzătoare. Organizația de producători suportă costurile investiției inițiale în instalațiile de depozitare prin achiziționarea sau proiectarea și construcția instalațiilor. Organizația de producători suportă alte costuri de investiții în instalațiile de depozitare prin modernizarea acestora. Investițiile în instalațiile de depozitare presupun costuri semnificative în cazul în care vizează volume semnificative. Costurile utilizării instalațiilor de depozitare sunt de asemenea semnificative dacă o parte semnificativă a volumelor de ulei de măsline comercializate de organizația de producători sunt stocate în facilitățile respective. În cazul în care activitățile de depozitare acoperă mai mult de jumătate din uleiul de măsline comercializat de organizația de producători, fiind, prin urmare, semnificativ în ceea ce privește volumele, este foarte probabil că organizația de producători ar putea genera îmbunătățiri semnificative ale eficienței. Punerea la dispoziție a instalațiilor de depozitare de către organizația de producători poate conduce la costuri mai reduse în comparație cu situația în care membrii săi ar trebui să investească în mod individual în instalații de depozitare. Posibilitatea de a depozita produsul fără a-l expedia imediat către un terț, eventual pentru o perioadă mai lungă de timp și posibil în cantități mai mari, permite membrilor organizației de producători să își vândă produsele atunci când prețul este mai favorabil și nu neapărat la momentul recoltării, când oferta atinge cotele cele mai ridicate. Aceasta ar putea viza, de asemenea, dezechilibrele în ofertă create de modificarea volumelor de măsline recoltate pe parcursul mai multor ani. Într-o astfel de situație, organizația de producători ar îndeplini condițiile metodei simplificate. |
| --- | --- |

8.

Utilizarea comună a instalațiilor de depozitare ar putea să genereze îmbunătățiri semnificative ale eficienței în anumite situații. De exemplu, acest lucru se poate întâmpla în cazul în care organizația de producători face investițiile necesare în instalațiile de depozitare și asigură exploatarea și întreținerea lor corespunzătoare. Organizația de producători suportă costurile investiției inițiale în instalațiile de depozitare prin achiziționarea sau proiectarea și construcția instalațiilor. Organizația de producători suportă alte costuri de investiții în instalațiile de depozitare prin modernizarea acestora. Investițiile în instalațiile de depozitare presupun costuri semnificative în cazul în care vizează volume semnificative. Costurile utilizării instalațiilor de depozitare sunt de asemenea semnificative dacă o parte semnificativă a volumelor de ulei de măsline comercializate de organizația de producători sunt stocate în facilitățile respective. În cazul în care activitățile de depozitare acoperă mai mult de jumătate din uleiul de măsline comercializat de organizația de producători, fiind, prin urmare, semnificativ în ceea ce privește volumele, este foarte probabil că organizația de producători ar putea genera îmbunătățiri semnificative ale eficienței. Punerea la dispoziție a instalațiilor de depozitare de către organizația de producători poate conduce la costuri mai reduse în comparație cu situația în care membrii săi ar trebui să investească în mod individual în instalații de depozitare. Posibilitatea de a depozita produsul fără a-l expedia imediat către un terț, eventual pentru o perioadă mai lungă de timp și posibil în cantități mai mari, permite membrilor organizației de producători să își vândă produsele atunci când prețul este mai favorabil și nu neapărat la momentul recoltării, când oferta atinge cotele cele mai ridicate. Aceasta ar putea viza, de asemenea, dezechilibrele în ofertă create de modificarea volumelor de măsline recoltate pe parcursul mai multor ani. Într-o astfel de situație, organizația de producători ar îndeplini condițiile metodei simplificate.

(vi)   
  Gestionarea comună a deșeurilor legate direct de producția de ulei de măsline

Conform informațiilor de care dispune Comisia, rezultă că gestionarea comună a deșeurilor legate direct de producția de ulei de măsline se realizează, de regulă, împreună cu procesarea comună, care în sine, în cazul în care acoperă mai mult de jumătate din cantitatea de ulei de măsline comercializată de către organizația de producători, ar putea genera îmbunătățiri semnificative ale eficienței și, prin urmare, ar îndeplini condițiile metodei simplificate [a se vedea mai sus litera (i) pentru procesarea comună].

(vii)   
  Achiziții comune de resurse

| 9. | Achizițiile comune de resurse pot genera îmbunătățiri semnificative ale eficienței în anumite situații. De exemplu, acesta poate fi cazul atunci când se realizează procedura de achiziții pentru volume semnificative, întrucât astfel organizația de producători poate obține reduceri importante, condiții de livrare și/sau condiții de creditare mai bune comparativ cu ceea ce ar obține un producător individual. În același timp, achiziționând resursele în contul său, organizația de producători poate asigura condiții adecvate de depozitare și/sau de livrare a acestor produse. În cazul în care o organizație de producători achiziționează pentru membrii săi îngrășăminte, produse fitosanitare, pesticide sau energie (combustibil, energie electrică), resursele respective presupun costuri semnificative (50). În cazul în care o organizație de producători achiziționează un volum corespunzător necesarului pentru producerea a mai mult de jumătate din uleiul de măsline comercializat în comun, este foarte probabil ca organizația de producători să genereze îmbunătățiri semnificative ale eficienței. Într-o astfel de situație, organizația de producători ar îndeplini condițiile metodei simplificate.
  Achiziționarea unui alt tip de resurse, cum ar fi sprijin IT, consultanță economică sau tehnică, servicii fitosanitare, pe cont propriu, nu reprezintă, în mod normal, costuri semnificative pentru organizația de producători. În consecință, nu este foarte probabil ca organizația de producători să genereze îmbunătățiri semnificative ale eficienței așa cum este necesar pentru a putea beneficia de derogare. |
| --- | --- |

9.

Achizițiile comune de resurse pot genera îmbunătățiri semnificative ale eficienței în anumite situații. De exemplu, acesta poate fi cazul atunci când se realizează procedura de achiziții pentru volume semnificative, întrucât astfel organizația de producători poate obține reduceri importante, condiții de livrare și/sau condiții de creditare mai bune comparativ cu ceea ce ar obține un producător individual. În același timp, achiziționând resursele în contul său, organizația de producători poate asigura condiții adecvate de depozitare și/sau de livrare a acestor produse. În cazul în care o organizație de producători achiziționează pentru membrii săi îngrășăminte, produse fitosanitare, pesticide sau energie (combustibil, energie electrică), resursele respective presupun costuri semnificative (50). În cazul în care o organizație de producători achiziționează un volum corespunzător necesarului pentru producerea a mai mult de jumătate din uleiul de măsline comercializat în comun, este foarte probabil ca organizația de producători să genereze îmbunătățiri semnificative ale eficienței. Într-o astfel de situație, organizația de producători ar îndeplini condițiile metodei simplificate.

Achiziționarea unui alt tip de resurse, cum ar fi sprijin IT, consultanță economică sau tehnică, servicii fitosanitare, pe cont propriu, nu reprezintă, în mod normal, costuri semnificative pentru organizația de producători. În consecință, nu este foarte probabil ca organizația de producători să genereze îmbunătățiri semnificative ale eficienței așa cum este necesar pentru a putea beneficia de derogare.

(viii)   
  Combinații de activități

| 10. | Combinația de activități, în situația în care niciuna dintre activități nu acoperă mai mult de jumătate din uleiul de măsline comercializat de o organizație de producători, ar putea, probabil, să genereze îmbunătățiri semnificative ale eficienței în anumite situații. Pentru mai multe detalii, a se vedea mai jos caseta privind combinațiile de activități. |
| --- | --- |

10.

Combinația de activități, în situația în care niciuna dintre activități nu acoperă mai mult de jumătate din uleiul de măsline comercializat de o organizație de producători, ar putea, probabil, să genereze îmbunătățiri semnificative ale eficienței în anumite situații. Pentru mai multe detalii, a se vedea mai jos caseta privind combinațiile de activități.

| SECTORUL CĂRNII DE VITĂ ȘI DE MÂNZAT


  Aplicarea testului de îmbunătățire semnificativă a eficienței

  Exemple de situații în care este foarte probabil ca activitățile comune prevăzute la articolul 170 din Regulamentul privind OCP să genereze îmbunătățiri semnificative ale eficienței în cadrul metodei simplificate
  (i)   
  Distribuție comună



  Distribuția comună poate acoperi următoarele activități: transportul comun, înființarea unui centru de distribuție sau a unei infrastructuri de vânzare și/sau organizarea unei platforme de vânzări.








  1. | Transportul comun ar putea genera îmbunătățiri semnificative ale eficienței în anumite situații. De exemplu, acesta ar fi cazul dacă organizația de producători organizează servicii de transport de la punctele de producție la cumpărător sau la amplasamentul de procesare pentru mai mult de jumătate din șeptelul comercializat de organizația de producători. În acest context, organizația de producători poate opera serviciile de transport mai eficient în comparație cu ceea ce ar face membrii în mod individual. De exemplu, organizația de producători poate realiza economii de scară prin transportarea unor volume mai mari, consolidând numărul de expedieri și reducând costurile de descărcare și de manipulare. În consecință, într-o astfel de situație, este foarte probabil ca organizația de producători să obțină reduceri semnificative ale costurilor și să genereze îmbunătățiri semnificative ale eficienței în comparație cu situația în care aceste activități ar fi realizate de membrii săi în mod individual. Prin urmare, organizația de producători ar îndeplini condițiile metodei simplificate. |
| --- | --- |

SECTORUL CĂRNII DE VITĂ ȘI DE MÂNZAT

Aplicarea testului de îmbunătățire semnificativă a eficienței

Exemple de situații în care este foarte probabil ca activitățile comune prevăzute la articolul 170 din Regulamentul privind OCP să genereze îmbunătățiri semnificative ale eficienței în cadrul metodei simplificate

(i)   
  Distribuție comună

Distribuția comună poate acoperi următoarele activități: transportul comun, înființarea unui centru de distribuție sau a unei infrastructuri de vânzare și/sau organizarea unei platforme de vânzări.

1.

Transportul comun ar putea genera îmbunătățiri semnificative ale eficienței în anumite situații. De exemplu, acesta ar fi cazul dacă organizația de producători organizează servicii de transport de la punctele de producție la cumpărător sau la amplasamentul de procesare pentru mai mult de jumătate din șeptelul comercializat de organizația de producători. În acest context, organizația de producători poate opera serviciile de transport mai eficient în comparație cu ceea ce ar face membrii în mod individual. De exemplu, organizația de producători poate realiza economii de scară prin transportarea unor volume mai mari, consolidând numărul de expedieri și reducând costurile de descărcare și de manipulare. În consecință, într-o astfel de situație, este foarte probabil ca organizația de producători să obțină reduceri semnificative ale costurilor și să genereze îmbunătățiri semnificative ale eficienței în comparație cu situația în care aceste activități ar fi realizate de membrii săi în mod individual. Prin urmare, organizația de producători ar îndeplini condițiile metodei simplificate.

| 2. | Este foarte probabil ca organizarea unei platforme de vânzări să genereze îmbunătățiri semnificative ale eficienței în anumite situații. De exemplu, acesta este cazul atunci când organizația de producători dezvoltă o piață fizică sau o platformă de licitații pentru vânzarea animalelor. Într-o astfel de situație, organizația de producători investește în instalații pentru prezentarea și comercializarea animalelor. Acest lucru necesită costuri semnificative pentru investiții și implică cheltuieli de exploatare importante. Pentru a îndeplini condițiile metodei simplificate, activitatea ar trebui să acopere volume mari și să înregistreze tranzacții în mod regulat. Acest lucru ar putea fi realizat dacă platforma de vânzări reprezintă principalul canal de vânzări pentru membrii săi, și anume, dacă organizația de producători vinde mai mult de jumătate din șeptelul membrilor săi (în volum). Acest lucru poate asigura economii de scară pentru vânzările de animale, permițând producătorilor să ajungă la un număr mai mare de cumpărători în mai puțin timp decât în cazul în care ar fi acționat în mod individual. De asemenea, aceasta poate reduce costurile tranzacțiilor pentru cumpărători și vânzători. Prin urmare, într-o astfel de situație, organizația de producători ar putea genera îmbunătățiri semnificative ale eficienței în comparație cu situația în care s-ar afla membrii săi la nivel individual. Prin urmare, organizația de producători ar îndeplini condițiile metodei simplificate. |
| --- | --- |

2.

Este foarte probabil ca organizarea unei platforme de vânzări să genereze îmbunătățiri semnificative ale eficienței în anumite situații. De exemplu, acesta este cazul atunci când organizația de producători dezvoltă o piață fizică sau o platformă de licitații pentru vânzarea animalelor. Într-o astfel de situație, organizația de producători investește în instalații pentru prezentarea și comercializarea animalelor. Acest lucru necesită costuri semnificative pentru investiții și implică cheltuieli de exploatare importante. Pentru a îndeplini condițiile metodei simplificate, activitatea ar trebui să acopere volume mari și să înregistreze tranzacții în mod regulat. Acest lucru ar putea fi realizat dacă platforma de vânzări reprezintă principalul canal de vânzări pentru membrii săi, și anume, dacă organizația de producători vinde mai mult de jumătate din șeptelul membrilor săi (în volum). Acest lucru poate asigura economii de scară pentru vânzările de animale, permițând producătorilor să ajungă la un număr mai mare de cumpărători în mai puțin timp decât în cazul în care ar fi acționat în mod individual. De asemenea, aceasta poate reduce costurile tranzacțiilor pentru cumpărători și vânzători. Prin urmare, într-o astfel de situație, organizația de producători ar putea genera îmbunătățiri semnificative ale eficienței în comparație cu situația în care s-ar afla membrii săi la nivel individual. Prin urmare, organizația de producători ar îndeplini condițiile metodei simplificate.

| 3. | Înființarea unui centru de distribuție ar putea genera îmbunătățiri semnificative ale eficienței în anumite situații. De exemplu, acesta poate fi cazul atunci când organizația de producători realizează investiția necesară într-un centru de distribuție, cum ar fi un centru de colectare a vițeilor pentru a regrupa vițeii potrivit unor specificații anume și pentru a asigura utilizarea corectă și întreținerea centrului. Organizația de producători suportă costurile investiției inițiale în centrul de distribuție prin achiziționarea sau proiectarea și construcția acestuia. Organizația de producători suportă alte costuri de investiție prin modernizarea centrului. Investiția inițială și alte investiții presupun costuri semnificative, în cazul în care vizează volume semnificative. Costurile exploatării centrului sunt de asemenea semnificative dacă o parte semnificativă a volumelor organizației de producători sunt distribuite prin centrul respectiv. În cazul în care activitățile de distribuire acoperă mai mult de jumătate din efectivele șeptelului comercializat de organizația de producători și sunt, prin urmare, semnificative în ceea ce privește volumele, este foarte probabil ca organizația de producători să poată genera îmbunătățiri semnificative ale eficienței. Acest lucru asigură economii de scară pentru vânzările de animale, permițând producătorilor să ajungă la un număr mai mare de cumpărători în mai puțin timp decât în cazul în care ar fi acționat în mod individual. De asemenea, aceasta poate reduce costurile tranzacțiilor pentru cumpărători și vânzători. Prin urmare, într-o astfel de situație, organizația de producători ar putea genera îmbunătățiri semnificative ale eficienței în comparație cu situația în care s-ar afla membrii săi la nivel individual. Prin urmare, organizația de producători ar îndeplini condițiile metodei simplificate. |
| --- | --- |

3.

Înființarea unui centru de distribuție ar putea genera îmbunătățiri semnificative ale eficienței în anumite situații. De exemplu, acesta poate fi cazul atunci când organizația de producători realizează investiția necesară într-un centru de distribuție, cum ar fi un centru de colectare a vițeilor pentru a regrupa vițeii potrivit unor specificații anume și pentru a asigura utilizarea corectă și întreținerea centrului. Organizația de producători suportă costurile investiției inițiale în centrul de distribuție prin achiziționarea sau proiectarea și construcția acestuia. Organizația de producători suportă alte costuri de investiție prin modernizarea centrului. Investiția inițială și alte investiții presupun costuri semnificative, în cazul în care vizează volume semnificative. Costurile exploatării centrului sunt de asemenea semnificative dacă o parte semnificativă a volumelor organizației de producători sunt distribuite prin centrul respectiv. În cazul în care activitățile de distribuire acoperă mai mult de jumătate din efectivele șeptelului comercializat de organizația de producători și sunt, prin urmare, semnificative în ceea ce privește volumele, este foarte probabil ca organizația de producători să poată genera îmbunătățiri semnificative ale eficienței. Acest lucru asigură economii de scară pentru vânzările de animale, permițând producătorilor să ajungă la un număr mai mare de cumpărători în mai puțin timp decât în cazul în care ar fi acționat în mod individual. De asemenea, aceasta poate reduce costurile tranzacțiilor pentru cumpărători și vânzători. Prin urmare, într-o astfel de situație, organizația de producători ar putea genera îmbunătățiri semnificative ale eficienței în comparație cu situația în care s-ar afla membrii săi la nivel individual. Prin urmare, organizația de producători ar îndeplini condițiile metodei simplificate.

(ii)   
  Promovare comună

| 4. | Promovarea comună poate genera îmbunătățiri semnificative ale eficienței în anumite situații. Acest lucru se poate întâmpla, de exemplu, în cazul în care o organizație de producători dezvoltă și comercializează un produs cu valoare adăugată. Un produs „adaugă valoare”, de exemplu, dacă este diferit de alte produse, având la bază un anumit set de caracteristici pentru a îndeplini cerințe specifice ale clienților. Organizația de producători își poate diferenția produsul, de exemplu, în funcție de rasă, hrană, sistem de producție sau loc de origine sau în funcție de alți factori. În acest context, promovarea comună reprezintă partea de comercializare din cadrul unei strategii integrate pentru vânzarea unui astfel de produs cu valoare adăugată și activitatea de promovare comună este una dintre numeroasele activități realizate în vederea punerii în aplicare a strategiei. Organizația de producători stabilește și asigură conformitatea cu caietul de sarcini al produsului: acest lucru presupune, de exemplu, elaborarea unui caiet de sarcini adecvat, planificarea procesului de producție și controlul calității în ceea ce privește caietul de sarcini respectiv, achiziționarea resurselor necesare pentru respectarea caietului de sarcini etc. Costurile unei astfel de abordări integrate, în scopul respectării caietului de sarcini, sunt semnificative atât pentru organizația de producători, cât și pentru membrii acesteia, în cazul în care abordarea vizează mai mult de jumătate din volumele comercializate de organizația de producători. Într-o asemenea situație, organizația de producători ar îndeplini condițiile cerute de metoda simplificată.
  Activitățile sectoriale comune de promovare, precum promovarea generală a consumului de carne de vită, nu sunt relevante pentru scopul derogării deoarece nu reprezintă o activitate desfășurată de o singură organizație de producători, ci o activitate coordonată între organizațiile de producători din același sector care vizează să aducă beneficii întregului sector și nu numai unei singure organizații de producători. |
| --- | --- |

4.

Promovarea comună poate genera îmbunătățiri semnificative ale eficienței în anumite situații. Acest lucru se poate întâmpla, de exemplu, în cazul în care o organizație de producători dezvoltă și comercializează un produs cu valoare adăugată. Un produs „adaugă valoare”, de exemplu, dacă este diferit de alte produse, având la bază un anumit set de caracteristici pentru a îndeplini cerințe specifice ale clienților. Organizația de producători își poate diferenția produsul, de exemplu, în funcție de rasă, hrană, sistem de producție sau loc de origine sau în funcție de alți factori. În acest context, promovarea comună reprezintă partea de comercializare din cadrul unei strategii integrate pentru vânzarea unui astfel de produs cu valoare adăugată și activitatea de promovare comună este una dintre numeroasele activități realizate în vederea punerii în aplicare a strategiei. Organizația de producători stabilește și asigură conformitatea cu caietul de sarcini al produsului: acest lucru presupune, de exemplu, elaborarea unui caiet de sarcini adecvat, planificarea procesului de producție și controlul calității în ceea ce privește caietul de sarcini respectiv, achiziționarea resurselor necesare pentru respectarea caietului de sarcini etc. Costurile unei astfel de abordări integrate, în scopul respectării caietului de sarcini, sunt semnificative atât pentru organizația de producători, cât și pentru membrii acesteia, în cazul în care abordarea vizează mai mult de jumătate din volumele comercializate de organizația de producători. Într-o asemenea situație, organizația de producători ar îndeplini condițiile cerute de metoda simplificată.

Activitățile sectoriale comune de promovare, precum promovarea generală a consumului de carne de vită, nu sunt relevante pentru scopul derogării deoarece nu reprezintă o activitate desfășurată de o singură organizație de producători, ci o activitate coordonată între organizațiile de producători din același sector care vizează să aducă beneficii întregului sector și nu numai unei singure organizații de producători.

(iii)   
  Organizare comună a controlului calității

| 5. | Organizarea comună a controlului calității poate genera îmbunătățiri semnificative ale eficienței în anumite situații. De exemplu, acesta este cazul atunci când o organizație de producători asigură calitatea constantă a șeptelului prin membrii săi, fie pentru că acest lucru este impus de normele în vigoare, fie de un standard consacrat cerut de către cumpărători. Organizația de producători contribuie la obținerea unui nivel înalt de calitate, în primul rând, prin consiliere și sprijin privind procesele de producție. Procedând astfel, organizația de producători furnizează servicii precum consilierea în ceea ce privește rasa, îmbunătățirea hranei pentru animale, punerea în aplicare a unor tehnici îmbunătățite de creștere a animalelor, asistență pentru problemele de producție în cadrul exploatației agricole, aspecte de reglementare și de control care sprijină producătorul să obțină un produs de calitate. În al doilea rând, organizația de producători furnizează servicii veterinare (proprii sau externalizate) pentru a asigura sănătatea și siguranța produselor crescute de membrii organizației de producători (vaccinare și alte măsuri profilactice, activități de supraveghere a bolilor, reproducere etc.) și pe care organizația de producători le va comercializa. De asemenea, organizația de producători efectuează testări, fie pentru a demonstra organismelor de certificare/controlorilor independenți că produsele îndeplinesc cerințele de reglementare în materie de siguranță sau cerințele în materie de standarde de calitate și/sau pentru a demonstra cumpărătorului (cumpărătorilor) că produsele îndeplinesc cerințele suplimentare solicitate de aceștia. Costurile tuturor acestor activități sunt semnificative în cazul în care activitățile acoperă mai mult de jumătate din șeptelul comercializat de către organizația de producători. Într-o astfel de situație, organizația de producători poate genera îmbunătățiri semnificative ale eficienței, întrucât ar fi mult mai costisitor pentru un membru individual să obțină același rezultat pe cont propriu. Prin urmare, organizația de producători ar îndeplini condițiile cerute de metoda simplificată. |
| --- | --- |

5.

Organizarea comună a controlului calității poate genera îmbunătățiri semnificative ale eficienței în anumite situații. De exemplu, acesta este cazul atunci când o organizație de producători asigură calitatea constantă a șeptelului prin membrii săi, fie pentru că acest lucru este impus de normele în vigoare, fie de un standard consacrat cerut de către cumpărători. Organizația de producători contribuie la obținerea unui nivel înalt de calitate, în primul rând, prin consiliere și sprijin privind procesele de producție. Procedând astfel, organizația de producători furnizează servicii precum consilierea în ceea ce privește rasa, îmbunătățirea hranei pentru animale, punerea în aplicare a unor tehnici îmbunătățite de creștere a animalelor, asistență pentru problemele de producție în cadrul exploatației agricole, aspecte de reglementare și de control care sprijină producătorul să obțină un produs de calitate. În al doilea rând, organizația de producători furnizează servicii veterinare (proprii sau externalizate) pentru a asigura sănătatea și siguranța produselor crescute de membrii organizației de producători (vaccinare și alte măsuri profilactice, activități de supraveghere a bolilor, reproducere etc.) și pe care organizația de producători le va comercializa. De asemenea, organizația de producători efectuează testări, fie pentru a demonstra organismelor de certificare/controlorilor independenți că produsele îndeplinesc cerințele de reglementare în materie de siguranță sau cerințele în materie de standarde de calitate și/sau pentru a demonstra cumpărătorului (cumpărătorilor) că produsele îndeplinesc cerințele suplimentare solicitate de aceștia. Costurile tuturor acestor activități sunt semnificative în cazul în care activitățile acoperă mai mult de jumătate din șeptelul comercializat de către organizația de producători. Într-o astfel de situație, organizația de producători poate genera îmbunătățiri semnificative ale eficienței, întrucât ar fi mult mai costisitor pentru un membru individual să obțină același rezultat pe cont propriu. Prin urmare, organizația de producători ar îndeplini condițiile cerute de metoda simplificată.

(iv)   
  Utilizarea comună a echipamentului sau a instalațiilor de depozitare

| 6. | Utilizarea comună a echipamentului ar putea genera îmbunătățiri semnificative ale eficienței în anumite situații. De exemplu, acest lucru se poate întâmpla în cazul în care organizația de producători face investițiile necesare în echipamente semnificative (de exemplu, utilaje pentru producerea de furaje, precum combine agricole, mașini de măcinat) și asigură întreținerea și exploatarea corespunzătoare a acestora. În acest caz, organizația de producători suportă inițial costurile de investiții prin achiziționarea echipamentelor (noi sau folosite) pentru creșterea animalelor. Ulterior, organizația de producători suportă alte costuri legate de întreținerea și asigurarea exploatării corecte a echipamentelor (de exemplu, formare). Investiția inițială și alte cheltuieli cu echipamentele presupun costuri semnificative atunci când vizează volume semnificative. În acest context, costurile pentru exploatarea echipamentelor sunt semnificative atunci când o parte semnificativă a volumelor comercializate de organizația de producători sunt produse cu ajutorul echipamentelor deținute în comun. Prin urmare, în cazul în care echipamentele sunt utilizate pentru a produce mai mult de jumătate din șeptelul comercializat de organizația de producători, aceasta ar putea genera îmbunătățiri semnificative ale eficienței. Noile echipamente/utilaje sunt adesea necesare pentru a mări productivitatea, precum și pentru a garanta că produsul îndeplinește cerințele pieței. Cu toate acestea, unii producători nu își permit echipamente noi din cauza nivelului ridicat al investițiilor necesare, prin urmare, utilizarea comună a echipamentelor poate conduce la economii de costuri pentru membri și la creșterea productivității acestora. Într-o asemenea situație, organizația de producători ar îndeplini condițiile metodei simplificate. |
| --- | --- |

6.

Utilizarea comună a echipamentului ar putea genera îmbunătățiri semnificative ale eficienței în anumite situații. De exemplu, acest lucru se poate întâmpla în cazul în care organizația de producători face investițiile necesare în echipamente semnificative (de exemplu, utilaje pentru producerea de furaje, precum combine agricole, mașini de măcinat) și asigură întreținerea și exploatarea corespunzătoare a acestora. În acest caz, organizația de producători suportă inițial costurile de investiții prin achiziționarea echipamentelor (noi sau folosite) pentru creșterea animalelor. Ulterior, organizația de producători suportă alte costuri legate de întreținerea și asigurarea exploatării corecte a echipamentelor (de exemplu, formare). Investiția inițială și alte cheltuieli cu echipamentele presupun costuri semnificative atunci când vizează volume semnificative. În acest context, costurile pentru exploatarea echipamentelor sunt semnificative atunci când o parte semnificativă a volumelor comercializate de organizația de producători sunt produse cu ajutorul echipamentelor deținute în comun. Prin urmare, în cazul în care echipamentele sunt utilizate pentru a produce mai mult de jumătate din șeptelul comercializat de organizația de producători, aceasta ar putea genera îmbunătățiri semnificative ale eficienței. Noile echipamente/utilaje sunt adesea necesare pentru a mări productivitatea, precum și pentru a garanta că produsul îndeplinește cerințele pieței. Cu toate acestea, unii producători nu își permit echipamente noi din cauza nivelului ridicat al investițiilor necesare, prin urmare, utilizarea comună a echipamentelor poate conduce la economii de costuri pentru membri și la creșterea productivității acestora. Într-o asemenea situație, organizația de producători ar îndeplini condițiile metodei simplificate.

| 7. | Utilizarea comună a instalațiilor de depozitare ar putea să genereze îmbunătățiri semnificative ale eficienței în anumite situații. De exemplu, acest lucru se poate întâmpla în cazul în care organizația de producători face investițiile necesare în instalațiile de depozitare (de exemplu, pentru furaje) și asigură exploatarea și întreținerea corespunzătoare a acestora. Organizația de producători suportă costurile investiției inițiale în instalațiile de depozitare prin achiziționarea sau proiectarea și construcția instalațiilor. Organizația de producători suportă alte costuri de investiții în instalațiile de depozitare prin modernizarea acestora. Investiția inițială și alte investiții în instalații de depozitare presupun costuri semnificative în cazul în care vizează volume semnificative. Costurile exploatării instalațiilor de depozitare sunt de asemenea semnificative dacă o parte semnificativă a volumelor sunt stocate în instalațiile respective. În cazul în care activitățile de depozitare acoperă mai mult de jumătate din efectivele șeptelului comercializat de organizația de producători și sunt, prin urmare, semnificative din punct de vedere al volumelor, organizația de producători ar putea genera îmbunătățiri semnificative ale eficienței. Punerea la dispoziție a instalațiilor de depozitare de către organizația de producători poate conduce la costuri mai reduse în comparație cu situația în care membrii săi trebuie să investească în mod individual în instalații de depozitare. Posibilitatea de a depozita furajele fără a le expedia imediat către membrii organizației de producători, eventual pentru o perioadă mai lungă de timp și în cantități mai mari, permite membrilor organizației de producători să aibă la dispoziție furaje fără întârziere, atunci când au nevoie. Mai mult, organizația de producători poate cumpăra cantități mai mari de furaje atunci când prețul este mai favorabil și poate să le depoziteze până când sunt utilizate de către membri. Într-o asemenea situație, organizația de producători ar îndeplini condițiile metodei simplificate. |
| --- | --- |

7.

Utilizarea comună a instalațiilor de depozitare ar putea să genereze îmbunătățiri semnificative ale eficienței în anumite situații. De exemplu, acest lucru se poate întâmpla în cazul în care organizația de producători face investițiile necesare în instalațiile de depozitare (de exemplu, pentru furaje) și asigură exploatarea și întreținerea corespunzătoare a acestora. Organizația de producători suportă costurile investiției inițiale în instalațiile de depozitare prin achiziționarea sau proiectarea și construcția instalațiilor. Organizația de producători suportă alte costuri de investiții în instalațiile de depozitare prin modernizarea acestora. Investiția inițială și alte investiții în instalații de depozitare presupun costuri semnificative în cazul în care vizează volume semnificative. Costurile exploatării instalațiilor de depozitare sunt de asemenea semnificative dacă o parte semnificativă a volumelor sunt stocate în instalațiile respective. În cazul în care activitățile de depozitare acoperă mai mult de jumătate din efectivele șeptelului comercializat de organizația de producători și sunt, prin urmare, semnificative din punct de vedere al volumelor, organizația de producători ar putea genera îmbunătățiri semnificative ale eficienței. Punerea la dispoziție a instalațiilor de depozitare de către organizația de producători poate conduce la costuri mai reduse în comparație cu situația în care membrii săi trebuie să investească în mod individual în instalații de depozitare. Posibilitatea de a depozita furajele fără a le expedia imediat către membrii organizației de producători, eventual pentru o perioadă mai lungă de timp și în cantități mai mari, permite membrilor organizației de producători să aibă la dispoziție furaje fără întârziere, atunci când au nevoie. Mai mult, organizația de producători poate cumpăra cantități mai mari de furaje atunci când prețul este mai favorabil și poate să le depoziteze până când sunt utilizate de către membri. Într-o asemenea situație, organizația de producători ar îndeplini condițiile metodei simplificate.

(v)   
  Gestionarea comună a deșeurilor direct legate de producția de animale vii din specia bovină

| 8. | Gestionarea comună a deșeurilor ar putea genera îmbunătățiri semnificative ale eficienței în anumite situații. De exemplu, acesta este cazul atunci când organizația de producători asigură eliminarea, depozitarea și reutilizarea deșeurilor în mod sustenabil (pentru producerea de energie și biogaz, pentru îngrășăminte etc.,) pentru deșeurile produse de mai mult de jumătate din animalele comercializate de organizația de producători. În acest context, organizația de producători poate opera gestionarea deșeurilor în mod mult mai eficient prin comparație cu ceea ce ar face membrii în mod individual. De exemplu, organizația de producători poate realiza economii de scară prin transportarea unor volume mai mari de deșeuri, consolidând numărul de expedieri și reducând costurile de descărcare și de manipulare. În consecință, într-o astfel de situație, este probabil ca organizația de producători să obțină reduceri semnificative ale costurilor și să genereze îmbunătățiri semnificative în comparație cu situația în care s-ar afla membrii săi la nivel individual, prin urmare, organizația de producători ar îndeplini condițiile metodei simplificate. |
| --- | --- |

8.

Gestionarea comună a deșeurilor ar putea genera îmbunătățiri semnificative ale eficienței în anumite situații. De exemplu, acesta este cazul atunci când organizația de producători asigură eliminarea, depozitarea și reutilizarea deșeurilor în mod sustenabil (pentru producerea de energie și biogaz, pentru îngrășăminte etc.,) pentru deșeurile produse de mai mult de jumătate din animalele comercializate de organizația de producători. În acest context, organizația de producători poate opera gestionarea deșeurilor în mod mult mai eficient prin comparație cu ceea ce ar face membrii în mod individual. De exemplu, organizația de producători poate realiza economii de scară prin transportarea unor volume mai mari de deșeuri, consolidând numărul de expedieri și reducând costurile de descărcare și de manipulare. În consecință, într-o astfel de situație, este probabil ca organizația de producători să obțină reduceri semnificative ale costurilor și să genereze îmbunătățiri semnificative în comparație cu situația în care s-ar afla membrii săi la nivel individual, prin urmare, organizația de producători ar îndeplini condițiile metodei simplificate.

(vi)   
  Achiziții comune de resurse

| 9. | Achizițiile comune de resurse sunt susceptibile de a genera îmbunătățiri semnificative în anumite situații. De exemplu, acesta poate fi cazul atunci când se realizează procedura de achiziții pentru volume semnificative, întrucât astfel organizația de producători poate obține reduceri importante, condiții de livrare și/sau condiții de creditare mai bune comparativ cu ceea ce ar obține un producător individual. În același timp, achiziționând resursele în contul său, organizația de producători poate asigura condiții adecvate de depozitare și/sau de livrare a produselor către membri. În cazul în care organizația de producători achiziționează pentru membrii săi furaje, animale sau alte resurse, cum ar fi combustibilul și energia electrică, resursele respective presupun costuri semnificative (51). În cazul în care o organizație de producători achiziționează un volum corespunzător necesarului pentru producerea a mai mult de jumătate din animalele vii din comercializate în comun, este probabil ca organizația de producători să genereze îmbunătățiri semnificative ale eficienței. Într-o astfel de situație, organizația de producători ar îndeplini condițiile metodei simplificate.
  Achizițiile de alte tipuri de resurse, cum ar fi sprijin IT, consiliere genetică, servicii veterinare, servicii de inseminare pe cont propriu nu reprezintă de obicei costuri semnificative pentru organizația de producători în vederea conformării cu metoda simplificată și, prin urmare, nu este probabil ca organizația de producători să genereze creșteri semnificative ale eficienței pentru a beneficia de derogare. |
| --- | --- |

9.

Achizițiile comune de resurse sunt susceptibile de a genera îmbunătățiri semnificative în anumite situații. De exemplu, acesta poate fi cazul atunci când se realizează procedura de achiziții pentru volume semnificative, întrucât astfel organizația de producători poate obține reduceri importante, condiții de livrare și/sau condiții de creditare mai bune comparativ cu ceea ce ar obține un producător individual. În același timp, achiziționând resursele în contul său, organizația de producători poate asigura condiții adecvate de depozitare și/sau de livrare a produselor către membri. În cazul în care organizația de producători achiziționează pentru membrii săi furaje, animale sau alte resurse, cum ar fi combustibilul și energia electrică, resursele respective presupun costuri semnificative (51). În cazul în care o organizație de producători achiziționează un volum corespunzător necesarului pentru producerea a mai mult de jumătate din animalele vii din comercializate în comun, este probabil ca organizația de producători să genereze îmbunătățiri semnificative ale eficienței. Într-o astfel de situație, organizația de producători ar îndeplini condițiile metodei simplificate.

Achizițiile de alte tipuri de resurse, cum ar fi sprijin IT, consiliere genetică, servicii veterinare, servicii de inseminare pe cont propriu nu reprezintă de obicei costuri semnificative pentru organizația de producători în vederea conformării cu metoda simplificată și, prin urmare, nu este probabil ca organizația de producători să genereze creșteri semnificative ale eficienței pentru a beneficia de derogare.

(vii)   
  Combinații de activități

| 10. | Combinațiile de activități, în situația în care niciuna dintre activități nu acoperă mai mult de jumătate din numărul de animale comercializate de o organizație de producători, ar putea, probabil, să genereze îmbunătățiri semnificative ale eficienței în anumite situații. Pentru mai multe detalii, a se vedea mai jos caseta privind combinațiile de activități. |
| --- | --- |

10.

Combinațiile de activități, în situația în care niciuna dintre activități nu acoperă mai mult de jumătate din numărul de animale comercializate de o organizație de producători, ar putea, probabil, să genereze îmbunătățiri semnificative ale eficienței în anumite situații. Pentru mai multe detalii, a se vedea mai jos caseta privind combinațiile de activități.

| SECTORUL CULTURILOR ARABILE


  Aplicarea testului de îmbunătățire semnificativă a eficienței

  Exemple de situații în care este foarte probabil ca activitățile comune prevăzute la articolul 171 din Regulamentul privind OCP să genereze îmbunătățiri semnificative ale eficienței în cadrul metodei simplificate
  (i)   
  Distribuție comună



  Distribuția comună poate acoperi următoarele activități: transportul comun, înființarea unui centru de distribuție sau a unei infrastructuri de vânzare și/sau organizarea unei platforme de vânzări.








  1. | Transportul comun ar putea genera îmbunătățiri semnificative în anumite situații. De exemplu, acesta ar fi cazul dacă organizația de producători organizează servicii de transport (transport rutier sau feroviar, sau expediere pe cale maritimă) de la punctele de producție la depozitele cumpărătorului sau la amplasamentul de procesare pentru mai mult de jumătate din volumul culturilor comercializate de organizația de producători. În acest context organizația de producători poate opera serviciile de transport mai eficient în comparație cu ceea ce ar face membrii în mod individual. De exemplu, organizația de producători poate realiza economii de scară prin transportarea unor volume mai mari, consolidând numărul de expedieri și reducând costurile de descărcare și de manipulare. În consecință, într-o astfel de situație, organizația de producători ar putea obține reduceri semnificative ale costurilor și genera îmbunătățiri semnificative ale eficienței în comparație cu situația în care această activitate ar fi realizată de membrii săi la nivel individual. Prin urmare, organizația de producători ar îndeplini condițiile metodei simplificate. |
| --- | --- |

SECTORUL CULTURILOR ARABILE

Aplicarea testului de îmbunătățire semnificativă a eficienței

Exemple de situații în care este foarte probabil ca activitățile comune prevăzute la articolul 171 din Regulamentul privind OCP să genereze îmbunătățiri semnificative ale eficienței în cadrul metodei simplificate

(i)   
  Distribuție comună

Distribuția comună poate acoperi următoarele activități: transportul comun, înființarea unui centru de distribuție sau a unei infrastructuri de vânzare și/sau organizarea unei platforme de vânzări.

1.

Transportul comun ar putea genera îmbunătățiri semnificative în anumite situații. De exemplu, acesta ar fi cazul dacă organizația de producători organizează servicii de transport (transport rutier sau feroviar, sau expediere pe cale maritimă) de la punctele de producție la depozitele cumpărătorului sau la amplasamentul de procesare pentru mai mult de jumătate din volumul culturilor comercializate de organizația de producători. În acest context organizația de producători poate opera serviciile de transport mai eficient în comparație cu ceea ce ar face membrii în mod individual. De exemplu, organizația de producători poate realiza economii de scară prin transportarea unor volume mai mari, consolidând numărul de expedieri și reducând costurile de descărcare și de manipulare. În consecință, într-o astfel de situație, organizația de producători ar putea obține reduceri semnificative ale costurilor și genera îmbunătățiri semnificative ale eficienței în comparație cu situația în care această activitate ar fi realizată de membrii săi la nivel individual. Prin urmare, organizația de producători ar îndeplini condițiile metodei simplificate.

| 2. | Înființarea unui centru de distribuție sau a unei infrastructuri de vânzare și/sau organizarea unei platforme de vânzări. Comisia nu are cunoștință de o situație în care un centru de distribuție, o infrastructură de vânzare și/sau o platformă de vânzări online ar genera, pe cont propriu, suficiente creșteri semnificative ale eficienței pentru a trece testul de îmbunătățire semnificativă a eficienței în sectorul culturilor arabile. Cu toate acestea, dacă se combină cu alte activități cum ar fi transportul sau controlul calității, costurile acestor activități luate împreună sunt semnificative și, deci, ar putea genera îmbunătățiri semnificative ale eficienței dacă volumul acoperit este mai mare de jumătate din volumele comercializate de organizația de producători. Drept rezultat, este foarte probabil ca organizația de producători să genereze îmbunătățiri semnificative ale eficienței și, prin urmare, ar îndeplini condițiile metodei simplificate. De exemplu, organizația de producători ar putea organiza în comun un centru de distribuție, transportul producției și o platformă de vânzări online. În cazul în care volumele acoperite sunt mai mari de jumătate din cele comercializate de către organizația de producători, costurile înființării și organizării acestor activități sunt semnificative și este foarte probabil ca aceste activități să genereze îmbunătățiri semnificative ale eficienței și, prin urmare, organizația de producători ar îndeplini condițiile metodei simplificate. |
| --- | --- |

2.

Înființarea unui centru de distribuție sau a unei infrastructuri de vânzare și/sau organizarea unei platforme de vânzări. Comisia nu are cunoștință de o situație în care un centru de distribuție, o infrastructură de vânzare și/sau o platformă de vânzări online ar genera, pe cont propriu, suficiente creșteri semnificative ale eficienței pentru a trece testul de îmbunătățire semnificativă a eficienței în sectorul culturilor arabile. Cu toate acestea, dacă se combină cu alte activități cum ar fi transportul sau controlul calității, costurile acestor activități luate împreună sunt semnificative și, deci, ar putea genera îmbunătățiri semnificative ale eficienței dacă volumul acoperit este mai mare de jumătate din volumele comercializate de organizația de producători. Drept rezultat, este foarte probabil ca organizația de producători să genereze îmbunătățiri semnificative ale eficienței și, prin urmare, ar îndeplini condițiile metodei simplificate. De exemplu, organizația de producători ar putea organiza în comun un centru de distribuție, transportul producției și o platformă de vânzări online. În cazul în care volumele acoperite sunt mai mari de jumătate din cele comercializate de către organizația de producători, costurile înființării și organizării acestor activități sunt semnificative și este foarte probabil ca aceste activități să genereze îmbunătățiri semnificative ale eficienței și, prin urmare, organizația de producători ar îndeplini condițiile metodei simplificate.

(ii)   
  Promovare comună

| 3. | Promovarea comună poate genera îmbunătățiri semnificative ale eficienței în anumite situații. Acest lucru se poate întâmpla, de exemplu, în cazul în care o organizație de producători dezvoltă și comercializează un produs cu valoare adăugată. Un produs „adaugă valoare”, de exemplu, dacă este diferit de alte produse, bazându-se pe un anumit set de caracteristici pentru a îndeplini cerințe specifice ale clienților. Organizația de producători își poate diferenția produsele în funcție de conținutul de proteine, de semințele utilizate, de utilizarea de îngrășăminte, de conținutul de umiditate și de dimensiunea culturilor la momentul livrării sau de locul de origine sau de alți factori. De exemplu, în sectorul oleaginoaselor, promovarea ar putea include informații tehnice privind rațiile de hrană. În acest context, promovarea comună reprezintă partea de comercializare din cadrul unei strategii integrate pentru vânzarea unui astfel de produs cu valoare adăugată, iar activitatea de promovare comună este una dintre numeroasele activități realizate în vederea punerii în aplicare a strategiei. Organizația de producători stabilește și asigură conformitatea cu caietul de sarcini al produsului. Acest lucru presupune, de exemplu, elaborarea unui caiet de sarcini adecvat, planificarea procesului de producție și controlul calității în conformitate cu caietul de sarcini respectiv, achiziționarea resurselor necesare pentru respectarea caietului de sarcini etc. Costurile unei astfel de abordări integrate, în scopul respectării caietului de sarcini, sunt semnificative atât pentru organizația de producători, cât și pentru membrii acesteia, în cazul în care abordarea vizează mai mult de jumătate din volumele comercializate de organizația de producători. Într-o asemenea situație, organizația de producători ar îndeplini condițiile metodei simplificate.
  Activitățile sectoriale comune de promovare, precum promovarea generală a consumului produselor obținute din culturi arabile, nu sunt relevante pentru scopul derogării deoarece nu reprezintă o activitate desfășurată de o singură organizație de producători, ci o activitate coordonată între organizațiile de producători din același sector care vizează să aducă beneficii întregului sector și nu numai unei singure organizații de producători. |
| --- | --- |

3.

Promovarea comună poate genera îmbunătățiri semnificative ale eficienței în anumite situații. Acest lucru se poate întâmpla, de exemplu, în cazul în care o organizație de producători dezvoltă și comercializează un produs cu valoare adăugată. Un produs „adaugă valoare”, de exemplu, dacă este diferit de alte produse, bazându-se pe un anumit set de caracteristici pentru a îndeplini cerințe specifice ale clienților. Organizația de producători își poate diferenția produsele în funcție de conținutul de proteine, de semințele utilizate, de utilizarea de îngrășăminte, de conținutul de umiditate și de dimensiunea culturilor la momentul livrării sau de locul de origine sau de alți factori. De exemplu, în sectorul oleaginoaselor, promovarea ar putea include informații tehnice privind rațiile de hrană. În acest context, promovarea comună reprezintă partea de comercializare din cadrul unei strategii integrate pentru vânzarea unui astfel de produs cu valoare adăugată, iar activitatea de promovare comună este una dintre numeroasele activități realizate în vederea punerii în aplicare a strategiei. Organizația de producători stabilește și asigură conformitatea cu caietul de sarcini al produsului. Acest lucru presupune, de exemplu, elaborarea unui caiet de sarcini adecvat, planificarea procesului de producție și controlul calității în conformitate cu caietul de sarcini respectiv, achiziționarea resurselor necesare pentru respectarea caietului de sarcini etc. Costurile unei astfel de abordări integrate, în scopul respectării caietului de sarcini, sunt semnificative atât pentru organizația de producători, cât și pentru membrii acesteia, în cazul în care abordarea vizează mai mult de jumătate din volumele comercializate de organizația de producători. Într-o asemenea situație, organizația de producători ar îndeplini condițiile metodei simplificate.

Activitățile sectoriale comune de promovare, precum promovarea generală a consumului produselor obținute din culturi arabile, nu sunt relevante pentru scopul derogării deoarece nu reprezintă o activitate desfășurată de o singură organizație de producători, ci o activitate coordonată între organizațiile de producători din același sector care vizează să aducă beneficii întregului sector și nu numai unei singure organizații de producători.

(iii)   
  Organizare comună a controlului calității

| 4. | Organizarea comună a controlului calității poate genera îmbunătățiri semnificative în anumite situații. De exemplu, acesta este cazul atunci când o organizație de producători asigură calitatea constantă a produselor membrilor săi, fie pentru că acest lucru este impus de normele în vigoare, fie de un standard consacrat cerut de către cumpărători. Acesta poate fi cazul uscării și amestecării culturilor pentru a atinge standardul de calitate cerut de cumpărător. Organizația de producători contribuie la obținerea unui nivel înalt de calitate, în primul rând, prin consiliere și sprijin privind procesele de producție. Procedând astfel, organizația de producători furnizează servicii pe teren precum consultanță privind metodele îmbunătățite de aplicare a substanțelor chimice și a îngrășămintelor, instituirea unor tehnici îmbunătățite, de exemplu, bilonarea, fertilizarea, răsădirea, controlul dăunătorilor etc. și/sau asistență pentru problemele de producție în cadrul exploatației agricole și pentru aspecte de reglementare și de control, care sprijină producătorul să obțină un produs de calitate. În al doilea rând, organizația de producători efectuează, de asemenea, teste de laborator (proprii sau externalizate) pentru a controla calitatea culturii (proteine, umiditate, mărimea semințelor, impurități etc.) care este produsă de membrii săi și pe care aceasta o va comercializa. Testele sunt efectuate pentru a demonstra organismului de certificare/controlorului independent faptul că produsele respectă cerințele reglementare sau standard și/sau pentru a demonstra cumpărătorului (cumpărătorilor) că produsele îndeplinesc cerințele acestuia (acestora). Costurile tuturor acestor activități sunt semnificative în cazul în care activitățile vizează mai mult de jumătate din volumul culturilor arabile comercializat de către organizația de producători. Într-o astfel de situație, organizația de producători ar putea genera îmbunătățiri semnificative ale eficienței, întrucât ar fi mult mai costisitor pentru un singur membru să obțină același rezultat pe cont propriu. Prin urmare, organizația de producători ar îndeplini condițiile metodei simplificate. |
| --- | --- |

4.

Organizarea comună a controlului calității poate genera îmbunătățiri semnificative în anumite situații. De exemplu, acesta este cazul atunci când o organizație de producători asigură calitatea constantă a produselor membrilor săi, fie pentru că acest lucru este impus de normele în vigoare, fie de un standard consacrat cerut de către cumpărători. Acesta poate fi cazul uscării și amestecării culturilor pentru a atinge standardul de calitate cerut de cumpărător. Organizația de producători contribuie la obținerea unui nivel înalt de calitate, în primul rând, prin consiliere și sprijin privind procesele de producție. Procedând astfel, organizația de producători furnizează servicii pe teren precum consultanță privind metodele îmbunătățite de aplicare a substanțelor chimice și a îngrășămintelor, instituirea unor tehnici îmbunătățite, de exemplu, bilonarea, fertilizarea, răsădirea, controlul dăunătorilor etc. și/sau asistență pentru problemele de producție în cadrul exploatației agricole și pentru aspecte de reglementare și de control, care sprijină producătorul să obțină un produs de calitate. În al doilea rând, organizația de producători efectuează, de asemenea, teste de laborator (proprii sau externalizate) pentru a controla calitatea culturii (proteine, umiditate, mărimea semințelor, impurități etc.) care este produsă de membrii săi și pe care aceasta o va comercializa. Testele sunt efectuate pentru a demonstra organismului de certificare/controlorului independent faptul că produsele respectă cerințele reglementare sau standard și/sau pentru a demonstra cumpărătorului (cumpărătorilor) că produsele îndeplinesc cerințele acestuia (acestora). Costurile tuturor acestor activități sunt semnificative în cazul în care activitățile vizează mai mult de jumătate din volumul culturilor arabile comercializat de către organizația de producători. Într-o astfel de situație, organizația de producători ar putea genera îmbunătățiri semnificative ale eficienței, întrucât ar fi mult mai costisitor pentru un singur membru să obțină același rezultat pe cont propriu. Prin urmare, organizația de producători ar îndeplini condițiile metodei simplificate.

(iv)   
  Utilizare comună a echipamentului sau a instalațiilor de depozitare

| 5. | Utilizarea comună a echipamentului ar putea genera îmbunătățiri semnificative ale eficienței în anumite situații. De exemplu, acest lucru se poate întâmpla în cazul în care organizația de producători face investițiile necesare în utilaje agricole semnificative (de exemplu, mașini de recoltat sau de uscat) și asigură exploatarea și întreținerea corespunzătoare a acestora. În acest caz, organizația de producători suportă inițial costurile de investiții prin achiziționarea echipamentelor (noi sau folosite) pentru a produce culturile arabile și/sau pentru a gestiona culturile recoltate. Ulterior, organizația de producători suportă alte costuri legate de întreținerea și asigurarea exploatării corecte a echipamentelor (de exemplu, formare). Investiția inițială și alte cheltuieli cu echipamentele presupun costuri semnificative atunci când vizează volume semnificative. În acest context, costurile pentru exploatarea echipamentelor sunt importante dacă o parte semnificativă a volumelor comercializate de organizația de producători sunt produse cu ajutorul echipamentelor deținute în comun. Prin urmare, în cazul în care echipamentele sunt utilizate pentru a produce mai mult de jumătate din volumul culturilor arabile comercializat de organizația de producători, aceasta ar putea genera îmbunătățiri semnificative ale eficienței. Noile echipamente/utilaje sunt adesea necesare pentru a mări productivitatea, precum și pentru a garanta că produsul îndeplinește cerințele pieței. Cu toate acestea, unii producători nu își permit echipamente noi din cauza nivelului ridicat al investițiilor necesare și, prin urmare, utilizarea comună a echipamentelor poate conduce la economii pentru membri și la creșterea productivității. Într-o astfel de situație, organizația de producători ar îndeplini condițiile metodei simplificate. |
| --- | --- |

5.

Utilizarea comună a echipamentului ar putea genera îmbunătățiri semnificative ale eficienței în anumite situații. De exemplu, acest lucru se poate întâmpla în cazul în care organizația de producători face investițiile necesare în utilaje agricole semnificative (de exemplu, mașini de recoltat sau de uscat) și asigură exploatarea și întreținerea corespunzătoare a acestora. În acest caz, organizația de producători suportă inițial costurile de investiții prin achiziționarea echipamentelor (noi sau folosite) pentru a produce culturile arabile și/sau pentru a gestiona culturile recoltate. Ulterior, organizația de producători suportă alte costuri legate de întreținerea și asigurarea exploatării corecte a echipamentelor (de exemplu, formare). Investiția inițială și alte cheltuieli cu echipamentele presupun costuri semnificative atunci când vizează volume semnificative. În acest context, costurile pentru exploatarea echipamentelor sunt importante dacă o parte semnificativă a volumelor comercializate de organizația de producători sunt produse cu ajutorul echipamentelor deținute în comun. Prin urmare, în cazul în care echipamentele sunt utilizate pentru a produce mai mult de jumătate din volumul culturilor arabile comercializat de organizația de producători, aceasta ar putea genera îmbunătățiri semnificative ale eficienței. Noile echipamente/utilaje sunt adesea necesare pentru a mări productivitatea, precum și pentru a garanta că produsul îndeplinește cerințele pieței. Cu toate acestea, unii producători nu își permit echipamente noi din cauza nivelului ridicat al investițiilor necesare și, prin urmare, utilizarea comună a echipamentelor poate conduce la economii pentru membri și la creșterea productivității. Într-o astfel de situație, organizația de producători ar îndeplini condițiile metodei simplificate.

| 6. | Utilizarea comună a instalațiilor de depozitare ar putea să genereze îmbunătățiri semnificative ale eficienței în anumite situații. De exemplu, acesta este cazul atunci când organizația de producători face investițiile necesare în instalațiile de depozitare pentru a îndeplini cerințele în materie de sănătate și sectoriale și asigură exploatarea și întreținerea lor corespunzătoare. Organizația de producători suportă costurile investiției inițiale în instalațiile de depozitare prin achiziționarea sau proiectarea și construcția instalațiilor. Organizația de producători suportă alte costuri de investiții în instalațiile de depozitare prin modernizarea acestora. Investițiile în instalațiile de depozitare presupun costuri semnificative în cazul în care vizează volume semnificative. Costurile utilizării instalațiilor de depozitare sunt de asemenea semnificative dacă o parte semnificativă a cantităților comercializate de organizația de producători sunt stocate în facilitățile respective. În cazul în care activitățile de depozitare acoperă mai mult de jumătate din volumul produselor culturilor arabile comercializate de organizația de producători și sunt, prin urmare, semnificative din punct de vedere al volumelor, organizația de producători ar putea genera îmbunătățiri semnificative ale eficienței. Punerea la dispoziție a instalațiilor de depozitare de către organizația de producători poate conduce la costuri mai reduse în comparație cu situația în care membrii săi ar trebui să investească în mod individual în instalații de depozitare. Posibilitatea de a depozita produsul fără a-l expedia imediat către un terț, eventual pentru o perioadă mai lungă de timp și posibil în cantități mai mari, permite membrilor organizației de producători să își vândă produsele atunci când prețul este mai favorabil și nu neapărat la momentul recoltării, când oferta atinge cotele cele mai ridicate. Într-o asemenea situație, organizația de producători ar îndeplini condițiile metodei simplificate. |
| --- | --- |

6.

Utilizarea comună a instalațiilor de depozitare ar putea să genereze îmbunătățiri semnificative ale eficienței în anumite situații. De exemplu, acesta este cazul atunci când organizația de producători face investițiile necesare în instalațiile de depozitare pentru a îndeplini cerințele în materie de sănătate și sectoriale și asigură exploatarea și întreținerea lor corespunzătoare. Organizația de producători suportă costurile investiției inițiale în instalațiile de depozitare prin achiziționarea sau proiectarea și construcția instalațiilor. Organizația de producători suportă alte costuri de investiții în instalațiile de depozitare prin modernizarea acestora. Investițiile în instalațiile de depozitare presupun costuri semnificative în cazul în care vizează volume semnificative. Costurile utilizării instalațiilor de depozitare sunt de asemenea semnificative dacă o parte semnificativă a cantităților comercializate de organizația de producători sunt stocate în facilitățile respective. În cazul în care activitățile de depozitare acoperă mai mult de jumătate din volumul produselor culturilor arabile comercializate de organizația de producători și sunt, prin urmare, semnificative din punct de vedere al volumelor, organizația de producători ar putea genera îmbunătățiri semnificative ale eficienței. Punerea la dispoziție a instalațiilor de depozitare de către organizația de producători poate conduce la costuri mai reduse în comparație cu situația în care membrii săi ar trebui să investească în mod individual în instalații de depozitare. Posibilitatea de a depozita produsul fără a-l expedia imediat către un terț, eventual pentru o perioadă mai lungă de timp și posibil în cantități mai mari, permite membrilor organizației de producători să își vândă produsele atunci când prețul este mai favorabil și nu neapărat la momentul recoltării, când oferta atinge cotele cele mai ridicate. Într-o asemenea situație, organizația de producători ar îndeplini condițiile metodei simplificate.

(v)   
  Achiziții comune de resurse

| 7. | Achizițiile comune de resurse ar putea genera îmbunătățiri semnificative ale eficienței în anumite situații. De exemplu, acesta poate fi cazul atunci când se realizează procedura de achiziții pentru volume semnificative, întrucât astfel organizația de producători poate obține reduceri importante, condiții de livrare și/sau condiții de creditare mai bune comparativ cu ceea ce ar obține un producător individual. În plus față de achiziționarea acestor resurse în contul său, organizația de producători poate asigura condiții adecvate de depozitare și/sau de livrare a produselor. În cazul în care o organizație de producători achiziționează pentru membrii săi îngrășăminte, pesticide sau energie (combustibil, energie electrică), resursele respective presupun costuri semnificative (52). În cazul în care o organizație de producători achiziționează un volum corespunzător necesarului pentru producerea a mai mult de jumătate din culturile arabile comercializate în comun, organizația de producători ar putea să genereze îmbunătățiri semnificative ale eficienței. Într-o asemenea de situație, organizația de producători ar îndeplini condițiile metodei simplificate.
  Achiziționarea unui alt tip de resurse, cum ar fi sprijin IT, servicii financiare, consultanță economică sau tehnică, testare, planificare a recoltării, pe cont propriu, nu reprezintă, în mod normal, costuri semnificative pentru organizația de producători. În consecință, nu este foarte probabil ca organizația de producători să genereze îmbunătățiri semnificative ale eficienței așa cum este necesar pentru a putea beneficia de derogare. |
| --- | --- |

7.

Achizițiile comune de resurse ar putea genera îmbunătățiri semnificative ale eficienței în anumite situații. De exemplu, acesta poate fi cazul atunci când se realizează procedura de achiziții pentru volume semnificative, întrucât astfel organizația de producători poate obține reduceri importante, condiții de livrare și/sau condiții de creditare mai bune comparativ cu ceea ce ar obține un producător individual. În plus față de achiziționarea acestor resurse în contul său, organizația de producători poate asigura condiții adecvate de depozitare și/sau de livrare a produselor. În cazul în care o organizație de producători achiziționează pentru membrii săi îngrășăminte, pesticide sau energie (combustibil, energie electrică), resursele respective presupun costuri semnificative (52). În cazul în care o organizație de producători achiziționează un volum corespunzător necesarului pentru producerea a mai mult de jumătate din culturile arabile comercializate în comun, organizația de producători ar putea să genereze îmbunătățiri semnificative ale eficienței. Într-o asemenea de situație, organizația de producători ar îndeplini condițiile metodei simplificate.

Achiziționarea unui alt tip de resurse, cum ar fi sprijin IT, servicii financiare, consultanță economică sau tehnică, testare, planificare a recoltării, pe cont propriu, nu reprezintă, în mod normal, costuri semnificative pentru organizația de producători. În consecință, nu este foarte probabil ca organizația de producători să genereze îmbunătățiri semnificative ale eficienței așa cum este necesar pentru a putea beneficia de derogare.

(vi)   
  Combinații de activități

| 8. | Combinația de activități, în situația în care niciuna dintre activități nu acoperă mai mult de jumătate din produsele culturilor arabile comercializate de o organizație de producători, ar putea genera îmbunătățiri semnificative ale eficienței în anumite situații. Pentru mai multe detalii, a se vedea mai jos caseta privind combinațiile de activități. |
| --- | --- |

8.

Combinația de activități, în situația în care niciuna dintre activități nu acoperă mai mult de jumătate din produsele culturilor arabile comercializate de o organizație de producători, ar putea genera îmbunătățiri semnificative ale eficienței în anumite situații. Pentru mai multe detalii, a se vedea mai jos caseta privind combinațiile de activități.

| Combinații de activități


  Exemple de situații în care este foarte probabil ca activitățile combinate prevăzute la articolele 169, 170 și 171 din Regulamentul privind OCP să genereze îmbunătățiri semnificative ale eficienței în contextul metodei simplificate
  Se constată în multe cazuri că a activitățile cu potențial de creștere a eficienței descrise mai sus generează îmbunătățiri semnificative ale eficienței atunci când acoperă peste jumătate din volumele comercializate de organizația de producători. În cazul în care o organizație de producători desfășoară una sau mai multe activități de creștere a eficienței, acoperind fiecare volume care sunt mai mici decât jumătate din volumele comercializate de organizația de producători, suma îmbunătățirilor eficienței și/sau o combinație a îmbunătățirilor eficienței la care au condus diferitele activități luate împreună poate fi suficientă pentru ca organizația de producători să îndeplinească testul de îmbunătățire semnificativă a eficienței.
  Este posibil ca diferite activități cu potențial de creștere a eficienței să acopere aceleași volume (activități care se suprapun) sau să acopere volume separate.
  În cazul în care o activitate cu potențial de creștere a eficienței acoperă numai o proporție scăzută (de exemplu, 10 % sau 15 %) din volumele comercializate de organizația de producători, este puțin probabil că va contribui la generarea unor îmbunătățiri semnificative ale eficienței deoarece luată separat generează numai o creștere limitată a eficienței și este puțin probabil că în combinație cu o altă activitate ar spori în mod semnificativ eficiența activităților organizației de producători. Este puțin probabil, deci, ca o organizație de producători să genereze o îmbunătățire semnificativă a eficienței desfășurând o activitate suplimentară cu potențial de creștere a eficienței care acoperă o proporție foarte scăzută din volumele comercializate. Cu alte cuvinte, este puțin probabil ca o organizație de producători să treacă testul de îmbunătățire semnificativă a eficienței prin desfășurarea unei activități suplimentare de creștere a eficienței care acoperă o proporție foarte scăzută din volumele comercializate.
  Având în vedere, de asemenea, că economiile de scară nu sunt lineare, creșterile în eficiență realizate prin intermediul unei activități care acoperă un volum dat sunt mai mari decât dublul creșterii în eficiență obținute cu două activități care acoperă jumătate din volum. Totodată, creșterea în eficiență obținută cu două activități care acoperă jumătate din volum este, de asemenea, mai mare decât triplul creșterii în eficiență obținute cu trei activități care acoperă o treime din volum. În consecință, o organizație de producători poate trece testul de îmbunătățire semnificativă a eficienței prin combinarea activităților cu potențial de creștere a eficienței, dacă volumul total vizat de o astfel de combinație de activități (suma volumelor acoperite de diferitele activități) este mai mare decât volumul pentru o singură activitate și atunci când acest volum total crește de fiecare dată când se adaugă o activitate.
  În ceea ce privește două activități cu potențial de creștere a eficienței, este foarte probabil ca prin combinația celor două activități să se genereze o îmbunătățire semnificativă a eficienței dacă suma volumelor acoperite de cele două activități este mai mare de 70 % din volumele comercializate de organizația de producători. Într-un asemenea caz nicio activitate nu acoperă un volum mai mic de 20 % (cu alte cuvinte, organizația de producători trece testul de îmbunătățire semnificativă a eficienței cu cealaltă activitate evaluată în mod individual, adică fără a fi necesară o combinație cu o altă activitate). În cazul în care cel puțin o activitate acoperă un volum mai mare de 35 %, atunci este foarte probabil ca suma și/sau combinația de creșteri în eficiență generate de cele două activități să fie suficient de importantă pentru ca organizația de producători să treacă testul de îmbunătățire semnificativă a eficienței.
  În ceea ce privește trei activități cu potențial de îmbunătățire a eficienței, este foarte probabil ca prin combinația celor trei activități să se genereze o îmbunătățire semnificativă a eficienței dacă suma volumelor acoperite de cele trei activități este mai mare de 100 % din volumele comercializate de organizația de producători. Într-un asemenea caz nicio activitate nu acoperă un volum mai mic de 20 % (altfel, organizația de producători trece testul de îmbunătățire semnificativă a eficienței cu una din celelalte două activități sau cu celelalte două activități luate împreună). Pot exista o serie de combinații de trei activități (de exemplu, două care acoperă câte un volum de aproximativ 40 % fiecare împreună cu o a treia care acoperă un volum de aproximativ 20 %, sau trei activități care acoperă câte un volum de 33 % fiecare). Combinația dintre creșterile în eficiență generate de cele trei activități ar putea să fie suficient de importantă pentru ca organizația de producători să treacă testul de îmbunătățire semnificativă a eficienței.
  Este foarte puțin probabil ca orice activitate care nu este în sine suficientă pentru a genera îmbunătățiri semnificative ale eficienței (de exemplu, achiziționarea de servicii IT, promovarea generală) să genereze îmbunătățiri semnificative ale eficienței atunci când este combinată și, astfel, este foarte puțin probabil ca aceasta să poată contribui la generarea unor îmbunătățiri semnificative ale eficienței atunci când se combină activități.
  (i)   
  Combinație a două activități cu suprapunerea volumelor:


  De exemplu, acesta poate fi cazul atunci când organizația de producători utilizează în comun echipamente pentru amestecarea cerealelor cu caracteristici diferite în funcție de cerințele clienților și depozitează cerealele în acest scop. Aceste două activități integrate permit organizației de producători să răspundă cerințelor consumatorilor care solicită amestecuri cu caracteristici specifice (cum ar fi de exemplu brutăriile), pe care agricultorii individuali fie nu ar fi în măsură să le satisfacă în totalitate, fie nu ar fi în măsură să le satisfacă în ceea ce privește calitatea/prețul/volumul/timpul. În cazul în care aceste două activități ale organizației de producători, atunci când sunt luate în considerare împreună, acoperă mai mult de 70 % din volumul produselor culturilor arabile comercializate de către organizația de producători, acestea au potențialul de a conduce la economii semnificative, în comparație cu situația în care producătorii individuali încearcă să satisfacă cererea pentru anumite amestecuri de cereale și pot chiar să creeze posibilitatea ca organizația de producători să ofere astfel de amestecuri atunci când membrii nu ar putea face acest lucru pe cont propriu. Într-o astfel de situație, este foarte probabil ca organizația de producători să genereze îmbunătățiri semnificative ale eficienței și, prin urmare, aceasta ar îndeplini condițiile metodei simplificate.
  (ii)   
  Combinație a două activități cu suprapunerea volumelor:


  De exemplu, acest lucru se poate întâmpla în cazul în care organizația de producători achiziționează de pe piață o parte din furajele necesare pentru creșterea bovinelor de către membri, iar membrii organizației de producători utilizează echipamentele achiziționate în comun pentru producerea unei alte părții din furajele necesare pentru creșterea bovinelor de către membri. În cazul în care aceste două activități ale organizației de producători, atunci când sunt analizate împreună, vizează hrana necesară pentru peste 70 % din volumul de animale comercializate de către organizația de producători, atunci activitățile respective au potențialul de a conduce la economii semnificative comparativ cu situația în care furajele sunt achiziționate în mod individual de pe piață de către crescători de animale sau sunt produse cu ajutorul unor utilaje achiziționate în mod individual. Într-o astfel de situație, este foarte probabil ca organizația de producători să genereze îmbunătățiri semnificative ale eficienței și, prin urmare, aceasta ar îndeplini condițiile metodei simplificate.
  (iii)   
  Combinație a trei activități cu suprapunerea volumelor:


  Combinația de activități, în situația în care niciuna dintre activități nu acoperă mai mult de jumătate din cantitatea de ulei de măsline comercializată de o organizație de producători, ar putea să genereze îmbunătățiri semnificative ale eficienței în anumite situații. De exemplu, acest lucru se poate întâmpla în cazul în care organizația de producători combină activitățile legate de vânzarea de ulei de măsline îmbuteliat. În cazul în care o organizație de producători realizează în comun depozitarea, îmbutelierea uleiului de măsline și exploatează o rețea de distribuție comună, aceste trei activități ale organizației de producători reprezintă un sistem integrat pentru producția de ulei de măsline îmbuteliat, care presupune costuri de investiții semnificative. În cazul în care volumul de ulei de măsline care trece prin acest sistem integrat reprezintă cel puțin o treime din volumul de ulei de măsline comercializat de către organizația de producători, aceste activități, atunci când sunt luate în considerare împreună, au potențialul de a conduce la economii semnificative comparativ cu situația în care aceste activități sunt efectuate de către producătorii de ulei de măsline în mod individual. Într-o astfel de situație, este foarte probabil ca organizația de producători să genereze îmbunătățiri semnificative ale eficienței și, prin urmare, aceasta ar îndeplini condițiile metodei simplificate. |
| --- |

Combinații de activități

Exemple de situații în care este foarte probabil ca activitățile combinate prevăzute la articolele 169, 170 și 171 din Regulamentul privind OCP să genereze îmbunătățiri semnificative ale eficienței în contextul metodei simplificate

Se constată în multe cazuri că a activitățile cu potențial de creștere a eficienței descrise mai sus generează îmbunătățiri semnificative ale eficienței atunci când acoperă peste jumătate din volumele comercializate de organizația de producători. În cazul în care o organizație de producători desfășoară una sau mai multe activități de creștere a eficienței, acoperind fiecare volume care sunt mai mici decât jumătate din volumele comercializate de organizația de producători, suma îmbunătățirilor eficienței și/sau o combinație a îmbunătățirilor eficienței la care au condus diferitele activități luate împreună poate fi suficientă pentru ca organizația de producători să îndeplinească testul de îmbunătățire semnificativă a eficienței.

Este posibil ca diferite activități cu potențial de creștere a eficienței să acopere aceleași volume (activități care se suprapun) sau să acopere volume separate.

În cazul în care o activitate cu potențial de creștere a eficienței acoperă numai o proporție scăzută (de exemplu, 10 % sau 15 %) din volumele comercializate de organizația de producători, este puțin probabil că va contribui la generarea unor îmbunătățiri semnificative ale eficienței deoarece luată separat generează numai o creștere limitată a eficienței și este puțin probabil că în combinație cu o altă activitate ar spori în mod semnificativ eficiența activităților organizației de producători. Este puțin probabil, deci, ca o organizație de producători să genereze o îmbunătățire semnificativă a eficienței desfășurând o activitate suplimentară cu potențial de creștere a eficienței care acoperă o proporție foarte scăzută din volumele comercializate. Cu alte cuvinte, este puțin probabil ca o organizație de producători să treacă testul de îmbunătățire semnificativă a eficienței prin desfășurarea unei activități suplimentare de creștere a eficienței care acoperă o proporție foarte scăzută din volumele comercializate.

Având în vedere, de asemenea, că economiile de scară nu sunt lineare, creșterile în eficiență realizate prin intermediul unei activități care acoperă un volum dat sunt mai mari decât dublul creșterii în eficiență obținute cu două activități care acoperă jumătate din volum. Totodată, creșterea în eficiență obținută cu două activități care acoperă jumătate din volum este, de asemenea, mai mare decât triplul creșterii în eficiență obținute cu trei activități care acoperă o treime din volum. În consecință, o organizație de producători poate trece testul de îmbunătățire semnificativă a eficienței prin combinarea activităților cu potențial de creștere a eficienței, dacă volumul total vizat de o astfel de combinație de activități (suma volumelor acoperite de diferitele activități) este mai mare decât volumul pentru o singură activitate și atunci când acest volum total crește de fiecare dată când se adaugă o activitate.

În ceea ce privește două activități cu potențial de creștere a eficienței, este foarte probabil ca prin combinația celor două activități să se genereze o îmbunătățire semnificativă a eficienței dacă suma volumelor acoperite de cele două activități este mai mare de 70 % din volumele comercializate de organizația de producători. Într-un asemenea caz nicio activitate nu acoperă un volum mai mic de 20 % (cu alte cuvinte, organizația de producători trece testul de îmbunătățire semnificativă a eficienței cu cealaltă activitate evaluată în mod individual, adică fără a fi necesară o combinație cu o altă activitate). În cazul în care cel puțin o activitate acoperă un volum mai mare de 35 %, atunci este foarte probabil ca suma și/sau combinația de creșteri în eficiență generate de cele două activități să fie suficient de importantă pentru ca organizația de producători să treacă testul de îmbunătățire semnificativă a eficienței.

În ceea ce privește trei activități cu potențial de îmbunătățire a eficienței, este foarte probabil ca prin combinația celor trei activități să se genereze o îmbunătățire semnificativă a eficienței dacă suma volumelor acoperite de cele trei activități este mai mare de 100 % din volumele comercializate de organizația de producători. Într-un asemenea caz nicio activitate nu acoperă un volum mai mic de 20 % (altfel, organizația de producători trece testul de îmbunătățire semnificativă a eficienței cu una din celelalte două activități sau cu celelalte două activități luate împreună). Pot exista o serie de combinații de trei activități (de exemplu, două care acoperă câte un volum de aproximativ 40 % fiecare împreună cu o a treia care acoperă un volum de aproximativ 20 %, sau trei activități care acoperă câte un volum de 33 % fiecare). Combinația dintre creșterile în eficiență generate de cele trei activități ar putea să fie suficient de importantă pentru ca organizația de producători să treacă testul de îmbunătățire semnificativă a eficienței.

Este foarte puțin probabil ca orice activitate care nu este în sine suficientă pentru a genera îmbunătățiri semnificative ale eficienței (de exemplu, achiziționarea de servicii IT, promovarea generală) să genereze îmbunătățiri semnificative ale eficienței atunci când este combinată și, astfel, este foarte puțin probabil ca aceasta să poată contribui la generarea unor îmbunătățiri semnificative ale eficienței atunci când se combină activități.

(i)   
  Combinație a două activități cu suprapunerea volumelor:

De exemplu, acesta poate fi cazul atunci când organizația de producători utilizează în comun echipamente pentru amestecarea cerealelor cu caracteristici diferite în funcție de cerințele clienților și depozitează cerealele în acest scop. Aceste două activități integrate permit organizației de producători să răspundă cerințelor consumatorilor care solicită amestecuri cu caracteristici specifice (cum ar fi de exemplu brutăriile), pe care agricultorii individuali fie nu ar fi în măsură să le satisfacă în totalitate, fie nu ar fi în măsură să le satisfacă în ceea ce privește calitatea/prețul/volumul/timpul. În cazul în care aceste două activități ale organizației de producători, atunci când sunt luate în considerare împreună, acoperă mai mult de 70 % din volumul produselor culturilor arabile comercializate de către organizația de producători, acestea au potențialul de a conduce la economii semnificative, în comparație cu situația în care producătorii individuali încearcă să satisfacă cererea pentru anumite amestecuri de cereale și pot chiar să creeze posibilitatea ca organizația de producători să ofere astfel de amestecuri atunci când membrii nu ar putea face acest lucru pe cont propriu. Într-o astfel de situație, este foarte probabil ca organizația de producători să genereze îmbunătățiri semnificative ale eficienței și, prin urmare, aceasta ar îndeplini condițiile metodei simplificate.

(ii)   
  Combinație a două activități cu suprapunerea volumelor:

De exemplu, acest lucru se poate întâmpla în cazul în care organizația de producători achiziționează de pe piață o parte din furajele necesare pentru creșterea bovinelor de către membri, iar membrii organizației de producători utilizează echipamentele achiziționate în comun pentru producerea unei alte părții din furajele necesare pentru creșterea bovinelor de către membri. În cazul în care aceste două activități ale organizației de producători, atunci când sunt analizate împreună, vizează hrana necesară pentru peste 70 % din volumul de animale comercializate de către organizația de producători, atunci activitățile respective au potențialul de a conduce la economii semnificative comparativ cu situația în care furajele sunt achiziționate în mod individual de pe piață de către crescători de animale sau sunt produse cu ajutorul unor utilaje achiziționate în mod individual. Într-o astfel de situație, este foarte probabil ca organizația de producători să genereze îmbunătățiri semnificative ale eficienței și, prin urmare, aceasta ar îndeplini condițiile metodei simplificate.

(iii)   
  Combinație a trei activități cu suprapunerea volumelor:

Combinația de activități, în situația în care niciuna dintre activități nu acoperă mai mult de jumătate din cantitatea de ulei de măsline comercializată de o organizație de producători, ar putea să genereze îmbunătățiri semnificative ale eficienței în anumite situații. De exemplu, acest lucru se poate întâmpla în cazul în care organizația de producători combină activitățile legate de vânzarea de ulei de măsline îmbuteliat. În cazul în care o organizație de producători realizează în comun depozitarea, îmbutelierea uleiului de măsline și exploatează o rețea de distribuție comună, aceste trei activități ale organizației de producători reprezintă un sistem integrat pentru producția de ulei de măsline îmbuteliat, care presupune costuri de investiții semnificative. În cazul în care volumul de ulei de măsline care trece prin acest sistem integrat reprezintă cel puțin o treime din volumul de ulei de măsline comercializat de către organizația de producători, aceste activități, atunci când sunt luate în considerare împreună, au potențialul de a conduce la economii semnificative comparativ cu situația în care aceste activități sunt efectuate de către producătorii de ulei de măsline în mod individual. Într-o astfel de situație, este foarte probabil ca organizația de producători să genereze îmbunătățiri semnificative ale eficienței și, prin urmare, aceasta ar îndeplini condițiile metodei simplificate.

| 79. | În situațiile de aplicare a metodei simplificate asociate testului de îmbunătățire semnificativă a eficienței identificat mai sus, rezultă că o singură activitate care are potențial de îmbunătățire a eficienței acoperă mai mult de jumătate din volumele comercializate de organizația de producători. Volumele necesare ar putea fi în mod excepțional mai mici luând în considerare micile variații ale volumelor producției în ani consecutivi din cauza condițiilor naturale/meteorologice. Într-o astfel de situație, se consideră că testul de îmbunătățire semnificativă a eficienței a fost trecut dacă activitatea acoperă mai mult de 40 % din volumele comercializate de organizația de producători într-un an dat și numai pentru anul respectiv și când activitate cu potențial de îmbunătățire a eficienței acoperă mai mult de jumătate din volumele comercializate de organizația de producători în alți ani. |
| --- | --- |

79.

În situațiile de aplicare a metodei simplificate asociate testului de îmbunătățire semnificativă a eficienței identificat mai sus, rezultă că o singură activitate care are potențial de îmbunătățire a eficienței acoperă mai mult de jumătate din volumele comercializate de organizația de producători. Volumele necesare ar putea fi în mod excepțional mai mici luând în considerare micile variații ale volumelor producției în ani consecutivi din cauza condițiilor naturale/meteorologice. Într-o astfel de situație, se consideră că testul de îmbunătățire semnificativă a eficienței a fost trecut dacă activitatea acoperă mai mult de 40 % din volumele comercializate de organizația de producători într-un an dat și numai pentru anul respectiv și când activitate cu potențial de îmbunătățire a eficienței acoperă mai mult de jumătate din volumele comercializate de organizația de producători în alți ani.

| 80. | În caz de forță majoră (de exemplu, dacă instalațiile de depozitare au fost distruse de un incendiu), chiar dacă activitatea este suspendată temporar, organizația de producători poate beneficia în continuare de derogare, cu condiția ca aceasta să ia, fără întârziere, toate măsurile necesare pentru restabilirea situației de dinainte de evenimentul de forță majoră și ca celelalte condiții prevăzute de derogare să fie respectate. |
| --- | --- |

80.

În caz de forță majoră (de exemplu, dacă instalațiile de depozitare au fost distruse de un incendiu), chiar dacă activitatea este suspendată temporar, organizația de producători poate beneficia în continuare de derogare, cu condiția ca aceasta să ia, fără întârziere, toate măsurile necesare pentru restabilirea situației de dinainte de evenimentul de forță majoră și ca celelalte condiții prevăzute de derogare să fie respectate.

| 81. | În sfârșit, în cazul în care o organizație de producători nu îndeplinește condițiile prevăzute de metoda simplificată, aceasta poate demonstra printr-o metodă alternativă că îndeplinește totuși cerințele testului de îmbunătățire semnificativă a eficienței. |
| --- | --- |

81.

În sfârșit, în cazul în care o organizație de producători nu îndeplinește condițiile prevăzute de metoda simplificată, aceasta poate demonstra printr-o metodă alternativă că îndeplinește totuși cerințele testului de îmbunătățire semnificativă a eficienței.

3.3.2.   Metoda alternativă

| 82. | În cazul în care o organizație de producători nu respectă condițiile metodei simplificate explicate mai sus, aceasta poate recurge la o metodă alternativă pentru a se evalua dacă trece testul de îmbunătățire semnificativă a eficienței. Se poate recurge la aceasta atunci când metoda simplificată nu a putut fi respectată, dar organizația de producători consideră că îndeplinește totuși cerințele testului de îmbunătățire semnificativă a eficienței. De asemenea, aceasta se poate utiliza atunci când o organizație de producători se află într-o situație care nu este acoperită de metoda simplificată: organizația de producători poate desfășura activități care nu sunt luate în considerare în cadrul metodei simplificate sau, de asemenea, aceasta nu desfășoară încă activități care generează îmbunătățiri ale eficienței, în special în cazurile în care sunt create noi organizații de producători, care își propun să dezvolte noi activități de integrare etc. |
| --- | --- |

82.

În cazul în care o organizație de producători nu respectă condițiile metodei simplificate explicate mai sus, aceasta poate recurge la o metodă alternativă pentru a se evalua dacă trece testul de îmbunătățire semnificativă a eficienței. Se poate recurge la aceasta atunci când metoda simplificată nu a putut fi respectată, dar organizația de producători consideră că îndeplinește totuși cerințele testului de îmbunătățire semnificativă a eficienței. De asemenea, aceasta se poate utiliza atunci când o organizație de producători se află într-o situație care nu este acoperită de metoda simplificată: organizația de producători poate desfășura activități care nu sunt luate în considerare în cadrul metodei simplificate sau, de asemenea, aceasta nu desfășoară încă activități care generează îmbunătățiri ale eficienței, în special în cazurile în care sunt create noi organizații de producători, care își propun să dezvolte noi activități de integrare etc.

| 83. | Metoda alternativă impune evaluarea tuturor activităților organizației de producători, precum și evaluarea măsurii în care unele activități ar putea genera îmbunătățiri semnificative ale eficienței, astfel încât aceasta să contribuie în ansamblu la îndeplinirea obiectivelor PAC. Prezentele orientări oferă o serie de indicații privind metoda alternativă, fără a acoperi toate aspectele posibile ale unei evaluări în conformitate cu metoda alternativă, având în vedere natura abordării acesteia, de la caz la caz. |
| --- | --- |

83.

Metoda alternativă impune evaluarea tuturor activităților organizației de producători, precum și evaluarea măsurii în care unele activități ar putea genera îmbunătățiri semnificative ale eficienței, astfel încât aceasta să contribuie în ansamblu la îndeplinirea obiectivelor PAC. Prezentele orientări oferă o serie de indicații privind metoda alternativă, fără a acoperi toate aspectele posibile ale unei evaluări în conformitate cu metoda alternativă, având în vedere natura abordării acesteia, de la caz la caz.

| 84. | Unele activități, altele decât cele enumerate la articolul 169 alineatul (1) litera (a), la articolul 170 alineatul (1) litera (a) și la articolul 171 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul privind OCP, pot genera îmbunătățiri semnificative ale eficienței. În astfel de cazuri, este necesar să se evalueze, pe baza situației factuale din fiecare caz în parte, dacă astfel de activități ale unei organizații de producători sunt susceptibile să genereze îmbunătățiri semnificative ale eficienței, astfel încât activitățile respective în ansamblu să contribuie la îndeplinirea obiectivelor PAC (53). |
| --- | --- |

84.

Unele activități, altele decât cele enumerate la articolul 169 alineatul (1) litera (a), la articolul 170 alineatul (1) litera (a) și la articolul 171 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul privind OCP, pot genera îmbunătățiri semnificative ale eficienței. În astfel de cazuri, este necesar să se evalueze, pe baza situației factuale din fiecare caz în parte, dacă astfel de activități ale unei organizații de producători sunt susceptibile să genereze îmbunătățiri semnificative ale eficienței, astfel încât activitățile respective în ansamblu să contribuie la îndeplinirea obiectivelor PAC (53).

| 85. | Metoda alternativă poate, de asemenea, să vizeze o situație în care o organizație de producători s-a angajat să investească în activități de îmbunătățire a eficienței, însă investiția are nevoie de timp pentru a se concretiza, iar organizația desfășoară deja activități de vânzare pentru a-și stabili prezența pe piață și pentru a asigura viabilitatea investițiilor făcute. Fiecare investiție necesită o perioadă aparte pentru a fi realizată. Cu toate acestea, ca regulă generală, nu ar trebui să dureze mai mult de un an pentru a fi realizată, cu excepția investițiilor foarte importante (cum ar fi în instalații de procesare și logistică). |
| --- | --- |

85.

Metoda alternativă poate, de asemenea, să vizeze o situație în care o organizație de producători s-a angajat să investească în activități de îmbunătățire a eficienței, însă investiția are nevoie de timp pentru a se concretiza, iar organizația desfășoară deja activități de vânzare pentru a-și stabili prezența pe piață și pentru a asigura viabilitatea investițiilor făcute. Fiecare investiție necesită o perioadă aparte pentru a fi realizată. Cu toate acestea, ca regulă generală, nu ar trebui să dureze mai mult de un an pentru a fi realizată, cu excepția investițiilor foarte importante (cum ar fi în instalații de procesare și logistică).

| 86. | În astfel de circumstanțe, este necesar ca organizația de producători să demonstreze că se angajează financiar să desfășoare activitățile respective și că este doar o chestiune de timp până când le va desfășura efectiv, din cauza unor întârzieri inevitabile în ceea ce privește execuția (de exemplu, construcția unei instalații). Dacă organizația de producători poate să demonstreze un astfel de angajament, este necesar să se evalueze situația specifică în mod factual, pentru a se stabili dacă astfel de activități noi ale unei organizații de producători generează îmbunătățiri semnificative ale eficienței, astfel încât activitățile respective în ansamblu să contribuie la îndeplinirea obiectivelor PAC (54). În cazul în care sunt vizate activități enumerate la articolul 169 alineatul (1) litera (a), articolul 170 alineatul (1) litera (a) și articolul 171 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul privind OCP, evaluarea poate fi efectuată la fel precum evaluarea prevăzută de metoda simplificată, pe baza tipului și a importanței (în termeni de volum și costuri) a activităților planificate. În cazul în care sunt vizate activități care nu sunt enumerate la articolul 169 alineatul (1) litera (a), la articolul 170 alineatul (1) litera (a) și la articolul 171 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul privind OCP, evaluarea se efectuează de la caz la caz. În situația în care, în practică, activitatea nu poate fi efectuată în cele din urmă din cauza unui eveniment mai presus de controlul organizației de producători, aceasta poate beneficia în continuare de derogare până la trecerea unei perioade necesare după producerea evenimentului respectiv pentru oprirea negocierilor contractuale care afectează obiectivele PAC (a se vedea exemplul privind culturile arabile de la punctul 4.3). |
| --- | --- |

86.

În astfel de circumstanțe, este necesar ca organizația de producători să demonstreze că se angajează financiar să desfășoare activitățile respective și că este doar o chestiune de timp până când le va desfășura efectiv, din cauza unor întârzieri inevitabile în ceea ce privește execuția (de exemplu, construcția unei instalații). Dacă organizația de producători poate să demonstreze un astfel de angajament, este necesar să se evalueze situația specifică în mod factual, pentru a se stabili dacă astfel de activități noi ale unei organizații de producători generează îmbunătățiri semnificative ale eficienței, astfel încât activitățile respective în ansamblu să contribuie la îndeplinirea obiectivelor PAC (54). În cazul în care sunt vizate activități enumerate la articolul 169 alineatul (1) litera (a), articolul 170 alineatul (1) litera (a) și articolul 171 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul privind OCP, evaluarea poate fi efectuată la fel precum evaluarea prevăzută de metoda simplificată, pe baza tipului și a importanței (în termeni de volum și costuri) a activităților planificate. În cazul în care sunt vizate activități care nu sunt enumerate la articolul 169 alineatul (1) litera (a), la articolul 170 alineatul (1) litera (a) și la articolul 171 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul privind OCP, evaluarea se efectuează de la caz la caz. În situația în care, în practică, activitatea nu poate fi efectuată în cele din urmă din cauza unui eveniment mai presus de controlul organizației de producători, aceasta poate beneficia în continuare de derogare până la trecerea unei perioade necesare după producerea evenimentului respectiv pentru oprirea negocierilor contractuale care afectează obiectivele PAC (a se vedea exemplul privind culturile arabile de la punctul 4.3).

3.4.   Relațiile dintre organizația de producători și membrii acesteia

| 87. | Derogarea nu depinde de faptul că există sau nu există un transfer de proprietate asupra produsului (produselor) vizat(e) de la producători către organizația de producători, întrucât aceasta se aplică organizațiilor de producători în ambele situații (55). Transferul de proprietate nu este necesar pentru a beneficia de derogare. |
| --- | --- |

87.

Derogarea nu depinde de faptul că există sau nu există un transfer de proprietate asupra produsului (produselor) vizat(e) de la producători către organizația de producători, întrucât aceasta se aplică organizațiilor de producători în ambele situații (55). Transferul de proprietate nu este necesar pentru a beneficia de derogare.

| 88. | Cu toate acestea, derogarea impune două cerințe în ceea ce privește relațiile dintre organizația de producători și membrii acesteia (56):






  (a) | Producătorii în cauză nu ar trebui să fie membri ai niciunei alte organizații de producători care negociază, de asemenea, astfel de contracte în numele lor pentru același produs. Cu alte cuvinte, este necesar ca producătorul să nu împuternicească nicio altă organizație de producători să desfășoare negocieri contractuale pentru un produs dat în ceea ce privește produsele acesteia în comun cu cele ale altor producători. Cu toate acestea, producătorul poate să vândă în paralel același produs direct pe piață și, de asemenea, poate să vândă alte produse prin intermediul unei alte organizații de producători. |
| --- | --- | --- |

88.

Cu toate acestea, derogarea impune două cerințe în ceea ce privește relațiile dintre organizația de producători și membrii acesteia (56):

(a)

Producătorii în cauză nu ar trebui să fie membri ai niciunei alte organizații de producători care negociază, de asemenea, astfel de contracte în numele lor pentru același produs. Cu alte cuvinte, este necesar ca producătorul să nu împuternicească nicio altă organizație de producători să desfășoare negocieri contractuale pentru un produs dat în ceea ce privește produsele acesteia în comun cu cele ale altor producători. Cu toate acestea, producătorul poate să vândă în paralel același produs direct pe piață și, de asemenea, poate să vândă alte produse prin intermediul unei alte organizații de producători.

| (b) | Negocierile desfășurate de către organizația de producători pot să aibă loc cu condiția ca produsul în cauză să nu facă obiectul unei obligații de furnizare care decurge din calitatea producătorului de membru al unei cooperative care nu este membră a unei organizații de producători, în conformitate cu condițiile stabilite în statutul cooperativei sau cu normele și deciziile prevăzute de statut sau care decurg din acesta. Articolele 169, 170 și 171 din Regulamentul privind OCP nu pot fi considerate, așadar, drept temei pentru nerespectarea unei obligații de furnizare existente în structurile cooperative. |
| --- | --- |

(b)

Negocierile desfășurate de către organizația de producători pot să aibă loc cu condiția ca produsul în cauză să nu facă obiectul unei obligații de furnizare care decurge din calitatea producătorului de membru al unei cooperative care nu este membră a unei organizații de producători, în conformitate cu condițiile stabilite în statutul cooperativei sau cu normele și deciziile prevăzute de statut sau care decurg din acesta. Articolele 169, 170 și 171 din Regulamentul privind OCP nu pot fi considerate, așadar, drept temei pentru nerespectarea unei obligații de furnizare existente în structurile cooperative.

3.5.   Plafonul producției

| 89. | Derogarea face obiectul unor limite cantitative (57). |
| --- | --- |

89.

Derogarea face obiectul unor limite cantitative (57).

| 90. | În sectoarele cărnii de vită și de mânzat și al culturilor arabile, derogarea se aplică cu condiția ca volumul produsului care face obiectul negocierilor contractuale purtate de către o anumită organizație de producători și care sunt produse într-un anumit stat membru să nu depășească 15 % din producția totală națională a fiecărui produs menționat la articolul 170 alineatul (1) literele (a) și (b) și la articolul 171 alineatul (1) literele (a)-(l) din Regulamentul privind OCP. |
| --- | --- |

90.

În sectoarele cărnii de vită și de mânzat și al culturilor arabile, derogarea se aplică cu condiția ca volumul produsului care face obiectul negocierilor contractuale purtate de către o anumită organizație de producători și care sunt produse într-un anumit stat membru să nu depășească 15 % din producția totală națională a fiecărui produs menționat la articolul 170 alineatul (1) literele (a) și (b) și la articolul 171 alineatul (1) literele (a)-(l) din Regulamentul privind OCP.

| 91. | În sectorul uleiului de măsline, derogarea este aplicabilă numai în cazul în care volumul producției de ulei de măsline care face obiectul negocierilor contractuale efectuate de către o anumită organizație de producători și care este produs într-un anumit stat membru nu depășește 20 % din volumul pieței relevante, pentru calcularea acestui volum făcându-se distincție între uleiul de măsline destinat consumului uman și uleiul de măsline destinat altor utilizări. Prezentele orientări oferă detalii cu privire la stabilirea pieței relevante în secțiunea specifică privind sectorul uleiului de măsline. |
| --- | --- |

91.

În sectorul uleiului de măsline, derogarea este aplicabilă numai în cazul în care volumul producției de ulei de măsline care face obiectul negocierilor contractuale efectuate de către o anumită organizație de producători și care este produs într-un anumit stat membru nu depășește 20 % din volumul pieței relevante, pentru calcularea acestui volum făcându-se distincție între uleiul de măsline destinat consumului uman și uleiul de măsline destinat altor utilizări. Prezentele orientări oferă detalii cu privire la stabilirea pieței relevante în secțiunea specifică privind sectorul uleiului de măsline.

| 92. | Articolele 169, 170 și 171 din Regulamentul privind OCP se referă, în scopul stabilirii plafoanelor privind puterea de piață, la producția obținută „în oricare stat membru”. În consecință, în cazul în care negocierea de către o organizație de producători în numele membrilor săi are ca obiect furnizarea în mai multe state membre, volumele de producție în fiecare stat membru nu trebuie să depășească 15 % din producția națională pentru sectorul cărnii de vită și de mânzat și al culturilor arabile și 20 % din piața relevantă pentru sectorul uleiului de măsline. |
| --- | --- |

92.

Articolele 169, 170 și 171 din Regulamentul privind OCP se referă, în scopul stabilirii plafoanelor privind puterea de piață, la producția obținută „în oricare stat membru”. În consecință, în cazul în care negocierea de către o organizație de producători în numele membrilor săi are ca obiect furnizarea în mai multe state membre, volumele de producție în fiecare stat membru nu trebuie să depășească 15 % din producția națională pentru sectorul cărnii de vită și de mânzat și al culturilor arabile și 20 % din piața relevantă pentru sectorul uleiului de măsline.

| 93. | În cazul în care cota este inițial de maximum 15 % din producția națională pentru sectorul cărnii de vită și de mânzat și al culturilor arabile (58) și de 20 % din piața relevantă pentru sectorul uleiului de măsline, dar crește ulterior peste acest nivel, fără a depăși pragul de 20 % din producția națională pentru sectorul cărnii de vită și de mânzat și al culturilor arabile și pragul de 25 % din piața relevantă pentru sectorul uleiului de măsline, derogarea prevăzută la articolele 169, 170 și 171 din Regulamentul privind OCP va continua să se aplice pe o perioadă de un an calendaristic după anul în care s-a depășit 15 % din producția națională pentru sectorul cărnii de vită și de mânzat și al culturilor arabile și 20 % din piața relevantă pentru sectorul uleiului de măsline. |
| --- | --- |

93.

În cazul în care cota este inițial de maximum 15 % din producția națională pentru sectorul cărnii de vită și de mânzat și al culturilor arabile (58) și de 20 % din piața relevantă pentru sectorul uleiului de măsline, dar crește ulterior peste acest nivel, fără a depăși pragul de 20 % din producția națională pentru sectorul cărnii de vită și de mânzat și al culturilor arabile și pragul de 25 % din piața relevantă pentru sectorul uleiului de măsline, derogarea prevăzută la articolele 169, 170 și 171 din Regulamentul privind OCP va continua să se aplice pe o perioadă de un an calendaristic după anul în care s-a depășit 15 % din producția națională pentru sectorul cărnii de vită și de mânzat și al culturilor arabile și 20 % din piața relevantă pentru sectorul uleiului de măsline.

| 94. | În 2014, Comisia Europeană a publicat valorile de producție naționale relevante în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (59). Informațiile actualizate sunt disponibile pe siteul Comisiei Europene (60). Datele relevante privind producția națională totală se calculează pe baza unei medii olimpice (61) a celor cinci ani precedenți, astfel încât să se asigure o valoare de referință stabilă care nu este supusă unor variații anuale. |
| --- | --- |

94.

În 2014, Comisia Europeană a publicat valorile de producție naționale relevante în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (59). Informațiile actualizate sunt disponibile pe siteul Comisiei Europene (60). Datele relevante privind producția națională totală se calculează pe baza unei medii olimpice (61) a celor cinci ani precedenți, astfel încât să se asigure o valoare de referință stabilă care nu este supusă unor variații anuale.

| 95. | Aceste praguri nu limitează capacitatea organizațiilor de producători de a negocia în numele membrilor lor volume mai mari. În acest caz, derogarea nu s-ar aplica, deoarece aceasta este limitată la negocierile contractuale care respectă condițiile explicate în prezentele orientări. În cazul în care negociază un volum mai mare, organizația de producători va trebui să își evalueze activitățile pe care le desfășoară în temeiul celorlalte norme în materie de concurență și derogărilor disponibile și explicate în secțiunea 2 de mai sus. |
| --- | --- |

95.

Aceste praguri nu limitează capacitatea organizațiilor de producători de a negocia în numele membrilor lor volume mai mari. În acest caz, derogarea nu s-ar aplica, deoarece aceasta este limitată la negocierile contractuale care respectă condițiile explicate în prezentele orientări. În cazul în care negociază un volum mai mare, organizația de producători va trebui să își evalueze activitățile pe care le desfășoară în temeiul celorlalte norme în materie de concurență și derogărilor disponibile și explicate în secțiunea 2 de mai sus.

3.6.   Obligația de notificare

| 96. | Derogarea impune (62) notificarea de către organizația de producători a autorităților competente din statul membru în care aceasta își desfășoară activitatea, cu privire la volumul producției pentru produsele în cauză care fac obiectul negocierilor purtate în numele membrilor săi. Autoritățile competente respective sunt numite de fiecare stat membru. |
| --- | --- |

96.

Derogarea impune (62) notificarea de către organizația de producători a autorităților competente din statul membru în care aceasta își desfășoară activitatea, cu privire la volumul producției pentru produsele în cauză care fac obiectul negocierilor purtate în numele membrilor săi. Autoritățile competente respective sunt numite de fiecare stat membru.

| 97. | Obligația de a notifica volumul producției care face obiectul negocierilor contractuale la autoritatea competentă din statul membru în cauză nu implică faptul că autoritatea națională respectivă autorizează negocierile contractuale. |
| --- | --- |

97.

Obligația de a notifica volumul producției care face obiectul negocierilor contractuale la autoritatea competentă din statul membru în cauză nu implică faptul că autoritatea națională respectivă autorizează negocierile contractuale.

3.7.   Măsuri de salvgardare

3.7.1.   Introducere

| 98. | Articolele 169 alineatul (5), articolul 170 alineatul (5) și articolul 171 alineatul (5) din Regulamentul privind OCP stabilesc un mecanism de salvgardare, care oferă autorităților de concurență ale statelor membre și Comisiei Europene competența de a decide într-un caz individual dacă o anumită negociere purtată de către organizația de producători ar trebui fie redeschisă sau dacă nu ar trebui să aibă loc. |
| --- | --- |

98.

Articolele 169 alineatul (5), articolul 170 alineatul (5) și articolul 171 alineatul (5) din Regulamentul privind OCP stabilesc un mecanism de salvgardare, care oferă autorităților de concurență ale statelor membre și Comisiei Europene competența de a decide într-un caz individual dacă o anumită negociere purtată de către organizația de producători ar trebui fie redeschisă sau dacă nu ar trebui să aibă loc.

| 99. | În cazul în care negocierile purtate de organizațiile de producători vizează numai un singur stat membru, măsurile de salvgardare vor fi aplicate de autoritatea de concurență din statul membru respectiv. În cazul în care negocierile purtate de organizațiile de producători vizează mai multe state membre, măsurile de salvgardare vor fi aplicate de Comisia Europeană. Autoritățile de concurență din statele membre și Comisia Europeană sunt denumite în continuare „autoritățile de concurență competente”. |
| --- | --- |

99.

În cazul în care negocierile purtate de organizațiile de producători vizează numai un singur stat membru, măsurile de salvgardare vor fi aplicate de autoritatea de concurență din statul membru respectiv. În cazul în care negocierile purtate de organizațiile de producători vizează mai multe state membre, măsurile de salvgardare vor fi aplicate de Comisia Europeană. Autoritățile de concurență din statele membre și Comisia Europeană sunt denumite în continuare „autoritățile de concurență competente”.

| 100. | Astfel cum se stipulează la articolul 169 alineatul (5), la articolul 170 alineatul (5) și la articolul 171 alineatul (5) din Regulamentul privind OCP, clauza de salvgardare constituie o excepție de la derogare și, prin urmare, trebuie să fie interpretată în mod restrictiv. |
| --- | --- |

100.

Astfel cum se stipulează la articolul 169 alineatul (5), la articolul 170 alineatul (5) și la articolul 171 alineatul (5) din Regulamentul privind OCP, clauza de salvgardare constituie o excepție de la derogare și, prin urmare, trebuie să fie interpretată în mod restrictiv.

| 101. | Autoritatea de concurență competentă poate utiliza clauza de salvgardare chiar dacă pragurile cantitative (15 % din producția națională totală în sectorul cărnii de vită și de mânzat și în cel al culturilor arabile sau 20 % din volumul pieței relevante în sectorul uleiului de măsline) pentru negocierile purtate de către organizația de producători sunt pe deplin respectate. |
| --- | --- |

101.

Autoritatea de concurență competentă poate utiliza clauza de salvgardare chiar dacă pragurile cantitative (15 % din producția națională totală în sectorul cărnii de vită și de mânzat și în cel al culturilor arabile sau 20 % din volumul pieței relevante în sectorul uleiului de măsline) pentru negocierile purtate de către organizația de producători sunt pe deplin respectate.

| 102. | Mecanismul de salvgardare poate fi aplicat de către autoritatea de concurență competentă în următoarele trei situații limitate:






  (a) | în cazul în care consideră că este necesar pentru a preveni eliminarea concurenței; sau |
| --- | --- | --- |

102.

Mecanismul de salvgardare poate fi aplicat de către autoritatea de concurență competentă în următoarele trei situații limitate:

(a)

în cazul în care consideră că este necesar pentru a preveni eliminarea concurenței; sau

| (b) | în cazul în care constată că produsul care face obiectul negocierilor face parte dintr-o altă piață, pe baza unor caracteristici specifice ale produsului sau a utilizării prevăzute a acestuia, și negocierea comună ar acoperi peste 15 % din producția națională a pieței respective (63); sau |
| --- | --- |

(b)

în cazul în care constată că produsul care face obiectul negocierilor face parte dintr-o altă piață, pe baza unor caracteristici specifice ale produsului sau a utilizării prevăzute a acestuia, și negocierea comună ar acoperi peste 15 % din producția națională a pieței respective (63); sau

| (c) | în cazul în care constată că obiectivele PAC sunt puse în pericol. |
| --- | --- |

(c)

în cazul în care constată că obiectivele PAC sunt puse în pericol.

| 103. | În toate cele trei situații, măsurile luate de autoritatea de concurență competentă în temeiul articolelor 169, 170 și 171 din Regulamentul privind OCP nu au caracterul unei sancțiuni pentru încălcarea normelor în materie de concurență, ci sunt considerate mai degrabă drept măsuri preventive. |
| --- | --- |

103.

În toate cele trei situații, măsurile luate de autoritatea de concurență competentă în temeiul articolelor 169, 170 și 171 din Regulamentul privind OCP nu au caracterul unei sancțiuni pentru încălcarea normelor în materie de concurență, ci sunt considerate mai degrabă drept măsuri preventive.

| 104. | Până când autoritatea de concurență competentă decide dacă negocierile ar trebui să fie redeschise sau dacă acestea nu ar trebui să aibă loc, negocierile purtate de organizațiile de producători în conformitate cu articolele 169, 170 și 171 din Regulamentul privind OCP sunt considerate a fi legale. În consecință, înainte de data deciziei respective, negocierile purtate de către organizațiile de producători care îndeplinesc condițiile prevăzute la articolele 169, 170 și 171 din Regulamentul privind OCP nu pot face obiectul unor sancțiuni în temeiul dispozițiilor generale ale legislației UE în materie de concurență. |
| --- | --- |

104.

Până când autoritatea de concurență competentă decide dacă negocierile ar trebui să fie redeschise sau dacă acestea nu ar trebui să aibă loc, negocierile purtate de organizațiile de producători în conformitate cu articolele 169, 170 și 171 din Regulamentul privind OCP sunt considerate a fi legale. În consecință, înainte de data deciziei respective, negocierile purtate de către organizațiile de producători care îndeplinesc condițiile prevăzute la articolele 169, 170 și 171 din Regulamentul privind OCP nu pot face obiectul unor sancțiuni în temeiul dispozițiilor generale ale legislației UE în materie de concurență.

| 105. | În consecință, în cazul în care organizația de producători respectă decizia autorității de concurență competente, în ceea ce privește renegocierea sau anularea negocierile contractuale, organizația de producători va fi răspunzătoare numai pentru negocierile contractuale care sunt desfășurate după data respectivă. |
| --- | --- |

105.

În consecință, în cazul în care organizația de producători respectă decizia autorității de concurență competente, în ceea ce privește renegocierea sau anularea negocierile contractuale, organizația de producători va fi răspunzătoare numai pentru negocierile contractuale care sunt desfășurate după data respectivă.

| 106. | Cu toate acestea, ca urmare a deciziei adoptate de autoritatea de concurență competentă conform căreia negocierile în cauză ar trebui să fie redeschise sau acestea nu ar trebui să aibă loc, derogarea nu mai este valabilă. În consecință, în cazul în care, după data respectivă, organizația de producători nu respectă decizia autorității de concurență competente și continuă negocierile sau continuă punerea în aplicare a contractelor încheiate, pot fi inițiate procedurile în temeiul dispozițiilor generale de drept în domeniul concurenței cu privire la comportamentul organizației de producători. |
| --- | --- |

106.

Cu toate acestea, ca urmare a deciziei adoptate de autoritatea de concurență competentă conform căreia negocierile în cauză ar trebui să fie redeschise sau acestea nu ar trebui să aibă loc, derogarea nu mai este valabilă. În consecință, în cazul în care, după data respectivă, organizația de producători nu respectă decizia autorității de concurență competente și continuă negocierile sau continuă punerea în aplicare a contractelor încheiate, pot fi inițiate procedurile în temeiul dispozițiilor generale de drept în domeniul concurenței cu privire la comportamentul organizației de producători.

3.7.2.   Eliminarea concurenței

| 107. | În ceea ce privește prima situație, în care autoritatea de concurență competentă intervine pentru a împiedica eliminarea concurenței, vânzările/contractele unei organizații de producători negociate în numele membrilor săi pot să respecte pe deplin condițiile prevăzute la articolele 169, 170 și 171 din Regulamentul privind OCP, dar să conțină clauze care restrâng concurența dincolo de ceea ce este necesar pentru a realiza concentrarea ofertei, și anume negocieri contractuale (și anume, clauze care nu sunt incluse drept condiții la articolele 169, 170 și 171 din Regulamentul privind OCP, de exemplu o clauză de exclusivitate care ar putea avea efecte anticoncurențiale pe o piață cu un număr limitat de operatori care trebuie să respecte în totalitate condiții de exclusivitate). |
| --- | --- |

107.

În ceea ce privește prima situație, în care autoritatea de concurență competentă intervine pentru a împiedica eliminarea concurenței, vânzările/contractele unei organizații de producători negociate în numele membrilor săi pot să respecte pe deplin condițiile prevăzute la articolele 169, 170 și 171 din Regulamentul privind OCP, dar să conțină clauze care restrâng concurența dincolo de ceea ce este necesar pentru a realiza concentrarea ofertei, și anume negocieri contractuale (și anume, clauze care nu sunt incluse drept condiții la articolele 169, 170 și 171 din Regulamentul privind OCP, de exemplu o clauză de exclusivitate care ar putea avea efecte anticoncurențiale pe o piață cu un număr limitat de operatori care trebuie să respecte în totalitate condiții de exclusivitate).

| 108. | În cazul în care autoritatea de concurență competentă intervine pentru a împiedica eliminarea concurenței, aceasta vizează protejarea rivalității dintre producători și a proceselor concurențiale. Analiza trebuie să ia în considerare atât concurența existentă, cât și cea potențială (64). Concurența ar putea fi eliminată în cazul în care unul dintre cei mai importanți parametri este eliminat în totalitate pe o anumită piață relevantă; acest lucru este în mod deosebit valabil în ceea ce privește concurența în materie de prețuri (65) sau concurența în materie de inovare. Alte elemente care ar putea avea un impact asupra analizei privind eliminarea concurenței sunt, inter alia,: cotele de piață în contextul mai larg al analizei capacității efective a concurenților existenți de a concura și stimulentele lor pentru a face acest lucru (66), reducerea concurenței determinată de negocierile contractuale în cauză, capacitatea de a pune în aplicare și de a menține creșterea prețurilor, bariere în calea intrării pe piață a noilor operatori. Pentru detalii suplimentare privind evaluarea eliminării concurenței, a se vedea (prin analogie) punctul 2 din Orientările privind aplicarea articolului 81 alineatul (3) din tratat [în prezent articolul 101 alineatul (3) din TFUE] (67). |
| --- | --- |

108.

În cazul în care autoritatea de concurență competentă intervine pentru a împiedica eliminarea concurenței, aceasta vizează protejarea rivalității dintre producători și a proceselor concurențiale. Analiza trebuie să ia în considerare atât concurența existentă, cât și cea potențială (64). Concurența ar putea fi eliminată în cazul în care unul dintre cei mai importanți parametri este eliminat în totalitate pe o anumită piață relevantă; acest lucru este în mod deosebit valabil în ceea ce privește concurența în materie de prețuri (65) sau concurența în materie de inovare. Alte elemente care ar putea avea un impact asupra analizei privind eliminarea concurenței sunt, inter alia,: cotele de piață în contextul mai larg al analizei capacității efective a concurenților existenți de a concura și stimulentele lor pentru a face acest lucru (66), reducerea concurenței determinată de negocierile contractuale în cauză, capacitatea de a pune în aplicare și de a menține creșterea prețurilor, bariere în calea intrării pe piață a noilor operatori. Pentru detalii suplimentare privind evaluarea eliminării concurenței, a se vedea (prin analogie) punctul 2 din Orientările privind aplicarea articolului 81 alineatul (3) din tratat [în prezent articolul 101 alineatul (3) din TFUE] (67).

| 109. | Cu toate acestea, în cazul în care contractele de aprovizionare încheiate de o organizație de producători în numele membrilor săi îndeplinesc condițiile prevăzute la articolele 169, 170 și 171 din Regulamentul privind OCP și nu conțin clauze care ar restrânge concurența dincolo de ceea ce este necesar pentru a permite concentrarea ofertei prevăzută la articolele respective, acestea nu încalcă articolul 101 din TFUE. |
| --- | --- |

109.

Cu toate acestea, în cazul în care contractele de aprovizionare încheiate de o organizație de producători în numele membrilor săi îndeplinesc condițiile prevăzute la articolele 169, 170 și 171 din Regulamentul privind OCP și nu conțin clauze care ar restrânge concurența dincolo de ceea ce este necesar pentru a permite concentrarea ofertei prevăzută la articolele respective, acestea nu încalcă articolul 101 din TFUE.

3.7.3.   Piață relevantă a produsului mai mică, cu efecte anticoncurențiale

| 110. | În ceea ce privește a doua situație, autoritatea de concurență competentă poate decide că negocierile ar trebui să fie redeschise sau că nu ar trebui să aibă loc în cazul în care constată:






  (a) | că piața relevantă a produsului (nu cea geografică) pentru negocierile privind sectorul cărnii de vită și de mânzat sau al culturilor arabile este mai mică decât cea prevăzută la articolele 170 și 171 din Regulamentul privind OCP; |
| --- | --- | --- |

110.

În ceea ce privește a doua situație, autoritatea de concurență competentă poate decide că negocierile ar trebui să fie redeschise sau că nu ar trebui să aibă loc în cazul în care constată:

(a)

că piața relevantă a produsului (nu cea geografică) pentru negocierile privind sectorul cărnii de vită și de mânzat sau al culturilor arabile este mai mică decât cea prevăzută la articolele 170 și 171 din Regulamentul privind OCP;

| (b) | că negocierile în cauză ar avea efecte anticoncurențiale pe aceste piețe mai mici. |
| --- | --- |

(b)

că negocierile în cauză ar avea efecte anticoncurențiale pe aceste piețe mai mici.

Prevederea nu se aplică în sectorul uleiului de măsline, întrucât piața relevantă nu este definită la articolul 169 din Regulamentul privind OCP.

3.7.4.   Obiectivele PAC sunt puse în pericol

| 111. | Cea de a treia situație în care autoritatea de concurență competentă poate interveni este legată de constatările acesteia că obiectivele PAC sunt puse în pericol prin continuarea integrării activităților organizațiilor de producători. Această situație ar putea avea loc în cazurile în care o organizație de producători a efectuat o autoevaluare pe baza metodei simplificate. În conformitate cu metoda simplificată, se consideră că, în cazul în care sunt îndeplinite criteriile pertinente, activitățile organizației de producători în ansamblu contribuie la îndeplinirea obiectivelor PAC. O autoritate de concurență poate constata că în practică nu se întâmplă acest lucru, chiar dacă sunt îndeplinite criteriile. |
| --- | --- |

111.

Cea de a treia situație în care autoritatea de concurență competentă poate interveni este legată de constatările acesteia că obiectivele PAC sunt puse în pericol prin continuarea integrării activităților organizațiilor de producători. Această situație ar putea avea loc în cazurile în care o organizație de producători a efectuat o autoevaluare pe baza metodei simplificate. În conformitate cu metoda simplificată, se consideră că, în cazul în care sunt îndeplinite criteriile pertinente, activitățile organizației de producători în ansamblu contribuie la îndeplinirea obiectivelor PAC. O autoritate de concurență poate constata că în practică nu se întâmplă acest lucru, chiar dacă sunt îndeplinite criteriile.

4.   DISPOZIȚII SPECIFICE PRIVIND SECTOARELE ÎN CAUZĂ

4.1.   Ulei de măsline

4.1.1.   Exemple de aplicare a derogării în sectorul uleiului de măsline

| 112. | Prezenta secțiune din orientări abordează, prin exemplele prezentate în continuare. aplicarea concretă a normelor specifice din Regulamentul privind OCP în sectorul uleiului de măsline. |
| --- | --- |

112.

Prezenta secțiune din orientări abordează, prin exemplele prezentate în continuare. aplicarea concretă a normelor specifice din Regulamentul privind OCP în sectorul uleiului de măsline.

| 113. | Exemplu de evaluare, în temeiul articolului 169 din Regulamentul privind OCP, a unei organizații de producători care își desfășoară activitatea în sectorul uleiului de măsline, pentru care se aplică derogarea:













  Situație | : | Într-o anumită regiune, mai mulți cultivatori de măsline au creat în paralel o serie de organizații de producători care produc ulei de măsline prin procesarea măslinelor obținute de la membrii lor. Organizațiile de producători achiziționează, de asemenea, produse fitosanitare, îngrășăminte, echipamente etc. pentru membrii lor și asigură controlul calității producției de măsline.
  Organizațiile de producători au creat, de asemenea, o organizație de producători de rangul doi, căreia îi livrează întreaga lor producție. Organizația de producători de rangul doi transportă diferitele tipuri de ulei de măsline produse de organizațiile de producători de prim rang în locațiile sale în vederea amestecării și îmbutelierii (atunci când nu sunt vândute în vrac). Organizația de producători de rangul doi negociază contractele de aprovizionare cu comercianții cu amănuntul în numele membrilor săi, prin urmare, aceasta poartă negocieri contractuale. De asemenea, aceasta desfășoară activități de comercializare și de promovare. Aceasta oferă, de asemenea, consultanță privind produsele fitosanitare și controlul calității cultivatorilor/membrilor organizațiilor de producători de prim rang. Atât organizațiile de producători de prim rang, cât și organizația de producători de rangul doi sunt recunoscute de statul membru în cauză, în conformitate cu cerințele din Regulamentul privind OCP. Volumul de ulei de măsline care face obiectul negocierilor contractuale desfășurate de organizația de producători de rangul doi reprezintă 17,4 % din piața relevantă. Organizația de producători de rangul doi, care poartă negocierile contractuale, a notificat volumul de ulei de măsline care face obiectul negocierilor contractuale autorităților naționale. |
| --- | --- | --- | --- |
| Analiză | : | Organizația de producători de rangul doi este recunoscută ca o organizație de producători sau ca o asociație de organizații de producători, în funcție de normele aplicabile în statul membru în cauză. Aceasta concentrează oferta și introduce pe piață ulei de măsline. Volumul de ulei de măsline care face obiectul negocierilor contractuale purtate de organizația de producători de rangul doi nu depășește 20 % din piața relevantă. Volumul de ulei de măsline care face obiectul negocierilor contractuale a fost notificat autorităților naționale. Este foarte probabil ca activitățile organizațiilor de producători de prim rang și ale organizației de producători de rangul doi să genereze îmbunătățiri ale eficienței, astfel cum sunt enumerate la articolul 169 din Regulamentul privind OCP. Activitățile relevante ale organizațiilor de producători de prim rang constau în producție comună, achiziții comune de resurse, control comun al calității, iar activitățile relevante ale organizației de producători de rangul doi constau în transport comun, îmbuteliere, control comun al calității, comercializare și promovare comune. Aceste activități acoperă totalitatea volumelor care fac obiectul negocierilor contractuale. În consecință, se poate concluziona că cerințele testului de îmbunătățire semnificativă a eficienței sunt îndeplinite în conformitate cu metoda simplificată. În mod corespunzător, derogarea se aplică negocierilor contractuale ale organizației de producători de rangul doi. |

113.

Exemplu de evaluare, în temeiul articolului 169 din Regulamentul privind OCP, a unei organizații de producători care își desfășoară activitatea în sectorul uleiului de măsline, pentru care se aplică derogarea:

Situație

:

Într-o anumită regiune, mai mulți cultivatori de măsline au creat în paralel o serie de organizații de producători care produc ulei de măsline prin procesarea măslinelor obținute de la membrii lor. Organizațiile de producători achiziționează, de asemenea, produse fitosanitare, îngrășăminte, echipamente etc. pentru membrii lor și asigură controlul calității producției de măsline.

Organizațiile de producători au creat, de asemenea, o organizație de producători de rangul doi, căreia îi livrează întreaga lor producție. Organizația de producători de rangul doi transportă diferitele tipuri de ulei de măsline produse de organizațiile de producători de prim rang în locațiile sale în vederea amestecării și îmbutelierii (atunci când nu sunt vândute în vrac). Organizația de producători de rangul doi negociază contractele de aprovizionare cu comercianții cu amănuntul în numele membrilor săi, prin urmare, aceasta poartă negocieri contractuale. De asemenea, aceasta desfășoară activități de comercializare și de promovare. Aceasta oferă, de asemenea, consultanță privind produsele fitosanitare și controlul calității cultivatorilor/membrilor organizațiilor de producători de prim rang. Atât organizațiile de producători de prim rang, cât și organizația de producători de rangul doi sunt recunoscute de statul membru în cauză, în conformitate cu cerințele din Regulamentul privind OCP. Volumul de ulei de măsline care face obiectul negocierilor contractuale desfășurate de organizația de producători de rangul doi reprezintă 17,4 % din piața relevantă. Organizația de producători de rangul doi, care poartă negocierile contractuale, a notificat volumul de ulei de măsline care face obiectul negocierilor contractuale autorităților naționale.

Analiză

:

Organizația de producători de rangul doi este recunoscută ca o organizație de producători sau ca o asociație de organizații de producători, în funcție de normele aplicabile în statul membru în cauză. Aceasta concentrează oferta și introduce pe piață ulei de măsline. Volumul de ulei de măsline care face obiectul negocierilor contractuale purtate de organizația de producători de rangul doi nu depășește 20 % din piața relevantă. Volumul de ulei de măsline care face obiectul negocierilor contractuale a fost notificat autorităților naționale. Este foarte probabil ca activitățile organizațiilor de producători de prim rang și ale organizației de producători de rangul doi să genereze îmbunătățiri ale eficienței, astfel cum sunt enumerate la articolul 169 din Regulamentul privind OCP. Activitățile relevante ale organizațiilor de producători de prim rang constau în producție comună, achiziții comune de resurse, control comun al calității, iar activitățile relevante ale organizației de producători de rangul doi constau în transport comun, îmbuteliere, control comun al calității, comercializare și promovare comune. Aceste activități acoperă totalitatea volumelor care fac obiectul negocierilor contractuale. În consecință, se poate concluziona că cerințele testului de îmbunătățire semnificativă a eficienței sunt îndeplinite în conformitate cu metoda simplificată. În mod corespunzător, derogarea se aplică negocierilor contractuale ale organizației de producători de rangul doi.

| 114. | Exemplu de evaluare, în temeiul articolului 169 din Regulamentul privind OCP, a unei organizații de producători care își desfășoară activitatea în sectorul uleiului de măsline, pentru care se aplică derogarea:













  Situație | : | Într-o regiune, mai mulți producători de ulei de măsline au creat o organizație de producători pentru a procesa în comun uleiul de măsline. Organizația de producători realizează, de asemenea, gestionarea comună a deșeurilor direct legate de producția de ulei de măsline. Organizația de producători usucă deșeurile și le transformă în pelete care urmează a fi utilizate ca sursă de energie regenerabilă. În lunile de iarnă, organizația de producători utilizează aceste pelete pentru încălzire. Mai mult, organizația de producători negociază contractele de aprovizionare cu comercianții cu amănuntul și cu clienții din industria alimentară în numele membrilor săi, prin urmare, desfășoară negocieri contractuale. Atât procesarea comună a uleiului de măsline, cât și gestionarea comună a deșeurilor acoperă 80 % din volumul de ulei de măsline comercializat de organizația de producători. Volumul de ulei de măsline comercializat de organizația de producători reprezintă 2,4 % din piața relevantă a uleiului de măsline. Volumul de ulei de măsline care face obiectul negocierilor contractuale a fost notificat de către organizația de producători autorităților naționale. |
| --- | --- | --- | --- |
| Analiză | : | Organizația de producători este recunoscută oficial de autoritatea națională competentă. Totodată, organizația de producători concentrează oferta și introduce pe piață uleiul de măsline. Volumul de ulei de măsline care face obiectul negocierilor contractuale purtate de organizația de producători nu depășește 20 % din piața relevantă. Volumul de ulei de măsline care face obiectul negocierilor contractuale a fost notificat autorităților naționale. Organizația de producători desfășoară activități care ar putea genera îmbunătățiri ale eficienței, astfel cum se prevede la articolul 169 din Regulamentul privind OCP, și anume procesarea comună și gestionarea comună a deșeurilor legate direct de procesarea uleiului de măsline. Ambele activități, respectiv prelucrarea comună și gestionarea comună a deșeurilor organizației de producători, acoperă peste jumătate din volumul comercializat de organizația de producători. Procesarea comună luată separat acoperă peste jumătate din cantitatea de ulei de măsline comercializată de organizația de producători. Prin urmare, organizația de producători ar putea genera îmbunătățiri semnificative ale eficienței. În consecință, se poate concluziona că cerințele testului de eficiență sunt respectate în conformitate cu metoda simplificată. În această situație, nu este necesar să se analizeze separat gestionarea comună a deșeurilor legate direct de producția de ulei de măsline. În mod corespunzător, derogarea se aplică negocierilor contractuale ale organizației de producători. |

114.

Exemplu de evaluare, în temeiul articolului 169 din Regulamentul privind OCP, a unei organizații de producători care își desfășoară activitatea în sectorul uleiului de măsline, pentru care se aplică derogarea:

Situație

:

Într-o regiune, mai mulți producători de ulei de măsline au creat o organizație de producători pentru a procesa în comun uleiul de măsline. Organizația de producători realizează, de asemenea, gestionarea comună a deșeurilor direct legate de producția de ulei de măsline. Organizația de producători usucă deșeurile și le transformă în pelete care urmează a fi utilizate ca sursă de energie regenerabilă. În lunile de iarnă, organizația de producători utilizează aceste pelete pentru încălzire. Mai mult, organizația de producători negociază contractele de aprovizionare cu comercianții cu amănuntul și cu clienții din industria alimentară în numele membrilor săi, prin urmare, desfășoară negocieri contractuale. Atât procesarea comună a uleiului de măsline, cât și gestionarea comună a deșeurilor acoperă 80 % din volumul de ulei de măsline comercializat de organizația de producători. Volumul de ulei de măsline comercializat de organizația de producători reprezintă 2,4 % din piața relevantă a uleiului de măsline. Volumul de ulei de măsline care face obiectul negocierilor contractuale a fost notificat de către organizația de producători autorităților naționale.

Analiză

:

Organizația de producători este recunoscută oficial de autoritatea națională competentă. Totodată, organizația de producători concentrează oferta și introduce pe piață uleiul de măsline. Volumul de ulei de măsline care face obiectul negocierilor contractuale purtate de organizația de producători nu depășește 20 % din piața relevantă. Volumul de ulei de măsline care face obiectul negocierilor contractuale a fost notificat autorităților naționale. Organizația de producători desfășoară activități care ar putea genera îmbunătățiri ale eficienței, astfel cum se prevede la articolul 169 din Regulamentul privind OCP, și anume procesarea comună și gestionarea comună a deșeurilor legate direct de procesarea uleiului de măsline. Ambele activități, respectiv prelucrarea comună și gestionarea comună a deșeurilor organizației de producători, acoperă peste jumătate din volumul comercializat de organizația de producători. Procesarea comună luată separat acoperă peste jumătate din cantitatea de ulei de măsline comercializată de organizația de producători. Prin urmare, organizația de producători ar putea genera îmbunătățiri semnificative ale eficienței. În consecință, se poate concluziona că cerințele testului de eficiență sunt respectate în conformitate cu metoda simplificată. În această situație, nu este necesar să se analizeze separat gestionarea comună a deșeurilor legate direct de producția de ulei de măsline. În mod corespunzător, derogarea se aplică negocierilor contractuale ale organizației de producători.

| 115. | Exemplu de evaluare, în temeiul articolului 169 din Regulamentul privind OCP, a unei organizații de producători care își desfășoară activitatea în sectorul uleiului de măsline, pentru care derogarea nu se aplică:













  Situație | : | Mai mulți producători de ulei de măsline (fabrici de ulei de măsline) decid să vândă în comun o parte din producția de ulei de măsline mai multor întreprinderi de îmbuteliere, în vrac; aceștia vând partea rămasă din producția proprie în mod separat către alți clienți. Producătorii de ulei de măsline au creat o organizație de producători pentru a gestiona în numele lor negocierile contractuale cu mai multe întreprinderi de îmbuteliere. În scopul aprovizionării uneia dintre întreprinderile de îmbuteliere (cel mai mare client), organizația de producători externalizează serviciile de transport, care acoperă 30 % din volumul total de ulei de măsline care face obiectul negocierilor contractuale purtate de organizația de producători. Transportul uleiului de măsline către celelalte întreprinderi de îmbuteliere nu este realizat de către organizația de producători; clienții (întreprinderile de îmbuteliere) organizează ei înșiși transportul. Volumul de ulei de măsline care face obiectul negocierilor contractuale desfășurate de organizația de producători reprezintă 15,2 % din piața relevantă. |
| --- | --- | --- | --- |
| Analiză | : | Organizația de producători este recunoscută oficial de autoritatea națională competentă. Totodată, organizația de producători concentrează oferta și introduce pe piață uleiul de măsline. Volumul de ulei de măsline care face obiectul negocierilor contractuale purtate de organizația de producători nu depășește 20 % din piața relevantă. Cu toate acestea, singura activitate generatoare de îmbunătățiri ale eficienței desfășurată de organizația de producători este transportul comun pentru livrarea uleiului de măsline către una dintre întreprinderile de îmbuteliere. Transportul comun este prevăzut la articolul 169 din Regulamentul privind OCP printre activitățile care au potențialul de a genera îmbunătățiri semnificative ale eficienței. În acest caz, transportul comun acoperă cu mult mai puțin de 50 % din volumul de ulei de măsline care face obiectul negocierilor contractuale desfășurate de organizația de producători. În conformitate cu metoda simplificată, acest lucru nu acoperă un volum suficient de semnificativ pentru a îndeplini condițiile de realizare a testului de îmbunătățire semnificativă a eficienței. Este puțin probabil ca aceste activități de transport să genereze îmbunătățiri semnificative ale eficienței, prin urmare, este puțin probabil ca negocierile contractuale purtate de organizația de producători să respecte condițiile derogării. |

115.

Exemplu de evaluare, în temeiul articolului 169 din Regulamentul privind OCP, a unei organizații de producători care își desfășoară activitatea în sectorul uleiului de măsline, pentru care derogarea nu se aplică:

Situație

:

Mai mulți producători de ulei de măsline (fabrici de ulei de măsline) decid să vândă în comun o parte din producția de ulei de măsline mai multor întreprinderi de îmbuteliere, în vrac; aceștia vând partea rămasă din producția proprie în mod separat către alți clienți. Producătorii de ulei de măsline au creat o organizație de producători pentru a gestiona în numele lor negocierile contractuale cu mai multe întreprinderi de îmbuteliere. În scopul aprovizionării uneia dintre întreprinderile de îmbuteliere (cel mai mare client), organizația de producători externalizează serviciile de transport, care acoperă 30 % din volumul total de ulei de măsline care face obiectul negocierilor contractuale purtate de organizația de producători. Transportul uleiului de măsline către celelalte întreprinderi de îmbuteliere nu este realizat de către organizația de producători; clienții (întreprinderile de îmbuteliere) organizează ei înșiși transportul. Volumul de ulei de măsline care face obiectul negocierilor contractuale desfășurate de organizația de producători reprezintă 15,2 % din piața relevantă.

Analiză

:

Organizația de producători este recunoscută oficial de autoritatea națională competentă. Totodată, organizația de producători concentrează oferta și introduce pe piață uleiul de măsline. Volumul de ulei de măsline care face obiectul negocierilor contractuale purtate de organizația de producători nu depășește 20 % din piața relevantă. Cu toate acestea, singura activitate generatoare de îmbunătățiri ale eficienței desfășurată de organizația de producători este transportul comun pentru livrarea uleiului de măsline către una dintre întreprinderile de îmbuteliere. Transportul comun este prevăzut la articolul 169 din Regulamentul privind OCP printre activitățile care au potențialul de a genera îmbunătățiri semnificative ale eficienței. În acest caz, transportul comun acoperă cu mult mai puțin de 50 % din volumul de ulei de măsline care face obiectul negocierilor contractuale desfășurate de organizația de producători. În conformitate cu metoda simplificată, acest lucru nu acoperă un volum suficient de semnificativ pentru a îndeplini condițiile de realizare a testului de îmbunătățire semnificativă a eficienței. Este puțin probabil ca aceste activități de transport să genereze îmbunătățiri semnificative ale eficienței, prin urmare, este puțin probabil ca negocierile contractuale purtate de organizația de producători să respecte condițiile derogării.

4.1.2.   Identificarea pieței relevante

| 116. | Derogarea impune identificarea produsului relevant și a piețelor geografice relevante pentru vânzarea cu ridicata a uleiului de măsline, astfel încât organizațiile de producători să poată evalua dacă respectă plafonul cotei de piață stabilit în cadrul derogării (68). |
| --- | --- |

116.

Derogarea impune identificarea produsului relevant și a piețelor geografice relevante pentru vânzarea cu ridicata a uleiului de măsline, astfel încât organizațiile de producători să poată evalua dacă respectă plafonul cotei de piață stabilit în cadrul derogării (68).

| 117. | Piețele relevante trebuie să fie evaluate de la caz la caz, iar Comisia Europeană a oferit orientări cu privire la modul de identificare a piețelor relevante în comunicarea sa privind definirea pieței relevante (69). Comisia Europeană nu poate să ofere definiții precise ale piețelor relevante pentru sectorul uleiului de măsline, pentru a sprijini producătorii să pună în aplicare derogarea, dar prezentele orientări oferă o serie de îndrumări specifice sectorului, pe baza informațiilor de care dispunea Comisia Europeană la data adoptării acestora (70). Piețele relevante se pot dezvolta în timp datorită, inter alia, evoluțiilor pieței. |
| --- | --- |

117.

Piețele relevante trebuie să fie evaluate de la caz la caz, iar Comisia Europeană a oferit orientări cu privire la modul de identificare a piețelor relevante în comunicarea sa privind definirea pieței relevante (69). Comisia Europeană nu poate să ofere definiții precise ale piețelor relevante pentru sectorul uleiului de măsline, pentru a sprijini producătorii să pună în aplicare derogarea, dar prezentele orientări oferă o serie de îndrumări specifice sectorului, pe baza informațiilor de care dispunea Comisia Europeană la data adoptării acestora (70). Piețele relevante se pot dezvolta în timp datorită, inter alia, evoluțiilor pieței.

| 118. | Problema constă în identificarea piețelor produsului și piețelor geografice relevante pentru vânzarea cu ridicata a uleiului de măsline. Pe o astfel de piață, vânzătorii sunt în principal producători și comercianți, în timp ce cumpărătorii sunt, în principal, comercianți, producători, distribuitori, consumatori industriali și clienți din sectorul hotelier și al alimentației publice. |
| --- | --- |

118.

Problema constă în identificarea piețelor produsului și piețelor geografice relevante pentru vânzarea cu ridicata a uleiului de măsline. Pe o astfel de piață, vânzătorii sunt în principal producători și comercianți, în timp ce cumpărătorii sunt, în principal, comercianți, producători, distribuitori, consumatori industriali și clienți din sectorul hotelier și al alimentației publice.

4.1.2.1.   Piața relevantă a produsului

| 119. | În primul rând, piața relevantă a produsului pentru uleiul de măsline pare să fie diferită de piețele produsului pentru alte tipuri de ulei comestibil, luând în considerare, inter alia, existența unor diferențe între caracteristicile, prețurile și destinațiile produselor în cauză. În același timp, este posibil să nu fie necesară identificarea unor piețe separate pentru diferitele tipuri de ulei de măsline (extravirgin, virgin și alte uleiuri pe bază de măsline (71)) având în vedere gradul ridicat de substituire între aceste categorii. De asemenea, ținând cont de organizarea canalelor de vânzare, poate fi adecvat să se identifice trei piețe distincte:






  — | ulei de măsline livrat distribuitorilor; |
| --- | --- | --- |

119.

În primul rând, piața relevantă a produsului pentru uleiul de măsline pare să fie diferită de piețele produsului pentru alte tipuri de ulei comestibil, luând în considerare, inter alia, existența unor diferențe între caracteristicile, prețurile și destinațiile produselor în cauză. În același timp, este posibil să nu fie necesară identificarea unor piețe separate pentru diferitele tipuri de ulei de măsline (extravirgin, virgin și alte uleiuri pe bază de măsline (71)) având în vedere gradul ridicat de substituire între aceste categorii. De asemenea, ținând cont de organizarea canalelor de vânzare, poate fi adecvat să se identifice trei piețe distincte:

—

ulei de măsline livrat distribuitorilor;

| — | ulei de măsline livrat consumatorilor industriali; și |
| --- | --- |

—

ulei de măsline livrat consumatorilor industriali; și

| — | ulei de măsline livrat clienților din sectorul hotelier și al alimentației publice. |
| --- | --- |

—

ulei de măsline livrat clienților din sectorul hotelier și al alimentației publice.

În fine, nu poate fi ignorat faptul că pe piața uleiului de măsline livrat distribuitorilor, furnizarea produselor sub marcă proprie sau a produselor de marcă formează piețe ale produsului diferite.

| 120. | Elementele comune descrise mai sus privind segmentarea pieței nu exclud identificarea unor piețe ale produsului mai restrânse. |
| --- | --- |

120.

Elementele comune descrise mai sus privind segmentarea pieței nu exclud identificarea unor piețe ale produsului mai restrânse.

4.1.2.2.   Piața geografică relevantă

| 121. | Din punct de vedere geografic, piața relevantă pentru furnizarea uleiului de măsline nu pare a fi mai restrânsă decât cea națională și s-ar putea situa la nivelul SEE în ceea ce privește toate cele trei canale de vânzare, și anume livrarea de ulei de măsline către clienții cu amănuntul, către clienții industriali și către clienții din sectorul hotelier și al alimentației publice. |
| --- | --- |

121.

Din punct de vedere geografic, piața relevantă pentru furnizarea uleiului de măsline nu pare a fi mai restrânsă decât cea națională și s-ar putea situa la nivelul SEE în ceea ce privește toate cele trei canale de vânzare, și anume livrarea de ulei de măsline către clienții cu amănuntul, către clienții industriali și către clienții din sectorul hotelier și al alimentației publice.

4.2.   Sectorul cărnii de vită și de mânzat

4.2.1.   Exemple de aplicare a derogării în sectorul cărnii de vită și de mânzat

| 122. | Prezenta secțiune din orientări abordează aplicarea concretă a normelor specifice din Regulamentul privind OCP în sectorul cărnii de vită și de mânzat, prin exemplele prezentate în continuare. |
| --- | --- |

122.

Prezenta secțiune din orientări abordează aplicarea concretă a normelor specifice din Regulamentul privind OCP în sectorul cărnii de vită și de mânzat, prin exemplele prezentate în continuare.

| 123. | Exemplu de evaluare, în temeiul articolului 170 din Regulamentul privind OCP, a unei organizații de producători care își desfășoară activitatea în sectorul cărnii de vită și de mânzat, pentru care se aplică derogarea:













  Situație | : | O organizație de producători recunoscută vinde întreaga producție de bovine (100 %) a membrilor săi pentru aprovizionarea cu animale vii din specia bovină destinate sacrificării. Vânzarea reprezintă o cotă de piață de 1,3 % din producția națională totală de carne de vită în statul membru în cauză. Pe lângă vânzările comune, organizația de producători organizează colectarea și transportul tuturor bovinelor (100 %) vândute în numele membrilor săi pentru a fi livrate către abatoare, ceea ce reprezintă 17 % din costul de producție și de introducere pe piață a produsului. De asemenea, organizația de producători achiziționează pentru membrii săi majoritatea furajelor și a medicamentelor pe care le utilizează, care reprezintă aproximativ 9 % din costul de producție. |
| --- | --- | --- | --- |
| Analiză | : | Organizația de producători este recunoscută oficial de autoritatea națională competentă. Organizația de producători concentrează oferta și introduce pe piață animalele vii. Organizația de producători comercializează mult mai puțin de 15 % din producția națională totală de animale vii din specia bovină. Volumul de șeptel care face obiectul negocierilor contractuale a fost notificat autorităților naționale. Organizația de producători desfășoară activități care ar putea genera îmbunătățiri ale eficienței, astfel cum sunt enumerate la articolul 170 din Regulamentul privind OCP: în primul rând, transportul comun al vitelor și, în al doilea rând, achizițiile comune de resurse precum furaje și medicamente. Transportul în comun de către organizația de producători acoperă mai mult de jumătate din volumele comercializate de organizația de producători (în acest caz 100 % din șeptel). În consecință, se poate concluziona că cerințele testului de îmbunătățire semnificativă a eficienței sunt îndeplinite în conformitate cu metoda simplificată. Cu privire la achizițiile comune de resurse, în această situație nu este necesar să se analizeze separat această activitate. În mod corespunzător, derogarea se aplică negocierilor contractuale ale organizației de producători. |

123.

Exemplu de evaluare, în temeiul articolului 170 din Regulamentul privind OCP, a unei organizații de producători care își desfășoară activitatea în sectorul cărnii de vită și de mânzat, pentru care se aplică derogarea:

Situație

:

O organizație de producători recunoscută vinde întreaga producție de bovine (100 %) a membrilor săi pentru aprovizionarea cu animale vii din specia bovină destinate sacrificării. Vânzarea reprezintă o cotă de piață de 1,3 % din producția națională totală de carne de vită în statul membru în cauză. Pe lângă vânzările comune, organizația de producători organizează colectarea și transportul tuturor bovinelor (100 %) vândute în numele membrilor săi pentru a fi livrate către abatoare, ceea ce reprezintă 17 % din costul de producție și de introducere pe piață a produsului. De asemenea, organizația de producători achiziționează pentru membrii săi majoritatea furajelor și a medicamentelor pe care le utilizează, care reprezintă aproximativ 9 % din costul de producție.

Analiză

:

Organizația de producători este recunoscută oficial de autoritatea națională competentă. Organizația de producători concentrează oferta și introduce pe piață animalele vii. Organizația de producători comercializează mult mai puțin de 15 % din producția națională totală de animale vii din specia bovină. Volumul de șeptel care face obiectul negocierilor contractuale a fost notificat autorităților naționale. Organizația de producători desfășoară activități care ar putea genera îmbunătățiri ale eficienței, astfel cum sunt enumerate la articolul 170 din Regulamentul privind OCP: în primul rând, transportul comun al vitelor și, în al doilea rând, achizițiile comune de resurse precum furaje și medicamente. Transportul în comun de către organizația de producători acoperă mai mult de jumătate din volumele comercializate de organizația de producători (în acest caz 100 % din șeptel). În consecință, se poate concluziona că cerințele testului de îmbunătățire semnificativă a eficienței sunt îndeplinite în conformitate cu metoda simplificată. Cu privire la achizițiile comune de resurse, în această situație nu este necesar să se analizeze separat această activitate. În mod corespunzător, derogarea se aplică negocierilor contractuale ale organizației de producători.

| 124. | Exemplu de evaluare, în temeiul articolului 170 din Regulamentul privind OCP, a unei organizații de producători care își desfășoară activitatea în sectorul cărnii de vită și de mânzat, pentru care se aplică derogarea:













  Situație | : | Mai mulți producători din sectorul cărnii de vită și mânzat (animale vii destinate sacrificării) dintr-o regiune au creat o organizație de producători, prin care aceștia achiziționează în comun furajele. De asemenea, producătorii au construit în comun o instalație de depozitare pentru a depozita furajele în bune condiții (sistemul de depozitare le permite să regleze temperatura și umiditatea, astfel încât să poată menține buna calitate a furajelor pe perioade mai lungi de timp). Organizația de producători urmărește, de asemenea, nivelul stocurilor de furaje, astfel încât să fie întotdeauna disponibile suficiente resurse de hrană pentru a fi distribuite fără întreruperi către producători în funcție de nevoile lor de moment. Mai mult, organizația de producători negociază cu clienții, în numele membrilor săi,contractele de aprovizionare cu animale vii, vaci și viței, destinate sacrificării, adică desfășoară negocieri contractuale. Achiziționarea comună de furaje acoperă 80 % din hrana necesară pentru efectivele de animale vii destinate sacrificării comercializate de organizația de producători. Cota de carne de vită și de mânzat vândută de organizația de producători reprezintă 14,5 % din producția națională totală. PO a notificat autorităților naționale efectivul de animale vii, vaci și viței, care face obiectul negocierilor contractuale. |
| --- | --- | --- | --- |
| Analiză | : | Organizația de producători este recunoscută oficial de autoritatea națională competentă. Totodată, organizația de producători concentrează oferta și introduce pe piață carnea de vită și de mânzat. Efectivele de animale vii, vaci și viței, care fac obiectul negocierilor contractuale purtate de organizația de producători nu depășesc 15 % din producția națională. Volumul de șeptel care face obiectul negocierilor contractuale a fost notificat autorităților naționale. Organizația de producători desfășoară activități care sunt susceptibile să genereze îmbunătățiri semnificative ale eficienței, astfel cum este prevăzut la articolul 170 din Regulamentul privind OCP, și anume achiziționarea de resurse în comun (furaje). Activitatea de achiziționare în comun desfășurată de organizația de producători acoperă resursele necesare pentru mai mult de jumătate din efectivul de animale vii destinate sacrificării comercializat de organizația de producători. Se poate deci concluziona că este trecut testul de îmbunătățire semnificativă a eficienței prin aplicarea metodei simplificate. În consecință, derogarea se aplică negocierilor contractuale ale organizației de producători. |

124.

Exemplu de evaluare, în temeiul articolului 170 din Regulamentul privind OCP, a unei organizații de producători care își desfășoară activitatea în sectorul cărnii de vită și de mânzat, pentru care se aplică derogarea:

Situație

:

Mai mulți producători din sectorul cărnii de vită și mânzat (animale vii destinate sacrificării) dintr-o regiune au creat o organizație de producători, prin care aceștia achiziționează în comun furajele. De asemenea, producătorii au construit în comun o instalație de depozitare pentru a depozita furajele în bune condiții (sistemul de depozitare le permite să regleze temperatura și umiditatea, astfel încât să poată menține buna calitate a furajelor pe perioade mai lungi de timp). Organizația de producători urmărește, de asemenea, nivelul stocurilor de furaje, astfel încât să fie întotdeauna disponibile suficiente resurse de hrană pentru a fi distribuite fără întreruperi către producători în funcție de nevoile lor de moment. Mai mult, organizația de producători negociază cu clienții, în numele membrilor săi,contractele de aprovizionare cu animale vii, vaci și viței, destinate sacrificării, adică desfășoară negocieri contractuale. Achiziționarea comună de furaje acoperă 80 % din hrana necesară pentru efectivele de animale vii destinate sacrificării comercializate de organizația de producători. Cota de carne de vită și de mânzat vândută de organizația de producători reprezintă 14,5 % din producția națională totală. PO a notificat autorităților naționale efectivul de animale vii, vaci și viței, care face obiectul negocierilor contractuale.

Analiză

:

Organizația de producători este recunoscută oficial de autoritatea națională competentă. Totodată, organizația de producători concentrează oferta și introduce pe piață carnea de vită și de mânzat. Efectivele de animale vii, vaci și viței, care fac obiectul negocierilor contractuale purtate de organizația de producători nu depășesc 15 % din producția națională. Volumul de șeptel care face obiectul negocierilor contractuale a fost notificat autorităților naționale. Organizația de producători desfășoară activități care sunt susceptibile să genereze îmbunătățiri semnificative ale eficienței, astfel cum este prevăzut la articolul 170 din Regulamentul privind OCP, și anume achiziționarea de resurse în comun (furaje). Activitatea de achiziționare în comun desfășurată de organizația de producători acoperă resursele necesare pentru mai mult de jumătate din efectivul de animale vii destinate sacrificării comercializat de organizația de producători. Se poate deci concluziona că este trecut testul de îmbunătățire semnificativă a eficienței prin aplicarea metodei simplificate. În consecință, derogarea se aplică negocierilor contractuale ale organizației de producători.

| 125. | Exemplu de evaluare, în temeiul articolului 170 din Regulamentul privind OCP, a unei organizații de producători care își desfășoară activitatea în sectorul cărnii de vită și de mânzat, pentru care nu se aplică derogarea:













  Situație | : | O organizație de producători recunoscută efectuează vânzări comune pentru 80 % din producția de bovine a membrilor săi pentru furnizarea de animale vii din specia bovină destinate sacrificării. Vânzarea reprezintă o cotă de piață de 6 % din producția națională totală de carne de vită în statul membru în cauză. Pe lângă vânzările comune, organizația de producători organizează campanii de promovare comună în numele membrilor săi sub formă de anunțuri generale în ziarul local cu privire la efectivul de animale al membrilor săi. Activitatea de promovare comună acoperă toate produsele vândute de organizația de producători. |
| --- | --- | --- | --- |
| Analiză | : | Organizația de producători este recunoscută oficial de autoritatea națională competentă. Organizația de producători concentrează oferta și introduce pe piață animalele vii. Efectivele de animale vii, vaci și viței, care fac obiectul negocierilor contractuale purtate de organizația de producători nu depășesc 15 % din producția națională. Organizația de producători desfășoară o activitate care este susceptibilă să genereze îmbunătățiri semnificative ale eficienței, astfel cum este prevăzut la articolul 170 din Regulamentul privind OCP, și anume promovarea comună. Această activitate acoperă întregul volum vândut în comun, însă nu pare să îndeplinească condițiile impuse de testul de îmbunătățire semnificativă a eficienței în cadrul metodei simplificate. În exemplul de față, organizația de producători nu pare să dezvolte un produs cu valoare adăugată, în special nu un produs care să se distingă de alte produse care se bazează pe un set specific de caracteristici, ci pare numai să promoveze produsul membrilor săi sub formă de anunțuri generale. Nu este foarte probabil ca aceste activități de promovare să genereze îmbunătățiri semnificative ale eficienței, prin urmare, este puțin probabil ca negocierile contractuale purtate de organizația de producători să respecte condițiile derogării. |

125.

Exemplu de evaluare, în temeiul articolului 170 din Regulamentul privind OCP, a unei organizații de producători care își desfășoară activitatea în sectorul cărnii de vită și de mânzat, pentru care nu se aplică derogarea:

Situație

:

O organizație de producători recunoscută efectuează vânzări comune pentru 80 % din producția de bovine a membrilor săi pentru furnizarea de animale vii din specia bovină destinate sacrificării. Vânzarea reprezintă o cotă de piață de 6 % din producția națională totală de carne de vită în statul membru în cauză. Pe lângă vânzările comune, organizația de producători organizează campanii de promovare comună în numele membrilor săi sub formă de anunțuri generale în ziarul local cu privire la efectivul de animale al membrilor săi. Activitatea de promovare comună acoperă toate produsele vândute de organizația de producători.

Analiză

:

Organizația de producători este recunoscută oficial de autoritatea națională competentă. Organizația de producători concentrează oferta și introduce pe piață animalele vii. Efectivele de animale vii, vaci și viței, care fac obiectul negocierilor contractuale purtate de organizația de producători nu depășesc 15 % din producția națională. Organizația de producători desfășoară o activitate care este susceptibilă să genereze îmbunătățiri semnificative ale eficienței, astfel cum este prevăzut la articolul 170 din Regulamentul privind OCP, și anume promovarea comună. Această activitate acoperă întregul volum vândut în comun, însă nu pare să îndeplinească condițiile impuse de testul de îmbunătățire semnificativă a eficienței în cadrul metodei simplificate. În exemplul de față, organizația de producători nu pare să dezvolte un produs cu valoare adăugată, în special nu un produs care să se distingă de alte produse care se bazează pe un set specific de caracteristici, ci pare numai să promoveze produsul membrilor săi sub formă de anunțuri generale. Nu este foarte probabil ca aceste activități de promovare să genereze îmbunătățiri semnificative ale eficienței, prin urmare, este puțin probabil ca negocierile contractuale purtate de organizația de producători să respecte condițiile derogării.

4.3.   Culturile arabile

4.3.1.   Exemple de aplicare a derogării în sectorul culturilor arabile

| 126. | Prezenta secțiune din orientări abordează aplicarea concretă a normelor specifice din Regulamentul privind OCP în sectorul culturilor arabile prin exemplele prezentate în continuare. |
| --- | --- |

126.

Prezenta secțiune din orientări abordează aplicarea concretă a normelor specifice din Regulamentul privind OCP în sectorul culturilor arabile prin exemplele prezentate în continuare.

| 127. | Exemplu de evaluare, în temeiul articolului 171 din Regulamentul privind OCP, a unei organizații de producători care își desfășoară activitatea în sectorul culturilor arabile, pentru care se aplică derogarea:













  Situație | : | O organizație de producători de cereale este stabilită în statul membru A și are o serie de membri în statele membre B și C. Organizația de producători a fost înființată pentru a furniza servicii de transport membrilor săi, întrucât costurile de transport sunt relativ ridicate din cauza distanței mari față de punctele de vânzare. În medie, serviciile de transport comun (proprii sau externalizate) sunt utilizate pentru 60 % din cantitatea care face obiectul negocierilor contractuale desfășurate de organizația de producători. De asemenea, organizația de producători participă la achiziții comune de resurse, în special de îngrășăminte și pesticide. În plus, aceasta oferă servicii de informare membrilor săi, precum informații cu privire la semințele noi de pe piață, diversificarea riscului, inclusiv acoperirea riscului etc.
  În ceea ce privește serviciile de logistică, organizația de producători deține ea însăși câteva camioane. Cu toate acestea, camioanele acoperă doar 9 % din necesitățile de transport ale membrilor săi. Prin urmare, organizația de producători a semnat contracte cu alte două întreprinderi care sunt specializate în furnizarea de servicii de transport. Organizația de producători a notificat cererea de externalizare către autoritatea națională competentă, care a aprobat-o. Aceasta a prezentat explicații relevante conform cărora externalizarea transportului conduce la reduceri semnificative ale costurilor, întrucât investițiile în camioane sunt ridicate, necesitățile de transport în sectorul culturilor arabile au un caracter profund ciclic (și anume, necesitatea serviciilor de transport este foarte ridicată la momentul recoltării, fiind foarte scăzută în rest), costurile de întreținere a camioanelor sunt ridicate și punerea la dispoziție de conducători auto specializați care nu sunt necesari în permanență poate fi costisitoare.
  De asemenea, în 2014, organizația de producători a avut următoarea cotă din producția națională totală. Statul membru A: grâu comun 6,4 %, orz 4 %, ovăz 13,8 %, semințe de rapiță 13,6 %, boabe mari 2,3 % și mazăre de câmp 1 %. În statele membre B și C, cota de piață a organizației de producători este sub 1 % pentru fiecare tip de cereale. Membrii organizației de producători vând, în medie, 80 % din producția lor prin intermediul organizației de producători. Membrii cumpără, în medie, două treimi din îngrășăminte și pesticide prin intermediul organizației de producători, iar aceste resurse reprezintă, în medie, 18 % din totalul costurilor variabile de producție și de introducere pe piață a produsului pentru toate tipurile de culturi care fac obiectul negocierilor purtate de organizația de producători. |
| --- | --- | --- | --- |
| Analiză | : | Organizația de producători este recunoscută oficial de autoritatea națională competentă. Organizația de producători concentrează oferta și introduce pe piață produsele obținute din culturile arabile. Cota de grâu, orz, ovăz, semințe de rapiță, boabe mari și mazăre de câmp care este vândută sau care face obiectul negocierilor contractuale purtate de organizația de producători nu depășește 15 % din producția națională totală din statul membru A. Volumul produselor culturilor arabile care fac obiectul negocierilor contractuale au fost notificate autorităților naționale. Organizația de producători desfășoară activități care ar putea genera îmbunătățiri ale eficienței, astfel cum este prevăzut la articolul 171 din Regulamentul privind OCP, și anume transportul comun și achizițiile comune de resurse. Transportul comun prin intermediul organizației de producători acoperă peste jumătate din volumele comercializate de organizația de producători. Se poate astfel concluziona că testul de îmbunătățire semnificativă a eficienței este îndeplinit în condițiile metodei simplificate. Evaluarea achiziției comune de resurse și a serviciilor de informare nu este necesară în acest caz, întrucât sunt îndeplinite condițiile testului pentru o activitate comună. În mod corespunzător, derogarea se aplică negocierilor contractuale ale organizației de producători. |

127.

Exemplu de evaluare, în temeiul articolului 171 din Regulamentul privind OCP, a unei organizații de producători care își desfășoară activitatea în sectorul culturilor arabile, pentru care se aplică derogarea:

Situație

:

O organizație de producători de cereale este stabilită în statul membru A și are o serie de membri în statele membre B și C. Organizația de producători a fost înființată pentru a furniza servicii de transport membrilor săi, întrucât costurile de transport sunt relativ ridicate din cauza distanței mari față de punctele de vânzare. În medie, serviciile de transport comun (proprii sau externalizate) sunt utilizate pentru 60 % din cantitatea care face obiectul negocierilor contractuale desfășurate de organizația de producători. De asemenea, organizația de producători participă la achiziții comune de resurse, în special de îngrășăminte și pesticide. În plus, aceasta oferă servicii de informare membrilor săi, precum informații cu privire la semințele noi de pe piață, diversificarea riscului, inclusiv acoperirea riscului etc.

În ceea ce privește serviciile de logistică, organizația de producători deține ea însăși câteva camioane. Cu toate acestea, camioanele acoperă doar 9 % din necesitățile de transport ale membrilor săi. Prin urmare, organizația de producători a semnat contracte cu alte două întreprinderi care sunt specializate în furnizarea de servicii de transport. Organizația de producători a notificat cererea de externalizare către autoritatea națională competentă, care a aprobat-o. Aceasta a prezentat explicații relevante conform cărora externalizarea transportului conduce la reduceri semnificative ale costurilor, întrucât investițiile în camioane sunt ridicate, necesitățile de transport în sectorul culturilor arabile au un caracter profund ciclic (și anume, necesitatea serviciilor de transport este foarte ridicată la momentul recoltării, fiind foarte scăzută în rest), costurile de întreținere a camioanelor sunt ridicate și punerea la dispoziție de conducători auto specializați care nu sunt necesari în permanență poate fi costisitoare.

De asemenea, în 2014, organizația de producători a avut următoarea cotă din producția națională totală. Statul membru A: grâu comun 6,4 %, orz 4 %, ovăz 13,8 %, semințe de rapiță 13,6 %, boabe mari 2,3 % și mazăre de câmp 1 %. În statele membre B și C, cota de piață a organizației de producători este sub 1 % pentru fiecare tip de cereale. Membrii organizației de producători vând, în medie, 80 % din producția lor prin intermediul organizației de producători. Membrii cumpără, în medie, două treimi din îngrășăminte și pesticide prin intermediul organizației de producători, iar aceste resurse reprezintă, în medie, 18 % din totalul costurilor variabile de producție și de introducere pe piață a produsului pentru toate tipurile de culturi care fac obiectul negocierilor purtate de organizația de producători.

Analiză

:

Organizația de producători este recunoscută oficial de autoritatea națională competentă. Organizația de producători concentrează oferta și introduce pe piață produsele obținute din culturile arabile. Cota de grâu, orz, ovăz, semințe de rapiță, boabe mari și mazăre de câmp care este vândută sau care face obiectul negocierilor contractuale purtate de organizația de producători nu depășește 15 % din producția națională totală din statul membru A. Volumul produselor culturilor arabile care fac obiectul negocierilor contractuale au fost notificate autorităților naționale. Organizația de producători desfășoară activități care ar putea genera îmbunătățiri ale eficienței, astfel cum este prevăzut la articolul 171 din Regulamentul privind OCP, și anume transportul comun și achizițiile comune de resurse. Transportul comun prin intermediul organizației de producători acoperă peste jumătate din volumele comercializate de organizația de producători. Se poate astfel concluziona că testul de îmbunătățire semnificativă a eficienței este îndeplinit în condițiile metodei simplificate. Evaluarea achiziției comune de resurse și a serviciilor de informare nu este necesară în acest caz, întrucât sunt îndeplinite condițiile testului pentru o activitate comună. În mod corespunzător, derogarea se aplică negocierilor contractuale ale organizației de producători.

| 128. | Exemplu de evaluare, în temeiul articolului 171 din Regulamentul privind OCP, a unei organizații de producători care își desfășoară activitatea în sectorul culturilor arabile, pentru care se aplică derogarea:













  Situație | : | Într-o regiune în care există multe râuri navigabile, mai mulți producători de grâu comun și de orz, în scopul de a utiliza în avantajul lor caracteristicile geografice și naturale ale peisajului, au decis să creeze o organizație de producători pentru a institui în comun un centru de distribuție la instalațiile portuare. Acest lucru permite cumpărătorilor să expedieze direct cantitățile de cereale pe care le-au cumpărat de la organizația de producători. Centrul de distribuție este integrat cu activitatea de transport comun. Organizația de producători organizează transportul cerealelor de la fermele producătorilor până la centrul de distribuție. În plus, organizația de producători negociază contractele de aprovizionare cu comercianții în numele membrilor săi, prin urmare, aceasta poartă negocieri contractuale. Activitățile de înființare a unui centru de distribuție și transportul comun acoperă 85 % din volumele de grâu comun și orz comercializate de organizația de producători. Cota de grâu comun și orz vândute de organizația de producători acoperă 12,5 % și, respectiv, 8 % din producția națională totală a acestor culturi arabile. Organizația de producători a notificat autorităților naționale volumele de grâu comun și orz care fac obiectul negocierilor contractuale. |
| --- | --- | --- | --- |
| Analiză | : | Organizația de producători este recunoscută oficial de autoritatea națională relevantă. În plus, organizația de producători concentrează oferta și introduce pe piață produsele obținute din culturile arabile. Volumele de grâu comun sau de orz care fac obiectul negocierilor contractuale purtate de către organizația de producători nu depășesc 15 % din producția națională. Cantitățile de grâu comun și de orz care fac obiectul negocierilor contractuale au fost notificate autorităților naționale. Prin instituirea unui centru de distribuție care este legat de transportul în comun al cerealelor de la producători la centrul de distribuție, organizația de producători efectuează activități care ar putea genera îmbunătățiri ale eficienței, astfel cum sunt enumerate la articolul 171 din Regulamentul privind OCP, și anume înființarea unui centru de distribuție care să fie legat de transportul comun. Aceste activități acoperă peste jumătate din volumele comercializate de organizația de producători. Se poate astfel conclude că testul de îmbunătățire semnificativă a eficienței este îndeplinit în condițiile metodei simplificate. În concluzie, derogarea se aplică negocierilor contractuale ale organizației de producători. |

128.

Exemplu de evaluare, în temeiul articolului 171 din Regulamentul privind OCP, a unei organizații de producători care își desfășoară activitatea în sectorul culturilor arabile, pentru care se aplică derogarea:

Situație

:

Într-o regiune în care există multe râuri navigabile, mai mulți producători de grâu comun și de orz, în scopul de a utiliza în avantajul lor caracteristicile geografice și naturale ale peisajului, au decis să creeze o organizație de producători pentru a institui în comun un centru de distribuție la instalațiile portuare. Acest lucru permite cumpărătorilor să expedieze direct cantitățile de cereale pe care le-au cumpărat de la organizația de producători. Centrul de distribuție este integrat cu activitatea de transport comun. Organizația de producători organizează transportul cerealelor de la fermele producătorilor până la centrul de distribuție. În plus, organizația de producători negociază contractele de aprovizionare cu comercianții în numele membrilor săi, prin urmare, aceasta poartă negocieri contractuale. Activitățile de înființare a unui centru de distribuție și transportul comun acoperă 85 % din volumele de grâu comun și orz comercializate de organizația de producători. Cota de grâu comun și orz vândute de organizația de producători acoperă 12,5 % și, respectiv, 8 % din producția națională totală a acestor culturi arabile. Organizația de producători a notificat autorităților naționale volumele de grâu comun și orz care fac obiectul negocierilor contractuale.

Analiză

:

Organizația de producători este recunoscută oficial de autoritatea națională relevantă. În plus, organizația de producători concentrează oferta și introduce pe piață produsele obținute din culturile arabile. Volumele de grâu comun sau de orz care fac obiectul negocierilor contractuale purtate de către organizația de producători nu depășesc 15 % din producția națională. Cantitățile de grâu comun și de orz care fac obiectul negocierilor contractuale au fost notificate autorităților naționale. Prin instituirea unui centru de distribuție care este legat de transportul în comun al cerealelor de la producători la centrul de distribuție, organizația de producători efectuează activități care ar putea genera îmbunătățiri ale eficienței, astfel cum sunt enumerate la articolul 171 din Regulamentul privind OCP, și anume înființarea unui centru de distribuție care să fie legat de transportul comun. Aceste activități acoperă peste jumătate din volumele comercializate de organizația de producători. Se poate astfel conclude că testul de îmbunătățire semnificativă a eficienței este îndeplinit în condițiile metodei simplificate. În concluzie, derogarea se aplică negocierilor contractuale ale organizației de producători.

| 129. | Exemplu de evaluare, în temeiul articolului 171 din Regulamentul privind OCP, a unei organizații de producători care își desfășoară activitatea în sectorul culturilor arabile, pentru care nu se aplică derogarea:













  Situație | : | O organizație de producători recunoscută vinde grâul și orzul obținut de la membrii săi și de la producători nemembri. Cota de grâu produsă de membrii săi și care face obiectul negocierilor contractuale purtate de organizația de producători reprezintă 9,8 % din producția națională de grâu din statul membru A, respectiv 11 % din producția de orz relevantă. Cota de piață a organizației de producători luând în considerare, totodată, grâul și orzul pe care le furnizează producătorii nemembri, este de 12,2 % și, respectiv, de 14,1 %. Pe lângă desfășurarea negocierilor contractuale în numele membrilor săi, organizația de producători intenționează să investească într-o instalație de depozitare cu o serie de echipamente de procesare (de exemplu, pentru uscare și curățare), care ar urma să acopere 10 % din nevoile sale de depozitare și aproximativ 1 % din volumul total al vânzărilor de grâu ale organizației de producători (obținut de la producători membri și nemembri). Organizația de producători a obținut un împrumut de la o bancă locală pentru finanțarea instalației. În prezent, aceasta evaluează diferitele oferte primite de la diversele întreprinderi pentru construirea clădirii și achiziția de echipamente. Organizația de producători preconizează că va utiliza instalația în 68 luni. De asemenea, organizația de producători trimite buletine informative săptămânale membrilor săi cu privire la evoluțiile piețelor și informații relevante privind grâul și producătorii. |
| --- | --- | --- | --- |
| Analiză | : | Organizația de producători este recunoscută oficial de autoritatea națională relevantă. Organizația de producători concentrează oferta și introduce pe piață produsele obținute din culturile arabile. Cotele de grâu și orz cumpărate de la producători nemembri reprezintă mai puțin de 25 % din cantitatea totală de grâu și orz negociată în mod contractual de către organizația de producători pe o perioadă de un an. Volumele de grâu sau de orz care fac obiectul negocierilor contractuale ale organizației de producători, furnizate de producători membri și nemembri deopotrivă, nu depășesc 15 % din producția națională. Organizația de producători nu desfășoară activități care ar putea să genereze îmbunătățiri ale eficienței, astfel cum se prevede la articolul 171 din Regulamentul privind OCP. Organizația de producători intenționează doar să desfășoare pe viitor o activitate dintre cele enumerate la articolul 171 din Regulamentul privind OCP, care ar putea eventual să genereze îmbunătățiri ale eficienței (depozitare comună) pentru producția sa de grâu. Prin urmare, metoda simplificată de evaluare a testului de îmbunătățire semnificativă a eficienței nu este aplicabilă. Cu toate acestea, în exemplul de față ar putea fi aplicată o metodă alternativă, astfel cum este descrisă la punctele (82)-(86). Organizația de producători în chestiune a obținut o linie de credit de la o bancă și a primit oferte de la diferite întreprinderi pentru construirea instalației de depozitare. Proiectul are un termen de finalizare de 6-8 luni. Prin urmare, se pare că aceasta se angajează să investească într-o activitate care va genera îmbunătățiri ale eficienței și are nevoie doar de timp pentru a construi instalația de depozitare pentru producția sa de grâu. Prin urmare, organizația de producători ar putea să beneficieze de derogare, cu condiția ca îmbunătățirile eficienței care vor fi generate de activitatea de depozitare să fie semnificative. Totuși, acest lucru este puțin probabil, dat fiind că organizația de producători intenționează să asigure depozitare numai pentru 1 % din volumele totale de grâu comercializate de organizația de producători. În ceea ce privește celelalte activități, organizația de producători furnizează informații membrilor săi sub forma unor buletine de informare. Este posibil ca astfel de informații să fie utile și chiar să genereze îmbunătățiri ale eficienței. Într-adevăr, nu pare foarte probabil ca informațiile furnizate în sine să genereze îmbunătățiri semnificative ale eficienței. În ceea ce privește orzul, nu există activități care se desfășoară în prezent sau planificate care să genereze îmbunătățiri ale eficienței. Într-adevăr, activitățile organizației de producători nu sunt susceptibile de a genera îmbunătățiri semnificative ale eficienței, și este foarte puțin probabil ca negocierile contractuale purtate de organizația de producători să respecte condițiile derogării. |

129.

Exemplu de evaluare, în temeiul articolului 171 din Regulamentul privind OCP, a unei organizații de producători care își desfășoară activitatea în sectorul culturilor arabile, pentru care nu se aplică derogarea:

Situație

:

O organizație de producători recunoscută vinde grâul și orzul obținut de la membrii săi și de la producători nemembri. Cota de grâu produsă de membrii săi și care face obiectul negocierilor contractuale purtate de organizația de producători reprezintă 9,8 % din producția națională de grâu din statul membru A, respectiv 11 % din producția de orz relevantă. Cota de piață a organizației de producători luând în considerare, totodată, grâul și orzul pe care le furnizează producătorii nemembri, este de 12,2 % și, respectiv, de 14,1 %. Pe lângă desfășurarea negocierilor contractuale în numele membrilor săi, organizația de producători intenționează să investească într-o instalație de depozitare cu o serie de echipamente de procesare (de exemplu, pentru uscare și curățare), care ar urma să acopere 10 % din nevoile sale de depozitare și aproximativ 1 % din volumul total al vânzărilor de grâu ale organizației de producători (obținut de la producători membri și nemembri). Organizația de producători a obținut un împrumut de la o bancă locală pentru finanțarea instalației. În prezent, aceasta evaluează diferitele oferte primite de la diversele întreprinderi pentru construirea clădirii și achiziția de echipamente. Organizația de producători preconizează că va utiliza instalația în 68 luni. De asemenea, organizația de producători trimite buletine informative săptămânale membrilor săi cu privire la evoluțiile piețelor și informații relevante privind grâul și producătorii.

Analiză

:

Organizația de producători este recunoscută oficial de autoritatea națională relevantă. Organizația de producători concentrează oferta și introduce pe piață produsele obținute din culturile arabile. Cotele de grâu și orz cumpărate de la producători nemembri reprezintă mai puțin de 25 % din cantitatea totală de grâu și orz negociată în mod contractual de către organizația de producători pe o perioadă de un an. Volumele de grâu sau de orz care fac obiectul negocierilor contractuale ale organizației de producători, furnizate de producători membri și nemembri deopotrivă, nu depășesc 15 % din producția națională. Organizația de producători nu desfășoară activități care ar putea să genereze îmbunătățiri ale eficienței, astfel cum se prevede la articolul 171 din Regulamentul privind OCP. Organizația de producători intenționează doar să desfășoare pe viitor o activitate dintre cele enumerate la articolul 171 din Regulamentul privind OCP, care ar putea eventual să genereze îmbunătățiri ale eficienței (depozitare comună) pentru producția sa de grâu. Prin urmare, metoda simplificată de evaluare a testului de îmbunătățire semnificativă a eficienței nu este aplicabilă. Cu toate acestea, în exemplul de față ar putea fi aplicată o metodă alternativă, astfel cum este descrisă la punctele (82)-(86). Organizația de producători în chestiune a obținut o linie de credit de la o bancă și a primit oferte de la diferite întreprinderi pentru construirea instalației de depozitare. Proiectul are un termen de finalizare de 6-8 luni. Prin urmare, se pare că aceasta se angajează să investească într-o activitate care va genera îmbunătățiri ale eficienței și are nevoie doar de timp pentru a construi instalația de depozitare pentru producția sa de grâu. Prin urmare, organizația de producători ar putea să beneficieze de derogare, cu condiția ca îmbunătățirile eficienței care vor fi generate de activitatea de depozitare să fie semnificative. Totuși, acest lucru este puțin probabil, dat fiind că organizația de producători intenționează să asigure depozitare numai pentru 1 % din volumele totale de grâu comercializate de organizația de producători. În ceea ce privește celelalte activități, organizația de producători furnizează informații membrilor săi sub forma unor buletine de informare. Este posibil ca astfel de informații să fie utile și chiar să genereze îmbunătățiri ale eficienței. Într-adevăr, nu pare foarte probabil ca informațiile furnizate în sine să genereze îmbunătățiri semnificative ale eficienței. În ceea ce privește orzul, nu există activități care se desfășoară în prezent sau planificate care să genereze îmbunătățiri ale eficienței. Într-adevăr, activitățile organizației de producători nu sunt susceptibile de a genera îmbunătățiri semnificative ale eficienței, și este foarte puțin probabil ca negocierile contractuale purtate de organizația de producători să respecte condițiile derogării.

---

(1)  Orientările privind punerea în aplicare a normelor specifice prevăzute la articolele 169, 170 și 171 din Regulamentul privind OCP pentru sectorul uleiului de măsline, al cărnii de vită și de mânzat și al culturilor arabile (denumite în continuare „orientările”).

(2)  „Regulamentul privind OCP” este Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului ( JO L 347, 20.12.2013, p. 671).

(3)  Articolul 206 paragraful al treilea din Regulamentul privind OCP: „Comisia publică, după caz, orientări pentru a oferi asistență autorităților naționale de concurență, precum și întreprinderilor.”

(4)  În special, articolele 169, 170 și 171 din Regulamentul privind OCP se aplică exclusiv unei categorii specifice de organizații de producători și de asociații de organizații de producători, care sunt recunoscute de statele membre în conformitate cu articolul 152 alineatul (1) și articolul 156 alineatul (1) din Regulamentul privind OCP, acest lucru însemnând că normele în cauză nu se referă la nicio altă categorie de organizații de producători sau de asociații de organizații de producători. Pentru detalii suplimentare a se vedea punctul 53 de mai jos.

(5)  Prin Curtea de Justiție a Uniunii Europene se înțeleg, în acest caz, Curtea de Justiție și Tribunalul.

(6)  Hotărârea Maizena, 139/79, EU:C:1980:250, punctul 23; Hotărârea Germania/Consiliul, C-280/93, EU:C:1994:367, punctul 61.

(7)  Articolul 101 din TFUE:

„1.   Sunt incompatibile cu piața internă și interzise orice acorduri între întreprinderi, orice decizii ale asocierilor de întreprinderi și orice practici concertate care pot afecta comerțul dintre statele membre și care au ca obiect sau efect împiedicarea, restrângerea sau denaturarea concurenței în cadrul pieței interne și, în special, cele care:

| (a) | stabilesc, direct sau indirect, prețuri de cumpărare sau de vânzare sau orice alte condiții de tranzacționare; |
| --- | --- |

(a)

stabilesc, direct sau indirect, prețuri de cumpărare sau de vânzare sau orice alte condiții de tranzacționare;

| (b) | limitează sau controlează producția, comercializarea, dezvoltarea tehnică sau investițiile; |
| --- | --- |

(b)

limitează sau controlează producția, comercializarea, dezvoltarea tehnică sau investițiile;

| (c) | împart piețele sau sursele de aprovizionare; |
| --- | --- |

(c)

împart piețele sau sursele de aprovizionare;

| (d) | aplică, în raporturile cu partenerii comerciali, condiții inegale la prestații echivalente, creând astfel acestora un dezavantaj concurențial; |
| --- | --- |

(d)

aplică, în raporturile cu partenerii comerciali, condiții inegale la prestații echivalente, creând astfel acestora un dezavantaj concurențial;

| (e) | condiționează încheierea contractelor de acceptarea de către parteneri a unor prestații suplimentare care, prin natura lor sau în conformitate cu uzanțele comerciale, nu au legătură cu obiectul acestor contracte. |
| --- | --- |

(e)

condiționează încheierea contractelor de acceptarea de către parteneri a unor prestații suplimentare care, prin natura lor sau în conformitate cu uzanțele comerciale, nu au legătură cu obiectul acestor contracte.

2.   Acordurile sau deciziile interzise în temeiul prezentului articol sunt nule de drept.

3.   Cu toate acestea, prevederile alineatului (1) pot fi declarate inaplicabile în cazul:

| — | oricăror acorduri sau categorii de acorduri între întreprinderi; |
| --- | --- |

—

oricăror acorduri sau categorii de acorduri între întreprinderi;

| — | oricăror decizii sau categorii de decizii ale asocierilor de întreprinderi; |
| --- | --- |

—

oricăror decizii sau categorii de decizii ale asocierilor de întreprinderi;

| — | oricăror practici concertate sau categorii de practici concertate |
| --- | --- |

—

oricăror practici concertate sau categorii de practici concertate

care contribuie la îmbunătățirea producției sau distribuției de produse ori la promovarea progresului tehnic sau economic, asigurând totodată consumatorilor o parte echitabilă din beneficiul obținut și care:

| (a) | nu impun întreprinderilor în cauză restricții care nu sunt indispensabile pentru atingerea acestor obiective; |
| --- | --- |

(a)

nu impun întreprinderilor în cauză restricții care nu sunt indispensabile pentru atingerea acestor obiective;

| (b) | nu oferă întreprinderilor posibilitatea de a elimina concurența în ceea ce privește o parte semnificativă a produselor în cauză.” |
| --- | --- |

(b)

nu oferă întreprinderilor posibilitatea de a elimina concurența în ceea ce privește o parte semnificativă a produselor în cauză.”

(8)  Articolul 102 din TFUE:

8

„Este incompatibilă cu piața internă și interzisă, în măsura în care poate afecta comerțul dintre statele membre, folosirea în mod abuziv de către una sau mai multe întreprinderi a unei poziții dominante deținute pe piața internă sau pe o parte semnificativă a acesteia.

Aceste practici abuzive pot consta, în special, în:

| (a) | impunerea, direct sau indirect, a prețurilor de vânzare sau de cumpărare sau a altor condiții de tranzacționare inechitabile; |
| --- | --- |

(a)

impunerea, direct sau indirect, a prețurilor de vânzare sau de cumpărare sau a altor condiții de tranzacționare inechitabile;

| (b) | limitarea producției, comercializării sau dezvoltării tehnice în dezavantajul consumatorilor; |
| --- | --- |

(b)

limitarea producției, comercializării sau dezvoltării tehnice în dezavantajul consumatorilor;

| (c) | aplicarea în raporturile cu partenerii comerciali a unor condiții inegale la prestații echivalente, creând astfel acestora un dezavantaj concurențial; |
| --- | --- |

(c)

aplicarea în raporturile cu partenerii comerciali a unor condiții inegale la prestații echivalente, creând astfel acestora un dezavantaj concurențial;

| (d) | condiționarea încheierii contractelor de acceptarea de către parteneri a unor prestații suplimentare care, prin natura lor sau în conformitate cu uzanțele comerciale, nu au legătură cu obiectul acestor contracte.” |
| --- | --- |

(d)

condiționarea încheierii contractelor de acceptarea de către parteneri a unor prestații suplimentare care, prin natura lor sau în conformitate cu uzanțele comerciale, nu au legătură cu obiectul acestor contracte.”

(9)  Comunicarea Comisiei – Orientări privind conceptul de efect asupra comerțului din articolele 81 și 82 din tratat (JO C 101, 27.4.2004, p. 81).

9

(10)  O activitate economică este definită ca o activitate constând în furnizarea de bunuri și servicii pe o anumită piață. Pentru detalii suplimentare, a se vedea: de exemplu, hotărârea în cauza Comisia/Italia, 118/85, EU:C:1987:283, punctul 7. O întreprindere este o entitate angajată într-o activitate economică.

10

(11)  Pentru detalii suplimentare și context, a se vedea hotărârea Oude Luttikhuis, C-399/93, EU:C:1995:434, punctele 10-16. A se vedea, de asemenea, concluziile avocatului general Tesauro în această cauză, EU:C:1995:277, punctele 29-30.

11

(12)  Pentru detalii suplimentare, a se vedea: Comunicarea Comisiei privind definirea pieței relevante în sensul dreptului comunitar al concurenței (JO C 372, 9.12.1997, p. 5).

12

(13)  Hotărârea United Brands, 27/76, EU:C:1995:277, punctul 65.

13

(14)  Practicile de excludere abuzivă sunt practicile care nu se bazează pe performanța comercială normală, care urmăresc să aducă atingere poziției concurențiale a concurenților întreprinderii dominante sau să îi excludă pe aceștia cu totul de pe piață, antrenând în final un prejudiciu pentru clienți (cum ar fi refuzul de a furniza, de a acorda o licență, prețurile de ruinare). Exploatările abuzive, pe de altă parte, implică încercarea unei întreprinderi care deține o poziție dominantă de a exploata oportunitățile oferite de puterea sa de piață pentru a aduce în mod direct prejudicii clienților, de exemplu, prin impunerea unor prețuri excesive.

14

(15)  Pentru detalii suplimentare, a se vedea: Comunicarea Comisiei – Orientări privind conceptul de efect asupra comerțului din articolele 81 și 82 din tratat (JO C 101, 27.4.2004, p. 81).

15

(16)  A se vedea, inter alia, hotărârea Oude Luttikhuis EU:C:1995:434, punctul 12; hotărârea Dansk Landbrugs Grovvareselskab (DLG), C-250/92, EU:C:1994:413, de exemplu, punctul 32.

16

inter alia

(17)  De exemplu, hotărârea Dansk Landbrugs Grovvareselskab (DLG), EU:C:1994:413, punctul 35; hotărârea Oude Luttikhuis, EU:C:1995:434, punctul 14.

17

(18)  Regulamentul (UE) nr. 1218/2010 al Comisiei din 14 decembrie 2010 privind aplicarea articolului 101 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene anumitor categorii de acorduri de specializare (JO L 335, 18.12.2010, p. 43).

18

(19)  Pentru detalii privind definițiile, a se vedea articolul 1 din Regulamentul de exceptare pe categorii a acordurilor de specializare.

19

(20)  Articolele 2, 3 și 4 din Regulamentul de exceptare pe categorii a acordurilor de specializare.

20

(21)  Articolul 4 din Regulamentul de exceptare pe categorii a acordurilor de specializare.

21

(22)  Hotărârea Frubo, 71/74, EU:C:1975:61; hotărârea din 14 mai 1997, Florimex, T-70/92 și T-71/92,, EU:T:1997:69; hotărârea Oude Luttikhuis, EU:C:1995:434; hotărârea din 13 decembrie 2006, FNCBV/Comisia, T-217/03 și T-245/03, EU:T:2006:391.

22

(23)  Orientările se aplică contractelor de aprovizionare negociate de organizația de producători în numele propriilor membri, indiferent de nivelul de integrare pe care acestea îl presupun, cu excepția operațiunilor care constituie o concentrare în sensul articolului 3 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului din 20 ianuarie 2004 privind controlul concentrărilor economice între întreprinderi (Regulamentul privind concentrările economice) (JO L 24, 29.1.2004, p. 1), cum ar fi, de exemplu, cazul întreprinderilor comune care îndeplinesc pe termen lung toate funcțiile unei entități economice autonome.

23

(24)  Următoarele bovine vii destinate sacrificării sunt reglementate de articolul 170 din Regulamentul privind OCP:

24

| (a) | bovine din subgenul Bibos sau din subgenul Poephagus cu o greutate de peste 80 kg, dar de maximum 160 kg, destinate sacrificării, încadrate la codul NC ex 0102 29 21; |
| --- | --- |

(a)

bovine din subgenul Bibos sau din subgenul Poephagus cu o greutate de peste 80 kg, dar de maximum 160 kg, destinate sacrificării, încadrate la codul NC ex 0102 29 21;

| (b) | bovine din subgenul Bibos sau din subgenul Poephagus cu o greutate de peste 160 kg, dar de maximum 300 kg, destinate sacrificării, încadrate la codul NC ex 0102 29 41; |
| --- | --- |

(b)

bovine din subgenul Bibos sau din subgenul Poephagus cu o greutate de peste 160 kg, dar de maximum 300 kg, destinate sacrificării, încadrate la codul NC ex 0102 29 41;

| (c) | bovine din subgenul Bibos sau din subgenul Poephagus cu o greutate de peste 300 kg, destinate sacrificării, încadrate la codul NC ex 0102 29 51; |
| --- | --- |

(c)

bovine din subgenul Bibos sau din subgenul Poephagus cu o greutate de peste 300 kg, destinate sacrificării, încadrate la codul NC ex 0102 29 51;

| (d) | vaci destinate sacrificării, încadrate la codul NC ex 0102 29 61; precum și |
| --- | --- |

(d)

vaci destinate sacrificării, încadrate la codul NC ex 0102 29 61; precum și

| (e) | alte bovine destinate sacrificării, încadrate la codul NC 0102 29 91; |
| --- | --- |

(e)

alte bovine destinate sacrificării, încadrate la codul NC 0102 29 91;

Animalele pentru îngrășare și sacrificare ulterioară nu sunt acoperite de codurile NC enumerate la articolul 170 din Regulamentul privind OCP.

(25)  Următoarele produse care nu sunt destinate însămânțării și, în cazul orzului, care nu sunt destinate malțificării intră sub incidența articolului 171 din Regulamentul privind OCP:

25

| (a) | grâu comun încadrat la codul NC ex 1001 99 00; |
| --- | --- |

(a)

grâu comun încadrat la codul NC ex 1001 99 00;

| (b) | orz încadrat la codul NC ex 1003 90 00; |
| --- | --- |

(b)

orz încadrat la codul NC ex 1003 90 00;

| (c) | porumb încadrat la codul NC 1005 90 00; |
| --- | --- |

(c)

porumb încadrat la codul NC 1005 90 00;

| (d) | secară încadrată la codul NC 1002 90 00; |
| --- | --- |

(d)

secară încadrată la codul NC 1002 90 00;

| (e) | grâu dur încadrat la codul NC 1001 19 00; |
| --- | --- |

(e)

grâu dur încadrat la codul NC 1001 19 00;

| (f) | ovăz încadrat la codul NC 1004 90 00; |
| --- | --- |

(f)

ovăz încadrat la codul NC 1004 90 00;

| (g) | triticală încadrată la codul NC ex 1008 60 00; |
| --- | --- |

(g)

triticală încadrată la codul NC ex 1008 60 00;

| (h) | sămânță de rapiță încadrată la codul NC ex 1205; |
| --- | --- |

(h)

sămânță de rapiță încadrată la codul NC ex 1205;

| (i) | sămânță de floarea soarelui încadrată la codul NC ex 1206 00; |
| --- | --- |

(i)

sămânță de floarea soarelui încadrată la codul NC ex 1206 00;

| (j) | soia încadrată la codul NC 1201 90 00; |
| --- | --- |

(j)

soia încadrată la codul NC 1201 90 00;

| (k) | bob mare încadrat la codurile NC ex 0708 și ex 0713; |
| --- | --- |

(k)

bob mare încadrat la codurile NC ex 0708 și ex 0713;

| (l) | mazăre de câmp încadrată la codurile NC ex 0708 și ex 0713. |
| --- | --- |

(l)

mazăre de câmp încadrată la codurile NC ex 0708 și ex 0713.

(26)  A se vedea secțiunea 2.4 din prezentele orientări pentru relația dintre articolele 169, 170 și 171 din Regulamentul privind OCP, cu articolele 101 și 102 din TFUE.

26

(27)  A se vedea considerentul 139 din Regulamentul privind OCP.

27

(28)  Articolul 169 alineatul (2) litera (d), articolul 170 alineatul (2) litera (d) și articolul 171 alineatul (2) litera (d) din Regulamentul privind OCP.

28

(29)  Ieșirea dintr-un contract poate fi necesară în cazul unor recolte slabe cauzate, de exemplu, de condiții meteorologice nefavorabile sau de boli.

29

(30)  Strategia de comercializare a organizației de producători poate impune membrilor săi obligația de planificare a producției pentru a asigura livrarea de produse de către membri către organizația de producători în conformitate cu strategia de comercializare. Planificarea producției are loc înainte de începerea ciclului de producție, atunci când poate fi încă influențat volumul de producție pentru nevoile organizației de producători. Situația în care planificarea producției face parte din strategia de comercializare a organizației de producători intră sub incidența derogării. Cu toate acestea, o astfel de situație este diferită de cazul în care planificarea producției are loc în afara unei astfel de strategii, de exemplu în cazul în care o organizație de producători ar coordona planificarea comună cu o altă organizație de producători, sau când o organizație de producători ar coordona planificarea comună cu membrii săi pentru producția pe care respectivii membri o comercializează în afara organizației de producători. În cazul din urmă, planificarea producției poate face obiectul altor derogări de la normele în materie de concurență în temeiul Regulamentului privind OCP sau poate face obiectul normelor generale în materie de concurență.

30

(31)  Strategia de comercializare a organizației de producători poate impune stabilirea calendarului și a volumelor care urmează să fie comercializate de organizația de producători. Acest lucru ar putea presupune depozitarea unei părți a producției de către organizația de producători sau decizii din partea organizației de producători de a amâna vânzarea anumitor volume din cauza condițiilor de pe piață. Asemenea decizii, deoarece fac parte din strategia de comercializare a organizației de producători, intră sub incidența derogării. Cu toate acestea, derogarea nu acoperă niciun acord al organizației de producători și/sau al membrilor acesteia cu privire la produsele care nu sunt comercializate de către organizația de producători.

31

(32)  Strategia de comercializare a organizației de producători poate necesita schimbul de informații sensibile din punct de vedere comercial între membri, de exemplu, în vederea identificării capacității membrilor de a spori livrările către organizația de producători. În mod corespunzător, situația în care schimbul de informații sensibile din punct de vedere comercial face parte din strategia de comercializare a organizației de producători intră sub incidența derogării. Cu toate acestea, o astfel de situație este diferită de cazul în care schimbul de informații sensibile din punct de vedere comercial are loc în afara unei astfel de strategii. Acesta ar fi cazul, de exemplu, dacă informațiile sunt legate de volumele pe care producătorii le comercializează în afara organizației de producători. În acest din urmă caz, schimbul de informații sensibile din punct de vedere comercial poate intra sub incidența altor derogări de la normele în materie de concurență în temeiul Regulamentului privind OCP sau poate intra sub incidența normelor generale în materie de concurență.

32

(33)  A se vedea articolul 169 alineatul (2) litera (a), articolul 170 alineatul (2) litera (a) și articolul 171 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul privind OCP.

33

(34)  A se vedea articolul 169 alineatul (2) litera (b), articolul 170 alineatul (2) litera (b) și articolul 171 alineatul (2) litera (b) din Regulamentul privind OCP.

34

(35)  Aceasta este doar o prezentare generală a celor mai importante condiții; elementele specifice vor fi abordate în detaliu în secțiunile următoare și o listă completă poate fi consultată în legislația aferentă, și anume articolele 169, 170 și 171 din Regulamentul privind OCP.

35

(36)  JO C 11, 14.1.2011, p. 1.

36

(37)  A se vedea punctele 150-293 din Orientările privind aplicabilitatea articolului 101 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene acordurilor de cooperare orizontală.

37

(38)  Pentru detalii privind acordurile de comercializare în comun, a se vedea punctele 225-257 din Orientările privind aplicabilitatea articolului 101 din TFUE acordurilor de cooperare orizontală.

38

(39)  JO C 101, 27.4.2004, p. 97.

39

(40)  Articolul 152 alineatul (1) din Regulamentul privind OCP:

40

„Organizații de producători

1.   Statele membre pot recunoaște, la cerere, organizațiile de producători care:

| (a) | sunt alcătuite și controlate, în conformitate cu articolul 153 alineatul (2) litera (c), de producătorii dintr-un sector specific menționat la articolul 1 alineatul (2); |
| --- | --- |

(a)

sunt alcătuite și controlate, în conformitate cu articolul 153 alineatul (2) litera (c), de producătorii dintr-un sector specific menționat la articolul 1 alineatul (2);

| (b) | sunt constituite la inițiativa producătorilor; |
| --- | --- |

(b)

sunt constituite la inițiativa producătorilor;

| (c) | urmăresc un scop specific care poate include cel puțin unul dintre următoarele obiective:






  (i) | asigurarea programării și a adaptării producției la cerere, în special în privința calității și a cantității; |
| --- | --- | --- |

(c)

urmăresc un scop specific care poate include cel puțin unul dintre următoarele obiective:

(i)

asigurarea programării și a adaptării producției la cerere, în special în privința calității și a cantității;

| (ii) | concentrarea ofertei și introducerea pe piață a produselor obținute de membrii lor, inclusiv prin comercializare directă; |
| --- | --- |

(ii)

concentrarea ofertei și introducerea pe piață a produselor obținute de membrii lor, inclusiv prin comercializare directă;

| (iii) | optimizarea costurilor de producție și a randamentului investițiilor ca reacție la standardele de mediu și la cele privind bunăstarea animalelor, precum și stabilizarea prețurilor de producție; |
| --- | --- |

(iii)

optimizarea costurilor de producție și a randamentului investițiilor ca reacție la standardele de mediu și la cele privind bunăstarea animalelor, precum și stabilizarea prețurilor de producție;

| (iv) | realizarea de studii și elaborarea de inițiative privind metodele de producție durabile, practicile inovatoare, competitivitatea economică și evoluția pieței; |
| --- | --- |

(iv)

realizarea de studii și elaborarea de inițiative privind metodele de producție durabile, practicile inovatoare, competitivitatea economică și evoluția pieței;

| (v) | promovarea și furnizarea de asistență tehnică pentru utilizarea unor practici de cultivare și a unor tehnici de producție care protejează mediul, precum și a unor practici și tehnici solide în domeniul bunăstării animalelor; |
| --- | --- |

(v)

promovarea și furnizarea de asistență tehnică pentru utilizarea unor practici de cultivare și a unor tehnici de producție care protejează mediul, precum și a unor practici și tehnici solide în domeniul bunăstării animalelor;

| (vi) | promovarea și furnizarea de asistență tehnică pentru utilizarea standardelor de producție, îmbunătățirea calității produselor și dezvoltarea de produse cu o denumire de origine protejată, o indicație geografică protejată sau care intră sub incidența unei etichete de calitate naționale; |
| --- | --- |

(vi)

promovarea și furnizarea de asistență tehnică pentru utilizarea standardelor de producție, îmbunătățirea calității produselor și dezvoltarea de produse cu o denumire de origine protejată, o indicație geografică protejată sau care intră sub incidența unei etichete de calitate naționale;

| (vii) | gestionarea produselor secundare și a deșeurilor, în special pentru protecția calității apelor, a solului și a peisajului și ocrotirea sau favorizarea biodiversității; |
| --- | --- |

(vii)

gestionarea produselor secundare și a deșeurilor, în special pentru protecția calității apelor, a solului și a peisajului și ocrotirea sau favorizarea biodiversității;

| (viii) | contribuția la utilizarea durabilă a resurselor naturale și la atenuarea schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

(viii)

contribuția la utilizarea durabilă a resurselor naturale și la atenuarea schimbărilor climatice;

| (ix) | elaborarea de inițiative în domeniul promovării și al comercializării; |
| --- | --- |

(ix)

elaborarea de inițiative în domeniul promovării și al comercializării;

| (x) | gestionarea fondurilor mutuale menționate în programele operaționale din sectorul fructelor și legumelor, prevăzute la articolul 31 alineatul (2) din prezentul regulament și în temeiul articolului 36 din Regulamentul (UE) nr. 1305/2013; |
| --- | --- |

(x)

gestionarea fondurilor mutuale menționate în programele operaționale din sectorul fructelor și legumelor, prevăzute la articolul 31 alineatul (2) din prezentul regulament și în temeiul articolului 36 din Regulamentul (UE) nr. 1305/2013;

| (xi) | furnizarea de asistență tehnică necesară pentru utilizarea piețelor la termen și a sistemelor de asigurare.” |
| --- | --- |

(xi)

furnizarea de asistență tehnică necesară pentru utilizarea piețelor la termen și a sistemelor de asigurare.”

(41)  O organizație de producători depune eforturi pentru a vinde efectiv produsele, adică aceasta nu pune doar în aplicare o strategie de comercializare comună, ci face, de asemenea, oferte de vânzare și vinde clienților/cumpărătorilor produsele obținute de la membrii săi.

41

(42)  Articolul 169 alineatul (1) primul paragraf, articolul 170 alineatul (1) primul paragraf și articolul 171 alineatul (1) primul paragraf din Regulamentul privind OCP.

42

(43)  Articolul 169 alineatul (2) litera (d), articolul 170 alineatul (2) litera (d) și articolul 171 alineatul (2) litera (d) din Regulamentul privind OCP.

43

(44)  Un producător nemembru poate fi fie un producător care nu este membru al organizației de producători, fie un comerciant. Producătorii nemembri nu participă direct la negocierile contractuale desfășurate de organizația de producători în numele membrilor săi, însemnând că organizația de producători negociază în mod independent de producătorii nemembri. Produsele obținute de la producători nemembri sunt cumpărate de la aceștia separat de către organizația de producători, negocierile cu aceștia nu fac parte din negocierile contractuale și, în consecință, nu beneficiază de derogare.

44

(45)  Subliniere adăugată.

45

(46)  Externalizarea activităților de către o organizație de producători recunoscută trebuie să respecte, cu toate acestea, dispozițiile articolului 155 din Regulamentul privind OCP. Acest lucru trebuie să fie autorizat în prealabil de către statele membre. Externalizarea producției nu este permisă. Organizației de producători îi revine în continuare responsabilitatea de a asigura desfășurarea activității externalizate, precum și gestionarea globală, controlul și monitorizarea acordului comercial privind desfășurarea activității respective. Detalii suplimentare privind externalizarea sunt prevăzute într-un regulament delegat al Comisiei care urmează să fie adoptat;

46

(47)  Întrucât se bazează pe îndeplinirea obiectivelor PAC, având în vedere temeiul juridic specific reprezentat de articolele 39 și 42 din TFUE privind normele în materie de concurență în domeniul producției și comerțului cu produse agricole, testul de îmbunătățire a eficienței este diferit de orice alte test similar utilizat în aplicarea normelor în materie de concurență în alte sectoare.

47

(48)  Articolul 169 alineatul (1) al treilea paragraf literele (a) și (b), articolul 170 alineatul (1) al treilea paragraf literele (a) și (b) și articolul 171 alineatul (1) al treilea paragraf literele (a) și (b) din Regulamentul privind OCP.

48

(49)  Activitățile respective sunt:

49

| (i) | distribuție comună, inclusiv platformă de vânzare comună sau transport comun; |
| --- | --- |

(i)

distribuție comună, inclusiv platformă de vânzare comună sau transport comun;

| (ii) | ambalare, etichetare sau promovare comună; primele două activități sunt luate în considerare doar pentru sectorul uleiului de măsline; |
| --- | --- |

(ii)

ambalare, etichetare sau promovare comună; primele două activități sunt luate în considerare doar pentru sectorul uleiului de măsline;

| (iii) | organizare comună a controlului calității; |
| --- | --- |

(iii)

organizare comună a controlului calității;

| (iv) | utilizare comună a echipamentului sau a instalațiilor de depozitare; |
| --- | --- |

(iv)

utilizare comună a echipamentului sau a instalațiilor de depozitare;

| (v) | procesare comună; această activitate este luată în considerare doar pentru sectorul uleiului de măsline; |
| --- | --- |

(v)

procesare comună; această activitate este luată în considerare doar pentru sectorul uleiului de măsline;

| (vi) | gestionarea comună a deșeurilor direct legate de producție; această activitate este luată în considerare doar pentru sectoarele uleiului de măsline și al cărnii de vită și mânzat; |
| --- | --- |

(vi)

gestionarea comună a deșeurilor direct legate de producție; această activitate este luată în considerare doar pentru sectoarele uleiului de măsline și al cărnii de vită și mânzat;

| (vii) | achiziții comune de resurse. |
| --- | --- |

(vii)

achiziții comune de resurse.

(50)  În Grecia, Italia și Spania, costul îngrășămintelor a reprezentat, în medie, 18 % din costurile de funcționare (exploatații agricole specializate în producția de ulei de măsline) în 2010, costul pesticidelor 14 % și costul energiei și al combustibilului 27 %, pe baza datelor din „Raportul privind producătorii de ulei de măsline din UE bazat pe date RICA”, disponibil la adresa http://ec.europa.eu/agriculture/rica/pdf/Olive_oil%20_report2000_2010.pdf, p. 57-76.

50

(51)  În UE-27, costul furajelor a reprezentat 41 % din costurile de funcționare în 2011 pentru activitățile de creștere și de îngrășare a animalelor, costul animalelor cumpărate 22 % și costul energiei și al combustibilului 7 %, pe baza „Raportului pe anul 2012 privind crescătorii de bovine din UE bazat pe date RICA”. http://ec.europa.eu/agriculture/rica/pdf/beef_report_2012.pdf, p. 69.

51

(52)  În UE-27, costul îngrășămintelor, de exemplu, pentru grâu, grâu dur, orz și porumb a reprezentat în medie 24 % din costurile de funcționare în 2011, costurile pesticidelor 11 % și costurile energiei și combustibilului 17 %, pe baza datelor din „Raportul privind fermele cerealiere din UE pentru anul 2013 bazat pe datele RICA”, disponibil la adresa http://ec.europa.eu/agriculture/rica/pdf/cereal_report_2013_final.pdf, p. 26-79.

52

(53)  În cazul în care sunt îndeplinite condițiile metodei simplificate în ceea ce privește volumul și costurile, astfel cum au fost descrise mai sus, este foarte probabil ca testul de îmbunătățire semnificativă a eficienței să fie îndeplinit și într-o astfel de situație. În caz contrar, testul de îmbunătățire semnificativă a eficienței ar trebui să fie evaluat pe baza situației factuale din fiecare caz în parte pentru a garanta că activitățile unei organizații de producători generează îmbunătățiri semnificative ale eficienței, astfel încât activitățile respective în ansamblu să contribuie la îndeplinirea obiectivelor PAC.

53

(54)  A se veeda nota de subsol 53.

54

(55)  Articolul 169 alineatul (2) litera (a), articolul 170 alineatul (2) litera (a) și articolul 171 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul privind OCP.

55

(56)  Articolul 169 alineatul (2) literele (e) și (f), articolul 170 alineatul (2) literele (e) și (f) și articolul 171 alineatul (2) literele (e) și (f) din Regulamentul privind OCP.

56

(57)  Articolul 169 alineatul (2) litera (c), articolul 170 alineatul (2) litera (c) și articolul 171 alineatul (2) litera (c) din Regulamentul privind OCP.

57

(58)  Articolele 170 alineatul (1) literele (a) și (b) și articolul 171 alineatul (1) literele (a)-(l) din Regulamentul privind OCP.

58

(59)  Ulei de măsline: JO C 256, 7.8.2014, p. 4.

59

Culturi arabile: JO C 256, 7.8.2014, p. 1.

Carne de vită și de mânzat: JO C 256, 7.8.2014, p. 3

(60)  Ulei de măsline: http://ec.europa.eu/agriculture/olive-oil/legislation/index_en.htm

60

Vită și mânzat: http://ec.europa.eu/agriculture/beef-veal/policy-instruments/index_en.htm

Culturi arabile: http://ec.europa.eu/agriculture/cereals/legislation/index_en.htm

(61)  Media olimpică este calculată pe baza datelor de producție din ultimii cinci ani, eliminându-se anii cu producția cea mai ridicată și cei cu producția cea mai scăzută, și calculându-se media pe cei trei ani rămași.

61

(62)  Articolul 169 alineatul (2) litera (g), articolul 170 alineatul (2) litera (g) și articolul 171 alineatul (2) litera (g) din Regulamentul privind OCP.

62

(63)  Această posibilitate există numai în sectorul cărnii de vită și de mânzat și în cel al culturilor arabile, nu și în sectorul uleiului de măsline, în care sunt aplicabile doar condițiile prevăzute la literele (a) sau (c).

63

(64)  De exemplu, hotărârea din 28 februarie 2002, T-395/94, Atlantic Container Line/Comisia, EU:T:2002:49, punctul 330.

64

(65)  De exemplu, hotărârea Metro/Comisia, 26/76, EU:C:1977:167, punctul 21: „[....] Cu toate acestea, deși concurența la nivelul prețurilor este într-atât de importantă încât nu poate fi eliminată, aceasta nu constituie singura formă eficientă de concurență sau acea formă de concurență căreia trebuie să i se acorde prioritate absolută în toate împrejurările. Competențele conferite Comisiei în temeiul articolului 85 alineatul (3) arată că cerințele de asigurare a unei concurențe efective pot fi armonizate cu păstrarea obiectivelor de natură diferită și că, în acest scop, sunt permise unele restricții privind concurența, cu condiția ca acestea să fie esențiale pentru îndeplinirea obiectivelor respective și să nu ducă la eliminarea concurenței pentru o parte semnificativă a pieței comune [...]”.

65

Cu toate acestea, deși concurența la nivelul prețurilor este într-atât de importantă încât nu poate fi eliminată, aceasta nu constituie singura formă eficientă de concurență sau acea formă de concurență căreia trebuie să i se acorde prioritate absolută în toate împrejurările. Competențele conferite Comisiei în temeiul articolului 85 alineatul (3) arată că cerințele de asigurare a unei concurențe efective pot fi armonizate cu păstrarea obiectivelor de natură diferită și că, în acest scop, sunt permise unele restricții privind concurența, cu condiția ca acestea să fie esențiale pentru îndeplinirea obiectivelor respective și să nu ducă la eliminarea concurenței pentru o parte semnificativă a pieței comune

(66)  În acest context, ar trebui reamintit faptul că entitățile care beneficiază de derogare au obligația de a respecta anumite praguri ale puterii de piață, de 15 % din producția națională în sectorul cărnii de vită și de mânzat și al culturilor arabile și de 20 % din volumul pieței relevante în sectorul uleiului de măsline.

66

(67)  Comunicarea Comisiei – Comunicare – Orientări privind aplicarea articolului 81 alineatul (3) din tratat [în prezent articolul 101 alineatul (3) din TFUE] (JO C 101, 27.4.2004, p. 97).

67

[în prezent articolul 101 alineatul (3) din TFUE]

(68)  A se vedea secțiunea 3.5 privind plafonul de producție.

68

(69)  Comunicarea Comisiei privind definirea pieței relevante în sensul dreptului comunitar al concurenței (JO C 372, 9.12.1997, p. 5).

69

(70)  Aceasta include anchete anterioare efectuate de autoritățile de concurență (Direcția Generală Concurență a Comisiei Europene și autoritatea națională de concurență din Spania), precum și informații colectate de Comisia Europeană de la operatori.

70

(71)  Regulamentul de punere în aplicare (CE) nr. 29/2012 al Comisiei din 13 ianuarie 2012 privind standardele de comercializare a uleiului de măsline (JO L 12, 14.1.2012, p. 14) (cu modificările ulterioare).

71

---

ANEXA I

---

ANEXA II

---