# Euroopan unionin C 419/16.

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 419 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 58. vuosikerta16. joulukuuta 2015 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 419

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

58. vuosikerta16. joulukuuta 2015

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EUROOPAN PARLAMENTTI
  ISTUNTOKAUSI 2012–2013Istunnot 19.–22. marraskuuta 2012
  Tämän istunnon pöytäkirja on julkaistu EUVL C 29 E, 31.1.2013 .
  HYVÄKSYTYT TEKSTIT | 1 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

EUROOPAN PARLAMENTTI
  ISTUNTOKAUSI 2012–2013Istunnot 19.–22. marraskuuta 2012
  Tämän istunnon pöytäkirja on julkaistu EUVL C 29 E, 31.1.2013 .
  HYVÄKSYTYT TEKSTIT

EUROOPAN PARLAMENTTI

Tämän istunnon pöytäkirja on julkaistu EUVL C 29 E, 31.1.2013 .

1

---

| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| --- | --- |
| | PÄÄTÖSLAUSELMAT |
| | Euroopan parlamentti |
| | Tiistai 20. marraskuuta 2012 |
| 2015/C 419/01 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. marraskuuta 2012 kulutusluottodirektiivin 2008/48/EY täytäntöönpanosta (2012/2037(INI)) | 2 |
| 2015/C 419/02 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. marraskuuta 2012 sosiaalisia investointeja koskevasta sopimuksesta – vastauksesta kriisiin (2012/2003(INI)) | 5 |
| 2015/C 419/03 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. marraskuuta 2012 maataloustuotteita koskevasta tiedotuksesta ja menekinedistämisestä: millainen strategia eurooppalaisten makujen menekin edistämiseksi (2012/2077(INI)) | 10 |
| 2015/C 419/04 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. marraskuuta 2012 kertomuksesta jälleenmyyntikorvausoikeutta koskevan direktiivin (2001/84/EY) soveltamisesta ja vaikutuksista (2012/2038(INI)) | 17 |
| 2015/C 419/05 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. marraskuuta 2012 yhdentyneistä eurooppalaisista markkinoista kortti-, verkko- ja mobiilimaksuille (2012/2040(INI)) | 19 |
| 2015/C 419/06 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. marraskuuta 2012 varjopankkitoiminnasta (2012/2115(INI)) | 28 |
| 2015/C 419/07 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. marraskuuta 2012 lasten suojelusta digitaalimaailmassa (2012/2068(INI)) | 33 |
| 2015/C 419/08 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. marraskuuta 2012 sosiaalisen yrittäjyyden aloitteesta – Suotuisan toimintaympäristön luominen sosiaalisen talouden ja innovoinnin keskiöön kuuluville sosiaalisille yrityksille (2012/2004(INI)) | 42 |
| 2015/C 419/09 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. marraskuuta 2012 suosituksista komissiolle Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan, komission puheenjohtajan, Euroopan keskuspankin pääjohtajan ja euroryhmän puheenjohtajan esittämästä selvityksestä Kohti todellista talous- ja rahaliittoa (2012/2151(INI)) | 48 |
| 2015/C 419/10 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. marraskuuta 2012 AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen toiminnasta vuonna 2011 (2012/2048(INI)) | 69 |
| | Keskiviikko 21. marraskuuta 2012 |
| 2015/C 419/11 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 21. marraskuuta 2012 28. vuosikertomuksesta EU:n lainsäädännön soveltamisen valvonnasta (2010) (2011/2275(INI)) | 73 |
| 2015/C 419/12 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 21. marraskuuta 2012 liuskekaasun ja liuskeöljyn erottelun ympäristövaikutuksista (2011/2308(INI)) | 77 |
| 2015/C 419/13 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 21. marraskuuta 2012 liuskekaasun ja -öljyn teollisista, energia- ja muista näkökohdista (2011/2309(INI)) | 87 |
| 2015/C 419/14 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 21. marraskuuta 2012 vetoomusvaliokunnan vuonna 2011 käsittelemistä asioista (2011/2317(INI)) | 94 |
| | Torstai 22. marraskuuta 2012 |
| 2015/C 419/15 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 22. marraskuuta 2012 jäsenvaltioiden antamasta selityksestä, jonka mukaan ne hyväksyvät Euroopan unionin edun mukaisesti kahdeksan kolmannen maan liittymisen yksityisoikeuden alaa koskevaan vuoden 1980 Haagin yleissopimukseen kansainvälisestä lapsikaappauksesta (2012/2791(RSP)) | 100 |
| 2015/C 419/16 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 22. marraskuuta 2012 Kansainvälisen televiestintäliiton (ITU) kansainvälisen televiestinnän tulevasta maailmankonferenssista (WCIT-2012) ja kansainvälisen televiestintäsäännöstön (ITR) soveltamisalan mahdollisesta laajentamisesta (2012/2881(RSP)) | 101 |
| 2015/C 419/17 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 22. marraskuuta 2012 Dohan (Qatar) ilmastokokouksesta (COP 18) (2012/2722(RSP)) | 103 |
| 2015/C 419/18 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 22. marraskuuta 2012 laajentumisesta: politiikat, kriteerit ja EU:n strategiset edut (2012/2025(INI)) | 114 |
| 2015/C 419/19 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 22. marraskuuta 2012 Gazan tilanteesta (2012/2883(RSP)) | 122 |
| 2015/C 419/20 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 22. marraskuuta 2012 yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan täytäntöönpanosta (neuvoston Euroopan parlamentille yhteisestä ulko- ja turvallisuuspolitiikasta antamaan vuosittaiseen selvitykseen perustuen) (12562/2011 – 2012/2138(INI)) | 124 |
| 2015/C 419/21 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 22. marraskuuta 2012 EU:n keskinäistä puolustusta ja yhteisvastuuta koskevista lausekkeista: poliittinen ja operatiivinen ulottuvuus (2012/2223(INI)) | 138 |
| 2015/C 419/22 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 22. marraskuuta 2012 tietoverkkoturvallisuudesta ja -puolustuksesta (2012/2096(INI)) | 145 |
| 2015/C 419/23 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 22. marraskuuta 2012 yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan roolista ilmastoon liittyvissä kriiseissä ja luonnonkatastrofeissa (2012/2095(INI)) | 153 |
| 2015/C 419/24 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 22. marraskuuta 2012 Euroopan parlamentin suosituksista neuvostolle, komissiolle ja Euroopan ulkosuhdehallinnolle neuvotteluista EU:n ja Kazakstanin laajemmasta kumppanuus- ja yhteistyösopimuksesta (2012/2153(INI)) | 159 |
| 2015/C 419/25 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 22. marraskuuta 2012 pienimuotoisesta kalastuksesta ja yhteisen kalastuspolitiikan uudistuksesta (2011/2292(INI)) | 167 |
| 2015/C 419/26 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 22. marraskuuta 2012 yhteisen kalastuspolitiikan ulkoisesta ulottuvuudesta (2011/2318(INI)) | 175 |
| 2015/C 419/27 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 22. marraskuuta 2012 Euroopan parlamentin vaaleista 2014 (2012/2829(RSP)) | 185 |
| 2015/C 419/28 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 22. marraskuuta 2012 Iranin ihmisoikeustilanteesta, erityisesti joukkoteloituksista ja bloginpitäjä Sattar Beheshtin äskettäisestä kuolemasta (2012/2877(RSP)) | 186 |
| 2015/C 419/29 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 22. marraskuuta 2012 Burman/Myanmarin tilanteesta ja erityisesti Rakhinen osavaltiossa jatkuvista väkivaltaisuuksista (2012/2878(RSP)) | 189 |
| 2015/C 419/30 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 22. marraskuuta 2012 maahanmuuttajien tilanteesta Libyassa (2012/2879(RSP)) | 192 |

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Euroopan parlamentti

Tiistai 20. marraskuuta 2012

2015/C 419/01

Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. marraskuuta 2012 kulutusluottodirektiivin 2008/48/EY täytäntöönpanosta (2012/2037(INI))

2

2015/C 419/02

Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. marraskuuta 2012 sosiaalisia investointeja koskevasta sopimuksesta – vastauksesta kriisiin (2012/2003(INI))

5

2015/C 419/03

Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. marraskuuta 2012 maataloustuotteita koskevasta tiedotuksesta ja menekinedistämisestä: millainen strategia eurooppalaisten makujen menekin edistämiseksi (2012/2077(INI))

10

2015/C 419/04

Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. marraskuuta 2012 kertomuksesta jälleenmyyntikorvausoikeutta koskevan direktiivin (2001/84/EY) soveltamisesta ja vaikutuksista (2012/2038(INI))

17

2015/C 419/05

Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. marraskuuta 2012 yhdentyneistä eurooppalaisista markkinoista kortti-, verkko- ja mobiilimaksuille (2012/2040(INI))

19

2015/C 419/06

Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. marraskuuta 2012 varjopankkitoiminnasta (2012/2115(INI))

28

2015/C 419/07

Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. marraskuuta 2012 lasten suojelusta digitaalimaailmassa (2012/2068(INI))

33

2015/C 419/08

Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. marraskuuta 2012 sosiaalisen yrittäjyyden aloitteesta – Suotuisan toimintaympäristön luominen sosiaalisen talouden ja innovoinnin keskiöön kuuluville sosiaalisille yrityksille (2012/2004(INI))

42

2015/C 419/09

Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. marraskuuta 2012 suosituksista komissiolle Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan, komission puheenjohtajan, Euroopan keskuspankin pääjohtajan ja euroryhmän puheenjohtajan esittämästä selvityksestä Kohti todellista talous- ja rahaliittoa (2012/2151(INI))

48

2015/C 419/10

Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. marraskuuta 2012 AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen toiminnasta vuonna 2011 (2012/2048(INI))

69

Keskiviikko 21. marraskuuta 2012

2015/C 419/11

Euroopan parlamentin päätöslauselma 21. marraskuuta 2012 28. vuosikertomuksesta EU:n lainsäädännön soveltamisen valvonnasta (2010) (2011/2275(INI))

73

2015/C 419/12

Euroopan parlamentin päätöslauselma 21. marraskuuta 2012 liuskekaasun ja liuskeöljyn erottelun ympäristövaikutuksista (2011/2308(INI))

77

2015/C 419/13

Euroopan parlamentin päätöslauselma 21. marraskuuta 2012 liuskekaasun ja -öljyn teollisista, energia- ja muista näkökohdista (2011/2309(INI))

87

2015/C 419/14

Euroopan parlamentin päätöslauselma 21. marraskuuta 2012 vetoomusvaliokunnan vuonna 2011 käsittelemistä asioista (2011/2317(INI))

94

Torstai 22. marraskuuta 2012

2015/C 419/15

Euroopan parlamentin päätöslauselma 22. marraskuuta 2012 jäsenvaltioiden antamasta selityksestä, jonka mukaan ne hyväksyvät Euroopan unionin edun mukaisesti kahdeksan kolmannen maan liittymisen yksityisoikeuden alaa koskevaan vuoden 1980 Haagin yleissopimukseen kansainvälisestä lapsikaappauksesta (2012/2791(RSP))

100

2015/C 419/16

Euroopan parlamentin päätöslauselma 22. marraskuuta 2012 Kansainvälisen televiestintäliiton (ITU) kansainvälisen televiestinnän tulevasta maailmankonferenssista (WCIT-2012) ja kansainvälisen televiestintäsäännöstön (ITR) soveltamisalan mahdollisesta laajentamisesta (2012/2881(RSP))

101

2015/C 419/17

Euroopan parlamentin päätöslauselma 22. marraskuuta 2012 Dohan (Qatar) ilmastokokouksesta (COP 18) (2012/2722(RSP))

103

2015/C 419/18

Euroopan parlamentin päätöslauselma 22. marraskuuta 2012 laajentumisesta: politiikat, kriteerit ja EU:n strategiset edut (2012/2025(INI))

114

2015/C 419/19

Euroopan parlamentin päätöslauselma 22. marraskuuta 2012 Gazan tilanteesta (2012/2883(RSP))

122

2015/C 419/20

Euroopan parlamentin päätöslauselma 22. marraskuuta 2012 yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan täytäntöönpanosta (neuvoston Euroopan parlamentille yhteisestä ulko- ja turvallisuuspolitiikasta antamaan vuosittaiseen selvitykseen perustuen) (12562/2011 – 2012/2138(INI))

124

2015/C 419/21

Euroopan parlamentin päätöslauselma 22. marraskuuta 2012 EU:n keskinäistä puolustusta ja yhteisvastuuta koskevista lausekkeista: poliittinen ja operatiivinen ulottuvuus (2012/2223(INI))

138

2015/C 419/22

Euroopan parlamentin päätöslauselma 22. marraskuuta 2012 tietoverkkoturvallisuudesta ja -puolustuksesta (2012/2096(INI))

145

2015/C 419/23

Euroopan parlamentin päätöslauselma 22. marraskuuta 2012 yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan roolista ilmastoon liittyvissä kriiseissä ja luonnonkatastrofeissa (2012/2095(INI))

153

2015/C 419/24

Euroopan parlamentin päätöslauselma 22. marraskuuta 2012 Euroopan parlamentin suosituksista neuvostolle, komissiolle ja Euroopan ulkosuhdehallinnolle neuvotteluista EU:n ja Kazakstanin laajemmasta kumppanuus- ja yhteistyösopimuksesta (2012/2153(INI))

159

2015/C 419/25

Euroopan parlamentin päätöslauselma 22. marraskuuta 2012 pienimuotoisesta kalastuksesta ja yhteisen kalastuspolitiikan uudistuksesta (2011/2292(INI))

167

2015/C 419/26

Euroopan parlamentin päätöslauselma 22. marraskuuta 2012 yhteisen kalastuspolitiikan ulkoisesta ulottuvuudesta (2011/2318(INI))

175

2015/C 419/27

Euroopan parlamentin päätöslauselma 22. marraskuuta 2012 Euroopan parlamentin vaaleista 2014 (2012/2829(RSP))

185

2015/C 419/28

Euroopan parlamentin päätöslauselma 22. marraskuuta 2012 Iranin ihmisoikeustilanteesta, erityisesti joukkoteloituksista ja bloginpitäjä Sattar Beheshtin äskettäisestä kuolemasta (2012/2877(RSP))

186

2015/C 419/29

Euroopan parlamentin päätöslauselma 22. marraskuuta 2012 Burman/Myanmarin tilanteesta ja erityisesti Rakhinen osavaltiossa jatkuvista väkivaltaisuuksista (2012/2878(RSP))

189

2015/C 419/30

Euroopan parlamentin päätöslauselma 22. marraskuuta 2012 maahanmuuttajien tilanteesta Libyassa (2012/2879(RSP))

192

---

| | II   Tiedonannot |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT |
| | Euroopan parlamentti |
| | Tiistai 20. marraskuuta 2012 |
| 2015/C 419/31 | Euroopan parlamentin päätös 20. marraskuuta 2012 toimielinten välisiä neuvotteluita lainsäädäntömenettelyissä koskevan Euroopan parlamentin työjärjestyksen 70 artiklan muuttamisesta (2011/2298(REG)) | 196 |
| 2015/C 419/32 | Euroopan parlamentin päätös 20. marraskuuta 2012 Euroopan parlamentin työjärjestyksen 181 artiklan (sanatarkat istuntoselostukset) ja 182 artiklan (keskustelujen audiovisuaalinen tallenne) muuttamisesta (2012/2080(REG)) | 200 |

II   Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan parlamentti

Tiistai 20. marraskuuta 2012

2015/C 419/31

Euroopan parlamentin päätös 20. marraskuuta 2012 toimielinten välisiä neuvotteluita lainsäädäntömenettelyissä koskevan Euroopan parlamentin työjärjestyksen 70 artiklan muuttamisesta (2011/2298(REG))

196

2015/C 419/32

Euroopan parlamentin päätös 20. marraskuuta 2012 Euroopan parlamentin työjärjestyksen 181 artiklan (sanatarkat istuntoselostukset) ja 182 artiklan (keskustelujen audiovisuaalinen tallenne) muuttamisesta (2012/2080(REG))

200

---

| | III   Valmistelevat säädökset |
| --- | --- |
| | EUROOPAN PARLAMENTTI |
| | Tiistai 20. marraskuuta 2012 |
| 2015/C 419/33 | P7_TA(2012)0412Tuomioistuimen toimivalta sekä tuomioiden tunnustaminen ja täytäntöönpano siviili- ja kauppaoikeuden alalla ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 20. marraskuuta 2012 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta siviili- ja kauppaoikeuden alalla (uudelleenlaadittu toisinto) (COM(2010)0748 – C7-0433/2010 – 2010/0383(COD))P7_TC1-COD(2010)0383Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 20. marraskuuta 2012, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2012 antamiseksi tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta siviili- ja kauppaoikeuden alalla (uudelleenlaadittu) | 203 |
| 2015/C 419/34 | P7_TA(2012)0413Räjähteiden lähtöaineiden markkinoille saattaminen ja käyttö ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 20. marraskuuta 2012 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi räjähteiden lähtöaineiden markkinoille saattamisesta ja käytöstä (COM(2010)0473 – C7-0279/2010 – 2010/0246(COD))P7_TC1-COD(2010)0246Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 20. marraskuuta 2012, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi räjähteiden lähtöaineiden markkinoille saattamisesta ja käytöstä | 204 |
| 2015/C 419/35 | P7_TA(2012)0414Euroopan unionin virkamiesten ja väliaikaisten toimihenkilöiden palvelukseen ottamista koskevat väliaikaiset erityistoimenpiteet ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 20. marraskuuta 2012 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Kroatian Euroopan unioniin liittymisen vuoksi käyttöön otettavista Euroopan unionin virkamiesten ja väliaikaisten toimihenkilöiden palvelukseen ottamista koskevista väliaikaisista erityistoimenpiteistä (COM(2012)0377 – C7-0216/2012 – 2012/0224(COD))P7_TC1-COD(2012)0224Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 20. marraskuuta 2012, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2012 antamiseksi Kroatian Euroopan unioniin liittymisen vuoksi käyttöön otettavista Euroopan unionin virkamiesten ja väliaikaisten toimihenkilöiden palvelukseen ottamista koskevista väliaikaisista erityistoimenpiteistä | 205 |
| 2015/C 419/36 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 20. marraskuuta 2012 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan unionin liittymisestä pöytäkirjaan Välimeren suojelemisesta mannerjalustan sekä merenpohjan ja sen maaperän tutkimisesta ja hyväksikäytöstä johtuvalta pilaantumiselta (09671/2012 – C7-0144/2012 – 2011/0304(NLE)) | 206 |
| 2015/C 419/37 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 20. marraskuuta 2012 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisön sekä Tanskan hallituksen ja Grönlannin maakuntahallituksen välisessä kalastuskumppanuussopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamista koskevan pöytäkirjan tekemisestä (11119/2012 – C7-0299/2012 – 2012/0130(NLE)) | 207 |
| 2015/C 419/38 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 20. marraskuuta 2012 esityksestä neuvoston direktiiviksi niille unionin kansalaisille, jotka asuvat jäsenvaltiossa, mutta eivät ole sen kansalaisia, Euroopan parlamentin vaaleissa kuuluvaa vaalikelpoisuutta koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 6 päivänä joulukuuta 1993 annetun direktiivin 93/109/EY muuttamisesta (13634/2012 – C7-0293/2012 – 2006/0277(CNS)) | 208 |
| 2015/C 419/39 | P7_TA(2012)0424Kaksi- tai kolmipyöräisten ajoneuvojen ja nelipyörien hyväksyntä ja markkinavalvonta ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 20. marraskuuta 2012 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi kaksi- tai kolmipyöräisten ajoneuvojen ja nelipyörien hyväksynnästä ja markkinavalvonnasta (COM(2010)0542 – C7-0317/2010 – 2010/0271(COD))P7_TC1-COD(2010)0271Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 20. marraskuuta 2012, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi kaksi- ja kolmipyöräisten ajoneuvojen ja nelipyörien hyväksynnästä ja markkinavalvonnasta | 208 |
| 2015/C 419/40 | P7_TA(2012)0425Maa- ja metsätaloudessa käytettävien ajoneuvojen hyväksyntä ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 20. marraskuuta 2012 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi maa- ja metsätaloudessa käytettävien ajoneuvojen hyväksynnästä (COM(2010)0395 – C7-0204/2010 – 2010/0212(COD))P7_TC1-COD(2010)0212Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 20. marraskuuta 2012, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi maa- ja metsätaloudessa käytettävien ajoneuvojen hyväksynnästä ja markkinavalvonnasta | 209 |
| | Keskiviikko 21. marraskuuta 2012 |
| 2015/C 419/41 | Euroopan parlamentin päätös 21. marraskuuta 2012 Tonio Borgin nimityksen hyväksymisestä komission jäseneksi | 211 |
| 2015/C 419/42 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 21. marraskuuta 2012 neuvoston kannasta esitykseen Euroopan unionin lisätalousarvioksi nro 5/2012 varainhoitovuodeksi 2012, pääluokka III – Komissio (16398/2012 – C7-0383/2012 – 2012/2242(BUD)) | 211 |
| 2015/C 419/43 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 21. marraskuuta 2012 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan unionin solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotosta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 26 kohdan mukaisesti (COM(2012)0538 – C7-0300/2012 – 2012/2237(BUD)) | 213 |
| 2015/C 419/44 | P7_TA(2012)0435EU:n GATT 1994 -sopimuksen XXVIII artiklan mukaisten neuvottelujen perusteella tekemien sopimusten täytäntöönpano ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 21. marraskuuta 2012 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi EU:n GATT 1994 -sopimuksen XXVIII artiklan mukaisten neuvottelujen perusteella tekemien sopimusten täytäntöönpanosta sekä tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteen I muuttamisesta ja täydentämisestä (COM(2012)0115 – C7-0079/2012 – 2012/0054(COD))P7_TC1-COD(2012)0054Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 21. marraskuuta 2012, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2012 antamiseksi Euroopan unionin ja Brasilian välillä tullitariffeja ja kauppaa koskevaan vuoden 1994 yleissopimukseen (GATT-sopimus) liitetyssä EU:n luettelossa mainittujen siipikarjanlihavalmisteita koskevien myönnytysten muuttamisesta GATT 1994 -sopimuksen XXVIII artiklan nojalla kirjeenvaihtona tehdyn sopimuksen sekä Euroopan unionin ja Thaimaan välillä tullitariffeja ja kauppaa koskevaan vuoden 1994 yleissopimukseen (GATT-sopimus) liitetyssä EU:n luettelossa mainittujen siipikarjanlihavalmisteita koskevien myönnytysten muuttamisesta GATT 1994 -sopimuksen XXVIII artiklan nojalla kirjeenvaihtona tehdyn sopimuksen täytäntöönpanosta sekä tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteen I muuttamisesta ja täydentämisestä | 214 |
| 2015/C 419/45 | P7_TA(2012)0436Puun vientiin Venäjältä Euroopan unioniin sovellettavien tariffikiintiöiden kohdentaminen ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 21. marraskuuta 2012 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi puun vientiin Venäjän federaatiosta Euroopan unioniin sovellettavien tariffikiintiöiden kohdentamisesta (COM(2012)0449 – C7-0215/2012 – 2012/0217(COD))P7_TC1-COD(2012)0217Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 21. marraskuuta 2012, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2012 antamiseksi puun vientiin Venäjän federaatiosta Euroopan unioniin sovellettavien tariffikiintiöiden kohdentamisesta | 215 |
| 2015/C 419/46 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 21. marraskuuta 2012 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan unionin ja Brasilian välillä tullitariffeja ja kauppaa koskevaan vuoden 1994 yleissopimukseen (GATT-sopimus) liitetyssä EU:n luettelossa mainittujen siipikarjanlihavalmisteita koskevien myönnytysten muuttamisesta GATT 1994 -sopimuksen XXVIII artiklan nojalla kirjeenvaihtona tehdyn sopimuksen sekä Euroopan unionin ja Thaimaan välillä tullitariffeja ja kauppaa koskevaan vuoden 1994 yleissopimukseen (GATT-sopimus) liitetyssä EU:n luettelossa mainittujen siipikarjanlihavalmisteita koskevien myönnytysten muuttamisesta GATT 1994 -sopimuksen XXVIII artiklan nojalla kirjeenvaihtona tehdyn sopimuksen tekemisestä (07883/2012 – C7-0171/2012 – 2012/0046(NLE)) | 216 |
| 2015/C 419/47 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 21. marraskuuta 2012 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Israelin valtion välisestä assosioinnista tehdyn Euro–Välimeri-sopimuksen pöytäkirjojen N:o 1 ja N:o 2 liitteiden muuttamista koskevan Euroopan unionin ja Israelin valtion välisen kirjeenvaihtona tehtävän sopimuksen tekemisestä (07433/2012 – C7-0157/2012 – 2011/0457(NLE)) | 217 |
| 2015/C 419/48 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 21. marraskuuta 2012 esityksestä neuvoston päätökseksi puun viennissä Venäjän federaatiosta Euroopan unioniin sovellettavien tariffikiintiöiden hallinnointia koskevan Euroopan unionin ja Venäjän federaation välisen kirjeenvaihtona tehdyn sopimuksen sekä kyseisessä sopimuksessa tarkoitettuja teknisiä sääntöjä koskevan Euroopan unionin ja Venäjän federaation hallituksen välisen pöytäkirjan tekemisestä (16775/1/2011 – C7-0515/2011 – 2011/0322(NLE)) | 217 |
| 2015/C 419/49 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 21. marraskuuta 2012 esityksestä neuvoston asetukseksi siirtymisestä Schengenin tietojärjestelmästä (SIS 1+) toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmään (SIS II) (uudelleenlaadittu) (11142/1/2012 – C7-0330/2012 – 2012/0033A(NLE)) | 218 |
| 2015/C 419/50 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 21. marraskuuta 2012 esityksestä neuvoston asetukseksi siirtymisestä Schengenin tietojärjestelmästä (SIS 1+) toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmään (SIS II) (uudelleenlaadittu) (11143/1/2012 – C7-0331/2012 – 2012/0033B(NLE)) | 226 |
| | Torstai 22. marraskuuta 2012 |
| 2015/C 419/51 | P7_TA(2012)0446Itämeren lohikannan ja kyseistä kantaa hyödyntävien kalastuksien monivuotinen suunnitelma ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 22. marraskuuta 2012 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Itämeren lohikannan ja kyseistä kantaa hyödyntävien kalastuksien monivuotisesta suunnitelmasta (COM(2011)0470 – C7-0220/2011 – 2011/0206(COD))P7_TC1-COD(2011)0206Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 22. marraskuuta 2012, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2012 antamiseksi Itämeren lohikannan ja kyseistä kantaa hyödyntävien kalastuksien monivuotisesta suunnitelmasta | 235 |
| 2015/C 419/52 | P7_TA(2012)0447Tiettyjen yhteiseen kauppapolitiikkaan liittyvien toimenpiteiden hyväksymistä varten siirrettävän säädösvallan myöntäminen ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 22. marraskuuta 2012 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tiettyjen yhteiseen kauppapolitiikkaan liittyvien asetusten muuttamisesta tiettyjen toimenpiteiden hyväksymistä varten siirrettävän säädösvallan myöntämisen osalta (COM(2011)0349 – C7-0162/2011 – 2011/0153(COD))P7_TC1-COD(2011)0153Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 22. marraskuuta 2012, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2012 antamiseksi tiettyjen yhteiseen kauppapolitiikkaan liittyvien asetusten muuttamisesta tiettyjen toimenpiteiden hyväksymistä varten siirrettävän säädösvallan ja täytäntöönpanovallan myöntämisen osalta [tark. 1] | 249 |
| 2015/C 419/53 | Euroopan parlamentin tarkistukset 22. marraskuuta 2012 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi kalavarojen säilyttämisestä nuorten meren eliöiden suojelemiseksi toteutettavien teknisten toimenpiteiden avulla annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 850/98 muuttamisesta ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1288/2009 kumoamisesta (COM(2012)0298 – C7-0156/2012 – 2012/0158(COD)) | 273 |
| 2015/C 419/54 | P7_TA(2012)0449Hainevien irrottaminen aluksella ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 22. marraskuuta 2012 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi hainevien irrottamisesta aluksella annetun asetuksen (EY) N:o 1185/2003 muuttamisesta (COM(2011)0798 – C7-0431/2011 – 2011/0364(COD))P7_TC1-COD(2011)0364Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 22. marraskuuta 2012, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2012 antamiseksi hainevien irrottamisesta aluksella annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1185/2003 muuttamisesta | 301 |

III   Valmistelevat säädökset

EUROOPAN PARLAMENTTI

Tiistai 20. marraskuuta 2012

2015/C 419/33

P7_TA(2012)0412Tuomioistuimen toimivalta sekä tuomioiden tunnustaminen ja täytäntöönpano siviili- ja kauppaoikeuden alalla ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 20. marraskuuta 2012 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta siviili- ja kauppaoikeuden alalla (uudelleenlaadittu toisinto) (COM(2010)0748 – C7-0433/2010 – 2010/0383(COD))P7_TC1-COD(2010)0383Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 20. marraskuuta 2012, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2012 antamiseksi tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta siviili- ja kauppaoikeuden alalla (uudelleenlaadittu)

203

2015/C 419/34

P7_TA(2012)0413Räjähteiden lähtöaineiden markkinoille saattaminen ja käyttö ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 20. marraskuuta 2012 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi räjähteiden lähtöaineiden markkinoille saattamisesta ja käytöstä (COM(2010)0473 – C7-0279/2010 – 2010/0246(COD))P7_TC1-COD(2010)0246Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 20. marraskuuta 2012, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi räjähteiden lähtöaineiden markkinoille saattamisesta ja käytöstä

204

2015/C 419/35

P7_TA(2012)0414Euroopan unionin virkamiesten ja väliaikaisten toimihenkilöiden palvelukseen ottamista koskevat väliaikaiset erityistoimenpiteet ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 20. marraskuuta 2012 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Kroatian Euroopan unioniin liittymisen vuoksi käyttöön otettavista Euroopan unionin virkamiesten ja väliaikaisten toimihenkilöiden palvelukseen ottamista koskevista väliaikaisista erityistoimenpiteistä (COM(2012)0377 – C7-0216/2012 – 2012/0224(COD))P7_TC1-COD(2012)0224Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 20. marraskuuta 2012, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2012 antamiseksi Kroatian Euroopan unioniin liittymisen vuoksi käyttöön otettavista Euroopan unionin virkamiesten ja väliaikaisten toimihenkilöiden palvelukseen ottamista koskevista väliaikaisista erityistoimenpiteistä

205

2015/C 419/36

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 20. marraskuuta 2012 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan unionin liittymisestä pöytäkirjaan Välimeren suojelemisesta mannerjalustan sekä merenpohjan ja sen maaperän tutkimisesta ja hyväksikäytöstä johtuvalta pilaantumiselta (09671/2012 – C7-0144/2012 – 2011/0304(NLE))

206

2015/C 419/37

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 20. marraskuuta 2012 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisön sekä Tanskan hallituksen ja Grönlannin maakuntahallituksen välisessä kalastuskumppanuussopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamista koskevan pöytäkirjan tekemisestä (11119/2012 – C7-0299/2012 – 2012/0130(NLE))

207

2015/C 419/38

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 20. marraskuuta 2012 esityksestä neuvoston direktiiviksi niille unionin kansalaisille, jotka asuvat jäsenvaltiossa, mutta eivät ole sen kansalaisia, Euroopan parlamentin vaaleissa kuuluvaa vaalikelpoisuutta koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 6 päivänä joulukuuta 1993 annetun direktiivin 93/109/EY muuttamisesta (13634/2012 – C7-0293/2012 – 2006/0277(CNS))

208

2015/C 419/39

P7_TA(2012)0424Kaksi- tai kolmipyöräisten ajoneuvojen ja nelipyörien hyväksyntä ja markkinavalvonta ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 20. marraskuuta 2012 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi kaksi- tai kolmipyöräisten ajoneuvojen ja nelipyörien hyväksynnästä ja markkinavalvonnasta (COM(2010)0542 – C7-0317/2010 – 2010/0271(COD))P7_TC1-COD(2010)0271Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 20. marraskuuta 2012, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi kaksi- ja kolmipyöräisten ajoneuvojen ja nelipyörien hyväksynnästä ja markkinavalvonnasta

208

2015/C 419/40

P7_TA(2012)0425Maa- ja metsätaloudessa käytettävien ajoneuvojen hyväksyntä ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 20. marraskuuta 2012 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi maa- ja metsätaloudessa käytettävien ajoneuvojen hyväksynnästä (COM(2010)0395 – C7-0204/2010 – 2010/0212(COD))P7_TC1-COD(2010)0212Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 20. marraskuuta 2012, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi maa- ja metsätaloudessa käytettävien ajoneuvojen hyväksynnästä ja markkinavalvonnasta

209

Keskiviikko 21. marraskuuta 2012

2015/C 419/41

Euroopan parlamentin päätös 21. marraskuuta 2012 Tonio Borgin nimityksen hyväksymisestä komission jäseneksi

211

2015/C 419/42

Euroopan parlamentin päätöslauselma 21. marraskuuta 2012 neuvoston kannasta esitykseen Euroopan unionin lisätalousarvioksi nro 5/2012 varainhoitovuodeksi 2012, pääluokka III – Komissio (16398/2012 – C7-0383/2012 – 2012/2242(BUD))

211

2015/C 419/43

Euroopan parlamentin päätöslauselma 21. marraskuuta 2012 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan unionin solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotosta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 26 kohdan mukaisesti (COM(2012)0538 – C7-0300/2012 – 2012/2237(BUD))

213

2015/C 419/44

P7_TA(2012)0435EU:n GATT 1994 -sopimuksen XXVIII artiklan mukaisten neuvottelujen perusteella tekemien sopimusten täytäntöönpano ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 21. marraskuuta 2012 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi EU:n GATT 1994 -sopimuksen XXVIII artiklan mukaisten neuvottelujen perusteella tekemien sopimusten täytäntöönpanosta sekä tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteen I muuttamisesta ja täydentämisestä (COM(2012)0115 – C7-0079/2012 – 2012/0054(COD))P7_TC1-COD(2012)0054Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 21. marraskuuta 2012, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2012 antamiseksi Euroopan unionin ja Brasilian välillä tullitariffeja ja kauppaa koskevaan vuoden 1994 yleissopimukseen (GATT-sopimus) liitetyssä EU:n luettelossa mainittujen siipikarjanlihavalmisteita koskevien myönnytysten muuttamisesta GATT 1994 -sopimuksen XXVIII artiklan nojalla kirjeenvaihtona tehdyn sopimuksen sekä Euroopan unionin ja Thaimaan välillä tullitariffeja ja kauppaa koskevaan vuoden 1994 yleissopimukseen (GATT-sopimus) liitetyssä EU:n luettelossa mainittujen siipikarjanlihavalmisteita koskevien myönnytysten muuttamisesta GATT 1994 -sopimuksen XXVIII artiklan nojalla kirjeenvaihtona tehdyn sopimuksen täytäntöönpanosta sekä tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteen I muuttamisesta ja täydentämisestä

214

2015/C 419/45

P7_TA(2012)0436Puun vientiin Venäjältä Euroopan unioniin sovellettavien tariffikiintiöiden kohdentaminen ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 21. marraskuuta 2012 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi puun vientiin Venäjän federaatiosta Euroopan unioniin sovellettavien tariffikiintiöiden kohdentamisesta (COM(2012)0449 – C7-0215/2012 – 2012/0217(COD))P7_TC1-COD(2012)0217Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 21. marraskuuta 2012, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2012 antamiseksi puun vientiin Venäjän federaatiosta Euroopan unioniin sovellettavien tariffikiintiöiden kohdentamisesta

215

2015/C 419/46

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 21. marraskuuta 2012 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan unionin ja Brasilian välillä tullitariffeja ja kauppaa koskevaan vuoden 1994 yleissopimukseen (GATT-sopimus) liitetyssä EU:n luettelossa mainittujen siipikarjanlihavalmisteita koskevien myönnytysten muuttamisesta GATT 1994 -sopimuksen XXVIII artiklan nojalla kirjeenvaihtona tehdyn sopimuksen sekä Euroopan unionin ja Thaimaan välillä tullitariffeja ja kauppaa koskevaan vuoden 1994 yleissopimukseen (GATT-sopimus) liitetyssä EU:n luettelossa mainittujen siipikarjanlihavalmisteita koskevien myönnytysten muuttamisesta GATT 1994 -sopimuksen XXVIII artiklan nojalla kirjeenvaihtona tehdyn sopimuksen tekemisestä (07883/2012 – C7-0171/2012 – 2012/0046(NLE))

216

2015/C 419/47

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 21. marraskuuta 2012 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Israelin valtion välisestä assosioinnista tehdyn Euro–Välimeri-sopimuksen pöytäkirjojen N:o 1 ja N:o 2 liitteiden muuttamista koskevan Euroopan unionin ja Israelin valtion välisen kirjeenvaihtona tehtävän sopimuksen tekemisestä (07433/2012 – C7-0157/2012 – 2011/0457(NLE))

217

2015/C 419/48

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 21. marraskuuta 2012 esityksestä neuvoston päätökseksi puun viennissä Venäjän federaatiosta Euroopan unioniin sovellettavien tariffikiintiöiden hallinnointia koskevan Euroopan unionin ja Venäjän federaation välisen kirjeenvaihtona tehdyn sopimuksen sekä kyseisessä sopimuksessa tarkoitettuja teknisiä sääntöjä koskevan Euroopan unionin ja Venäjän federaation hallituksen välisen pöytäkirjan tekemisestä (16775/1/2011 – C7-0515/2011 – 2011/0322(NLE))

217

2015/C 419/49

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 21. marraskuuta 2012 esityksestä neuvoston asetukseksi siirtymisestä Schengenin tietojärjestelmästä (SIS 1+) toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmään (SIS II) (uudelleenlaadittu) (11142/1/2012 – C7-0330/2012 – 2012/0033A(NLE))

218

2015/C 419/50

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 21. marraskuuta 2012 esityksestä neuvoston asetukseksi siirtymisestä Schengenin tietojärjestelmästä (SIS 1+) toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmään (SIS II) (uudelleenlaadittu) (11143/1/2012 – C7-0331/2012 – 2012/0033B(NLE))

226

Torstai 22. marraskuuta 2012

2015/C 419/51

P7_TA(2012)0446Itämeren lohikannan ja kyseistä kantaa hyödyntävien kalastuksien monivuotinen suunnitelma ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 22. marraskuuta 2012 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Itämeren lohikannan ja kyseistä kantaa hyödyntävien kalastuksien monivuotisesta suunnitelmasta (COM(2011)0470 – C7-0220/2011 – 2011/0206(COD))P7_TC1-COD(2011)0206Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 22. marraskuuta 2012, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2012 antamiseksi Itämeren lohikannan ja kyseistä kantaa hyödyntävien kalastuksien monivuotisesta suunnitelmasta

235

2015/C 419/52

P7_TA(2012)0447Tiettyjen yhteiseen kauppapolitiikkaan liittyvien toimenpiteiden hyväksymistä varten siirrettävän säädösvallan myöntäminen ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 22. marraskuuta 2012 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tiettyjen yhteiseen kauppapolitiikkaan liittyvien asetusten muuttamisesta tiettyjen toimenpiteiden hyväksymistä varten siirrettävän säädösvallan myöntämisen osalta (COM(2011)0349 – C7-0162/2011 – 2011/0153(COD))P7_TC1-COD(2011)0153Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 22. marraskuuta 2012, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2012 antamiseksi tiettyjen yhteiseen kauppapolitiikkaan liittyvien asetusten muuttamisesta tiettyjen toimenpiteiden hyväksymistä varten siirrettävän säädösvallan ja täytäntöönpanovallan myöntämisen osalta [tark. 1]

ja täytäntöönpanovallan

249

2015/C 419/53

Euroopan parlamentin tarkistukset 22. marraskuuta 2012 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi kalavarojen säilyttämisestä nuorten meren eliöiden suojelemiseksi toteutettavien teknisten toimenpiteiden avulla annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 850/98 muuttamisesta ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1288/2009 kumoamisesta (COM(2012)0298 – C7-0156/2012 – 2012/0158(COD))

273

2015/C 419/54

P7_TA(2012)0449Hainevien irrottaminen aluksella ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 22. marraskuuta 2012 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi hainevien irrottamisesta aluksella annetun asetuksen (EY) N:o 1185/2003 muuttamisesta (COM(2011)0798 – C7-0431/2011 – 2011/0364(COD))P7_TC1-COD(2011)0364Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 22. marraskuuta 2012, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2012 antamiseksi hainevien irrottamisesta aluksella annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1185/2003 muuttamisesta

301

---

| Käytettyjen merkkien selitykset






  - | Kuulemismenettely |
| --- | --- |
| *** | Hyväksyntämenettely |
| ***I | Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely |
| ***II | Tavallinen lainsäätämisjärjestys: toinen käsittely |
| ***III | Tavallinen lainsäätämisjärjestys: kolmas käsittely |

Käytettyjen merkkien selitykset

*

Kuulemismenettely

***

Hyväksyntämenettely

***I

Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely

***II

Tavallinen lainsäätämisjärjestys: toinen käsittely

***III

Tavallinen lainsäätämisjärjestys: kolmas käsittely

(Menettely määräytyy säädösesityksessä ehdotetun oikeusperustan mukaan.)

Parlamentin tarkistukset:

Uusi teksti merkitään
  lihavoidulla kursiivilla
  . Poistot ilmaistaan joko merkillä ▌tai yliviivauksella. Tekstiä korvattaessa muutosmerkinnät tehdään siten, että uusi teksti
  lihavoidaan ja kursivoidaan
  ja korvattava teksti poistetaan tai viivataan yli.

lihavoidulla kursiivilla

lihavoidaan ja kursivoidaan

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

16.12.2015

| 16.12.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 419/1 |
| --- | --- | --- | --- |

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 419/1

---

EUROOPAN PARLAMENTTI

ISTUNTOKAUSI 2012–2013

Istunnot 19.–22. marraskuuta 2012

Tämän istunnon pöytäkirja on julkaistu EUVL C 29 E, 31.1.2013.

HYVÄKSYTYT TEKSTIT

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Euroopan parlamentti

Tiistai 20. marraskuuta 2012

| 16.12.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 419/2 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 419/2

---

P7_TA(2012)0418

Kulutusluottodirektiivin täytäntöönpano

Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. marraskuuta 2012 kulutusluottodirektiivin 2008/48/EY täytäntöönpanosta (2012/2037(INI))

(2015/C 419/01)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan,

| — | ottaa huomioon sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan mietinnön sekä talous- ja raha-asioiden valiokunnan lausunnon (A7-0343/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan mietinnön sekä talous- ja raha-asioiden valiokunnan lausunnon (A7-0343/2012),

| A. | ottaa huomioon, että kansallisten markkinoiden avaaminen kulutusluottojen merkittävällä taloussektorilla, kilpailun vahvistaminen, kuluttajansuojan tason eroihin puuttuminen, markkinatoimijoiden välisten kilpailun mahdollisten vääristymien poistaminen ja sisämarkkinoiden kehittäminen ovat Euroopan unionin poliittinen tehtävä, joka on kuluttajien ja luotonantajien etujen mukaista; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että kansallisten markkinoiden avaaminen kulutusluottojen merkittävällä taloussektorilla, kilpailun vahvistaminen, kuluttajansuojan tason eroihin puuttuminen, markkinatoimijoiden välisten kilpailun mahdollisten vääristymien poistaminen ja sisämarkkinoiden kehittäminen ovat Euroopan unionin poliittinen tehtävä, joka on kuluttajien ja luotonantajien etujen mukaista;

| B. | ottaa huomioon, että kulutusluottodirektiivi on auttanut luomaan kuluttajia suojaavan yhteisen eurooppalaisen säädöskehyksen yhdenmukaistamalla ratkaisevasti säännöksiä viidellä eri osa-alueella ja rajoittamalla jäsenvaltioiden liikkumavaraa lähinnä täytäntöönpanon eri muotoihin; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että kulutusluottodirektiivi on auttanut luomaan kuluttajia suojaavan yhteisen eurooppalaisen säädöskehyksen yhdenmukaistamalla ratkaisevasti säännöksiä viidellä eri osa-alueella ja rajoittamalla jäsenvaltioiden liikkumavaraa lähinnä täytäntöönpanon eri muotoihin;

| C. | toteaa, että oikeudellisia ja tosiasiallisia esteitä on kuitenkin edelleen olemassa; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että oikeudellisia ja tosiasiallisia esteitä on kuitenkin edelleen olemassa;

| D. | ottaa huomioon, että Euroopan parlamentin teettämässä kulutusluottodirektiivin täytäntöönpanoa koskevassa selvityksessä todetaan, että joillakin direktiivin keskeisillä säännöksillä, kuten ennen sopimuksen tekoa annettavia tietoja koskevalla 5 artiklalla, ei ole onnistuttu yhdenmukaistamaan jäsenvaltioiden kuluttajansuojasääntöjä suunnitellulla tavalla, koska jäsenvaltiot tulkitsevat ja soveltavat direktiiviä eri tavoin; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että Euroopan parlamentin teettämässä kulutusluottodirektiivin täytäntöönpanoa koskevassa selvityksessä todetaan, että joillakin direktiivin keskeisillä säännöksillä, kuten ennen sopimuksen tekoa annettavia tietoja koskevalla 5 artiklalla, ei ole onnistuttu yhdenmukaistamaan jäsenvaltioiden kuluttajansuojasääntöjä suunnitellulla tavalla, koska jäsenvaltiot tulkitsevat ja soveltavat direktiiviä eri tavoin;

| E. | katsoo, että kaikki jäsenvaltiot eivät ole onnistuneet panemaan kulutusluottodirektiiviä täytäntöön ajallaan tai joissakin tapauksissa täysin oikealla tavalla lyhyen määräajan ja sen kuluessa toteutettavien lukuisten ja laajamittaisten oikeudellisten muutosten vuoksi; |
| --- | --- |

E.

katsoo, että kaikki jäsenvaltiot eivät ole onnistuneet panemaan kulutusluottodirektiiviä täytäntöön ajallaan tai joissakin tapauksissa täysin oikealla tavalla lyhyen määräajan ja sen kuluessa toteutettavien lukuisten ja laajamittaisten oikeudellisten muutosten vuoksi;

| F. | ottaa huomioon, että tilastojen mukaan rajat ylittävien kulutusluottojen määrä ei ole lisääntynyt direktiivin voimaantulon jälkeen, mihin voivat olla syynä monet tekijät, kuten kieli, mutta myös rahoitusalan suuret ongelmat sekä se, että kuluttajille ei tiedoteta riittävästi heidän mahdollisuuksistaan saada rajat ylittävää kulutusluottoa eikä heidän oikeuksistaan tällaisia sopimuksia tehtäessä; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että tilastojen mukaan rajat ylittävien kulutusluottojen määrä ei ole lisääntynyt direktiivin voimaantulon jälkeen, mihin voivat olla syynä monet tekijät, kuten kieli, mutta myös rahoitusalan suuret ongelmat sekä se, että kuluttajille ei tiedoteta riittävästi heidän mahdollisuuksistaan saada rajat ylittävää kulutusluottoa eikä heidän oikeuksistaan tällaisia sopimuksia tehtäessä;

| G. | katsoo, että riittävä kuluttajansuoja luotonannossa on tärkeä rahoitusvakauden kannalta; toteaa, että valuuttakurssien vaihtelu on merkittävä riski kuluttajille erityisesti rahoituskriisien aikana; |
| --- | --- |

G.

katsoo, että riittävä kuluttajansuoja luotonannossa on tärkeä rahoitusvakauden kannalta; toteaa, että valuuttakurssien vaihtelu on merkittävä riski kuluttajille erityisesti rahoituskriisien aikana;

| H. | katsoo, että liiallinen valuuttamääräinen luotonanto kuluttajille on lisännyt kotitalouksille aiheutuneita riskejä ja tappioita; |
| --- | --- |

H.

katsoo, että liiallinen valuuttamääräinen luotonanto kuluttajille on lisännyt kotitalouksille aiheutuneita riskejä ja tappioita;

| I. | ottaa huomioon, että Euroopan järjestelmäriskikomitea antoi 21. syyskuuta 2011 valuuttamääräisestä luotonannosta tärkeän suosituksen (ESRB/2011/1); |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että Euroopan järjestelmäriskikomitea antoi 21. syyskuuta 2011 valuuttamääräisestä luotonannosta tärkeän suosituksen (ESRB/2011/1);

| J. | ottaa huomioon, että direktiivin 27 artiklan mukaisesti komission on tarkasteltava joitakin direktiiviin liittyviä näkökohtia ja se on jo pyytänyt alustavaa selvitystä; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että direktiivin 27 artiklan mukaisesti komission on tarkasteltava joitakin direktiiviin liittyviä näkökohtia ja se on jo pyytänyt alustavaa selvitystä;

| K. | toteaa pitävänsä erittäin tärkeänä sitä, että sillä on ajantasaiset tiedot tarkastelun etenemisestä ja tuloksista ja mahdollisuus ottaa kantaa; |
| --- | --- |

K.

toteaa pitävänsä erittäin tärkeänä sitä, että sillä on ajantasaiset tiedot tarkastelun etenemisestä ja tuloksista ja mahdollisuus ottaa kantaa;

| 1. | pitää myönteisenä sitä, että komissio valmistautuu tarkasteluun teettämällä selvityksen direktiivin vaikutuksista sisämarkkinoihin ja kuluttajansuojaan arvioidakseen yksityiskohtaisesti, miten se vaikuttaa rajat ylittävien luottojen ottamiseen, ja arvostaa komission, kansallisten lainsäätäjien ja luottolaitosten kattavaa toimintaa tällä alalla; |
| --- | --- |

1.

pitää myönteisenä sitä, että komissio valmistautuu tarkasteluun teettämällä selvityksen direktiivin vaikutuksista sisämarkkinoihin ja kuluttajansuojaan arvioidakseen yksityiskohtaisesti, miten se vaikuttaa rajat ylittävien luottojen ottamiseen, ja arvostaa komission, kansallisten lainsäätäjien ja luottolaitosten kattavaa toimintaa tällä alalla;

| 2. | korostaa, että rajat ylittävien kulutusluottomarkkinoiden parantaminen toisi eurooppalaista lisäarvoa edistäessään sisämarkkinoita; katsoo, että tähän päästäisiin esimerkiksi tiedottamalla kuluttajille paremmin mahdollisuudesta ottaa kulutusluotto toisessa jäsenvaltiossa ja kuluttajien oikeuksista tällaisia sopimuksia tehtäessä; |
| --- | --- |

2.

korostaa, että rajat ylittävien kulutusluottomarkkinoiden parantaminen toisi eurooppalaista lisäarvoa edistäessään sisämarkkinoita; katsoo, että tähän päästäisiin esimerkiksi tiedottamalla kuluttajille paremmin mahdollisuudesta ottaa kulutusluotto toisessa jäsenvaltiossa ja kuluttajien oikeuksista tällaisia sopimuksia tehtäessä;

| 3. | toteaa, että rajat ylittävien kulutusluottojen määrä on alle kaksi prosenttia luottomarkkinoista ja noin 20 prosenttia niistä otetaan verkkopalvelun kautta; |
| --- | --- |

3.

toteaa, että rajat ylittävien kulutusluottojen määrä on alle kaksi prosenttia luottomarkkinoista ja noin 20 prosenttia niistä otetaan verkkopalvelun kautta;

| 4. | muistuttaa, että direktiivin yhtenä tavoitteena oli varmistaa, että saatavilla on tietoa, joka edistää myös luottoja koskevien sisämarkkinoiden toimintaa, ja pitää näin ollen tärkeänä arvioida, lisääntyykö rajat ylittävä liiketoiminta; |
| --- | --- |

4.

muistuttaa, että direktiivin yhtenä tavoitteena oli varmistaa, että saatavilla on tietoa, joka edistää myös luottoja koskevien sisämarkkinoiden toimintaa, ja pitää näin ollen tärkeänä arvioida, lisääntyykö rajat ylittävä liiketoiminta;

| 5. | pitää ennen sopimuksen tekemistä annettavia tietoja koskevia säännöksiä, 5 artiklan 6 kohdassa vaadittuja selvityksiä ja 8 artiklan mukaisia luottokelpoisuuden arviointeja tärkeinä kuluttajien tietoisuuden lisäämiseksi valuuttaluottoihin liittyvistä riskeistä; |
| --- | --- |

5.

pitää ennen sopimuksen tekemistä annettavia tietoja koskevia säännöksiä, 5 artiklan 6 kohdassa vaadittuja selvityksiä ja 8 artiklan mukaisia luottokelpoisuuden arviointeja tärkeinä kuluttajien tietoisuuden lisäämiseksi valuuttaluottoihin liittyvistä riskeistä;

| 6. | kehottaa kuitenkin valvontaviranomaisia velvoittamaan rahoituslaitokset antamaan kuluttajille yksilölliset, täydelliset ja helppotajuiset selvitykset valuuttamääräisiin luottoihin liittyvistä riskeistä ja kuluttajan kotijäsenvaltion rahayksikön arvon merkittävän alenemisen sekä ulkomaisen koron nousun vaikutuksista lyhennyksiin; korostaa, että tällaiset selvitykset olisi annettava ennen sopimusten allekirjoitusta; |
| --- | --- |

6.

kehottaa kuitenkin valvontaviranomaisia velvoittamaan rahoituslaitokset antamaan kuluttajille yksilölliset, täydelliset ja helppotajuiset selvitykset valuuttamääräisiin luottoihin liittyvistä riskeistä ja kuluttajan kotijäsenvaltion rahayksikön arvon merkittävän alenemisen sekä ulkomaisen koron nousun vaikutuksista lyhennyksiin; korostaa, että tällaiset selvitykset olisi annettava ennen sopimusten allekirjoitusta;

| 7. | panee merkille, että jotkut jäsenvaltiot ovat ilmaisseet huolensa muodosta, jolla ennen sopimusta annettavat tiedot esitetään kuluttajille ”Vakiomuotoiset eurooppalaiset kulutusluottotiedot” -lomakkeessa, sekä kyseisten tietojen teknisestä luonteesta, joka vaikeuttaa kuluttajien mahdollisuuksia ymmärtää niitä; katsoo, että tämän lomakkeen toimivuuden olisi oltava tärkeä näkökohta, kun komissio arvioi direktiivin vaikutusta; |
| --- | --- |

7.

panee merkille, että jotkut jäsenvaltiot ovat ilmaisseet huolensa muodosta, jolla ennen sopimusta annettavat tiedot esitetään kuluttajille ”Vakiomuotoiset eurooppalaiset kulutusluottotiedot” -lomakkeessa, sekä kyseisten tietojen teknisestä luonteesta, joka vaikeuttaa kuluttajien mahdollisuuksia ymmärtää niitä; katsoo, että tämän lomakkeen toimivuuden olisi oltava tärkeä näkökohta, kun komissio arvioi direktiivin vaikutusta;

| 8. | pitää tärkeänä komission syyskuussa 2011 toteuttamaa ”SWEEP”-tehoiskua, josta saatujen tulosten mukaan 70 prosentissa tarkastetuista rahoituslaitosten verkkosivustoista mainonnasta ja luottotarjouksista puuttui keskeisiä tietoja ja kustannukset oli esitetty harhaanjohtavasti, ja pyytää komissiota ja jäsenvaltioita ryhtymään asianmukaisiin toimiin tilanteen korjaamiseksi; huomauttaa tässä yhteydessä, että edustavia esimerkkejä koskevia sääntöjä ei aina käytetä esitetyllä tavalla ja parantamisen varaa on olemassa; |
| --- | --- |

8.

pitää tärkeänä komission syyskuussa 2011 toteuttamaa ”SWEEP”-tehoiskua, josta saatujen tulosten mukaan 70 prosentissa tarkastetuista rahoituslaitosten verkkosivustoista mainonnasta ja luottotarjouksista puuttui keskeisiä tietoja ja kustannukset oli esitetty harhaanjohtavasti, ja pyytää komissiota ja jäsenvaltioita ryhtymään asianmukaisiin toimiin tilanteen korjaamiseksi; huomauttaa tässä yhteydessä, että edustavia esimerkkejä koskevia sääntöjä ei aina käytetä esitetyllä tavalla ja parantamisen varaa on olemassa;

| 9. | vaatii valvomaan tarkkaan rahoituslaitosten mainonta- ja markkinointimenetelmiä, jotta mainonnassa ja markkinoinnissa ei annettaisi harjaanjohtavia tai vääriä tietoja; |
| --- | --- |

9.

vaatii valvomaan tarkkaan rahoituslaitosten mainonta- ja markkinointimenetelmiä, jotta mainonnassa ja markkinoinnissa ei annettaisi harjaanjohtavia tai vääriä tietoja;

| 10. | toteaa, että jotkut jäsenvaltiot ovat hyödyntäneet mahdollisuutta laajentaa direktiivin soveltamisalaa muihin rahoitustuotteisiin, eikä se näytä vaikuttaneen täytäntöönpanoon; |
| --- | --- |

10.

toteaa, että jotkut jäsenvaltiot ovat hyödyntäneet mahdollisuutta laajentaa direktiivin soveltamisalaa muihin rahoitustuotteisiin, eikä se näytä vaikuttaneen täytäntöönpanoon;

| 11. | korostaa, että lainsäädännössä lähtökohtana olisi pidettävä tavallisia tapauksia ja keskivertokuluttajan ja -yrittäjän tarpeita, eivätkä jotkut harvat sääntöjen väärinkäyttötapaukset saisi johtaa siihen, että kuluttajille annetaan vaikeammin ymmärrettäviä ja vertailtavia ja vähemmän avoimia tietoja; |
| --- | --- |

11.

korostaa, että lainsäädännössä lähtökohtana olisi pidettävä tavallisia tapauksia ja keskivertokuluttajan ja -yrittäjän tarpeita, eivätkä jotkut harvat sääntöjen väärinkäyttötapaukset saisi johtaa siihen, että kuluttajille annetaan vaikeammin ymmärrettäviä ja vertailtavia ja vähemmän avoimia tietoja;

| 12. | toteaa, ettei säännösten kattavuus paranna kuluttajansuojaa automaattisesti ja että liiallisesta tietomäärästä voi olla erityisesti kokemattomalle kuluttajalle enemmän haittaa kuin hyötyä; paneekin tyytyväisenä merkille kuluttajajärjestöjen asiantuntemuksen ja niiden antaman avun ja rahoitusalan koulutuksen sekä niiden mahdollisen roolin vaikeuksissa olevien kotitalouksien velkasaneerauksessa; |
| --- | --- |

12.

toteaa, ettei säännösten kattavuus paranna kuluttajansuojaa automaattisesti ja että liiallisesta tietomäärästä voi olla erityisesti kokemattomalle kuluttajalle enemmän haittaa kuin hyötyä; paneekin tyytyväisenä merkille kuluttajajärjestöjen asiantuntemuksen ja niiden antaman avun ja rahoitusalan koulutuksen sekä niiden mahdollisen roolin vaikeuksissa olevien kotitalouksien velkasaneerauksessa;

| 13. | kehottaa turvaamaan kuluttajien oikeuden saada tietoa lisäpalvelujen kustannuksista ja ostaa lisäpalveluja, esimerkiksi vakuutuksia, vaihtoehtoisilta palveluntarjoajilta; katsoo, että rahoituslaitokset olisi velvoitettava erottamaan tällaiset palvelut ja niihin liittyvät maksut peruslainaan liittyvistä palveluista ja maksuista sekä täsmentämään, mitkä palvelut ovat olennaisia lainan myöntämiselle ja mitkä ovat täysin luotonottajan omassa harkinnassa; |
| --- | --- |

13.

kehottaa turvaamaan kuluttajien oikeuden saada tietoa lisäpalvelujen kustannuksista ja ostaa lisäpalveluja, esimerkiksi vakuutuksia, vaihtoehtoisilta palveluntarjoajilta; katsoo, että rahoituslaitokset olisi velvoitettava erottamaan tällaiset palvelut ja niihin liittyvät maksut peruslainaan liittyvistä palveluista ja maksuista sekä täsmentämään, mitkä palvelut ovat olennaisia lainan myöntämiselle ja mitkä ovat täysin luotonottajan omassa harkinnassa;

| 14. | katsoo, että liitännäisten luottosopimusten peruuttamisoikeuden täytäntöönpanosta mahdollisesti aiheutuvat ongelmat tulisi tutkia tarkemmin; pitää tärkeänä tiedottaa kuluttajille, että kun he käyttävät sopimuksen peruuttamisoikeutta tapauksessa, jossa luotonantaja maksaa maksua vastaavan summan suoraan tavaroiden toimittajalle tai palveluiden suorittajalle liitännäissopimuksen perusteella, kyseisestä rahoituspalvelusta ei aiheudu kuluttajalle maksuja, palkkioita tai muita kustannuksia; |
| --- | --- |

14.

katsoo, että liitännäisten luottosopimusten peruuttamisoikeuden täytäntöönpanosta mahdollisesti aiheutuvat ongelmat tulisi tutkia tarkemmin; pitää tärkeänä tiedottaa kuluttajille, että kun he käyttävät sopimuksen peruuttamisoikeutta tapauksessa, jossa luotonantaja maksaa maksua vastaavan summan suoraan tavaroiden toimittajalle tai palveluiden suorittajalle liitännäissopimuksen perusteella, kyseisestä rahoituspalvelusta ei aiheudu kuluttajalle maksuja, palkkioita tai muita kustannuksia;

| 15. | kehottaa komissiota arvioimaan, missä määrin tietojen ilmoittamisvelvollisuutta ei noudateta sopimuksissa, joissa välittäjiä eivät sido ennen sopimuksen tekemistä annettavia tietoja koskevat vaatimukset, jotta voidaan luoda parhaita käytäntöjä kuluttajien suojelemiseksi tällaisissa tilanteissa; |
| --- | --- |

15.

kehottaa komissiota arvioimaan, missä määrin tietojen ilmoittamisvelvollisuutta ei noudateta sopimuksissa, joissa välittäjiä eivät sido ennen sopimuksen tekemistä annettavia tietoja koskevat vaatimukset, jotta voidaan luoda parhaita käytäntöjä kuluttajien suojelemiseksi tällaisissa tilanteissa;

| 16. | huomauttaa, että ennenaikaista takaisinmaksua koskeviin monimutkaisiin säännöksiin on kiinnitettävä erityistä huomiota; |
| --- | --- |

16.

huomauttaa, että ennenaikaista takaisinmaksua koskeviin monimutkaisiin säännöksiin on kiinnitettävä erityistä huomiota;

| 17. | toteaa, että korkomaksujen muuttumisesta olisi tiedotettava kuluttajille hyvissä ajoin, jotta heillä on riittävästi aikaa tutkia markkinoita ja vaihtaa luotonantajaa ennen muutosten voimaantuloa; |
| --- | --- |

17.

toteaa, että korkomaksujen muuttumisesta olisi tiedotettava kuluttajille hyvissä ajoin, jotta heillä on riittävästi aikaa tutkia markkinoita ja vaihtaa luotonantajaa ennen muutosten voimaantuloa;

| 18. | toteaa, että ns. edustavan esimerkin tulkintaa olisi selvennettävä; |
| --- | --- |

18.

toteaa, että ns. edustavan esimerkin tulkintaa olisi selvennettävä;

| 19. | korostaa, että olisi säädettävä todellisen vuosikoron yhtenäisestä laskutavasta, selvennettävä epäselviä määräyksiä ja yhtenäistettävä lainsäädäntöä; |
| --- | --- |

19.

korostaa, että olisi säädettävä todellisen vuosikoron yhtenäisestä laskutavasta, selvennettävä epäselviä määräyksiä ja yhtenäistettävä lainsäädäntöä;

| 20. | kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että kansallisille valvontaviranomaisille annetaan kaikki tarvittavat valtuudet ja resurssit niiden tehtävien suorittamiseen; kehottaa kansallisia valvontaviranomaisia valvomaan tarkasti direktiivin säännösten noudattamista ja täytäntöönpanoa; |
| --- | --- |

20.

kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että kansallisille valvontaviranomaisille annetaan kaikki tarvittavat valtuudet ja resurssit niiden tehtävien suorittamiseen; kehottaa kansallisia valvontaviranomaisia valvomaan tarkasti direktiivin säännösten noudattamista ja täytäntöönpanoa;

| 21. | korostaa, että päätettäessä tulevista kansallisen lainsäädännön osaksi saattamista koskevista määräajoista olisi kiinnitettävä enemmän huomiota siihen, millaisia muutoksia kyseinen prosessi kansalliseen lainsäädäntöön aiheuttaa; |
| --- | --- |

21.

korostaa, että päätettäessä tulevista kansallisen lainsäädännön osaksi saattamista koskevista määräajoista olisi kiinnitettävä enemmän huomiota siihen, millaisia muutoksia kyseinen prosessi kansalliseen lainsäädäntöön aiheuttaa;

| 22. | kehottaa jäsenvaltioita ulottamaan nykyinen kuluttajansuojataso alle 200 euron suuruisiin internetin, tekstiviestipalvelujen tai muiden etäviestimien avulla välitettyihin luottoihin, lyhytaikaiset luotot mukaan luettuina, sillä niistä on tulossa yhä yleisempiä kulutusluottomarkkinoilla eivätkä ne nykyisin kuulu direktiivin soveltamisalaan; |
| --- | --- |

22.

kehottaa jäsenvaltioita ulottamaan nykyinen kuluttajansuojataso alle 200 euron suuruisiin internetin, tekstiviestipalvelujen tai muiden etäviestimien avulla välitettyihin luottoihin, lyhytaikaiset luotot mukaan luettuina, sillä niistä on tulossa yhä yleisempiä kulutusluottomarkkinoilla eivätkä ne nykyisin kuulu direktiivin soveltamisalaan;

| 23. | korostaa, että tällä hetkellä ei ole tarvetta muuttaa direktiiviä, vaan pikemminkin olisi kannettava huolta siitä, että direktiivi saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä ja pannaan täytäntöön asianmukaisesti; |
| --- | --- |

23.

korostaa, että tällä hetkellä ei ole tarvetta muuttaa direktiiviä, vaan pikemminkin olisi kannettava huolta siitä, että direktiivi saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä ja pannaan täytäntöön asianmukaisesti;

| 24. | katsoo, että ennen kuin komissio ehdottaa mahdollisesti tarvittavia muutoksia olisi arvioitava direktiivin käytännön vaikutusta, jotta se voitaisiin saattaa kokonaan ja oikealla tavalla osaksi kansallista lainsäädäntöä; kehottaa komissiota antamaan parlamentille ja neuvostolle arviointikertomuksen direktiivin täytäntöönpanosta sekä kokonaisvaltaisen arvion sen vaikutuksista kuluttajansuojaan ottaen huomioon talouskriisin seuraukset ja Euroopan unionin uuden rahoituspalvelualan lainsäädäntökehyksen; |
| --- | --- |

24.

katsoo, että ennen kuin komissio ehdottaa mahdollisesti tarvittavia muutoksia olisi arvioitava direktiivin käytännön vaikutusta, jotta se voitaisiin saattaa kokonaan ja oikealla tavalla osaksi kansallista lainsäädäntöä; kehottaa komissiota antamaan parlamentille ja neuvostolle arviointikertomuksen direktiivin täytäntöönpanosta sekä kokonaisvaltaisen arvion sen vaikutuksista kuluttajansuojaan ottaen huomioon talouskriisin seuraukset ja Euroopan unionin uuden rahoituspalvelualan lainsäädäntökehyksen;

| 25. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

25.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle.

---

| 16.12.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 419/5 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 419/5

---

P7_TA(2012)0419

Sosiaalisia investointeja koskeva sopimus

Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. marraskuuta 2012 sosiaalisia investointeja koskevasta sopimuksesta – vastauksesta kriisiin (2012/2003(INI))

(2015/C 419/02)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) ja erityisesti sen 5, 6, 9, 147, 149, 151 ja 153 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) ja erityisesti sen 5, 6, 9, 147, 149, 151 ja 153 artiklan,

| — | ottaa huomioon 3. maaliskuuta 2010 annetun komission tiedonannon ”Eurooppa 2020: Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. maaliskuuta 2010 annetun komission tiedonannon ”Eurooppa 2020: Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia” (COM(2010)2020),

| — | ottaa huomioon 23. marraskuuta 2010 annetun komission tiedonannon ”Uuden osaamisen ja työllisyyden ohjelma: Eurooppa tähtää täystyöllisyyteen” (COM(2010)0682) ja siitä 26. lokakuuta 2011 antamansa päätöslauselman (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. marraskuuta 2010 annetun komission tiedonannon ”Uuden osaamisen ja työllisyyden ohjelma: Eurooppa tähtää täystyöllisyyteen” (COM(2010)0682) ja siitä 26. lokakuuta 2011 antamansa päätöslauselman (1),

| — | ottaa huomioon 23. marraskuuta 2011 annetun komission tiedonannon ”Vuotuinen kasvuselvitys 2012” (COM(2011)0815), sen liitteenä olevan luonnoksen yhteiseksi työllisyysraportiksi ja 15. helmikuuta 2012 antamansa päätöslauselman vuotuisen kasvuselvityksen 2012 työllisyys- ja sosiaalinäkökohdista (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. marraskuuta 2011 annetun komission tiedonannon ”Vuotuinen kasvuselvitys 2012” (COM(2011)0815), sen liitteenä olevan luonnoksen yhteiseksi työllisyysraportiksi ja 15. helmikuuta 2012 antamansa päätöslauselman vuotuisen kasvuselvityksen 2012 työllisyys- ja sosiaalinäkökohdista (2),

| — | ottaa huomioon 18. huhtikuuta 2012 annetun komission tiedonannon ”Tavoitteena työllistävä elpyminen” (COM(2012)0173), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. huhtikuuta 2012 annetun komission tiedonannon ”Tavoitteena työllistävä elpyminen” (COM(2012)0173),

| — | ottaa huomioon 3. lokakuuta 2008 annetun komission tiedonannon komission suosituksesta työmarkkinoilta syrjäytyneiden aktiivisen osallisuuden edistämiseksi (COM(2008)0639) ja siitä 6. toukokuuta 2009 antamansa päätöslauselman (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. lokakuuta 2008 annetun komission tiedonannon komission suosituksesta työmarkkinoilta syrjäytyneiden aktiivisen osallisuuden edistämiseksi (COM(2008)0639) ja siitä 6. toukokuuta 2009 antamansa päätöslauselman (3),

| — | ottaa huomioon tammikuussa 2012 julkaistun Eurostatin tutkimuksen ja 8. helmikuuta 2012 julkaistun Eurostatin tiedotteen (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tammikuussa 2012 julkaistun Eurostatin tutkimuksen ja 8. helmikuuta 2012 julkaistun Eurostatin tiedotteen (4),

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon ”Köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan eurooppalainen foorumi: Eurooppalaiset puitteet sosiaaliselle ja alueelliselle yhteenkuuluvuudelle” (COM(2010)0758), Euroopan talous- ja sosiaalikomitean siitä antaman lausunnon (5) ja siitä 15. marraskuuta 2011 antamansa päätöslauselman (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan eurooppalainen foorumi: Eurooppalaiset puitteet sosiaaliselle ja alueelliselle yhteenkuuluvuudelle” (COM(2010)0758), Euroopan talous- ja sosiaalikomitean siitä antaman lausunnon (5) ja siitä 15. marraskuuta 2011 antamansa päätöslauselman (6),

| — | ottaa huomioon 22. lokakuuta 2008 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan Euroopan teemavuodesta (2010) (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. lokakuuta 2008 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan Euroopan teemavuodesta (2010) (7),

| — | ottaa huomioon 2. heinäkuuta 2008 annetun komission tiedonannon ”Mahdollisuudet, väylät ja yhteisvastuu: 2000-luvun Euroopan uusi sosiaalinen visio” (COM(2008)0412) ja siitä 6. toukokuuta 2009 antamansa päätöslauselman (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 2. heinäkuuta 2008 annetun komission tiedonannon ”Mahdollisuudet, väylät ja yhteisvastuu: 2000-luvun Euroopan uusi sosiaalinen visio” (COM(2008)0412) ja siitä 6. toukokuuta 2009 antamansa päätöslauselman (8),

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon ”Julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyys elpyvässä taloudessa” (COM(2009)0545) ja siitä 20. toukokuuta 2010 antamansa päätöslauselman (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyys elpyvässä taloudessa” (COM(2009)0545) ja siitä 20. toukokuuta 2010 antamansa päätöslauselman (9),

| — | ottaa huomioon 9. kesäkuuta 2010 annetun komission tiedonannon ”Uutta pontta ammatillista koulutusta koskevalle eurooppalaiselle yhteistyölle Eurooppa 2020 -strategian tueksi” (COM(2010)0296) ja siitä 8. kesäkuuta 2011 antamansa päätöslauselman (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. kesäkuuta 2010 annetun komission tiedonannon ”Uutta pontta ammatillista koulutusta koskevalle eurooppalaiselle yhteistyölle Eurooppa 2020 -strategian tueksi” (COM(2010)0296) ja siitä 8. kesäkuuta 2011 antamansa päätöslauselman (10),

| — | ottaa huomioon 25. lokakuuta 2011 antamansa päätöslauselman vammaisten henkilöiden liikkuvuudesta ja osallistamisesta sekä Euroopan vammaisstrategiasta 2010–2020 (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. lokakuuta 2011 antamansa päätöslauselman vammaisten henkilöiden liikkuvuudesta ja osallistamisesta sekä Euroopan vammaisstrategiasta 2010–2020 (11),

| — | ottaa huomioon 1. joulukuuta 2011 antamansa päätöslauselman koulunkäynnin keskeyttämisen vähentämisestä (12), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 1. joulukuuta 2011 antamansa päätöslauselman koulunkäynnin keskeyttämisen vähentämisestä (12),

| — | ottaa huomioon 7. joulukuuta 2010 annetun Bruggen julkilausuman ammatillista koulutusta koskevasta tehostetusta eurooppalaisesta yhteistyöstä kaudeksi 2011–2020 (13), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. joulukuuta 2010 annetun Bruggen julkilausuman ammatillista koulutusta koskevasta tehostetusta eurooppalaisesta yhteistyöstä kaudeksi 2011–2020 (13),

| — | ottaa huomioon komission yksiköiden valmisteluasiakirjan ”Progress Towards the Common European Objectives in the Education and Training” (SEC(2011)0526), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission yksiköiden valmisteluasiakirjan ”Progress Towards the Common European Objectives in the Education and Training” (SEC(2011)0526),

| — | ottaa huomioon 6. heinäkuuta 2010 antamansa päätöslauselman nuorten työmarkkinoille pääsyn edistämisestä sekä harjoittelijoiden, työharjoittelun ja oppisopimuskoulutuksen aseman vahvistamisesta (14), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. heinäkuuta 2010 antamansa päätöslauselman nuorten työmarkkinoille pääsyn edistämisestä sekä harjoittelijoiden, työharjoittelun ja oppisopimuskoulutuksen aseman vahvistamisesta (14),

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi sosiaalisia muutoksia ja innovaatioita koskevasta Euroopan unionin ohjelmasta (COM(2011)0609), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi sosiaalisia muutoksia ja innovaatioita koskevasta Euroopan unionin ohjelmasta (COM(2011)0609),

| — | ottaa huomioon äskettäin hyväksytyt EU:n talouden ohjausjärjestelmää koskevat viisi asetusta ja yhden direktiivin (15), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon äskettäin hyväksytyt EU:n talouden ohjausjärjestelmää koskevat viisi asetusta ja yhden direktiivin (15),

| — | ottaa huomioon 20. joulukuuta 2011 annetun komission tiedonannon ”Mahdollisuuksia nuorille -aloite” (COM(2011)0933), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. joulukuuta 2011 annetun komission tiedonannon ”Mahdollisuuksia nuorille -aloite” (COM(2011)0933),

| — | ottaa huomioon 29. kesäkuuta 2011 annetun komission tiedonannon monivuotisesta rahoituskehyksestä 2014–2020 (COM(2011)0398), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 29. kesäkuuta 2011 annetun komission tiedonannon monivuotisesta rahoituskehyksestä 2014–2020 (COM(2011)0398),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan,

| — | ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan mietinnön (A7-0263/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan mietinnön (A7-0263/2012),

| A. | toteaa, että nykyisellä talous- ja rahoituskriisillä on pitkäaikaisia vaikutuksia paitsi Euroopan talouskasvuun myös työllisyyteen, köyhyyteen ja sosiaaliseen syrjäytymiseen, julkisen sektorin säästöihin sekä sosiaalisten investointien määrään ja laatuun Euroopassa; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että nykyisellä talous- ja rahoituskriisillä on pitkäaikaisia vaikutuksia paitsi Euroopan talouskasvuun myös työllisyyteen, köyhyyteen ja sosiaaliseen syrjäytymiseen, julkisen sektorin säästöihin sekä sosiaalisten investointien määrään ja laatuun Euroopassa;

| B. | toteaa, että julkinen sektori on viime vuosina velkaantunut suuresti ja että liiallisen velkaantumisen estämiseksi suurin osa kriisinhoitotoimista on perustunut pääasiassa lyhyen aikavälin tavoitteisiin julkisen talouden vakauden palauttamiseksi, mikä onkin talouden tulevaisuuden kannalta ratkaisevan tärkeää; toteaa, että säästötoimiin ja julkisen talouden vakauttamiseen olisi liitettävä kattava ja kunnianhimoinen investointistrategia kestävän kasvun, työllisyyden, sosiaalisen yhteenkuuluvuuden ja kilpailukyvyn edistämiseksi sekä sosiaalinen ohjausjärjestelmä, jolla voitaisiin seurata tehokkaasti Eurooppa 2020 -strategian sosiaalisia ja työllisyystavoitteita; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että julkinen sektori on viime vuosina velkaantunut suuresti ja että liiallisen velkaantumisen estämiseksi suurin osa kriisinhoitotoimista on perustunut pääasiassa lyhyen aikavälin tavoitteisiin julkisen talouden vakauden palauttamiseksi, mikä onkin talouden tulevaisuuden kannalta ratkaisevan tärkeää; toteaa, että säästötoimiin ja julkisen talouden vakauttamiseen olisi liitettävä kattava ja kunnianhimoinen investointistrategia kestävän kasvun, työllisyyden, sosiaalisen yhteenkuuluvuuden ja kilpailukyvyn edistämiseksi sekä sosiaalinen ohjausjärjestelmä, jolla voitaisiin seurata tehokkaasti Eurooppa 2020 -strategian sosiaalisia ja työllisyystavoitteita;

| C. | toteaa, että Lissabonin strategia ja Euroopan työllisyysstrategia eivät ole tuottaneet haluttua tulosta, että Eurooppa 2020 -strategian menestyminen on epävarmaa ja vaatii jäsenvaltioilta ja unionin toimielimiltä entistä vahvempaa sitoutumista kilpailukykyä, kasvua ja työllisyyttä edistäviin toimiin; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että Lissabonin strategia ja Euroopan työllisyysstrategia eivät ole tuottaneet haluttua tulosta, että Eurooppa 2020 -strategian menestyminen on epävarmaa ja vaatii jäsenvaltioilta ja unionin toimielimiltä entistä vahvempaa sitoutumista kilpailukykyä, kasvua ja työllisyyttä edistäviin toimiin;

| D. | katsoo äskettäin julkaistun vuotuisen kasvuselvityksen ja yhteisen työllisyysraportin osoittaneen, että koska julkisen talouden vakauttamisessa ei ole edetty riittävästi ja koska sitä pidetään edelleen ensisijaisena, suurimmassa osassa jäsenvaltioita ei ole paneuduttu riittävästi Eurooppa 2020 -strategian sosiaalisiin, työllisyys- ja koulutustavoitteisiin; |
| --- | --- |

D.

katsoo äskettäin julkaistun vuotuisen kasvuselvityksen ja yhteisen työllisyysraportin osoittaneen, että koska julkisen talouden vakauttamisessa ei ole edetty riittävästi ja koska sitä pidetään edelleen ensisijaisena, suurimmassa osassa jäsenvaltioita ei ole paneuduttu riittävästi Eurooppa 2020 -strategian sosiaalisiin, työllisyys- ja koulutustavoitteisiin;

| E. | toteaa, että 27 jäsenvaltion unionin työttömyysaste oli tammikuussa 2012 kasvanut vuoden 2008 7,1 prosentista yli 10 prosenttiin ja että siinä on selviä alueellisia eroja, jotka vaikuttavat erityisesti nuoriin, vähän koulutettuihin ja pitkäaikaistyöttömiin; toteaa, että tämä yhdessä väestön ikääntymisen kanssa uhkaa aiheuttaa pidemmällä aikavälillä inhimillisen pääoman menetyksiä ja saattaa vaikuttaa peruuttamattomasti työmarkkinoihin ja erityisesti uusien työpaikkojen syntymiseen, talouskasvuun, kilpailukykyyn ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että 27 jäsenvaltion unionin työttömyysaste oli tammikuussa 2012 kasvanut vuoden 2008 7,1 prosentista yli 10 prosenttiin ja että siinä on selviä alueellisia eroja, jotka vaikuttavat erityisesti nuoriin, vähän koulutettuihin ja pitkäaikaistyöttömiin; toteaa, että tämä yhdessä väestön ikääntymisen kanssa uhkaa aiheuttaa pidemmällä aikavälillä inhimillisen pääoman menetyksiä ja saattaa vaikuttaa peruuttamattomasti työmarkkinoihin ja erityisesti uusien työpaikkojen syntymiseen, talouskasvuun, kilpailukykyyn ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen;

| F. | toteaa, että 80 miljoonaa eurooppalaista elää nykyään köyhyysrajalla ja että työttömissä kotitalouksissa elävien lasten ja aikuisten määrä kasvoi lähes 10 prosenttiin vuonna 2010; katsoo, että tämä yhdessä lasten köyhyyden, työssäkäyvien köyhien määrän kasvun sekä suuren nuorisotyöttömyyden kanssa lisää köyhyyden periytymisen ja sosiaalisen syrjäytymisen vaaraa; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että 80 miljoonaa eurooppalaista elää nykyään köyhyysrajalla ja että työttömissä kotitalouksissa elävien lasten ja aikuisten määrä kasvoi lähes 10 prosenttiin vuonna 2010; katsoo, että tämä yhdessä lasten köyhyyden, työssäkäyvien köyhien määrän kasvun sekä suuren nuorisotyöttömyyden kanssa lisää köyhyyden periytymisen ja sosiaalisen syrjäytymisen vaaraa;

| G. | toteaa, että 16–24-vuotiaiden köyhyysaste Euroopassa oli vuonna 2011 keskimäärin 21,6 prosenttia ja että nuoret päätyvät muita todennäköisemmin epävarmoihin, määräaikaisiin tai osa-aikaisiin työsuhteisiin ja jäävät myös helpommin työttömiksi; katsoo, että epävarmat työpaikat ovat lisääntyneet huomattavasti viime vuosina ja että työttömyys kasvaa räjähdysmäisesti tietyissä valtioissa; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että 16–24-vuotiaiden köyhyysaste Euroopassa oli vuonna 2011 keskimäärin 21,6 prosenttia ja että nuoret päätyvät muita todennäköisemmin epävarmoihin, määräaikaisiin tai osa-aikaisiin työsuhteisiin ja jäävät myös helpommin työttömiksi; katsoo, että epävarmat työpaikat ovat lisääntyneet huomattavasti viime vuosina ja että työttömyys kasvaa räjähdysmäisesti tietyissä valtioissa;

| H. | toteaa, että osittain investointien puuttumisen johdosta unionin alueen koulutustulokset eivät edelleenkään vastaa työmarkkinoiden tarpeita eivätkä ole tarjolla olevien työpaikkojen kasvavan osaamisvaltaisuuden tasolla tai tulevaisuudessa työpaikkoja luovilla aloilla tarvittavan osaamisen tasolla; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että osittain investointien puuttumisen johdosta unionin alueen koulutustulokset eivät edelleenkään vastaa työmarkkinoiden tarpeita eivätkä ole tarjolla olevien työpaikkojen kasvavan osaamisvaltaisuuden tasolla tai tulevaisuudessa työpaikkoja luovilla aloilla tarvittavan osaamisen tasolla;

| I. | toteaa, että paine sosiaaliturvajärjestelmiä kohtaan on kasvanut, kun menot ovat lisääntyneet, tulot vähentyneet ja on paine leikata kustannuksia; toteaa, että heikko talouskasvu, jatkuvasti suuri pitkäaikaistyöttömyys, työssäkäyvien köyhien määrän jatkuva kasvu, pimeän työn määrä sekä paheneva nuorisotyöttömyys todennäköisesti pahentavat tätä suuntausta edelleen; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että paine sosiaaliturvajärjestelmiä kohtaan on kasvanut, kun menot ovat lisääntyneet, tulot vähentyneet ja on paine leikata kustannuksia; toteaa, että heikko talouskasvu, jatkuvasti suuri pitkäaikaistyöttömyys, työssäkäyvien köyhien määrän jatkuva kasvu, pimeän työn määrä sekä paheneva nuorisotyöttömyys todennäköisesti pahentavat tätä suuntausta edelleen;

| J. | toteaa, että hyvin kohdennetut sosiaaliset investoinnit ovat tärkeitä sekä naisten että miesten kunnollisten työpaikkojen turvaamisessa, talouden vakauttamisessa, työntekijöiden tietojen ja taitojen kehittämisessä sekä Euroopan unionin kilpailukyvyn parantamisessa; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että hyvin kohdennetut sosiaaliset investoinnit ovat tärkeitä sekä naisten että miesten kunnollisten työpaikkojen turvaamisessa, talouden vakauttamisessa, työntekijöiden tietojen ja taitojen kehittämisessä sekä Euroopan unionin kilpailukyvyn parantamisessa;

| K. | katsoo, että pk-yrityksillä on paljon mahdollisuuksia luoda työpaikkoja ja että niiden rooli on erittäin tärkeä uutta ja kestävämpää taloutta luotaessa; |
| --- | --- |

K.

katsoo, että pk-yrityksillä on paljon mahdollisuuksia luoda työpaikkoja ja että niiden rooli on erittäin tärkeä uutta ja kestävämpää taloutta luotaessa;

Uusi suhtautuminen sosiaalisiin investointeihin Euroopassa

| 1. | muistuttaa, että sosiaalisilla investoinneilla, jotka ovat rahoituksen hankintaa ja käyttöä sosiaalisen ja taloudellisen tuoton saavuttamiseksi, pyritään vastaamaan ilmaantuviin sosiaalisiin riskeihin ja täyttämättömiin tarpeisiin ja että niissä keskitytään julkisen sektorin toimintalinjoihin ja inhimilliseen pääomaan investoinnin strategioihin, joilla autetaan yksittäisiä henkilöitä, perheitä ja yhteiskuntia mukautumaan erilaisiin muutoksiin ja selviytymään työmarkkinoiden muuttumisesta sekä kohtaamaan muita haasteita, kuten uusien taitojen hankkiminen tulevaisuudessa työpaikkoja luovien alojen tarpeisiin; |
| --- | --- |

1.

muistuttaa, että sosiaalisilla investoinneilla, jotka ovat rahoituksen hankintaa ja käyttöä sosiaalisen ja taloudellisen tuoton saavuttamiseksi, pyritään vastaamaan ilmaantuviin sosiaalisiin riskeihin ja täyttämättömiin tarpeisiin ja että niissä keskitytään julkisen sektorin toimintalinjoihin ja inhimilliseen pääomaan investoinnin strategioihin, joilla autetaan yksittäisiä henkilöitä, perheitä ja yhteiskuntia mukautumaan erilaisiin muutoksiin ja selviytymään työmarkkinoiden muuttumisesta sekä kohtaamaan muita haasteita, kuten uusien taitojen hankkiminen tulevaisuudessa työpaikkoja luovien alojen tarpeisiin;

| 2. | toteaa, että esimerkiksi kaikki julkiset sosiaali- ja terveydenhuoltopalvelut, koulutuspalvelut ja yksityisiltä palveluntuottajilta ostetut näihin liittyvät palvelut voidaan käsittää sosiaalisiksi investoinneiksi, ja muistuttaa, että ne on määritelty sopimuksissa kansalliseen toimivaltaan kuuluviksi; |
| --- | --- |

2.

toteaa, että esimerkiksi kaikki julkiset sosiaali- ja terveydenhuoltopalvelut, koulutuspalvelut ja yksityisiltä palveluntuottajilta ostetut näihin liittyvät palvelut voidaan käsittää sosiaalisiksi investoinneiksi, ja muistuttaa, että ne on määritelty sopimuksissa kansalliseen toimivaltaan kuuluviksi;

| 3. | korostaa, että yksi tärkeimmistä sosiaalisten investointien piirteistä on niiden kyky sovittaa yhteen sosiaalisia ja taloudellisia tavoitteita, minkä vuoksi niitä ei saisi pitää vain menoina vaan – jos varat käytetään oikein – ensisijaisesti hyödyllisinä investointeina, joilla saadaan aikaan todellista tuottoa tulevaisuudessa; |
| --- | --- |

3.

korostaa, että yksi tärkeimmistä sosiaalisten investointien piirteistä on niiden kyky sovittaa yhteen sosiaalisia ja taloudellisia tavoitteita, minkä vuoksi niitä ei saisi pitää vain menoina vaan – jos varat käytetään oikein – ensisijaisesti hyödyllisinä investointeina, joilla saadaan aikaan todellista tuottoa tulevaisuudessa;

| 4. | katsoo siksi, että kohdennettujen sosiaalisten investointien olisi oltava tärkeä osa unionin ja jäsenvaltioiden talous- ja työllisyyspolitiikkaa sekä niiden toimia kriisin ratkaisemiseksi, jotta Eurooppa 2020 -strategian työllisyys-, sosiaali- ja koulutustavoitteiden saavuttaminen olisi mahdollista; |
| --- | --- |

4.

katsoo siksi, että kohdennettujen sosiaalisten investointien olisi oltava tärkeä osa unionin ja jäsenvaltioiden talous- ja työllisyyspolitiikkaa sekä niiden toimia kriisin ratkaisemiseksi, jotta Eurooppa 2020 -strategian työllisyys-, sosiaali- ja koulutustavoitteiden saavuttaminen olisi mahdollista;

| 5. | katsoo, että sosiaalisen yrittäjyyden edistäminen ja korostaminen sekä mikrorahoituksen varmistaminen muita heikommassa asemassa oleville ja työmarkkinoilta kauimpana oleville ovat sosiaalisten investointien yhteydessä tärkeitä tekijöitä, sillä niiden avulla voidaan luoda uusia ja kestäviä työpaikkoja, jotka usein selviytyvät paremmin taloussuhdanteiden muutoksista; |
| --- | --- |

5.

katsoo, että sosiaalisen yrittäjyyden edistäminen ja korostaminen sekä mikrorahoituksen varmistaminen muita heikommassa asemassa oleville ja työmarkkinoilta kauimpana oleville ovat sosiaalisten investointien yhteydessä tärkeitä tekijöitä, sillä niiden avulla voidaan luoda uusia ja kestäviä työpaikkoja, jotka usein selviytyvät paremmin taloussuhdanteiden muutoksista;

| 6. | toteaa, että kriisi pakottaa uudistamaan Euroopan sosiaalista mallia, arvioimaan uudelleen kansallisia sosiaalipolitiikkoja ja siirtymään hyvinvointivaltiosta, joka reagoi vain markkinoiden puutteellisen toiminnan aiheuttamiin haittoihin, ”aktivoivaan hyvinvointivaltioon”, joka panostaa ihmisiin ja tarjoaa välineitä ja kannustimia kestävän kasvun ja työllisyyden luomiseen ja sosiaalisten vääristymien ehkäisyyn; toteaa, että kriisi on lisännyt entisestään tarvetta investoida sosiaaliseen yrittäjyyteen; |
| --- | --- |

6.

toteaa, että kriisi pakottaa uudistamaan Euroopan sosiaalista mallia, arvioimaan uudelleen kansallisia sosiaalipolitiikkoja ja siirtymään hyvinvointivaltiosta, joka reagoi vain markkinoiden puutteellisen toiminnan aiheuttamiin haittoihin, ”aktivoivaan hyvinvointivaltioon”, joka panostaa ihmisiin ja tarjoaa välineitä ja kannustimia kestävän kasvun ja työllisyyden luomiseen ja sosiaalisten vääristymien ehkäisyyn; toteaa, että kriisi on lisännyt entisestään tarvetta investoida sosiaaliseen yrittäjyyteen;

Aktivoiva hyvinvointivaltio

| 7. | kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota huolehtimaan kriisistä johtuviin välittömiin haasteisiin vastaamisen edellyttämien toimien ja keskipitkän ja pitkän aikavälin toimien välisestä tasapainosta ja keskittymään ensisijaisesti toimiin, joiden tavoitteena on






  a) | auttaa työttömiä takaisin työelämään luomalla innovatiivinen ja dynaaminen ympäristö sekä tarjoamalla räätälöityjä ratkaisuja ja tarvittavaa koulutusta; auttaa työmarkkinoille tulevia löytämään työtä ja luoda puitteet, joissa on entistä sujuvampaa siirtyä koulutuksesta työelämään; |
| --- | --- | --- |

7.

kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota huolehtimaan kriisistä johtuviin välittömiin haasteisiin vastaamisen edellyttämien toimien ja keskipitkän ja pitkän aikavälin toimien välisestä tasapainosta ja keskittymään ensisijaisesti toimiin, joiden tavoitteena on

a)

auttaa työttömiä takaisin työelämään luomalla innovatiivinen ja dynaaminen ympäristö sekä tarjoamalla räätälöityjä ratkaisuja ja tarvittavaa koulutusta; auttaa työmarkkinoille tulevia löytämään työtä ja luoda puitteet, joissa on entistä sujuvampaa siirtyä koulutuksesta työelämään;

| b) | torjua nuorisotyöttömyyttä ja mahdollistaa nuorten, myös työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien nuorten, sijoittautuminen pysyvästi työelämään; |
| --- | --- |

b)

torjua nuorisotyöttömyyttä ja mahdollistaa nuorten, myös työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien nuorten, sijoittautuminen pysyvästi työelämään;

| c) | vauhdittaa talouskasvua laadukkaiden ja kestävien, pääasiassa pk-yrityksissä syntyvien työpaikkojen luomiseksi niin naisille kuin miehille; lisätä työn tuottavuutta ja työnjakoa; |
| --- | --- |

c)

vauhdittaa talouskasvua laadukkaiden ja kestävien, pääasiassa pk-yrityksissä syntyvien työpaikkojen luomiseksi niin naisille kuin miehille; lisätä työn tuottavuutta ja työnjakoa;

| d) | lisätä työhyvinvointia ja vähentää työelämästä poistumisen syitä kuten työtapaturmia, työpaikkakiusaamista ja muita huonoja työoloja; |
| --- | --- |

d)

lisätä työhyvinvointia ja vähentää työelämästä poistumisen syitä kuten työtapaturmia, työpaikkakiusaamista ja muita huonoja työoloja;

| e) | investoida kaikkien ikäryhmien elinikäiseen koulutukseen painottaen erityisesti varhaiskasvatusta ja pääsyä kolmannen asteen opintoihin, liike-elämän ja oppilaitosten yhteistyötä, työssä oppimista ja erityiskoulutusta työvoimapulasta kärsivillä aloilla sekä ammatillista koulutusta; |
| --- | --- |

e)

investoida kaikkien ikäryhmien elinikäiseen koulutukseen painottaen erityisesti varhaiskasvatusta ja pääsyä kolmannen asteen opintoihin, liike-elämän ja oppilaitosten yhteistyötä, työssä oppimista ja erityiskoulutusta työvoimapulasta kärsivillä aloilla sekä ammatillista koulutusta;

| f) | panostaa innovointiin tukemalla sellaisten innovatiivisten tuotteiden ja palvelujen tuotantoa, jotka liittyvät erityisesti ilmastonmuutokseen, energiatehokkuuteen, terveydenhuoltoon ja väestön ikääntymiseen; |
| --- | --- |

f)

panostaa innovointiin tukemalla sellaisten innovatiivisten tuotteiden ja palvelujen tuotantoa, jotka liittyvät erityisesti ilmastonmuutokseen, energiatehokkuuteen, terveydenhuoltoon ja väestön ikääntymiseen;

| g) | poistaa syyt, jotka johtavat työmarkkinoiden eriytymiseen sukupuolen mukaan; |
| --- | --- |

g)

poistaa syyt, jotka johtavat työmarkkinoiden eriytymiseen sukupuolen mukaan;

| h) | parantaa työsuhteiden joustavuuden ja turvallisuuden välistä tasapainoa, jotta voidaan edistää työllisyyttä ja auttaa sovittamaan yhteen perhe- ja työelämä; |
| --- | --- |

h)

parantaa työsuhteiden joustavuuden ja turvallisuuden välistä tasapainoa, jotta voidaan edistää työllisyyttä ja auttaa sovittamaan yhteen perhe- ja työelämä;

| i) | mukauttaa eläkejärjestelmiä taloustilanteen ja väestörakenteen muutoksiin ja toteuttaa tarvittavia uudistuksia järjestelmien kestävyyden ja luotettavuuden varmistamiseksi, parantaa elatussuhdetta esimerkiksi luomalla edellytyksiä – parempi työterveys ja työturvallisuus, erilaiset kannustimet ja joustavat työmuodot – ihmisten saamiseksi pysymään pidempään työelämässä ja tehostaa kaikkien ikäryhmien työllistymistä; |
| --- | --- |

i)

mukauttaa eläkejärjestelmiä taloustilanteen ja väestörakenteen muutoksiin ja toteuttaa tarvittavia uudistuksia järjestelmien kestävyyden ja luotettavuuden varmistamiseksi, parantaa elatussuhdetta esimerkiksi luomalla edellytyksiä – parempi työterveys ja työturvallisuus, erilaiset kannustimet ja joustavat työmuodot – ihmisten saamiseksi pysymään pidempään työelämässä ja tehostaa kaikkien ikäryhmien työllistymistä;

| j) | torjua köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä erityisesti ennaltaehkäisevien ja ennakoivien toimien avulla; |
| --- | --- |

j)

torjua köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä erityisesti ennaltaehkäisevien ja ennakoivien toimien avulla;

| 8. | kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota toteuttamaan toimenpiteitä, joilla luodaan kasvua ja työllisyyttä tukevia toimintalinjoja (esimerkiksi enemmän tukea pk-yrityksille ja tehokkaampia ja paremmin kohdennettuja aktivoivia työttömyys- ja sosiaalietuusjärjestelmiä), kehittämään elinikäisen oppimisen järjestelmiä ja erityiskoulutusta työvoimapulasta kärsivien alojen sekä alueellisten ja paikallisten työmarkkinoiden tarpeisiin ja uudelleenkoulutusta pitkäaikaistyöttömien työllistyvyyden tukemiseksi sekä edistämään elinikäistä täydennyskoulutusta, ammatillista koulutusta, työssä oppimista ja palkallista työharjoittelua ottaen huomioon erityisesti työttömät nuoret ja vähän koulutetut työntekijät; kehottaa toteuttamaan toimenpiteitä, joiden tavoitteena on varmistaa, kokopäivätyössä olevat pystyvät saamaan työstään elannon; |
| --- | --- |

8.

kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota toteuttamaan toimenpiteitä, joilla luodaan kasvua ja työllisyyttä tukevia toimintalinjoja (esimerkiksi enemmän tukea pk-yrityksille ja tehokkaampia ja paremmin kohdennettuja aktivoivia työttömyys- ja sosiaalietuusjärjestelmiä), kehittämään elinikäisen oppimisen järjestelmiä ja erityiskoulutusta työvoimapulasta kärsivien alojen sekä alueellisten ja paikallisten työmarkkinoiden tarpeisiin ja uudelleenkoulutusta pitkäaikaistyöttömien työllistyvyyden tukemiseksi sekä edistämään elinikäistä täydennyskoulutusta, ammatillista koulutusta, työssä oppimista ja palkallista työharjoittelua ottaen huomioon erityisesti työttömät nuoret ja vähän koulutetut työntekijät; kehottaa toteuttamaan toimenpiteitä, joiden tavoitteena on varmistaa, kokopäivätyössä olevat pystyvät saamaan työstään elannon;

| 9. | vaatii nuorten työllisyydelle keskeistä roolia sosiaalisen investoinnin strategiassa; kannustaa jäsenvaltioita panostamaan kunnianhimoisiin strategioihin, joilla voidaan välttää kokonaisen sukupolven menettäminen ja parantaa nuorten pääsyä työmarkkinoille seuraavin toimin:






  a) | oppilaitosten, koulutuskeskusten ja paikallisten tai alueellisten yritysten kumppanuudet; |
| --- | --- | --- |

9.

vaatii nuorten työllisyydelle keskeistä roolia sosiaalisen investoinnin strategiassa; kannustaa jäsenvaltioita panostamaan kunnianhimoisiin strategioihin, joilla voidaan välttää kokonaisen sukupolven menettäminen ja parantaa nuorten pääsyä työmarkkinoille seuraavin toimin:

a)

oppilaitosten, koulutuskeskusten ja paikallisten tai alueellisten yritysten kumppanuudet;

| b) | nuorille tarkoitetut koulutusohjelmat ja laadukkaat työharjoitteluohjelmat, yhteistyössä yritysten kanssa toteutettavat ammattikoulutusjärjestelmät sekä järjestelmät, joissa vanhemmat työntekijät perehdyttävät ja kouluttavat nuoria työhön; |
| --- | --- |

b)

nuorille tarkoitetut koulutusohjelmat ja laadukkaat työharjoitteluohjelmat, yhteistyössä yritysten kanssa toteutettavat ammattikoulutusjärjestelmät sekä järjestelmät, joissa vanhemmat työntekijät perehdyttävät ja kouluttavat nuoria työhön;

| c) | yrittäjyyden edistäminen sekä eurooppalainen nuorisotakuu ja työntekijöille tarjottavat kannustimet vastavalmistuneiden palkkaamiseen; |
| --- | --- |

c)

yrittäjyyden edistäminen sekä eurooppalainen nuorisotakuu ja työntekijöille tarjottavat kannustimet vastavalmistuneiden palkkaamiseen;

| d) | koulutuksesta työelämään siirtymisen helpottaminen ja Euroopan laajuisen ja alueellisen liikkuvuuden edistäminen; |
| --- | --- |

d)

koulutuksesta työelämään siirtymisen helpottaminen ja Euroopan laajuisen ja alueellisen liikkuvuuden edistäminen;

| 10. | korostaa henkilökohtaista vastuuta, sillä jokaisen täytyy kohdallaan miettiä, mitä voisi itse tehdä varmistaakseen menestymisensä osaajista käytävässä kilpailussa; |
| --- | --- |

10.

korostaa henkilökohtaista vastuuta, sillä jokaisen täytyy kohdallaan miettiä, mitä voisi itse tehdä varmistaakseen menestymisensä osaajista käytävässä kilpailussa;

| 11. | kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota tekemään kaikkensa koulutusjärjestelmien parantamiseksi kaikilla tasoilla eli panostamaan varhaiskasvatusstrategiaan, luomaan kouluihin osallistava ilmapiiri, ehkäisemään koulun keskeyttämistä, parantamaan toisen asteen koulutusta ja lisäämään ohjausta ja neuvontaa, tarjoamaan nuorille paremmat edellytykset päästä kolmannen asteen koulutukseen tai suoraan työmarkkinoille, kehittämään välineitä, joilla voidaan paremmin ennakoida tulevia taitotarpeita ja vahvistaa oppilaitosten, yritysten ja työvoimapalvelujen yhteistyötä, edistämään ammattipätevyyksien tunnustamista ja kehittämään tutkintojen kansallisia viitekehyksiä; |
| --- | --- |

11.

kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota tekemään kaikkensa koulutusjärjestelmien parantamiseksi kaikilla tasoilla eli panostamaan varhaiskasvatusstrategiaan, luomaan kouluihin osallistava ilmapiiri, ehkäisemään koulun keskeyttämistä, parantamaan toisen asteen koulutusta ja lisäämään ohjausta ja neuvontaa, tarjoamaan nuorille paremmat edellytykset päästä kolmannen asteen koulutukseen tai suoraan työmarkkinoille, kehittämään välineitä, joilla voidaan paremmin ennakoida tulevia taitotarpeita ja vahvistaa oppilaitosten, yritysten ja työvoimapalvelujen yhteistyötä, edistämään ammattipätevyyksien tunnustamista ja kehittämään tutkintojen kansallisia viitekehyksiä;

| 12. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita huolehtimaan työmarkkinoiden turvallisuuden ja joustavuuden välisestä tasapainosta muun muassa joustoturvaperiaatteiden kattavan täytäntöönpanon avulla ja puuttumaan työmarkkinoiden eriytymiseen takaamalla siirtymävaiheessa oleville tai määräaikaisessa tai osa-aikaisessa työsuhteessa oleville henkilöille sekä riittävän sosiaaliturvan että mahdollisuuden koulutukseen, urakehitykseen ja kokopäivätyöhön; kannustaa jäsenvaltioita panostamaan palveluihin, kuten lasten laadukkaaseen ja edulliseen kokopäivähoitoon, kokopäiväisiin koulupaikkoihin ja vanhustenhoitoon, jotka osaltaan edistävät sukupuolten tasa-arvoa sekä työn ja yksityiselämän yhteensovittamista ja luovat puitteet, joissa kaikki voivat päästä tai palata työelämään; |
| --- | --- |

12.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita huolehtimaan työmarkkinoiden turvallisuuden ja joustavuuden välisestä tasapainosta muun muassa joustoturvaperiaatteiden kattavan täytäntöönpanon avulla ja puuttumaan työmarkkinoiden eriytymiseen takaamalla siirtymävaiheessa oleville tai määräaikaisessa tai osa-aikaisessa työsuhteessa oleville henkilöille sekä riittävän sosiaaliturvan että mahdollisuuden koulutukseen, urakehitykseen ja kokopäivätyöhön; kannustaa jäsenvaltioita panostamaan palveluihin, kuten lasten laadukkaaseen ja edulliseen kokopäivähoitoon, kokopäiväisiin koulupaikkoihin ja vanhustenhoitoon, jotka osaltaan edistävät sukupuolten tasa-arvoa sekä työn ja yksityiselämän yhteensovittamista ja luovat puitteet, joissa kaikki voivat päästä tai palata työelämään;

| 13. | kannustaa niitä jäsenvaltioita, jotka eivät ole vielä toteuttaneet uudistuksia, panemaan alulle tarvittavat uudistukset, joilla lisätään eläkejärjestelmien kestävyyttä, varmuutta ja osallistavuutta sekä parannetaan elatussuhdetta työvoiman määrän pitämiseksi riittävän suurena, ja yhdistämään tämän työolojen jatkuvaan parantamiseen ja elinikäisen oppimisen järjestelmien täytäntöönpanoon, mikä mahdollistaa työntekijöiden pysymisen terveempinä ja työurien pidentämisen; |
| --- | --- |

13.

kannustaa niitä jäsenvaltioita, jotka eivät ole vielä toteuttaneet uudistuksia, panemaan alulle tarvittavat uudistukset, joilla lisätään eläkejärjestelmien kestävyyttä, varmuutta ja osallistavuutta sekä parannetaan elatussuhdetta työvoiman määrän pitämiseksi riittävän suurena, ja yhdistämään tämän työolojen jatkuvaan parantamiseen ja elinikäisen oppimisen järjestelmien täytäntöönpanoon, mikä mahdollistaa työntekijöiden pysymisen terveempinä ja työurien pidentämisen;

Sosiaalisia investointeja koskevalla sopimuksella parempaan hallintotapaan

| 14. | kannustaa jäsenvaltioita tehostamaan toimiaan sosiaalisten investointien sisällyttämiseksi keskipitkän ja pitkän aikavälin budjettitavoitteisiinsa sekä kansallisiin uudistusohjelmiinsa; kehottaa Eurooppa-neuvostoa ja komissiota seuraamaan tarkemmin Eurooppa 2020 -strategian työllisyys- ja sosiaalitavoitteiden saavuttamista; |
| --- | --- |

14.

kannustaa jäsenvaltioita tehostamaan toimiaan sosiaalisten investointien sisällyttämiseksi keskipitkän ja pitkän aikavälin budjettitavoitteisiinsa sekä kansallisiin uudistusohjelmiinsa; kehottaa Eurooppa-neuvostoa ja komissiota seuraamaan tarkemmin Eurooppa 2020 -strategian työllisyys- ja sosiaalitavoitteiden saavuttamista;

| 15. | toteaa, että jotta työllisyys- ja sosiaalitavoitteiden asianmukainen täytäntöönpano voidaan varmistaa, hiljattain luotua unionin makrotalouden ja julkisen talouden valvontajärjestelmää on täydennettävä työllisyys- ja sosiaalipolitiikan tehostetulla seurannalla; kehottaa siksi komissiota harkitsemaan sosiaalisten investointien yhteisten indikaattorien tulostaulua, jotta voidaan seurata jäsenvaltioiden ja unionin edistymistä asiassa, sekä edistämään yritysten ja varsinkin pk-yritysten yhteiskuntavastuuta ottamalla käyttöön eurooppalaisen sosiaalisen vastuun merkin; |
| --- | --- |

15.

toteaa, että jotta työllisyys- ja sosiaalitavoitteiden asianmukainen täytäntöönpano voidaan varmistaa, hiljattain luotua unionin makrotalouden ja julkisen talouden valvontajärjestelmää on täydennettävä työllisyys- ja sosiaalipolitiikan tehostetulla seurannalla; kehottaa siksi komissiota harkitsemaan sosiaalisten investointien yhteisten indikaattorien tulostaulua, jotta voidaan seurata jäsenvaltioiden ja unionin edistymistä asiassa, sekä edistämään yritysten ja varsinkin pk-yritysten yhteiskuntavastuuta ottamalla käyttöön eurooppalaisen sosiaalisen vastuun merkin;

| 16. | kehottaa jäsenvaltioita harkitsemaan sosiaalisia investointeja koskevaa sopimusta, jolla asetetaan investointitavoitteita ja luodaan tehostettu valvontamekanismi edistämään ponnisteluja Eurooppa 2020 -strategian työllisyys-, sosiaali- ja koulutustavoitteiden saavuttamiseksi; katsoo, että sosiaalisia investointeja koskeva sopimus voisi esimerkiksi Euro Plus -sopimuksen tapaan sisältää luettelon erityistoimenpiteistä, jotka jäsenvaltioiden olisi toteutettava sosiaalisten investointien alalla tietyllä ajanjaksolla työllisyys-, sosiaali- ja koulutustavoitteiden saavuttamiseksi sopusoinnussa vuotuisen kasvuselvityksen ja kansallisten uudistusohjelmien kanssa; katsoo, että tätä varten olisi luotava valvontakehys, jossa komissiolla ja parlamentilla olisi vahva rooli ja johon osallistuisivat myös kaikki asiaankuuluvat neuvoston kokoonpanot; |
| --- | --- |

16.

kehottaa jäsenvaltioita harkitsemaan sosiaalisia investointeja koskevaa sopimusta, jolla asetetaan investointitavoitteita ja luodaan tehostettu valvontamekanismi edistämään ponnisteluja Eurooppa 2020 -strategian työllisyys-, sosiaali- ja koulutustavoitteiden saavuttamiseksi; katsoo, että sosiaalisia investointeja koskeva sopimus voisi esimerkiksi Euro Plus -sopimuksen tapaan sisältää luettelon erityistoimenpiteistä, jotka jäsenvaltioiden olisi toteutettava sosiaalisten investointien alalla tietyllä ajanjaksolla työllisyys-, sosiaali- ja koulutustavoitteiden saavuttamiseksi sopusoinnussa vuotuisen kasvuselvityksen ja kansallisten uudistusohjelmien kanssa; katsoo, että tätä varten olisi luotava valvontakehys, jossa komissiolla ja parlamentilla olisi vahva rooli ja johon osallistuisivat myös kaikki asiaankuuluvat neuvoston kokoonpanot;

| 17. | kehottaa komissiota kaikin mahdollisin toimin kannustamaan jäsenvaltioita tekemään sosiaalisia investointeja koskevan sopimuksen ja avustamaan niitä sopimuksenteossa sekä sisällyttämään työllisyys-, sosiaali- ja koulutustavoitteiden arvioinnin eurooppalaiseen ohjausjaksoon 2013; |
| --- | --- |

17.

kehottaa komissiota kaikin mahdollisin toimin kannustamaan jäsenvaltioita tekemään sosiaalisia investointeja koskevan sopimuksen ja avustamaan niitä sopimuksenteossa sekä sisällyttämään työllisyys-, sosiaali- ja koulutustavoitteiden arvioinnin eurooppalaiseen ohjausjaksoon 2013;

| 18. | kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että monivuotinen rahoituskehys 2014–2020 sisältää asianmukaiset määrärahat Euroopan sosiaalisten investointien vauhdittamiseksi ja tukemiseksi ja että käytettävissä olevat varat voidaan käyttää järkevällä ja tehokkaalla tavalla, sekä huolehtimaan siitä, että rakennerahastoista, erityisesti Euroopan sosiaalirahastosta, tuetaan sosiaalisia investointeja, millä varmistetaan, että sosiaalirahaston painopisteissä huomioidaan eri jäsenvaltioiden erityistarpeet; kehottaa komissiota asettamaan jäsenvaltioiden käyttöön muita mahdollisia rahoituslähteitä sosiaalisia investointeja varten, mikäli komissio katsoo sen aiheelliseksi; |
| --- | --- |

18.

kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että monivuotinen rahoituskehys 2014–2020 sisältää asianmukaiset määrärahat Euroopan sosiaalisten investointien vauhdittamiseksi ja tukemiseksi ja että käytettävissä olevat varat voidaan käyttää järkevällä ja tehokkaalla tavalla, sekä huolehtimaan siitä, että rakennerahastoista, erityisesti Euroopan sosiaalirahastosta, tuetaan sosiaalisia investointeja, millä varmistetaan, että sosiaalirahaston painopisteissä huomioidaan eri jäsenvaltioiden erityistarpeet; kehottaa komissiota asettamaan jäsenvaltioiden käyttöön muita mahdollisia rahoituslähteitä sosiaalisia investointeja varten, mikäli komissio katsoo sen aiheelliseksi;

o

o o

| 19. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

19.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2011)0466.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2012)0047.

(3)  EUVL C 212 E, 5.8.2010, s. 23.

(4)  Eurostat News Release 21/2012, s. 1.

(5)  EUVL C 248, 25.8.2011, s. 130.

(6)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2011)0495.

(7)  EUVL L 298, 7.11.2008, s. 20.

(8)  EUVL C 212 E, 5.8.2010, s. 11.

(9)  EUVL C 161 E, 31.5.2011, s. 112.

(10)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2011)0263.

(11)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2011)0453.

(12)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2011)0531.

(13)  IP/10/1673.

(14)  EUVL C 351 E, 2.12.2011, s. 29.

(15)  EUVL L 306, 23.11.2011.

---

| 16.12.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 419/10 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 419/10

---

P7_TA(2012)0420

Maataloustuotteita koskeva tiedotus ja menekinedistäminen

Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. marraskuuta 2012 maataloustuotteita koskevasta tiedotuksesta ja menekinedistämisestä: millainen strategia eurooppalaisten makujen menekin edistämiseksi (2012/2077(INI))

(2015/C 419/03)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon 7. syyskuuta 2010 antamansa päätöslauselman ”Oikeudenmukaiset tulot maanviljelijöille: toimivampi elintarvikeketju Eurooppaan” (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. syyskuuta 2010 antamansa päätöslauselman ”Oikeudenmukaiset tulot maanviljelijöille: toimivampi elintarvikeketju Eurooppaan” (1),

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon ”Maataloustuotteita koskevasta tiedotuksesta ja menekinedistämisestä: eurooppalainen korkean lisäarvon strategia eurooppalaisten makujen menekin edistämiseksi” (COM(2012)0148), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Maataloustuotteita koskevasta tiedotuksesta ja menekinedistämisestä: eurooppalainen korkean lisäarvon strategia eurooppalaisten makujen menekin edistämiseksi” (COM(2012)0148),

| — | ottaa huomioon komission vihreän kirjan ”Maataloustuotteita koskevasta tiedotuksesta ja menekinedistämisestä: eurooppalainen korkean lisäarvon strategia eurooppalaisten makujen menekin edistämiseksi” (COM(2011)0436), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission vihreän kirjan ”Maataloustuotteita koskevasta tiedotuksesta ja menekinedistämisestä: eurooppalainen korkean lisäarvon strategia eurooppalaisten makujen menekin edistämiseksi” (COM(2011)0436),

| — | ottaa huomioon useita eri tuotealoja kattavan menekinedistämisjärjestelmän sellaisena kuin siitä on säädetty 17. joulukuuta 2007 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 3/2008 (2) ja tämän täytäntöönpanoasetuksessa, 5. kesäkuuta 2008 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 501/2008 (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon useita eri tuotealoja kattavan menekinedistämisjärjestelmän sellaisena kuin siitä on säädetty 17. joulukuuta 2007 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 3/2008 (2) ja tämän täytäntöönpanoasetuksessa, 5. kesäkuuta 2008 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 501/2008 (3),

| — | ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä 22. lokakuuta 2007 annetun asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (4) (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä 22. lokakuuta 2007 annetun asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (4) (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus),

| — | ottaa huomioon vuonna 2011 komission puolesta toteutetun arvioinnin maataloustuotteiden menekinedistämis- ja tiedotustoimista (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2011 komission puolesta toteutetun arvioinnin maataloustuotteiden menekinedistämis- ja tiedotustoimista (5),

| — | ottaa huomioon komission kertomuksen maataloustuotteita koskevista tiedotus- ja menekinedistämistoimista sisämarkkinoilla ja kolmansissa maissa annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 3/2008 soveltamisesta (SEC(2010)1434), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission kertomuksen maataloustuotteita koskevista tiedotus- ja menekinedistämistoimista sisämarkkinoilla ja kolmansissa maissa annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 3/2008 soveltamisesta (SEC(2010)1434),

| — | ottaa huomioon 15. ja 16. joulukuuta 2011 annetut neuvoston päätelmät maataloustuotteiden menekinedistämispolitiikan tulevaisuudesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. ja 16. joulukuuta 2011 annetut neuvoston päätelmät maataloustuotteiden menekinedistämispolitiikan tulevaisuudesta,

| — | ottaa huomioon YMP:n uudistamisesta 12. lokakuuta 2011 esitetyt komission lainsäädäntöehdotukset (COM(2011)0625/3, COM(2011)0627/3, COM(2011)0628/3, COM(2011)0629, COM(2011)0630/3, COM(2011)0631/3) ja ehdotuksen yhteisiä markkinajärjestelyjä koskevaksi asetukseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YMP:n uudistamisesta 12. lokakuuta 2011 esitetyt komission lainsäädäntöehdotukset (COM(2011)0625/3, COM(2011)0627/3, COM(2011)0628/3, COM(2011)0629, COM(2011)0630/3, COM(2011)0631/3) ja ehdotuksen yhteisiä markkinajärjestelyjä koskevaksi asetukseksi,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon komission tiedonannosta maataloustuotteita koskevasta tiedotuksesta ja menekinedistämisestä ja eurooppalaisesta korkean lisäarvon strategiasta eurooppalaisten makujen menekin edistämiseksi (NAT/560), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon komission tiedonannosta maataloustuotteita koskevasta tiedotuksesta ja menekinedistämisestä ja eurooppalaisesta korkean lisäarvon strategiasta eurooppalaisten makujen menekin edistämiseksi (NAT/560),

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon vihreästä kirjasta maataloustuotteita koskevasta tiedotuksesta ja menekinedistämisestä: eurooppalainen korkean lisäarvon strategia eurooppalaisten makujen menekin edistämiseksi (6) (NAT/525), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon vihreästä kirjasta maataloustuotteita koskevasta tiedotuksesta ja menekinedistämisestä: eurooppalainen korkean lisäarvon strategia eurooppalaisten makujen menekin edistämiseksi (6) (NAT/525),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan,

| — | ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan mietinnön (A7-0286/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan mietinnön (A7-0286/2012),

| A. | ottaa huomioon, että komissio julkaisi maaliskuussa 2012 tiedottamista ja menekinedistämistä koskevan tiedonannon ja että aiheesta on odotettavissa lainsäädäntöehdotuksia vuoden lopulla; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että komissio julkaisi maaliskuussa 2012 tiedottamista ja menekinedistämistä koskevan tiedonannon ja että aiheesta on odotettavissa lainsäädäntöehdotuksia vuoden lopulla;

| B. | toteaa, että elintarvikealasta voi muodostua kaikissa EU:n jäsenvaltioissa ja erityisesti maaseutualueilla ja alueellisella tasolla talouskasvua ja innovaatioita tuottava voimakas ja elinvoimainen ala, joka lisää maatalouden tuloja ja työllisyyttä ja tuottaa kasvua; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että elintarvikealasta voi muodostua kaikissa EU:n jäsenvaltioissa ja erityisesti maaseutualueilla ja alueellisella tasolla talouskasvua ja innovaatioita tuottava voimakas ja elinvoimainen ala, joka lisää maatalouden tuloja ja työllisyyttä ja tuottaa kasvua;

| C. | ottaa huomioon, että 1980-luvulla käynnistettiin maatalouden ylijäämien kuluttamiseksi tiedotus- ja menekinedistämistoimia, joita käytettiin myöhemmin myös hillitsemään elintarviketeollisuuden kriisejä, kuten vuonna 1996 puhjennutta BSE-tautia – niin kutsuttua ”hullun lehmän tautia” – ja dioksiinikananmunista vuonna 1999 aiheutunutta skandaalia; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että 1980-luvulla käynnistettiin maatalouden ylijäämien kuluttamiseksi tiedotus- ja menekinedistämistoimia, joita käytettiin myöhemmin myös hillitsemään elintarviketeollisuuden kriisejä, kuten vuonna 1996 puhjennutta BSE-tautia – niin kutsuttua ”hullun lehmän tautia” – ja dioksiinikananmunista vuonna 1999 aiheutunutta skandaalia;

| D. | katsoo, että tiedotus- ja menekinedistämistoimilla on nyt entistä laajempi ja pysyvämpi tehtävä ja että niillä olisi edesautettava tuotteiden tuottavuuden parantamista, tehtävä kilpailusta oikeudenmukaisempaa ulkoisilla markkinoilla ja tarjottava kuluttajille enemmän ja parempaa tietoa; |
| --- | --- |

D.

katsoo, että tiedotus- ja menekinedistämistoimilla on nyt entistä laajempi ja pysyvämpi tehtävä ja että niillä olisi edesautettava tuotteiden tuottavuuden parantamista, tehtävä kilpailusta oikeudenmukaisempaa ulkoisilla markkinoilla ja tarjottava kuluttajille enemmän ja parempaa tietoa;

| E. | ottaa huomioon, että näitä tukitoimia rahoitetaan nykyään useita eri tuotealoja kattavana menekinedistämisjärjestelmänä tunnetun asetuksen (EY) N:o 3/2008 nojalla; ottaa huomioon, että komission teettämässä menekinedistämistoimien arvioinnissa vuodelta 2011 todetaan, että unionilta puuttuu johdonmukainen ja kattava tiedotus- ja menekinedistämisstrategia; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että näitä tukitoimia rahoitetaan nykyään useita eri tuotealoja kattavana menekinedistämisjärjestelmänä tunnetun asetuksen (EY) N:o 3/2008 nojalla; ottaa huomioon, että komission teettämässä menekinedistämistoimien arvioinnissa vuodelta 2011 todetaan, että unionilta puuttuu johdonmukainen ja kattava tiedotus- ja menekinedistämisstrategia;

| F. | ottaa huomioon, että maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä annettu asetus (EY) N:o 1234/2007, jota tarkistetaan parhaillaan osana YMP:n uudistamisprosessia, tarjoaa laajempien ohjelmien yhteydessä tukea erityisille menekinedistämistoimille, jotka on suunnattu viini-, hedelmä- ja vihannesaloille; ottaa huomioon, että elintarvikkeiden laatujärjestelmiin kuuluvien tuotteiden menekinedistämistoimia rahoitetaan tällä hetkellä maaseudun kehittämispolitiikan puitteissa; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä annettu asetus (EY) N:o 1234/2007, jota tarkistetaan parhaillaan osana YMP:n uudistamisprosessia, tarjoaa laajempien ohjelmien yhteydessä tukea erityisille menekinedistämistoimille, jotka on suunnattu viini-, hedelmä- ja vihannesaloille; ottaa huomioon, että elintarvikkeiden laatujärjestelmiin kuuluvien tuotteiden menekinedistämistoimia rahoitetaan tällä hetkellä maaseudun kehittämispolitiikan puitteissa;

| G. | toteaa, että viinin kulutus Euroopan unionissa laskee jatkuvasti ja että tämän tuotteen sisäisen menekin edistämiseksi ei ole toteutettu toimia unionin tasolla; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että viinin kulutus Euroopan unionissa laskee jatkuvasti ja että tämän tuotteen sisäisen menekin edistämiseksi ei ole toteutettu toimia unionin tasolla;

| H. | ottaa huomioon, että useita eri tuotealoja kattavan menekinedistämisjärjestelmän rahoituksen kokonaismäärä on vuoden 2012 talousarviossa noin 56 miljoonaa euroa, joka vastaa noin 0,1 prosenttia YMP:n määrärahoista; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että useita eri tuotealoja kattavan menekinedistämisjärjestelmän rahoituksen kokonaismäärä on vuoden 2012 talousarviossa noin 56 miljoonaa euroa, joka vastaa noin 0,1 prosenttia YMP:n määrärahoista;

| I. | katsoo, että EU:n tiedotus- ja menekinedistämispolitiikan viimeaikaiset tavoitteet olisi otettava huomioon myös talousarvion yhteydessä ja että kyseiset tavoitteet eivät rajoitu pelkästään kuluttajien luottamuksen palauttamiseen kriisien jälkeen, vaan ne pitävät sisällään myös tuotteiden tuottavuuden lisäämisen, kilpailun muuttamisen oikeudenmukaisemmaksi ulkoisilla markkinoilla sekä kuluttajille tarjotun tiedon lisäämisen ja laadun parantamisen; |
| --- | --- |

I.

katsoo, että EU:n tiedotus- ja menekinedistämispolitiikan viimeaikaiset tavoitteet olisi otettava huomioon myös talousarvion yhteydessä ja että kyseiset tavoitteet eivät rajoitu pelkästään kuluttajien luottamuksen palauttamiseen kriisien jälkeen, vaan ne pitävät sisällään myös tuotteiden tuottavuuden lisäämisen, kilpailun muuttamisen oikeudenmukaisemmaksi ulkoisilla markkinoilla sekä kuluttajille tarjotun tiedon lisäämisen ja laadun parantamisen;

| J. | ottaa huomioon, että YMP:n kaikkien muiden menekinedistämis- ja tiedotustoimien, erityisesti yhteisen markkinajärjestelyn ja maaseudun kehittämispolitiikan puitteissa toteutettavien toimien, menojen arvioidaan olevan vuosittain 400–500 miljoonaa euroa, mikä on edelleen alle 1 prosentti YMP:n kaikista menoista ja mikä on selvästi liian vähän etenkin eurooppalaisten tuotteiden kilpailukyvyn parantamiseksi maailmanmarkkinoilla; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että YMP:n kaikkien muiden menekinedistämis- ja tiedotustoimien, erityisesti yhteisen markkinajärjestelyn ja maaseudun kehittämispolitiikan puitteissa toteutettavien toimien, menojen arvioidaan olevan vuosittain 400–500 miljoonaa euroa, mikä on edelleen alle 1 prosentti YMP:n kaikista menoista ja mikä on selvästi liian vähän etenkin eurooppalaisten tuotteiden kilpailukyvyn parantamiseksi maailmanmarkkinoilla;

| K. | ottaa huomioon, että yksi unionin vahvuuksista elintarvikkeiden tuotannossa piilee sen tuotteiden monipuolisuudessa ja omalaatuisuudessa, sillä sen tuotteet perustuvat eri maantieteellisiin alueisiin ja erilaisiin perinteisiin menetelmiin ja tarjoavat eurooppalaisten ja ulkomaisten kuluttajien yhä enemmän kaipaamaa ainutkertaista makua, valikoimaa ja aitoutta; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että yksi unionin vahvuuksista elintarvikkeiden tuotannossa piilee sen tuotteiden monipuolisuudessa ja omalaatuisuudessa, sillä sen tuotteet perustuvat eri maantieteellisiin alueisiin ja erilaisiin perinteisiin menetelmiin ja tarjoavat eurooppalaisten ja ulkomaisten kuluttajien yhä enemmän kaipaamaa ainutkertaista makua, valikoimaa ja aitoutta;

| L. | katsoo, että EU:n menekinedistämispolitiikka on tärkeä YMP:n väline, jolla voidaan tukea maatalous- ja elintarvikealan kilpailukykyä ja pitkän aikavälin kannattavuutta; |
| --- | --- |

L.

katsoo, että EU:n menekinedistämispolitiikka on tärkeä YMP:n väline, jolla voidaan tukea maatalous- ja elintarvikealan kilpailukykyä ja pitkän aikavälin kannattavuutta;

| M. | ottaa huomioon, että EU on hiljattain julkaissut hyväksyttyjen ravitsemus- ja terveysväitteiden luettelon, joka tulee voimaan joulukuussa 2012 ja tekee samalla lopun elintarvikealalla vuosia jatkuneesta epävarmuudesta sekä tarjoaa markkinointivälineitä, jotka ovat olennaisen tärkeitä kuluttajien kiinnostuksen herättämiseksi, ja jonka ansiosta kuluttajat voivat tehdä entistä enemmän tietoon perustuvia valintoja; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että EU on hiljattain julkaissut hyväksyttyjen ravitsemus- ja terveysväitteiden luettelon, joka tulee voimaan joulukuussa 2012 ja tekee samalla lopun elintarvikealalla vuosia jatkuneesta epävarmuudesta sekä tarjoaa markkinointivälineitä, jotka ovat olennaisen tärkeitä kuluttajien kiinnostuksen herättämiseksi, ja jonka ansiosta kuluttajat voivat tehdä entistä enemmän tietoon perustuvia valintoja;

| N. | ottaa huomioon, että EU:n maatalous- ja elintarvikeala voi kasvattaa kilpailukykyään maailmanlaajuisella tasolla entisestään, jos se kykenee edistämään eurooppalaisten elintarvikkeiden monipuolisuutta sekä eurooppalaista tuotantomallia, johon sovelletaan korkeita muun muassa laatua, turvallisuutta, eläinten hyvinvointia ja ympäristön kestävyyttä koskevia vaatimuksia, ja siten kannustamaan muita maatalouden suurvaltoja ottamaan kyseinen malli käyttöön oikeudenmukaisten tuotanto-olosuhteiden luomiseksi ja reilun kaupallisen kilpailukyvyn varmistamiseksi; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että EU:n maatalous- ja elintarvikeala voi kasvattaa kilpailukykyään maailmanlaajuisella tasolla entisestään, jos se kykenee edistämään eurooppalaisten elintarvikkeiden monipuolisuutta sekä eurooppalaista tuotantomallia, johon sovelletaan korkeita muun muassa laatua, turvallisuutta, eläinten hyvinvointia ja ympäristön kestävyyttä koskevia vaatimuksia, ja siten kannustamaan muita maatalouden suurvaltoja ottamaan kyseinen malli käyttöön oikeudenmukaisten tuotanto-olosuhteiden luomiseksi ja reilun kaupallisen kilpailukyvyn varmistamiseksi;

| O. | toteaa, että kaupan globalisaation syveneminen muodostaa epäilemättä lukuisia haasteita, mutta se avaa samalla uusia markkinoita ja mahdollisuuksia luoda uutta kasvua; |
| --- | --- |

O.

toteaa, että kaupan globalisaation syveneminen muodostaa epäilemättä lukuisia haasteita, mutta se avaa samalla uusia markkinoita ja mahdollisuuksia luoda uutta kasvua;

| P. | ottaa huomioon, että neuvosto toteaa maaseudun kehittämispolitiikasta joulukuussa 2011 tekemissään päätelmissä, että menekinedistämistoimia pitäisi toteuttaa myös paikallisen maatalouden potentiaalin ja lyhyiden toimitusketjujen edistämiseksi ja että kyseisiä toimia olisi sisällytettävä myös maaseudun kehittämisohjelmiin, kuten komissio on jo ehdottanut; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että neuvosto toteaa maaseudun kehittämispolitiikasta joulukuussa 2011 tekemissään päätelmissä, että menekinedistämistoimia pitäisi toteuttaa myös paikallisen maatalouden potentiaalin ja lyhyiden toimitusketjujen edistämiseksi ja että kyseisiä toimia olisi sisällytettävä myös maaseudun kehittämisohjelmiin, kuten komissio on jo ehdottanut;

| Q. | katsoo, että on välttämätöntä ja tärkeää tarjota riittävästi välineitä politiikalle, jolla tuetaan unionin maataloutta ja elintarvikkeiden edistämistä ja jolla vahvistetaan maatalous- ja elintarvikealan kilpailukykyä sekä hyödynnetään sen tuotteiden monipuolisuutta ja laatua sekä tuotteiden tarjoamaa lisäarvoa; |
| --- | --- |

Q.

katsoo, että on välttämätöntä ja tärkeää tarjota riittävästi välineitä politiikalle, jolla tuetaan unionin maataloutta ja elintarvikkeiden edistämistä ja jolla vahvistetaan maatalous- ja elintarvikealan kilpailukykyä sekä hyödynnetään sen tuotteiden monipuolisuutta ja laatua sekä tuotteiden tarjoamaa lisäarvoa;

| R. | ottaa huomioon, että unionin maatalouden ja elintarviketeollisuuden välistä yhteyttä ei voida murtaa, sillä viime mainittu jalostaa 70 prosenttia maatalouden tuottamista raaka-aineista ja myy elintarviketuotteita, ja ottaa huomioon, että 99 prosenttia eurooppalaisista elintarvike- ja juomateollisuuden yrityksistä on pk-yrityksiä ja 52 prosenttia niistä sijaitsee maaseudulla, minkä vuoksi ne ovat talouden ja yhteiskunnallisen kehityksen moottoreita Euroopan maaseutuympäristössä; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että unionin maatalouden ja elintarviketeollisuuden välistä yhteyttä ei voida murtaa, sillä viime mainittu jalostaa 70 prosenttia maatalouden tuottamista raaka-aineista ja myy elintarviketuotteita, ja ottaa huomioon, että 99 prosenttia eurooppalaisista elintarvike- ja juomateollisuuden yrityksistä on pk-yrityksiä ja 52 prosenttia niistä sijaitsee maaseudulla, minkä vuoksi ne ovat talouden ja yhteiskunnallisen kehityksen moottoreita Euroopan maaseutuympäristössä;

| S. | ottaa huomioon, että YMP:n tuki lyhyille toimitusketjuille ja paikallismarkkinoille rahoitetaan maaseudun kehittämispolitiikasta, mikä onkin toivottavin lähestymistapa, sillä tällaiset aloitteet ovat pienimuotoisia, hyvin paikallisia ja luovat työpaikkoja paikallisesti; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että YMP:n tuki lyhyille toimitusketjuille ja paikallismarkkinoille rahoitetaan maaseudun kehittämispolitiikasta, mikä onkin toivottavin lähestymistapa, sillä tällaiset aloitteet ovat pienimuotoisia, hyvin paikallisia ja luovat työpaikkoja paikallisesti;

| T. | katsoo, että ainutlaatuisilla eurooppalaisilla perinnetuotteilla on merkittävästi kasvupotentiaalia ja ne kiinnostavat kuluttajia suurilla kolmansien maiden markkinoilla, ja toteaa, että kyseisiä tuotteita voitaisiin tukea kohdistetuilla ja tehostetuilla menekinedistämisjärjestelyillä ja parantaa samalla työllisyyttä ja luoda kasvua syrjäseuduilla; |
| --- | --- |

T.

katsoo, että ainutlaatuisilla eurooppalaisilla perinnetuotteilla on merkittävästi kasvupotentiaalia ja ne kiinnostavat kuluttajia suurilla kolmansien maiden markkinoilla, ja toteaa, että kyseisiä tuotteita voitaisiin tukea kohdistetuilla ja tehostetuilla menekinedistämisjärjestelyillä ja parantaa samalla työllisyyttä ja luoda kasvua syrjäseuduilla;

| U. | ottaa huomioon, että parhaillaan neuvoteltavina olevilla YMP:n uudistamista vuoden 2013 jälkeistä aikaa varten koskevilla lainsäädäntöehdotuksilla pyritään muun muassa siihen, että politiikalla voidaan tukea täysipainoisesti Eurooppa 2020 -strategiaa; |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että parhaillaan neuvoteltavina olevilla YMP:n uudistamista vuoden 2013 jälkeistä aikaa varten koskevilla lainsäädäntöehdotuksilla pyritään muun muassa siihen, että politiikalla voidaan tukea täysipainoisesti Eurooppa 2020 -strategiaa;

| V. | ottaa huomioon, että asetus (EY) N:o 1234/2007 yhteisestä markkinajärjestelystä sisältää kouluhedelmä- ja koulumaitojärjestelmien rahoittamista koskevia sääntöjä; ottaa huomioon, että nykyisessä yhteisen markkinajärjestelyn tarkistamisehdotuksessa (COM(2011)0626) ehdotetaan EU:n kouluhedelmäjärjestelmän rahoitusosuuden nostamista 50 prosentista 75 prosenttiin menoista (lähentymisalueilla 75 prosentista 90 prosenttiin); |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että asetus (EY) N:o 1234/2007 yhteisestä markkinajärjestelystä sisältää kouluhedelmä- ja koulumaitojärjestelmien rahoittamista koskevia sääntöjä; ottaa huomioon, että nykyisessä yhteisen markkinajärjestelyn tarkistamisehdotuksessa (COM(2011)0626) ehdotetaan EU:n kouluhedelmäjärjestelmän rahoitusosuuden nostamista 50 prosentista 75 prosenttiin menoista (lähentymisalueilla 75 prosentista 90 prosenttiin);

| W. | ottaa huomioon, että kouluhedelmä- ja koulumaitojärjestelmällä on myös opetuksellisia tavoitteita, sillä järjestelmän pitäisi auttaa oppilaita ymmärtämään paremmin ruoantuotantoa ja elämää maatilalla; |
| --- | --- |

W.

ottaa huomioon, että kouluhedelmä- ja koulumaitojärjestelmällä on myös opetuksellisia tavoitteita, sillä järjestelmän pitäisi auttaa oppilaita ymmärtämään paremmin ruoantuotantoa ja elämää maatilalla;

| X. | katsoo, että eri menekinedistämisjärjestelmien avulla voidaan, mikäli ne pannaan tehokkaasti täytäntöön, varmistaa, että eurooppalaiset maataloustuotteet tunnistetaan Euroopassa ja ympäri maailman, sekä lisätä kuluttajien tietoisuutta unionin maanviljelijöiden noudattamista korkeista elintarviketurvallisuutta, eläinten hyvinvointia ja ympäristön suojelua koskevista standardeista, joita seurataan ja parannetaan jatkuvasti; |
| --- | --- |

X.

katsoo, että eri menekinedistämisjärjestelmien avulla voidaan, mikäli ne pannaan tehokkaasti täytäntöön, varmistaa, että eurooppalaiset maataloustuotteet tunnistetaan Euroopassa ja ympäri maailman, sekä lisätä kuluttajien tietoisuutta unionin maanviljelijöiden noudattamista korkeista elintarviketurvallisuutta, eläinten hyvinvointia ja ympäristön suojelua koskevista standardeista, joita seurataan ja parannetaan jatkuvasti;

| Y. | ottaa huomioon, että asetuksen (EY) N:o 814/2000 tavoitteena on auttaa kansalaisia ymmärtämään Euroopan maatalouden toimintamallia ja lisätä yleistä tietoisuutta siihen liittyvistä ongelmista; ottaa huomioon, että tietämättömyys ja väärinkäsitykset maataloudesta ja elämästä maaseudulla elävät nykypäivänä todennäköisesti vahvempina kuin koskaan ennen Euroopan historiassa, ja toteaa, että yksi niistä asiaan liittyvistä näkökohdista, joista yleinen mielipide on vähiten tietoinen, on maatalouden tuotantokustannusten merkittävä lisääntyminen niiden velvollisuuksien johdosta, jotka EU on asettanut elintarviketurvallisuuden ja -hygienian, työntekijöiden sosiaaliturvan, ympäristönsuojelun ja eläinten hyvinvoinnin osalta ja joita EU:n suorat kilpailijat maatalouden alalla eivät useinkaan noudata; katsoo, että yksi yleisessä mielipiteessä väärinymmärretyimmistä asiaan liittyvistä näkökohdista koskee epätietoisuutta siitä merkittävästä panoksesta, jonka maatalous antaa kasvihuonepäästöjen vähentämiseen, sekä lukuisista maatalouden tuottamista julkisista hyödykkeistä; |
| --- | --- |

Y.

ottaa huomioon, että asetuksen (EY) N:o 814/2000 tavoitteena on auttaa kansalaisia ymmärtämään Euroopan maatalouden toimintamallia ja lisätä yleistä tietoisuutta siihen liittyvistä ongelmista; ottaa huomioon, että tietämättömyys ja väärinkäsitykset maataloudesta ja elämästä maaseudulla elävät nykypäivänä todennäköisesti vahvempina kuin koskaan ennen Euroopan historiassa, ja toteaa, että yksi niistä asiaan liittyvistä näkökohdista, joista yleinen mielipide on vähiten tietoinen, on maatalouden tuotantokustannusten merkittävä lisääntyminen niiden velvollisuuksien johdosta, jotka EU on asettanut elintarviketurvallisuuden ja -hygienian, työntekijöiden sosiaaliturvan, ympäristönsuojelun ja eläinten hyvinvoinnin osalta ja joita EU:n suorat kilpailijat maatalouden alalla eivät useinkaan noudata; katsoo, että yksi yleisessä mielipiteessä väärinymmärretyimmistä asiaan liittyvistä näkökohdista koskee epätietoisuutta siitä merkittävästä panoksesta, jonka maatalous antaa kasvihuonepäästöjen vähentämiseen, sekä lukuisista maatalouden tuottamista julkisista hyödykkeistä;

Yleistä

| 1. | on tyytyväinen komission tiedonantoon ”Maataloustuotteita koskevasta tiedotuksesta ja menekinedistämisestä: eurooppalainen korkean lisäarvon strategia eurooppalaisten makujen menekin edistämiseksi”, jota on pidettävä ensiaskeleena kohti eurooppalaisen tuotannon arvostuksen lisäämistä sekä eurooppalaisten että muun maailman kuluttajien silmissä, ja sen tuottavuuden parantamista; |
| --- | --- |

1.

on tyytyväinen komission tiedonantoon ”Maataloustuotteita koskevasta tiedotuksesta ja menekinedistämisestä: eurooppalainen korkean lisäarvon strategia eurooppalaisten makujen menekin edistämiseksi”, jota on pidettävä ensiaskeleena kohti eurooppalaisen tuotannon arvostuksen lisäämistä sekä eurooppalaisten että muun maailman kuluttajien silmissä, ja sen tuottavuuden parantamista;

| 2. | tukee tiedonannossa määritettyjä neljää päätavoitetta, toisin sanoen elintarvikealan eurooppalaisen lisäarvon lisäämistä, houkuttelevamman ja vaikutuksestaan varmemman poliittisen strategian laatimista, hallinnon yksinkertaistamista ja eri menekinedistämisvälineiden välisen synergian lisäämistä; |
| --- | --- |

2.

tukee tiedonannossa määritettyjä neljää päätavoitetta, toisin sanoen elintarvikealan eurooppalaisen lisäarvon lisäämistä, houkuttelevamman ja vaikutuksestaan varmemman poliittisen strategian laatimista, hallinnon yksinkertaistamista ja eri menekinedistämisvälineiden välisen synergian lisäämistä;

| 3. | katsoo, että sisäisiä ja ulkoisia markkinoita koskeviin menekinedistämispolitiikkoihin olisi kiinnitettävä tasapuolisesti huomiota, sillä molemmat hyödyttävät tuottajia ja kuluttajia; |
| --- | --- |

3.

katsoo, että sisäisiä ja ulkoisia markkinoita koskeviin menekinedistämispolitiikkoihin olisi kiinnitettävä tasapuolisesti huomiota, sillä molemmat hyödyttävät tuottajia ja kuluttajia;

| 4. | korostaa, että EU:n menekinedistämispolitiikka on edelleen perusteltua ja tärkeää sisäisesti, paikallisella ja alueellisella tasolla sekä laajenevilla maailmanmarkkinoilla; |
| --- | --- |

4.

korostaa, että EU:n menekinedistämispolitiikka on edelleen perusteltua ja tärkeää sisäisesti, paikallisella ja alueellisella tasolla sekä laajenevilla maailmanmarkkinoilla;

| 5. | katsoo kuitenkin, että EU:n menekinedistämispolitiikan tavoitteiden on oltava selkeämmät ja ne on määriteltävä asianmukaisesti; korostaa, että menekinedistämistoimien on katettava kaikki maatalouselintarviketuotteet, jotka täyttävät EU:n laatuvaatimukset, sillä siten lisätään menekinedistämistoimien tehokkuutta ja vastataan kuluttajien esittämiin vaatimuksiin; korostaa myös, että maataloustuella, jolla taataan elintarvikkeiden turvallisuus, luonnonvarojen kestävä käyttö ja maaseutualueiden elinvoimaisuus, lisätään myös kasvua ja työllisyyttä; |
| --- | --- |

5.

katsoo kuitenkin, että EU:n menekinedistämispolitiikan tavoitteiden on oltava selkeämmät ja ne on määriteltävä asianmukaisesti; korostaa, että menekinedistämistoimien on katettava kaikki maatalouselintarviketuotteet, jotka täyttävät EU:n laatuvaatimukset, sillä siten lisätään menekinedistämistoimien tehokkuutta ja vastataan kuluttajien esittämiin vaatimuksiin; korostaa myös, että maataloustuella, jolla taataan elintarvikkeiden turvallisuus, luonnonvarojen kestävä käyttö ja maaseutualueiden elinvoimaisuus, lisätään myös kasvua ja työllisyyttä;

| 6. | korostaa, että sisämarkkinoilla menekinedistämistoiminnan on oltava yleisluontoista ja jatkuvaa, jotta varmistetaan, että eurooppalaiset kuluttajat tuntevat markkinoilta löytämiensä eurooppalaisten maataloustuotteiden ominaisuudet ja niiden tarjoaman lisäarvon; |
| --- | --- |

6.

korostaa, että sisämarkkinoilla menekinedistämistoiminnan on oltava yleisluontoista ja jatkuvaa, jotta varmistetaan, että eurooppalaiset kuluttajat tuntevat markkinoilta löytämiensä eurooppalaisten maataloustuotteiden ominaisuudet ja niiden tarjoaman lisäarvon;

| 7. | korostaa, että ulkoisilla markkinoilla unionin maataloustuotteiden markkinaosuus on säilytettävä ja sitä on kasvatettava ja että uusilta kehittyviltä markkinoilta on pyrittävä löytämään uusia myyntimahdollisuuksia kyseisille tuotteille, mikä edellyttää EU:n menekinedistämis- ja kauppapolitiikan parempaa yhteensovittamista; |
| --- | --- |

7.

korostaa, että ulkoisilla markkinoilla unionin maataloustuotteiden markkinaosuus on säilytettävä ja sitä on kasvatettava ja että uusilta kehittyviltä markkinoilta on pyrittävä löytämään uusia myyntimahdollisuuksia kyseisille tuotteille, mikä edellyttää EU:n menekinedistämis- ja kauppapolitiikan parempaa yhteensovittamista;

| 8. | katsoo, että komission selkeästi määrittelemät EU:n menekinedistämispolitiikan tavoitteet sekä jäsenvaltioille asetetut riippumattomat suuntaviivat ovat välttämättömiä askeleita politiikan johdonmukaisuuden lisäämiseksi ja eri menekinedistämisvälineiden välisten synergioiden lisäämiseksi, ja pitää niitä myös ehdottoman olennaisina, jotta varmistetaan entistä suurempi avoimuus valittaessa ohjelmia kansallisella tasolla; huomauttaa, että unionin toimien on tällä alalla täydennettävä kansallisia toimia ja yksityisen sektorin toimia; |
| --- | --- |

8.

katsoo, että komission selkeästi määrittelemät EU:n menekinedistämispolitiikan tavoitteet sekä jäsenvaltioille asetetut riippumattomat suuntaviivat ovat välttämättömiä askeleita politiikan johdonmukaisuuden lisäämiseksi ja eri menekinedistämisvälineiden välisten synergioiden lisäämiseksi, ja pitää niitä myös ehdottoman olennaisina, jotta varmistetaan entistä suurempi avoimuus valittaessa ohjelmia kansallisella tasolla; huomauttaa, että unionin toimien on tällä alalla täydennettävä kansallisia toimia ja yksityisen sektorin toimia;

| 9. | katsoo, että ottaen huomioon tiedotus- ja menekinedistämispolitiikalle hiljan asetetut uudet tavoitteet tiedotus- ja menekinedistämistoimiin varattuja määrärahoja on lisättävä huomattavasti erityisesti useita eri tuotealoja kattavan menekinedistämisjärjestelmän osalta; katsoo myös, että tälle järjestelmälle olisi luotava erillinen otsake yleisessä talousarviossa; |
| --- | --- |

9.

katsoo, että ottaen huomioon tiedotus- ja menekinedistämispolitiikalle hiljan asetetut uudet tavoitteet tiedotus- ja menekinedistämistoimiin varattuja määrärahoja on lisättävä huomattavasti erityisesti useita eri tuotealoja kattavan menekinedistämisjärjestelmän osalta; katsoo myös, että tälle järjestelmälle olisi luotava erillinen otsake yleisessä talousarviossa;

| 10. | korostaa, että eurooppalaisten viljelijöiden menestyminen riippuu siitä, miten he pystyvät lisäämään markkinaosuuksiaan ja pitämään elintarviketeollisuuden, jolla kilpailu on erittäin kovaa, merkittävällä paikalla EU:n taloudessa ja kaupassa; |
| --- | --- |

10.

korostaa, että eurooppalaisten viljelijöiden menestyminen riippuu siitä, miten he pystyvät lisäämään markkinaosuuksiaan ja pitämään elintarviketeollisuuden, jolla kilpailu on erittäin kovaa, merkittävällä paikalla EU:n taloudessa ja kaupassa;

| 11. | korostaa tarvetta järjestää EU:ssa ja ulkoisilla markkinoilla kattavia kuluttajille suunnattuja tiedotuskampanjoita, joissa kerrotaan tuotannon laatuvaatimuksista ja sertifiointijärjestelmistä; |
| --- | --- |

11.

korostaa tarvetta järjestää EU:ssa ja ulkoisilla markkinoilla kattavia kuluttajille suunnattuja tiedotuskampanjoita, joissa kerrotaan tuotannon laatuvaatimuksista ja sertifiointijärjestelmistä;

| 12. | korostaa, että asetuksen (EY) N:o 3/2008 mukaisten useita eri tuotealoja kattavien menekinedistämistoimien pitäisi edistää paikallismarkkinoita ja lyhyitä toimitusketjuja sekä elvyttää sisämarkkinoita ja tehostaa eurooppalaisten tuotteiden markkinointia ulkoisilla markkinoilla; |
| --- | --- |

12.

korostaa, että asetuksen (EY) N:o 3/2008 mukaisten useita eri tuotealoja kattavien menekinedistämistoimien pitäisi edistää paikallismarkkinoita ja lyhyitä toimitusketjuja sekä elvyttää sisämarkkinoita ja tehostaa eurooppalaisten tuotteiden markkinointia ulkoisilla markkinoilla;

| 13. | suhtautuu myönteisesti komission ehdotukseen ottaa käyttöön menekinedistämistoimien neljäs osio, joka koskee teknisen tuen tarjoamista; pitää tätä olennaisena, jotta menekinedistämispolitiikka on tehokasta etenkin ulkoisilla markkinoilla; |
| --- | --- |

13.

suhtautuu myönteisesti komission ehdotukseen ottaa käyttöön menekinedistämistoimien neljäs osio, joka koskee teknisen tuen tarjoamista; pitää tätä olennaisena, jotta menekinedistämispolitiikka on tehokasta etenkin ulkoisilla markkinoilla;

| 14. | myöntää tiedotus- ja menekinedistämistoimiin sovellettavaan yhteen ”tunnuskylttiin” sisältyvät mahdollisuudet; |
| --- | --- |

14.

myöntää tiedotus- ja menekinedistämistoimiin sovellettavaan yhteen ”tunnuskylttiin” sisältyvät mahdollisuudet;

| 15. | suosittelee pitämään tiedotus- ja menekinedistämistoimet yleisluontoisina; |
| --- | --- |

15.

suosittelee pitämään tiedotus- ja menekinedistämistoimet yleisluontoisina;

Paikalliset, alueelliset, sisäiset ja ulkoiset markkinat

| 16. | toteaa, että EU:n tiedottamis- ja menekinedistämispolitiikalla olisi oltava kolme päätavoitetta: paikallisilla ja alueellisilla markkinoilla sillä olisi korostettava tuotteiden monipuolisuutta ja tuoreutta sekä tuottajien ja kuluttajien välisten etäisyyksien lyhyyttä maaseudun talouselämän elvyttämiseksi ja sosiaalisen elämän eheyttämiseksi; sisämarkkinoilla sillä olisi hyödynnettävä täysimääräisesti unioniin, jossa ei ole rajoja ja jossa on 500 miljoonaa kuluttajaa, liittyvät edut tuotannon ja eurooppalaisten tuotteiden kulutuksen lisäämiseksi; ulkoisilla markkinoilla sillä olisi hyödynnettävä eurooppalaiseen tuotantomalliin liittyviä korkeita vaatimuksia, jotta maatalouselintarvikeala tuottaisi entistä enemmän lisäarvoa; |
| --- | --- |

16.

toteaa, että EU:n tiedottamis- ja menekinedistämispolitiikalla olisi oltava kolme päätavoitetta: paikallisilla ja alueellisilla markkinoilla sillä olisi korostettava tuotteiden monipuolisuutta ja tuoreutta sekä tuottajien ja kuluttajien välisten etäisyyksien lyhyyttä maaseudun talouselämän elvyttämiseksi ja sosiaalisen elämän eheyttämiseksi; sisämarkkinoilla sillä olisi hyödynnettävä täysimääräisesti unioniin, jossa ei ole rajoja ja jossa on 500 miljoonaa kuluttajaa, liittyvät edut tuotannon ja eurooppalaisten tuotteiden kulutuksen lisäämiseksi; ulkoisilla markkinoilla sillä olisi hyödynnettävä eurooppalaiseen tuotantomalliin liittyviä korkeita vaatimuksia, jotta maatalouselintarvikeala tuottaisi entistä enemmän lisäarvoa;

| 17. | ehdottaa, että komission olisi kehitettävä lyhyitä toimitusketjuja paikallisille ja alueellisille markkinoille ja luoda siten uusia mahdollisuuksia maaseutualueiden viljelijöille ja muille tuottajille sekä viljelijöiden ja/tai muiden toimijoiden yhdistyksille, ja että komission olisi suunniteltava suuri joukko välineitä maaseutualueiden kehityksen edistämiseksi; pitää myös suositeltavana, että komissio laatii oppaita, joiden avulla viljelijät voivat investoida enemmän ja paremmin tuotteidensa laatuun ja erityisarvoon; katsoo, että olisi myös harkittava investointeja levitykseen joukkotiedotusvälineiden (etenkin internetin) kautta; |
| --- | --- |

17.

ehdottaa, että komission olisi kehitettävä lyhyitä toimitusketjuja paikallisille ja alueellisille markkinoille ja luoda siten uusia mahdollisuuksia maaseutualueiden viljelijöille ja muille tuottajille sekä viljelijöiden ja/tai muiden toimijoiden yhdistyksille, ja että komission olisi suunniteltava suuri joukko välineitä maaseutualueiden kehityksen edistämiseksi; pitää myös suositeltavana, että komissio laatii oppaita, joiden avulla viljelijät voivat investoida enemmän ja paremmin tuotteidensa laatuun ja erityisarvoon; katsoo, että olisi myös harkittava investointeja levitykseen joukkotiedotusvälineiden (etenkin internetin) kautta;

| 18. | ehdottaa, että komission olisi tehtävä sisämarkkinoilla enemmän tukeakseen unionin tuottajien ponnisteluja hankkia tarpeelliset valmiudet vastata kuluttajien kasvaneisiin elintarvikkeiden laatua ja hygieniaa koskeviin vaatimuksiin sekä haluun saada tietoa tuoretuotteiden alkuperästä ja parasta ennen -päivämäärästä, sekä markkinoidakseen tuotteiden ja elintarvikkeiden monipuolisuutta ja tarjotakseen tilaisuuden tutustua uusiin tuotteisiin tai uusiin tapoihin esitellä tai käyttää perinteisiä tuotteita; |
| --- | --- |

18.

ehdottaa, että komission olisi tehtävä sisämarkkinoilla enemmän tukeakseen unionin tuottajien ponnisteluja hankkia tarpeelliset valmiudet vastata kuluttajien kasvaneisiin elintarvikkeiden laatua ja hygieniaa koskeviin vaatimuksiin sekä haluun saada tietoa tuoretuotteiden alkuperästä ja parasta ennen -päivämäärästä, sekä markkinoidakseen tuotteiden ja elintarvikkeiden monipuolisuutta ja tarjotakseen tilaisuuden tutustua uusiin tuotteisiin tai uusiin tapoihin esitellä tai käyttää perinteisiä tuotteita;

| 19. | kehottaa näin ollen laajentamaan joko markkinoille tai kohteena oleviin tuotteisiin suunnattuja ohjelmia ja keskittymään asiaan liittyvissä menekinedistämisvälineissä tuotantovaatimusten erityispiirteisiin sekä korostamaan jatkuvasti eurooppalaista tuotantomallia ja etenkin eurooppalaisia laatujärjestelmiä; pitää tärkeänä myös rohkaista monikansallisia, useita tuotteita koskevia ohjelmia, jotka yhtäältä antavat aidon eurooppalaisen ulottuvuuden ohjelmaan ja toisaalta tarvitsevat nimenomaisesti unionin tason tukea; katsoo tässä yhteydessä, että etusija olisi annettava maille, jotka panevat täytäntöön markkinoiden olosuhteet ja mahdollisuudet huomioon ottavia tuotanto-ohjelmia, joissa samalla sallitaan se, että komissio mukauttaa tukea tietyn alueen perusteella; |
| --- | --- |

19.

kehottaa näin ollen laajentamaan joko markkinoille tai kohteena oleviin tuotteisiin suunnattuja ohjelmia ja keskittymään asiaan liittyvissä menekinedistämisvälineissä tuotantovaatimusten erityispiirteisiin sekä korostamaan jatkuvasti eurooppalaista tuotantomallia ja etenkin eurooppalaisia laatujärjestelmiä; pitää tärkeänä myös rohkaista monikansallisia, useita tuotteita koskevia ohjelmia, jotka yhtäältä antavat aidon eurooppalaisen ulottuvuuden ohjelmaan ja toisaalta tarvitsevat nimenomaisesti unionin tason tukea; katsoo tässä yhteydessä, että etusija olisi annettava maille, jotka panevat täytäntöön markkinoiden olosuhteet ja mahdollisuudet huomioon ottavia tuotanto-ohjelmia, joissa samalla sallitaan se, että komissio mukauttaa tukea tietyn alueen perusteella;

| 20. | vaatii, että tiedotus- ja menekinedistämistoimista olisi tehtävä kiinnostavampia ammatillisille järjestöille tiivistämällä yhteistyötä meneillään olevien kansallisten ja alakohtaisten toimien välillä ja parantamalla koordinointia poliittisten toimijoiden kanssa erityisesti vapaakauppasopimusten osalta; |
| --- | --- |

20.

vaatii, että tiedotus- ja menekinedistämistoimista olisi tehtävä kiinnostavampia ammatillisille järjestöille tiivistämällä yhteistyötä meneillään olevien kansallisten ja alakohtaisten toimien välillä ja parantamalla koordinointia poliittisten toimijoiden kanssa erityisesti vapaakauppasopimusten osalta;

| 21. | korostaa tarvetta joustavoittaa ohjelmia, jotta niitä voidaan sopeuttaa vaihteleviin markkinaolosuhteisiin täytäntöönpanovaiheessa; katsoo, että ohjelmien esittelyvaiheessa vaadittavaa yksityiskohtaisuuden tasoa olisi sen vuoksi alennettava; |
| --- | --- |

21.

korostaa tarvetta joustavoittaa ohjelmia, jotta niitä voidaan sopeuttaa vaihteleviin markkinaolosuhteisiin täytäntöönpanovaiheessa; katsoo, että ohjelmien esittelyvaiheessa vaadittavaa yksityiskohtaisuuden tasoa olisi sen vuoksi alennettava;

| 22. | kehottaa parantamaan ohjelmien arviointia soveltamalla tarkkaa järjestelmää, jossa käytetään erityisiä indikaattoreita kuten markkinaosuuden kasvu ja uusien työpaikkojen määrä; katsoo, että valintaprosessia olisi lyhennettävä ja että olisi harkittava mahdollisuutta suorittaa etumaksuja organisaatioille; |
| --- | --- |

22.

kehottaa parantamaan ohjelmien arviointia soveltamalla tarkkaa järjestelmää, jossa käytetään erityisiä indikaattoreita kuten markkinaosuuden kasvu ja uusien työpaikkojen määrä; katsoo, että valintaprosessia olisi lyhennettävä ja että olisi harkittava mahdollisuutta suorittaa etumaksuja organisaatioille;

| 23. | onnittelee komissiota sen nykyisellä maataloustuotteiden tiedotus- ja menekinedistämispolitiikallaan saavuttamista hyvistä tuloksista, mutta kehottaa selkeyttämään ja parantamaan kyseistä politiikkaa ja pitää tässä yhteydessä erityisen tärkeänä hallinnollisen taakan keventämistä ennen kaikkea vähentämällä komission edellyttämien raporttien määrää; katsoo, että komission olisi laadittava selkeä ja kattava opas, jonka avulla mahdolliset tuensaajat voivat noudattaa tähän politiikkaan liittyviä määräyksiä ja menettelyjä; |
| --- | --- |

23.

onnittelee komissiota sen nykyisellä maataloustuotteiden tiedotus- ja menekinedistämispolitiikallaan saavuttamista hyvistä tuloksista, mutta kehottaa selkeyttämään ja parantamaan kyseistä politiikkaa ja pitää tässä yhteydessä erityisen tärkeänä hallinnollisen taakan keventämistä ennen kaikkea vähentämällä komission edellyttämien raporttien määrää; katsoo, että komission olisi laadittava selkeä ja kattava opas, jonka avulla mahdolliset tuensaajat voivat noudattaa tähän politiikkaan liittyviä määräyksiä ja menettelyjä;

| 24. | kiinnittää komission huomion siihen tosiasiaan, että kun on kyse ulkoisista markkinoista, laadukkaiden elintarvikkeiden tuottaminen ei yksinään riitä takaamaan hyvää markkina-asemaa ja että näin ollen on välttämätöntä investoida menekinedistämisohjelmiin; katsoo, että näissä ohjelmissa on otettava huomioon aiemmin kolmansissa maissa tehdyt markkinatutkimukset, joita varten olisi oltava saatavilla yhteisrahoitusta; katsoo, että olisi myös harkittava mahdollisuutta tukea pilottihankkeita mahdollisiksi uusiksi markkinoiksi todetuissa kolmansissa maissa; |
| --- | --- |

24.

kiinnittää komission huomion siihen tosiasiaan, että kun on kyse ulkoisista markkinoista, laadukkaiden elintarvikkeiden tuottaminen ei yksinään riitä takaamaan hyvää markkina-asemaa ja että näin ollen on välttämätöntä investoida menekinedistämisohjelmiin; katsoo, että näissä ohjelmissa on otettava huomioon aiemmin kolmansissa maissa tehdyt markkinatutkimukset, joita varten olisi oltava saatavilla yhteisrahoitusta; katsoo, että olisi myös harkittava mahdollisuutta tukea pilottihankkeita mahdollisiksi uusiksi markkinoiksi todetuissa kolmansissa maissa;

| 25. | kehottaa toteuttamaan toimia, joilla vauhditetaan eurooppalaisten yhdistysten ja yritysten kehitystä ja rohkaistaan niitä osallistumaan maailmanlaajuisiin foorumeihin, kilpailemaan laadulla ja keskittymään erikoistumiseen ja monipuolisuuteen, mikä edellyttää viljelijöiden ja osuuskuntien tukemista niiden pannessa täytäntöön omat strategiansa ja vientikapasiteettinsa, tuottajille annettu tekninen tuki mukaan luettuna; |
| --- | --- |

25.

kehottaa toteuttamaan toimia, joilla vauhditetaan eurooppalaisten yhdistysten ja yritysten kehitystä ja rohkaistaan niitä osallistumaan maailmanlaajuisiin foorumeihin, kilpailemaan laadulla ja keskittymään erikoistumiseen ja monipuolisuuteen, mikä edellyttää viljelijöiden ja osuuskuntien tukemista niiden pannessa täytäntöön omat strategiansa ja vientikapasiteettinsa, tuottajille annettu tekninen tuki mukaan luettuna;

| 26. | kehottaa pitämään mahdollisena markkinoida sellaisten tuotteiden alkuperää, jotka eivät kuulu laatumerkintöjen piiriin, ja korostaa niiden erityispiirteitä ja ominaisuuksia; |
| --- | --- |

26.

kehottaa pitämään mahdollisena markkinoida sellaisten tuotteiden alkuperää, jotka eivät kuulu laatumerkintöjen piiriin, ja korostaa niiden erityispiirteitä ja ominaisuuksia;

| 27. | katsoo, että eurooppalaisia tuotteita koskevalle EU:n tiedotus- ja menekinedistämispolitiikalle olisi kehitettävä oma tunnus, jolla kyseiset tuotteet yksilöidään EU:ssa ja sen ulkopuolella; |
| --- | --- |

27.

katsoo, että eurooppalaisia tuotteita koskevalle EU:n tiedotus- ja menekinedistämispolitiikalle olisi kehitettävä oma tunnus, jolla kyseiset tuotteet yksilöidään EU:ssa ja sen ulkopuolella;

| 28. | kehottaa komissiota lisäämään kuluttajien tietoisuutta siitä, että unionin maatalousnormit ovat maailman tiukimmat kun kyse on laadusta, turvallisuudesta, eläinten hyvinvoinnista, ympäristön kestävyydestä ja niin edelleen, mikä vaikuttaa tuotteen lopulliseen hintaan; katsoo, että kuluttajille on kerrottava avoimesti, miten eurooppalaiset tuotteet ja niiden ominaisuudet voidaan tunnistaa, jotta vältetään väärennösten ostamisen riski ja jotta kuluttajat voivat päättää, mitä he haluavat ostaa; |
| --- | --- |

28.

kehottaa komissiota lisäämään kuluttajien tietoisuutta siitä, että unionin maatalousnormit ovat maailman tiukimmat kun kyse on laadusta, turvallisuudesta, eläinten hyvinvoinnista, ympäristön kestävyydestä ja niin edelleen, mikä vaikuttaa tuotteen lopulliseen hintaan; katsoo, että kuluttajille on kerrottava avoimesti, miten eurooppalaiset tuotteet ja niiden ominaisuudet voidaan tunnistaa, jotta vältetään väärennösten ostamisen riski ja jotta kuluttajat voivat päättää, mitä he haluavat ostaa;

Alkuperä ja laatu

| 29. | katsoo, että laatutuotteita ovat tuotteet, jotka ovat yhteydessä tiettyihin tuotantomenetelmiin, maantieteelliseen alkuperään, perinteisiin tai kulttuurisiin lähtökohtiin, ja huomauttaa, että tällaisten tuotteiden suojelemiseksi on jo olemassa järjestelmiä, kuten suojattu alkuperänimitys, suojattu maantieteellinen merkintä, luomutuotteet ja aidot perinteiset tuotteet; vaatii luomaan uuden paikallista viljelyä ja suoramyyntiä edistävän järjestelmän, jolla tuetaan tuotantoalueella kulutettaviksi tarkoitettuja paikallisia laatutuotteita; |
| --- | --- |

29.

katsoo, että laatutuotteita ovat tuotteet, jotka ovat yhteydessä tiettyihin tuotantomenetelmiin, maantieteelliseen alkuperään, perinteisiin tai kulttuurisiin lähtökohtiin, ja huomauttaa, että tällaisten tuotteiden suojelemiseksi on jo olemassa järjestelmiä, kuten suojattu alkuperänimitys, suojattu maantieteellinen merkintä, luomutuotteet ja aidot perinteiset tuotteet; vaatii luomaan uuden paikallista viljelyä ja suoramyyntiä edistävän järjestelmän, jolla tuetaan tuotantoalueella kulutettaviksi tarkoitettuja paikallisia laatutuotteita;

| 30. | katsoo, että eurooppalaista alkuperää osoittavan merkinnän olisi oltava pääasiallinen identiteettitunnus kaikissa tiedotus- ja menekinedistämistoimissa sekä sisämarkkinoilla että kolmansissa maissa; katsoo, että kansallista alkuperää osoittavaa lisämerkintää voitaisiin harkita kolmansissa maissa silloin, kun asianomainen identiteetti on selkeä, ja tapauksissa, joissa sillä voidaan korostaa elintarvikkeiden tarjonnan monipuolisuutta; |
| --- | --- |

30.

katsoo, että eurooppalaista alkuperää osoittavan merkinnän olisi oltava pääasiallinen identiteettitunnus kaikissa tiedotus- ja menekinedistämistoimissa sekä sisämarkkinoilla että kolmansissa maissa; katsoo, että kansallista alkuperää osoittavaa lisämerkintää voitaisiin harkita kolmansissa maissa silloin, kun asianomainen identiteetti on selkeä, ja tapauksissa, joissa sillä voidaan korostaa elintarvikkeiden tarjonnan monipuolisuutta;

| 31. | korostaa, että kun on kyse yksityisistä tavaramerkeistä, on olennaisen tärkeää löytää tasapaino yleisluontoisen ja tavaramerkkikohtaisen menekinedistämisen välillä, mikä tekee osaltaan kolmansissa maissa toteutetuista menekinedistämiskampanjoista tehokkaampia; tukee komission kantaa, jonka mukaan tavaramerkeillä voi olla vipuvaikutus tämänkaltaisessa toiminnassa, jossa on luontevaa täydentää yleisluontoista menekinedistämistä yhdistämällä taloudellisia toimijoita tuotteiden ja tavaramerkkien menekinedistämisen kautta, jolloin toiminta vaikuttaa tehokkaammin tuojiin ja siten myös kuluttajiin; katsoo lisäksi, että yksityisten tavaramerkkien sisällyttäminen menekinedistämistoimiin lisää yritysten osallistumishalukkuutta, ja toteaa, että olisi pidettävä mielessä, että viime kädessä kyseiset yritykset yhteisrahoittavat näitä toimia; |
| --- | --- |

31.

korostaa, että kun on kyse yksityisistä tavaramerkeistä, on olennaisen tärkeää löytää tasapaino yleisluontoisen ja tavaramerkkikohtaisen menekinedistämisen välillä, mikä tekee osaltaan kolmansissa maissa toteutetuista menekinedistämiskampanjoista tehokkaampia; tukee komission kantaa, jonka mukaan tavaramerkeillä voi olla vipuvaikutus tämänkaltaisessa toiminnassa, jossa on luontevaa täydentää yleisluontoista menekinedistämistä yhdistämällä taloudellisia toimijoita tuotteiden ja tavaramerkkien menekinedistämisen kautta, jolloin toiminta vaikuttaa tehokkaammin tuojiin ja siten myös kuluttajiin; katsoo lisäksi, että yksityisten tavaramerkkien sisällyttäminen menekinedistämistoimiin lisää yritysten osallistumishalukkuutta, ja toteaa, että olisi pidettävä mielessä, että viime kädessä kyseiset yritykset yhteisrahoittavat näitä toimia;

| 32. | huomauttaa, että siinä määrin kuin viljelijät ovat järjestäytyneet, laatujärjestelmien avulla he voivat toteuttaa toimia tarjonnan säätelemiseksi ja hintojen vakauttamiseksi, minkä ansiosta he voivat todennäköisemmin hankkia maanviljelyllä kohtuullisen toimeentulon, ja että tällaisten järjestelmien avulla voidaan parhaiten luoda ”eurooppalaista lisäarvoa” komission tavoitteiden mukaisesti; |
| --- | --- |

32.

huomauttaa, että siinä määrin kuin viljelijät ovat järjestäytyneet, laatujärjestelmien avulla he voivat toteuttaa toimia tarjonnan säätelemiseksi ja hintojen vakauttamiseksi, minkä ansiosta he voivat todennäköisemmin hankkia maanviljelyllä kohtuullisen toimeentulon, ja että tällaisten järjestelmien avulla voidaan parhaiten luoda ”eurooppalaista lisäarvoa” komission tavoitteiden mukaisesti;

| 33. | pitää tarpeellisena varmistaa, että laatuvaatimuksia noudattavia tuotteita suojellaan tehokkaammin EU:n kauppakumppaneiden suhteen; pyytää sisällyttämään maantieteelliset merkinnät täysimääräisesti kahdenvälisiin ja alueiden välisiin kauppasopimuksiin ja suojelemaan niitä kattavammin niiden puitteissa sekä Maailman kauppajärjestössä; |
| --- | --- |

33.

pitää tarpeellisena varmistaa, että laatuvaatimuksia noudattavia tuotteita suojellaan tehokkaammin EU:n kauppakumppaneiden suhteen; pyytää sisällyttämään maantieteelliset merkinnät täysimääräisesti kahdenvälisiin ja alueiden välisiin kauppasopimuksiin ja suojelemaan niitä kattavammin niiden puitteissa sekä Maailman kauppajärjestössä;

| 34. | korostaa, että laatuvaatimusten alaisten tuotteiden menekinedistämisen rahoituspuitteita koskevia sääntöjä on muutettava EU:n rahoitusosuuden lisäämisen mahdollistamiseksi; |
| --- | --- |

34.

korostaa, että laatuvaatimusten alaisten tuotteiden menekinedistämisen rahoituspuitteita koskevia sääntöjä on muutettava EU:n rahoitusosuuden lisäämisen mahdollistamiseksi;

| 35. | huomauttaa, että tiettyjen elintarvikkeista löytyvien aineiden ja paremman terveyden välistä yhteyttä koskevan hyväksytyn tiedon voimaantulo tuo avoimuutta tuotteiden menekinedistämiseen terveyden perusteella; |
| --- | --- |

35.

huomauttaa, että tiettyjen elintarvikkeista löytyvien aineiden ja paremman terveyden välistä yhteyttä koskevan hyväksytyn tiedon voimaantulo tuo avoimuutta tuotteiden menekinedistämiseen terveyden perusteella;

| 36. | pitää myönteisenä luomutuotteiden kysynnän kasvua ja kehottaa edistämään niiden tuotantoa ja markkinointia entistä aktiivisemmin; |
| --- | --- |

36.

pitää myönteisenä luomutuotteiden kysynnän kasvua ja kehottaa edistämään niiden tuotantoa ja markkinointia entistä aktiivisemmin;

| 37. | korostaa tarvetta edistää paikallisten tuotteiden menekkiä vuoristo- ja saaristoalueilla sekä lisätä EU:n tätä tarkoitusta varten myöntämää rahoitusta; |
| --- | --- |

37.

korostaa tarvetta edistää paikallisten tuotteiden menekkiä vuoristo- ja saaristoalueilla sekä lisätä EU:n tätä tarkoitusta varten myöntämää rahoitusta;

| 38. | kehottaa komissiota tuomaan ulkoisissa menekinedistämistoimissaan enemmän esiin EU:n maatalouden sitoutuneisuutta kestävämpiin viljelykäytäntöihin, moninaisuuteen ja laatuun ja tästä johtuviin lisäkustannuksiin sekä kehittämään ja vahvistamaan tietoisuutta EU:n menekinedistämisjärjestelmistä ja niihin liittyvistä logoista; |
| --- | --- |

38.

kehottaa komissiota tuomaan ulkoisissa menekinedistämistoimissaan enemmän esiin EU:n maatalouden sitoutuneisuutta kestävämpiin viljelykäytäntöihin, moninaisuuteen ja laatuun ja tästä johtuviin lisäkustannuksiin sekä kehittämään ja vahvistamaan tietoisuutta EU:n menekinedistämisjärjestelmistä ja niihin liittyvistä logoista;

| 39. | kannattaa teknisen avun tarjoamista pienille ja keskisuurille yrityksille erityisesti niiden kehittäessä omia markkinointistrategioitaan ja analysoidessa omia kohdemarkkinoitaan; |
| --- | --- |

39.

kannattaa teknisen avun tarjoamista pienille ja keskisuurille yrityksille erityisesti niiden kehittäessä omia markkinointistrategioitaan ja analysoidessa omia kohdemarkkinoitaan;

| 40. | suosittelee perustamaan mahdollisia hankkeita ja parhaita käytäntöjä koskevien tietojen vaihtamiseen tarkoitetun internet-foorumin keinona rohkaista eurooppalaista näkökulmaa korostavien mainoskampanjoiden toteuttamiseen; |
| --- | --- |

40.

suosittelee perustamaan mahdollisia hankkeita ja parhaita käytäntöjä koskevien tietojen vaihtamiseen tarkoitetun internet-foorumin keinona rohkaista eurooppalaista näkökulmaa korostavien mainoskampanjoiden toteuttamiseen;

| 41. | korostaa, että yhteisen maatalouspolitiikan uudistamisen tavoitteena on parantaa maataloustuotteiden tuotannon organisointia, kestävyyttä ja laatua; katsoo, että menekinedistämispolitiikalla olisi siksi mahdollistettava elintarvikealan koko potentiaalin käyttöönotto unionin talouskasvun ja työllisyyden edistämiseksi; |
| --- | --- |

41.

korostaa, että yhteisen maatalouspolitiikan uudistamisen tavoitteena on parantaa maataloustuotteiden tuotannon organisointia, kestävyyttä ja laatua; katsoo, että menekinedistämispolitiikalla olisi siksi mahdollistettava elintarvikealan koko potentiaalin käyttöönotto unionin talouskasvun ja työllisyyden edistämiseksi;

| 42. | kehottaa komissiota määrittämään tulevissa eurooppalaisten makujen menekin edistämistä koskevissa lainsäädäntöehdotuksissaan tarvittaessa erilaiset hallintojärjestelyt sisäisiä ja ulkoisia markkinoita varten sekä monikansallisia tai kriisiohjelmia varten; |
| --- | --- |

42.

kehottaa komissiota määrittämään tulevissa eurooppalaisten makujen menekin edistämistä koskevissa lainsäädäntöehdotuksissaan tarvittaessa erilaiset hallintojärjestelyt sisäisiä ja ulkoisia markkinoita varten sekä monikansallisia tai kriisiohjelmia varten;

| 43. | pitää tarpeellisena määrittää eurooppalainen tiedotus- ja menekinedistämisstrategia, jossa kohdemarkkinat on yksilöity tarkemmin ja jossa tuotteita ja viestejä voidaan korostaa, ottaen vapaakauppasopimuksia koskevat neuvottelut ja kaikkein kannattavimmat markkinat huomioon rahoituksen sirpaloitumisen ja hajaantumisen ehkäisemiseksi; |
| --- | --- |

43.

pitää tarpeellisena määrittää eurooppalainen tiedotus- ja menekinedistämisstrategia, jossa kohdemarkkinat on yksilöity tarkemmin ja jossa tuotteita ja viestejä voidaan korostaa, ottaen vapaakauppasopimuksia koskevat neuvottelut ja kaikkein kannattavimmat markkinat huomioon rahoituksen sirpaloitumisen ja hajaantumisen ehkäisemiseksi;

Kouluhedelmä- ja koulumaitojärjestelmät

| 44. | on tyytyväinen komission ehdotukseen kasvattaa EU:n rahoitusosuuksia kouluhedelmäjärjestelmän tukemiseksi nykyisessä talouskriisin tilanteessa; |
| --- | --- |

44.

on tyytyväinen komission ehdotukseen kasvattaa EU:n rahoitusosuuksia kouluhedelmäjärjestelmän tukemiseksi nykyisessä talouskriisin tilanteessa;

| 45. | pyytää komissiota kannustamaan kaikkia jäsenvaltioita vahvistamaan kansallisten kouluhedelmä- ja koulumaitojärjestelmien opetuksellista luonnetta sekä sisällyttämään kyseiset järjestelmät täysimääräisesti maataloustuen toiseen pilariin; |
| --- | --- |

45.

pyytää komissiota kannustamaan kaikkia jäsenvaltioita vahvistamaan kansallisten kouluhedelmä- ja koulumaitojärjestelmien opetuksellista luonnetta sekä sisällyttämään kyseiset järjestelmät täysimääräisesti maataloustuen toiseen pilariin;

Laatuviinien tiedotuskampanjoita koskevat toimet

| 46. | kehottaa komissiota arvioimaan, miten aikuisväestölle suunnatut eurooppalaisten laatuviinien vastuullista käyttöä koskevat tiedotuskampanjat on pantu täytäntöön EU:n markkinoilla; toteaa, että tällaisten viinien kohtuullisen käytön lisäksi kyseisissä kampanjoissa olisi korostettava eurooppalaisten viinien kulttuurisia juuria, laadullisia ominaisuuksia sekä erityispiirteitä; |
| --- | --- |

46.

kehottaa komissiota arvioimaan, miten aikuisväestölle suunnatut eurooppalaisten laatuviinien vastuullista käyttöä koskevat tiedotuskampanjat on pantu täytäntöön EU:n markkinoilla; toteaa, että tällaisten viinien kohtuullisen käytön lisäksi kyseisissä kampanjoissa olisi korostettava eurooppalaisten viinien kulttuurisia juuria, laadullisia ominaisuuksia sekä erityispiirteitä;

o

o o

| 47. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

47.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  EUVL C 308 E, 20.10.2011, s. 22.

(2)  EUVL L 3, 5.1.2008, s. 1.

(3)  EUVL L 147, 6.6.2008, s. 3.

(4)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

(5)  http://ec.europa.eu/agriculture/eval/reports/promotion/fulltext_en.pdf.

(6)  EUVL C 43, 15.2.2012, s. 59

---

| 16.12.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 419/17 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 419/17

---

P7_TA(2012)0421

Jälleenmyyntikorvausoikeutta koskevan direktiivin soveltaminen

Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. marraskuuta 2012 kertomuksesta jälleenmyyntikorvausoikeutta koskevan direktiivin (2001/84/EY) soveltamisesta ja vaikutuksista (2012/2038(INI))

(2015/C 419/04)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon alkuperäisen taideteoksen tekijän oikeudesta jälleenmyyntikorvaukseen 27. syyskuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/84/EY (jäljempänä ”direktiivi”) (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon alkuperäisen taideteoksen tekijän oikeudesta jälleenmyyntikorvaukseen 27. syyskuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/84/EY (jäljempänä ”direktiivi”) (1),

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon Euroopan parlamentille, neuvostolle ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle kertomuksesta jälleenmyyntikorvausoikeutta koskevan direktiivin (2001/84/EY) soveltamisesta ja vaikutuksista (COM(2011)0878), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon Euroopan parlamentille, neuvostolle ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle kertomuksesta jälleenmyyntikorvausoikeutta koskevan direktiivin (2001/84/EY) soveltamisesta ja vaikutuksista (COM(2011)0878),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan,

| — | ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön sekä kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan lausunnon (A7-0326/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön sekä kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan lausunnon (A7-0326/2012),

| A. | ottaa huomioon, että oikeus jälleenmyyntikorvaukseen on tekijän oikeus, joka on vahvistettu kirjallisten ja taiteellisten teosten suojaamista koskevan Bernin yleissopimuksen 14 ter artiklassa; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että oikeus jälleenmyyntikorvaukseen on tekijän oikeus, joka on vahvistettu kirjallisten ja taiteellisten teosten suojaamista koskevan Bernin yleissopimuksen 14 ter artiklassa;

| B. | ottaa huomioon, että direktiivillä pyrittiin yhdenmukaistamaan jälleenmyyntikorvausoikeuden keskeiset soveltamisedellytykset ja poistamaan siten sisämarkkinoiden toteuttamisen mahdolliset esteet; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että direktiivillä pyrittiin yhdenmukaistamaan jälleenmyyntikorvausoikeuden keskeiset soveltamisedellytykset ja poistamaan siten sisämarkkinoiden toteuttamisen mahdolliset esteet;

| C. | katsoo, että direktiivin hyväksyminen oli tärkeää taiteilijoille niiden aloitteiden kannalta, joiden avulla he pyrkivät saamaan tunnustusta ja oikeudenmukaista kohtelua luovina henkilöinä ja myös sen roolin kannalta, joka heillä on kulttuuristen arvojen edistäjinä; katsoo kuitenkin, että huolta aiheuttavat edelleen direktiivin vaikutukset eurooppalaisiin taidemarkkinoihin ja etenkin moniin pienempiin ja erikoistuneisiin huutokauppaliikkeisiin ja taidekauppiaisiin EU:ssa; |
| --- | --- |

C.

katsoo, että direktiivin hyväksyminen oli tärkeää taiteilijoille niiden aloitteiden kannalta, joiden avulla he pyrkivät saamaan tunnustusta ja oikeudenmukaista kohtelua luovina henkilöinä ja myös sen roolin kannalta, joka heillä on kulttuuristen arvojen edistäjinä; katsoo kuitenkin, että huolta aiheuttavat edelleen direktiivin vaikutukset eurooppalaisiin taidemarkkinoihin ja etenkin moniin pienempiin ja erikoistuneisiin huutokauppaliikkeisiin ja taidekauppiaisiin EU:ssa;

| D. | ottaa huomioon, että direktiivi saatettiin kokonaisuudessaan osaksi kansallista lainsäädäntöä kaikissa jäsenvaltioissa vasta 1. tammikuuta 2012; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että direktiivi saatettiin kokonaisuudessaan osaksi kansallista lainsäädäntöä kaikissa jäsenvaltioissa vasta 1. tammikuuta 2012;

| E. | ottaa huomioon, että EU:n osuus elävien taiteilijoiden teosten maailmanmarkkinoista on laskenut huomattavasti viime vuosina; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että EU:n osuus elävien taiteilijoiden teosten maailmanmarkkinoista on laskenut huomattavasti viime vuosina;

| F. | katsoo, että taiteellinen luomistyö kehittää jatkuvasti osaltaan EU:n kulttuurielämää ja -perintöä; |
| --- | --- |

F.

katsoo, että taiteellinen luomistyö kehittää jatkuvasti osaltaan EU:n kulttuurielämää ja -perintöä;

| G. | katsoo, että taide- ja antiikkimarkkinoilla on huomattava vaikutus maailmantalouteen ja erityisesti luovan alan yrityksiin, joiden toimintaa nämä markkinat tukevat; |
| --- | --- |

G.

katsoo, että taide- ja antiikkimarkkinoilla on huomattava vaikutus maailmantalouteen ja erityisesti luovan alan yrityksiin, joiden toimintaa nämä markkinat tukevat;

| H. | katsoo, että direktiivi rasittaa taidekauppiaita hallinnollisesti ja saattaa EU:n taidekauppiaat kaupallisesti epäedulliseen asemaan verrattuna kolmansien maiden kauppiaisiin; |
| --- | --- |

H.

katsoo, että direktiivi rasittaa taidekauppiaita hallinnollisesti ja saattaa EU:n taidekauppiaat kaupallisesti epäedulliseen asemaan verrattuna kolmansien maiden kauppiaisiin;

EU:n ja maailman taidemarkkinoiden suuntaukset

| 1. | toteaa, että vuosi 2011 oli ennätyksellinen taidemarkkinoille ja että vuotuiset myyntitulot olivat silloin 11,57 miljardia Yhdysvaltain dollaria, mikä tarkoittaa yli kahden miljardin Yhdysvaltain dollarin kasvua vuoteen 2010 verrattuna (2); korostaa, että taide- ja antiikkimarkkinoilla on huomattava vaikutus maailmantalouteen ja erityisesti luovan alan yrityksiin, joiden toimintaa nämä markkinat tukevat; |
| --- | --- |

1.

toteaa, että vuosi 2011 oli ennätyksellinen taidemarkkinoille ja että vuotuiset myyntitulot olivat silloin 11,57 miljardia Yhdysvaltain dollaria, mikä tarkoittaa yli kahden miljardin Yhdysvaltain dollarin kasvua vuoteen 2010 verrattuna (2); korostaa, että taide- ja antiikkimarkkinoilla on huomattava vaikutus maailmantalouteen ja erityisesti luovan alan yrityksiin, joiden toimintaa nämä markkinat tukevat;

| 2. | panee merkille, että Euroopan taidemarkkinat kehittyivät merkittävästi vuonna 2011: Yhdistynyt kuningaskunta säilytti 19,4 prosentin osuuden maailmanmarkkinoista ja sen myynti kasvoi 24 prosenttia, Ranskan markkinaosuus oli 4,5 prosenttia ja sen myynti kasvoi 9 prosenttia ja Saksan markkinaosuus oli 1,8 prosenttia ja sen myynti kasvoi 23 prosenttia (3); |
| --- | --- |

2.

panee merkille, että Euroopan taidemarkkinat kehittyivät merkittävästi vuonna 2011: Yhdistynyt kuningaskunta säilytti 19,4 prosentin osuuden maailmanmarkkinoista ja sen myynti kasvoi 24 prosenttia, Ranskan markkinaosuus oli 4,5 prosenttia ja sen myynti kasvoi 9 prosenttia ja Saksan markkinaosuus oli 1,8 prosenttia ja sen myynti kasvoi 23 prosenttia (3);

| 3. | toteaa, että vuonna 2011 Kiinan osuus maailmanmarkkinoista oli 41,4 prosenttia ja se ohitti Yhdysvallat, jonka liikevaihto laski 3 prosenttia ja jonka markkinaosuus laski 6 prosenttia 29,5 prosentista vuonna 2010 23,5 prosenttiin vuonna 2011 (4); |
| --- | --- |

3.

toteaa, että vuonna 2011 Kiinan osuus maailmanmarkkinoista oli 41,4 prosenttia ja se ohitti Yhdysvallat, jonka liikevaihto laski 3 prosenttia ja jonka markkinaosuus laski 6 prosenttia 29,5 prosentista vuonna 2010 23,5 prosenttiin vuonna 2011 (4);

| 4. | korostaa, että Kiinan markkinaosuuden kasvu on vaikuttava, mutta huomauttaa, että nykyisellään sen taidemarkkinat rajoittuvat ainoastaan kiinalaisiin taiteilijoihin; |
| --- | --- |

4.

korostaa, että Kiinan markkinaosuuden kasvu on vaikuttava, mutta huomauttaa, että nykyisellään sen taidemarkkinat rajoittuvat ainoastaan kiinalaisiin taiteilijoihin;

| 5. | toteaa, että yleisenä suuntauksena on taidemarkkinoiden painopisteen siirtyminen nousevan talouden maihin ja että tämä suuntaus liittyy globalisaatioon, Aasian menestykseen ja uusien keräilijöiden ilmaantumiseen näissä maissa; |
| --- | --- |

5.

toteaa, että yleisenä suuntauksena on taidemarkkinoiden painopisteen siirtyminen nousevan talouden maihin ja että tämä suuntaus liittyy globalisaatioon, Aasian menestykseen ja uusien keräilijöiden ilmaantumiseen näissä maissa;

| 6. | panee tyytyväisenä merkille, että kolmannet maat suunnittelevat jälleenmyyntikorvausta koskevan oikeuden käyttöönottoa kansallisessa lainsäädännössään; panee erityisesti merkille, että Yhdysvalloissa annettiin 12. joulukuuta 2011 lakiesitys, jolla on tarkoitus ottaa käyttöön nykytaiteen jälleenmyyntiin sovellettava 7 prosentin korvaus; toteaa, että myös Kiinassa on annettu tekijänoikeuslakiesitys, jolla on tarkoitus ottaa käyttöön jälleenmyyntikorvaus (11 artiklan 13 kohta); |
| --- | --- |

6.

panee tyytyväisenä merkille, että kolmannet maat suunnittelevat jälleenmyyntikorvausta koskevan oikeuden käyttöönottoa kansallisessa lainsäädännössään; panee erityisesti merkille, että Yhdysvalloissa annettiin 12. joulukuuta 2011 lakiesitys, jolla on tarkoitus ottaa käyttöön nykytaiteen jälleenmyyntiin sovellettava 7 prosentin korvaus; toteaa, että myös Kiinassa on annettu tekijänoikeuslakiesitys, jolla on tarkoitus ottaa käyttöön jälleenmyyntikorvaus (11 artiklan 13 kohta);

Direktiivin täytäntöönpano

| 7. | palauttaa mieliin, että teosten jäljentämis- ja esittämisoikeuksiin liittyvät summat eivät ole kovin merkittäviä kuva- ja kuvanveistotaiteessa, jossa tulot saadaan taideteosten myynnistä tai jälleenmyynnistä; |
| --- | --- |

7.

palauttaa mieliin, että teosten jäljentämis- ja esittämisoikeuksiin liittyvät summat eivät ole kovin merkittäviä kuva- ja kuvanveistotaiteessa, jossa tulot saadaan taideteosten myynnistä tai jälleenmyynnistä;

| 8. | painottaa, että oikeus jälleenmyyntikorvaukseen takaa taiteilijoiden korvausten jatkuvuuden, sillä taiteilijat luovuttavat usein teoksensa matalaan hintaan uransa alussa; |
| --- | --- |

8.

painottaa, että oikeus jälleenmyyntikorvaukseen takaa taiteilijoiden korvausten jatkuvuuden, sillä taiteilijat luovuttavat usein teoksensa matalaan hintaan uransa alussa;

| 9. | muistuttaa, että direktiivin soveltamisesta ja vaikutuksista annetun komission kertomuksen ja alan tilastotietojen perusteella ei näytä siltä, että oikeus jälleenmyyntikorvaukseen vaikuttaisi kielteisesti Euroopan taidemarkkinoihin; |
| --- | --- |

9.

muistuttaa, että direktiivin soveltamisesta ja vaikutuksista annetun komission kertomuksen ja alan tilastotietojen perusteella ei näytä siltä, että oikeus jälleenmyyntikorvaukseen vaikuttaisi kielteisesti Euroopan taidemarkkinoihin;

| 10. | kehottaa komissiota teettämään vaikutustenarvioinnin taidemarkkinoiden yleisestä toimivuudesta sekä pienten ja erikoistuneiden huutokauppaliikkeiden ja taidekauppiaiden kohtaamista hallinnollisista ongelmista; |
| --- | --- |

10.

kehottaa komissiota teettämään vaikutustenarvioinnin taidemarkkinoiden yleisestä toimivuudesta sekä pienten ja erikoistuneiden huutokauppaliikkeiden ja taidekauppiaiden kohtaamista hallinnollisista ongelmista;

| 11. | muistuttaa, että useilla direktiivin säännöksillä varmistetaan, että oikeutta jälleenmyyntikorvaukseen sovelletaan tasapuolisesti ottaen huomioon kaikkien osapuolten edut ja panee merkille erityisesti korvausosuuksien asteittaisen vähenemisen, korvauksen enimmäismäärän asettamisen 12  500 euroon, pienten myyntitapahtumien jättämisen direktiivin ulkopuolelle ja ensimmäisen ostajan jälleenmyynnin vapauttamisen korvauksista; korostaa kuitenkin, että direktiivi lisää taidekauppiaiden hallinnollista rasitetta; |
| --- | --- |

11.

muistuttaa, että useilla direktiivin säännöksillä varmistetaan, että oikeutta jälleenmyyntikorvaukseen sovelletaan tasapuolisesti ottaen huomioon kaikkien osapuolten edut ja panee merkille erityisesti korvausosuuksien asteittaisen vähenemisen, korvauksen enimmäismäärän asettamisen 12  500 euroon, pienten myyntitapahtumien jättämisen direktiivin ulkopuolelle ja ensimmäisen ostajan jälleenmyynnin vapauttamisen korvauksista; korostaa kuitenkin, että direktiivi lisää taidekauppiaiden hallinnollista rasitetta;

| 12. | huomauttaa, että jälleenmyyntikorvaus alkuperäisteoksen elävän tekijän hyväksi voi olla hyödyllinen väline, jolla ehkäistään taiteilijoiden syrjintää; |
| --- | --- |

12.

huomauttaa, että jälleenmyyntikorvaus alkuperäisteoksen elävän tekijän hyväksi voi olla hyödyllinen väline, jolla ehkäistään taiteilijoiden syrjintää;

Päätelmät

| 13. | muistuttaa, että taidemarkkinoiden arvon arvioitiin olevan 10 miljardia Yhdysvaltain dollaria vuonna 2010 ja lähes 12 miljardia Yhdysvaltain dollaria vuonna 2012, josta jälleenmyyntikorvauksen osuus on vain 0,03 prosenttia; katsoo, että kyse on tärkeistä markkinoista, joilta taiteilijoiden ja heidän oikeudenomistajiensa olisi saatava oikeudenmukainen korvaus; |
| --- | --- |

13.

muistuttaa, että taidemarkkinoiden arvon arvioitiin olevan 10 miljardia Yhdysvaltain dollaria vuonna 2010 ja lähes 12 miljardia Yhdysvaltain dollaria vuonna 2012, josta jälleenmyyntikorvauksen osuus on vain 0,03 prosenttia; katsoo, että kyse on tärkeistä markkinoista, joilta taiteilijoiden ja heidän oikeudenomistajiensa olisi saatava oikeudenmukainen korvaus;

| 14. | toteaa, että taidemarkkinoita koskevien tutkimusten ja tilastotietojen perusteella ei näytä siltä, että oikeus jälleenmyyntikorvaukseen vaikuttaisi kielteisesti taidemarkkinoiden sijaintiin tai kokonaisliikevaihtoon; |
| --- | --- |

14.

toteaa, että taidemarkkinoita koskevien tutkimusten ja tilastotietojen perusteella ei näytä siltä, että oikeus jälleenmyyntikorvaukseen vaikuttaisi kielteisesti taidemarkkinoiden sijaintiin tai kokonaisliikevaihtoon;

| 15. | palauttaa mieliin, että direktiivi saatettiin kokonaisuudessaan osaksi kansallista lainsäädäntöä kaikissa jäsenvaltioissa vasta 1. tammikuuta 2012, vaikka oikeus jälleenmyyntikorvaukseen on tunnustettu monissa jäsenvaltioissa jo vuosikymmeniä sitten; |
| --- | --- |

15.

palauttaa mieliin, että direktiivi saatettiin kokonaisuudessaan osaksi kansallista lainsäädäntöä kaikissa jäsenvaltioissa vasta 1. tammikuuta 2012, vaikka oikeus jälleenmyyntikorvaukseen on tunnustettu monissa jäsenvaltioissa jo vuosikymmeniä sitten;

| 16. | painottaa, että on tuettava aktiivisesti paikallisia taiteilijoita, myös kaikkein nuorimpia taiteilijoita; |
| --- | --- |

16.

painottaa, että on tuettava aktiivisesti paikallisia taiteilijoita, myös kaikkein nuorimpia taiteilijoita;

| 17. | katsoo, että on ennenaikaista arvioida direktiiviä uudelleen jo vuonna 2014, kuten komissio on esittänyt, ja ehdottaa, että arviointi toteutetaan vuonna 2015 (neljä vuotta vuoden 2011 joulukuussa toteutetun arvioinnin jälkeen); |
| --- | --- |

17.

katsoo, että on ennenaikaista arvioida direktiiviä uudelleen jo vuonna 2014, kuten komissio on esittänyt, ja ehdottaa, että arviointi toteutetaan vuonna 2015 (neljä vuotta vuoden 2011 joulukuussa toteutetun arvioinnin jälkeen);

| 18. | kehottaa komissiota arvioimaan seuraavassa arviointikertomuksessaan uudelleen, ovatko direktiivissä esitetyt korvausosuudet, vähimmäishinnat ja jälleenmyyntikorvaukseen oikeutetut ryhmät asianmukaisia; |
| --- | --- |

18.

kehottaa komissiota arvioimaan seuraavassa arviointikertomuksessaan uudelleen, ovatko direktiivissä esitetyt korvausosuudet, vähimmäishinnat ja jälleenmyyntikorvaukseen oikeutetut ryhmät asianmukaisia;

| 19. | kehottaa komissiota tekemään tiivistä yhteistyötä sidosryhmien kanssa vahvistaakseen Euroopan taidemarkkinoiden asemaa ja ratkaistakseen joitakin ongelmia, jotka koskevat esimerkiksi kerrannaisvaikutusta sekä pienten ja erikoistuneiden huutokauppaliikkeiden ja taidekauppiaiden kohtaamia hallinnollisia ongelmia; |
| --- | --- |

19.

kehottaa komissiota tekemään tiivistä yhteistyötä sidosryhmien kanssa vahvistaakseen Euroopan taidemarkkinoiden asemaa ja ratkaistakseen joitakin ongelmia, jotka koskevat esimerkiksi kerrannaisvaikutusta sekä pienten ja erikoistuneiden huutokauppaliikkeiden ja taidekauppiaiden kohtaamia hallinnollisia ongelmia;

| 20. | pitää myönteisinä kolmansien maiden aloitteita jälleenmyyntikorvausta koskevan oikeuden käyttöönottamiseksi ja kehottaa komissiota jatkamaan ponnistelujaan monenvälisillä foorumeilla Euroopan taidemarkkinoiden kansainvälisen aseman lujittamiseksi; |
| --- | --- |

20.

pitää myönteisinä kolmansien maiden aloitteita jälleenmyyntikorvausta koskevan oikeuden käyttöönottamiseksi ja kehottaa komissiota jatkamaan ponnistelujaan monenvälisillä foorumeilla Euroopan taidemarkkinoiden kansainvälisen aseman lujittamiseksi;

o

o o

| 21. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

21.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  EYVL L 272, 13.10.2001, s. 32.

(2)  Artprice, Art Market Trends 2011, http://imgpublic.artprice.com/pdf/trends2011_en.pdf

(3)  Ks. edellinen alaviite.

(4)  Ks. edellinen alaviite.

---

| 16.12.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 419/19 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 419/19

---

P7_TA(2012)0426

Kortti-, verkko- ja mobiilimaksut

Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. marraskuuta 2012 yhdentyneistä eurooppalaisista markkinoista kortti-, verkko- ja mobiilimaksuille (2012/2040(INI))

(2015/C 419/05)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 26 ja 114 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 26 ja 114 artiklan,

| — | ottaa huomioon 11. tammikuuta 2012 annetun komission tiedonannon yhdentyneistä eurooppalaisista markkinoista kortti-, verkko- ja mobiilimaksuille (COM(2011)0941, jäljempänä ”vihreä kirja”), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. tammikuuta 2012 annetun komission tiedonannon yhdentyneistä eurooppalaisista markkinoista kortti-, verkko- ja mobiilimaksuille (COM(2011)0941, jäljempänä ”vihreä kirja”),

| — | ottaa huomioon 11. tammikuuta 2012 annetun komission tiedonannon ”Yhtenäinen kehys luottamuksen rakentamiseksi digitaalisilla sisämarkkinoilla sähköistä kaupankäyntiä ja verkkopalveluja varten” (COM(2011)0942), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. tammikuuta 2012 annetun komission tiedonannon ”Yhtenäinen kehys luottamuksen rakentamiseksi digitaalisilla sisämarkkinoilla sähköistä kaupankäyntiä ja verkkopalveluja varten” (COM(2011)0942),

| — | ottaa huomioon komission vihreästä kirjasta 11. tammikuuta 2012–11. huhtikuuta 2012 järjestämän julkisen kuulemisen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission vihreästä kirjasta 11. tammikuuta 2012–11. huhtikuuta 2012 järjestämän julkisen kuulemisen,

| — | ottaa huomioon komission kortti-, verkko- ja mobiilimaksuista 4. toukokuuta 2012 järjestämän konferenssin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission kortti-, verkko- ja mobiilimaksuista 4. toukokuuta 2012 järjestämän konferenssin,

| — | ottaa huomioon euromääräisiä tilisiirtoja ja suoraveloituksia koskevista teknisistä ja liiketoimintaa koskevista vaatimuksista sekä asetuksen (EY) N:o 924/2009 muuttamisesta 14. maaliskuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 260/2012 (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon euromääräisiä tilisiirtoja ja suoraveloituksia koskevista teknisistä ja liiketoimintaa koskevista vaatimuksista sekä asetuksen (EY) N:o 924/2009 muuttamisesta 14. maaliskuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 260/2012 (1),

| — | ottaa huomioon Euroopan kilpailuviranomaisten verkoston pankkitoimintaa ja maksuja käsittelevän työryhmän maaliskuussa 2012 laatiman tiedotteen kilpailusääntöjen soveltamisesta maksualalla (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan kilpailuviranomaisten verkoston pankkitoimintaa ja maksuja käsittelevän työryhmän maaliskuussa 2012 laatiman tiedotteen kilpailusääntöjen soveltamisesta maksualalla (2),

| — | ottaa huomioon Euroopan keskuspankin huhtikuussa 2012 antamat suositukset verkkomaksujen turvallisuudesta (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan keskuspankin huhtikuussa 2012 antamat suositukset verkkomaksujen turvallisuudesta (3),

| — | ottaa huomioon Euroopan tietosuojavaltuutetun 11. huhtikuuta 2012 antaman vastauksen komission julkiseen kuulemiseen, jossa käsiteltiin vihreää kirjaa yhdentyneistä eurooppalaisista markkinoista kortti-, verkko- ja mobiilimaksuille (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan tietosuojavaltuutetun 11. huhtikuuta 2012 antaman vastauksen komission julkiseen kuulemiseen, jossa käsiteltiin vihreää kirjaa yhdentyneistä eurooppalaisista markkinoista kortti-, verkko- ja mobiilimaksuille (4),

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 22. toukokuuta 2012 antaman vihreää kirjaa koskevan työasiakirjan (INT/634), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 22. toukokuuta 2012 antaman vihreää kirjaa koskevan työasiakirjan (INT/634),

| — | ottaa huomioon komission 24. heinäkuuta 2002 tekemän päätöksen EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan ja ETA-sopimuksen 53 artiklan mukaisesta menettelystä asiassa COMP/29.373 – Visa International (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 24. heinäkuuta 2002 tekemän päätöksen EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan ja ETA-sopimuksen 53 artiklan mukaisesta menettelystä asiassa COMP/29.373 – Visa International (5),

| — | ottaa huomioon komission 19. joulukuuta 2007 tekemän päätöksen EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan ja ETA-sopimuksen 53 artiklan mukaisesta menettelystä asioissa COMP/34.579 – MasterCard, COMP/36.518 – EuroCommerce ja COMP/38.580 – Yrityskortit (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 19. joulukuuta 2007 tekemän päätöksen EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan ja ETA-sopimuksen 53 artiklan mukaisesta menettelystä asioissa COMP/34.579 – MasterCard, COMP/36.518 – EuroCommerce ja COMP/38.580 – Yrityskortit (6),

| — | ottaa huomioon unionin yleisen tuomioistuimen 24. toukokuuta 2012 antaman tuomion asiassa MasterCard ym. vastaan komissio (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin yleisen tuomioistuimen 24. toukokuuta 2012 antaman tuomion asiassa MasterCard ym. vastaan komissio (7),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan,

| — | ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön sekä sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan lausunnon (A7-0304/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön sekä sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan lausunnon (A7-0304/2012),

| A. | ottaa huomioon, että Euroopan kortti-, verkko- ja mobiilimaksujen markkinat ovat tällä hetkellä vielä hajallaan kansallisten rajojen mukaan ja että markkinoilla on vain muutamia suuria toimijoita, jotka kykenevät saamaan kauppiaiden hyväksynnän ja toimimaan yli rajojen; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Euroopan kortti-, verkko- ja mobiilimaksujen markkinat ovat tällä hetkellä vielä hajallaan kansallisten rajojen mukaan ja että markkinoilla on vain muutamia suuria toimijoita, jotka kykenevät saamaan kauppiaiden hyväksynnän ja toimimaan yli rajojen;

| B. | ottaa huomioon, että kahden Euroopan ulkopuolisen korttimaksupalvelujen tarjoajan hallitseva markkina-asema saattaa johtaa sekä kuluttajien että kauppiaiden kannalta kohtuuttomiin ja perustelemattomiin kuluihin, joita pankit (ns. liikkeellelaskevat ja vastaanottavat pankit) käyttävät hyväkseen tässä tilanteessa, kuten komissio vihreässä kirjassa toteaa; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että kahden Euroopan ulkopuolisen korttimaksupalvelujen tarjoajan hallitseva markkina-asema saattaa johtaa sekä kuluttajien että kauppiaiden kannalta kohtuuttomiin ja perustelemattomiin kuluihin, joita pankit (ns. liikkeellelaskevat ja vastaanottavat pankit) käyttävät hyväkseen tässä tilanteessa, kuten komissio vihreässä kirjassa toteaa;

| C. | ottaa huomioon, että kortti-, verkko- ja mobiilimaksujen kehittäminen ja laajempi käyttö voisi myös auttaa lisäämään ja monipuolistamaan sähköistä kaupankäyntiä Euroopassa; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että kortti-, verkko- ja mobiilimaksujen kehittäminen ja laajempi käyttö voisi myös auttaa lisäämään ja monipuolistamaan sähköistä kaupankäyntiä Euroopassa;

| D. | ottaa huomioon, että verkko- ja mobiilimaksujen osuus ja monipuolisuus kasvavat jatkuvasti Euroopassa ja koko maailmassa; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että verkko- ja mobiilimaksujen osuus ja monipuolisuus kasvavat jatkuvasti Euroopassa ja koko maailmassa;

| E. | ottaa huomioon, että teknisen edistyksen myötä korttimaksujärjestelmät saatetaan korvata muilla sähköisillä maksutavoilla ja mobiilimaksuilla; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että teknisen edistyksen myötä korttimaksujärjestelmät saatetaan korvata muilla sähköisillä maksutavoilla ja mobiilimaksuilla;

| F. | ottaa huomioon, että vihreässä kirjassa ei tarkastella käteis- ja shekkimaksujen kustannuksia ja yhteiskunnallisia vaikutuksia verrattuna kortti-, verkko- ja mobiilimaksujen kustannuksiin, joten käteis- ja shekkimaksujen taloudellisten kustannusten ja hyvinvointikustannusten sekä yhteiskunnallisten hyötyjen vertaileva analysointi ei ole mahdollista; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että vihreässä kirjassa ei tarkastella käteis- ja shekkimaksujen kustannuksia ja yhteiskunnallisia vaikutuksia verrattuna kortti-, verkko- ja mobiilimaksujen kustannuksiin, joten käteis- ja shekkimaksujen taloudellisten kustannusten ja hyvinvointikustannusten sekä yhteiskunnallisten hyötyjen vertaileva analysointi ei ole mahdollista;

| G. | ottaa huomioon, että korttimaksujen nykyinen liiketoimintamalli mahdollistaa kohtuuttomat toimituspalkkiot, jotka näyttävät joskus ylittävän järjestelmän rahoittamisen todelliset kustannukset ja muodostavat merkittävän esteen maksumarkkinoiden kilpailulle; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että korttimaksujen nykyinen liiketoimintamalli mahdollistaa kohtuuttomat toimituspalkkiot, jotka näyttävät joskus ylittävän järjestelmän rahoittamisen todelliset kustannukset ja muodostavat merkittävän esteen maksumarkkinoiden kilpailulle;

| H. | ottaa huomioon, että rajat ylittävä korttitapahtumien vastaanotto on tällä hetkellä mahdollista vain rajalliselle määrälle toimijoita ja että järjestelyllä voitaisiin lisätä kauppiaiden valinnanvaraa ja siten lisätä kilpailua ja vähentää kuluttajille aiheutuvia kustannuksia; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että rajat ylittävä korttitapahtumien vastaanotto on tällä hetkellä mahdollista vain rajalliselle määrälle toimijoita ja että järjestelyllä voitaisiin lisätä kauppiaiden valinnanvaraa ja siten lisätä kilpailua ja vähentää kuluttajille aiheutuvia kustannuksia;

| I. | ottaa huomioon, että maksukorttien käytöstä johtuvat lisämaksut eivät ole sallittuja joissakin jäsenvaltioissa mutta laajasti käytössä toisissa jäsenvaltioissa, ja ottaa huomioon, että liialliset lisämaksut ovat olleet haitaksi kuluttajille, koska maksupalvelun tarjoajat eivät usein tarjoa lisämaksullisille maksuille vaihtoehtoisia menetelmiä; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että maksukorttien käytöstä johtuvat lisämaksut eivät ole sallittuja joissakin jäsenvaltioissa mutta laajasti käytössä toisissa jäsenvaltioissa, ja ottaa huomioon, että liialliset lisämaksut ovat olleet haitaksi kuluttajille, koska maksupalvelun tarjoajat eivät usein tarjoa lisämaksullisille maksuille vaihtoehtoisia menetelmiä;

| J. | ottaa huomioon, että yhtenäistä eurooppalaista maksualuetta (SEPA) koskevan kehyksen mukaan asiakkaiden on voitava käyttää yleiskortteja euromääräisten maksujen suorittamiseen ja käteisen nostamiseen SEPA-alueella yhtä helposti ja vaivattomasti kuin kotimaassaan; ottaa huomioon, että kortin tai korttien käyttämisessä ei saisi olla eroa, tapahtuipa se kotimaassa tai muualla SEPA-alueella; ottaa huomioon, että enää ei saisi olla olemassa ainoastaan yhteen maahan tarkoitettuja yleiskorttijärjestelmiä eikä korttijärjestelmiä, jotka on suunniteltu yksinomaan rajojen yli tapahtuvaan käyttöön SEPA-alueella; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että yhtenäistä eurooppalaista maksualuetta (SEPA) koskevan kehyksen mukaan asiakkaiden on voitava käyttää yleiskortteja euromääräisten maksujen suorittamiseen ja käteisen nostamiseen SEPA-alueella yhtä helposti ja vaivattomasti kuin kotimaassaan; ottaa huomioon, että kortin tai korttien käyttämisessä ei saisi olla eroa, tapahtuipa se kotimaassa tai muualla SEPA-alueella; ottaa huomioon, että enää ei saisi olla olemassa ainoastaan yhteen maahan tarkoitettuja yleiskorttijärjestelmiä eikä korttijärjestelmiä, jotka on suunniteltu yksinomaan rajojen yli tapahtuvaan käyttöön SEPA-alueella;

| K. | ottaa huomioon, että onnistunut siirtyminen SEPA-järjestelmään antanee vauhtia Euroopan laajuisten innovatiivisten maksutapojen kehittämiselle; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että onnistunut siirtyminen SEPA-järjestelmään antanee vauhtia Euroopan laajuisten innovatiivisten maksutapojen kehittämiselle;

Erilaiset maksutavat

| 1. | antaa komissiolle tunnustusta sen esittämästä vihreästä kirjasta, pitää siinä esitettyjä näkemyksiä ja kysymyksiä erittäin tärkeinä ja yhtyy täysin siinä lueteltuihin tavoitteisiin, joita ovat kilpailun, valinnan, innovaatioiden ja maksuturvallisuuden sekä asiakkaiden luottamuksen lisääminen; |
| --- | --- |

1.

antaa komissiolle tunnustusta sen esittämästä vihreästä kirjasta, pitää siinä esitettyjä näkemyksiä ja kysymyksiä erittäin tärkeinä ja yhtyy täysin siinä lueteltuihin tavoitteisiin, joita ovat kilpailun, valinnan, innovaatioiden ja maksuturvallisuuden sekä asiakkaiden luottamuksen lisääminen;

| 2. | yhtyy komission näkemykseen, jonka mukaan neljän osapuolen pankkikorttijärjestelmissä on eroteltava kolmet erilaiset tuotemarkkinat – ensinnäkin markkinat, joilla eri maksukorttijärjestelmät kilpailevat rahoituslaitosten saamisesta liikkeellelaskeviksi tai vastaanottaviksi asiakkaiksi, sitten ensimmäiset jälkimarkkinat, joilla liikkeellelaskevat pankit kilpailevat pankkikortin haltijoista (”liikkeellelaskumarkkinat”), ja lopuksi jälkimarkkinat, jossa vastaanottavat pankit kilpailevat kauppiaista (”vastaanottavat markkinat”) – ja katsoo, että vapaata kilpailua olisi tehostettava kaikilla markkinoilla; |
| --- | --- |

2.

yhtyy komission näkemykseen, jonka mukaan neljän osapuolen pankkikorttijärjestelmissä on eroteltava kolmet erilaiset tuotemarkkinat – ensinnäkin markkinat, joilla eri maksukorttijärjestelmät kilpailevat rahoituslaitosten saamisesta liikkeellelaskeviksi tai vastaanottaviksi asiakkaiksi, sitten ensimmäiset jälkimarkkinat, joilla liikkeellelaskevat pankit kilpailevat pankkikortin haltijoista (”liikkeellelaskumarkkinat”), ja lopuksi jälkimarkkinat, jossa vastaanottavat pankit kilpailevat kauppiaista (”vastaanottavat markkinat”) – ja katsoo, että vapaata kilpailua olisi tehostettava kaikilla markkinoilla;

| 3. | pitää tärkeänä markkinapohjaista itsesääntelyä yhdessä kaikkien sidosryhmien kanssa, mutta ymmärtää, että itsesääntelyllä ei eturistiriitojen vuoksi ehkä saavutetakaan toivottuja tuloksia hyväksyttävässä aikataulussa; odottaa komissiolta tarvittavia lainsäädäntöehdotuksia, joiden avulla voidaan saada aikaan todellinen yhtenäinen euromaksualue kortti-, verkko- ja mobiilimaksuille, ja pitää tässä yhteydessä tärkeänä maksupalveludirektiivin tulevaa uudelleentarkastelua; |
| --- | --- |

3.

pitää tärkeänä markkinapohjaista itsesääntelyä yhdessä kaikkien sidosryhmien kanssa, mutta ymmärtää, että itsesääntelyllä ei eturistiriitojen vuoksi ehkä saavutetakaan toivottuja tuloksia hyväksyttävässä aikataulussa; odottaa komissiolta tarvittavia lainsäädäntöehdotuksia, joiden avulla voidaan saada aikaan todellinen yhtenäinen euromaksualue kortti-, verkko- ja mobiilimaksuille, ja pitää tässä yhteydessä tärkeänä maksupalveludirektiivin tulevaa uudelleentarkastelua;

| 4. | korostaa, että kortti-, verkko- ja mobiilimaksujen yhtenäisestä euromaksualueesta tarvitaan selkeä ja kattava näkemys ja että suunnitelmia ja aikatauluja tarvitaan saavuttamaan perustavoite, joka on erojen poistaminen rajojen yli ja kotimaassa suoritettavilta maksuilta; |
| --- | --- |

4.

korostaa, että kortti-, verkko- ja mobiilimaksujen yhtenäisestä euromaksualueesta tarvitaan selkeä ja kattava näkemys ja että suunnitelmia ja aikatauluja tarvitaan saavuttamaan perustavoite, joka on erojen poistaminen rajojen yli ja kotimaassa suoritettavilta maksuilta;

| 5. | korostaa, että on pyrittävä reaaliaikaiseen maksu- ja selvitysjärjestelmään, joka on jo teknisesti toteuttamiskelpoinen ja jo käytössä tiettyjen maksujen kohdalla; painottaa, että reaaliaikaiseen talouteen siirtymisen olisi oltava tärkeänä tavoitteena kaikkialla SEPA-alueella ja että reaaliaikaisen pankkien välisen järjestelmän olisi oltava SEPA-alueen laajuinen; |
| --- | --- |

5.

korostaa, että on pyrittävä reaaliaikaiseen maksu- ja selvitysjärjestelmään, joka on jo teknisesti toteuttamiskelpoinen ja jo käytössä tiettyjen maksujen kohdalla; painottaa, että reaaliaikaiseen talouteen siirtymisen olisi oltava tärkeänä tavoitteena kaikkialla SEPA-alueella ja että reaaliaikaisen pankkien välisen järjestelmän olisi oltava SEPA-alueen laajuinen;

| 6. | katsoo siksi, että kaikki kansalliset kortti-, verkko- ja mobiilimaksujärjestelmät olisi liitettävä Euroopan laajuiseen SEPA-yhteensopivaan järjestelmään tai muututtava sellaiseksi, jotta kaikki kortti- verkko- ja mobiilimaksut hyväksyttäisiin kaikkialla SEPA-alueella, ja että komission olisi ehdotettava tarvittavaa siirtymäkautta; |
| --- | --- |

6.

katsoo siksi, että kaikki kansalliset kortti-, verkko- ja mobiilimaksujärjestelmät olisi liitettävä Euroopan laajuiseen SEPA-yhteensopivaan järjestelmään tai muututtava sellaiseksi, jotta kaikki kortti- verkko- ja mobiilimaksut hyväksyttäisiin kaikkialla SEPA-alueella, ja että komission olisi ehdotettava tarvittavaa siirtymäkautta;

| 7. | toteaa, että kaikkien maksupäätteiden olisi pystyttävä hyväksymään kaikki kortit ja täytettävä yhteentoimivuusvaatimukset ja että siten olisi poistettava kaikki maksupäätteiden toimintaa ja sertifiointia koskevien vaatimusten eroavaisuuksista aiheutuvat tekniset esteet, koska yhteiset normit, säännöt ja standardoidut pääteohjelmistot lisäisivät kilpailua; |
| --- | --- |

7.

toteaa, että kaikkien maksupäätteiden olisi pystyttävä hyväksymään kaikki kortit ja täytettävä yhteentoimivuusvaatimukset ja että siten olisi poistettava kaikki maksupäätteiden toimintaa ja sertifiointia koskevien vaatimusten eroavaisuuksista aiheutuvat tekniset esteet, koska yhteiset normit, säännöt ja standardoidut pääteohjelmistot lisäisivät kilpailua;

| 8. | toteaa, että itsesääntelyyn perustuva lähestymistapa ei ole riittävä yhtenäisellä euromaksualueella; kehottaa komissiota ryhtymään lainsäädäntötoimiin maksujen turvallisuuden, oikeudenmukaisen kilpailun, taloudellisen osallistamisen, henkilötietojen suojelun ja avoimuuden varmistamiseksi kuluttajien kannalta; |
| --- | --- |

8.

toteaa, että itsesääntelyyn perustuva lähestymistapa ei ole riittävä yhtenäisellä euromaksualueella; kehottaa komissiota ryhtymään lainsäädäntötoimiin maksujen turvallisuuden, oikeudenmukaisen kilpailun, taloudellisen osallistamisen, henkilötietojen suojelun ja avoimuuden varmistamiseksi kuluttajien kannalta;

| 9. | kehottaa komissiota uudistamaan SEPAn hallintoa, jotta päätöksentekoprosessi olisi demokraattinen, avoin ja yleisen edun mukainen; toteaa, että tämä edellyttää komissiolta ja Euroopan keskuspankilta (EKP) aktiivisempaa ja johtavampaa roolia SEPAn hallinnassa sekä kaikkien sidosryhmien tasapuolista edustusta kaikessa SEPAn päätöksenteko- ja toimeenpanoelimissä, millä taataan loppukäyttäjien riittävä osallistuminen; |
| --- | --- |

9.

kehottaa komissiota uudistamaan SEPAn hallintoa, jotta päätöksentekoprosessi olisi demokraattinen, avoin ja yleisen edun mukainen; toteaa, että tämä edellyttää komissiolta ja Euroopan keskuspankilta (EKP) aktiivisempaa ja johtavampaa roolia SEPAn hallinnassa sekä kaikkien sidosryhmien tasapuolista edustusta kaikessa SEPAn päätöksenteko- ja toimeenpanoelimissä, millä taataan loppukäyttäjien riittävä osallistuminen;

| 10. | ilmaisee huolensa verkko- ja mobiilimaksumarkkinoiden tarpeettoman tiukasta sääntelystä tässä vaiheessa, koska nämä maksutavat kehittyvät edelleen; katsoo, että tämän alan sääntelyä koskevilla aloitteilla on vaarana painottua liikaa olemassa oleviin maksuvälineisiin, mikä saattaa haitata innovointia ja vääristää markkinoita ennen niiden kehittymistä; pyytää komissiota omaksumaan tulevassa ehdotuksessaan asianmukaisen lähestymistavan kaikkiin uusiin verkko- ja mobiilimaksutapoihin, millä varmistettaisiin kuluttajansuojan korkea taso erityisesti heikommassa asemassa olevien kuluttajien tapauksessa; |
| --- | --- |

10.

ilmaisee huolensa verkko- ja mobiilimaksumarkkinoiden tarpeettoman tiukasta sääntelystä tässä vaiheessa, koska nämä maksutavat kehittyvät edelleen; katsoo, että tämän alan sääntelyä koskevilla aloitteilla on vaarana painottua liikaa olemassa oleviin maksuvälineisiin, mikä saattaa haitata innovointia ja vääristää markkinoita ennen niiden kehittymistä; pyytää komissiota omaksumaan tulevassa ehdotuksessaan asianmukaisen lähestymistavan kaikkiin uusiin verkko- ja mobiilimaksutapoihin, millä varmistettaisiin kuluttajansuojan korkea taso erityisesti heikommassa asemassa olevien kuluttajien tapauksessa;

| 11. | korostaa, että vaikka sähköiset maksut ovat yhä tärkeämmässä roolissa Euroopassa ja maailmassa, täysimääräisesti ja tehokkaasti yhdennettyjen, kilpailukykyisten, innovatiivisten, turvallisten, avointen ja kuluttajaystävällisten eurooppalaisten digitaalisten sisämarkkinoiden toiminnalle on näiden maksutapojen osalta edelleen vakavia esteitä; |
| --- | --- |

11.

korostaa, että vaikka sähköiset maksut ovat yhä tärkeämmässä roolissa Euroopassa ja maailmassa, täysimääräisesti ja tehokkaasti yhdennettyjen, kilpailukykyisten, innovatiivisten, turvallisten, avointen ja kuluttajaystävällisten eurooppalaisten digitaalisten sisämarkkinoiden toiminnalle on näiden maksutapojen osalta edelleen vakavia esteitä;

| 12. | korostaa, että näinä kriisiaikoina on olennaisen tärkeää toteuttaa toimia, joilla tuetaan talouskasvua, työpaikkojen luomista sekä kulutuksen elpymistä, ja että vaikka digitaaliset markkinat tarjoavat hyvän tilaisuuden näiden tavoitteiden saavuttamiselle, EU:n on sitä varten pystyttävä luomaan täydelliset digitaaliset sisämarkkinat; katsoo, että on yhtäältä tärkeää poistaa olemassa olevat esteet ja toisaalta lisätä kuluttajien luottamusta; uskoo tässä yhteydessä, että kortti- verkko- ja mobiilimaksujen alalla neutraalien ja turvallisten EU:n sisämarkkinoiden luominen, joka mahdollistaisi vapaan kilpailun ja innovoinnin, on olennaisen tärkeää todellisten digitaalisten sisämarkkinoiden luomisessa ja voisi myötävaikuttaa merkittävästi kuluttajien luottamuksen lisääntymiseen; |
| --- | --- |

12.

korostaa, että näinä kriisiaikoina on olennaisen tärkeää toteuttaa toimia, joilla tuetaan talouskasvua, työpaikkojen luomista sekä kulutuksen elpymistä, ja että vaikka digitaaliset markkinat tarjoavat hyvän tilaisuuden näiden tavoitteiden saavuttamiselle, EU:n on sitä varten pystyttävä luomaan täydelliset digitaaliset sisämarkkinat; katsoo, että on yhtäältä tärkeää poistaa olemassa olevat esteet ja toisaalta lisätä kuluttajien luottamusta; uskoo tässä yhteydessä, että kortti- verkko- ja mobiilimaksujen alalla neutraalien ja turvallisten EU:n sisämarkkinoiden luominen, joka mahdollistaisi vapaan kilpailun ja innovoinnin, on olennaisen tärkeää todellisten digitaalisten sisämarkkinoiden luomisessa ja voisi myötävaikuttaa merkittävästi kuluttajien luottamuksen lisääntymiseen;

| 13. | toteaa, että avointen, turvallisten ja tehokkaiden maksujärjestelmien kehittäminen Euroopan digitaalisilla markkinoilla on keskeinen edellytys todellisen digitaalitalouden turvaamiselle ja rajatylittävän sähköisen kaupankäynnin helpottamiselle; |
| --- | --- |

13.

toteaa, että avointen, turvallisten ja tehokkaiden maksujärjestelmien kehittäminen Euroopan digitaalisilla markkinoilla on keskeinen edellytys todellisen digitaalitalouden turvaamiselle ja rajatylittävän sähköisen kaupankäynnin helpottamiselle;

| 14. | korostaa, että turvalliset, luotettavat ja avoimet sähköisiä maksuja koskevat eurooppalaiset puitteet ovat välttämättömät digitaalisten sisämarkkinoiden käynnistämiseksi; pitää tärkeänä tiedotuskampanjoita, joilla lisätään kuluttajien tietoisuutta markkinoilla saatavilla olevista vaihtoehdoista sekä turvallisten sähköisten maksujen ehdoista ja vaatimuksista, ja katsoo, että tällaisia kampanjoita olisi toteutettava unionin tasolla, jotta voidaan myös hälventää näitä maksutapoja koskevat, usein perusteettomat pelot; katsoo, että tässä suhteessa kuluttajaystävälliset yhteyspisteet lisäisivät luottamusta etämaksuja kohtaan; |
| --- | --- |

14.

korostaa, että turvalliset, luotettavat ja avoimet sähköisiä maksuja koskevat eurooppalaiset puitteet ovat välttämättömät digitaalisten sisämarkkinoiden käynnistämiseksi; pitää tärkeänä tiedotuskampanjoita, joilla lisätään kuluttajien tietoisuutta markkinoilla saatavilla olevista vaihtoehdoista sekä turvallisten sähköisten maksujen ehdoista ja vaatimuksista, ja katsoo, että tällaisia kampanjoita olisi toteutettava unionin tasolla, jotta voidaan myös hälventää näitä maksutapoja koskevat, usein perusteettomat pelot; katsoo, että tässä suhteessa kuluttajaystävälliset yhteyspisteet lisäisivät luottamusta etämaksuja kohtaan;

| 15. | korostaa, että tässä yhteydessä olisi ryhdyttävä torjumaan syrjintää, jota eurooppalaiset kuluttajat usein kohtaavat, kun heidän internetin kautta rajat ylittävästi suorittamansa maksut hylätään sen perusteella, mistä ne ovat lähtöisin; |
| --- | --- |

15.

korostaa, että tässä yhteydessä olisi ryhdyttävä torjumaan syrjintää, jota eurooppalaiset kuluttajat usein kohtaavat, kun heidän internetin kautta rajat ylittävästi suorittamansa maksut hylätään sen perusteella, mistä ne ovat lähtöisin;

| 16. | pitää valitettavana, että nykytilanteessa useimmat maksuihin liittyvät kustannukset ovat näkymättömiä, ja toteaa, että kalliista maksutavoista joutuvat maksamaan myös henkilöt, jotka eivät käytä niitä; muistuttaa, että kaikkiin maksutapoihin liittyy kustannuksia; pyytää siksi komissiota tarkastelemaan tulevaisuudessa myös käteis- ja shekkimaksujen kustannuksia, ominaispiirteitä ja yhteiskunnallisia vaikutuksia kaikkien markkinatoimijoiden kannalta muihin maksutapoihin verrattuna; palauttaa mieliin, että kaikilla eurooppalaisilla olisi oltava mahdollisuus käyttää peruspankkipalveluja; korostaa, että yhteisiin teknisiin standardeihin tähtäävissä toimissa on otettava huomioon Euroopassa tällä hetkellä voimassa olevien standardien merkitys, tehokkuus ja riittävyys; |
| --- | --- |

16.

pitää valitettavana, että nykytilanteessa useimmat maksuihin liittyvät kustannukset ovat näkymättömiä, ja toteaa, että kalliista maksutavoista joutuvat maksamaan myös henkilöt, jotka eivät käytä niitä; muistuttaa, että kaikkiin maksutapoihin liittyy kustannuksia; pyytää siksi komissiota tarkastelemaan tulevaisuudessa myös käteis- ja shekkimaksujen kustannuksia, ominaispiirteitä ja yhteiskunnallisia vaikutuksia kaikkien markkinatoimijoiden kannalta muihin maksutapoihin verrattuna; palauttaa mieliin, että kaikilla eurooppalaisilla olisi oltava mahdollisuus käyttää peruspankkipalveluja; korostaa, että yhteisiin teknisiin standardeihin tähtäävissä toimissa on otettava huomioon Euroopassa tällä hetkellä voimassa olevien standardien merkitys, tehokkuus ja riittävyys;

Standardointi ja yhteentoimivuus

| 17. | katsoo, että yhteisten teknisten standardien avoimella jatkokehityksellä voitaisiin paitsi parantaa Euroopan talouden kilpailukykyä ja sisämarkkinoiden toimintaa niin myös edistää yhteentoimivuutta ja saada yhteisten turvallisuusstandardien muodossa aikaan myös turvallisuuteen liittyviä etuja, joista hyötyisivät niin kuluttajat kuin kauppiaatkin; |
| --- | --- |

17.

katsoo, että yhteisten teknisten standardien avoimella jatkokehityksellä voitaisiin paitsi parantaa Euroopan talouden kilpailukykyä ja sisämarkkinoiden toimintaa niin myös edistää yhteentoimivuutta ja saada yhteisten turvallisuusstandardien muodossa aikaan myös turvallisuuteen liittyviä etuja, joista hyötyisivät niin kuluttajat kuin kauppiaatkin;

| 18. | toteaa, että verkko- ja mobiilimaksujen tapauksessa useimpien standardien olisi oltava samoja kuin nykyisissä SEPA-maksuissa mutta uusia standardeja tarvitaan asiakkaiden turvallisuutta ja tunnistusta varten sekä pankkien välisen reaaliaikaisen verkkojärjestelmän vuoksi; painottaa, että uusien standardien kehittäminen ei riitä, sillä koordinoitu täytäntöönpano on vähintään yhtä tärkeää; |
| --- | --- |

18.

toteaa, että verkko- ja mobiilimaksujen tapauksessa useimpien standardien olisi oltava samoja kuin nykyisissä SEPA-maksuissa mutta uusia standardeja tarvitaan asiakkaiden turvallisuutta ja tunnistusta varten sekä pankkien välisen reaaliaikaisen verkkojärjestelmän vuoksi; painottaa, että uusien standardien kehittäminen ei riitä, sillä koordinoitu täytäntöönpano on vähintään yhtä tärkeää;

| 19. | korostaa, että standardointi ei saisi luoda esteitä kilpailulle ja innovoinnille, vaan sillä olisi poistettava esteitä, jotta kaikille osapuolille taattaisiin tasapuoliset toimintaedellytykset; suosittelee siksi, että standardien on oltava avoimia, jotta mahdollistetaan innovointi ja kilpailu markkinoilla, koska yhden tai suljetun standardin myöntämisellä rajoitettaisiin markkinoiden kehitystä ja innovointia, asetettaisiin suhteettomia rajoituksia ja jätettäisiin käyttämättä kilpailua edistävien yhtenäisten toimintaedellytysten mahdollisuus; panee kuitenkin merkille komission kartellitutkimuksen, joka koski Euroopan maksuneuvoston (EPC) verkkomaksuihin (sähköisiin maksuihin) liittyvää standardointiprosessia; |
| --- | --- |

19.

korostaa, että standardointi ei saisi luoda esteitä kilpailulle ja innovoinnille, vaan sillä olisi poistettava esteitä, jotta kaikille osapuolille taattaisiin tasapuoliset toimintaedellytykset; suosittelee siksi, että standardien on oltava avoimia, jotta mahdollistetaan innovointi ja kilpailu markkinoilla, koska yhden tai suljetun standardin myöntämisellä rajoitettaisiin markkinoiden kehitystä ja innovointia, asetettaisiin suhteettomia rajoituksia ja jätettäisiin käyttämättä kilpailua edistävien yhtenäisten toimintaedellytysten mahdollisuus; panee kuitenkin merkille komission kartellitutkimuksen, joka koski Euroopan maksuneuvoston (EPC) verkkomaksuihin (sähköisiin maksuihin) liittyvää standardointiprosessia;

| 20. | toteaa, että pohjimmiltaan kaikki maksutapahtumat sisältävät samantyyppistä tietoa, ja korostaa, että maksujen välittämiseen tarvittavan tiedonsiirron olisi oltava turvallista siten, että mahdollistetaan koko maksutapahtuman reaaliaikainen prosessointi alusta loppuun; ymmärtää samaa sanomamuotoa käyttävien järjestelmien edut ja muistuttaa, että ilmeisin vaihtoehto on tilisiirtoihin ja suoraveloituksiin käytetty järjestelmä sellaisena kuin se on määritelty SEPAn päättymispäiviä koskevan asetuksen liitteessä (ts. ISO XML 20022); suosittelee, että samaa sanomamuotoa olisi käytettävä kaikessa asiaankuuluvassa tiedonsiirrossa maksupäätteen ja asiakkaan välillä; |
| --- | --- |

20.

toteaa, että pohjimmiltaan kaikki maksutapahtumat sisältävät samantyyppistä tietoa, ja korostaa, että maksujen välittämiseen tarvittavan tiedonsiirron olisi oltava turvallista siten, että mahdollistetaan koko maksutapahtuman reaaliaikainen prosessointi alusta loppuun; ymmärtää samaa sanomamuotoa käyttävien järjestelmien edut ja muistuttaa, että ilmeisin vaihtoehto on tilisiirtoihin ja suoraveloituksiin käytetty järjestelmä sellaisena kuin se on määritelty SEPAn päättymispäiviä koskevan asetuksen liitteessä (ts. ISO XML 20022); suosittelee, että samaa sanomamuotoa olisi käytettävä kaikessa asiaankuuluvassa tiedonsiirrossa maksupäätteen ja asiakkaan välillä;

| 21. | tähdentää, että koska verkko- ja mobiilimaksujen markkinat kasvavat nopeasti mutta ovat vielä kehittymättömiä, pakollisten standardien määrääminen näille Euroopan digitaalisten sisämarkkinoiden kannalta keskeisille aloille saattaisi aiheuttaa kielteisiä vaikutuksia innovoinnille, kilpailulle ja markkinoiden kasvulle; |
| --- | --- |

21.

tähdentää, että koska verkko- ja mobiilimaksujen markkinat kasvavat nopeasti mutta ovat vielä kehittymättömiä, pakollisten standardien määrääminen näille Euroopan digitaalisten sisämarkkinoiden kannalta keskeisille aloille saattaisi aiheuttaa kielteisiä vaikutuksia innovoinnille, kilpailulle ja markkinoiden kasvulle;

| 22. | huomauttaa, että vihreästä kirjasta järjestettyä julkista kuulemista koskevassa lausunnossa komissio toteaa, että kehitettyjen standardien täytäntöönpano on usein erittäin haasteellista; kehottaa komissiota tutkimaan mahdollisuutta täytäntöönpanon valvontamekanismeihin, kuten siirtymäkauden päättymishetken määrittämiseen; |
| --- | --- |

22.

huomauttaa, että vihreästä kirjasta järjestettyä julkista kuulemista koskevassa lausunnossa komissio toteaa, että kehitettyjen standardien täytäntöönpano on usein erittäin haasteellista; kehottaa komissiota tutkimaan mahdollisuutta täytäntöönpanon valvontamekanismeihin, kuten siirtymäkauden päättymishetken määrittämiseen;

| 23. | toteaa, että muiden kuin asiakkaan omaan pankki- ja korttijärjestelmään kuuluvien pankkiautomaattien käyttömaksut ovat monessa jäsenvaltiossa liian korkeita, ja ne olisi saatettava kustannusperustaisemmalle tasolle kaikkialla SEPA-alueella; |
| --- | --- |

23.

toteaa, että muiden kuin asiakkaan omaan pankki- ja korttijärjestelmään kuuluvien pankkiautomaattien käyttömaksut ovat monessa jäsenvaltiossa liian korkeita, ja ne olisi saatettava kustannusperustaisemmalle tasolle kaikkialla SEPA-alueella;

| 24. | painottaa, että standardointia ja yhteentoimivuutta koskevilla vaatimuksilla olisi pyrittävä vahvistamaan Euroopan maksujärjestelmien kilpailukykyä, avoimuutta, innovatiivisuutta, maksujen turvallisuutta ja tehokkuutta käyttäjien ja muiden sidosryhmien kannalta; korostaa, että standardointivaatimuksilla ei saisi asettaa esteitä poikkeamalla aiheettomasti maailmanlaajuisten markkinoiden vaatimuksista; katsoo lisäksi, että yhteisistä standardeista olisi pääasiassa sovittava myös maailmanlaajuisesti ja yhteistyössä EU:n tärkeimpien talouskumppaneiden kanssa; |
| --- | --- |

24.

painottaa, että standardointia ja yhteentoimivuutta koskevilla vaatimuksilla olisi pyrittävä vahvistamaan Euroopan maksujärjestelmien kilpailukykyä, avoimuutta, innovatiivisuutta, maksujen turvallisuutta ja tehokkuutta käyttäjien ja muiden sidosryhmien kannalta; korostaa, että standardointivaatimuksilla ei saisi asettaa esteitä poikkeamalla aiheettomasti maailmanlaajuisten markkinoiden vaatimuksista; katsoo lisäksi, että yhteisistä standardeista olisi pääasiassa sovittava myös maailmanlaajuisesti ja yhteistyössä EU:n tärkeimpien talouskumppaneiden kanssa;

| 25. | kehottaa komissiota arvioimaan mahdollisia tapoja edistää uusien tulokkaiden pääsyä korttimarkkinoille esimerkiksi harkitsemalla mahdollisuutta kaikkien transaktioiden yhteiseen maksuinfrastruktuuriin kortin tarjoajasta riippumatta; |
| --- | --- |

25.

kehottaa komissiota arvioimaan mahdollisia tapoja edistää uusien tulokkaiden pääsyä korttimarkkinoille esimerkiksi harkitsemalla mahdollisuutta kaikkien transaktioiden yhteiseen maksuinfrastruktuuriin kortin tarjoajasta riippumatta;

| 26. | toteaa, että maksuinfrastruktuurien erottaminen maksujärjestelmistä saattaisi lisätä kilpailua, kun tekniset rajoitukset eivät sulkisi pois pieniä toimijoita; korostaa, että maksupalvelun tarjoajien olisi voitava vapaasti valita haluamansa vastaanottavien ja liikkeellelaskevien palvelujen yhdistelmä markkinoilla tarjolla olevista maksujärjestelmistä ja että maksuinfrastruktuurien olisi käsiteltävä rinnakkaisten maksujärjestelmien toisiaan vastaavat maksutapahtumat neutraalisti; |
| --- | --- |

26.

toteaa, että maksuinfrastruktuurien erottaminen maksujärjestelmistä saattaisi lisätä kilpailua, kun tekniset rajoitukset eivät sulkisi pois pieniä toimijoita; korostaa, että maksupalvelun tarjoajien olisi voitava vapaasti valita haluamansa vastaanottavien ja liikkeellelaskevien palvelujen yhdistelmä markkinoilla tarjolla olevista maksujärjestelmistä ja että maksuinfrastruktuurien olisi käsiteltävä rinnakkaisten maksujärjestelmien toisiaan vastaavat maksutapahtumat neutraalisti;

| 27. | korostaa, että tällaisten toimien yhteydessä on aina taattava vapaa ja oikeudenmukainen kilpailu sekä vapaa markkinoilletulo ja -pääsy siten, että otetaan huomioon tulevat teknologiset innovaatiot tällä sektorilla, jotta järjestelmä voi mukautua tulevaan kehitykseen niin, että johdonmukaisesti edistetään innovointia ja kilpailukykyä ja mahdollistetaan ne; |
| --- | --- |

27.

korostaa, että tällaisten toimien yhteydessä on aina taattava vapaa ja oikeudenmukainen kilpailu sekä vapaa markkinoilletulo ja -pääsy siten, että otetaan huomioon tulevat teknologiset innovaatiot tällä sektorilla, jotta järjestelmä voi mukautua tulevaan kehitykseen niin, että johdonmukaisesti edistetään innovointia ja kilpailukykyä ja mahdollistetaan ne;

Hallinto

| 28. | pyytää komissiolta SEPAn hallinnon parantamista koskevaa ehdotusta, joka kattaa organisaatiorakenteen, jossa maksupalvelujen ja täytettävien vaatimusten keskeisiä ominaisuuksia kehitetään siten, että mahdollistetaan teknisten standardien ja turvallisuusstandardien kehittäminen erikseen kyseisen lainsäädännön täytäntöönpanon tukemiseksi; vaatii kaikille sidosryhmille tasapainoisempaa edustusta maksujärjestelmien yhteisten teknisten ja turvallisuutta koskevien standardien kehittämisessä; kehottaa komissiota vastaamaan Euroopan parlamentin aiempiin pyyntöihin SEPAn hallinnon uudistamisesta, jolla varmistettaisiin maksupalvelujen käyttäjien parempi edustus päätöksenteko- ja standardinmääritysprosessissa; panee merkille, että näitä osapuolia ovat – ei välttämättä yksinomaan – EPC, kuluttajajärjestöt, kauppojen järjestöt ja suuret vähittäismyyntiketjut, Euroopan pankkiviranomainen (EPV), komissio, eri alojen asiantuntijat, pankkien ulkopuoliset maksupalvelujen tarjoajat, mobiili-, verkko- ja korttimaksupalvelukaupat sekä matkapuhelinoperaattorit; kehottaa näitä sidosryhmiä mukauttamaan työnsä uuteen hallintorakenteeseen, jossa SEPA-neuvostolla on tehtävä; katsoo, että SEPA-neuvoston apuna olisi oltava erilaisia teknisiä komiteoita tai vakituisia työryhmiä, jotka käsittelisivät e-maksua, m-maksua, kortteja, käteistä rahaa ja muita standardointikysymyksiä, sekä tilapäisiä työryhmiä; muistuttaa, että komissio sitoutui asetuksesta (EU) N:o 260/2012 antamassaan SEPAn hallintaa koskevassa julkilausumassa esittämään ehdotuksen ennen vuoden 2012 loppua; kehottaa eurooppalaisia standardointilaitoksia, kuten Euroopan standardointikomiteaa (Comité Européen de Normalisation, CEN) tai Euroopan telealan standardointilaitosta (European Telecommunications Standards Institute, ETSI) osallistumaan aktiivisemmin korttimaksujen standardointiin yhteistyössä komission kanssa; |
| --- | --- |

28.

pyytää komissiolta SEPAn hallinnon parantamista koskevaa ehdotusta, joka kattaa organisaatiorakenteen, jossa maksupalvelujen ja täytettävien vaatimusten keskeisiä ominaisuuksia kehitetään siten, että mahdollistetaan teknisten standardien ja turvallisuusstandardien kehittäminen erikseen kyseisen lainsäädännön täytäntöönpanon tukemiseksi; vaatii kaikille sidosryhmille tasapainoisempaa edustusta maksujärjestelmien yhteisten teknisten ja turvallisuutta koskevien standardien kehittämisessä; kehottaa komissiota vastaamaan Euroopan parlamentin aiempiin pyyntöihin SEPAn hallinnon uudistamisesta, jolla varmistettaisiin maksupalvelujen käyttäjien parempi edustus päätöksenteko- ja standardinmääritysprosessissa; panee merkille, että näitä osapuolia ovat – ei välttämättä yksinomaan – EPC, kuluttajajärjestöt, kauppojen järjestöt ja suuret vähittäismyyntiketjut, Euroopan pankkiviranomainen (EPV), komissio, eri alojen asiantuntijat, pankkien ulkopuoliset maksupalvelujen tarjoajat, mobiili-, verkko- ja korttimaksupalvelukaupat sekä matkapuhelinoperaattorit; kehottaa näitä sidosryhmiä mukauttamaan työnsä uuteen hallintorakenteeseen, jossa SEPA-neuvostolla on tehtävä; katsoo, että SEPA-neuvoston apuna olisi oltava erilaisia teknisiä komiteoita tai vakituisia työryhmiä, jotka käsittelisivät e-maksua, m-maksua, kortteja, käteistä rahaa ja muita standardointikysymyksiä, sekä tilapäisiä työryhmiä; muistuttaa, että komissio sitoutui asetuksesta (EU) N:o 260/2012 antamassaan SEPAn hallintaa koskevassa julkilausumassa esittämään ehdotuksen ennen vuoden 2012 loppua; kehottaa eurooppalaisia standardointilaitoksia, kuten Euroopan standardointikomiteaa (Comité Européen de Normalisation, CEN) tai Euroopan telealan standardointilaitosta (European Telecommunications Standards Institute, ETSI) osallistumaan aktiivisemmin korttimaksujen standardointiin yhteistyössä komission kanssa;

| 29. | tiedostaa tässä yhteydessä, että SEPA on tärkeä tukipilari yhdentyneiden eurooppalaisten maksumarkkinoiden luomisessa ja että sen pitäisi toimia perustana kyseisten markkinoiden kehittämiselle sekä niiden innovatiivisuuden ja kilpailukyvyn lisäämiselle; |
| --- | --- |

29.

tiedostaa tässä yhteydessä, että SEPA on tärkeä tukipilari yhdentyneiden eurooppalaisten maksumarkkinoiden luomisessa ja että sen pitäisi toimia perustana kyseisten markkinoiden kehittämiselle sekä niiden innovatiivisuuden ja kilpailukyvyn lisäämiselle;

| 30. | katsoo, että sähköisiä maksuja koskevien sääntöjen täytäntöönpano on Euroopassa usein vaikeaa, riittämätöntä ja vaihtelevaa ja että on pyrittävä tarmokkaammin varmistamaan sääntöjen asianmukainen ja yhtenäinen täytäntöönpano; |
| --- | --- |

30.

katsoo, että sähköisiä maksuja koskevien sääntöjen täytäntöönpano on Euroopassa usein vaikeaa, riittämätöntä ja vaihtelevaa ja että on pyrittävä tarmokkaammin varmistamaan sääntöjen asianmukainen ja yhtenäinen täytäntöönpano;

| 31. | vahvistaa, että itsesääntelyyn perustuva lähestymistapa ei ole riittävä; katsoo, että komission ja EKP:n olisi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa omaksuttava entistä aktiivisempi ja johtavampi asema ja että kaikkien sidosryhmien, myös kuluttajajärjestöjen, olisi osallistuttava asianmukaisesti ja tultava kuulluiksi päätöksentekomenettelyssä; |
| --- | --- |

31.

vahvistaa, että itsesääntelyyn perustuva lähestymistapa ei ole riittävä; katsoo, että komission ja EKP:n olisi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa omaksuttava entistä aktiivisempi ja johtavampi asema ja että kaikkien sidosryhmien, myös kuluttajajärjestöjen, olisi osallistuttava asianmukaisesti ja tultava kuulluiksi päätöksentekomenettelyssä;

| 32. | pitää todennäköisenä, että syntyy yhä enemmän eurooppalaisia yrityksiä, joiden toiminta on tosiasiallisesti riippuvaista mahdollisuudesta hyväksyä korttimaksuja; katsoo, että on yleisen edun mukaista määritellä objektiiviset säännöt, joissa kuvataan olosuhteet ja menettelyt, joiden mukaisesti korttimaksujärjestelmät voivat yksipuolisesti kieltäytyä korttimaksumahdollisuuden myöntämisestä; |
| --- | --- |

32.

pitää todennäköisenä, että syntyy yhä enemmän eurooppalaisia yrityksiä, joiden toiminta on tosiasiallisesti riippuvaista mahdollisuudesta hyväksyä korttimaksuja; katsoo, että on yleisen edun mukaista määritellä objektiiviset säännöt, joissa kuvataan olosuhteet ja menettelyt, joiden mukaisesti korttimaksujärjestelmät voivat yksipuolisesti kieltäytyä korttimaksumahdollisuuden myöntämisestä;

| 33. | pitää tärkeänä lujittaa SEPAn hallintoa ja antaa uudistetulle SEPA-neuvostolle vahvempi rooli; katsoo, että tämän uuden hallintoelimen olisi koostuttava keskeisten sidosryhmien edustajista ja muodostuttava siten, että se tarjoaa mahdollisuuden komission ja muiden Euroopan unionin viranomaisten suorittamaan demokraattiseen valvontaan; ehdottaa, että uudistettu SEPA-neuvosto johtaisi työtä, laatisi aikataulun ja toimintasuunnitelman, päättäisi painopisteistä ja tärkeimmistä kysymyksistä toimien samalla sovittelijana sidosryhmien välillä; katsoo, että komission olisi varmistettava demokraattinen valvonta siten, että EKP:llä ja EPV:llä on näkyvä rooli; |
| --- | --- |

33.

pitää tärkeänä lujittaa SEPAn hallintoa ja antaa uudistetulle SEPA-neuvostolle vahvempi rooli; katsoo, että tämän uuden hallintoelimen olisi koostuttava keskeisten sidosryhmien edustajista ja muodostuttava siten, että se tarjoaa mahdollisuuden komission ja muiden Euroopan unionin viranomaisten suorittamaan demokraattiseen valvontaan; ehdottaa, että uudistettu SEPA-neuvosto johtaisi työtä, laatisi aikataulun ja toimintasuunnitelman, päättäisi painopisteistä ja tärkeimmistä kysymyksistä toimien samalla sovittelijana sidosryhmien välillä; katsoo, että komission olisi varmistettava demokraattinen valvonta siten, että EKP:llä ja EPV:llä on näkyvä rooli;

| 34. | pitää myönteisenä, että komissio on käynnistänyt sidosryhmien kuulemisen osana SEPAn hallintaa koskevaa vihreää kirjaa asetuksen (EU) N:o 260/2012 johdanto-osan 5 kappaleen mukaisesti, ja odottaa ehdotusta, jonka komissio aikoo esittää aiheesta tämän vuoden loppuun mennessä; tähdentää, että kaikkien SEPAn sidosryhmien ensisijainen huolenaihe on SEPA-siirtymän valmistelu asetuksessa (EU) N:o 260/2012 säädettyjen ehtojen mukaisesti siten, että siirtyminen kansallisista Euroopan laajuisiin maksujärjestelmiin sujuisi vaivattomasti; |
| --- | --- |

34.

pitää myönteisenä, että komissio on käynnistänyt sidosryhmien kuulemisen osana SEPAn hallintaa koskevaa vihreää kirjaa asetuksen (EU) N:o 260/2012 johdanto-osan 5 kappaleen mukaisesti, ja odottaa ehdotusta, jonka komissio aikoo esittää aiheesta tämän vuoden loppuun mennessä; tähdentää, että kaikkien SEPAn sidosryhmien ensisijainen huolenaihe on SEPA-siirtymän valmistelu asetuksessa (EU) N:o 260/2012 säädettyjen ehtojen mukaisesti siten, että siirtyminen kansallisista Euroopan laajuisiin maksujärjestelmiin sujuisi vaivattomasti;

Rajat ylittävä vastaanotto

| 35. | korostaa, että jos standardointia ja käytäntöjen yhtenäistämistä lisätään teknisten esteiden ja kansallisten maksu- ja selvitysvaatimusten ratkaisemiseksi, tällä edistettäisiin rajat ylittävää korttitapahtumien vastaanottoa, mikä lisäisi kilpailua ja siten kauppiaiden valinnanvaraa ja saattaisi johtaa kuluttajien kannalta entistä kustannustehokkaampiin maksutapoihin; katsoo, että kauppiaiden olisi oltava paremmin selvillä rajat ylittävien korttitapahtumien vastaanotosta; |
| --- | --- |

35.

korostaa, että jos standardointia ja käytäntöjen yhtenäistämistä lisätään teknisten esteiden ja kansallisten maksu- ja selvitysvaatimusten ratkaisemiseksi, tällä edistettäisiin rajat ylittävää korttitapahtumien vastaanottoa, mikä lisäisi kilpailua ja siten kauppiaiden valinnanvaraa ja saattaisi johtaa kuluttajien kannalta entistä kustannustehokkaampiin maksutapoihin; katsoo, että kauppiaiden olisi oltava paremmin selvillä rajat ylittävien korttitapahtumien vastaanotosta;

| 36. | pyytää etsimään aktiivisesti ratkaisuja rajat ylittävän korttitapahtumien vastaanoton helpottamiseksi entisestään, koska siitä on hyötyä sisämarkkinoille; ilmaisee huolensa nykyisistä kansallisista oikeudellisista ja teknisistä esteistä, kuten jotkut toimilupaehdot, jotka olisi poistettava, ettei ulkomaisia SEPA-yhdenmukaisia korttitapahtumien vastaanottajia kohdeltaisi eri tavalla kuin kyseisen maan kotimaisia vastaanottajia; |
| --- | --- |

36.

pyytää etsimään aktiivisesti ratkaisuja rajat ylittävän korttitapahtumien vastaanoton helpottamiseksi entisestään, koska siitä on hyötyä sisämarkkinoille; ilmaisee huolensa nykyisistä kansallisista oikeudellisista ja teknisistä esteistä, kuten jotkut toimilupaehdot, jotka olisi poistettava, ettei ulkomaisia SEPA-yhdenmukaisia korttitapahtumien vastaanottajia kohdeltaisi eri tavalla kuin kyseisen maan kotimaisia vastaanottajia;

| 37. | korostaa, että erilaisia maksutilejä koskevien säädösten välillä ei pitäisi olla merkittäviä eroavaisuuksia ja että maksajan olisi voitava tehdä verkko- tai mobiilitilisiirto kenelle tahansa maksun vastaanottajalle, jos hänen tilinsä on SEPA-yhteydessä olevassa rahoituslaitoksessa; |
| --- | --- |

37.

korostaa, että erilaisia maksutilejä koskevien säädösten välillä ei pitäisi olla merkittäviä eroavaisuuksia ja että maksajan olisi voitava tehdä verkko- tai mobiilitilisiirto kenelle tahansa maksun vastaanottajalle, jos hänen tilinsä on SEPA-yhteydessä olevassa rahoituslaitoksessa;

| 38. | painottaa, että kaikilla virallisilla maksupalvelujen tarjoajilla olisi oltava yhtäläinen pääsy maksu- ja selvitysjärjestelyihin, jos niillä on riittävät riskinhallintamenettelyt, jos ne täyttävät tekniset vähimmäisvaatimukset ja jos niitä pidetään riittävän vakaina riskien suhteen, eli jos niihin sovelletaan samoja asiaankuuluvia vaatimuksia kuin pankkeihin; |
| --- | --- |

38.

painottaa, että kaikilla virallisilla maksupalvelujen tarjoajilla olisi oltava yhtäläinen pääsy maksu- ja selvitysjärjestelyihin, jos niillä on riittävät riskinhallintamenettelyt, jos ne täyttävät tekniset vähimmäisvaatimukset ja jos niitä pidetään riittävän vakaina riskien suhteen, eli jos niihin sovelletaan samoja asiaankuuluvia vaatimuksia kuin pankkeihin;

Monenväliset toimituspalkkiot (MIF-palkkiot)

| 39. | muistuttaa, että Euroopan unionin tuomioistuimen 24. toukokuuta 2012”Mastercard-asiassa” antaman tuomion mukaan monenvälisiä toimituspalkkioita (MIF) voidaan pitää kilpailun vastaisina, ja pyytää komissiota ehdottamaan, miten tämä tuomio otettaisiin huomioon kortti-, verkko- ja mobiilimaksujen liiketoimintamalleja koskevassa sääntelyssä; |
| --- | --- |

39.

muistuttaa, että Euroopan unionin tuomioistuimen 24. toukokuuta 2012”Mastercard-asiassa” antaman tuomion mukaan monenvälisiä toimituspalkkioita (MIF) voidaan pitää kilpailun vastaisina, ja pyytää komissiota ehdottamaan, miten tämä tuomio otettaisiin huomioon kortti-, verkko- ja mobiilimaksujen liiketoimintamalleja koskevassa sääntelyssä;

| 40. | toteaa, että nykyiset MIF-tuotot ovat monessa tapauksessa liian korkeita verrattuna kustannuksiin, jotka niillä pitäisi kattaa; korostaa, että erilaisten palvelumaksujen tasapainottaminen saattaa olla tarpeen, jotta voidaan varmistaa, että ristiintukemiskäytännöt eivät edistä tehotonta välineiden valintaa, ja kehottaa komissiota varmistamaan sääntelyllä, että MIF-palkkiot eivät enää vääristä kilpailua luomalla esteitä markkinatulokkaille ja innovoinnille; kehottaa komissiota toteuttamaan vuoden 2012 loppuun mennessä eri vaihtoehtoja koskevan vaikutustenarvioinnin; korostaa, että oikeudellinen selkeys ja oikeusvarmuus ovat MIF-palkkioiden osalta oleellisia; |
| --- | --- |

40.

toteaa, että nykyiset MIF-tuotot ovat monessa tapauksessa liian korkeita verrattuna kustannuksiin, jotka niillä pitäisi kattaa; korostaa, että erilaisten palvelumaksujen tasapainottaminen saattaa olla tarpeen, jotta voidaan varmistaa, että ristiintukemiskäytännöt eivät edistä tehotonta välineiden valintaa, ja kehottaa komissiota varmistamaan sääntelyllä, että MIF-palkkiot eivät enää vääristä kilpailua luomalla esteitä markkinatulokkaille ja innovoinnille; kehottaa komissiota toteuttamaan vuoden 2012 loppuun mennessä eri vaihtoehtoja koskevan vaikutustenarvioinnin; korostaa, että oikeudellinen selkeys ja oikeusvarmuus ovat MIF-palkkioiden osalta oleellisia;

| 41. | toteaa, että siirtymäkauden jälkeen mistä tahansa jäsenvaltiosta tulevan henkilön SEPA-yhteensopiva maksukortti olisi hyväksyttävä kaikissa yhtenäisen euromaksualueen maksupäätteissä ja että maksu olisi välitettävä turvallisesti; toteaa, että tämä vaatimus saattaa merkitä sitä, että MIF-palkkioita olisi säänneltävä siten, että ne laskevat tietyn kynnyksen alapuolelle, ja vaatii, että tämä ei saisi johtaa MIF-palkkioiden nousuun missään jäsenvaltiossa, vaan pikemminkin alenemiseen ja myöhemmässä vaiheessa laskuun lähelle nollaa; |
| --- | --- |

41.

toteaa, että siirtymäkauden jälkeen mistä tahansa jäsenvaltiosta tulevan henkilön SEPA-yhteensopiva maksukortti olisi hyväksyttävä kaikissa yhtenäisen euromaksualueen maksupäätteissä ja että maksu olisi välitettävä turvallisesti; toteaa, että tämä vaatimus saattaa merkitä sitä, että MIF-palkkioita olisi säänneltävä siten, että ne laskevat tietyn kynnyksen alapuolelle, ja vaatii, että tämä ei saisi johtaa MIF-palkkioiden nousuun missään jäsenvaltiossa, vaan pikemminkin alenemiseen ja myöhemmässä vaiheessa laskuun lähelle nollaa;

| 42. | katsoo, että rajojen yli tapahtuvaa ja keskitettyä maksutapahtumien vastaanottoa olisi tehostettava ja tekniset tai oikeudelliset esteet olisi poistettava MIF-palkkioiden ja kauppiailta veloitettavien maksujen alentamiseksi; |
| --- | --- |

42.

katsoo, että rajojen yli tapahtuvaa ja keskitettyä maksutapahtumien vastaanottoa olisi tehostettava ja tekniset tai oikeudelliset esteet olisi poistettava MIF-palkkioiden ja kauppiailta veloitettavien maksujen alentamiseksi;

| 43. | katsoo, että MIF-palkkioita olisi säänneltävä unionin tasolla, jotta helpotettaisiin uusien markkinatoimijoiden mahdollisuuksia rajat ylittävien korttitapahtumien vastaanottoon ja annettaisiin kauppiaille todellinen mahdollisuus valita, mihin maksujärjestelmään haluavat liittyä; toteaa, että jos uudessa lainsäädäntöehdotuksessa säädetään palkkioista, niiden osatekijät olisi ilmoitettava täysin avoimesti; palauttaa mieliin, että euromääräisiä tilisiirtoja ja suoraveloituksia koskevista teknisistä ja liiketoimintaa koskevista vaatimuksista annetun asetuksen (EU) N:o 260/2012 5 artiklassa säädetään, että maksutapahtumakohtaisia MIF-palkkioita ei voida soveltaa 1. helmikuuta 2017 jälkeen; vaatii samanlaista kohtelua korttimaksuille; |
| --- | --- |

43.

katsoo, että MIF-palkkioita olisi säänneltävä unionin tasolla, jotta helpotettaisiin uusien markkinatoimijoiden mahdollisuuksia rajat ylittävien korttitapahtumien vastaanottoon ja annettaisiin kauppiaille todellinen mahdollisuus valita, mihin maksujärjestelmään haluavat liittyä; toteaa, että jos uudessa lainsäädäntöehdotuksessa säädetään palkkioista, niiden osatekijät olisi ilmoitettava täysin avoimesti; palauttaa mieliin, että euromääräisiä tilisiirtoja ja suoraveloituksia koskevista teknisistä ja liiketoimintaa koskevista vaatimuksista annetun asetuksen (EU) N:o 260/2012 5 artiklassa säädetään, että maksutapahtumakohtaisia MIF-palkkioita ei voida soveltaa 1. helmikuuta 2017 jälkeen; vaatii samanlaista kohtelua korttimaksuille;

| 44. | katsoo, että kolmen osapuolen ja yhdisteltyjen maksujärjestelmien liiketoimintamalli saattaa nostaa esiin samanlaisia kilpailua koskevia huolenaiheita kuin neljän osapuolen maksujärjestelmät; katsoo siksi, että kaikkia korttijärjestelmiä – olivatpa ne neljän tai kolmen osapuolen järjestelmiä tai yhdistelmiä – ja uusia markkinoille tulijoita olisi kohdeltava yhdenvertaisesti, jotta varmistetaan yhtäläiset toimintaedellytykset myös silloin, kun kaikkien vastaanottajien olisi hyväksyttävä kaikki kortit; |
| --- | --- |

44.

katsoo, että kolmen osapuolen ja yhdisteltyjen maksujärjestelmien liiketoimintamalli saattaa nostaa esiin samanlaisia kilpailua koskevia huolenaiheita kuin neljän osapuolen maksujärjestelmät; katsoo siksi, että kaikkia korttijärjestelmiä – olivatpa ne neljän tai kolmen osapuolen järjestelmiä tai yhdistelmiä – ja uusia markkinoille tulijoita olisi kohdeltava yhdenvertaisesti, jotta varmistetaan yhtäläiset toimintaedellytykset myös silloin, kun kaikkien vastaanottajien olisi hyväksyttävä kaikki kortit;

Yhdistelmäkortit

| 45. | toteaa, että maksujärjestelmien vapaaehtoisesti käyttöön ottamat yhdistelmäkortit voisivat olla kuluttajille hyödyksi, koska ne vähentäisivät korttien määrää kuluttajien lompakossa ja helpottaisivat kansallisten järjestelmien pääsyä laajemmille SEPA-markkinoille, mikä piristäisi kilpailua; huomauttaa kuitenkin, että yhdistelmäkortteja ei pitäisi käyttää kansallisten järjestelmien käyttämisen kiertotienä siten, että jonkin kotimaisen tuotteen käytöstä päätetään jo ennakolta; |
| --- | --- |

45.

toteaa, että maksujärjestelmien vapaaehtoisesti käyttöön ottamat yhdistelmäkortit voisivat olla kuluttajille hyödyksi, koska ne vähentäisivät korttien määrää kuluttajien lompakossa ja helpottaisivat kansallisten järjestelmien pääsyä laajemmille SEPA-markkinoille, mikä piristäisi kilpailua; huomauttaa kuitenkin, että yhdistelmäkortteja ei pitäisi käyttää kansallisten järjestelmien käyttämisen kiertotienä siten, että jonkin kotimaisen tuotteen käytöstä päätetään jo ennakolta;

| 46. | huomauttaa, että kortinhaltijalla olisi oltava vapaus valita mikä yhdistelmäkortin vaihtoehdoista aktivoidaan hänen kortissaan; vaatii, että kauppiailla olisi oltava oikeus valita mitä yhdistelmäkortin vaihtoehtoja he haluavat hyväksyä, ja että jokaisessa maksutilanteessa kortinhaltijalla olisi asiakkaana oltava oikeus valita yhdistelmäkortista haluamansa kauppiaan hyväksymä vaihtoehto; kehottaa komissiota ehdottamaan ratkaisuja, joilla kannustetaan useamman kuin yhden SEPA-yhdenmukaisen järjestelmän korttien yhdistämiseen; katsoo, että hallintomenettelyjen yhteensopivuutta, teknistä yhteentoimivuutta ja turvallisuusvastuita koskevia kysymyksiä olisi harkittava huolellisesti; |
| --- | --- |

46.

huomauttaa, että kortinhaltijalla olisi oltava vapaus valita mikä yhdistelmäkortin vaihtoehdoista aktivoidaan hänen kortissaan; vaatii, että kauppiailla olisi oltava oikeus valita mitä yhdistelmäkortin vaihtoehtoja he haluavat hyväksyä, ja että jokaisessa maksutilanteessa kortinhaltijalla olisi asiakkaana oltava oikeus valita yhdistelmäkortista haluamansa kauppiaan hyväksymä vaihtoehto; kehottaa komissiota ehdottamaan ratkaisuja, joilla kannustetaan useamman kuin yhden SEPA-yhdenmukaisen järjestelmän korttien yhdistämiseen; katsoo, että hallintomenettelyjen yhteensopivuutta, teknistä yhteentoimivuutta ja turvallisuusvastuita koskevia kysymyksiä olisi harkittava huolellisesti;

| 47. | katsoo, että kuluttajille olisi tiedotettava asianmukaisesti yhdistelmäkorttien käyttöönotosta, jotta kuluttajansuoja toimisi ja väärinymmärrysten riskeiltä vältyttäisiin; korostaa, että kaikkien osapuolten on tiedettävä, kuka on vastuussa kortinhaltijan ja kauppiaan tietojen suojelusta ja luottamuksellisuudesta sekä yhdistetystä maksuvälineestä; |
| --- | --- |

47.

katsoo, että kuluttajille olisi tiedotettava asianmukaisesti yhdistelmäkorttien käyttöönotosta, jotta kuluttajansuoja toimisi ja väärinymmärrysten riskeiltä vältyttäisiin; korostaa, että kaikkien osapuolten on tiedettävä, kuka on vastuussa kortinhaltijan ja kauppiaan tietojen suojelusta ja luottamuksellisuudesta sekä yhdistetystä maksuvälineestä;

Lisämaksut

| 48. | katsoo, että lisämaksut, hyvitykset ja muut ohjaustoimet, sellaisina kuin niitä yleisesti käytetään, ovat usein haitallisia maksupalvelujen loppukäyttäjille; toteaa, että yksinomaan asiakkaan maksutavan valintaan perustuva lisämaksu saattaa olla summittainen ja sitä voidaan käyttää väärin lisätulojen saamiseen eikä kustannusten kattamiseen; pitää tärkeänä, että kauppiaalta veloitettavaan maksuun nähden kohtuuttomien lisämaksujen periminen yksittäisestä maksutapahtumasta kielletään ja että rajoitetaan hyvityksiä ja muita kuluttajia ohjaavia käytäntöjä koko unionissa; korostaa siksi, että kauppiaiden olisi hyväksyttävä yksi yleisesti käytetty maksuväline ilman lisämaksua (SEPA-yhteensopiva pankkikortti, e-maksu) ja että muidenkaan välineiden lisämaksut saa missään vaiheessa ylittää kyseisten välineiden välittömiä kustannuksia verrattuna ilman lisämaksuja hyväksyttävään välineeseen; |
| --- | --- |

48.

katsoo, että lisämaksut, hyvitykset ja muut ohjaustoimet, sellaisina kuin niitä yleisesti käytetään, ovat usein haitallisia maksupalvelujen loppukäyttäjille; toteaa, että yksinomaan asiakkaan maksutavan valintaan perustuva lisämaksu saattaa olla summittainen ja sitä voidaan käyttää väärin lisätulojen saamiseen eikä kustannusten kattamiseen; pitää tärkeänä, että kauppiaalta veloitettavaan maksuun nähden kohtuuttomien lisämaksujen periminen yksittäisestä maksutapahtumasta kielletään ja että rajoitetaan hyvityksiä ja muita kuluttajia ohjaavia käytäntöjä koko unionissa; korostaa siksi, että kauppiaiden olisi hyväksyttävä yksi yleisesti käytetty maksuväline ilman lisämaksua (SEPA-yhteensopiva pankkikortti, e-maksu) ja että muidenkaan välineiden lisämaksut saa missään vaiheessa ylittää kyseisten välineiden välittömiä kustannuksia verrattuna ilman lisämaksuja hyväksyttävään välineeseen;

| 49. | korostaa, että olisi toimittava avoimemmin ja annettava parempia tietoja kuluttajille maksuvälineiden käyttöön liittyvistä ylimääräisistä kustannuksista ja lisämaksuista, koska kauppiaat sisällyttävät yleisesti kaupankäyntikulut tarjoamiensa tavaroiden ja palveluiden hintoihin, minkä vuoksi kuluttajat eivät saa etukäteen riittävästi tietoa kokonaiskustannuksista ja maksavat siten ostoksistaan enemmän, mikä heikentää kuluttajien luottamusta; |
| --- | --- |

49.

korostaa, että olisi toimittava avoimemmin ja annettava parempia tietoja kuluttajille maksuvälineiden käyttöön liittyvistä ylimääräisistä kustannuksista ja lisämaksuista, koska kauppiaat sisällyttävät yleisesti kaupankäyntikulut tarjoamiensa tavaroiden ja palveluiden hintoihin, minkä vuoksi kuluttajat eivät saa etukäteen riittävästi tietoa kokonaiskustannuksista ja maksavat siten ostoksistaan enemmän, mikä heikentää kuluttajien luottamusta;

| 50. | toteaa, että yksinomaan asiakkaan maksutavan valintaan perustuva lisämaksu saattaa olla summittainen ja sitä voidaan käyttää väärin lisätulojen saamiseen eikä kustannusten kattamiseen ja että se ei yleisesti ottaen ole hyödyllinen sisämarkkinoiden kehittämisen kannalta, koska se haittaa kilpailua ja lisää markkinoiden hajanaisuutta ja kuluttajien hämmennystä; |
| --- | --- |

50.

toteaa, että yksinomaan asiakkaan maksutavan valintaan perustuva lisämaksu saattaa olla summittainen ja sitä voidaan käyttää väärin lisätulojen saamiseen eikä kustannusten kattamiseen ja että se ei yleisesti ottaen ole hyödyllinen sisämarkkinoiden kehittämisen kannalta, koska se haittaa kilpailua ja lisää markkinoiden hajanaisuutta ja kuluttajien hämmennystä;

| 51. | panee merkille, että lisämaksujen rajoittaminen maksuvälineen käytöstä aiheutuviin suoranaisiin kustannuksiin on yksi vaihtoehto, samoin kuin unionin laajuinen lisämaksujen kieltäminen; kehottaa siksi komissiota suorittamaan vaikutustenarvioinnin, jossa tarkastellaan kauppiaalta veloitettavaan maksuun nähden kohtuuttomien lisämaksujen mahdollisuuksien kieltämistä sekä unionin laajuista lisämaksujen kieltämistä kuluttajansuojadirektiivin 2011/83/EU 19 artiklan valossa; |
| --- | --- |

51.

panee merkille, että lisämaksujen rajoittaminen maksuvälineen käytöstä aiheutuviin suoranaisiin kustannuksiin on yksi vaihtoehto, samoin kuin unionin laajuinen lisämaksujen kieltäminen; kehottaa siksi komissiota suorittamaan vaikutustenarvioinnin, jossa tarkastellaan kauppiaalta veloitettavaan maksuun nähden kohtuuttomien lisämaksujen mahdollisuuksien kieltämistä sekä unionin laajuista lisämaksujen kieltämistä kuluttajansuojadirektiivin 2011/83/EU 19 artiklan valossa;

Maksujen turvallisuus

| 52. | korostaa, että sähköisten maksujen koko potentiaalin kehittäminen vaatii, että varmistetaan kuluttajien luottamus, mikä puolestaan edellyttää korkeaa turvatasoa, jotta voidaan suojautua petoksen riskiltä sekä suojella kuluttajien arkaluontoisia tietoja ja henkilötietoja; |
| --- | --- |

52.

korostaa, että sähköisten maksujen koko potentiaalin kehittäminen vaatii, että varmistetaan kuluttajien luottamus, mikä puolestaan edellyttää korkeaa turvatasoa, jotta voidaan suojautua petoksen riskiltä sekä suojella kuluttajien arkaluontoisia tietoja ja henkilötietoja;

| 53. | korostaa, että kuluttajien yksityisyyttä olisi suojeltava unionin ja kansallisen lainsäädännön mukaisesti ja että maksuketjun jokaisella lenkillä olisi oltava pääsy vain käsittelyn kannalta merkityksellisiin tietoihin muiden tietojen jäädessä salatuiksi; |
| --- | --- |

53.

korostaa, että kuluttajien yksityisyyttä olisi suojeltava unionin ja kansallisen lainsäädännön mukaisesti ja että maksuketjun jokaisella lenkillä olisi oltava pääsy vain käsittelyn kannalta merkityksellisiin tietoihin muiden tietojen jäädessä salatuiksi;

| 54. | katsoo, että verkko-, kortti- ja mobiilimaksujen turvallisuutta koskevien vähimmäisvaatimusten olisi oltava samat kaikissa jäsenvaltioissa ja että yhteisen hallintoelimen olisi asetettava nämä vaatimukset; toteaa, että standardoidut turvallisuusratkaisut yksinkertaistaisivat kuluttajille suunnattavaa tietoa ja siten kuluttajien mukautumista turvajärjestelyihin, ja ne vähentäisivät maksupalvelujen tarjoajien kustannuksia; ehdottaa siksi, että maksupalvelujen tarjoajat olisi velvoitettava ylläpitämään yhteisiä vähimmäisturvaratkaisuja, joista ei pitäisi muodostua kilpailuesteitä, vaikka maksupalvelujen tarjoajat voivat parantaa niitä; |
| --- | --- |

54.

katsoo, että verkko-, kortti- ja mobiilimaksujen turvallisuutta koskevien vähimmäisvaatimusten olisi oltava samat kaikissa jäsenvaltioissa ja että yhteisen hallintoelimen olisi asetettava nämä vaatimukset; toteaa, että standardoidut turvallisuusratkaisut yksinkertaistaisivat kuluttajille suunnattavaa tietoa ja siten kuluttajien mukautumista turvajärjestelyihin, ja ne vähentäisivät maksupalvelujen tarjoajien kustannuksia; ehdottaa siksi, että maksupalvelujen tarjoajat olisi velvoitettava ylläpitämään yhteisiä vähimmäisturvaratkaisuja, joista ei pitäisi muodostua kilpailuesteitä, vaikka maksupalvelujen tarjoajat voivat parantaa niitä;

| 55. | muistuttaa, että vaikka lopullinen vastuu eri maksutapoihin liittyvistä turvallisuustoimenpiteistä ei voi olla kuluttajalla, näille olisi tiedotettava varotoimista ja että rahoituslaitosten olisi oltava vastuussa petoksen kustannuksista, paitsi jos kuluttaja on aiheuttanut ne ”toimimalla petollisesti tai laiminlyömällä tarkoituksellisesti tai törkeän huolimattomasti yhtä tai useampaa maksupalveludirektiivin 56 artiklassa tarkoitettua velvollisuuttaan”; katsoo siksi, että olisi kannustettava julkisia tiedotuskampanjoita, joilla lisätään yleisön tietoisuutta ja tietoa erityisesti digitaaliseen turvallisuuteen liittyvistä kysymyksistä; kehottaa komissiota ottamaan huomioon Euroopan tietosuojavaltuutetun standardit ja suositukset avoimuudesta, rekisterinpitäjän/henkilötietojen käsittelijän tunnistamisesta, suhteellisuudesta ja tietojen kohteena olevan henkilön oikeuksista, kun se kehittää kortti-, verkko- ja mobiilimaksujen markkinoiden integroimisen strategiaa ja välineitä; pitää tärkeänä, että kaikista SEPA-alueella tapahtuvista maksupetoksista ilmoitetaan keskitettyyn seuranta-, tilastointi- ja arviointipaikkaan, jotta uusiin turvallisuusuhkiin voidaan reagoida nopeasti, ja että merkittävät tapahtumat olisi julkistettava; pyytää komissiota ulottamaan sisäänrakennetun yksityisyyden (privacy by design) suojan pitemmälle kuin tunnistamismekanismeihin ja varotoimiin, jotta voidaan taata mahdollisimman vähäisten tietojen hankkiminen, panna täytäntöön oletusarvoinen yksityisyys (privacy by default), rajoittaa oikeus henkilötietojen käyttöön vain niihin tietoihin, jotka ovat välttämättömiä palvelun tarjoamisen kannalta, ja ottaa käyttöön välineitä, joilla käyttäjät voivat suojella henkilötietojaan paremmin; |
| --- | --- |

55.

muistuttaa, että vaikka lopullinen vastuu eri maksutapoihin liittyvistä turvallisuustoimenpiteistä ei voi olla kuluttajalla, näille olisi tiedotettava varotoimista ja että rahoituslaitosten olisi oltava vastuussa petoksen kustannuksista, paitsi jos kuluttaja on aiheuttanut ne ”toimimalla petollisesti tai laiminlyömällä tarkoituksellisesti tai törkeän huolimattomasti yhtä tai useampaa maksupalveludirektiivin 56 artiklassa tarkoitettua velvollisuuttaan”; katsoo siksi, että olisi kannustettava julkisia tiedotuskampanjoita, joilla lisätään yleisön tietoisuutta ja tietoa erityisesti digitaaliseen turvallisuuteen liittyvistä kysymyksistä; kehottaa komissiota ottamaan huomioon Euroopan tietosuojavaltuutetun standardit ja suositukset avoimuudesta, rekisterinpitäjän/henkilötietojen käsittelijän tunnistamisesta, suhteellisuudesta ja tietojen kohteena olevan henkilön oikeuksista, kun se kehittää kortti-, verkko- ja mobiilimaksujen markkinoiden integroimisen strategiaa ja välineitä; pitää tärkeänä, että kaikista SEPA-alueella tapahtuvista maksupetoksista ilmoitetaan keskitettyyn seuranta-, tilastointi- ja arviointipaikkaan, jotta uusiin turvallisuusuhkiin voidaan reagoida nopeasti, ja että merkittävät tapahtumat olisi julkistettava; pyytää komissiota ulottamaan sisäänrakennetun yksityisyyden (privacy by design) suojan pitemmälle kuin tunnistamismekanismeihin ja varotoimiin, jotta voidaan taata mahdollisimman vähäisten tietojen hankkiminen, panna täytäntöön oletusarvoinen yksityisyys (privacy by default), rajoittaa oikeus henkilötietojen käyttöön vain niihin tietoihin, jotka ovat välttämättömiä palvelun tarjoamisen kannalta, ja ottaa käyttöön välineitä, joilla käyttäjät voivat suojella henkilötietojaan paremmin;

| 56. | katsoo, että henkilökohtaisesti itse paikalla suoritettavien korttimaksujen turvallisuustaso on yleensä korkea ja että magneettikorteista sirukortteihin tapahtuva asteittainen siirtyminen, joka olisi saatava päätökseen nopeasti, parantaa turvallisuustasoa entisestään; on huolissaan turvallisuuskysymyksistä, jotka liittyvät muihin korttimaksujen muotoihin, ja siitä, että jotkin Euroopan nykyisten EMV-maksuvarmennusstandardien toteutukset eivät ehkä ole täysin yhdenmukaisia, ja vaatii tämän epätoivottavan tilanteen korjaamista; muistuttaa myös, että parempia ratkaisuja tarvitaan myös verkkoperustaisiin korttimaksuihin; kehottaa komissiota keräämään riippumatonta tietoa verkkomaksupetoksista ja sisällyttämään lainsäädäntöehdotukseensa asianmukaisia petosten vastaisia säännöksiä; |
| --- | --- |

56.

katsoo, että henkilökohtaisesti itse paikalla suoritettavien korttimaksujen turvallisuustaso on yleensä korkea ja että magneettikorteista sirukortteihin tapahtuva asteittainen siirtyminen, joka olisi saatava päätökseen nopeasti, parantaa turvallisuustasoa entisestään; on huolissaan turvallisuuskysymyksistä, jotka liittyvät muihin korttimaksujen muotoihin, ja siitä, että jotkin Euroopan nykyisten EMV-maksuvarmennusstandardien toteutukset eivät ehkä ole täysin yhdenmukaisia, ja vaatii tämän epätoivottavan tilanteen korjaamista; muistuttaa myös, että parempia ratkaisuja tarvitaan myös verkkoperustaisiin korttimaksuihin; kehottaa komissiota keräämään riippumatonta tietoa verkkomaksupetoksista ja sisällyttämään lainsäädäntöehdotukseensa asianmukaisia petosten vastaisia säännöksiä;

| 57. | katsoo, että pankkitilillä käytettävissä olevien varojen ilmoittamiseen kolmansille osapuolille liittyy riskejä; toteaa, että yksi riskeistä on, etteivät kuluttajat kenties ole täysin tietoisia siitä, kuka saa käyttöönsä heidän tilitietonsa minkäkin lainsäädäntökehyksen puitteissa ja mikä operaattori vastaa kuluttajan käyttämistä maksupalveluista; korostaa, että tietosuoja ei saa olla uhattuna missään vaiheessa; |
| --- | --- |

57.

katsoo, että pankkitilillä käytettävissä olevien varojen ilmoittamiseen kolmansille osapuolille liittyy riskejä; toteaa, että yksi riskeistä on, etteivät kuluttajat kenties ole täysin tietoisia siitä, kuka saa käyttöönsä heidän tilitietonsa minkäkin lainsäädäntökehyksen puitteissa ja mikä operaattori vastaa kuluttajan käyttämistä maksupalveluista; korostaa, että tietosuoja ei saa olla uhattuna missään vaiheessa;

| 58. | painottaa, että sääntelyn ja teknologian kehittämisellä voitaisiin vähentää näitä turvallisuusriskejä ja tehdä pankkien ulkopuolisten maksupalvelujen tarjoajien kautta suoritettavista maksuista yhtä turvallisia kuin suoraan hyvin suojatuilta pankkitileiltä suoritettavista, kunhan turvajärjestelmät ovat käytännössä saatavilla ja kunhan kyseisen käyttöoikeuden ja sitä pyytävien organisaatioiden legitiimiys määritellään selkeästi; |
| --- | --- |

58.

painottaa, että sääntelyn ja teknologian kehittämisellä voitaisiin vähentää näitä turvallisuusriskejä ja tehdä pankkien ulkopuolisten maksupalvelujen tarjoajien kautta suoritettavista maksuista yhtä turvallisia kuin suoraan hyvin suojatuilta pankkitileiltä suoritettavista, kunhan turvajärjestelmät ovat käytännössä saatavilla ja kunhan kyseisen käyttöoikeuden ja sitä pyytävien organisaatioiden legitiimiys määritellään selkeästi;

| 59. | ei kannata tämän vuoksi kolmansien osapuolten pääsyä asiakkaan pankkitilitietoihin ennen kuin järjestelmä on osoittautunut turvalliseksi ja sitä on testattu perusteellisesti; toteaa, että tulevassa sääntelyssä kolmansien osapuolten pääsy olisi rajoitettava varojen saatavuutta koskevaan ”kyllä–ei”-tietoon ja että siinä on kiinnitettävä erityistä huomiota turvallisuuteen, tietosuojaan ja kuluttajan oikeuksiin; katsoo, että erityisesti olisi täsmennettävä selkeästi se, millä osapuolilla on pääsy tietoihin syrjimättömältä pohjalta ja millä edellytyksillä tietoja voidaan säilyttää, ja katsoo, että nämä määräykset on sisällytettävä osapuolten väliseen sopimussuhteeseen; korostaa, että laadittaessa sääntelykehystä kolmannen osapuolen pääsystä tietoihin olisi selkeästi erotettava toisistaan pääsy tietoihin, jotka koskevat tietyn tilisiirron varojen saatavuutta, sekä yleinen pääsy asiakkaan tilitietoihin; kehottaa komissiota varmistamaan henkilötietojen suojan ehdottamalla Euroopan tietosuojavaltuutettua kuultuaan selkeää sääntelyä siitä, missä roolissa kukin toimija on ja mihin tarkoitukseen tietoja kerätään, ja selkeää määritelmää tietojen keräämisestä, käsittelystä ja tallettamisesta vastuussa olevista toimijoista; toteaa lisäksi, että myös monimutkaisessa rajatylittävässä tilanteessa käyttäjillä olisi oltava oikeus tutustua henkilötietoihinsa ja korjata niitä; katsoo, että tietosuojavaatimukset olisi pantava täytäntöön yksityisyyden ensisijaisuutta koskevan periaatteen mukaisesti ja että yritysten tai kuluttajien ei pitäisi olla vastuussa tietojensa suojelusta; |
| --- | --- |

59.

ei kannata tämän vuoksi kolmansien osapuolten pääsyä asiakkaan pankkitilitietoihin ennen kuin järjestelmä on osoittautunut turvalliseksi ja sitä on testattu perusteellisesti; toteaa, että tulevassa sääntelyssä kolmansien osapuolten pääsy olisi rajoitettava varojen saatavuutta koskevaan ”kyllä–ei”-tietoon ja että siinä on kiinnitettävä erityistä huomiota turvallisuuteen, tietosuojaan ja kuluttajan oikeuksiin; katsoo, että erityisesti olisi täsmennettävä selkeästi se, millä osapuolilla on pääsy tietoihin syrjimättömältä pohjalta ja millä edellytyksillä tietoja voidaan säilyttää, ja katsoo, että nämä määräykset on sisällytettävä osapuolten väliseen sopimussuhteeseen; korostaa, että laadittaessa sääntelykehystä kolmannen osapuolen pääsystä tietoihin olisi selkeästi erotettava toisistaan pääsy tietoihin, jotka koskevat tietyn tilisiirron varojen saatavuutta, sekä yleinen pääsy asiakkaan tilitietoihin; kehottaa komissiota varmistamaan henkilötietojen suojan ehdottamalla Euroopan tietosuojavaltuutettua kuultuaan selkeää sääntelyä siitä, missä roolissa kukin toimija on ja mihin tarkoitukseen tietoja kerätään, ja selkeää määritelmää tietojen keräämisestä, käsittelystä ja tallettamisesta vastuussa olevista toimijoista; toteaa lisäksi, että myös monimutkaisessa rajatylittävässä tilanteessa käyttäjillä olisi oltava oikeus tutustua henkilötietoihinsa ja korjata niitä; katsoo, että tietosuojavaatimukset olisi pantava täytäntöön yksityisyyden ensisijaisuutta koskevan periaatteen mukaisesti ja että yritysten tai kuluttajien ei pitäisi olla vastuussa tietojensa suojelusta;

| 60. | uskoo, että kuluttajien palautusoikeutta olisi vahvistettava sekä luvattomia maksuja koskevissa tapauksissa että tapauksissa, joissa tavarat tai palvelut jäävät toimittamatta (tai niitä ei toimiteta sovitusti), ja että tehokkaat kollektiivisia oikeussuojakeinoja ja vaihtoehtoisia riitojenratkaisuja koskevat järjestelmät ovat kuluttajansuojan kannalta välttämättömiä välineitä myös sähköisten maksujen alalla; |
| --- | --- |

60.

uskoo, että kuluttajien palautusoikeutta olisi vahvistettava sekä luvattomia maksuja koskevissa tapauksissa että tapauksissa, joissa tavarat tai palvelut jäävät toimittamatta (tai niitä ei toimiteta sovitusti), ja että tehokkaat kollektiivisia oikeussuojakeinoja ja vaihtoehtoisia riitojenratkaisuja koskevat järjestelmät ovat kuluttajansuojan kannalta välttämättömiä välineitä myös sähköisten maksujen alalla;

| 61. | toteaa, että turvallisuusuhkien lisääntyessä myös CEN:n ja ETSIn on oltava aktiivisesti mukana kehittämässä turvallisuusstandardeja; |
| --- | --- |

61.

toteaa, että turvallisuusuhkien lisääntyessä myös CEN:n ja ETSIn on oltava aktiivisesti mukana kehittämässä turvallisuusstandardeja;

| 62. | toteaa, että kun kyseessä ovat maksujärjestelmät, joissa yksi tai useampi osapuoli sijaitsee eri jäsenvaltiossa, komissiolta odotetaan ehdotusta, jossa selkeytetään mitä tuomioistuimia tai niiden ulkopuolisia riitojenratkaisujärjestelmiä olisi käytettävä riitatilanteissa, ja että kuluttajilla on oltava helppo pääsy näihin vaihtoehtoisiin riidanratkaisuelimiin ja niiden on oltava helppokäyttöisiä; |
| --- | --- |

62.

toteaa, että kun kyseessä ovat maksujärjestelmät, joissa yksi tai useampi osapuoli sijaitsee eri jäsenvaltiossa, komissiolta odotetaan ehdotusta, jossa selkeytetään mitä tuomioistuimia tai niiden ulkopuolisia riitojenratkaisujärjestelmiä olisi käytettävä riitatilanteissa, ja että kuluttajilla on oltava helppo pääsy näihin vaihtoehtoisiin riidanratkaisuelimiin ja niiden on oltava helppokäyttöisiä;

o

o o

| 63. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden parlamenteille. |
| --- | --- |

63.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden parlamenteille.

---

(1)  EUVL L 94, 30.3.2012, s. 22.

(2)  http://ec.europa.eu/competition/sectors/financial_services/information_paper_payments_en.pdf

(3)  http://www.ecb.europa.eu/pub/pdf/other/recommendationsforthesecurityofinternetpaymentsen.pdf

(4)  http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Comments/2012/12-04-11_Mobile_Payments_EN.pdf

(5)  EYVL L 318, 22.11.2002, s. 17.

(6)  http://ec.europa.eu/competition/antitrust/cases/dec_docs/34579/34579_1889_2.pdf; tiivistelmä päätöksestä EUVL C 264, 6.11.2009, s. 8

(7)  Asia T-111/08, MasterCard ym. vastaan komissio, ei vielä julkaistu oikeustapauskokoelmassa.

---

| 16.12.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 419/28 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 419/28

---

P7_TA(2012)0427

Varjopankkitoiminta

Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. marraskuuta 2012 varjopankkitoiminnasta (2012/2115(INI))

(2015/C 419/06)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon 12. syyskuuta 2012 annetut Euroopan komission ehdotukset ja tiedonannon pankkiunionista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. syyskuuta 2012 annetut Euroopan komission ehdotukset ja tiedonannon pankkiunionista,

| — | ottaa huomioon 18. kesäkuuta 2012 annetut G20-kokouksen päätelmät, joissa kehotetaan saattamaan päätökseen varjopankkitoimintaa koskeva työ uudistusten täysimääräisen täytäntöönpanon mahdollistamiseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. kesäkuuta 2012 annetut G20-kokouksen päätelmät, joissa kehotetaan saattamaan päätökseen varjopankkitoimintaa koskeva työ uudistusten täysimääräisen täytäntöönpanon mahdollistamiseksi,

| — | ottaa huomioon 6. heinäkuuta 2011 antamansa päätöslauselman ”Rahoitus-, talous- ja sosiaalikriisi: suositukset toteutettaviksi toimenpiteiksi ja aloitteiksi” (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. heinäkuuta 2011 antamansa päätöslauselman ”Rahoitus-, talous- ja sosiaalikriisi: suositukset toteutettaviksi toimenpiteiksi ja aloitteiksi” (1),

| — | ottaa huomioon finanssimarkkinoiden vakauden valvontaryhmän (FSB) perustaman työryhmän 27. huhtikuuta 2012 julkaiseman väliraportin repo-operaatioista ja arvopaperien lainaksiannosta sekä kansainvälisen arvopaperimarkkinavalvojien yhteisön (IOSCO) samana päivänä julkaiseman raportin rahamarkkinarahastoista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon finanssimarkkinoiden vakauden valvontaryhmän (FSB) perustaman työryhmän 27. huhtikuuta 2012 julkaiseman väliraportin repo-operaatioista ja arvopaperien lainaksiannosta sekä kansainvälisen arvopaperimarkkinavalvojien yhteisön (IOSCO) samana päivänä julkaiseman raportin rahamarkkinarahastoista,

| — | ottaa huomioon EKP:n 30. huhtikuuta 2012 julkaiseman Occasional Paper -sarjan julkaisun (No 133) varjopankkitoiminnasta euroalueella, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EKP:n 30. huhtikuuta 2012 julkaiseman Occasional Paper -sarjan julkaisun (No 133) varjopankkitoiminnasta euroalueella,

| — | ottaa huomioon komission vihreän kirjan varjopankkitoiminnasta (COM(2012)0102), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission vihreän kirjan varjopankkitoiminnasta (COM(2012)0102),

| — | ottaa huomioon 26. heinäkuuta 2012 julkaistun komission yksiköiden valmisteluasiakirjan ”Product Rules, Liquidity Management, Depositary, Money Market Funds and Long-term Investments for UCITs”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. heinäkuuta 2012 julkaistun komission yksiköiden valmisteluasiakirjan ”Product Rules, Liquidity Management, Depositary, Money Market Funds and Long-term Investments for UCITs”,

| — | ottaa huomioon raportin valvonnan tiukentamisesta ja varjopankkitoiminnan sääntelystä, jonka FSB julkaisi 27. lokakuuta 2011 vastineena vuoden 2010 Soulin ja vuoden 2011 Cannesin G20-kokousten pyyntöihin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon raportin valvonnan tiukentamisesta ja varjopankkitoiminnan sääntelystä, jonka FSB julkaisi 27. lokakuuta 2011 vastineena vuoden 2010 Soulin ja vuoden 2011 Cannesin G20-kokousten pyyntöihin,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan,

| — | ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön (A7-0354/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön (A7-0354/2012),

| A. | toteaa, että finanssimarkkinoiden vakauden valvontaryhmän (FSB) määritelmän mukaan varjopankkijärjestelmä on luotonvälitysjärjestelmä, jossa on mukana tavanomaisen pankkijärjestelmän ulkopuolisia laitoksia ja toimintoja; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että finanssimarkkinoiden vakauden valvontaryhmän (FSB) määritelmän mukaan varjopankkijärjestelmä on luotonvälitysjärjestelmä, jossa on mukana tavanomaisen pankkijärjestelmän ulkopuolisia laitoksia ja toimintoja;

| B. | toteaa, että tavanomaiseen pankkijärjestelmään kuuluvat säännellyt toiminnanharjoittajat ovat laajamittaisesti mukana varjopankkijärjestelmään yhdistetyissä toiminnoissa ja ne ovat myös monin tavoin yhteydessä varjopankkiyksiköihin; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että tavanomaiseen pankkijärjestelmään kuuluvat säännellyt toiminnanharjoittajat ovat laajamittaisesti mukana varjopankkijärjestelmään yhdistetyissä toiminnoissa ja ne ovat myös monin tavoin yhteydessä varjopankkiyksiköihin;

| C. | toteaa, että merkittävä osuus varjopankkitoiminnasta tapahtuu säännellyllä pankkisektorilla, joten nykyinen sääntelykehys on ulotettava koskemaan sitä täysimääräisesti; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että merkittävä osuus varjopankkitoiminnasta tapahtuu säännellyllä pankkisektorilla, joten nykyinen sääntelykehys on ulotettava koskemaan sitä täysimääräisesti;

| D. | katsoo, että jotkut varjopankkijärjestelmän määritelmään sopivat osatekijät ovat ratkaisevia reaalitalouden rahoittamisessa, joten uusien sääntelytoimien kehittäminen tai nykyisten laajentaminen on toteutettava varovaisesti; |
| --- | --- |

D.

katsoo, että jotkut varjopankkijärjestelmän määritelmään sopivat osatekijät ovat ratkaisevia reaalitalouden rahoittamisessa, joten uusien sääntelytoimien kehittäminen tai nykyisten laajentaminen on toteutettava varovaisesti;

| E. | toteaa, että varjopankkitoiminta on myös hyödyllistä, koska joissakin tapauksissa siinä riskit pidetään yleensä erillään pankkialasta ja siten poissa mahdollisten veronmaksajien tai järjestelmävaikutusten ulottuvilta; katsoo, että entistä kattavampi käsitys varjopankkitoiminnasta, sen sidoksista rahoituslaitoksiin ja avoimuutta koskevaan sääntelyyn, järjestelmäriskien vähentämisestä sekä mahdollisten asiattomien käytäntöjen poistamisesta on kuitenkin välttämätön osa rahoitusvakautta; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että varjopankkitoiminta on myös hyödyllistä, koska joissakin tapauksissa siinä riskit pidetään yleensä erillään pankkialasta ja siten poissa mahdollisten veronmaksajien tai järjestelmävaikutusten ulottuvilta; katsoo, että entistä kattavampi käsitys varjopankkitoiminnasta, sen sidoksista rahoituslaitoksiin ja avoimuutta koskevaan sääntelyyn, järjestelmäriskien vähentämisestä sekä mahdollisten asiattomien käytäntöjen poistamisesta on kuitenkin välttämätön osa rahoitusvakautta;

| F. | toteaa, että varjopankkitoiminnan selkeyttämiseksi kaikessa sääntelyssä on kiinnitettävä asianmukaisesti huomiota varjopankkeihin liittyvien rahoitustoimintojen purkamismahdollisuuteen, monimutkaisuuteen ja vaikeaselkoisuuteen erityisesti kriisitilanteissa; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että varjopankkitoiminnan selkeyttämiseksi kaikessa sääntelyssä on kiinnitettävä asianmukaisesti huomiota varjopankkeihin liittyvien rahoitustoimintojen purkamismahdollisuuteen, monimutkaisuuteen ja vaikeaselkoisuuteen erityisesti kriisitilanteissa;

| G. | toteaa, että FSB:n arvion mukaan maailman varjopankkijärjestelmän koko oli vuonna 2011 noin 51 biljoonaa euroa, kun se oli vuonna 2002 vain 21 biljoonaa euroa; toteaa, että varjopankkijärjestelmän osuus koko rahoitusjärjestelmästä on 25–30 prosenttia ja puolet pankkien kokonaisvaroista; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että FSB:n arvion mukaan maailman varjopankkijärjestelmän koko oli vuonna 2011 noin 51 biljoonaa euroa, kun se oli vuonna 2002 vain 21 biljoonaa euroa; toteaa, että varjopankkijärjestelmän osuus koko rahoitusjärjestelmästä on 25–30 prosenttia ja puolet pankkien kokonaisvaroista;

| H. | katsoo, että tietyistä mahdollisista myönteisistä vaikutuksista, kuten finanssijärjestelmän tehokkuuden lisääntyminen, laajempi tuotevalikoima ja kasvanut kilpailu, huolimatta varjopankkijärjestelmän on todettu olevan yksi tärkeimmistä finanssikriisin mahdollisista aiheuttajista tai osatekijöistä ja mahdollinen uhka rahoitusjärjestelmän vakaudelle; ottaa huomioon, että FSB vaatii tehostettua valvontaa sellaisille varjopankkijärjestelmän alueille, jotka i) herättävät epäilyksiä järjestelmäriskien takia, erityisesti maturiteetti-/likviditeettitransformaation, ulkoisen rahoituksen osuuden ja riittämättömän luottoriskin siirron takia, ja jotka ii) herättävät epäilyksiä sääntelyn katvealueiden takia; |
| --- | --- |

H.

katsoo, että tietyistä mahdollisista myönteisistä vaikutuksista, kuten finanssijärjestelmän tehokkuuden lisääntyminen, laajempi tuotevalikoima ja kasvanut kilpailu, huolimatta varjopankkijärjestelmän on todettu olevan yksi tärkeimmistä finanssikriisin mahdollisista aiheuttajista tai osatekijöistä ja mahdollinen uhka rahoitusjärjestelmän vakaudelle; ottaa huomioon, että FSB vaatii tehostettua valvontaa sellaisille varjopankkijärjestelmän alueille, jotka i) herättävät epäilyksiä järjestelmäriskien takia, erityisesti maturiteetti-/likviditeettitransformaation, ulkoisen rahoituksen osuuden ja riittämättömän luottoriskin siirron takia, ja jotka ii) herättävät epäilyksiä sääntelyn katvealueiden takia;

| I. | katsoo, että varjopankkitoimintaa ja luotonantajien vähittäispankkitoiminnan ja investointivälineiden rakennetta koskevat ehdotukset ovat tärkeä osa vuoden 2008 G2O-kokouksen päätöksen tehokasta täytäntöönpanoa – päätöksen jonka mukaan jokainen tuote ja toimija on säänneltävä; katsoo, että komission on tarkasteltava tämä aluetta nopeammin ja kriittisemmin; |
| --- | --- |

I.

katsoo, että varjopankkitoimintaa ja luotonantajien vähittäispankkitoiminnan ja investointivälineiden rakennetta koskevat ehdotukset ovat tärkeä osa vuoden 2008 G2O-kokouksen päätöksen tehokasta täytäntöönpanoa – päätöksen jonka mukaan jokainen tuote ja toimija on säänneltävä; katsoo, että komission on tarkasteltava tämä aluetta nopeammin ja kriittisemmin;

| J. | katsoo, että varjopankkitoiminta maailmanlaajuisena ilmiönä edellyttää johdonmukaista kansainvälistä sääntelyä, joka perustuu FSB:n suosituksiin (jotka julkaistaan tulevien viikkojen kuluessa) ja jota on täydennettävä muiden keskeisten kansallisten tai ylikansallisten sääntelyelinten suosituksilla; |
| --- | --- |

J.

katsoo, että varjopankkitoiminta maailmanlaajuisena ilmiönä edellyttää johdonmukaista kansainvälistä sääntelyä, joka perustuu FSB:n suosituksiin (jotka julkaistaan tulevien viikkojen kuluessa) ja jota on täydennettävä muiden keskeisten kansallisten tai ylikansallisten sääntelyelinten suosituksilla;

A.   
  Varjopankkijärjestelmän määritelmä

| 1. | pitää komission vihreää kirjaa myönteisenä ensivaiheen toimena varjopankkitoiminnan valvonnan tiukentamiseksi; kannattaa komission linjaa, joka perustuu varjopankkitoiminnan epäsuoraan sääntelyyn sekä nykyisen sääntelyn asianmukaiseen laajentamiseen tai tarkistamiseen, mutta korostaa samalla, että jotkut sen osat tarvitsevat suoraa toiminnallista sääntelyä, jossa on kuitenkin vältettävä päällekkäisyydet ja varmistettava sen yhteensopivuus nykyisten säännösten kanssa; kehottaa omaksumaan varjopankkitoiminnan alalla kokonaisvaltaisen lähestymistavan, jossa huomioidaan yhtä lailla niin vakavaraisuusvaatimukset kuin markkinakäyttäytyminen; panee merkille, että markkinaperusteisen rahoituksen ja vähittäismyynnin merkitys kasvaa hyvin monimutkaisissa rahoitustuotteissa jatkuvasti; korostaa siksi, että markkinakäyttäytyminen ja kuluttajansuoja olisi otettava huomioon; |
| --- | --- |

1.

pitää komission vihreää kirjaa myönteisenä ensivaiheen toimena varjopankkitoiminnan valvonnan tiukentamiseksi; kannattaa komission linjaa, joka perustuu varjopankkitoiminnan epäsuoraan sääntelyyn sekä nykyisen sääntelyn asianmukaiseen laajentamiseen tai tarkistamiseen, mutta korostaa samalla, että jotkut sen osat tarvitsevat suoraa toiminnallista sääntelyä, jossa on kuitenkin vältettävä päällekkäisyydet ja varmistettava sen yhteensopivuus nykyisten säännösten kanssa; kehottaa omaksumaan varjopankkitoiminnan alalla kokonaisvaltaisen lähestymistavan, jossa huomioidaan yhtä lailla niin vakavaraisuusvaatimukset kuin markkinakäyttäytyminen; panee merkille, että markkinaperusteisen rahoituksen ja vähittäismyynnin merkitys kasvaa hyvin monimutkaisissa rahoitustuotteissa jatkuvasti; korostaa siksi, että markkinakäyttäytyminen ja kuluttajansuoja olisi otettava huomioon;

| 2. | korostaa, että luottolaitoksia, sijoituspalveluyrityksiä sekä vakuutus- ja jälleenvakuutusyhtiöitä koskevan sääntelyn tiukentaminen kannustaa väistämättä siirtämään toimintoja nykyisen alakohtaisen sääntelyn soveltamisalan ulottumiin; painottaa näin ollen tarvetta tehostaa menettelyjä, joiden mukaisesti voidaan arvioida järjestelmällisesti ja kattavasti, miten rahoitusalan lainsäädännön muuttaminen mahdollisesti vaikuttaisi vähemmän säänneltyjen tai sääntelemättömien yksiköiden riskeihin ja pääomavirtoihin, ja korostaa että sääntelyjärjestelmää on laajennettava mainitun arvioinnin perusteella sääntelyn katvealueiden muodostumisen estämiseksi; |
| --- | --- |

2.

korostaa, että luottolaitoksia, sijoituspalveluyrityksiä sekä vakuutus- ja jälleenvakuutusyhtiöitä koskevan sääntelyn tiukentaminen kannustaa väistämättä siirtämään toimintoja nykyisen alakohtaisen sääntelyn soveltamisalan ulottumiin; painottaa näin ollen tarvetta tehostaa menettelyjä, joiden mukaisesti voidaan arvioida järjestelmällisesti ja kattavasti, miten rahoitusalan lainsäädännön muuttaminen mahdollisesti vaikuttaisi vähemmän säänneltyjen tai sääntelemättömien yksiköiden riskeihin ja pääomavirtoihin, ja korostaa että sääntelyjärjestelmää on laajennettava mainitun arvioinnin perusteella sääntelyn katvealueiden muodostumisen estämiseksi;

| 3. | hyväksyy FSB:n määritelmän, jonka mukaan varjopankkijärjestelmä on rahoituksen välittäjistä, rahoitusvälineistä, yksiköistä ja rahoitussopimuksista koostuva järjestelmä, jossa harjoitetaan pankkitoiminnan kaltaisia toimintoja, joita ei ole säännelty tai joiden sääntely on joko kevyttä tai puuttuu muihin kuin järjestelmäriskeihin, ja jossa ei ole taattua mahdollisuutta käyttää keskuspankkien likviditeettisopimuksia tai julkisen sektorin luottotakuita; toteaa, että toisin kuin varjopankki-sana antaa olettaa, varjopankkitoiminnassa ei välttämättä ole kyse sääntelemättömästä tai laittomasta rahoitusalan osasta; korostaa tämän määritelmän soveltamisesta valvonnalle ja sääntelylle aiheutuvia haasteita, kun otetaan huomioon myös varjopankkijärjestelmän jatkuva vaikeaselkoisuus sekä sitä koskevan tiedon ja ymmärryksen puute; |
| --- | --- |

3.

hyväksyy FSB:n määritelmän, jonka mukaan varjopankkijärjestelmä on rahoituksen välittäjistä, rahoitusvälineistä, yksiköistä ja rahoitussopimuksista koostuva järjestelmä, jossa harjoitetaan pankkitoiminnan kaltaisia toimintoja, joita ei ole säännelty tai joiden sääntely on joko kevyttä tai puuttuu muihin kuin järjestelmäriskeihin, ja jossa ei ole taattua mahdollisuutta käyttää keskuspankkien likviditeettisopimuksia tai julkisen sektorin luottotakuita; toteaa, että toisin kuin varjopankki-sana antaa olettaa, varjopankkitoiminnassa ei välttämättä ole kyse sääntelemättömästä tai laittomasta rahoitusalan osasta; korostaa tämän määritelmän soveltamisesta valvonnalle ja sääntelylle aiheutuvia haasteita, kun otetaan huomioon myös varjopankkijärjestelmän jatkuva vaikeaselkoisuus sekä sitä koskevan tiedon ja ymmärryksen puute;

B.   
  Tietojen kartoitus ja analysointi

| 4. | korostaa, että kriisin myötä vain muutamat varjopankkitoimintakäytännöt ovat hävinneet; katsoo kuitenkin, että varjopankkijärjestelmän innovatiivinen luonne saattaa synnyttää uusia muotoja, jotka voivat aiheuttaa järjestelmäriskejä, jotka olisi estettävä; korostaa siksi, että unionin ja maailmanlaajuisella tasolla on kerättävä enemmän ja parempaa tietoa varjopankkitransaktioista, markkinatoimijoista, rahoitusvirroista ja keskinäisistä yhteyksistä, jotta saadaan kokonaiskuva asiasta; |
| --- | --- |

4.

korostaa, että kriisin myötä vain muutamat varjopankkitoimintakäytännöt ovat hävinneet; katsoo kuitenkin, että varjopankkijärjestelmän innovatiivinen luonne saattaa synnyttää uusia muotoja, jotka voivat aiheuttaa järjestelmäriskejä, jotka olisi estettävä; korostaa siksi, että unionin ja maailmanlaajuisella tasolla on kerättävä enemmän ja parempaa tietoa varjopankkitransaktioista, markkinatoimijoista, rahoitusvirroista ja keskinäisistä yhteyksistä, jotta saadaan kokonaiskuva asiasta;

| 5. | katsoo, että kansainvälinen yhteistyö ja maailmanlaajuisten voimavarojen keskittäminen on ehdottoman tärkeää, jotta varjopankkijärjestelmästä voitaisiin muodostaa kokonaisvaltainen näkemys; |
| --- | --- |

5.

katsoo, että kansainvälinen yhteistyö ja maailmanlaajuisten voimavarojen keskittäminen on ehdottoman tärkeää, jotta varjopankkijärjestelmästä voitaisiin muodostaa kokonaisvaltainen näkemys;

| 6. | katsoo, että parempi kokonaiskuva ja tehokkaampi seuranta ja analyysi antavat mahdollisuuden tunnistaa varjopankkitoiminnan reaalitaloutta hyödyttävät näkökohdat ja järjestelmäriskeihin tai sääntelyn katvealueisiin liittyvät huolenaiheet; korostaa, että tarvitaan parempia riskinarviointimenetelmiä, tietoja ja valvontaa niiden laitosten tapauksessa, joilla on vahva järjestelmäriskiprofiili; muistuttaa G20-kokouksessa Los Cabosissa tehdyistä sitoumuksista luoda kansainvälinen oikeushenkilöiden tunnistejärjestelmä ja painottaa, että järjestelmän hallinnoinnissa on tärkeää varmistaa Euroopan etujen riittävä edustus; |
| --- | --- |

6.

katsoo, että parempi kokonaiskuva ja tehokkaampi seuranta ja analyysi antavat mahdollisuuden tunnistaa varjopankkitoiminnan reaalitaloutta hyödyttävät näkökohdat ja järjestelmäriskeihin tai sääntelyn katvealueisiin liittyvät huolenaiheet; korostaa, että tarvitaan parempia riskinarviointimenetelmiä, tietoja ja valvontaa niiden laitosten tapauksessa, joilla on vahva järjestelmäriskiprofiili; muistuttaa G20-kokouksessa Los Cabosissa tehdyistä sitoumuksista luoda kansainvälinen oikeushenkilöiden tunnistejärjestelmä ja painottaa, että järjestelmän hallinnoinnissa on tärkeää varmistaa Euroopan etujen riittävä edustus;

| 7. | katsoo, että valvontaviranomaisten on saatava vähintään kokonaisuutta koskevia tietoja laitosten takaisinostosopimuksista, arvopapereiden antolainauksesta ja kaikentyyppisistä kiinnitys- tai takaisinperintäjärjestelyistä; toteaa, että tätä silmällä pitäen talous- ja raha-asioiden valiokunnan laatimassa mietinnössä vakavaraisuussäädösten uudistamispaketista (CRD IV), josta neuvotellaan parhaillaan neuvoston kanssa, kehotetaan välittämään kyseiset tiedot kauppatietorekisteriin tai arvopaperikeskukseen, jotta Euroopan pankkiviranomainen, Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen (EAMV), toimivaltaiset viranomaiset, Euroopan järjestelmäriskikomitea, asianosaiset keskuspankit sekä Euroopan keskuspankkijärjestelmä (EKPJ) voivat tutustua niihin; huomauttaa myös, että tässä mietinnössä vaaditaan, että rekisteröimättömien takaisinperintäjärjestelyjen on katsottava olevan ilman oikeusvaikutusta selvitysmenettelyissä; |
| --- | --- |

7.

katsoo, että valvontaviranomaisten on saatava vähintään kokonaisuutta koskevia tietoja laitosten takaisinostosopimuksista, arvopapereiden antolainauksesta ja kaikentyyppisistä kiinnitys- tai takaisinperintäjärjestelyistä; toteaa, että tätä silmällä pitäen talous- ja raha-asioiden valiokunnan laatimassa mietinnössä vakavaraisuussäädösten uudistamispaketista (CRD IV), josta neuvotellaan parhaillaan neuvoston kanssa, kehotetaan välittämään kyseiset tiedot kauppatietorekisteriin tai arvopaperikeskukseen, jotta Euroopan pankkiviranomainen, Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen (EAMV), toimivaltaiset viranomaiset, Euroopan järjestelmäriskikomitea, asianosaiset keskuspankit sekä Euroopan keskuspankkijärjestelmä (EKPJ) voivat tutustua niihin; huomauttaa myös, että tässä mietinnössä vaaditaan, että rekisteröimättömien takaisinperintäjärjestelyjen on katsottava olevan ilman oikeusvaikutusta selvitysmenettelyissä;

| 8. | kannattaa sitä, että mahdollisesti EKP luo EU:n keskustietokannan eurorepotransaktioista kerätäkseen tietoa sellaisilta infrastruktuureilta ja säilytyspankeilta, jotka ovat sisällyttäneet repotransaktioiden selvityksen omaan tilinpitoonsa; katsoo kuitenkin, että tietokannan pitäisi kattaa kaikissa valuutoissa suoritetut repotransaktiot, jotta valvontaviranomaisilla olisi kokonaisvaltainen näkemys ja käsitys kansainvälisistä repomarkkinoista; kehottaa komissiota omaksumaan pikaisesti (vuoden 2013 alussa) johdonmukaisen lähestymistavan keskitettyyn tiedonkeruuseen selvittämällä nykyiset tietopuutteet ja liittämällä yhteen muiden elinten ja kansallisten viranomaisten tekemiin aloitteisiin liittyvät aikaansaannokset, erityisesti Euroopan markkinarakenneasetuksessa vahvistetut kauppatietorekisterit; kehottaa komissiota antamaan (vuoden 2013 puoleenväliin mennessä) kertomuksen, jossa käsitellään muun muassa institutionaalisia vaatimuksia (EKP, Euroopan järjestelmäriskikomitea, riippumaton keskusrekisteri), erityisesti eurorepotransaktioita ja finanssialan riskinsiirtoja koskevien tietopyyntöjen sisältöä ja tiheyttä sekä tarvittavien resurssien määrää; |
| --- | --- |

8.

kannattaa sitä, että mahdollisesti EKP luo EU:n keskustietokannan eurorepotransaktioista kerätäkseen tietoa sellaisilta infrastruktuureilta ja säilytyspankeilta, jotka ovat sisällyttäneet repotransaktioiden selvityksen omaan tilinpitoonsa; katsoo kuitenkin, että tietokannan pitäisi kattaa kaikissa valuutoissa suoritetut repotransaktiot, jotta valvontaviranomaisilla olisi kokonaisvaltainen näkemys ja käsitys kansainvälisistä repomarkkinoista; kehottaa komissiota omaksumaan pikaisesti (vuoden 2013 alussa) johdonmukaisen lähestymistavan keskitettyyn tiedonkeruuseen selvittämällä nykyiset tietopuutteet ja liittämällä yhteen muiden elinten ja kansallisten viranomaisten tekemiin aloitteisiin liittyvät aikaansaannokset, erityisesti Euroopan markkinarakenneasetuksessa vahvistetut kauppatietorekisterit; kehottaa komissiota antamaan (vuoden 2013 puoleenväliin mennessä) kertomuksen, jossa käsitellään muun muassa institutionaalisia vaatimuksia (EKP, Euroopan järjestelmäriskikomitea, riippumaton keskusrekisteri), erityisesti eurorepotransaktioita ja finanssialan riskinsiirtoja koskevien tietopyyntöjen sisältöä ja tiheyttä sekä tarvittavien resurssien määrää;

| 9. | katsoo, että komission pitäisi tutkia kartoitus- ja valvontatarkoituksissa kerätyn tiedon saatavuutta, oikea-aikaisuutta ja kattavuutta huolimatta vakavaraisuusdirektiivissä säädettyyn repotransaktioita koskevaan ilmoitusvelvollisuuteen liittyvän tiedon huomattavasta määrästä; |
| --- | --- |

9.

katsoo, että komission pitäisi tutkia kartoitus- ja valvontatarkoituksissa kerätyn tiedon saatavuutta, oikea-aikaisuutta ja kattavuutta huolimatta vakavaraisuusdirektiivissä säädettyyn repotransaktioita koskevaan ilmoitusvelvollisuuteen liittyvän tiedon huomattavasta määrästä;

| 10. | suhtautuu myönteisesti Legal Entity Identifier -järjestelmän (LEI) perustamiseen ja katsoo, että sen tuomien etujen perusteella olisi kehitettävä repotransaktioita ja arvopapereita koskevan raportoinnin yleisiä standardeja, jotka kattaisivat pääomat, korot, vakuudet, leikkaukset, maturiteetit, vastapuolet ja muut tekijät ja auttaisivat siten kokonaiskuvan hahmottamisessa; |
| --- | --- |

10.

suhtautuu myönteisesti Legal Entity Identifier -järjestelmän (LEI) perustamiseen ja katsoo, että sen tuomien etujen perusteella olisi kehitettävä repotransaktioita ja arvopapereita koskevan raportoinnin yleisiä standardeja, jotka kattaisivat pääomat, korot, vakuudet, leikkaukset, maturiteetit, vastapuolet ja muut tekijät ja auttaisivat siten kokonaiskuvan hahmottamisessa;

| 11. | korostaa, että yleinen ja avoimiin teollisuusstandardeihin perustuva raportointimalli on ehdottomasti tarpeen, jotta eri sääntelyviranomaiset voisivat analysoida tiedot samalla tavalla sekä jakaa niitä keskenään ryhtyäkseen tarvittaessa toimenpiteisiin järjestelmäriskin ehkäisemiseksi ja rahoitusmarkkinoiden vakauden varmistamiseksi; |
| --- | --- |

11.

korostaa, että yleinen ja avoimiin teollisuusstandardeihin perustuva raportointimalli on ehdottomasti tarpeen, jotta eri sääntelyviranomaiset voisivat analysoida tiedot samalla tavalla sekä jakaa niitä keskenään ryhtyäkseen tarvittaessa toimenpiteisiin järjestelmäriskin ehkäisemiseksi ja rahoitusmarkkinoiden vakauden varmistamiseksi;

| 12. | korostaa, että tarvitaan parempi kokonaiskuva rahoituslaitosten riskinsiirroista, muun muassa johdannaistransaktioina suoritetuista siirroista, joita koskevat tiedot on toimitettava Euroopan markkinarakenneasetuksen sekä MIFID-/MIFIR-asetuksen mukaisesti, jotta voidaan selvittää, kuka on ostanut mitäkin keneltäkin ja miten siirretyt riskit on kestetty; painottaa, että tavoitteena pitäisi olla kaikkien rahoituspalvelujen alalla tapahtuvien transaktioiden kartoitus reaaliajassa, mitä voidaan edistää ja automatisoida standardoitujen viesti- ja tietotunnisteiden avulla; kehottaa komissiota sisällyttämään yhteistyössä Euroopan järjestelmäriskikomitean ja kansainvälisten elinten, esimerkiksi FSB:n, kanssa keskitettyä tiedonkeruuta koskevaan kertomukseensa tiedot standardoituja viesti- ja tietomuotoja koskevan työn nykytilasta sekä siitä, onko mahdollista perustaa riskinsiirtojen keskusrekisteri, joka voisi seurata riskinsiirtotietoja reaaliajassa, jolloin rahoitusalan nykyisessä ja tulevassa lainsäädännössä säädettyjen raportointivelvollisuuksien mukaisesti toimitetut tiedot voitaisiin hyödyntää täysimääräisesti, ja tähän pitäisi sisällyttää myös kansainvälisten tietojen saatavuus; |
| --- | --- |

12.

korostaa, että tarvitaan parempi kokonaiskuva rahoituslaitosten riskinsiirroista, muun muassa johdannaistransaktioina suoritetuista siirroista, joita koskevat tiedot on toimitettava Euroopan markkinarakenneasetuksen sekä MIFID-/MIFIR-asetuksen mukaisesti, jotta voidaan selvittää, kuka on ostanut mitäkin keneltäkin ja miten siirretyt riskit on kestetty; painottaa, että tavoitteena pitäisi olla kaikkien rahoituspalvelujen alalla tapahtuvien transaktioiden kartoitus reaaliajassa, mitä voidaan edistää ja automatisoida standardoitujen viesti- ja tietotunnisteiden avulla; kehottaa komissiota sisällyttämään yhteistyössä Euroopan järjestelmäriskikomitean ja kansainvälisten elinten, esimerkiksi FSB:n, kanssa keskitettyä tiedonkeruuta koskevaan kertomukseensa tiedot standardoituja viesti- ja tietomuotoja koskevan työn nykytilasta sekä siitä, onko mahdollista perustaa riskinsiirtojen keskusrekisteri, joka voisi seurata riskinsiirtotietoja reaaliajassa, jolloin rahoitusalan nykyisessä ja tulevassa lainsäädännössä säädettyjen raportointivelvollisuuksien mukaisesti toimitetut tiedot voitaisiin hyödyntää täysimääräisesti, ja tähän pitäisi sisällyttää myös kansainvälisten tietojen saatavuus;

| 13. | katsoo, että pankkien raportointivelvollisuudet ovat ratkaisevan tärkeä ja arvokas väline varjopankkitoiminnan kartoittamisessa; muistuttaa, että tilinpitosääntöjen pitäisi kuvastaa todellisuutta ja että ihannetilanteessa tase osoittaisi mahdollisimman hyvin kokonaistilanteen; |
| --- | --- |

13.

katsoo, että pankkien raportointivelvollisuudet ovat ratkaisevan tärkeä ja arvokas väline varjopankkitoiminnan kartoittamisessa; muistuttaa, että tilinpitosääntöjen pitäisi kuvastaa todellisuutta ja että ihannetilanteessa tase osoittaisi mahdollisimman hyvin kokonaistilanteen;

| 14. | korostaa, että nämä uudet tehtävät edellyttävät riittävää määrää lisäresursseja; |
| --- | --- |

14.

korostaa, että nämä uudet tehtävät edellyttävät riittävää määrää lisäresursseja;

C.   
  Varjopankkitoiminnan järjestelmäriskien torjuminen

| 15. | korostaa, että maasta riippuen joitakin varjopankkitoimintoja ja toiminnanharjoittajia säännellään ja toisia taas ei; korostaa, että tasapuoliset toimintaedellytykset on varmistettava niin eri maiden kuin pankkialan ja varjopankkiyksiköiden välillä, jotta vältettäisiin sääntelyn katvealueiden muodostuminen, joka johtaisi vääristäviin sääntelykannustimiin; toteaa, että pankkisektorin ja varjopankkiyksiköiden keskinäinen finanssiriippuvuus on nykyään liian suuri; |
| --- | --- |

15.

korostaa, että maasta riippuen joitakin varjopankkitoimintoja ja toiminnanharjoittajia säännellään ja toisia taas ei; korostaa, että tasapuoliset toimintaedellytykset on varmistettava niin eri maiden kuin pankkialan ja varjopankkiyksiköiden välillä, jotta vältettäisiin sääntelyn katvealueiden muodostuminen, joka johtaisi vääristäviin sääntelykannustimiin; toteaa, että pankkisektorin ja varjopankkiyksiköiden keskinäinen finanssiriippuvuus on nykyään liian suuri;

| 16. | toteaa, että asianmukainen sääntely, arviointi ja tarkastus ovat nykyään miltei mahdottomia tilanteissa, joissa luottoriski ja kassavirrat ovat vääristyneet; |
| --- | --- |

16.

toteaa, että asianmukainen sääntely, arviointi ja tarkastus ovat nykyään miltei mahdottomia tilanteissa, joissa luottoriski ja kassavirrat ovat vääristyneet;

| 17. | katsoo, että rahastojen ja niiden hoitajien pitäisi osoittaa kestävänsä ongelmatilanteita ja että tehtävät ovat helposti ymmärrettävissä ja joku muu voi ottaa ne hoitaakseen; |
| --- | --- |

17.

katsoo, että rahastojen ja niiden hoitajien pitäisi osoittaa kestävänsä ongelmatilanteita ja että tehtävät ovat helposti ymmärrettävissä ja joku muu voi ottaa ne hoitaakseen;

| 18. | korostaa tarvetta lisätä taseesta tehtävien rahoitusvarojen siirron julkisuutta korjaamalla kansainvälisiin tilinpäätösstandardeihin liittyvät puutteet; painottaa rahoitusalan portinvartijoiden, kuten kirjanpitäjien ja sisäisten tilintarkastajien, velvollisuutta ilmoittaa mahdollisista haitallisista tapahtumista ja riskien syntymisestä; |
| --- | --- |

18.

korostaa tarvetta lisätä taseesta tehtävien rahoitusvarojen siirron julkisuutta korjaamalla kansainvälisiin tilinpäätösstandardeihin liittyvät puutteet; painottaa rahoitusalan portinvartijoiden, kuten kirjanpitäjien ja sisäisten tilintarkastajien, velvollisuutta ilmoittaa mahdollisista haitallisista tapahtumista ja riskien syntymisestä;

| 19. | katsoo, että tilinpitosääntöjen pitäisi kuvastaa todellisuutta, ja toteaa, että pankkien ja muiden laitosten vakaus on kärsinyt, kun on sallittu varojen arvon määrittäminen hankintahinnan mukaiseksi huomattavasti yli markkina-arvon, mitä ei kuitenkaan pitäisi sallia; kehottaa komissiota edistämään IFRS-standardin muuttamista ja kiinnittämään enemmän huomiota kokonaiskuvaan ilman nettoutuksia ja riskipainotuksia; |
| --- | --- |

19.

katsoo, että tilinpitosääntöjen pitäisi kuvastaa todellisuutta, ja toteaa, että pankkien ja muiden laitosten vakaus on kärsinyt, kun on sallittu varojen arvon määrittäminen hankintahinnan mukaiseksi huomattavasti yli markkina-arvon, mitä ei kuitenkaan pitäisi sallia; kehottaa komissiota edistämään IFRS-standardin muuttamista ja kiinnittämään enemmän huomiota kokonaiskuvaan ilman nettoutuksia ja riskipainotuksia;

| 20. | katsoo, että rahoitusalan sääntelyssä pitäisi puuttua rahoituspalvelujen ja -tuotteiden monimutkaisuuteen ja vaikeaselkoisuuteen ja että sääntelytoimenpiteillä, kuten vakavaraisuusvaatimusten tiukentamisella ja riskipainotuksiin liittyvien vähennysten poistamisella, voidaan ehkäistä monimutkaisilla johdannaisilla suojautumista; katsoo, että uusia rahoitustuotteita ei pitäisi markkinoida tai hyväksyä ennen kuin niiden purkamismahdollisuus on osoitettu sääntelyviranomaisille; |
| --- | --- |

20.

katsoo, että rahoitusalan sääntelyssä pitäisi puuttua rahoituspalvelujen ja -tuotteiden monimutkaisuuteen ja vaikeaselkoisuuteen ja että sääntelytoimenpiteillä, kuten vakavaraisuusvaatimusten tiukentamisella ja riskipainotuksiin liittyvien vähennysten poistamisella, voidaan ehkäistä monimutkaisilla johdannaisilla suojautumista; katsoo, että uusia rahoitustuotteita ei pitäisi markkinoida tai hyväksyä ennen kuin niiden purkamismahdollisuus on osoitettu sääntelyviranomaisille;

| 21. | ehdottaa, että epäsuhtaisen tiedon antamisesta tehdään rangaistavaa erityisesti silloin, kun on kyse rahoituspalveluihin ja -tuotteisiin liittyvistä tiedoista ja vastuuvapauslausekkeista; katsoo, että vastuuvapauslausekkeisiin pitäisi tarvittaessa soveltaa sivu- ja lausekeperusteista ”pienikokoisen tekstin maksua”; |
| --- | --- |

21.

ehdottaa, että epäsuhtaisen tiedon antamisesta tehdään rangaistavaa erityisesti silloin, kun on kyse rahoituspalveluihin ja -tuotteisiin liittyvistä tiedoista ja vastuuvapauslausekkeista; katsoo, että vastuuvapauslausekkeisiin pitäisi tarvittaessa soveltaa sivu- ja lausekeperusteista ”pienikokoisen tekstin maksua”;

| 22. | korostaa, että talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnöt CRD IV:stä (2), jotka ovat paraikaa neuvoston käsiteltävinä, ovat tärkeä askel varjopankkitoiminnan torjunnassa myönteisessä mielessä siten, että strukturoiduille sijoitusinstrumenteille ja velkakirjoille asetetaan likviditeettilimiitti ja että kaikille sääntelemättömille yksiköille asetetaan korkea altistumislimiitti (25 prosenttia omista varoista), mikä auttaisi puskuripankkeja täyttämään pysyvän varainhankinnan vaatimukset, ja että maksuvalmiusriskeihin liittyvissä vakavaraisuussäännöksissä todetaan kyseisiin yksiköihin liittyvän altistumisriskin olevan muilla säännellyillä laitoksilla kuin rahoituslaitoksilla niitä suurempi; |
| --- | --- |

22.

korostaa, että talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnöt CRD IV:stä (2), jotka ovat paraikaa neuvoston käsiteltävinä, ovat tärkeä askel varjopankkitoiminnan torjunnassa myönteisessä mielessä siten, että strukturoiduille sijoitusinstrumenteille ja velkakirjoille asetetaan likviditeettilimiitti ja että kaikille sääntelemättömille yksiköille asetetaan korkea altistumislimiitti (25 prosenttia omista varoista), mikä auttaisi puskuripankkeja täyttämään pysyvän varainhankinnan vaatimukset, ja että maksuvalmiusriskeihin liittyvissä vakavaraisuussäännöksissä todetaan kyseisiin yksiköihin liittyvän altistumisriskin olevan muilla säännellyillä laitoksilla kuin rahoituslaitoksilla niitä suurempi;

| 23. | toteaa, että yksi finanssikriisin opetuksista on se, että vaikka vakuutusriski ja luottoriski pidetään yleensä selvästi erillä toisistaan, erottelu saattaa olla esimerkiksi luottovakuutustuotteiden alalla epäselvempi; kehottaa komissiota tarkistamaan pankki- ja vakuutuslainsäädäntöä sekä erityisesti finanssiryhmittymiä koskevaa lainsäädäntöä, jotta toimintaympäristö olisi tasapuolinen niin pankkien kuin vakuutusyhtiöiden kannalta eikä sääntelyn katvealueita pääsisi muodostumaan; |
| --- | --- |

23.

toteaa, että yksi finanssikriisin opetuksista on se, että vaikka vakuutusriski ja luottoriski pidetään yleensä selvästi erillä toisistaan, erottelu saattaa olla esimerkiksi luottovakuutustuotteiden alalla epäselvempi; kehottaa komissiota tarkistamaan pankki- ja vakuutuslainsäädäntöä sekä erityisesti finanssiryhmittymiä koskevaa lainsäädäntöä, jotta toimintaympäristö olisi tasapuolinen niin pankkien kuin vakuutusyhtiöiden kannalta eikä sääntelyn katvealueita pääsisi muodostumaan;

| 24. | katsoo, että ehdotus laajentaa CRD IV:n tietyt tekijät koskemaan rahoitusyhtiöitä, jotka eivät ota vastaan talletuksia ja jotka eivät ole vakavaraisuusvaatimuksia koskevan asetuksen määritelmän mukaisia yhtiöitä, on tarpeellinen tiettyihin riskeihin puuttumiseksi, kun otetaan huomioon, että tiettyjä säännöksiä voidaan mukauttaa näiden laitosten erityisominaisuuksiin, jotta estetään niihin kohdistuvat suhteettomat vaikutukset; |
| --- | --- |

24.

katsoo, että ehdotus laajentaa CRD IV:n tietyt tekijät koskemaan rahoitusyhtiöitä, jotka eivät ota vastaan talletuksia ja jotka eivät ole vakavaraisuusvaatimuksia koskevan asetuksen määritelmän mukaisia yhtiöitä, on tarpeellinen tiettyihin riskeihin puuttumiseksi, kun otetaan huomioon, että tiettyjä säännöksiä voidaan mukauttaa näiden laitosten erityisominaisuuksiin, jotta estetään niihin kohdistuvat suhteettomat vaikutukset;

| 25. | katsoo, että varjopankkisektoria ei saa jättää eurooppalaisen pankkivalvonnan ulkopuolelle; |
| --- | --- |

25.

katsoo, että varjopankkisektoria ei saa jättää eurooppalaisen pankkivalvonnan ulkopuolelle;

| 26. | korostaa tarvetta varmistaa, että kaikki varjopankkiyksiköt, joilla on pankkisponsori tai jotka on kytköksissä pankkiin, sisällytetään pankin taseeseen vakavaraisuuden valvontaa varten; pyytää komissiota tarkastelemaan vuoden 2013 alkuun mennessä keinoja, joilla voitaisiin varmistaa, että konsolidoimattomat yksiköt konsolidoidaan vakavaraisuuden valvontaa varten globaalin rahoitusvakauden parantamiseksi; kehottaa komissiota huomioimaan kaikki Baselin pankkivalvontakomitean tai muiden kansainvälisten elinten antamat ohjeet tilinpidon ja riskilähtöisen konsolidoinnin mukauttamiseksi; |
| --- | --- |

26.

korostaa tarvetta varmistaa, että kaikki varjopankkiyksiköt, joilla on pankkisponsori tai jotka on kytköksissä pankkiin, sisällytetään pankin taseeseen vakavaraisuuden valvontaa varten; pyytää komissiota tarkastelemaan vuoden 2013 alkuun mennessä keinoja, joilla voitaisiin varmistaa, että konsolidoimattomat yksiköt konsolidoidaan vakavaraisuuden valvontaa varten globaalin rahoitusvakauden parantamiseksi; kehottaa komissiota huomioimaan kaikki Baselin pankkivalvontakomitean tai muiden kansainvälisten elinten antamat ohjeet tilinpidon ja riskilähtöisen konsolidoinnin mukauttamiseksi;

| 27. | korostaa tarvetta varmistaa, että rahoituslaitosten rakenteet ja toiminnot saadaan avoimemmiksi; pyytää komissiota ehdottamaan Liikasen raportin päätelmien perusteella toimenpiteitä Euroopan pankkisektorin rakenteen suunnittelemiseksi siten, että siinä otetaan huomioon vähittäispankkien ja investointipankkien toiminnan yhdistämiseen liittyvät hyödyt ja mahdolliset riskit; |
| --- | --- |

27.

korostaa tarvetta varmistaa, että rahoituslaitosten rakenteet ja toiminnot saadaan avoimemmiksi; pyytää komissiota ehdottamaan Liikasen raportin päätelmien perusteella toimenpiteitä Euroopan pankkisektorin rakenteen suunnittelemiseksi siten, että siinä otetaan huomioon vähittäispankkien ja investointipankkien toiminnan yhdistämiseen liittyvät hyödyt ja mahdolliset riskit;

| 28. | toteaa, että repo-operaatiomarkkinat ja arvopaperien lainaksiantomarkkinat ovat tärkeitä; pyytää komissiota hyväksymään vuoden 2013 alkuun mennessä toimenpiteitä avoimuuden lisäämiseksi etenkin asiakkaille, mikä voisi tarkoittaa esimerkiksi velvollisuutta ilmoittaa sääntelyviranomaisille yksityiskohtaisesti vakuuden tunnisteesta ja vakuuksien uudelleenkäytöstä, sekä antamaan sääntelijöille mahdollisuuden määrätä suositusten mukaisesti vakuudellisten rahoitusmarkkinoiden minimileikkauksista tai marginaaleista mutta standardoimatta niitä; myöntää, että on tärkeää tehdä selkeitä päätöksiä arvopapereiden omistusoikeudesta ja varmistaa omistusoikeuden suojaaminen; pyytää kuitenkin komissiota pohtimaan marginaaleja kokonaisvaltaisesti jo käytettyjen alakohtaisten lähestymistapojen lisäksi sekä tarkastelemaan ja arvioimaan mahdollisuutta rajoittaa vakuuksien uudelleenpanttausta; korostaa tarvetta tarkistaa repo-operaatiomarkkinoihin ja arvopaperien lainaksiantomarkkinoihin sovellettavaa konkurssilainsäädäntöä, jotta voitaisiin yhdenmukaistaa ja ratkaista säänneltyjen rahoituslaitosten purkamiseen liittyvät aiemmuuskysymykset; kehottaa komissiota tarkastelemaan erilaisia mahdollisia tapoja rajoittaa konkurssiin liittyvät edut koskemaan vain keskitetysti selvitettyjä transaktioita tai sellaisia vakuuksia, jotka täyttävät yhdenmukaistetut ja ennalta määritetyt kelpoisuusperusteet; |
| --- | --- |

28.

toteaa, että repo-operaatiomarkkinat ja arvopaperien lainaksiantomarkkinat ovat tärkeitä; pyytää komissiota hyväksymään vuoden 2013 alkuun mennessä toimenpiteitä avoimuuden lisäämiseksi etenkin asiakkaille, mikä voisi tarkoittaa esimerkiksi velvollisuutta ilmoittaa sääntelyviranomaisille yksityiskohtaisesti vakuuden tunnisteesta ja vakuuksien uudelleenkäytöstä, sekä antamaan sääntelijöille mahdollisuuden määrätä suositusten mukaisesti vakuudellisten rahoitusmarkkinoiden minimileikkauksista tai marginaaleista mutta standardoimatta niitä; myöntää, että on tärkeää tehdä selkeitä päätöksiä arvopapereiden omistusoikeudesta ja varmistaa omistusoikeuden suojaaminen; pyytää kuitenkin komissiota pohtimaan marginaaleja kokonaisvaltaisesti jo käytettyjen alakohtaisten lähestymistapojen lisäksi sekä tarkastelemaan ja arvioimaan mahdollisuutta rajoittaa vakuuksien uudelleenpanttausta; korostaa tarvetta tarkistaa repo-operaatiomarkkinoihin ja arvopaperien lainaksiantomarkkinoihin sovellettavaa konkurssilainsäädäntöä, jotta voitaisiin yhdenmukaistaa ja ratkaista säänneltyjen rahoituslaitosten purkamiseen liittyvät aiemmuuskysymykset; kehottaa komissiota tarkastelemaan erilaisia mahdollisia tapoja rajoittaa konkurssiin liittyvät edut koskemaan vain keskitetysti selvitettyjä transaktioita tai sellaisia vakuuksia, jotka täyttävät yhdenmukaistetut ja ennalta määritetyt kelpoisuusperusteet;

| 29. | katsoo, että arvopaperistamiseen liittyviä kannustimia on käsiteltävä asianmukaisesti; korostaa, että arvopaperistamista koskevien vakavaraisuus- ja maksuvalmiusvaatimusten pitäisi edistää sijoitussalkun laatua ja hajauttamista, jotta voitaisiin torjua laumakäyttäytymistä; kehottaa komissiota tarkastelemaan arvopaperistamismarkkinoita sekä katettuja joukkovelkakirjalainoja, jotka saattavat lisätä pankkien taseisiin liittyviä riskejä; kehottaa komissiota ehdottamaan erityistoimenpiteitä niiden avoimuuden lisäämiseksi; kehottaa komissiota esittämään tarvittaessa viimeistään vuoden 2013 alkuun mennessä päivitetyn säädösehdotuksen, joka on johdonmukainen parhaillaan käsiteltävänä olevan, Baselin pankkivalvontakomitean arvopapereja koskevan uuden kehyksen kanssa; katsoo, että ehdotuksessa pitäisi määrittää raja sille, kuinka monta kertaa rahoitustuote voidaan arvopaperistaa, sekä asettaa arvopaperistamisen tarjoajille (alullepanijat tai järjestäjät) vaatimuksia siitä, että niiden on kannettava osa arvopaperistamiseen liittyvistä riskeistä, jotta riskin kantaisi varmasti arvopaperistamisen tarjoaja eikä omaisuudenhoitaja, ja vahvistettava toimia avoimuuden saavuttamiseksi; kehottaa erityisesti ottamaan käyttöön johdonmukaisen menetelmän, jota käytetään varojen arvostamisessa ja arvopaperistamistuotteiden standardoinnissa eri lainsäädäntö- ja oikeudenkäyttöalueilla; |
| --- | --- |

29.

katsoo, että arvopaperistamiseen liittyviä kannustimia on käsiteltävä asianmukaisesti; korostaa, että arvopaperistamista koskevien vakavaraisuus- ja maksuvalmiusvaatimusten pitäisi edistää sijoitussalkun laatua ja hajauttamista, jotta voitaisiin torjua laumakäyttäytymistä; kehottaa komissiota tarkastelemaan arvopaperistamismarkkinoita sekä katettuja joukkovelkakirjalainoja, jotka saattavat lisätä pankkien taseisiin liittyviä riskejä; kehottaa komissiota ehdottamaan erityistoimenpiteitä niiden avoimuuden lisäämiseksi; kehottaa komissiota esittämään tarvittaessa viimeistään vuoden 2013 alkuun mennessä päivitetyn säädösehdotuksen, joka on johdonmukainen parhaillaan käsiteltävänä olevan, Baselin pankkivalvontakomitean arvopapereja koskevan uuden kehyksen kanssa; katsoo, että ehdotuksessa pitäisi määrittää raja sille, kuinka monta kertaa rahoitustuote voidaan arvopaperistaa, sekä asettaa arvopaperistamisen tarjoajille (alullepanijat tai järjestäjät) vaatimuksia siitä, että niiden on kannettava osa arvopaperistamiseen liittyvistä riskeistä, jotta riskin kantaisi varmasti arvopaperistamisen tarjoaja eikä omaisuudenhoitaja, ja vahvistettava toimia avoimuuden saavuttamiseksi; kehottaa erityisesti ottamaan käyttöön johdonmukaisen menetelmän, jota käytetään varojen arvostamisessa ja arvopaperistamistuotteiden standardoinnissa eri lainsäädäntö- ja oikeudenkäyttöalueilla;

| 30. | toteaa, että omaisuuseriä on ostettu joissakin laitoksissa takaisin ”originate to repo” -mallin mukaisesti luottoluokituksen parantamiseksi; korostaa, ettei sääntelyssä pitäisi sallia kyseisten transaktioiden käyttöä maksuvalmiutta lisäävänä toimenpiteenä (katso talous- ja rahavaliokunnan CRD IV:stä laatima mietintö); |
| --- | --- |

30.

toteaa, että omaisuuseriä on ostettu joissakin laitoksissa takaisin ”originate to repo” -mallin mukaisesti luottoluokituksen parantamiseksi; korostaa, ettei sääntelyssä pitäisi sallia kyseisten transaktioiden käyttöä maksuvalmiutta lisäävänä toimenpiteenä (katso talous- ja rahavaliokunnan CRD IV:stä laatima mietintö);

| 31. | toteaa, että rahamarkkinarahastoilla on tärkeä rooli rahoituslaitosten rahoittamisessa lyhyellä aikavälillä ja riskien hajauttamisessa; toteaa, että EU:hun ja Yhdysvaltoihin sijoittautuneilla rahamarkkinarahastoilla on erilainen rooli ja rakenne; panee merkille, että EAMV:n vuoden 2010 suuntaviivoissa asetettiin rahamarkkinarahastoille tiukempia vaatimuksia (luottokelpoisuus, arvopaperien maturiteetti ja enemmän tietoa sijoittajille); toteaa kuitenkin, että jotkut rahamarkkinarahastot ja varsinkin vakaan nettoarvon rahastot ovat alttiita talletuspaoille; korostaa siksi, että tarvitaan lisätoimia, jotta voidaan parantaa näiden rahastojen häiriönsietokykyä ja kattaa likviditeettiriski; tukee lokakuussa 2012 julkaistun IOSCO:n lopullisen raportin suosituksia, joiden mukaan rahamarkkinarahastoja olisi säädeltävä ja hallinnoitava eri lainkäyttöalueilla; katsoo, että vakaan nettoarvon rahamarkkinarahastoihin olisi sovellettava toimenpiteitä, jotka on suunnattu vähentämään niiden vakaaseen nettoarvoon liittyviä erityisiä riskejä ja sisällyttämään näistä riskeistä aiheutuvat kustannukset; katsoo, että sääntelyviranomaisten olisi vaadittava mahdollisuuksien mukaan muuntamista kelluvaan/muuttuvaan nettoarvoon tai vaihtoehtoisesti olisi otettava käyttöön suojatoimenpiteitä vakaan nettoarvon rahamarkkinarahastojen häiriönsietokyvyn ja kyvyn kohdata merkittäviä lunastuksia vahvistamiseksi; pyytää komissiota esittämään vuoden 2013 ensimmäisellä puoliskolla UCITS-säädösten tarkistuksen, jossa keskitytään erityisesti rahamarkkinarahastoihin ja jolla rahamarkkinarahastot velvoitetaan joko hyväksymään päiväkohtaisesti määritettävä muuttuvan arvo tai, jos ne haluavat pitää kiinni vakaasta arvosta, hakemaan pankkitoimintaa koskeva toimilupa rajattuun tarkoitukseen sekä noudattamaan vakavaraisuusvaatimuksia; korostaa, että sääntelyn katvealueet täytyy minimoida; |
| --- | --- |

31.

toteaa, että rahamarkkinarahastoilla on tärkeä rooli rahoituslaitosten rahoittamisessa lyhyellä aikavälillä ja riskien hajauttamisessa; toteaa, että EU:hun ja Yhdysvaltoihin sijoittautuneilla rahamarkkinarahastoilla on erilainen rooli ja rakenne; panee merkille, että EAMV:n vuoden 2010 suuntaviivoissa asetettiin rahamarkkinarahastoille tiukempia vaatimuksia (luottokelpoisuus, arvopaperien maturiteetti ja enemmän tietoa sijoittajille); toteaa kuitenkin, että jotkut rahamarkkinarahastot ja varsinkin vakaan nettoarvon rahastot ovat alttiita talletuspaoille; korostaa siksi, että tarvitaan lisätoimia, jotta voidaan parantaa näiden rahastojen häiriönsietokykyä ja kattaa likviditeettiriski; tukee lokakuussa 2012 julkaistun IOSCO:n lopullisen raportin suosituksia, joiden mukaan rahamarkkinarahastoja olisi säädeltävä ja hallinnoitava eri lainkäyttöalueilla; katsoo, että vakaan nettoarvon rahamarkkinarahastoihin olisi sovellettava toimenpiteitä, jotka on suunnattu vähentämään niiden vakaaseen nettoarvoon liittyviä erityisiä riskejä ja sisällyttämään näistä riskeistä aiheutuvat kustannukset; katsoo, että sääntelyviranomaisten olisi vaadittava mahdollisuuksien mukaan muuntamista kelluvaan/muuttuvaan nettoarvoon tai vaihtoehtoisesti olisi otettava käyttöön suojatoimenpiteitä vakaan nettoarvon rahamarkkinarahastojen häiriönsietokyvyn ja kyvyn kohdata merkittäviä lunastuksia vahvistamiseksi; pyytää komissiota esittämään vuoden 2013 ensimmäisellä puoliskolla UCITS-säädösten tarkistuksen, jossa keskitytään erityisesti rahamarkkinarahastoihin ja jolla rahamarkkinarahastot velvoitetaan joko hyväksymään päiväkohtaisesti määritettävä muuttuvan arvo tai, jos ne haluavat pitää kiinni vakaasta arvosta, hakemaan pankkitoimintaa koskeva toimilupa rajattuun tarkoitukseen sekä noudattamaan vakavaraisuusvaatimuksia; korostaa, että sääntelyn katvealueet täytyy minimoida;

| 32. | kehottaa komissiota käsittelemään UCITS-säädösten tarkistamisen yhteydessä tarkemmin mahdollisuutta säätää rahamarkkinarahastoille erityisiä maksuvalmiussäännöksiä, joissa asetetaan maksuvalmiuden vähimmäisvaatimukset päivä-, viikko- ja kuukausikohtaisesti (20 %, 40 % ja 60 %) ja säädetään likviditeettimaksun perimisestä tietyn kynnysarvon ylittyessä, mihin liittyy myös velvollisuus ilmoittaa välittömästi toimivaltaiselle valvontaviranomaiselle ja EAMV:lle; |
| --- | --- |

32.

kehottaa komissiota käsittelemään UCITS-säädösten tarkistamisen yhteydessä tarkemmin mahdollisuutta säätää rahamarkkinarahastoille erityisiä maksuvalmiussäännöksiä, joissa asetetaan maksuvalmiuden vähimmäisvaatimukset päivä-, viikko- ja kuukausikohtaisesti (20 %, 40 % ja 60 %) ja säädetään likviditeettimaksun perimisestä tietyn kynnysarvon ylittyessä, mihin liittyy myös velvollisuus ilmoittaa välittömästi toimivaltaiselle valvontaviranomaiselle ja EAMV:lle;

| 33. | myöntää indeksiosuusrahastojen edut siinä, että ne tuovat piensijoittajien ulottuville laajemman valikoiman sijoituskohteita (erityisesti hyödykkeitä), mutta korostaa indeksiosuusrahastoihin liittyviä riskejä, kuten monimutkaisuus, vastapuolen riski, tuotteiden likviditeetti ja mahdolliset sääntelyn katvealueet; varoittaa vaaroista, joita piilee keinotekoisissa indeksiosuusrahastoissa niiden alati pahenevan vaikeaselkoisuuden ja monimutkaisuuden takia erityisesti silloin, kun keinotekoisia indeksiosuusrahastoja markkinoidaan piensijoittajille; pyytää siksi komissiota arvioimaan ja käsittelemään parhaillaan toteutettavassa UCITS VI:n tarkistamisessa näitä rakenteellisia heikkouksia ja ottamaan huomioon erilaiset asiakasryhmät (kuten piensijoittajat, ammattimaiset sijoittajat ja yhteisösijoittajat) ja niiden erilaiset riskiprofiilit; |
| --- | --- |

33.

myöntää indeksiosuusrahastojen edut siinä, että ne tuovat piensijoittajien ulottuville laajemman valikoiman sijoituskohteita (erityisesti hyödykkeitä), mutta korostaa indeksiosuusrahastoihin liittyviä riskejä, kuten monimutkaisuus, vastapuolen riski, tuotteiden likviditeetti ja mahdolliset sääntelyn katvealueet; varoittaa vaaroista, joita piilee keinotekoisissa indeksiosuusrahastoissa niiden alati pahenevan vaikeaselkoisuuden ja monimutkaisuuden takia erityisesti silloin, kun keinotekoisia indeksiosuusrahastoja markkinoidaan piensijoittajille; pyytää siksi komissiota arvioimaan ja käsittelemään parhaillaan toteutettavassa UCITS VI:n tarkistamisessa näitä rakenteellisia heikkouksia ja ottamaan huomioon erilaiset asiakasryhmät (kuten piensijoittajat, ammattimaiset sijoittajat ja yhteisösijoittajat) ja niiden erilaiset riskiprofiilit;

| 34. | pyytää komissiota tekemään kattavan tutkimuksen kaikkien uusien lainsäädäntöehdotusten vaikutuksista reaalitalouden rahoitukseen; |
| --- | --- |

34.

pyytää komissiota tekemään kattavan tutkimuksen kaikkien uusien lainsäädäntöehdotusten vaikutuksista reaalitalouden rahoitukseen;

o

o o

| 35. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komissiolle, neuvostolle ja finanssimarkkinoiden vakauden valvontaryhmälle. |
| --- | --- |

35.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komissiolle, neuvostolle ja finanssimarkkinoiden vakauden valvontaryhmälle.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2011)0331.

(2)  A7-0170/2012 ja A7-0171/2012.

---

| 16.12.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 419/33 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 419/33

---

P7_TA(2012)0428

Lasten suojelu digitaalimaailmassa

Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. marraskuuta 2012 lasten suojelusta digitaalimaailmassa (2012/2068(INI))

(2015/C 419/07)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 165 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 165 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan,

| — | ottaa huomioon Euroopan ihmissoikeussopimuksen ja Euroopan neuvoston yleissopimuksen yksilöiden suojelusta henkilötietojen automaattisessa tietojenkäsittelyssä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan ihmissoikeussopimuksen ja Euroopan neuvoston yleissopimuksen yksilöiden suojelusta henkilötietojen automaattisessa tietojenkäsittelyssä,

| — | ottaa huomioon 20. marraskuuta 1989 tehdyn Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen lapsen oikeuksista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. marraskuuta 1989 tehdyn Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen lapsen oikeuksista,

| — | ottaa huomioon lasten seksuaalisen hyväksikäytön ja seksuaalisen riiston sekä lapsipornografian torjumisesta ja neuvoston puitepäätöksen 2004/68/YOS korvaamisesta 13. joulukuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/92/EU (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon lasten seksuaalisen hyväksikäytön ja seksuaalisen riiston sekä lapsipornografian torjumisesta ja neuvoston puitepäätöksen 2004/68/YOS korvaamisesta 13. joulukuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/92/EU (1),

| — | ottaa huomioon audiovisuaalisten mediapalvelujen tarjoamista koskevien jäsenvaltioiden tiettyjen lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta 10. maaliskuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/13/EU (audiovisuaalisia mediapalveluja koskeva direktiivi) (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon audiovisuaalisten mediapalvelujen tarjoamista koskevien jäsenvaltioiden tiettyjen lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta 10. maaliskuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/13/EU (audiovisuaalisia mediapalveluja koskeva direktiivi) (2),

| — | ottaa huomioon tietoyhteiskunnan palveluja, erityisesti sähköistä kaupankäyntiä, sisämarkkinoilla koskevista tietyistä oikeudellisista näkökohdista 8. kesäkuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/31/EY (direktiivi sähköisestä kaupankäynnistä) (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tietoyhteiskunnan palveluja, erityisesti sähköistä kaupankäyntiä, sisämarkkinoilla koskevista tietyistä oikeudellisista näkökohdista 8. kesäkuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/31/EY (direktiivi sähköisestä kaupankäynnistä) (3),

| — | ottaa huomioon 15. marraskuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1718/2006/EY Euroopan audiovisuaalialan tukiohjelman täytäntöönpanosta (Media 2007) (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. marraskuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1718/2006/EY Euroopan audiovisuaalialan tukiohjelman täytäntöönpanosta (Media 2007) (4),

| — | ottaa huomioon 20. joulukuuta 2006 alaikäisten ja ihmisarvon suojelusta ja oikeudesta vastineeseen Euroopan audiovisuaalisia ja verkkotietopalveluja tuottavien yritysten kilpailukyky huomioon ottaen annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston suosituksen 2006/952/EY (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. joulukuuta 2006 alaikäisten ja ihmisarvon suojelusta ja oikeudesta vastineeseen Euroopan audiovisuaalisia ja verkkotietopalveluja tuottavien yritysten kilpailukyky huomioon ottaen annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston suosituksen 2006/952/EY (5),

| — | ottaa huomioon neuvoston päätelmät lasten suojelusta digitaalimaailmassa (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston päätelmät lasten suojelusta digitaalimaailmassa (6),

| — | ottaa huomioon 15. helmikuuta 2011 annetun komission tiedonannon Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle ”Lapsen oikeuksia koskeva EU:n toimintasuunnitelma” (COM(2011)0060), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. helmikuuta 2011 annetun komission tiedonannon Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle ”Lapsen oikeuksia koskeva EU:n toimintasuunnitelma” (COM(2011)0060),

| — | ottaa huomioon 26. elokuuta 2010 annetun komission tiedonannon Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle ”Euroopan digitaalistrategia” (COM(2010)0245/2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. elokuuta 2010 annetun komission tiedonannon Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle ”Euroopan digitaalistrategia” (COM(2010)0245/2),

| — | ottaa huomioon 28. maaliskuuta 2012 annetun komission tiedonannon Euroopan parlamentille ja neuvostolle ”Rikostentorjunta digitaaliaikana: Euroopan verkkorikostorjuntakeskuksen perustaminen” (COM(2012)0140), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. maaliskuuta 2012 annetun komission tiedonannon Euroopan parlamentille ja neuvostolle ”Rikostentorjunta digitaaliaikana: Euroopan verkkorikostorjuntakeskuksen perustaminen” (COM(2012)0140),

| — | ottaa huomioon 15. helmikuuta 2012 annetun Euroopan neuvoston lapsen oikeuksien strategian (2012–2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. helmikuuta 2012 annetun Euroopan neuvoston lapsen oikeuksien strategian (2012–2015),

| — | ottaa huomioon 2. toukokuuta 2012 annetun komission tiedonannon Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle ”Eurooppalainen strategia internetin parantamiseksi lasten näkökulmasta” (COM(2012)0196), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 2. toukokuuta 2012 annetun komission tiedonannon Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle ”Eurooppalainen strategia internetin parantamiseksi lasten näkökulmasta” (COM(2012)0196),

| — | ottaa huomioon 13. syyskuuta 2011 annetun komission kertomuksen Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle ”neuvoston 24. syyskuuta 1998 antaman alaikäisten ja ihmisarvon suojelua käsittelevän suosituksen sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston 20. joulukuuta 2006 alaikäisten ja ihmisarvon suojelusta ja oikeudesta vastineeseen Euroopan audiovisuaalisia ja verkkotietopalveluja tuottavien yritysten kilpailukyky huomioon ottaen antaman suosituksen soveltamisesta – Lasten suojelu digitaalimaailmassa” (COM(2011)0556); |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. syyskuuta 2011 annetun komission kertomuksen Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle ”neuvoston 24. syyskuuta 1998 antaman alaikäisten ja ihmisarvon suojelua käsittelevän suosituksen sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston 20. joulukuuta 2006 alaikäisten ja ihmisarvon suojelusta ja oikeudesta vastineeseen Euroopan audiovisuaalisia ja verkkotietopalveluja tuottavien yritysten kilpailukyky huomioon ottaen antaman suosituksen soveltamisesta – Lasten suojelu digitaalimaailmassa” (COM(2011)0556);

| — | ottaa huomioon Euroopan neuvoston yleissopimuksen lasten suojelemisesta seksuaalista riistoa ja seksuaalista hyväksikäyttöä vastaan; |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan neuvoston yleissopimuksen lasten suojelemisesta seksuaalista riistoa ja seksuaalista hyväksikäyttöä vastaan;

| — | ottaa huomioon 6. heinäkuuta 2011 antamansa päätöslauselman kattavasta lähestymistavasta henkilötietojen suojaan Euroopan unionissa (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. heinäkuuta 2011 antamansa päätöslauselman kattavasta lähestymistavasta henkilötietojen suojaan Euroopan unionissa (7),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan,

| — | ottaa huomioon kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan mietinnön sekä kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan lausunnon (A7-0353/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan mietinnön sekä kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan lausunnon (A7-0353/2012),

| A. | katsoo, että alaikäisten suojelua digitaalimaailmassa on käsiteltävä lainsäädännöllisin keinoin käyttämällä tehokkaampia toimenpiteitä, muun muassa itsesääntelyä siten, että ala sitoutetaan jakamaan vastuu suojelusta, ja myös opetuksellisin keinoin siten, että lapsia, vanhempia ja opettajia opetetaan estämään alaikäisten pääsy laittoman sisällön pariin; |
| --- | --- |

A.

katsoo, että alaikäisten suojelua digitaalimaailmassa on käsiteltävä lainsäädännöllisin keinoin käyttämällä tehokkaampia toimenpiteitä, muun muassa itsesääntelyä siten, että ala sitoutetaan jakamaan vastuu suojelusta, ja myös opetuksellisin keinoin siten, että lapsia, vanhempia ja opettajia opetetaan estämään alaikäisten pääsy laittoman sisällön pariin;

| B. | katsoo, että kaikkiin laittoman verkkosisällön muotoihin on puututtava ja että lasten seksuaalisen hyväksikäytön erityisyys on tunnustettava, koska tällainen sisältö on paitsi laitonta niin myös yksi kammottavimpia verkossa saatavilla olevan sisällön muotoja; |
| --- | --- |

B.

katsoo, että kaikkiin laittoman verkkosisällön muotoihin on puututtava ja että lasten seksuaalisen hyväksikäytön erityisyys on tunnustettava, koska tällainen sisältö on paitsi laitonta niin myös yksi kammottavimpia verkossa saatavilla olevan sisällön muotoja;

| C. | katsoo, että tehokkaan lasten suojelua koskevan strategian yhden päätavoitteen olisi oltava sen varmistaminen, että kaikki lapset, nuoret ja vanhemmat tai huoltajat saavat tiedot ja taidot, joilla he voivat suojella itseään verkossa; |
| --- | --- |

C.

katsoo, että tehokkaan lasten suojelua koskevan strategian yhden päätavoitteen olisi oltava sen varmistaminen, että kaikki lapset, nuoret ja vanhemmat tai huoltajat saavat tiedot ja taidot, joilla he voivat suojella itseään verkossa;

| D. | katsoo, että tekniikoiden nopea kehittyminen edellyttää ripeitä toimia itse- ja yhteissääntelyn keinoin sekä perustamalla pysyviä elimiä, jotka voivat soveltaa kokonaisvaltaista lähestymistapaa erilaisissa yhteyksissä; |
| --- | --- |

D.

katsoo, että tekniikoiden nopea kehittyminen edellyttää ripeitä toimia itse- ja yhteissääntelyn keinoin sekä perustamalla pysyviä elimiä, jotka voivat soveltaa kokonaisvaltaista lähestymistapaa erilaisissa yhteyksissä;

| E. | katsoo, että digitaalinen maailma tarjoaa monia koulunkäyntiin ja oppimiseen liittyviä mahdollisuuksia; katsoo, että opetusala on mukautumassa digitaalimaailmaan, mutta mukautumisen tahti ja tapa eivät vastaa alaikäisten elämässä tapahtuvia tekniikan muutoksia, ja vanhemmilla ja opettajilla on vaikeuksia auttaa oppilaita, koska he yrittävät opettaa lapsia käyttämään mediaa kriittisesti, mutta ovat taipuvaisia jäämään syrjään lasten virtuaalisesta elämästä; |
| --- | --- |

E.

katsoo, että digitaalinen maailma tarjoaa monia koulunkäyntiin ja oppimiseen liittyviä mahdollisuuksia; katsoo, että opetusala on mukautumassa digitaalimaailmaan, mutta mukautumisen tahti ja tapa eivät vastaa alaikäisten elämässä tapahtuvia tekniikan muutoksia, ja vanhemmilla ja opettajilla on vaikeuksia auttaa oppilaita, koska he yrittävät opettaa lapsia käyttämään mediaa kriittisesti, mutta ovat taipuvaisia jäämään syrjään lasten virtuaalisesta elämästä;

| F. | katsoo, että alaikäiset käyttävät internetiä yleensä hyvin vaivattomasti, mutta he tarvitsevat apua sen järkevässä, vastuullisessa ja turvallisessa käytössä; |
| --- | --- |

F.

katsoo, että alaikäiset käyttävät internetiä yleensä hyvin vaivattomasti, mutta he tarvitsevat apua sen järkevässä, vastuullisessa ja turvallisessa käytössä;

| G. | katsoo, että alaikäisten on tärkeää ymmärtää paremmin verkon mahdolliset uhat ja että myös perheiden, koulujen ja kansalaisyhteiskunnan on jaettava vastuu alaikäisten valistamisesta ja sen varmistamisesta, että lapsia suojellaan asianmukaisesti heidän käyttäessään internetiä ja muita uusia medioita; |
| --- | --- |

G.

katsoo, että alaikäisten on tärkeää ymmärtää paremmin verkon mahdolliset uhat ja että myös perheiden, koulujen ja kansalaisyhteiskunnan on jaettava vastuu alaikäisten valistamisesta ja sen varmistamisesta, että lapsia suojellaan asianmukaisesti heidän käyttäessään internetiä ja muita uusia medioita;

| H. | katsoo, että mediakasvatus sekä uusien tieto- ja viestintätekniikoiden opetus on tärkeää, kun kehitetään alaikäisten suojelua digitaalimaailmassa koskevia toimintamalleja ja varmistetaan näiden tekniikoiden turvallinen, tarkoituksenmukainen ja kriittinen käyttö; |
| --- | --- |

H.

katsoo, että mediakasvatus sekä uusien tieto- ja viestintätekniikoiden opetus on tärkeää, kun kehitetään alaikäisten suojelua digitaalimaailmassa koskevia toimintamalleja ja varmistetaan näiden tekniikoiden turvallinen, tarkoituksenmukainen ja kriittinen käyttö;

| I. | katsoo, että digitaalisten tekniikoiden kehitys tuo erinomaisen mahdollisuuden tarjota lapsille ja nuorille tilaisuus käyttää uusia medioita ja internetiä tehokkaasti tavoilla, joilla he voivat ilmaista näkemyksensä muille ja voivat näin osallistua ja oppia aktiiviseen rooliin yhteiskunnassa sekä verkossa että sen ulkopuolella; |
| --- | --- |

I.

katsoo, että digitaalisten tekniikoiden kehitys tuo erinomaisen mahdollisuuden tarjota lapsille ja nuorille tilaisuus käyttää uusia medioita ja internetiä tehokkaasti tavoilla, joilla he voivat ilmaista näkemyksensä muille ja voivat näin osallistua ja oppia aktiiviseen rooliin yhteiskunnassa sekä verkossa että sen ulkopuolella;

| J. | katsoo, että myös alaikäisillä on oltava mahdollisuus käyttää moniarvoisia ja turvallisia digitaalisia välineitä, palveluja sekä digitaalista sisältöä, jotta he voivat hyödyntää kansalaisuuttaan ja käyttää siitä johtuvia oikeuksia, joita ovat muun muassa kulttuurielämään, yhteiskunnalliseen elämään ja demokratiaan osallistuminen; |
| --- | --- |

J.

katsoo, että myös alaikäisillä on oltava mahdollisuus käyttää moniarvoisia ja turvallisia digitaalisia välineitä, palveluja sekä digitaalista sisältöä, jotta he voivat hyödyntää kansalaisuuttaan ja käyttää siitä johtuvia oikeuksia, joita ovat muun muassa kulttuurielämään, yhteiskunnalliseen elämään ja demokratiaan osallistuminen;

| K. | katsoo, että alaikäisten suojeluun liittyvissä ennaltaehkäisy- ja muissa toimissa on laittoman ja sopimattoman sisällön torjumisen ohella otettava huomioon myös monet muut uhat, kuten ahdistelu, syrjintä, palvelujen käytön rajoittaminen, verkossa tapahtuva seuranta, yksityisyyden, sananvapauden ja tiedonvälityksen vapauden loukkaukset sekä henkilötietojen keruun tarkoitusperien epäselvyys; |
| --- | --- |

K.

katsoo, että alaikäisten suojeluun liittyvissä ennaltaehkäisy- ja muissa toimissa on laittoman ja sopimattoman sisällön torjumisen ohella otettava huomioon myös monet muut uhat, kuten ahdistelu, syrjintä, palvelujen käytön rajoittaminen, verkossa tapahtuva seuranta, yksityisyyden, sananvapauden ja tiedonvälityksen vapauden loukkaukset sekä henkilötietojen keruun tarkoitusperien epäselvyys;

| L. | katsoo, että digitaalimaailman tarjoamat uudet tieto- ja viestintävaihtoehdot, joita ovat muun muassa tietokoneet, eri alustoilla toimiva televisio, matkapuhelimet, videopelit, taulutietokoneet ja sovellukset, eivät ainoastaan tarjoa mahdollisuuksia ja tilaisuuksia lapsille ja nuorille vaan myös aiheuttavat sen vaaran, että laittomaan tai alaikäisten kehitykselle sopimattomaan ja haitalliseen sisältöön pääsy on helppoa, ja myös mahdollisuuden, että tietojen keräämisen tarkoitusperänä on lasten pitäminen kuluttajina, millä on haitallisia ja mittaamattomia vaikutuksia; |
| --- | --- |

L.

katsoo, että digitaalimaailman tarjoamat uudet tieto- ja viestintävaihtoehdot, joita ovat muun muassa tietokoneet, eri alustoilla toimiva televisio, matkapuhelimet, videopelit, taulutietokoneet ja sovellukset, eivät ainoastaan tarjoa mahdollisuuksia ja tilaisuuksia lapsille ja nuorille vaan myös aiheuttavat sen vaaran, että laittomaan tai alaikäisten kehitykselle sopimattomaan ja haitalliseen sisältöön pääsy on helppoa, ja myös mahdollisuuden, että tietojen keräämisen tarkoitusperänä on lasten pitäminen kuluttajina, millä on haitallisia ja mittaamattomia vaikutuksia;

| M. | ottaa huomioon audiovisuaalisten palvelujen vapaan liikkuvuuden sisämarkkinoilla ja katsoo, että alaikäisten hyvinvointi ja ihmisarvo ovat tässä yhteydessä erityisen oikeudellisen suojelun arvoisia; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon audiovisuaalisten palvelujen vapaan liikkuvuuden sisämarkkinoilla ja katsoo, että alaikäisten hyvinvointi ja ihmisarvo ovat tässä yhteydessä erityisen oikeudellisen suojelun arvoisia;

| N. | katsoo, että jäsenvaltioiden toimet laittoman verkkosisällön estämiseksi eivät ole aina tehokkaita ja että niihin liittyy vääjäämättömästi poikkeavia lähestymistapoja haitallisen sisällön ehkäisyyn; katsoo, että laiton verkkosisältö olisi poistettava välittömästi asianmukaisten oikeuskeinojen avulla; |
| --- | --- |

N.

katsoo, että jäsenvaltioiden toimet laittoman verkkosisällön estämiseksi eivät ole aina tehokkaita ja että niihin liittyy vääjäämättömästi poikkeavia lähestymistapoja haitallisen sisällön ehkäisyyn; katsoo, että laiton verkkosisältö olisi poistettava välittömästi asianmukaisten oikeuskeinojen avulla;

| O. | katsoo, että alaikäisiin liittyvien tietojen ja henkilökohtaisten tietojen esittäminen verkossa voi johtaa niiden luvattomaan käsittelyyn, näiden alaikäisten hyväksikäyttöön ja ihmisarvon alentamiseen ja vaarantaa siten vakavasti heidän identiteettinsä, henkisen hyvinvointinsa ja sosiaalisen osallisuutensa varsinkin siksi, että nämä tiedot voivat päätyä vääriin käsiin; |
| --- | --- |

O.

katsoo, että alaikäisiin liittyvien tietojen ja henkilökohtaisten tietojen esittäminen verkossa voi johtaa niiden luvattomaan käsittelyyn, näiden alaikäisten hyväksikäyttöön ja ihmisarvon alentamiseen ja vaarantaa siten vakavasti heidän identiteettinsä, henkisen hyvinvointinsa ja sosiaalisen osallisuutensa varsinkin siksi, että nämä tiedot voivat päätyä vääriin käsiin;

| P. | katsoo, että sosiaalisten verkostojen nopeaan kasvuun liittyy tiettyjä riskejä, jotka koskevat yksityisyyden suojaa, henkilötietoja ja alaikäisten ihmisarvoa; |
| --- | --- |

P.

katsoo, että sosiaalisten verkostojen nopeaan kasvuun liittyy tiettyjä riskejä, jotka koskevat yksityisyyden suojaa, henkilötietoja ja alaikäisten ihmisarvoa;

| Q. | ottaa huomioon, että lähes 15 prosentille alaikäisistä 10–17-vuotiaista internetin käyttäjistä esitetään seksuaalisia ehdotuksia ja että 34 prosenttia heistä törmää seksuaaliseen aineistoon, jota he eivät ole etsineet; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että lähes 15 prosentille alaikäisistä 10–17-vuotiaista internetin käyttäjistä esitetään seksuaalisia ehdotuksia ja että 34 prosenttia heistä törmää seksuaaliseen aineistoon, jota he eivät ole etsineet;

| R. | katsoo, että digitaalisen sisällön ja palvelujen tarjoajien käyttöönottamat erilaiset menettelysäännöt eivät aina noudata EU:n tai jäsenvaltion lainsäädäntöön sisältyviä avoimuuden, riippumattomuuden, luottamuksellisuuden ja henkilökohtaisten tietojen käsittelyn vaatimuksia ja voivat aiheuttaa vaaroja, jotka liittyvät kaupallisiin tarkoituksiin tehtävään profilointiin tai muunlaiseen hyväksikäyttöön, kuten seksuaaliseen hyväksikäytöön ja jopa ihmiskauppaan; |
| --- | --- |

R.

katsoo, että digitaalisen sisällön ja palvelujen tarjoajien käyttöönottamat erilaiset menettelysäännöt eivät aina noudata EU:n tai jäsenvaltion lainsäädäntöön sisältyviä avoimuuden, riippumattomuuden, luottamuksellisuuden ja henkilökohtaisten tietojen käsittelyn vaatimuksia ja voivat aiheuttaa vaaroja, jotka liittyvät kaupallisiin tarkoituksiin tehtävään profilointiin tai muunlaiseen hyväksikäyttöön, kuten seksuaaliseen hyväksikäytöön ja jopa ihmiskauppaan;

| S. | katsoo, että lapsille suunnatun mainonnan olisi oltava vastuullista ja maltillista; |
| --- | --- |

S.

katsoo, että lapsille suunnatun mainonnan olisi oltava vastuullista ja maltillista;

| T. | katsoo, että alaikäisiä tulee suojella digitaalimaailman vaaroilta heidän ikänsä ja kehitystasonsa mukaisesti; katsoo, että jäsenvaltioilla on vaikeuksia sovittaa yhteen sisällön luokittelutyyppien laadintaan liittyviä tekijöitä ikäryhmän ja sisällön vaarallisuusasteen mukaan; |
| --- | --- |

T.

katsoo, että alaikäisiä tulee suojella digitaalimaailman vaaroilta heidän ikänsä ja kehitystasonsa mukaisesti; katsoo, että jäsenvaltioilla on vaikeuksia sovittaa yhteen sisällön luokittelutyyppien laadintaan liittyviä tekijöitä ikäryhmän ja sisällön vaarallisuusasteen mukaan;

| U. | katsoo, että vaikka on tunnustettava monet alaikäisten digitaalimaailmassa kohtaamat vaarat, on myös jatkossa hyödynnettävä niitä monia mahdollisuuksia, jotka digitaalimaailma tarjoaa tietoyhteiskunnan kehittämiselle; |
| --- | --- |

U.

katsoo, että vaikka on tunnustettava monet alaikäisten digitaalimaailmassa kohtaamat vaarat, on myös jatkossa hyödynnettävä niitä monia mahdollisuuksia, jotka digitaalimaailma tarjoaa tietoyhteiskunnan kehittämiselle;

| V. | katsoo, että vanhempien rooli on hyvin merkittävä lastensa suojelemisessa digitaalimaailman vaaroilta; |
| --- | --- |

V.

katsoo, että vanhempien rooli on hyvin merkittävä lastensa suojelemisessa digitaalimaailman vaaroilta;

Oikeus- ja hallintokehys

| 1. | huomauttaa, että lasten oikeuksien suojelussa EU:ssa käynnistyi uusi vaihe, kun voimaan tulivat Lissabonin sopimus sekä nykyisin oikeudellisesti sitova Euroopan unionin perusoikeuskirja, jonka 24 artiklassa lasten suojelu määritetään perusoikeudeksi, ja vaatii, että kaikissa lapsia koskevissa, joko viranomaisten tai yksityisten yhteisöjen toteuttamissa toimissa lasten etu on asetettava etusijalle; toistaa, että EU:n on täysimääräisesti kunnioitettava niissä kansainvälisissä säädöksissä asetettuja normeja, joiden osapuolena se ei varsinaisesti ole, kuten Euroopan unionin tuomioistuin on kehottanut asiassa C-540/03, Euroopan parlamentti v. neuvosto; |
| --- | --- |

1.

huomauttaa, että lasten oikeuksien suojelussa EU:ssa käynnistyi uusi vaihe, kun voimaan tulivat Lissabonin sopimus sekä nykyisin oikeudellisesti sitova Euroopan unionin perusoikeuskirja, jonka 24 artiklassa lasten suojelu määritetään perusoikeudeksi, ja vaatii, että kaikissa lapsia koskevissa, joko viranomaisten tai yksityisten yhteisöjen toteuttamissa toimissa lasten etu on asetettava etusijalle; toistaa, että EU:n on täysimääräisesti kunnioitettava niissä kansainvälisissä säädöksissä asetettuja normeja, joiden osapuolena se ei varsinaisesti ole, kuten Euroopan unionin tuomioistuin on kehottanut asiassa C-540/03, Euroopan parlamentti v. neuvosto;

| 2. | kehottaa jäsenvaltioita saattamaan osaksi kansallista lainsäädäntöään ja panemaan täytäntöön sujuvasti ja hyvissä ajoin lasten seksuaalisen hyväksikäytön ja seksuaalisen riiston sekä lapsipornografian torjumisesta annetun direktiivin 2011/92/EU; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että niiden toimenpiteet alaikäisten suojelemiseksi digitaalimaailmassa yhdenmukaistetaan mahdollisimman laajasti; |
| --- | --- |

2.

kehottaa jäsenvaltioita saattamaan osaksi kansallista lainsäädäntöään ja panemaan täytäntöön sujuvasti ja hyvissä ajoin lasten seksuaalisen hyväksikäytön ja seksuaalisen riiston sekä lapsipornografian torjumisesta annetun direktiivin 2011/92/EU; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että niiden toimenpiteet alaikäisten suojelemiseksi digitaalimaailmassa yhdenmukaistetaan mahdollisimman laajasti;

| 3. | toistaa, että jäsenvaltioiden on allekirjoitettava ja ratifioitava lasten suojelua koskevat kansainväliset välineet, kuten Euroopan neuvoston yleissopimus lasten suojelemisesta seksuaalista riistoa ja seksuaalista hyväksikäyttöä vastaan, lapsen oikeuksien yleissopimuksen kolmas valinnainen pöytäkirja ja eurooppalainen yleissopimus lasten oikeuksien toteuttamisesta, jos ne eivät ole sitä vielä tehneet, ja saatettava kyseiset välineet osaksi kansallista lainsäädäntöä niin, että varmistetaan tarvittava oikeusvarmuus ja oikeudellinen selkeys EU:n oikeusjärjestyksen vaatimusten mukaisesti; |
| --- | --- |

3.

toistaa, että jäsenvaltioiden on allekirjoitettava ja ratifioitava lasten suojelua koskevat kansainväliset välineet, kuten Euroopan neuvoston yleissopimus lasten suojelemisesta seksuaalista riistoa ja seksuaalista hyväksikäyttöä vastaan, lapsen oikeuksien yleissopimuksen kolmas valinnainen pöytäkirja ja eurooppalainen yleissopimus lasten oikeuksien toteuttamisesta, jos ne eivät ole sitä vielä tehneet, ja saatettava kyseiset välineet osaksi kansallista lainsäädäntöä niin, että varmistetaan tarvittava oikeusvarmuus ja oikeudellinen selkeys EU:n oikeusjärjestyksen vaatimusten mukaisesti;

| 4. | kehottaa komissiota tehostamaan nykyisiä sisäisiä mekanismeja, jotta varmistetaan yhdenmukainen ja koordinoitu lähestymistapa alaikäisten oikeuksien suojelemiselle digitaalimaailmassa; suhtautuu myönteisesti komission eurooppalaiseen strategiaan internetin parantamiseksi lasten näkökulmasta ja kehottaa komissiota parantamaan olemassa olevia sisäisiä mekanismeja, jotta varmistetaan yhdenmukainen ja koordinoitu lähestymistapa lasten turvallisuuteen verkossa; |
| --- | --- |

4.

kehottaa komissiota tehostamaan nykyisiä sisäisiä mekanismeja, jotta varmistetaan yhdenmukainen ja koordinoitu lähestymistapa alaikäisten oikeuksien suojelemiselle digitaalimaailmassa; suhtautuu myönteisesti komission eurooppalaiseen strategiaan internetin parantamiseksi lasten näkökulmasta ja kehottaa komissiota parantamaan olemassa olevia sisäisiä mekanismeja, jotta varmistetaan yhdenmukainen ja koordinoitu lähestymistapa lasten turvallisuuteen verkossa;

| 5. | korostaa, että lasten oikeudet on otettava huomioon kaikilla EU:n politiikanaloilla analysoimalla toimenpiteiden vaikutuksia lasten oikeuksiin, turvallisuuteen ja fyysiseen ja henkiseen koskemattomuuteen ja että tämä on sisällytettävä selkeästi laadittuna komission ehdotuksiin digitaalimaailmasta; |
| --- | --- |

5.

korostaa, että lasten oikeudet on otettava huomioon kaikilla EU:n politiikanaloilla analysoimalla toimenpiteiden vaikutuksia lasten oikeuksiin, turvallisuuteen ja fyysiseen ja henkiseen koskemattomuuteen ja että tämä on sisällytettävä selkeästi laadittuna komission ehdotuksiin digitaalimaailmasta;

| 6. | korostaa, että vain kattavalla oikeudellisten, teknisten ja koulutuksellisten toimenpiteiden yhdistelmällä sekä ennaltaehkäisyllä voidaan puuttua riittävästi lasten verkossa kohtaamiin vaaroihin ja tehostaa lasten suojelemista verkkoympäristössä |
| --- | --- |

6.

korostaa, että vain kattavalla oikeudellisten, teknisten ja koulutuksellisten toimenpiteiden yhdistelmällä sekä ennaltaehkäisyllä voidaan puuttua riittävästi lasten verkossa kohtaamiin vaaroihin ja tehostaa lasten suojelemista verkkoympäristössä

| 7. | suhtautuu myönteisesti Europolin osana toimivaan uuteen verkkorikostorjuntakeskukseen ja kehottaa komissiota varmistamaan, että keskuksen lastensuojeluryhmällä on riittävät resurssit ja että se tekee tehokasta yhteistyötä Interpolin kanssa; |
| --- | --- |

7.

suhtautuu myönteisesti Europolin osana toimivaan uuteen verkkorikostorjuntakeskukseen ja kehottaa komissiota varmistamaan, että keskuksen lastensuojeluryhmällä on riittävät resurssit ja että se tekee tehokasta yhteistyötä Interpolin kanssa;

| 8. | toivoo Safer Internet -ohjelman jatkamista ja kehottaa osoittamaan ohjelmalle asianmukaiset varat sille kuuluvien tehtävien täysimääräistä toteuttamista varten ja säilyttämään ohjelman erityispiirteet sekä vaatii komissiota esittämään parlamentille kertomuksen sen onnistumisesta ja puutteista, jotta jatkossa voidaan varmistaa mahdollisimman tehokas toiminta; |
| --- | --- |

8.

toivoo Safer Internet -ohjelman jatkamista ja kehottaa osoittamaan ohjelmalle asianmukaiset varat sille kuuluvien tehtävien täysimääräistä toteuttamista varten ja säilyttämään ohjelman erityispiirteet sekä vaatii komissiota esittämään parlamentille kertomuksen sen onnistumisesta ja puutteista, jotta jatkossa voidaan varmistaa mahdollisimman tehokas toiminta;

| 9. | kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota toteuttamaan – myös internetissä – asianmukaisia toimenpiteitä, esimerkiksi tutkimus- ja koulutusohjelmia, joilla pyritään valistamaan lapsia ja pienentämään lasten uhriksi joutumisen riskiä internetissä, ja toteuttamaan ne tarvittaessa yhteistyössä kansalaisyhteiskunnan järjestöjen, perheiden, koulujen, audiovisuaalipalvelujen tarjoajien, alan tuottajien ja muiden sidosryhmien kanssa; |
| --- | --- |

9.

kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota toteuttamaan – myös internetissä – asianmukaisia toimenpiteitä, esimerkiksi tutkimus- ja koulutusohjelmia, joilla pyritään valistamaan lapsia ja pienentämään lasten uhriksi joutumisen riskiä internetissä, ja toteuttamaan ne tarvittaessa yhteistyössä kansalaisyhteiskunnan järjestöjen, perheiden, koulujen, audiovisuaalipalvelujen tarjoajien, alan tuottajien ja muiden sidosryhmien kanssa;

| 10. | panee merkille komission aloitteesta perustetun, lasten turvallisuutta verkossa ajavan liiton (CEO); kehottaa tiiviiseen yhteistyöhön muun muassa alaikäisten suojelun, tietosuojan tai koulutuksen parissa työskentelevien kansalaisyhteiskuntaa edustavien yhdistysten ja järjestöjen, vanhempien ja opettajien edustajien kanssa myös EU:n tasolla sekä kuluttaja- ja oikeusasioista vastaavien komission pääosastojen kanssa; |
| --- | --- |

10.

panee merkille komission aloitteesta perustetun, lasten turvallisuutta verkossa ajavan liiton (CEO); kehottaa tiiviiseen yhteistyöhön muun muassa alaikäisten suojelun, tietosuojan tai koulutuksen parissa työskentelevien kansalaisyhteiskuntaa edustavien yhdistysten ja järjestöjen, vanhempien ja opettajien edustajien kanssa myös EU:n tasolla sekä kuluttaja- ja oikeusasioista vastaavien komission pääosastojen kanssa;

Media ja uudet mediat: käyttömahdollisuudet ja opetus

| 11. | huomauttaa, että internet antaa lapsille ja nuorille äärettömän arvokkaita keinoja ilmaista tai vahvistaa näkemyksiään, saada tietoa ja oppia ja esittää oikeuksiinsa liittyviä vaatimuksia ja että se on lisäksi erinomainen viestintäväline ja tarjoaa maailmankuvaa avartavia ja yksilöä rikastuttavia kokemuksia; |
| --- | --- |

11.

huomauttaa, että internet antaa lapsille ja nuorille äärettömän arvokkaita keinoja ilmaista tai vahvistaa näkemyksiään, saada tietoa ja oppia ja esittää oikeuksiinsa liittyviä vaatimuksia ja että se on lisäksi erinomainen viestintäväline ja tarjoaa maailmankuvaa avartavia ja yksilöä rikastuttavia kokemuksia;

| 12. | korostaa kuitenkin, että verkkoympäristö ja sosiaalinen media muodostavat turvallisuusriskin lasten yksityisyydelle ja ihmisarvolle, sillä he ovat sen haavoittuvimpia käyttäjiä; |
| --- | --- |

12.

korostaa kuitenkin, että verkkoympäristö ja sosiaalinen media muodostavat turvallisuusriskin lasten yksityisyydelle ja ihmisarvolle, sillä he ovat sen haavoittuvimpia käyttäjiä;

| 13. | muistuttaa, että internet myös altistaa lapset vaaroille, joita ovat muun muassa lapsipornografia, väkivaltaisen aineiston vaihtaminen, tietoverkkorikollisuus, uhkailu, kiusaaminen, verkkoahdistelu, lasten mahdollisuudet käyttää tai hankkia lainsäädännöllä rajoitettuja tai ikään nähden epäsoveliaita tuotteita ja palveluja, altistuminen ikään nähden epäsoveliaalle, hyökkäävälle tai harhaanjohtavalle mainonnalle, huijaukset, identiteettivarkaudet, petokset ja muut vastaavanlaiset luonteeltaan taloudelliset uhat, jotka voivat synnyttää traumaattisia kokemuksia; |
| --- | --- |

13.

muistuttaa, että internet myös altistaa lapset vaaroille, joita ovat muun muassa lapsipornografia, väkivaltaisen aineiston vaihtaminen, tietoverkkorikollisuus, uhkailu, kiusaaminen, verkkoahdistelu, lasten mahdollisuudet käyttää tai hankkia lainsäädännöllä rajoitettuja tai ikään nähden epäsoveliaita tuotteita ja palveluja, altistuminen ikään nähden epäsoveliaalle, hyökkäävälle tai harhaanjohtavalle mainonnalle, huijaukset, identiteettivarkaudet, petokset ja muut vastaavanlaiset luonteeltaan taloudelliset uhat, jotka voivat synnyttää traumaattisia kokemuksia;

| 14. | tukee jäsenvaltioiden pyrkimyksiä edistää lasten, vanhempien, kasvattajien, opettajien ja sosiaalityöntekijöiden järjestelmällistä valistusta, jolla pyritään mahdollistamaan, että he ymmärtävät digitaalimaailmaa ja tunnistavat vaarat, jotka voivat vahingoittaa lasten fyysistä tai henkistä koskemattomuutta, sekä pyritään vähentämään digitaaliseen mediaan liittyviä riskejä ja antamaan tietoa ilmoittamispisteistä sekä toimintatavoista lapsiuhrien auttamiseksi; huomauttaa samalla, että lasten on ymmärrettävä, että heidän oma digitaaliteknologian käyttönsä voi loukata muiden oikeuksia tai jopa olla rikollista; |
| --- | --- |

14.

tukee jäsenvaltioiden pyrkimyksiä edistää lasten, vanhempien, kasvattajien, opettajien ja sosiaalityöntekijöiden järjestelmällistä valistusta, jolla pyritään mahdollistamaan, että he ymmärtävät digitaalimaailmaa ja tunnistavat vaarat, jotka voivat vahingoittaa lasten fyysistä tai henkistä koskemattomuutta, sekä pyritään vähentämään digitaaliseen mediaan liittyviä riskejä ja antamaan tietoa ilmoittamispisteistä sekä toimintatavoista lapsiuhrien auttamiseksi; huomauttaa samalla, että lasten on ymmärrettävä, että heidän oma digitaaliteknologian käyttönsä voi loukata muiden oikeuksia tai jopa olla rikollista;

| 15. | pitää erittäin tärkeänä mahdollisimman varhaisessa vaiheessa aloitettavaa mediakasvatusta, jonka avulla lapset ja nuoret oppivat itsenäisesti ja kriittisesti valikoimaan ne verkkosisällöt, joita he haluavat käyttää, ja korostaa perustavanlaatuisia arvoja, jotka koskevat ihmisten yhteiseloa ja kunnioittavaa ja suvaitsevaa suhtautumista muihin; |
| --- | --- |

15.

pitää erittäin tärkeänä mahdollisimman varhaisessa vaiheessa aloitettavaa mediakasvatusta, jonka avulla lapset ja nuoret oppivat itsenäisesti ja kriittisesti valikoimaan ne verkkosisällöt, joita he haluavat käyttää, ja korostaa perustavanlaatuisia arvoja, jotka koskevat ihmisten yhteiseloa ja kunnioittavaa ja suvaitsevaa suhtautumista muihin;

| 16. | pitää mediakasvatusta keskeisenä välineenä, jonka avulla lapset voivat käyttää kriittisesti mediaa ja digitaalimaailman tarjoamia mahdollisuuksia, ja kehottaa jäsenvaltioita liittämään sen osaksi opetussuunnitelmaa; palauttaa komission mieleen, että digitaalisen markkinoinnin jatkuvasti lisääntyessä, myös kuluttajakasvatus on tärkeää; |
| --- | --- |

16.

pitää mediakasvatusta keskeisenä välineenä, jonka avulla lapset voivat käyttää kriittisesti mediaa ja digitaalimaailman tarjoamia mahdollisuuksia, ja kehottaa jäsenvaltioita liittämään sen osaksi opetussuunnitelmaa; palauttaa komission mieleen, että digitaalisen markkinoinnin jatkuvasti lisääntyessä, myös kuluttajakasvatus on tärkeää;

| 17. | muistuttaa, että lasten ja heidän vanhempiensa digitaalinen lukutaito ja osaaminen on tärkeää; painottaa myös, että alaikäisten digitaalista lukutaitoa ja osaamista sekä internetin turvallista käyttöä olisi pidettävä ensiarvoisena unionin sosiaali-, koulutus- ja nuorisopolitiikoissa ja Eurooppa 2020 -strategian tärkeänä osatekijänä; |
| --- | --- |

17.

muistuttaa, että lasten ja heidän vanhempiensa digitaalinen lukutaito ja osaaminen on tärkeää; painottaa myös, että alaikäisten digitaalista lukutaitoa ja osaamista sekä internetin turvallista käyttöä olisi pidettävä ensiarvoisena unionin sosiaali-, koulutus- ja nuorisopolitiikoissa ja Eurooppa 2020 -strategian tärkeänä osatekijänä;

| 18. | kehottaa perustamaan pysyvän digitaalisen koulutuksen opettajille, jotka toimivat jatkuvasti koululaisten parissa; |
| --- | --- |

18.

kehottaa perustamaan pysyvän digitaalisen koulutuksen opettajille, jotka toimivat jatkuvasti koululaisten parissa;

| 19. | korostaa perheiden, koulun, kansalaisyhteiskunnan, sidosryhmien sekä median ja audiovisuaalisten palvelujen tarjoajien välisen kasvatusyhteistyön merkitystä, jotta digitaalimaailman ja alaikäisten välille voidaan luoda tasapainoinen ja aktiivinen vuorovaikutus; kehottaa komissiota tukemaan vanhemmille, kasvattajille ja opettajille suunnattuja valistusaloitteita, jotta nämä voivat auttaa parhaansa mukaan alaikäisiä digitaalisten välineiden ja palvelujen käytössä; |
| --- | --- |

19.

korostaa perheiden, koulun, kansalaisyhteiskunnan, sidosryhmien sekä median ja audiovisuaalisten palvelujen tarjoajien välisen kasvatusyhteistyön merkitystä, jotta digitaalimaailman ja alaikäisten välille voidaan luoda tasapainoinen ja aktiivinen vuorovaikutus; kehottaa komissiota tukemaan vanhemmille, kasvattajille ja opettajille suunnattuja valistusaloitteita, jotta nämä voivat auttaa parhaansa mukaan alaikäisiä digitaalisten välineiden ja palvelujen käytössä;

| 20. | kannustaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään nykyisissä ja uusissa nuorille tarkoitetuissa digitaalimaailmaa käsittelevissä ohjelmissa ja palveluissa sekä koulutuksessa, kulttuurissa ja taiteessa alaikäisten yhtäläisiä mahdollisuuksia käyttää turvallista, laadukasta ja moniarvoista digitaalista sisältöä; |
| --- | --- |

20.

kannustaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään nykyisissä ja uusissa nuorille tarkoitetuissa digitaalimaailmaa käsittelevissä ohjelmissa ja palveluissa sekä koulutuksessa, kulttuurissa ja taiteessa alaikäisten yhtäläisiä mahdollisuuksia käyttää turvallista, laadukasta ja moniarvoista digitaalista sisältöä;

| 21. | kehottaa jäsenvaltioita, viranomaisia ja verkkoyhteyden tarjoajia tehostamaan viestintäkampanjoitaan alaikäisten, nuorten, vanhempien ja opettajien valistamiseksi digitaalimaailman hallitsemattomista vaaroista; |
| --- | --- |

21.

kehottaa jäsenvaltioita, viranomaisia ja verkkoyhteyden tarjoajia tehostamaan viestintäkampanjoitaan alaikäisten, nuorten, vanhempien ja opettajien valistamiseksi digitaalimaailman hallitsemattomista vaaroista;

| 22. | tunnustaa julkisten tiedostusvälineiden roolin turvallisen ja luotettavan verkkotilan tarjoamisessa alaikäisille; |
| --- | --- |

22.

tunnustaa julkisten tiedostusvälineiden roolin turvallisen ja luotettavan verkkotilan tarjoamisessa alaikäisille;

| 23. | vaatii komissiota sisällyttämään tärkeimpiin painopistealueisiinsa lasten suojelemisen aggressiiviselta tai harhaanjohtavalta televisio- ja verkkomainonnalta; |
| --- | --- |

23.

vaatii komissiota sisällyttämään tärkeimpiin painopistealueisiinsa lasten suojelemisen aggressiiviselta tai harhaanjohtavalta televisio- ja verkkomainonnalta;

| 24. | korostaa muiden sidosryhmien ohella erityisesti yksityisen sektorin ja alan tuottajien roolia, kun on kyse niiden vastuusta alaikäisille suunnatusta aggressiivisesta ja harhaanjohtavasta televisio- ja verkkomainonnasta, verkkosivujen lapsiturvallisuusmerkinnöistä ja lasten verkkoetiketin edistämisestä; korostaa, että kaikkien näiden toimien olisi sovittava täysin yhteen oikeusvaltion ja oikeusvarmuuden periaatteiden kanssa, niissä olisi otettava huomioon loppukäyttäjien oikeudet ja noudatettava nykyisiä lainmukaisia ja oikeudellisia menettelyjä, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamista koskevaa eurooppalaisen yleissopimusta, Euroopan unionin perusoikeuskirjaa sekä unionin tuomioistuimen ja Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytäntöä; kehottaa alan tuottajia noudattamaan täysimääräisesti sovittuja käytännesääntojä ja toteuttamaan myös muut vastaavat aloitteet kuten EU-sitoumuksen ja kulutustavarafoorumin Barcelonan julistuksen; |
| --- | --- |

24.

korostaa muiden sidosryhmien ohella erityisesti yksityisen sektorin ja alan tuottajien roolia, kun on kyse niiden vastuusta alaikäisille suunnatusta aggressiivisesta ja harhaanjohtavasta televisio- ja verkkomainonnasta, verkkosivujen lapsiturvallisuusmerkinnöistä ja lasten verkkoetiketin edistämisestä; korostaa, että kaikkien näiden toimien olisi sovittava täysin yhteen oikeusvaltion ja oikeusvarmuuden periaatteiden kanssa, niissä olisi otettava huomioon loppukäyttäjien oikeudet ja noudatettava nykyisiä lainmukaisia ja oikeudellisia menettelyjä, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamista koskevaa eurooppalaisen yleissopimusta, Euroopan unionin perusoikeuskirjaa sekä unionin tuomioistuimen ja Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytäntöä; kehottaa alan tuottajia noudattamaan täysimääräisesti sovittuja käytännesääntojä ja toteuttamaan myös muut vastaavat aloitteet kuten EU-sitoumuksen ja kulutustavarafoorumin Barcelonan julistuksen;

| 25. | korostaa, että on kiinnitettävä erityistä huomiota nuoret tavoittavaan alkoholin kaltaisten haitallisten aineiden markkinointiin internetissä; huomauttaa, että internetissä esimerkiksi sosiaalisissa verkostoissa harjoitettavien markkinointimenetelmien luonteen ja laajuuden vuoksi yksittäisten jäsenvaltioiden on vaikeaa valvoa alkoholin markkinointia verkossa, minkä vuoksi komission toimet olisivat tärkeitä; |
| --- | --- |

25.

korostaa, että on kiinnitettävä erityistä huomiota nuoret tavoittavaan alkoholin kaltaisten haitallisten aineiden markkinointiin internetissä; huomauttaa, että internetissä esimerkiksi sosiaalisissa verkostoissa harjoitettavien markkinointimenetelmien luonteen ja laajuuden vuoksi yksittäisten jäsenvaltioiden on vaikeaa valvoa alkoholin markkinointia verkossa, minkä vuoksi komission toimet olisivat tärkeitä;

| 26. | painottaa muodollisen koulutuksen, arkioppimisen, epävirallisen oppimisen ja vertaisopetuksen tehokkuutta internetin, sosiaalisten verkostojen, videopelien sekä matkapuhelinlaitteiden turvallisten käytäntöjen levittämisessä ja mahdollisista uhista kertomisessa (konkreettisten esimerkkien avulla) lasten keskuudessa ja kehottaa eurooppalaista kouluverkkoa edistämään ohjausta tällä alalla; korostaa tarvetta tiedottaa turvallisista käytännöistä ja uhista myös vanhemmille; |
| --- | --- |

26.

painottaa muodollisen koulutuksen, arkioppimisen, epävirallisen oppimisen ja vertaisopetuksen tehokkuutta internetin, sosiaalisten verkostojen, videopelien sekä matkapuhelinlaitteiden turvallisten käytäntöjen levittämisessä ja mahdollisista uhista kertomisessa (konkreettisten esimerkkien avulla) lasten keskuudessa ja kehottaa eurooppalaista kouluverkkoa edistämään ohjausta tällä alalla; korostaa tarvetta tiedottaa turvallisista käytännöistä ja uhista myös vanhemmille;

| 27. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kehittämään järjestelmiä, joiden tarkoituksena on tarjota lapsille ja nuorille riittävät taidot ja varmistaa, että heillä on tietoon perustuva mahdollisuus käyttää internetiä ja uusia medioita, ja korostaa tältä osin digitaalisen medialukutaidon valtavirtaistamisen merkitystä kaikilla muodollisen koulutuksen ja arkioppimisen tasoilla esimerkiksi niin, että sovelletaan elinikäisen oppimisen lähestymistapaa mahdollisimman aikaisesta vaiheesta lähtien; |
| --- | --- |

27.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kehittämään järjestelmiä, joiden tarkoituksena on tarjota lapsille ja nuorille riittävät taidot ja varmistaa, että heillä on tietoon perustuva mahdollisuus käyttää internetiä ja uusia medioita, ja korostaa tältä osin digitaalisen medialukutaidon valtavirtaistamisen merkitystä kaikilla muodollisen koulutuksen ja arkioppimisen tasoilla esimerkiksi niin, että sovelletaan elinikäisen oppimisen lähestymistapaa mahdollisimman aikaisesta vaiheesta lähtien;

Oikeus suojeluun

Laittoman sisällön torjuminen

| 28. | korostaa haasteita, joita kohdataan sovellettaessa rikosoikeutta verkkoympäristössä ja jotka liittyvät oikeusvarmuuden periaatteeseen ja legaliteettiperiaatteeseen, syyttömyysolettamaan, uhrin oikeuksiin ja epäillyn oikeuksiin; painottaa haasteita, joita on aiemmin kohdattu pyrittäessä laatimaan selvä määritelmä esimerkiksi verkkolähentelylle ja lapsipornografialle, jolle sopivampi nimitys on ”lasten seksuaalista hyväksikäyttöä esittävä materiaali”; |
| --- | --- |

28.

korostaa haasteita, joita kohdataan sovellettaessa rikosoikeutta verkkoympäristössä ja jotka liittyvät oikeusvarmuuden periaatteeseen ja legaliteettiperiaatteeseen, syyttömyysolettamaan, uhrin oikeuksiin ja epäillyn oikeuksiin; painottaa haasteita, joita on aiemmin kohdattu pyrittäessä laatimaan selvä määritelmä esimerkiksi verkkolähentelylle ja lapsipornografialle, jolle sopivampi nimitys on ”lasten seksuaalista hyväksikäyttöä esittävä materiaali”;

| 29. | kehottaa siksi komissiota keräämään direktiivin 2011/92/EU saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä koskevan raportointivelvollisuutensa yhteydessä täsmällisiä ja selviä tietoja verkkolähentelyrikoksista sekä määrittämään täsmällisesti kansalliset säännökset, joilla kyseinen toiminta on kriminalisoitu; kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota keräämään tästä rikollisuudesta tietoja, jotka koskevat käynnistettyjen oikeudenkäyntien määrää, tuomioiden määrää ja tärkeitä kansallisia oikeustapauksia, sekä vaihtamaan parhaita käytäntöjä siihen liittyvistä syytteistä ja rangaistuksista; kehottaa komissiota myös parantamaan merkittävästi tilastotietojen keräämistä ja julkistamista, jotta toimintatapoja voitaisiin kehittää ja uudistaa paremmin; |
| --- | --- |

29.

kehottaa siksi komissiota keräämään direktiivin 2011/92/EU saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä koskevan raportointivelvollisuutensa yhteydessä täsmällisiä ja selviä tietoja verkkolähentelyrikoksista sekä määrittämään täsmällisesti kansalliset säännökset, joilla kyseinen toiminta on kriminalisoitu; kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota keräämään tästä rikollisuudesta tietoja, jotka koskevat käynnistettyjen oikeudenkäyntien määrää, tuomioiden määrää ja tärkeitä kansallisia oikeustapauksia, sekä vaihtamaan parhaita käytäntöjä siihen liittyvistä syytteistä ja rangaistuksista; kehottaa komissiota myös parantamaan merkittävästi tilastotietojen keräämistä ja julkistamista, jotta toimintatapoja voitaisiin kehittää ja uudistaa paremmin;

| 30. | toteaa jäsenvaltioiden poliisi- ja oikeusviranomaisten sekä niiden ja Europolin ja Eurojustin välisen kattavan yhteistyön digitaalisen median avulla tehtyjen lapsiin kohdistuvien rikosten alalla, esimerkiksi vuonna 2011 tehdyn Icarus-tehoiskun internetverkostoihin, joiden avulla on jaettu lasten seksuaaliseen hyväksikäyttöön liittyviä tiedostoja; |
| --- | --- |

30.

toteaa jäsenvaltioiden poliisi- ja oikeusviranomaisten sekä niiden ja Europolin ja Eurojustin välisen kattavan yhteistyön digitaalisen median avulla tehtyjen lapsiin kohdistuvien rikosten alalla, esimerkiksi vuonna 2011 tehdyn Icarus-tehoiskun internetverkostoihin, joiden avulla on jaettu lasten seksuaaliseen hyväksikäyttöön liittyviä tiedostoja;

| 31. | korostaa kuitenkin, että asiassa voitaisiin edistyä enemmän yhdenmukaistamalla entisestään jäsenvaltioiden rikosoikeutta ja rikosoikeudellisia menettelyjä, mukaan luettuina epäiltyjen prosessuaaliset ja tietosuojaoikeudet sekä Euroopan unionin perusoikeuskirjan mukaisten perusoikeuksien kunnioittaminen, kun huomioon otetaan täysimääräisen yhteistyön ja keskinäisen luottamuksen nykyiset esteet; |
| --- | --- |

31.

korostaa kuitenkin, että asiassa voitaisiin edistyä enemmän yhdenmukaistamalla entisestään jäsenvaltioiden rikosoikeutta ja rikosoikeudellisia menettelyjä, mukaan luettuina epäiltyjen prosessuaaliset ja tietosuojaoikeudet sekä Euroopan unionin perusoikeuskirjan mukaisten perusoikeuksien kunnioittaminen, kun huomioon otetaan täysimääräisen yhteistyön ja keskinäisen luottamuksen nykyiset esteet;

| 32. | suhtautuu myönteisesti komission aikomukseen harkita mahdollisia lainsäädäntötoimia, jos alan itsesääntely ei tuota tulosta; |
| --- | --- |

32.

suhtautuu myönteisesti komission aikomukseen harkita mahdollisia lainsäädäntötoimia, jos alan itsesääntely ei tuota tulosta;

| 33. | korostaa kuitenkin, että EU:n aineellista rikosoikeutta koskevissa ehdotuksissa on täysin kunnioitettava toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatetta sekä rikosoikeutta koskevia yleisiä periaatteita ja että niistä on käytävä selkeästi ilmi, että niillä pyritään tuomaan lisäarvoa EU:n yhteisellä lähestymistavalla vakavan rajaylittävän rikollisuuden torjumisessa, kuten todetaan 22. toukokuuta 2012 hyväksytyssä parlamentin päätöslauselmassa EU:n lähestymistavasta rikosoikeuteen (8); |
| --- | --- |

33.

korostaa kuitenkin, että EU:n aineellista rikosoikeutta koskevissa ehdotuksissa on täysin kunnioitettava toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatetta sekä rikosoikeutta koskevia yleisiä periaatteita ja että niistä on käytävä selkeästi ilmi, että niillä pyritään tuomaan lisäarvoa EU:n yhteisellä lähestymistavalla vakavan rajaylittävän rikollisuuden torjumisessa, kuten todetaan 22. toukokuuta 2012 hyväksytyssä parlamentin päätöslauselmassa EU:n lähestymistavasta rikosoikeuteen (8);

| 34. | vaatii komissiota ja jäsenvaltioita tekemään kaikkensa tiivistääkseen yhteistyötä kolmansien maiden kanssa, jotta niiden alueella toimivat laitonta sisältöä tai sopimatonta käyttäytymistä sisältävät tai levittävät verkkosivut voidaan poistaa nopeasti, ja torjumaan tietoverkkorikollisuutta; katsoo, että on edistettävä asiantuntemuksen, parhaiden käytäntöjen ja ideoiden kansainvälistä jakamista hallitusten, lainvalvontaviranomaisten, tietoverkkorikollisuuteen erikoistuneiden poliisiyksikköjen, vihjelinjojen, lasten suojelusta vastaavien järjestöjen ja internetalan välillä; |
| --- | --- |

34.

vaatii komissiota ja jäsenvaltioita tekemään kaikkensa tiivistääkseen yhteistyötä kolmansien maiden kanssa, jotta niiden alueella toimivat laitonta sisältöä tai sopimatonta käyttäytymistä sisältävät tai levittävät verkkosivut voidaan poistaa nopeasti, ja torjumaan tietoverkkorikollisuutta; katsoo, että on edistettävä asiantuntemuksen, parhaiden käytäntöjen ja ideoiden kansainvälistä jakamista hallitusten, lainvalvontaviranomaisten, tietoverkkorikollisuuteen erikoistuneiden poliisiyksikköjen, vihjelinjojen, lasten suojelusta vastaavien järjestöjen ja internetalan välillä;

| 35. | kehottaa tässä yhteydessä toteuttamaan täysimääräisesti kaikki toimenpiteet, jotka esitetään neuvoston vuoden 2009 etenemissuunnitelmassa epäiltyjen tai syytettyjen henkilöiden prosessuaalisten oikeuksien vahvistamiseksi rikosoikeudellisissa menettelyissä, sekä vahvistamaan yhteisen lähestymistavan todisteiden hyväksyttävyyteen ja arviointiin, jotta voidaan poistaa esteet toisessa jäsenvaltiossa kerättyjen todisteiden vapaalta liikkuvuudelta; |
| --- | --- |

35.

kehottaa tässä yhteydessä toteuttamaan täysimääräisesti kaikki toimenpiteet, jotka esitetään neuvoston vuoden 2009 etenemissuunnitelmassa epäiltyjen tai syytettyjen henkilöiden prosessuaalisten oikeuksien vahvistamiseksi rikosoikeudellisissa menettelyissä, sekä vahvistamaan yhteisen lähestymistavan todisteiden hyväksyttävyyteen ja arviointiin, jotta voidaan poistaa esteet toisessa jäsenvaltiossa kerättyjen todisteiden vapaalta liikkuvuudelta;

| 36. | kannattaa rikosten sekä laittoman sisällön ja käyttäytymisen ilmoittamiseen tarkoitettujen vihjelinjajärjestelmien käyttöönottoa ja vahvistamista ottamalla huomioon muun muassa kokemuksen, jota on saatu Euroopan yhteisestä kadonneita lapsia koskevasta vihjepuhelinnumerosta, kansallisista nopeista hälytysjärjestelmistä ja kadonneita lapsia koskevasta eurooppalaisesti automaattisesta hälytysjärjestelmästä (European Child Alert Automated System); korostaa kuitenkin, että kaikissa välittömissä raportointiin perustuvissa rikosoikeudellisissa toimenpiteissä on löydettävä tasapaino toisaalta mahdollisten uhrien oikeuksien ja Euroopan ihmisoikeussopimuksen 2 ja 8 artiklassa säädetyn positiivisen velvollisuuden, jonka nojalla jäsenvaltioiden on toteutettava toimenpiteitä, kuten Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytännössä on jo korostettu, ja toisaalta epäillyn oikeuksien välillä; kehottaa tässä yhteydessä jäsenvaltioita ja komissiota vaihtamaan parhaita käytäntöjä digitaalimaailmassa tehtyjen lapsiin kohdistuvien rikosten tutkimisesta ja syyttämisestä; muistuttaa, että komission yleisen tietosuoja-asetusehdotuksen (COM(2012)0011) 8 artiklassa on lasten henkilötietojen käsittelyä koskevia erityissäännöksiä, esimerkiksi alle 13-vuotiaan lapsen henkilötietojen käsittelyyn tarvitaan vanhemman suostumus; |
| --- | --- |

36.

kannattaa rikosten sekä laittoman sisällön ja käyttäytymisen ilmoittamiseen tarkoitettujen vihjelinjajärjestelmien käyttöönottoa ja vahvistamista ottamalla huomioon muun muassa kokemuksen, jota on saatu Euroopan yhteisestä kadonneita lapsia koskevasta vihjepuhelinnumerosta, kansallisista nopeista hälytysjärjestelmistä ja kadonneita lapsia koskevasta eurooppalaisesti automaattisesta hälytysjärjestelmästä (European Child Alert Automated System); korostaa kuitenkin, että kaikissa välittömissä raportointiin perustuvissa rikosoikeudellisissa toimenpiteissä on löydettävä tasapaino toisaalta mahdollisten uhrien oikeuksien ja Euroopan ihmisoikeussopimuksen 2 ja 8 artiklassa säädetyn positiivisen velvollisuuden, jonka nojalla jäsenvaltioiden on toteutettava toimenpiteitä, kuten Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytännössä on jo korostettu, ja toisaalta epäillyn oikeuksien välillä; kehottaa tässä yhteydessä jäsenvaltioita ja komissiota vaihtamaan parhaita käytäntöjä digitaalimaailmassa tehtyjen lapsiin kohdistuvien rikosten tutkimisesta ja syyttämisestä; muistuttaa, että komission yleisen tietosuoja-asetusehdotuksen (COM(2012)0011) 8 artiklassa on lasten henkilötietojen käsittelyä koskevia erityissäännöksiä, esimerkiksi alle 13-vuotiaan lapsen henkilötietojen käsittelyyn tarvitaan vanhemman suostumus;

| 37. | toteaa, että ilmoitus- ja poistamismenettelyt (”notice and take down”) toimivat joissakin jäsenvaltioissa vielä liian hitaasti; on tyytyväinen komission aloitteeseen julkistaa asiaa koskeva vaikutustenarviointi ja suosittelee lisäämään näiden menettelyjen tehokkuutta ja kehittämään jäsenvaltioissa yleisesti sovellettavia parhaita käytäntöjä; |
| --- | --- |

37.

toteaa, että ilmoitus- ja poistamismenettelyt (”notice and take down”) toimivat joissakin jäsenvaltioissa vielä liian hitaasti; on tyytyväinen komission aloitteeseen julkistaa asiaa koskeva vaikutustenarviointi ja suosittelee lisäämään näiden menettelyjen tehokkuutta ja kehittämään jäsenvaltioissa yleisesti sovellettavia parhaita käytäntöjä;

| 38. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita arvioimaan poliisien välisen yhteistyön tehokkuutta lasten suojelutoimissa verkkorikosten torjumiseksi, sekä myös vihjelinjojen ja internetpalveluntarjoajien kanssa tehtyjen nykyisten sopimusten tehokkuutta; kehottaa kehittämään synergioita muiden yksiköiden, myös poliisin ja nuoriso-oikeusyksiköiden, kanssa lasten suojelutoimissa verkkorikosten torjumiseksi erityisesti vihjelinjoja ja yhteyspisteitä yhteen sovittamalla ja yhdistämällä; |
| --- | --- |

38.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita arvioimaan poliisien välisen yhteistyön tehokkuutta lasten suojelutoimissa verkkorikosten torjumiseksi, sekä myös vihjelinjojen ja internetpalveluntarjoajien kanssa tehtyjen nykyisten sopimusten tehokkuutta; kehottaa kehittämään synergioita muiden yksiköiden, myös poliisin ja nuoriso-oikeusyksiköiden, kanssa lasten suojelutoimissa verkkorikosten torjumiseksi erityisesti vihjelinjoja ja yhteyspisteitä yhteen sovittamalla ja yhdistämällä;

| 39. | kannustaa jäsenvaltioita jatkamaan INHOPE-verkoston vaatimusten mukaisten kansallisten vihjelinjojen ja muiden yhteyspisteiden toimintaa, esimerkiksi niin kutsuttujen turvanappien käyttöä, parantamaan niiden keskinäistä verkostoitumista ja analysoimaan saadut tulokset huolellisesti; |
| --- | --- |

39.

kannustaa jäsenvaltioita jatkamaan INHOPE-verkoston vaatimusten mukaisten kansallisten vihjelinjojen ja muiden yhteyspisteiden toimintaa, esimerkiksi niin kutsuttujen turvanappien käyttöä, parantamaan niiden keskinäistä verkostoitumista ja analysoimaan saadut tulokset huolellisesti;

| 40. | korostaa, että on tärkeää levittää luotettavia välineitä, kuten varoitussivuja tai ääni- ja kuvamerkkejä, jotta rajoitetaan alaikäisten mahdollisuuksia päästä suoraan käsiksi heille haitalliseen sisältöön; |
| --- | --- |

40.

korostaa, että on tärkeää levittää luotettavia välineitä, kuten varoitussivuja tai ääni- ja kuvamerkkejä, jotta rajoitetaan alaikäisten mahdollisuuksia päästä suoraan käsiksi heille haitalliseen sisältöön;

| 41. | pyytää komissiota ja jäsenvaltioita parantamaan vihjelinjoja ja muita turvanappien kaltaisia yhteyspisteitä koskevaa tiedotusta alaikäisille ja heidän perheilleen, millä helpotetaan ilmoittamista laittomasta sisällöstä, ja kehottaa jäsenvaltioita lisäämään tietoisuutta vihjelinjoista, jotka voivat toimia yhteyspisteinä lasten seksuaaliseen hyväksikäyttöön liittyvistä kuvista ilmoittamiseen; |
| --- | --- |

41.

pyytää komissiota ja jäsenvaltioita parantamaan vihjelinjoja ja muita turvanappien kaltaisia yhteyspisteitä koskevaa tiedotusta alaikäisille ja heidän perheilleen, millä helpotetaan ilmoittamista laittomasta sisällöstä, ja kehottaa jäsenvaltioita lisäämään tietoisuutta vihjelinjoista, jotka voivat toimia yhteyspisteinä lasten seksuaaliseen hyväksikäyttöön liittyvistä kuvista ilmoittamiseen;

| 42. | tukee digitaalisen sisällön ja palvelujen tarjoajien aloitteita ottaa käyttöön voimassa olevan lainsäädännön mukaiset käytännesäännöt laittoman sisällön tunnistamista, torjuntaa ja poistamista varten oikeusviranomaisten päätösten pohjalta; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita laatimaan näitä kysymyksiä koskevia arvioita; |
| --- | --- |

42.

tukee digitaalisen sisällön ja palvelujen tarjoajien aloitteita ottaa käyttöön voimassa olevan lainsäädännön mukaiset käytännesäännöt laittoman sisällön tunnistamista, torjuntaa ja poistamista varten oikeusviranomaisten päätösten pohjalta; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita laatimaan näitä kysymyksiä koskevia arvioita;

| 43. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita käynnistämään uuden vanhemmille suunnatun kampanjan, jonka tarkoituksena on auttaa vanhempia ymmärtämään heidän lastensa käyttämää digitaalista sisältöä ja varsinkin keinoja, joilla lapsia voidaan suojella laittomalta, sopimattomalta tai vaaralliselta sisällöltä; |
| --- | --- |

43.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita käynnistämään uuden vanhemmille suunnatun kampanjan, jonka tarkoituksena on auttaa vanhempia ymmärtämään heidän lastensa käyttämää digitaalista sisältöä ja varsinkin keinoja, joilla lapsia voidaan suojella laittomalta, sopimattomalta tai vaaralliselta sisällöltä;

| 44. | pitää valitettavana, ettei ole noudatettu sopimusta, jonka komissio ja 17 internetissä toimivaa sosiaalista yhteisöä, muun muassa Facebook ja Myspace, allekirjoittivat 9. helmikuuta 2009 ja jolla parannetaan alaikäisten suojelua ja turvaa verkossa; |
| --- | --- |

44.

pitää valitettavana, ettei ole noudatettu sopimusta, jonka komissio ja 17 internetissä toimivaa sosiaalista yhteisöä, muun muassa Facebook ja Myspace, allekirjoittivat 9. helmikuuta 2009 ja jolla parannetaan alaikäisten suojelua ja turvaa verkossa;

| 45. | korostaa, että koska verkkorikokset ylittävät usein valtioiden rajat, olemassa olevien lainvalvontaviranomaisten kansainvälisen yhteistyön pitäisi olla tärkeää niiden torjunnassa; |
| --- | --- |

45.

korostaa, että koska verkkorikokset ylittävät usein valtioiden rajat, olemassa olevien lainvalvontaviranomaisten kansainvälisen yhteistyön pitäisi olla tärkeää niiden torjunnassa;

| 46. | kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota tukemaan ja käynnistämään lapsille, vanhemmille ja opettajille suunnattuja tiedotuskampanjoita, jotta heille voidaan tarjota tarvittavat tiedot verkkorikollisuudelta suojautumiseen ja jotta heitä voidaan kannustaa ilmoittamaan epäilyttävistä verkkosivustoista ja verkkokäyttäytymisestä; |
| --- | --- |

46.

kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota tukemaan ja käynnistämään lapsille, vanhemmille ja opettajille suunnattuja tiedotuskampanjoita, jotta heille voidaan tarjota tarvittavat tiedot verkkorikollisuudelta suojautumiseen ja jotta heitä voidaan kannustaa ilmoittamaan epäilyttävistä verkkosivustoista ja verkkokäyttäytymisestä;

| 47. | kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota panemaan täytäntöön nykyiset menettelymääräykset sellaisten verkkosivustojen sulkemiseksi, joissa on hyväksikäyttöön liittyvää, uhkaavaa, loukkaavaa, syrjivää tai muulla tavoin vihamielistä sisältöä; |
| --- | --- |

47.

kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota panemaan täytäntöön nykyiset menettelymääräykset sellaisten verkkosivustojen sulkemiseksi, joissa on hyväksikäyttöön liittyvää, uhkaavaa, loukkaavaa, syrjivää tai muulla tavoin vihamielistä sisältöä;

Haitallisen sisällön torjuminen

| 48. | kehottaa komissiota tarkastelemaan, kuinka hyvin alaikäisille haitallisia sisältöjä luokittelevat vapaaehtoiset järjestelmät toimivat jäsenvaltioissa, ja kannustaa komissiota, jäsenvaltioita ja internetalaa vahvistamaan yhteistyötä sellaisten strategioiden ja mallien laadinnassa, joilla opetetaan internetin vastuulliseen käyttöön ja joilla tiedotetaan alaikäisille heidän ikäänsä sopimattomalle sisällölle altistumisesta verkossa ja verkon ulkopuolella, esimerkiksi väkivallalle ja mainonnalle, joka kannustaa ylikulutukseen ja ostamaan virtuaalisia esineitä tai arvopisteitä matkapuhelimella, ja suojellaan tältä altistumiselta; |
| --- | --- |

48.

kehottaa komissiota tarkastelemaan, kuinka hyvin alaikäisille haitallisia sisältöjä luokittelevat vapaaehtoiset järjestelmät toimivat jäsenvaltioissa, ja kannustaa komissiota, jäsenvaltioita ja internetalaa vahvistamaan yhteistyötä sellaisten strategioiden ja mallien laadinnassa, joilla opetetaan internetin vastuulliseen käyttöön ja joilla tiedotetaan alaikäisille heidän ikäänsä sopimattomalle sisällölle altistumisesta verkossa ja verkon ulkopuolella, esimerkiksi väkivallalle ja mainonnalle, joka kannustaa ylikulutukseen ja ostamaan virtuaalisia esineitä tai arvopisteitä matkapuhelimella, ja suojellaan tältä altistumiselta;

| 49. | suhtautuu myönteisesti verkossa tarjolla oleviin palveluihin liittyviin teknisiin innovaatioihin, jotta lapset voivat käyttää internetiä turvallisesti; |
| --- | --- |

49.

suhtautuu myönteisesti verkossa tarjolla oleviin palveluihin liittyviin teknisiin innovaatioihin, jotta lapset voivat käyttää internetiä turvallisesti;

| 50. | kehottaa audiovisuaalisten ja digitaalisten palvelujen tarjoajien järjestöjä sisällyttämään yhteistyössä muiden asian parissa työskentelevien järjestöjen kanssa alaikäisten suojelu sääntöihinsä ja ilmoittamaan ikäryhmä, jolle palvelut soveltuvat; |
| --- | --- |

50.

kehottaa audiovisuaalisten ja digitaalisten palvelujen tarjoajien järjestöjä sisällyttämään yhteistyössä muiden asian parissa työskentelevien järjestöjen kanssa alaikäisten suojelu sääntöihinsä ja ilmoittamaan ikäryhmä, jolle palvelut soveltuvat;

| 51. | kehottaa jäsenvaltioita jatkamaan keskustelua alaikäisille suunnatun digitaalisen sisällön luokittelun yhdenmukaistamiseksi yhteistyössä asianomaisten toimijoiden ja järjestöjen sekä kolmansien maiden kanssa; |
| --- | --- |

51.

kehottaa jäsenvaltioita jatkamaan keskustelua alaikäisille suunnatun digitaalisen sisällön luokittelun yhdenmukaistamiseksi yhteistyössä asianomaisten toimijoiden ja järjestöjen sekä kolmansien maiden kanssa;

| 52. | kannustaa komissiota ja jäsenvaltioita luokittelemaan digitaaliset pelit selkeillä merkinnöillä sen mukaan, mille ikäryhmille ne on tarkoitettu, sekä ennen kaikkea niiden sisällön mukaan; |
| --- | --- |

52.

kannustaa komissiota ja jäsenvaltioita luokittelemaan digitaaliset pelit selkeillä merkinnöillä sen mukaan, mille ikäryhmille ne on tarkoitettu, sekä ennen kaikkea niiden sisällön mukaan;

| 53. | kehottaa komissiota jatkamaan turvallisempaa matkapuhelimen käyttöä koskevaa eurooppalaista puitesopimusta korostamalla vaihtoehtoja, jotka helpottavat vanhempien harjoittamaa valvontaa; |
| --- | --- |

53.

kehottaa komissiota jatkamaan turvallisempaa matkapuhelimen käyttöä koskevaa eurooppalaista puitesopimusta korostamalla vaihtoehtoja, jotka helpottavat vanhempien harjoittamaa valvontaa;

| 54. | painottaa kansalaisjärjestöjen tekemää hyvää työtä ja kannustaa näitä järjestöjä työskentelemään yhdessä ja tekemään rajat ylittävää yhteistyötä sekä toimimaan yhdessä lainvalvontaelinten, hallitusten, internetpalvelujentarjoajien ja suuren yleisön kanssa; |
| --- | --- |

54.

painottaa kansalaisjärjestöjen tekemää hyvää työtä ja kannustaa näitä järjestöjä työskentelemään yhdessä ja tekemään rajat ylittävää yhteistyötä sekä toimimaan yhdessä lainvalvontaelinten, hallitusten, internetpalvelujentarjoajien ja suuren yleisön kanssa;

Yksityisyyden suoja

| 55. | korostaa lapsiin liittyvän tietosuojan merkitystä etenkin, kun sosiaaliset verkostot ja verkkokeskusteluryhmät lisääntyvät nopeasti, sillä henkilötietoja siirretään entistä enemmän ja ne ovat entistä helpommin saatavilla digitaalisissa viestimissä; |
| --- | --- |

55.

korostaa lapsiin liittyvän tietosuojan merkitystä etenkin, kun sosiaaliset verkostot ja verkkokeskusteluryhmät lisääntyvät nopeasti, sillä henkilötietoja siirretään entistä enemmän ja ne ovat entistä helpommin saatavilla digitaalisissa viestimissä;

| 56. | panee tyytyväisenä merkille ehdotuksen uudeksi tietosuojadirektiiviksi (COM(2012)0011) ja sen erityissäännökset, jotka koskevat lasten suostumusta ja oikeutta tulla unohdetuksi ja joilla kielletään lasten sellaisten henkilötietojen säilyttäminen verkossa, jotka voivat vaarantaa heidän henkilökohtaisen ja ammatillisen elämänsä, ja muistuttaa, että internetin tietojen säilyttämistä ja lapsiin liittyviä tietoja voidaan käyttää väärin niin, että se haittaa lasten ihmisarvoa ja sosiaalista osallisuutta; |
| --- | --- |

56.

panee tyytyväisenä merkille ehdotuksen uudeksi tietosuojadirektiiviksi (COM(2012)0011) ja sen erityissäännökset, jotka koskevat lasten suostumusta ja oikeutta tulla unohdetuksi ja joilla kielletään lasten sellaisten henkilötietojen säilyttäminen verkossa, jotka voivat vaarantaa heidän henkilökohtaisen ja ammatillisen elämänsä, ja muistuttaa, että internetin tietojen säilyttämistä ja lapsiin liittyviä tietoja voidaan käyttää väärin niin, että se haittaa lasten ihmisarvoa ja sosiaalista osallisuutta;

| 57. | korostaa, että kyseisiä säännöksiä on selvennettävä ja kehitettävä niin, että varmistetaan, että ne ovat selviä ja täysin soveltamiskelpoisia, kun uusi lainsäädäntö hyväksytään, ja että niissä ei horjuteta internetin vapautta; |
| --- | --- |

57.

korostaa, että kyseisiä säännöksiä on selvennettävä ja kehitettävä niin, että varmistetaan, että ne ovat selviä ja täysin soveltamiskelpoisia, kun uusi lainsäädäntö hyväksytään, ja että niissä ei horjuteta internetin vapautta;

| 58. | on tyytyväinen myös aikomukseen perustaa sähköinen järjestelmä iän varmentamiseen; |
| --- | --- |

58.

on tyytyväinen myös aikomukseen perustaa sähköinen järjestelmä iän varmentamiseen;

| 59. | katsoo, että verkkosivujen omistajien ja hallinnoijien olisi ilmoitettava selvästi ja näkyvästi tietosuojapolitiikkansa ja tarjottava järjestelmä, jolla edellytetään vanhempien pakollista suostumusta alle 13-vuotiaita lapsia koskevien tietojen käsittelyyn; kehottaa lisätoimiin yksityisyyden suojaamisen tehostamiseksi mahdollisimman paljon, jotta uhreiksi joutuneille lapsille ei aiheudu lisäkärsimystä; |
| --- | --- |

59.

katsoo, että verkkosivujen omistajien ja hallinnoijien olisi ilmoitettava selvästi ja näkyvästi tietosuojapolitiikkansa ja tarjottava järjestelmä, jolla edellytetään vanhempien pakollista suostumusta alle 13-vuotiaita lapsia koskevien tietojen käsittelyyn; kehottaa lisätoimiin yksityisyyden suojaamisen tehostamiseksi mahdollisimman paljon, jotta uhreiksi joutuneille lapsille ei aiheudu lisäkärsimystä;

| 60. | korostaa, että on tärkeää valistaa internetin käyttäjiä siitä, miten palveluntarjoajat tai sosiaaliset verkostot käsittelevät heidän henkilötietojaan ja kolmansien osapuolten tietoja, sekä korjausvaihtoehdoista, joita heillä on käytössään, jos kyseiset tarjoajat ja heidän yhteistyökumppaninsa ovat keränneet heidän henkilötietojaan vastoin legitiimiä tarkoitusta ja jos tämä on tapahtunut käyttämällä kieltä ja muotoja, joita on muokattu käyttäjäprofiilin mukaan, ja katsoo, että alaikäisiin on kiinnitettävä erityishuomiota tässä asiassa; katsoo että digitaalisten palvelujen tarjoajilla on erityinen vastuu asiassa, ja vaatii, että nämä kertovat käyttäjille selkeästi ja ymmärrettävästi toimituspolitiikastaan; |
| --- | --- |

60.

korostaa, että on tärkeää valistaa internetin käyttäjiä siitä, miten palveluntarjoajat tai sosiaaliset verkostot käsittelevät heidän henkilötietojaan ja kolmansien osapuolten tietoja, sekä korjausvaihtoehdoista, joita heillä on käytössään, jos kyseiset tarjoajat ja heidän yhteistyökumppaninsa ovat keränneet heidän henkilötietojaan vastoin legitiimiä tarkoitusta ja jos tämä on tapahtunut käyttämällä kieltä ja muotoja, joita on muokattu käyttäjäprofiilin mukaan, ja katsoo, että alaikäisiin on kiinnitettävä erityishuomiota tässä asiassa; katsoo että digitaalisten palvelujen tarjoajilla on erityinen vastuu asiassa, ja vaatii, että nämä kertovat käyttäjille selkeästi ja ymmärrettävästi toimituspolitiikastaan;

| 61. | suosittaa painokkaasti, että edistetään kaikilla digitaalimaailman aloilla hyödyllisiä teknisiä vaihtoehtoja, joilla voidaan tarpeen vaatiessa rajoittaa alaikäisten verkossa käyntiä jäljitettävissä olevien rajojen sisäpuolelle ja ehtoihin perustuvan käyttöluvan perusteella, millä tarjotaan tehokas väline vanhempien suorittamalle valvonnalle; toteaa kuitenkin, että tällaisilla toimilla ei voida korvata alaikäisille tarjottavaa perusteellista mediakasvatusta; |
| --- | --- |

61.

suosittaa painokkaasti, että edistetään kaikilla digitaalimaailman aloilla hyödyllisiä teknisiä vaihtoehtoja, joilla voidaan tarpeen vaatiessa rajoittaa alaikäisten verkossa käyntiä jäljitettävissä olevien rajojen sisäpuolelle ja ehtoihin perustuvan käyttöluvan perusteella, millä tarjotaan tehokas väline vanhempien suorittamalle valvonnalle; toteaa kuitenkin, että tällaisilla toimilla ei voida korvata alaikäisille tarjottavaa perusteellista mediakasvatusta;

| 62. | korostaa, että on tärkeää kertoa lapsille ja nuorille jo varhain heidän oikeuksistaan yksityisyyteen internetissä sekä opettaa heidät tunnistamaan toisinaan salakavalat keinot, joilla heiltä pyritään saamaan tietoja; |
| --- | --- |

62.

korostaa, että on tärkeää kertoa lapsille ja nuorille jo varhain heidän oikeuksistaan yksityisyyteen internetissä sekä opettaa heidät tunnistamaan toisinaan salakavalat keinot, joilla heiltä pyritään saamaan tietoja;

Vastineoikeus digitaalisessa mediassa

| 63. | kannustaa jäsenvaltioita kehittämään ja yhdenmukaistamaan järjestelmiä, jotka koskevat vastineoikeutta digitaalisessa mediassa, ja lisäämään myös sen tehokkuutta; |
| --- | --- |

63.

kannustaa jäsenvaltioita kehittämään ja yhdenmukaistamaan järjestelmiä, jotka koskevat vastineoikeutta digitaalisessa mediassa, ja lisäämään myös sen tehokkuutta;

Oikeus digitaaliseen kansalaisuuteen

| 64. | painottaa, että digitaalinen maailma on tärkeä kansalaisuuden oppimisväline, jolla voidaan helpottaa lukuisten syrjäseuduilla asuvien kansalaisten sekä erityisesti nuorten osallistumista, jolloin he voivat hyödyntää täysipainoisesti sananvapautta ja viestinnän vapautta verkossa; |
| --- | --- |

64.

painottaa, että digitaalinen maailma on tärkeä kansalaisuuden oppimisväline, jolla voidaan helpottaa lukuisten syrjäseuduilla asuvien kansalaisten sekä erityisesti nuorten osallistumista, jolloin he voivat hyödyntää täysipainoisesti sananvapautta ja viestinnän vapautta verkossa;

| 65. | kehottaa jäsenvaltioita tarkastelemaan digitaalisia ympäristöjä demokraattisen osallistumisen harjoitteluvälineinä kaikille lapsille ja huomioimaan erityisesti kaikkein heikoimmassa asemassa olevat lapset; |
| --- | --- |

65.

kehottaa jäsenvaltioita tarkastelemaan digitaalisia ympäristöjä demokraattisen osallistumisen harjoitteluvälineinä kaikille lapsille ja huomioimaan erityisesti kaikkein heikoimmassa asemassa olevat lapset;

| 66. | korostaa sukupolvien, sukupuolten sekä eri kulttuuri- ja etnisten ryhmien välisen ymmärryksen ja keskustelun edistämisen mahdollisuuksia, joita uudet mediat tarjoavat digitaalisten palvelujen ja digitaalisen sisällön yhteydessä; |
| --- | --- |

66.

korostaa sukupolvien, sukupuolten sekä eri kulttuuri- ja etnisten ryhmien välisen ymmärryksen ja keskustelun edistämisen mahdollisuuksia, joita uudet mediat tarjoavat digitaalisten palvelujen ja digitaalisen sisällön yhteydessä;

| 67. | muistuttaa, että tieto ja kansalaisuus liittyvät internetissä läheisesti toisiinsa ja että nuorten sitoutumista kansalaisuuteen uhkaa nykyisin juuri se, etteivät he ole kiinnostuneita tiedosta; |
| --- | --- |

67.

muistuttaa, että tieto ja kansalaisuus liittyvät internetissä läheisesti toisiinsa ja että nuorten sitoutumista kansalaisuuteen uhkaa nykyisin juuri se, etteivät he ole kiinnostuneita tiedosta;

o

o o

| 68. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

68.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.

---

(1)  EUVL L 335, 17.12.2011, s. 1.

(2)  EUVL L 95, 15.4.2010, s. 1.

(3)  EYVL L 178, 17.7.2000, s. 1.

(4)  EUVL L 327, 24.11.2006, s. 12.

(5)  EUVL L 378, 27.12.2006, s. 72.

(6)  EUVL C 372, 20.12.2011, s. 15.

(7)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2011)0323.

(8)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2012)0208.

---

| 16.12.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 419/42 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 419/42

---

P7_TA(2012)0429

Sosiaalisen yrittäjyyden aloite

Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. marraskuuta 2012 sosiaalisen yrittäjyyden aloitteesta – Suotuisan toimintaympäristön luominen sosiaalisen talouden ja innovoinnin keskiöön kuuluville sosiaalisille yrityksille (2012/2004(INI))

(2015/C 419/08)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon 18. huhtikuuta 2012 annetun komission tiedonannon Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle ”Tavoitteena työllistävä elpyminen” (COM(2012)0173), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. huhtikuuta 2012 annetun komission tiedonannon Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle ”Tavoitteena työllistävä elpyminen” (COM(2012)0173),

| — | ottaa huomioon ”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus” -erityisjaoston 22. helmikuuta 2012 julkaiseman työasiakirjan komission tiedonannosta Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle ”Sosiaalisen yrittäjyyden aloite – Suotuisan toimintaympäristön luominen sosiaalisen talouden ja innovoinnin keskiöön kuuluville sosiaalisille yrityksille”, INT/606, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus” -erityisjaoston 22. helmikuuta 2012 julkaiseman työasiakirjan komission tiedonannosta Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle ”Sosiaalisen yrittäjyyden aloite – Suotuisan toimintaympäristön luominen sosiaalisen talouden ja innovoinnin keskiöön kuuluville sosiaalisille yrityksille”, INT/606,

| — | ottaa huomioon komission 8. helmikuuta 2012 tekemän ehdotuksen neuvoston asetukseksi eurooppalaisen säätiön (FE) perussäännöstä (COM(2012)0035), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 8. helmikuuta 2012 tekemän ehdotuksen neuvoston asetukseksi eurooppalaisen säätiön (FE) perussäännöstä (COM(2012)0035),

| — | ottaa huomioon komission 20. joulukuuta 2011 tekemän ehdotuksen direktiiviksi julkisista hankinnoista (COM(2011)0896), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 20. joulukuuta 2011 tekemän ehdotuksen direktiiviksi julkisista hankinnoista (COM(2011)0896),

| — | ottaa huomioon komission 7. joulukuuta 2011 tekemän ehdotuksen asetukseksi eurooppalaisista yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneista rahastoista (COM(2011)0862), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 7. joulukuuta 2011 tekemän ehdotuksen asetukseksi eurooppalaisista yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneista rahastoista (COM(2011)0862),

| — | ottaa huomioon 25. lokakuuta 2011 annetun komission tiedonannon ”Sosiaalisen yrittäjyyden aloite – Suotuisan toimintaympäristön luominen sosiaalisen talouden ja innovoinnin keskiöön kuuluville sosiaalisille yrityksille” (COM(2011)0682), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. lokakuuta 2011 annetun komission tiedonannon ”Sosiaalisen yrittäjyyden aloite – Suotuisan toimintaympäristön luominen sosiaalisen talouden ja innovoinnin keskiöön kuuluville sosiaalisille yrityksille” (COM(2011)0682),

| — | ottaa huomioon 25. lokakuuta 2011 annetun komission tiedonannon yritysten yhteiskuntavastuuta koskevasta uudistetusta EU:n strategiasta vuosiksi 2011–2014 (COM(2011)0681), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. lokakuuta 2011 annetun komission tiedonannon yritysten yhteiskuntavastuuta koskevasta uudistetusta EU:n strategiasta vuosiksi 2011–2014 (COM(2011)0681),

| — | ottaa huomioon 13. huhtikuuta 2011 annetun komission tiedonannon ”Sisämarkkinoiden toimenpidepaketti – 12 viputekijää kasvun vauhdittamiseksi ja luottamuksen lisäämiseksi – Yhdessä uuteen kasvuun'” (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. huhtikuuta 2011 annetun komission tiedonannon ”Sisämarkkinoiden toimenpidepaketti – 12 viputekijää kasvun vauhdittamiseksi ja luottamuksen lisäämiseksi – Yhdessä uuteen kasvuun'” (COM(2011)0206),

| — | ottaa huomioon 27. lokakuuta 2010 annetun komission tiedonannon ”Sisämarkkinoiden toimenpidepaketti – Kohti kilpailukykyistä sosiaalista markkinataloutta” (COM(2010)0608), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27. lokakuuta 2010 annetun komission tiedonannon ”Sisämarkkinoiden toimenpidepaketti – Kohti kilpailukykyistä sosiaalista markkinataloutta” (COM(2010)0608),

| — | ottaa huomioon komission 6. lokakuuta 2011 tekemän ehdotuksen asetukseksi sosiaalisia muutoksia ja innovaatioita koskevasta Euroopan unionin ohjelmasta (COM(2011)0609), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 6. lokakuuta 2011 tekemän ehdotuksen asetukseksi sosiaalisia muutoksia ja innovaatioita koskevasta Euroopan unionin ohjelmasta (COM(2011)0609),

| — | ottaa huomioon 3. maaliskuuta 2010 annetun komission tiedonannon ”Eurooppa 2020. Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. maaliskuuta 2010 annetun komission tiedonannon ”Eurooppa 2020. Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia” (COM(2010)2020),

| — | ottaa huomioon komission 6. lokakuuta 2011 antaman ehdotuksen asetukseksi Euroopan sosiaalirahastosta ja asetuksen (EY) N:o 1081/2006 kumoamisesta (COM(2011)0607), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 6. lokakuuta 2011 antaman ehdotuksen asetukseksi Euroopan sosiaalirahastosta ja asetuksen (EY) N:o 1081/2006 kumoamisesta (COM(2011)0607),

| — | ottaa huomioon 16. joulukuuta 2010 annetun komission tiedonannon ”Köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan eurooppalainen foorumi: Eurooppalaiset puitteet sosiaaliselle ja alueelliselle yhteenkuuluvuudelle” (COM(2010)0758), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. joulukuuta 2010 annetun komission tiedonannon ”Köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan eurooppalainen foorumi: Eurooppalaiset puitteet sosiaaliselle ja alueelliselle yhteenkuuluvuudelle” (COM(2010)0758),

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien kehitysohjelman ja eurooppalaisen EMES-tutkimusverkoston vuonna 2008 laatiman julkaisun ”Sosiaalinen yritys: Uusi malli köyhyyden vähentämiseksi ja työpaikkojen luomiseksi” (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien kehitysohjelman ja eurooppalaisen EMES-tutkimusverkoston vuonna 2008 laatiman julkaisun ”Sosiaalinen yritys: Uusi malli köyhyyden vähentämiseksi ja työpaikkojen luomiseksi” (1),

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 26. lokakuuta 2011 antaman valmistelevan lausunnon ”Sosiaalinen yrittäjyys ja sosiaalinen yritystoiminta”, IN/589, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 26. lokakuuta 2011 antaman valmistelevan lausunnon ”Sosiaalinen yrittäjyys ja sosiaalinen yritystoiminta”, IN/589,

| — | ottaa huomioon osuus- ja yhteisötaloudesta 19. helmikuuta 2009 antamansa päätöslauselman (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon osuus- ja yhteisötaloudesta 19. helmikuuta 2009 antamansa päätöslauselman (1),

| — | ottaa huomioon 10. maaliskuuta 2011 hyväksymänsä kannanoton (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. maaliskuuta 2011 hyväksymänsä kannanoton (2),

| — | ottaa huomioon eurooppaosuuskunnan sääntöjen täydentämisestä henkilöstöedustuksen osalta 13. maaliskuuta 2012 antamansa päätöslauselman (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon eurooppaosuuskunnan sääntöjen täydentämisestä henkilöstöedustuksen osalta 13. maaliskuuta 2012 antamansa päätöslauselman (3),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksensä 48 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksensä 48 artiklan,

| — | ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan mietinnön ja teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan ja sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan lausunnot (A7-0305/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan mietinnön ja teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan ja sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan lausunnot (A7-0305/2012),

| A. | ottaa huomioon, että osuus- ja yhteisötalouden yritykset, jotka työllistävät EU:ssa yli 11 miljoonaa työntekijää eli 6 prosenttia koko unionin työvoimasta ja joiden osuus on 10 prosenttia kaikista eurooppalaisista yrityksistä, toisin sanoen 2 miljoonaa yritystä, edistävät merkittävällä tavalla Euroopan sosiaalista mallia ja Eurooppa 2020 -strategian toteuttamista; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että osuus- ja yhteisötalouden yritykset, jotka työllistävät EU:ssa yli 11 miljoonaa työntekijää eli 6 prosenttia koko unionin työvoimasta ja joiden osuus on 10 prosenttia kaikista eurooppalaisista yrityksistä, toisin sanoen 2 miljoonaa yritystä, edistävät merkittävällä tavalla Euroopan sosiaalista mallia ja Eurooppa 2020 -strategian toteuttamista;

| B. | katsoo, että erilaiset historialliset kehityskulut ovat johtaneet hyvin erilaisiin kaikentyyppisten yritysten ja myös osuus- ja yhteisötalouden yritysten ja sosiaalisten yritysten oikeudellisiin kehyksiin eri jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

B.

katsoo, että erilaiset historialliset kehityskulut ovat johtaneet hyvin erilaisiin kaikentyyppisten yritysten ja myös osuus- ja yhteisötalouden yritysten ja sosiaalisten yritysten oikeudellisiin kehyksiin eri jäsenvaltioissa;

| C. | toteaa, että useimpia osuus- ja yhteisötalouden yritysmuotoja ei tunnusteta missään oikeudellisessa kehyksessä EU:ssa ja että ainoastaan muutamat jäsenvaltiot tunnustavat ne kansallisesti; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että useimpia osuus- ja yhteisötalouden yritysmuotoja ei tunnusteta missään oikeudellisessa kehyksessä EU:ssa ja että ainoastaan muutamat jäsenvaltiot tunnustavat ne kansallisesti;

| D. | katsoo, että nykyisen sosiaalisen, talous- ja rahoituskriisin vaikutukset sekä väestönmuutos, etenkin väestön ikääntyminen muodostavat haasteen sosiaaliturvajärjestelmille, lakisääteiset ja vapaaehtoiset sosiaalivakuutusjärjestelmät mukaan lukien, ja että siksi olisi edistettävä innovatiivisia sosiaaliturvajärjestelmiä asianmukaisen ja ihmisarvoisen sosiaaliturvan varmistamiseksi; |
| --- | --- |

D.

katsoo, että nykyisen sosiaalisen, talous- ja rahoituskriisin vaikutukset sekä väestönmuutos, etenkin väestön ikääntyminen muodostavat haasteen sosiaaliturvajärjestelmille, lakisääteiset ja vapaaehtoiset sosiaalivakuutusjärjestelmät mukaan lukien, ja että siksi olisi edistettävä innovatiivisia sosiaaliturvajärjestelmiä asianmukaisen ja ihmisarvoisen sosiaaliturvan varmistamiseksi;

| E. | katsoo, että sisämarkkinoiden toimenpidepaketti ja Eurooppa 2020 -strategia – joilla molemmilla pyritään luomaan älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua ja lisäämään siten työpaikkojen määrää ja laatua sekä torjumaan köyhyyttä – ovat vahvasti yhteydessä toisiinsa ja että sosiaaliset yritykset voivat edistää niitä merkittävästi innovaatiopotentiaalinsa ja sosiaalisiin tarpeisiin tarjoamiensa asianmukaisten ratkaisujen avulla; |
| --- | --- |

E.

katsoo, että sisämarkkinoiden toimenpidepaketti ja Eurooppa 2020 -strategia – joilla molemmilla pyritään luomaan älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua ja lisäämään siten työpaikkojen määrää ja laatua sekä torjumaan köyhyyttä – ovat vahvasti yhteydessä toisiinsa ja että sosiaaliset yritykset voivat edistää niitä merkittävästi innovaatiopotentiaalinsa ja sosiaalisiin tarpeisiin tarjoamiensa asianmukaisten ratkaisujen avulla;

| F. | ottaa huomioon, että komissio tunnustaa osuus- ja yhteisötaloudentoimijoiden ja sosiaalisten yritysten olevan talouskasvun ja sosiaalisen innovoinnin sekä mahdollisesti kestävien työpaikkojen luojia, jotka kannustavat haavoittuvassa asemassa olevia ryhmiä osallistumaan työmarkkinoihin; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että komissio tunnustaa osuus- ja yhteisötaloudentoimijoiden ja sosiaalisten yritysten olevan talouskasvun ja sosiaalisen innovoinnin sekä mahdollisesti kestävien työpaikkojen luojia, jotka kannustavat haavoittuvassa asemassa olevia ryhmiä osallistumaan työmarkkinoihin;

| G. | katsoo, että komission ehdotuksiin asetukseksi eurooppalaisista yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneista rahastoista ja sosiaalisia muutoksia ja innovaatioita koskevaksi ohjelmaksi olisi suhtauduttava myönteisesti; |
| --- | --- |

G.

katsoo, että komission ehdotuksiin asetukseksi eurooppalaisista yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneista rahastoista ja sosiaalisia muutoksia ja innovaatioita koskevaksi ohjelmaksi olisi suhtauduttava myönteisesti;

| H. | ottaa huomion, että sosiaaliset yritykset voivat auttaa tuottamaan hyvinvointivaltion keskeisiin tunnusmerkkeihin kuuluvia sosiaalipalveluja ja edistää siten Euroopan unionin yhteisten tavoitteiden saavuttamista; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomion, että sosiaaliset yritykset voivat auttaa tuottamaan hyvinvointivaltion keskeisiin tunnusmerkkeihin kuuluvia sosiaalipalveluja ja edistää siten Euroopan unionin yhteisten tavoitteiden saavuttamista;

| I. | ottaa huomioon, että useilla sosiaalisilla yrityksillä on vaikeuksia saada rahoitusta toimintansa laajentamiseksi ja että sen takia ne tarvitsevat erityistä niitä varten mukautettua tukea kuten sosiaalista pankkitoimintaa, riskinjakovälineitä, hyväntekeväisyysrahastoja tai (mikro)luottoja, etenkin kun on kyse mikroyrityksistä ja pk-yrityksistä; toteaa, että EU:n rakennerahastoilla ja ohjelmilla on tässä yhteydessä tärkeä tehtävä sosiaalisten yritysten, myös niiden, joiden investointi-intensiteetti on suuri, rahoituksen saannin helpottamiseksi; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että useilla sosiaalisilla yrityksillä on vaikeuksia saada rahoitusta toimintansa laajentamiseksi ja että sen takia ne tarvitsevat erityistä niitä varten mukautettua tukea kuten sosiaalista pankkitoimintaa, riskinjakovälineitä, hyväntekeväisyysrahastoja tai (mikro)luottoja, etenkin kun on kyse mikroyrityksistä ja pk-yrityksistä; toteaa, että EU:n rakennerahastoilla ja ohjelmilla on tässä yhteydessä tärkeä tehtävä sosiaalisten yritysten, myös niiden, joiden investointi-intensiteetti on suuri, rahoituksen saannin helpottamiseksi;

| J. | katsoo, että useimmat sosiaaliset yritykset edistävät poliittisia uudistuksia edistämällä hyvää hallintotapaa erityisesti varmistamalla työntekijöiden, asiakkaiden ja sidosryhmien osallistuminen, sekä tukevat vastavuoroista oppimista ja sosiaalisia innovaatioita, ja toteaa, että siten ne vastaavat kansalaisten jatkuvasti voimistuviin vaatimuksiin, joiden mukaan yritysten on käyttäydyttävä eettisesti ja yhteiskunnallisesti ja ympäristön kannalta vastuullisesti; |
| --- | --- |

J.

katsoo, että useimmat sosiaaliset yritykset edistävät poliittisia uudistuksia edistämällä hyvää hallintotapaa erityisesti varmistamalla työntekijöiden, asiakkaiden ja sidosryhmien osallistuminen, sekä tukevat vastavuoroista oppimista ja sosiaalisia innovaatioita, ja toteaa, että siten ne vastaavat kansalaisten jatkuvasti voimistuviin vaatimuksiin, joiden mukaan yritysten on käyttäydyttävä eettisesti ja yhteiskunnallisesti ja ympäristön kannalta vastuullisesti;

| K. | toteaa, että sosiaalisten yritysten toiminnan luonne ja toimintatavat ovat sellaisia, että ne auttavat rakentamaan yhtenäisempää, demokraattisempaa ja aktiivisempaa yhteiskuntaa, ja että usein ne tarjoavat, ja niiden tulisikin tarjota, suotuisia työoloja sekä samaa palkkaa samasta työstä ja tukevat naisten ja miesten yhtäläisiä mahdollisuuksia, mikä mahdollistaa yksityis- ja työelämän yhteensovittamisen; |
| --- | --- |

K.

toteaa, että sosiaalisten yritysten toiminnan luonne ja toimintatavat ovat sellaisia, että ne auttavat rakentamaan yhtenäisempää, demokraattisempaa ja aktiivisempaa yhteiskuntaa, ja että usein ne tarjoavat, ja niiden tulisikin tarjota, suotuisia työoloja sekä samaa palkkaa samasta työstä ja tukevat naisten ja miesten yhtäläisiä mahdollisuuksia, mikä mahdollistaa yksityis- ja työelämän yhteensovittamisen;

| L. | ottaa huomioon komission ehdotuksen lisätä varattuihin hankintasopimuksiin uusi huono-osaisten henkilöiden luokka; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon komission ehdotuksen lisätä varattuihin hankintasopimuksiin uusi huono-osaisten henkilöiden luokka;

Johdanto

| 1. | suhtautuu myönteisesti komission tiedonantoihin ”Sosiaalisen yrittäjyyden aloite” ja ”Tavoitteena työllistävä elpyminen”, joissa esitetään kansallisille hallituksille suosituksia sosiaalisten yritysten toimintaympäristön parantamisesta, joka voi johtaa uusiin mahdollisuuksiin ja työpaikkoihin muun muassa nopeasti kasvavalla terveydenhuolto- ja sosiaaliturva-alalla (niin kutsuttu valkoinen sektori) sekä ympäristön alalla (niin kutsutulla vihreällä sektorilla), jotka tarjoavat uusia mahdollisuuksia osuus- ja yhteisötaloudelle ja muullekin taloudelle; |
| --- | --- |

1.

suhtautuu myönteisesti komission tiedonantoihin ”Sosiaalisen yrittäjyyden aloite” ja ”Tavoitteena työllistävä elpyminen”, joissa esitetään kansallisille hallituksille suosituksia sosiaalisten yritysten toimintaympäristön parantamisesta, joka voi johtaa uusiin mahdollisuuksiin ja työpaikkoihin muun muassa nopeasti kasvavalla terveydenhuolto- ja sosiaaliturva-alalla (niin kutsuttu valkoinen sektori) sekä ympäristön alalla (niin kutsutulla vihreällä sektorilla), jotka tarjoavat uusia mahdollisuuksia osuus- ja yhteisötaloudelle ja muullekin taloudelle;

| 2. | toteaa, että osuus- ja yhteisötalous on osa ekologis-sosiaalista markkinataloutta ja EU:n sisämarkkinoita ja korostaa sen vahvaa vastustuskykyä kriisejä vastaan ja sen vankkoja liiketoimintamalleja; tähdentää, että sosiaaliset yritykset pyrkivät usein vastaamaan sosiaalisiin ja inhimillisiin tarpeisiin, joita kaupalliset tai julkiset toimijat eivät ole täyttäneet ainakaan riittävästi; korostaa, että osuus- ja yhteisötalouden työpaikat pysyvät todennäköisemmin paikallisella tasolla; |
| --- | --- |

2.

toteaa, että osuus- ja yhteisötalous on osa ekologis-sosiaalista markkinataloutta ja EU:n sisämarkkinoita ja korostaa sen vahvaa vastustuskykyä kriisejä vastaan ja sen vankkoja liiketoimintamalleja; tähdentää, että sosiaaliset yritykset pyrkivät usein vastaamaan sosiaalisiin ja inhimillisiin tarpeisiin, joita kaupalliset tai julkiset toimijat eivät ole täyttäneet ainakaan riittävästi; korostaa, että osuus- ja yhteisötalouden työpaikat pysyvät todennäköisemmin paikallisella tasolla;

| 3. | toteaa, että sosiaalisella yrityksellä tarkoitetaan yritystä, joka oikeudellisesta muodostaan riippumatta






  a) | keskittyy yhtiöjärjestyksen tai muun lakisääteisen yrityksen perustamisasiakirjan mukaan päätavoitteenaan sellaisten mitattavien myönteisten yhteiskunnallisten vaikutusten aikaansaamiseen, jossa yritys






  — | tuottaa palveluita tai tuotteita muita heikommassa asemassa oleville, syrjäytyneille tai huono-osaisille henkilöille ja/tai |
| --- | --- | --- | --- |

3.

toteaa, että sosiaalisella yrityksellä tarkoitetaan yritystä, joka oikeudellisesta muodostaan riippumatta

a)

keskittyy yhtiöjärjestyksen tai muun lakisääteisen yrityksen perustamisasiakirjan mukaan päätavoitteenaan sellaisten mitattavien myönteisten yhteiskunnallisten vaikutusten aikaansaamiseen, jossa yritys

—

tuottaa palveluita tai tuotteita muita heikommassa asemassa oleville, syrjäytyneille tai huono-osaisille henkilöille ja/tai

| — | tuottaa tavaroita tai palveluja käyttämällä tuotantomenetelmää, joka ilmentää yrityksen sosiaalista tavoitetta; |
| --- | --- |

—

tuottaa tavaroita tai palveluja käyttämällä tuotantomenetelmää, joka ilmentää yrityksen sosiaalista tavoitetta;

| b) | käyttää voittojaan ensisijaisesti yrityksen päätavoitteiden saavuttamiseen voittojen jakamisen sijasta ja jolla on käytössä ennalta määritellyt menettelyt ja säännöt sellaisia tilanteita varten, joissa voittoja jaetaan osakkaille ja omistajille, jotta varmistetaan, että voittojen jakaminen ei vaaranna päätavoitetta; ja |
| --- | --- |

b)

käyttää voittojaan ensisijaisesti yrityksen päätavoitteiden saavuttamiseen voittojen jakamisen sijasta ja jolla on käytössä ennalta määritellyt menettelyt ja säännöt sellaisia tilanteita varten, joissa voittoja jaetaan osakkaille ja omistajille, jotta varmistetaan, että voittojen jakaminen ei vaaranna päätavoitetta; ja

| c) | jossa johtaminen on vastuullista ja avointa, ja siinä ovat erityisesti mukana työntekijät, asiakkaat ja muut asianosaiset, joihin yrityksen liiketoiminta vaikuttaa. |
| --- | --- |

c)

jossa johtaminen on vastuullista ja avointa, ja siinä ovat erityisesti mukana työntekijät, asiakkaat ja muut asianosaiset, joihin yrityksen liiketoiminta vaikuttaa.

Erityyppisille yrityksille suositellut toimet

| 4. | korostaa, että osuus- ja yhteisötalouden eri aloilla vapaaehtoistoiminta, jossa on mukana innokkaita ja uusia taitoja oppineita uraansa aloittelevia nuoria ja erittäin kokeneita ja päteviä iäkkäitä henkilöitä, muodostaa merkittävän panoksen talouskasvun, solidaarisuuden ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden hyväksi ja antaa monille ihmisille sisältöä elämään; pyytää tästä syystä antamaan sille riittävästi taloudellista ja rakenteellista paikallisella, kansallisella ja EU:n tasolla; |
| --- | --- |

4.

korostaa, että osuus- ja yhteisötalouden eri aloilla vapaaehtoistoiminta, jossa on mukana innokkaita ja uusia taitoja oppineita uraansa aloittelevia nuoria ja erittäin kokeneita ja päteviä iäkkäitä henkilöitä, muodostaa merkittävän panoksen talouskasvun, solidaarisuuden ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden hyväksi ja antaa monille ihmisille sisältöä elämään; pyytää tästä syystä antamaan sille riittävästi taloudellista ja rakenteellista paikallisella, kansallisella ja EU:n tasolla;

| 5. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että sosiaaliset yritykset eivät joudu epäedulliseen asemaan muuntyyppisten yritysten ”poimiessa rusinat pullasta” osuus- ja yhteisötalouden kannattavilla alueilla; huomauttaa, että kyseiset alueet ovat useimmiten kaupunkialueita, jolloin muut, tavallisesti maaseutualueet ja syrjäiset alueet – joilla logistiset esteet aiheuttavat suurempia kustannuksia – joutuvat tyytymään harvoihin ja heikkolaatuisiin palveluihin; korostaa, että käyttäjien olisi voitava valita vapaasti useiden tarjoajien keskuudesta; |
| --- | --- |

5.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että sosiaaliset yritykset eivät joudu epäedulliseen asemaan muuntyyppisten yritysten ”poimiessa rusinat pullasta” osuus- ja yhteisötalouden kannattavilla alueilla; huomauttaa, että kyseiset alueet ovat useimmiten kaupunkialueita, jolloin muut, tavallisesti maaseutualueet ja syrjäiset alueet – joilla logistiset esteet aiheuttavat suurempia kustannuksia – joutuvat tyytymään harvoihin ja heikkolaatuisiin palveluihin; korostaa, että käyttäjien olisi voitava valita vapaasti useiden tarjoajien keskuudesta;

| 6. | korostaa kuinka tärkeitä ovat strategia ja toimet, joilla edistetään sosiaalista yrittäjyyttä ja innovatiivisia sosiaalisia yrityksiä erityisesti nuorten ja heikommassa asemassa olevien henkilöiden tapauksessa, jotta voidaan parantaa niin mies- kuin naisyrittäjien mahdollisuuksia osallistua EU:n ja jäsenvaltioiden ohjelmiin ja saada niiltä rahoitustukea; pyytää, että Erasmus nuorille yrittäjille -ohjelmaa tuetaan edelleen riittävästi, jotta sen ohjelman vetovoima ja näkyvyys lisääntyy myös osuus- ja yhteisötalouden alalla; muistuttaa kuitenkin siitä, että itsenäiseen ammatinharjoittamiseen on yhdistettävä riittävästi opastusta; |
| --- | --- |

6.

korostaa kuinka tärkeitä ovat strategia ja toimet, joilla edistetään sosiaalista yrittäjyyttä ja innovatiivisia sosiaalisia yrityksiä erityisesti nuorten ja heikommassa asemassa olevien henkilöiden tapauksessa, jotta voidaan parantaa niin mies- kuin naisyrittäjien mahdollisuuksia osallistua EU:n ja jäsenvaltioiden ohjelmiin ja saada niiltä rahoitustukea; pyytää, että Erasmus nuorille yrittäjille -ohjelmaa tuetaan edelleen riittävästi, jotta sen ohjelman vetovoima ja näkyvyys lisääntyy myös osuus- ja yhteisötalouden alalla; muistuttaa kuitenkin siitä, että itsenäiseen ammatinharjoittamiseen on yhdistettävä riittävästi opastusta;

| 7. | panee merkille osuus- ja yhteisötalouden monimuotoisuuden; korostaa, että uusien EU-tason oikeudellisten puitteiden kehittämisen pitäisi olla valinnaista yrityksille ja että se edellyttää vaikutusten arviointia, jotta voidaan ottaa huomioon erilaisten sosiaalisen yrittäjyyden mallien esiintyminen eri jäsenvaltioissa; painottaa, että kaikkien toimien olisi tuotettava EU:n laajuista lisäarvoa; |
| --- | --- |

7.

panee merkille osuus- ja yhteisötalouden monimuotoisuuden; korostaa, että uusien EU-tason oikeudellisten puitteiden kehittämisen pitäisi olla valinnaista yrityksille ja että se edellyttää vaikutusten arviointia, jotta voidaan ottaa huomioon erilaisten sosiaalisen yrittäjyyden mallien esiintyminen eri jäsenvaltioissa; painottaa, että kaikkien toimien olisi tuotettava EU:n laajuista lisäarvoa;

| 8. | kannattaa EU:n tason aloitteita laajentaa ja vahvistaa jo useissa jäsenvaltioissa pitkälle edennyttä järjestösektoria; kehottaa antamaan yhdistyksiä koskevat Euroopan laajuiset säännöt, joilla täydennetään jäsenvaltioiden nykyisiä oikeudellisia säännöksiä; |
| --- | --- |

8.

kannattaa EU:n tason aloitteita laajentaa ja vahvistaa jo useissa jäsenvaltioissa pitkälle edennyttä järjestösektoria; kehottaa antamaan yhdistyksiä koskevat Euroopan laajuiset säännöt, joilla täydennetään jäsenvaltioiden nykyisiä oikeudellisia säännöksiä;

| 9. | suhtautuu myönteisesti komission aikomukseen tehdä ehdotus eurooppaosuuskunnan säännöistä annetun asetuksen yksinkertaistamiseksi; |
| --- | --- |

9.

suhtautuu myönteisesti komission aikomukseen tehdä ehdotus eurooppaosuuskunnan säännöistä annetun asetuksen yksinkertaistamiseksi;

| 10. | suhtautuu myönteisesti keskinäisten yhtiöiden tilannetta Euroopassa tarkastelleeseen komission tutkimukseen, johon alan edustajat osallistuivat tiiviisti; korostaa, että keskinäiset yhtiöt olisi Euroopan laajuisten sääntöjen avulla tunnustettava erillisiksi ja tärkeiksi Euroopan talouden ja yhteiskunnan toimijoiksi; korostaa Euroopan laajuisten sääntöjen etuja, sillä niillä helpotettaisiin keskinäisten yhtiöiden rajat ylittäviä toimintamahdollisuuksia; rohkaisee jäsenvaltioita, jotka eivät vielä ole ottaneet käyttöön keskinäisiä yhtiöitä koskevia sääntöjä, ottamaan ne käyttöön; |
| --- | --- |

10.

suhtautuu myönteisesti keskinäisten yhtiöiden tilannetta Euroopassa tarkastelleeseen komission tutkimukseen, johon alan edustajat osallistuivat tiiviisti; korostaa, että keskinäiset yhtiöt olisi Euroopan laajuisten sääntöjen avulla tunnustettava erillisiksi ja tärkeiksi Euroopan talouden ja yhteiskunnan toimijoiksi; korostaa Euroopan laajuisten sääntöjen etuja, sillä niillä helpotettaisiin keskinäisten yhtiöiden rajat ylittäviä toimintamahdollisuuksia; rohkaisee jäsenvaltioita, jotka eivät vielä ole ottaneet käyttöön keskinäisiä yhtiöitä koskevia sääntöjä, ottamaan ne käyttöön;

| 11. | suhtautuu myönteisesti komission ehdotukseen asetukseksi eurooppalaisen säätiön perussäännöstä; |
| --- | --- |

11.

suhtautuu myönteisesti komission ehdotukseen asetukseksi eurooppalaisen säätiön perussäännöstä;

| 12. | muistuttaa, että tiedonannossa COM(2004)0018 komissio sitoutui 12 konkreettiseen toimeen osuuskuntien kehityksen tukemiseksi, ja pitää valitettavana, että toistaiseksi asiassa on edistytty vain hyvin vähän; kehottaa komissiota antamaan – vuoden 2004 aloitteen mukaisesti – kunnianhimoisia ehdotuksia lisätoimiksi, joilla parannetaan osuuskuntien, keskinäisten yhtiöiden, yhdistysten ja säätiöiden toimintaedellytyksiä ja joilla siten tuetaan osuus- ja yhteisötalouden yleistä kehitystä; |
| --- | --- |

12.

muistuttaa, että tiedonannossa COM(2004)0018 komissio sitoutui 12 konkreettiseen toimeen osuuskuntien kehityksen tukemiseksi, ja pitää valitettavana, että toistaiseksi asiassa on edistytty vain hyvin vähän; kehottaa komissiota antamaan – vuoden 2004 aloitteen mukaisesti – kunnianhimoisia ehdotuksia lisätoimiksi, joilla parannetaan osuuskuntien, keskinäisten yhtiöiden, yhdistysten ja säätiöiden toimintaedellytyksiä ja joilla siten tuetaan osuus- ja yhteisötalouden yleistä kehitystä;

| 13. | ilmaisee tyytyväisyytensä sosiaalisia ja paikallisia palveluja koskevien EU:n valtiontukisääntöjen tarkistetun paketin hyväksymiseen ja kannustaa samalla komissiota selkeyttämään kyseisiä sääntöjä edelleen auttaakseen alue- ja paikallisviranomaisia ymmärtämään ne ja soveltamaan niitä erityisesti sosiaalisiin yrityksiin; |
| --- | --- |

13.

ilmaisee tyytyväisyytensä sosiaalisia ja paikallisia palveluja koskevien EU:n valtiontukisääntöjen tarkistetun paketin hyväksymiseen ja kannustaa samalla komissiota selkeyttämään kyseisiä sääntöjä edelleen auttaakseen alue- ja paikallisviranomaisia ymmärtämään ne ja soveltamaan niitä erityisesti sosiaalisiin yrityksiin;

Sosiaalisia tavoitteita täyttävät tai sosiaalista vaikutusta aikaan saavat yritykset

| 14. | korostaa, että sosiaaliset yritykset ovat tärkeitä yleishyödyllisten palvelujen tuottajia; toteaa, että tällaisten yritysten juuret ovat usein kansalais-, vapaaehtois- ja sosiaalijärjestöissä tai ne ovat näihin tiiviissä yhteydessä ja että kyseiset järjestöt tarjoavat henkilökeskeisiä palveluita, joilla pyritään vastaamaan ihmisten elintärkeisiin tarpeisiin sekä erityisesti heikossa asemassa olevien käyttäjien tarpeisiin; toteaa, että sosiaaliset yritykset ovat perinteisen yksityisen ja julkisen sektorin välissä ja tuottavat julkisia palveluita eli toimivat julkisten hankintojen puitteissa; |
| --- | --- |

14.

korostaa, että sosiaaliset yritykset ovat tärkeitä yleishyödyllisten palvelujen tuottajia; toteaa, että tällaisten yritysten juuret ovat usein kansalais-, vapaaehtois- ja sosiaalijärjestöissä tai ne ovat näihin tiiviissä yhteydessä ja että kyseiset järjestöt tarjoavat henkilökeskeisiä palveluita, joilla pyritään vastaamaan ihmisten elintärkeisiin tarpeisiin sekä erityisesti heikossa asemassa olevien käyttäjien tarpeisiin; toteaa, että sosiaaliset yritykset ovat perinteisen yksityisen ja julkisen sektorin välissä ja tuottavat julkisia palveluita eli toimivat julkisten hankintojen puitteissa;

| 15. | katsoo, että yritysten yhteiskuntavastuun käsitettä olisi tarkasteltava erillään osuus- ja yhteisötaloudesta ja sosiaalisista yrityksistä, vaikka jotkin kaupalliset yritykset, joilla on merkittävää yritysten yhteiskuntavastuuseen liittyvää toimintaa, voivat olla vahvassa vuorovaikutuksessa sosiaalisen yrittäjyyden kanssa; |
| --- | --- |

15.

katsoo, että yritysten yhteiskuntavastuun käsitettä olisi tarkasteltava erillään osuus- ja yhteisötaloudesta ja sosiaalisista yrityksistä, vaikka jotkin kaupalliset yritykset, joilla on merkittävää yritysten yhteiskuntavastuuseen liittyvää toimintaa, voivat olla vahvassa vuorovaikutuksessa sosiaalisen yrittäjyyden kanssa;

Rahoitusnäkymät – oikeudellisen ja verotuksellisen toimintaympäristön parantaminen

| 16. | uskoo, että sosiaalisia muutoksia ja innovaatioita koskevalla ohjelmalla vuosiksi 2014–2020 ja sen ”mikrorahoitus ja sosiaalinen yrittäjyys” -lohkolla tuetaan pyrkimyksiä parantaa mikroyritysten mahdollisuuksia saada mikroluottoja osuus- ja yhteisötaloudessa sosiaalisten yritysten erilaiset rahoitustarpeet huomioon ottaen; |
| --- | --- |

16.

uskoo, että sosiaalisia muutoksia ja innovaatioita koskevalla ohjelmalla vuosiksi 2014–2020 ja sen ”mikrorahoitus ja sosiaalinen yrittäjyys” -lohkolla tuetaan pyrkimyksiä parantaa mikroyritysten mahdollisuuksia saada mikroluottoja osuus- ja yhteisötaloudessa sosiaalisten yritysten erilaiset rahoitustarpeet huomioon ottaen;

| 17. | katsoo, että sosiaalisten yritysten rahoitusmarkkinoille pääsyn parantamiseksi on käytettävä erilaisia rahoitusvälineitä, kuten eurooppalaisia sosiaalisen yrittäjyyden rahastoja, eurooppalaisia riskipääomarahastoja ja eurooppalaisia yksityisiä pääomasijoittajia (business angels); |
| --- | --- |

17.

katsoo, että sosiaalisten yritysten rahoitusmarkkinoille pääsyn parantamiseksi on käytettävä erilaisia rahoitusvälineitä, kuten eurooppalaisia sosiaalisen yrittäjyyden rahastoja, eurooppalaisia riskipääomarahastoja ja eurooppalaisia yksityisiä pääomasijoittajia (business angels);

| 18. | korostaa tarvetta tukea sosiaalisia yrityksiä riittävällä taloudellisella tuella paikallisella, alueellisella, kansallisella ja EU:n tasolla ja panee merkille asiaan liittyvät vuosien 2014–2020 monivuotiseen rahoituskehykseen sisältyvät varat (kuten Euroopan sosiaalirahasto, Euroopan aluekehitysrahasto, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto, sosiaalisia muutoksia ja innovaatioita koskeva ohjelma, tutkimuksen ja innovoinnin ohjelma sekä Horisontti 2020 -ohjelma); pyytää nimenomaisesti tukemaan innovatiivisia sosiaalisia yrityksiä ja erityisesti niitä yrityksiä, jotka edistävät laadukasta työllisyyttä, torjuvat köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä ja sijoittavat koulutukseen ja elinikäiseen oppimiseen; |
| --- | --- |

18.

korostaa tarvetta tukea sosiaalisia yrityksiä riittävällä taloudellisella tuella paikallisella, alueellisella, kansallisella ja EU:n tasolla ja panee merkille asiaan liittyvät vuosien 2014–2020 monivuotiseen rahoituskehykseen sisältyvät varat (kuten Euroopan sosiaalirahasto, Euroopan aluekehitysrahasto, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto, sosiaalisia muutoksia ja innovaatioita koskeva ohjelma, tutkimuksen ja innovoinnin ohjelma sekä Horisontti 2020 -ohjelma); pyytää nimenomaisesti tukemaan innovatiivisia sosiaalisia yrityksiä ja erityisesti niitä yrityksiä, jotka edistävät laadukasta työllisyyttä, torjuvat köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä ja sijoittavat koulutukseen ja elinikäiseen oppimiseen;

| 19. | korostaa, että EU:n rahoituksen saatavuutta selkeytettävä ja sallittava samalla riittävä joustavuus jäsenvaltioiden tasolla, ja että rahoitusmahdollisuuksia on oltava käytettävissä ja niitä on markkinoitava selvästi ja että sen lisäksi organisatorisia, hallinnollisia ja kirjanpitoon liittyviä vaatimuksia olisi yksinkertaistettava; |
| --- | --- |

19.

korostaa, että EU:n rahoituksen saatavuutta selkeytettävä ja sallittava samalla riittävä joustavuus jäsenvaltioiden tasolla, ja että rahoitusmahdollisuuksia on oltava käytettävissä ja niitä on markkinoitava selvästi ja että sen lisäksi organisatorisia, hallinnollisia ja kirjanpitoon liittyviä vaatimuksia olisi yksinkertaistettava;

| 20. | korostaa, että rahoitustuen uusien muotojen käyttöönottoa edeltää nykyisten välineiden analysointi niiden tehokkuuden tarkistamiseksi, ja pitää tärkeänä, että sillä on tätä varten käytössään välineet, joiden avulla voidaan mitata ja vertailla investointien yhteiskunnallista tuottoa, jotta voidaan edistää avoimempien investointimarkkinoiden kehittämistä; |
| --- | --- |

20.

korostaa, että rahoitustuen uusien muotojen käyttöönottoa edeltää nykyisten välineiden analysointi niiden tehokkuuden tarkistamiseksi, ja pitää tärkeänä, että sillä on tätä varten käytössään välineet, joiden avulla voidaan mitata ja vertailla investointien yhteiskunnallista tuottoa, jotta voidaan edistää avoimempien investointimarkkinoiden kehittämistä;

| 21. | katsoo, että on luotava edellytykset sille, että sosiaaliset yritykset voivat tulla taloudellisesti riippumattomiksi ja osallistua kaupalliseen liiketoimintaan; |
| --- | --- |

21.

katsoo, että on luotava edellytykset sille, että sosiaaliset yritykset voivat tulla taloudellisesti riippumattomiksi ja osallistua kaupalliseen liiketoimintaan;

| 22. | katsoo, että tarvitaan vastuullisia hallinnointimenettelyjä ja niiden tueksi asianmukaisesti valvottuja, avoimia rahoitusjärjestelyjä, jotta painopiste voidaan säilyttää sosiaalisessa yrittäjyydessä ja sosiaalisissa yrityksissä |
| --- | --- |

22.

katsoo, että tarvitaan vastuullisia hallinnointimenettelyjä ja niiden tueksi asianmukaisesti valvottuja, avoimia rahoitusjärjestelyjä, jotta painopiste voidaan säilyttää sosiaalisessa yrittäjyydessä ja sosiaalisissa yrityksissä

Mittaukset, tuki ja edistäminen

| 23. | kehottaa komissiota käynnistämään ja toteuttamaan yhdessä sosiaalisten yritysten kanssa vertailevan tutkimuksen eri kansallisista ja alueellisista oikeudellisista kehyksistä EU:ssa sekä sosiaalisten yritysten toimintaedellytyksistä ja erityispiirteistä, niiden koko, määrä ja toimiala mukaan luettuina, sekä kansallisista sertifiointi- ja merkintäjärjestelmistä; |
| --- | --- |

23.

kehottaa komissiota käynnistämään ja toteuttamaan yhdessä sosiaalisten yritysten kanssa vertailevan tutkimuksen eri kansallisista ja alueellisista oikeudellisista kehyksistä EU:ssa sekä sosiaalisten yritysten toimintaedellytyksistä ja erityispiirteistä, niiden koko, määrä ja toimiala mukaan luettuina, sekä kansallisista sertifiointi- ja merkintäjärjestelmistä;

| 24. | painottaa, että sosiaaliset yritykset vaihtelevat suuresti muodon, koon, liiketoiminnan, talouden ja yhteistyön suhteen; katsoo, että on sosiaalisia yrityksiä, jotka ovat johtavia alansa kehittämispuitteissa ja joilla on asianmukainen valmius vaikuttaa kehittymiseensä, mutta on myös yrityksiä, jotka tarvitsevat asianmukaista taitotietoa sosiaalisen yrityksen perustamisesta, kehittämisestä ja johtamisesta; |
| --- | --- |

24.

painottaa, että sosiaaliset yritykset vaihtelevat suuresti muodon, koon, liiketoiminnan, talouden ja yhteistyön suhteen; katsoo, että on sosiaalisia yrityksiä, jotka ovat johtavia alansa kehittämispuitteissa ja joilla on asianmukainen valmius vaikuttaa kehittymiseensä, mutta on myös yrityksiä, jotka tarvitsevat asianmukaista taitotietoa sosiaalisen yrityksen perustamisesta, kehittämisestä ja johtamisesta;

| 25. | katsoo, että sosiaalisten yritysten kilpailukyvyn lisäämiseksi EU:ssa on edistettävä sosiaalisten innovaatioiden keskuksia, joilla saavutetaan yli paikallisen tason ulottuvaa lisäarvoa; katsoo lisäksi, että riittävillä kannustimilla sosiaaliset yritykset voivat olla ratkaisevan tärkeässä asemassa työmarkkinoilta poistuneiden yli 50-vuotiaiden ammattitaitoisten työntekijöiden työllistämisessä; |
| --- | --- |

25.

katsoo, että sosiaalisten yritysten kilpailukyvyn lisäämiseksi EU:ssa on edistettävä sosiaalisten innovaatioiden keskuksia, joilla saavutetaan yli paikallisen tason ulottuvaa lisäarvoa; katsoo lisäksi, että riittävillä kannustimilla sosiaaliset yritykset voivat olla ratkaisevan tärkeässä asemassa työmarkkinoilta poistuneiden yli 50-vuotiaiden ammattitaitoisten työntekijöiden työllistämisessä;

| 26. | tukee komission ehdotusta perustaa sosiaalisille yrityksille monikielinen ja helppokäyttöinen internet-foorumi, joka muun muassa mahdollistaisi vertaisoppimisen ja koeteltujen mallien vaihtamisen, edistäisi kumppanuuksien kehittämistä, helpottaisi tietojenvaihtoa rahoituksen saatavuudesta ja koulutusmahdollisuuksista ja joka toimisi rajat ylittävän yhteistyön verkostona; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kiinnittämään avoimessa koordinointimenetelmässä huomiota sosiaaliseen yrittäjyyteen; |
| --- | --- |

26.

tukee komission ehdotusta perustaa sosiaalisille yrityksille monikielinen ja helppokäyttöinen internet-foorumi, joka muun muassa mahdollistaisi vertaisoppimisen ja koeteltujen mallien vaihtamisen, edistäisi kumppanuuksien kehittämistä, helpottaisi tietojenvaihtoa rahoituksen saatavuudesta ja koulutusmahdollisuuksista ja joka toimisi rajat ylittävän yhteistyön verkostona; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kiinnittämään avoimessa koordinointimenetelmässä huomiota sosiaaliseen yrittäjyyteen;

| 27. | tukee komission ehdotusta perustaa sosiaalista yrittäjyyttä käsittelevä asiantuntijaryhmä havainnoimaan ja arvioimaan tiedonannossa COM(2011)0682 hahmoteltujen toimien edistymistä; |
| --- | --- |

27.

tukee komission ehdotusta perustaa sosiaalista yrittäjyyttä käsittelevä asiantuntijaryhmä havainnoimaan ja arvioimaan tiedonannossa COM(2011)0682 hahmoteltujen toimien edistymistä;

| 28. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita pohtimaan sosiaalisille yrityksille myönnettävän ”eurooppalaisen sosiaalisen merkinnän” toteuttamiskelpoisuutta ja tarkoituksenmukaisuutta, jotta parannetaan niiden pääsyä mukaan julkisiin ja sosiaalisesti innovoiviin hankintoihin rikkomatta kilpailusääntöjä; katsoo, että tällaisen merkinnän saaneita yrityksiä olisi valvottava säännöllisesti sen suhteen, noudattavatko ne merkintään liittyviä määräyksiä; |
| --- | --- |

28.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita pohtimaan sosiaalisille yrityksille myönnettävän ”eurooppalaisen sosiaalisen merkinnän” toteuttamiskelpoisuutta ja tarkoituksenmukaisuutta, jotta parannetaan niiden pääsyä mukaan julkisiin ja sosiaalisesti innovoiviin hankintoihin rikkomatta kilpailusääntöjä; katsoo, että tällaisen merkinnän saaneita yrityksiä olisi valvottava säännöllisesti sen suhteen, noudattavatko ne merkintään liittyviä määräyksiä;

| 29. | vaatii, että julkisia hankintoja koskevissa EU:n säännöissä sovelletaan periaatetta ”kokonaistaloudellisesti edullisin tarjous” (MEAT) ”alhaisimpien kustannusten” periaatteen sijasta, kun tehdään palvelujen tarjoamista koskevia sopimuksia; |
| --- | --- |

29.

vaatii, että julkisia hankintoja koskevissa EU:n säännöissä sovelletaan periaatetta ”kokonaistaloudellisesti edullisin tarjous” (MEAT) ”alhaisimpien kustannusten” periaatteen sijasta, kun tehdään palvelujen tarjoamista koskevia sopimuksia;

| 30. | pyytää komissiota syventämään ja lisäämään sosiaalisia yrityksiä ja osuus- ja yhteisötaloutta koskevaa tietämystä sekä lisäämään kummankin näkyvyyttä tukemalla akateemista tutkimusta muun muassa tutkimuksen 8. puiteohjelman (Horisontti-ohjelma) yhteydessä, sekä perustamaan säännöllisesti julkaistavan sosiaalisia yrityksiä ja niiden sosiaalisia suorituksia käsittelevän toimintakertomuksen; kehottaa jäsenvaltioita noudattamaan komission kehotusta, jonka mukaan kansallisten tilastokeskusten olisi laadittava luotettavia tilastoja sosiaalisista yrityksistä; |
| --- | --- |

30.

pyytää komissiota syventämään ja lisäämään sosiaalisia yrityksiä ja osuus- ja yhteisötaloutta koskevaa tietämystä sekä lisäämään kummankin näkyvyyttä tukemalla akateemista tutkimusta muun muassa tutkimuksen 8. puiteohjelman (Horisontti-ohjelma) yhteydessä, sekä perustamaan säännöllisesti julkaistavan sosiaalisia yrityksiä ja niiden sosiaalisia suorituksia käsittelevän toimintakertomuksen; kehottaa jäsenvaltioita noudattamaan komission kehotusta, jonka mukaan kansallisten tilastokeskusten olisi laadittava luotettavia tilastoja sosiaalisista yrityksistä;

| 31. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita sisällyttämään sosiaaliset yritykset työllisyyttä ja sosiaalista osallisuutta koskeviin toimintasuunnitelmiinsa, ja kannattaa sosiaaliselle yrittäjyydelle myönnettävän eurooppalaisen palkinnon perustamista sen sosiaalisten vaikutusten tunnustamiseksi; |
| --- | --- |

31.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita sisällyttämään sosiaaliset yritykset työllisyyttä ja sosiaalista osallisuutta koskeviin toimintasuunnitelmiinsa, ja kannattaa sosiaaliselle yrittäjyydelle myönnettävän eurooppalaisen palkinnon perustamista sen sosiaalisten vaikutusten tunnustamiseksi;

| 32. | huomauttaa, että sosiaaliset yritykset kaipaavat mahdollisimman paljon tukea ja hyväksyntää, jota saadaan lisäämällä tietoisuutta korostamalla erityisesti niiden muita kuin luonteeltaan puhtaasti taloudellisia hyötyjä, ja kehottaa laatimaan laajan ja komission, jäsenvaltioiden ja työmarkkinaosapuolten tuella toteutettavan tiedotuskampanjan, joka käynnistetään ottamalla käyttöön helppokäyttöinen ja monikielinen verkkosivusto, joka tarjoaa nopeaa ja helppolukuista tietoa sosiaalisista tuotteista ja kansalaisten saatavilla olevista palveluista; |
| --- | --- |

32.

huomauttaa, että sosiaaliset yritykset kaipaavat mahdollisimman paljon tukea ja hyväksyntää, jota saadaan lisäämällä tietoisuutta korostamalla erityisesti niiden muita kuin luonteeltaan puhtaasti taloudellisia hyötyjä, ja kehottaa laatimaan laajan ja komission, jäsenvaltioiden ja työmarkkinaosapuolten tuella toteutettavan tiedotuskampanjan, joka käynnistetään ottamalla käyttöön helppokäyttöinen ja monikielinen verkkosivusto, joka tarjoaa nopeaa ja helppolukuista tietoa sosiaalisista tuotteista ja kansalaisten saatavilla olevista palveluista;

| 33. | kehottaa jäsenvaltioita pohtimaan mitä hyötyä olisi siitä, että sosiaalisen liike- ja yritystoiminnan ja yhteiskuntavastuun periaatteet sisällytettäisiin koulujen, yliopistojen ja muiden oppilaitosten sekä elinikäisen oppimisen opetussuunnitelmiin, jotta kehitetään sosiaalisia taitoja ja kansalaistaitoja ja tuetaan työpaikkojen sijoittamista sosiaalisiin yrityksiin; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita myös tukemaan sosiaalisille yrittäjille suunnattua perinteistä ja verkkopohjaista koulutusta sekä edistämään sosiaalisten yritysten, kaupallisten yritysten ja yliopistomaailman välisen yhteistyön tiivistämistä, jotta sosiaalisia yrityksiä koskeva tietämys lisääntyisi ja niitä ymmärrettäisiin paremmin ja jotta mahdolliset stereotyypit voidaan kumota; |
| --- | --- |

33.

kehottaa jäsenvaltioita pohtimaan mitä hyötyä olisi siitä, että sosiaalisen liike- ja yritystoiminnan ja yhteiskuntavastuun periaatteet sisällytettäisiin koulujen, yliopistojen ja muiden oppilaitosten sekä elinikäisen oppimisen opetussuunnitelmiin, jotta kehitetään sosiaalisia taitoja ja kansalaistaitoja ja tuetaan työpaikkojen sijoittamista sosiaalisiin yrityksiin; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita myös tukemaan sosiaalisille yrittäjille suunnattua perinteistä ja verkkopohjaista koulutusta sekä edistämään sosiaalisten yritysten, kaupallisten yritysten ja yliopistomaailman välisen yhteistyön tiivistämistä, jotta sosiaalisia yrityksiä koskeva tietämys lisääntyisi ja niitä ymmärrettäisiin paremmin ja jotta mahdolliset stereotyypit voidaan kumota;

| 34. | katsoo, että yhteisen eurooppalaisen tietojen julkistamista koskevan viitekehyksen käyttöönotto takaa, että sosiaalisiin yrityksiin tehtäviä investointeja koskeva tiedotus on selkeämpää ja tehokkaampaa; |
| --- | --- |

34.

katsoo, että yhteisen eurooppalaisen tietojen julkistamista koskevan viitekehyksen käyttöönotto takaa, että sosiaalisiin yrityksiin tehtäviä investointeja koskeva tiedotus on selkeämpää ja tehokkaampaa;

| 35. | pitää myönteisenä, että komissio sitoutuu tutkimaan ja harkitsemaan mahdollisuutta, että sosiaaliset yritykset voisivat käyttää ”nukkuvia patentteja” kehityksensä edistämiseksi, ja toivoo, että lähitulevaisuudessa ehdotetaan konkreettisia toimenpiteitä; |
| --- | --- |

35.

pitää myönteisenä, että komissio sitoutuu tutkimaan ja harkitsemaan mahdollisuutta, että sosiaaliset yritykset voisivat käyttää ”nukkuvia patentteja” kehityksensä edistämiseksi, ja toivoo, että lähitulevaisuudessa ehdotetaan konkreettisia toimenpiteitä;

o

o o

| 36. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

36.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.

---

(1)  http://www.emes.net/fileadmin/emes/PDF_files/News/2008/11.08_EMES_UNDP_publication.pdf

(1)  EUVL C 76 E, 25.3.2010, s. 16.

(2)  EUVL C 199 E, 7.7.2012, s. 187.

(3)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2012)0071.

---

| 16.12.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 419/48 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 419/48

---

P7_TA(2012)0430

Kohti todellista talous- ja rahaliittoa

Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. marraskuuta 2012 suosituksista komissiolle Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan, komission puheenjohtajan, Euroopan keskuspankin pääjohtajan ja euroryhmän puheenjohtajan esittämästä selvityksestä ”Kohti todellista talous- ja rahaliittoa” (2012/2151(INI))

(2015/C 419/09)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 225 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 225 artiklan,

| — | ottaa huomioon 28. ja 29. kesäkuuta 2012 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. ja 29. kesäkuuta 2012 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät,

| — | ottaa huomioon euroalueen valtion- tai hallitusten päämiesten 29. kesäkuuta 2012 antaman julkilausuman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon euroalueen valtion- tai hallitusten päämiesten 29. kesäkuuta 2012 antaman julkilausuman,

| — | ottaa huomioon 26. kesäkuuta 2012 julkaistun Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan, komission puheenjohtajan, Euroopan keskuspankin pääjohtajan ja euroryhmän puheenjohtajan selvityksen ”Kohti todellista talous- ja rahaliittoa”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. kesäkuuta 2012 julkaistun Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan, komission puheenjohtajan, Euroopan keskuspankin pääjohtajan ja euroryhmän puheenjohtajan selvityksen ”Kohti todellista talous- ja rahaliittoa”,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 42 ja 48 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 42 ja 48 artiklan,

| — | ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön sekä perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan, budjettivaliokunnan sekä työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan lausunnot (A7-0339/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön sekä perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan, budjettivaliokunnan sekä työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan lausunnot (A7-0339/2012),

| A. | ottaa huomioon, että Rooman sopimuksen allekirjoittamisen jälkeen Euroopan unioni on yhdentynyt merkittävästi poliittisesti, taloudellisesti sekä finanssi- ja rahapoliittisesti; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Rooman sopimuksen allekirjoittamisen jälkeen Euroopan unioni on yhdentynyt merkittävästi poliittisesti, taloudellisesti sekä finanssi- ja rahapoliittisesti;

| B. | katsoo, ettei talous- ja rahaliitto (EMU) ole päämäärä sinänsä vaan pikemminkin unionin ja jäsenvaltioiden tavoitteiden, erityisesti tasapainoisen ja kestävän kasvun sekä korkean työllisyyden, saavuttamisen väline; toteaa, että sosiaalinen osallisuus ja yhteisvastuu ovat Euroopan sosiaalisen mallin ja koko Euroopan yhdentymisen kulmakiviä eikä niitä voi jättää pois unionin tulevista uudistuksista; |
| --- | --- |

B.

katsoo, ettei talous- ja rahaliitto (EMU) ole päämäärä sinänsä vaan pikemminkin unionin ja jäsenvaltioiden tavoitteiden, erityisesti tasapainoisen ja kestävän kasvun sekä korkean työllisyyden, saavuttamisen väline; toteaa, että sosiaalinen osallisuus ja yhteisvastuu ovat Euroopan sosiaalisen mallin ja koko Euroopan yhdentymisen kulmakiviä eikä niitä voi jättää pois unionin tulevista uudistuksista;

| C. | ottaa huomioon, että globaalistuneessa tietoyhteiskunnassa demokraattiseen oikeutukseen, vastuuvelvollisuuteen, avoimuuteen ja kansalaisten hyväksyntään perustuvan Euroopan tiiviimmän yhdentymisen tarve käy yhä selvemmäksi; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että globaalistuneessa tietoyhteiskunnassa demokraattiseen oikeutukseen, vastuuvelvollisuuteen, avoimuuteen ja kansalaisten hyväksyntään perustuvan Euroopan tiiviimmän yhdentymisen tarve käy yhä selvemmäksi;

| D. | katsoo, että Euroopan tiiviimmän yhdentymisen olisi mahdollistettava suurempi parlamentaarinen osallistuminen sekä jäsenvaltioiden että unionin tasolla; |
| --- | --- |

D.

katsoo, että Euroopan tiiviimmän yhdentymisen olisi mahdollistettava suurempi parlamentaarinen osallistuminen sekä jäsenvaltioiden että unionin tasolla;

| E. | katsoo, että unioni on tärkeiden valintojen edessä ja että sen on valittava selkeä suunta joko kohti voimien yhdistämistä unionissa ja tulevaisuuden rakentamista vahvalle sekä arvoihin ja yhteisvastuuseen perustuvalle unionille globaalistuneessa maailmassa tai kohti itseensä käpertymistä ja passiivista sopeutumista pakon edessä globaalistumiseen; |
| --- | --- |

E.

katsoo, että unioni on tärkeiden valintojen edessä ja että sen on valittava selkeä suunta joko kohti voimien yhdistämistä unionissa ja tulevaisuuden rakentamista vahvalle sekä arvoihin ja yhteisvastuuseen perustuvalle unionille globaalistuneessa maailmassa tai kohti itseensä käpertymistä ja passiivista sopeutumista pakon edessä globaalistumiseen;

| F. | ottaa huomioon, että talous-, rahoitus- ja pankkikriisi ja nykyinen taloudellinen laskusuhdanne ovat johtaneet julkisen ja yksityisen sektorin suureen velkaantumiseen ja julkisen alan rahoitusongelmiin monissa jäsenvaltioissa ja vaikuttaneet yhdessä makrotaloudellisen tasapainon häiriytymisen kanssa euroalueen ja koko unionin sosioekonomiseen kehitykseen nopeasti, välittömästi ja kielteisesti; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että talous-, rahoitus- ja pankkikriisi ja nykyinen taloudellinen laskusuhdanne ovat johtaneet julkisen ja yksityisen sektorin suureen velkaantumiseen ja julkisen alan rahoitusongelmiin monissa jäsenvaltioissa ja vaikuttaneet yhdessä makrotaloudellisen tasapainon häiriytymisen kanssa euroalueen ja koko unionin sosioekonomiseen kehitykseen nopeasti, välittömästi ja kielteisesti;

| G. | toteaa, että vuoden 2008 ja vuoden 2012 puolivälin välisenä aikana unionin 27 jäsenvaltion työttömyysaste on noussut noin 7 prosentista 10,4 prosenttiin eli 25 miljoonaan työttömään ja että useampi kuin yksi viidestä nuoresta on työttömänä (22 prosenttia) ja nuorisotyöttömyys ylittää joissakin jäsenvaltioissa 50 prosenttia; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että vuoden 2008 ja vuoden 2012 puolivälin välisenä aikana unionin 27 jäsenvaltion työttömyysaste on noussut noin 7 prosentista 10,4 prosenttiin eli 25 miljoonaan työttömään ja että useampi kuin yksi viidestä nuoresta on työttömänä (22 prosenttia) ja nuorisotyöttömyys ylittää joissakin jäsenvaltioissa 50 prosenttia;

| H. | toteaa, että työpaikkojen luominen, laadukkaat työpaikat ja kohtuulliset työehdot ovat ratkaisevan tärkeitä nykyisen kriisin ratkaisemiseksi; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että työpaikkojen luominen, laadukkaat työpaikat ja kohtuulliset työehdot ovat ratkaisevan tärkeitä nykyisen kriisin ratkaisemiseksi;

| I. | toteaa, että monien jäsenvaltioiden taloudellinen tilanne ja rahoitustilanne ovat tällä hetkellä hyvin vaikeat ja että niitä pahentavat valtioiden joukkolainamarkkinoilla esiintyvät jatkuvat jännitteet, jotka ilmenevät joidenkin maiden kestämättömän korkeina lainakorkoina ja joidenkin toisten maiden hyvin alhaisina tai negatiivisina lainakorkoina ja merkittävänä rahoituksen ja talouden epävakautena; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että monien jäsenvaltioiden taloudellinen tilanne ja rahoitustilanne ovat tällä hetkellä hyvin vaikeat ja että niitä pahentavat valtioiden joukkolainamarkkinoilla esiintyvät jatkuvat jännitteet, jotka ilmenevät joidenkin maiden kestämättömän korkeina lainakorkoina ja joidenkin toisten maiden hyvin alhaisina tai negatiivisina lainakorkoina ja merkittävänä rahoituksen ja talouden epävakautena;

| J. | ottaa huomioon, että eri suuntiin kehittyvä kilpailukyky ja alhainen kasvupotentiaali yhdessä korkean työttömyysasteen sekä suurten vajeiden ja suuren julkisen ja yksityisen velan kanssa ei vain vahingoita joitakin jäsenvaltioita, vaan tekee koko euroalueesta haavoittuvan; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että eri suuntiin kehittyvä kilpailukyky ja alhainen kasvupotentiaali yhdessä korkean työttömyysasteen sekä suurten vajeiden ja suuren julkisen ja yksityisen velan kanssa ei vain vahingoita joitakin jäsenvaltioita, vaan tekee koko euroalueesta haavoittuvan;

| K. | katsoo, että viimeaikaiset tapahtumat ovat tehneet selväksi, ettei euroalue ole vieläkään asianmukaisesti varustautunut ratkaisemaan kriisiä tai reagoimaan asiaankuuluvasti sitä koskeviin alueellisiin ja maailmanlaajuisiin talouden toimintahäiriöihin; |
| --- | --- |

K.

katsoo, että viimeaikaiset tapahtumat ovat tehneet selväksi, ettei euroalue ole vieläkään asianmukaisesti varustautunut ratkaisemaan kriisiä tai reagoimaan asiaankuuluvasti sitä koskeviin alueellisiin ja maailmanlaajuisiin talouden toimintahäiriöihin;

| L. | toteaa, että euron tärkeä asema sekä euroalueella että maailmanlaajuisesti toiseksi tärkeimpänä kansainvälisenä reservivaluuttana edellyttää EU:lta voimakasta vastausta ja koordinoitua toimintaa kasvun ja talouden vakauden palauttamiseksi; |
| --- | --- |

L.

toteaa, että euron tärkeä asema sekä euroalueella että maailmanlaajuisesti toiseksi tärkeimpänä kansainvälisenä reservivaluuttana edellyttää EU:lta voimakasta vastausta ja koordinoitua toimintaa kasvun ja talouden vakauden palauttamiseksi;

| M. | ottaa huomioon, että eurosta on viime vuosikymmenen aikana koitunut unionin kansalaisille monia hyötyjä kuten hintojen vakaus, valuutanvaihdosta aiheutuvien kustannusten poistuminen euroalueella, nimellisesti kilpailusyistä toteutettavien devalvaatioiden mahdottomuus, alhaisemmat korot, rahoitusmarkkinoiden yhdentymisen edistäminen ja rajat ylittävien pääomaliikkeiden helpottuminen; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että eurosta on viime vuosikymmenen aikana koitunut unionin kansalaisille monia hyötyjä kuten hintojen vakaus, valuutanvaihdosta aiheutuvien kustannusten poistuminen euroalueella, nimellisesti kilpailusyistä toteutettavien devalvaatioiden mahdottomuus, alhaisemmat korot, rahoitusmarkkinoiden yhdentymisen edistäminen ja rajat ylittävien pääomaliikkeiden helpottuminen;

| N. | katsoo, ettei unionin yhteisestä rahasta pitäisi tulla hajaannuksen symbolia, joka uhkaa koko yhdentymishanketta, vaan sen olisi pysyttävä koko sellaisen päättäväisen unionin valuuttana, joka pystyy tekemään kauaskantoisia päätöksiä yhteisen ja vauraan tulevaisuuden hyväksi; |
| --- | --- |

N.

katsoo, ettei unionin yhteisestä rahasta pitäisi tulla hajaannuksen symbolia, joka uhkaa koko yhdentymishanketta, vaan sen olisi pysyttävä koko sellaisen päättäväisen unionin valuuttana, joka pystyy tekemään kauaskantoisia päätöksiä yhteisen ja vauraan tulevaisuuden hyväksi;

| O. | katsoo, että edettäessä kohti aitoa EMU:a olisi kunnioitettava niiden jäsenvaltioiden tahtoa, jotka ovat jättäytyneet euron käyttöönoton ulkopuolelle säilyttääkseen oman kansallisen valuuttansa; |
| --- | --- |

O.

katsoo, että edettäessä kohti aitoa EMU:a olisi kunnioitettava niiden jäsenvaltioiden tahtoa, jotka ovat jättäytyneet euron käyttöönoton ulkopuolelle säilyttääkseen oman kansallisen valuuttansa;

| P. | katsoo, että euroalueen jäsenyys merkitsee siihen kuuluvien jäsenvaltioiden suurta keskinäistä taloudellista ja rahoituksellista riippuvuutta ja edellyttää siksi rahoitus-, finanssi-, sosiaali- ja talouspolitiikan huomattavasti tiiviimpää koordinointia sekä toimivallan siirtämistä jäsenvaltioilta unionille, mihin on liitettävä tiukempia valvontavälineitä ja tehokas täytäntöönpanon valvonta; katsoo kuitenkin, että euroalueen jäsenvaltioiden tiiviimpää yhdentymistä, täydennettynä mahdollisesti muilla halukkailla jäsenvaltioilla, on pyrittävä edistämään ”kaksi nopeutta, yksi Eurooppa” -ajatuksen puitteissa pyrkien välttämään poliittisia toimia, jotka johtaisivat loppujen lopuksi kahden eri Euroopan syntymiseen; |
| --- | --- |

P.

katsoo, että euroalueen jäsenyys merkitsee siihen kuuluvien jäsenvaltioiden suurta keskinäistä taloudellista ja rahoituksellista riippuvuutta ja edellyttää siksi rahoitus-, finanssi-, sosiaali- ja talouspolitiikan huomattavasti tiiviimpää koordinointia sekä toimivallan siirtämistä jäsenvaltioilta unionille, mihin on liitettävä tiukempia valvontavälineitä ja tehokas täytäntöönpanon valvonta; katsoo kuitenkin, että euroalueen jäsenvaltioiden tiiviimpää yhdentymistä, täydennettynä mahdollisesti muilla halukkailla jäsenvaltioilla, on pyrittävä edistämään ”kaksi nopeutta, yksi Eurooppa” -ajatuksen puitteissa pyrkien välttämään poliittisia toimia, jotka johtaisivat loppujen lopuksi kahden eri Euroopan syntymiseen;

| Q. | toteaa, että tuorein Eurobarometri-tutkimus osoittaa, että luottamus poliittisiin instituutioihin on pitkään jatkuneen kriisin vuoksi jyrkästi vähentynyt sekä jäsenvaltioissa että unionissa ja että yleisön näkemys unionista on muuttunut huomattavasti kielteisemmäksi; ottaa huomioon, että unioni on kansalaisten mielestä kuitenkin edelleen tehokkain toimija talouskriisin ratkaisemisessa; |
| --- | --- |

Q.

toteaa, että tuorein Eurobarometri-tutkimus osoittaa, että luottamus poliittisiin instituutioihin on pitkään jatkuneen kriisin vuoksi jyrkästi vähentynyt sekä jäsenvaltioissa että unionissa ja että yleisön näkemys unionista on muuttunut huomattavasti kielteisemmäksi; ottaa huomioon, että unioni on kansalaisten mielestä kuitenkin edelleen tehokkain toimija talouskriisin ratkaisemisessa;

| R. | katsoo, että unionin ja kansallisten päätöksentekijöiden olisi jatkuvasti tehtävä kansalaisilleen selkoa Euroopan yhdentymisen hyödyistä ja yhteisen rahan vaikutuksista ja siihen liittyvistä haasteista, mukaan luettuina euroalueen hajoamiseen liittyvät kustannukset ja riskit; |
| --- | --- |

R.

katsoo, että unionin ja kansallisten päätöksentekijöiden olisi jatkuvasti tehtävä kansalaisilleen selkoa Euroopan yhdentymisen hyödyistä ja yhteisen rahan vaikutuksista ja siihen liittyvistä haasteista, mukaan luettuina euroalueen hajoamiseen liittyvät kustannukset ja riskit;

| S. | ottaa huomioon, että 17 jäsenvaltiota on jo ottanut unionin yhteisen rahan käyttöön ja että useimmat muista jäsenvaltioista liittyvät euroon, kun ne ovat siihen valmiita; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että 17 jäsenvaltiota on jo ottanut unionin yhteisen rahan käyttöön ja että useimmat muista jäsenvaltioista liittyvät euroon, kun ne ovat siihen valmiita;

| T. | katsoo, että kaikki koko talous- ja rahaliiton, mukaan luettuna euroalueen jäsenyyden peruuttamattomuus, ja unionin yhteisen rahan tulevaisuutta koskevat epäilyt ovat perusteettomia, koska vahva unioni on kaikkien kansalaisten etujen mukainen; |
| --- | --- |

T.

katsoo, että kaikki koko talous- ja rahaliiton, mukaan luettuna euroalueen jäsenyyden peruuttamattomuus, ja unionin yhteisen rahan tulevaisuutta koskevat epäilyt ovat perusteettomia, koska vahva unioni on kaikkien kansalaisten etujen mukainen;

| U. | katsoo, että luottamuksen palauttaminen on tärkein tehtävä, jotta Euroopan unionin kansalaiset ja yritykset saadaan jälleen aloittamaan talouteen investoiminen ja jotta rahoituslaitoksille luodaan olosuhteet, joissa ne voivat taas huolehtia reaalitalouden luototuksesta laajalti mutta vakaalta pohjalta; |
| --- | --- |

U.

katsoo, että luottamuksen palauttaminen on tärkein tehtävä, jotta Euroopan unionin kansalaiset ja yritykset saadaan jälleen aloittamaan talouteen investoiminen ja jotta rahoituslaitoksille luodaan olosuhteet, joissa ne voivat taas huolehtia reaalitalouden luototuksesta laajalti mutta vakaalta pohjalta;

| V. | katsoo, että eurokriisiin vastaaminen on mutkikas tehtävä ja vaatii pitkäjänteisiä ja monitahoisia ponnisteluja kaikilla institutionaalisilla ja toimintapoliittisilla tasoilla; |
| --- | --- |

V.

katsoo, että eurokriisiin vastaaminen on mutkikas tehtävä ja vaatii pitkäjänteisiä ja monitahoisia ponnisteluja kaikilla institutionaalisilla ja toimintapoliittisilla tasoilla;

| W. | katsoo, että unionin toimielimet sekä jäsenvaltioiden ja erityisesti euroalueen jäsenvaltioiden valtion- ja hallitusten päämiehet ovat tärkeässä asemassa finanssiunionin luomisessa niin, että kaikki euroalueen kriisinhallintamekanismit, kuten Euroopan vakausmekanismi (EVM), sisältyvät institutionaaliseen rakenteeseen, jossa parlamentti on lainsäätäjänä täysipainoisesti mukana; katsoo, että nykyiseltä hallitusten väliseltä rakenteelta puuttuu suurelta osin demokraattinen oikeutus; katsoo, että yhteisvaluutta voidaan vakauttaa vain, jos jäsenvaltiot ovat halukkaita siirtämään finanssipoliittista toimivaltaa unionille; |
| --- | --- |

W.

katsoo, että unionin toimielimet sekä jäsenvaltioiden ja erityisesti euroalueen jäsenvaltioiden valtion- ja hallitusten päämiehet ovat tärkeässä asemassa finanssiunionin luomisessa niin, että kaikki euroalueen kriisinhallintamekanismit, kuten Euroopan vakausmekanismi (EVM), sisältyvät institutionaaliseen rakenteeseen, jossa parlamentti on lainsäätäjänä täysipainoisesti mukana; katsoo, että nykyiseltä hallitusten väliseltä rakenteelta puuttuu suurelta osin demokraattinen oikeutus; katsoo, että yhteisvaluutta voidaan vakauttaa vain, jos jäsenvaltiot ovat halukkaita siirtämään finanssipoliittista toimivaltaa unionille;

| X. | katsoo, että luottamuksen palauttaminen edellyttää myös sitä, että valtion- ja hallitusten päämiehet ja heidän ministerinsä selittävät jäsenvaltioissaan yksityiskohtaisesti niitä toimintapoliittisia päätöksiä, jotka on hyväksytty unionin tasolla, ja puolustavat niitä; katsoo, että syyttämällä unionia epäoikeudenmukaisesti epäsuosituista päätöksistä joissakin tapauksissa pelataan erityisen vaarallista mielipidepeliä ja että vaarana on unionin rapautuminen alhaalta päin, yhteisvastuun heikentyminen ja viime kädessä kansallisten johtajien uskottavuuden ja mahdollisesti koko yhdentymishankkeen vahingoittuminen; |
| --- | --- |

X.

katsoo, että luottamuksen palauttaminen edellyttää myös sitä, että valtion- ja hallitusten päämiehet ja heidän ministerinsä selittävät jäsenvaltioissaan yksityiskohtaisesti niitä toimintapoliittisia päätöksiä, jotka on hyväksytty unionin tasolla, ja puolustavat niitä; katsoo, että syyttämällä unionia epäoikeudenmukaisesti epäsuosituista päätöksistä joissakin tapauksissa pelataan erityisen vaarallista mielipidepeliä ja että vaarana on unionin rapautuminen alhaalta päin, yhteisvastuun heikentyminen ja viime kädessä kansallisten johtajien uskottavuuden ja mahdollisesti koko yhdentymishankkeen vahingoittuminen;

| Y. | katsoo, että unioni on tällä hetkellä sosiaalisesti hauras; toteaa, että monissa jäsenvaltioissa on meneillään äärimmäisen vaativia rakenneuudistuksia ja vakautusohjelmia; katsoo, että poliittinen unioni on viime kädessä ratkaisu tällaisista ajoista selviämiseen, sillä se kannustaa yhteisvastuuseen ja yhdentymishankkeen jatkamiseen; |
| --- | --- |

Y.

katsoo, että unioni on tällä hetkellä sosiaalisesti hauras; toteaa, että monissa jäsenvaltioissa on meneillään äärimmäisen vaativia rakenneuudistuksia ja vakautusohjelmia; katsoo, että poliittinen unioni on viime kädessä ratkaisu tällaisista ajoista selviämiseen, sillä se kannustaa yhteisvastuuseen ja yhdentymishankkeen jatkamiseen;

| Z. | ottaa huomioon, että Eurooppa-neuvosto ja 28. ja 29. kesäkuuta 2012 pidetty euroalueen huippukokous vahvistivat päättäväisyytensä toteuttaa toimenpiteet, jotka ovat tarpeen rahoituksellisesti vakaan, kilpailukykyisen ja vauraan Euroopan ja siten myös kansalaisten hyvinvoinnin turvaamiseksi; |
| --- | --- |

Z.

ottaa huomioon, että Eurooppa-neuvosto ja 28. ja 29. kesäkuuta 2012 pidetty euroalueen huippukokous vahvistivat päättäväisyytensä toteuttaa toimenpiteet, jotka ovat tarpeen rahoituksellisesti vakaan, kilpailukykyisen ja vauraan Euroopan ja siten myös kansalaisten hyvinvoinnin turvaamiseksi;

| AA. | katsoo, että unionin ydin- ja reuna-alueiden välisestä kasvavasta kuilusta ei saisi tulla pysyvä; katsoo, että on luotava pysyvät järjestelyt, joiden avulla vaikeuksissa olevat jäsenvaltiot voisivat luottaa yhteisvastuuseen perustuvaan tukeen muilta jäsenvaltioilta; katsoo, että yhteisvastuuta haluavat jäsenvaltiot olisi velvoitettava kantamaan vastuunsa unionin talousarviota koskevien sitoumustensa täyttämisestä sekä maakohtaisista EU-ohjausjaksoa koskevista suosituksistaan ja sitoumuksistaan, erityisesti niistä, jotka liittyvät vakaus- ja kasvusopimukseen, Euro Plus -sopimukseen, Eurooppa 2020 -strategiaan ja makrotalouden epätasapainoa koskevaan menettelyyn, ottaen huomioon maakohtaiset olosuhteet; katsoo, että samalla on varmistettava, että jokaisen jäsenvaltion rahoitusvakaus on jäsenvaltioiden yhteinen etu; toteaa, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 121 artiklassa määrätään, että jäsenvaltiot pitävät talous- ja työllisyyspolitiikkojaan yhteistä etua koskevina asioina ja sovittavat ne yhteen neuvostossa; |
| --- | --- |

AA.

katsoo, että unionin ydin- ja reuna-alueiden välisestä kasvavasta kuilusta ei saisi tulla pysyvä; katsoo, että on luotava pysyvät järjestelyt, joiden avulla vaikeuksissa olevat jäsenvaltiot voisivat luottaa yhteisvastuuseen perustuvaan tukeen muilta jäsenvaltioilta; katsoo, että yhteisvastuuta haluavat jäsenvaltiot olisi velvoitettava kantamaan vastuunsa unionin talousarviota koskevien sitoumustensa täyttämisestä sekä maakohtaisista EU-ohjausjaksoa koskevista suosituksistaan ja sitoumuksistaan, erityisesti niistä, jotka liittyvät vakaus- ja kasvusopimukseen, Euro Plus -sopimukseen, Eurooppa 2020 -strategiaan ja makrotalouden epätasapainoa koskevaan menettelyyn, ottaen huomioon maakohtaiset olosuhteet; katsoo, että samalla on varmistettava, että jokaisen jäsenvaltion rahoitusvakaus on jäsenvaltioiden yhteinen etu; toteaa, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 121 artiklassa määrätään, että jäsenvaltiot pitävät talous- ja työllisyyspolitiikkojaan yhteistä etua koskevina asioina ja sovittavat ne yhteen neuvostossa;

| AB. | katsoo, että kasvuun paluun kannalta on erittäin tärkeää, että sisämarkkinat toteutetaan; katsoo, että komission olisi perussopimusten valvojana tehostettava ponnistelujaan voimassa olevan sisämarkkinalainsäädännön täytäntöönpanon ja noudattamisen valvomiseksi; katsoo, että sisämarkkinoiden tehokkaan toiminnan kannalta on välttämätöntä, että markkinoiden yhdentämistä koskevat säännöt perustuvat enemmän asetuksiin kuin direktiiveihin; |
| --- | --- |

AB.

katsoo, että kasvuun paluun kannalta on erittäin tärkeää, että sisämarkkinat toteutetaan; katsoo, että komission olisi perussopimusten valvojana tehostettava ponnistelujaan voimassa olevan sisämarkkinalainsäädännön täytäntöönpanon ja noudattamisen valvomiseksi; katsoo, että sisämarkkinoiden tehokkaan toiminnan kannalta on välttämätöntä, että markkinoiden yhdentämistä koskevat säännöt perustuvat enemmän asetuksiin kuin direktiiveihin;

| AC. | katsoo, että Euroopan yhdentyminen on ilman pienintäkään epäilystä peruuttamaton ja etenevä prosessi; |
| --- | --- |

AC.

katsoo, että Euroopan yhdentyminen on ilman pienintäkään epäilystä peruuttamaton ja etenevä prosessi;

Tulevat toimet: neljän johtajan selvitys

| AD. | katsoo, että demokratian näkökulmasta ja Lissabonin sopimuksen kaikkien määräysten valossa ei voida hyväksyä sitä, ettei vaaleilla valituista jäsenistä koostuvan ja yli 502 miljoonaa Euroopan kansalaista edustavan Euroopan parlamentin puhemies ole ollut mukana yllä mainitun selvityksen ”Kohti todellista talous- ja rahaliittoa” laatimisessa; |
| --- | --- |

AD.

katsoo, että demokratian näkökulmasta ja Lissabonin sopimuksen kaikkien määräysten valossa ei voida hyväksyä sitä, ettei vaaleilla valituista jäsenistä koostuvan ja yli 502 miljoonaa Euroopan kansalaista edustavan Euroopan parlamentin puhemies ole ollut mukana yllä mainitun selvityksen ”Kohti todellista talous- ja rahaliittoa” laatimisessa;

| AE. | katsoo, että on tullut aika unionin ja sen alueen poliittisten johtajien osoittaa määrätietoisuutensa, luovuutensa, rohkeutensa, lannistumattomuutensa ja johtajuutensa ja poistaa jäljellä olevat puutteet, jotka edelleen estävät talous- ja rahaliittoa toimimasta asianmukaisesti; katsoo, että hallitusten välinen menetelmä on saavuttanut rajansa eikä se sovellu hyvin demokraattiseen ja tehokkaaseen päätöksentekoon 2000-luvulla; katsoo, että olisi siirryttävä todelliseen EU:n liittovaltioon; |
| --- | --- |

AE.

katsoo, että on tullut aika unionin ja sen alueen poliittisten johtajien osoittaa määrätietoisuutensa, luovuutensa, rohkeutensa, lannistumattomuutensa ja johtajuutensa ja poistaa jäljellä olevat puutteet, jotka edelleen estävät talous- ja rahaliittoa toimimasta asianmukaisesti; katsoo, että hallitusten välinen menetelmä on saavuttanut rajansa eikä se sovellu hyvin demokraattiseen ja tehokkaaseen päätöksentekoon 2000-luvulla; katsoo, että olisi siirryttävä todelliseen EU:n liittovaltioon;

| AF. | katsoo, että edellä mainitussa selvityksessä ”Kohti todellista talous- ja rahaliittoa” valitaan selkeästi suunta eteenpäin ja pyritään murtamaan epäluottamuksen kierre rakenteellisten toimien avulla; katsoo, että selvityksessä olisi otettava huomioon myös sosiaalinen ulottuvuus; |
| --- | --- |

AF.

katsoo, että edellä mainitussa selvityksessä ”Kohti todellista talous- ja rahaliittoa” valitaan selkeästi suunta eteenpäin ja pyritään murtamaan epäluottamuksen kierre rakenteellisten toimien avulla; katsoo, että selvityksessä olisi otettava huomioon myös sosiaalinen ulottuvuus;

| AG. | ottaa huomioon, että 28. ja 29. kesäkuuta 2012 kokoontunut Eurooppa-neuvosto pyysi puheenjohtajaansa kehittämään erityisen ja aikatauluun sidotun etenemissuunnitelman todellisen talous- ja rahaliiton toteuttamiselle; katsoo, että globaalin pitkän aikavälin vision kehittäminen etenemissuunnitelman avulla antaa tärkeän signaalin, joka voi osaltaan tukea luottamuksen palauttamista, ja että luottamus voi lisääntyä, kun etenemissuunnitelma toteutetaan vaihe vaiheelta; |
| --- | --- |

AG.

ottaa huomioon, että 28. ja 29. kesäkuuta 2012 kokoontunut Eurooppa-neuvosto pyysi puheenjohtajaansa kehittämään erityisen ja aikatauluun sidotun etenemissuunnitelman todellisen talous- ja rahaliiton toteuttamiselle; katsoo, että globaalin pitkän aikavälin vision kehittäminen etenemissuunnitelman avulla antaa tärkeän signaalin, joka voi osaltaan tukea luottamuksen palauttamista, ja että luottamus voi lisääntyä, kun etenemissuunnitelma toteutetaan vaihe vaiheelta;

| AH. | katsoo, että pitkän aikavälin etenemissuunnitelman täytäntöönpanon vakaa eteneminen ei tarjoa välitöntä ratkaisua kriisiin eikä saisi viivästyttää tarvittavia lyhyen aikavälin toimia; |
| --- | --- |

AH.

katsoo, että pitkän aikavälin etenemissuunnitelman täytäntöönpanon vakaa eteneminen ei tarjoa välitöntä ratkaisua kriisiin eikä saisi viivästyttää tarvittavia lyhyen aikavälin toimia;

| AI. | katsoo, ettei voida sulkea pois sitä mahdollisuutta, että uusia perussopimuksen muutoksia voidaan tarvita täysin toimivan talous- ja rahaliiton demokraattisen oikeutuksen lisäämiseksi; katsoo, että komission olisi laadittava luettelo nykyisistä lainsäädäntöaloitteista, joita pitkän aikavälin institutionaaliset muutokset eivät saa viivästyttää; |
| --- | --- |

AI.

katsoo, ettei voida sulkea pois sitä mahdollisuutta, että uusia perussopimuksen muutoksia voidaan tarvita täysin toimivan talous- ja rahaliiton demokraattisen oikeutuksen lisäämiseksi; katsoo, että komission olisi laadittava luettelo nykyisistä lainsäädäntöaloitteista, joita pitkän aikavälin institutionaaliset muutokset eivät saa viivästyttää;

| AJ. | katsoo, että todellisen talous- ja rahaliiton toteutuminen unionissa edellyttää keskipitkällä aikavälillä perussopimuksen muuttamisen päätökseen saattamista; |
| --- | --- |

AJ.

katsoo, että todellisen talous- ja rahaliiton toteutuminen unionissa edellyttää keskipitkällä aikavälillä perussopimuksen muuttamisen päätökseen saattamista;

| AK. | toteaa, että demokraattiseen yhteisymmärrykseen pääseminen tulevasta kattavasta ja onnistuneesta perussopimuksen muuttamisesta edellyttää nykyisten perussopimusten mukaisten menettelyjen ja joustavuuden täysipainoista hyödyntämistä, jotta talous- ja rahaliiton hallinnointia voidaan pikaisesti parantaa todellista eurooppalaista poliittista aluetta luotaessa; |
| --- | --- |

AK.

toteaa, että demokraattiseen yhteisymmärrykseen pääseminen tulevasta kattavasta ja onnistuneesta perussopimuksen muuttamisesta edellyttää nykyisten perussopimusten mukaisten menettelyjen ja joustavuuden täysipainoista hyödyntämistä, jotta talous- ja rahaliiton hallinnointia voidaan pikaisesti parantaa todellista eurooppalaista poliittista aluetta luotaessa;

| AL. | toteaa, että parlamentilla on oikeus tehdä neuvostolle perussopimusten muuttamista koskevia ehdotuksia, joita on tämän jälkeen käsiteltävä valmistelukunnassa, jotta voidaan saattaa päätökseen todellisen talous- ja rahaliiton luominen lisäämällä unionin toimivaltaa erityisesti talouspolitiikassa ja vahvistamalla unionin omia varoja ja talousarviovalmiuksia, komission roolia ja demokraattista vastuuvelvollisuutta ja parlamentin valtaoikeuksia; |
| --- | --- |

AL.

toteaa, että parlamentilla on oikeus tehdä neuvostolle perussopimusten muuttamista koskevia ehdotuksia, joita on tämän jälkeen käsiteltävä valmistelukunnassa, jotta voidaan saattaa päätökseen todellisen talous- ja rahaliiton luominen lisäämällä unionin toimivaltaa erityisesti talouspolitiikassa ja vahvistamalla unionin omia varoja ja talousarviovalmiuksia, komission roolia ja demokraattista vastuuvelvollisuutta ja parlamentin valtaoikeuksia;

| AM. | toteaa pitävänsä realistisena ja asianmukaisena, että tällaista valmistelukuntaa ei kutsuta koolle ennen seuraavia Euroopan parlamentin vaaleja; katsoo, että valmistelukunnan koolle kutsumista koskeva valmistelu olisi aloitettava ennen seuraavia Euroopan parlamentin vaaleja; |
| --- | --- |

AM.

toteaa pitävänsä realistisena ja asianmukaisena, että tällaista valmistelukuntaa ei kutsuta koolle ennen seuraavia Euroopan parlamentin vaaleja; katsoo, että valmistelukunnan koolle kutsumista koskeva valmistelu olisi aloitettava ennen seuraavia Euroopan parlamentin vaaleja;

| AN. | katsoo, että nykyisten perussopimusten mukaisesti ehdotetuissa toimenpiteissä ja tulevissa perussopimuksen muutoksissa ei pitäisi sulkea pois jäsenvaltioiden yksilöllistä osallistumismahdollisuutta (opt-ins) ja että niissä olisi taattava unionin eheys; |
| --- | --- |

AN.

katsoo, että nykyisten perussopimusten mukaisesti ehdotetuissa toimenpiteissä ja tulevissa perussopimuksen muutoksissa ei pitäisi sulkea pois jäsenvaltioiden yksilöllistä osallistumismahdollisuutta (opt-ins) ja että niissä olisi taattava unionin eheys;

| AO. | katsoo, etteivät tulevat perussopimusmuutokset saisi olla esteenä niiden toimien nopealle täytäntöönpanolle, jotka voidaan toteuttaa jo nykyisten perussopimusten nojalla; katsoo, että nykyiset perussopimukset tarjoavat laajalti mahdollisuuksia merkittävään edistymiseen kohti talous- ja rahaliittoa, joka perustuu tiiviimpään ja integroidumpaan finanssi-, budjetti- ja talouspolitiikkaan sekä vankempaan demokraattiseen oikeutukseen ja vastuuvelvollisuuteen; |
| --- | --- |

AO.

katsoo, etteivät tulevat perussopimusmuutokset saisi olla esteenä niiden toimien nopealle täytäntöönpanolle, jotka voidaan toteuttaa jo nykyisten perussopimusten nojalla; katsoo, että nykyiset perussopimukset tarjoavat laajalti mahdollisuuksia merkittävään edistymiseen kohti talous- ja rahaliittoa, joka perustuu tiiviimpään ja integroidumpaan finanssi-, budjetti- ja talouspolitiikkaan sekä vankempaan demokraattiseen oikeutukseen ja vastuuvelvollisuuteen;

| AP. | katsoo, että Lissabonin sopimuksen kaikkia työllisyys- ja sosiaalipolitiikkaan liittyviä mahdollisuuksia ei ole tähän mennessä hyödynnetty, ennen kaikkea seuraavien osalta:






  — | SEUT 9 artikla, jonka mukaan EU:n politiikan ja toiminnan määrittelyssä ja toteuttamisessa on otettava huomioon korkean työllisyystason edistäminen ja riittävän sosiaalisen suojelun takaaminen |
| --- | --- | --- |

AP.

katsoo, että Lissabonin sopimuksen kaikkia työllisyys- ja sosiaalipolitiikkaan liittyviä mahdollisuuksia ei ole tähän mennessä hyödynnetty, ennen kaikkea seuraavien osalta:

—

SEUT 9 artikla, jonka mukaan EU:n politiikan ja toiminnan määrittelyssä ja toteuttamisessa on otettava huomioon korkean työllisyystason edistäminen ja riittävän sosiaalisen suojelun takaaminen

| — | SEUT 151 artikla, jonka mukaan ”unionin ja jäsenvaltioiden tavoitteena on (...) työllisyyden edistäminen, elin- ja työolojen kohentaminen siten, että olojen yhtenäistäminen olisi mahdollista niitä kohennettaessa, riittävä sosiaalinen suojeleminen, työmarkkinaosapuolten välinen vuoropuhelu, inhimillisten voimavarojen kehittäminen tarkoituksena saavuttaa korkea ja kestävä työllisyystaso, ja syrjäytymisen torjuminen” |
| --- | --- |

—

SEUT 151 artikla, jonka mukaan ”unionin ja jäsenvaltioiden tavoitteena on (...) työllisyyden edistäminen, elin- ja työolojen kohentaminen siten, että olojen yhtenäistäminen olisi mahdollista niitä kohennettaessa, riittävä sosiaalinen suojeleminen, työmarkkinaosapuolten välinen vuoropuhelu, inhimillisten voimavarojen kehittäminen tarkoituksena saavuttaa korkea ja kestävä työllisyystaso, ja syrjäytymisen torjuminen”

| — | SEUT 153 artiklan 1 alakohta ja erityisesti sen h alakohta, jossa mainitaan ”työmarkkinoilta syrjäytyneiden henkilöiden integroiminen”; |
| --- | --- |

—

SEUT 153 artiklan 1 alakohta ja erityisesti sen h alakohta, jossa mainitaan ”työmarkkinoilta syrjäytyneiden henkilöiden integroiminen”;

| AQ. | ottaa huomioon, että Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 48 artiklan 7 kohdassa määrätään erityisestä menettelystä, jota soveltamalla säädös, joka on SEUT:n nojalla hyväksyttävä erityistä lainsäätämisjärjestystä noudattaen, voidaan hyväksyä tavallisessa lainsäätämisjärjestyksessä; ottaa huomioon, että myös SEUT 333 artiklaan sisältyy määräyksiä, joiden nojalla on mahdollista noudattaa tavallista lainsäätämisjärjestystä tiiviimmän yhteistyön puitteissa; |
| --- | --- |

AQ.

ottaa huomioon, että Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 48 artiklan 7 kohdassa määrätään erityisestä menettelystä, jota soveltamalla säädös, joka on SEUT:n nojalla hyväksyttävä erityistä lainsäätämisjärjestystä noudattaen, voidaan hyväksyä tavallisessa lainsäätämisjärjestyksessä; ottaa huomioon, että myös SEUT 333 artiklaan sisältyy määräyksiä, joiden nojalla on mahdollista noudattaa tavallista lainsäätämisjärjestystä tiiviimmän yhteistyön puitteissa;

| AR. | katsoo, että kunnianhimoisena tavoitteena olisi oltava, että kaikki jäsenvaltiot yhdessä etenevät kohti syvempää Euroopan yhdentymistä; katsoo, että vain euroalueeseen sovellettavia päätöksiä saatetaan tarvita, kun euroalueen erityisluonne niitä vaatii tai oikeuttaa ne, mukaan lukien muiden jäsenvaltioiden kohtuulliset ja oikeudenmukaiset yksilölliset osallistumismahdollisuudet (opt-ins) tasapainoisine oikeuksineen ja velvollisuuksineen; |
| --- | --- |

AR.

katsoo, että kunnianhimoisena tavoitteena olisi oltava, että kaikki jäsenvaltiot yhdessä etenevät kohti syvempää Euroopan yhdentymistä; katsoo, että vain euroalueeseen sovellettavia päätöksiä saatetaan tarvita, kun euroalueen erityisluonne niitä vaatii tai oikeuttaa ne, mukaan lukien muiden jäsenvaltioiden kohtuulliset ja oikeudenmukaiset yksilölliset osallistumismahdollisuudet (opt-ins) tasapainoisine oikeuksineen ja velvollisuuksineen;

| AS. | katsoo, että tarvitaan yhteinen Euroopan nuorisostrategia, jotta voidaan torjua nuorisotyöttömyyttä ja välttää riski kokonaisen sukupolven menettämisestä Euroopassa; |
| --- | --- |

AS.

katsoo, että tarvitaan yhteinen Euroopan nuorisostrategia, jotta voidaan torjua nuorisotyöttömyyttä ja välttää riski kokonaisen sukupolven menettämisestä Euroopassa;

Pankkiunioni

| AT. | katsoo, että tähänastiset rahoitusjärjestelmän vakautustoimet ovat olleet riittämättömiä luottamuksen täydelliseksi palauttamiseksi; katsoo, että Euroopan keskuspankki (EKP), joka on poikkeuksellisilla väliaikaisilla avustustoimilla tukenut sekä jäsenvaltioita että pankkeja, on toiminut keskeisessä roolissa näissä pelastusoperaatioissa unohtamatta kuitenkaan ydintavoitettaan, hintavakauden takaamista; |
| --- | --- |

AT.

katsoo, että tähänastiset rahoitusjärjestelmän vakautustoimet ovat olleet riittämättömiä luottamuksen täydelliseksi palauttamiseksi; katsoo, että Euroopan keskuspankki (EKP), joka on poikkeuksellisilla väliaikaisilla avustustoimilla tukenut sekä jäsenvaltioita että pankkeja, on toiminut keskeisessä roolissa näissä pelastusoperaatioissa unohtamatta kuitenkaan ydintavoitettaan, hintavakauden takaamista;

| AU. | katsoo, että perussopimuksissa taattu EKP:n operatiivinen riippumattomuus rahapolitiikan alalla on edelleen talous- ja rahaliiton sekä yhteisen rahan uskottavuuden kulmakivi; |
| --- | --- |

AU.

katsoo, että perussopimuksissa taattu EKP:n operatiivinen riippumattomuus rahapolitiikan alalla on edelleen talous- ja rahaliiton sekä yhteisen rahan uskottavuuden kulmakivi;

| AV. | katsoo, että pankkialan epävakaa tilanne useissa jäsenvaltioissa ja koko unionissa on uhka reaalitaloudelle ja julkiselle taloudelle ja että pankkikriisin hallintakustannukset lankeavat raskaasti veronmaksajien maksettaviksi ja haittaavat reaalitalouden kehitystä, mikä hidastaa kasvua; katsoo, etteivät nykyiset mekanismit ja rakenteet riitä estämään kielteisiä heijastusvaikutuksia; |
| --- | --- |

AV.

katsoo, että pankkialan epävakaa tilanne useissa jäsenvaltioissa ja koko unionissa on uhka reaalitaloudelle ja julkiselle taloudelle ja että pankkikriisin hallintakustannukset lankeavat raskaasti veronmaksajien maksettaviksi ja haittaavat reaalitalouden kehitystä, mikä hidastaa kasvua; katsoo, etteivät nykyiset mekanismit ja rakenteet riitä estämään kielteisiä heijastusvaikutuksia;

| AW. | katsoo, että jäsenvaltiot kärsivät selvästä EU:n markkinoiden pohjalta toimivien pankkien ja jäsenvaltioiden vastuulla olevien ehdollisten sitoumusten välisestä yhteensopimattomuudesta; katsoo, että nykyisen kriisin aikana on käynyt itsestäänselväksi, että pankkien ja valtioiden yhteys on vahvempi ja haitallisempi rahaliitossa, jossa sisäinen vaihtokurssi on kiinteä ja josta puuttuu unionin tasolla mekanismi pankkien saneerauskustannusten tukemiseksi; |
| --- | --- |

AW.

katsoo, että jäsenvaltiot kärsivät selvästä EU:n markkinoiden pohjalta toimivien pankkien ja jäsenvaltioiden vastuulla olevien ehdollisten sitoumusten välisestä yhteensopimattomuudesta; katsoo, että nykyisen kriisin aikana on käynyt itsestäänselväksi, että pankkien ja valtioiden yhteys on vahvempi ja haitallisempi rahaliitossa, jossa sisäinen vaihtokurssi on kiinteä ja josta puuttuu unionin tasolla mekanismi pankkien saneerauskustannusten tukemiseksi;

| AX. | katsoo, että valtioiden, pankkien ja reaalitalouden negatiivisten takaisinkytkentöjen katkaiseminen on ratkaisevan tärkeää talous- ja rahaliiton moitteettomalle toiminnalle; |
| --- | --- |

AX.

katsoo, että valtioiden, pankkien ja reaalitalouden negatiivisten takaisinkytkentöjen katkaiseminen on ratkaisevan tärkeää talous- ja rahaliiton moitteettomalle toiminnalle;

| AY. | katsoo, että kriisi on johtanut antolainauskorkojen hajontaan ja että se on myös tosiasiassa pirstonut rahoituspalvelujen sisämarkkinat; |
| --- | --- |

AY.

katsoo, että kriisi on johtanut antolainauskorkojen hajontaan ja että se on myös tosiasiassa pirstonut rahoituspalvelujen sisämarkkinat;

| AZ. | ottaa huomioon, että parlamentti on toistuvasti ja johdonmukaisesti vakuuttanut, että pankkialan kriisin ratkaisemiseksi tarvitaan kiireellisesti kauaskantoisia lisätoimia; katsoo, että olisi tehtävä ero akuutin pankkikriisitilanteen vakauttamiseksi toteutettavien lyhyen aikavälin toimenpiteiden sekä keskipitkän ja pitkän aikavälin toimenpiteiden välillä, joista jälkimmäisiin kuuluu pankkien pääomaa, likviditeettiä ja velkaantuneisuutta koskevien kansainvälisesti sovittujen sääntöjen oikea-aikaista, täysimääräistä ja johdonmukaista täytäntöönpanoa koskevan G20-sitoumuksen täyttäminen ja joiden tavoitteena on täysin toimivan eurooppalaisen pankkiunionin luominen; |
| --- | --- |

AZ.

ottaa huomioon, että parlamentti on toistuvasti ja johdonmukaisesti vakuuttanut, että pankkialan kriisin ratkaisemiseksi tarvitaan kiireellisesti kauaskantoisia lisätoimia; katsoo, että olisi tehtävä ero akuutin pankkikriisitilanteen vakauttamiseksi toteutettavien lyhyen aikavälin toimenpiteiden sekä keskipitkän ja pitkän aikavälin toimenpiteiden välillä, joista jälkimmäisiin kuuluu pankkien pääomaa, likviditeettiä ja velkaantuneisuutta koskevien kansainvälisesti sovittujen sääntöjen oikea-aikaista, täysimääräistä ja johdonmukaista täytäntöönpanoa koskevan G20-sitoumuksen täyttäminen ja joiden tavoitteena on täysin toimivan eurooppalaisen pankkiunionin luominen;

| BA. | katsoo, etteivät mitkään tällaisen pankkiunionin yhteydessä toteutetut toimenpiteet saisi estää rahoituspalvelujen sisämarkkinoiden jatkuvaa asianmukaista toimintaa tai pääoman vapaata liikkuvuutta; |
| --- | --- |

BA.

katsoo, etteivät mitkään tällaisen pankkiunionin yhteydessä toteutetut toimenpiteet saisi estää rahoituspalvelujen sisämarkkinoiden jatkuvaa asianmukaista toimintaa tai pääoman vapaata liikkuvuutta;

| BB. | katsoo, että rahoituslaitosten ja niiden edustajien olisi toimittava vastuullisesti ja korkean moraalin mukaisesti ja palveltava reaalitaloutta; |
| --- | --- |

BB.

katsoo, että rahoituslaitosten ja niiden edustajien olisi toimittava vastuullisesti ja korkean moraalin mukaisesti ja palveltava reaalitaloutta;

| BC. | katsoo, että unionin on perustettava yhteinen eurooppalainen pankkien valvontamekanismi; katsoo, että jotta voidaan varmistaa rahoitusmarkkinoilla tarvittava luottamus ja rahoituspalvelujen sisämarkkinoiden vakaus, on vahvistettava toimivaa ja tehokasta talletussuojaa ja pankkien lakkauttamista koskevat eurooppalaiset säännökset; |
| --- | --- |

BC.

katsoo, että unionin on perustettava yhteinen eurooppalainen pankkien valvontamekanismi; katsoo, että jotta voidaan varmistaa rahoitusmarkkinoilla tarvittava luottamus ja rahoituspalvelujen sisämarkkinoiden vakaus, on vahvistettava toimivaa ja tehokasta talletussuojaa ja pankkien lakkauttamista koskevat eurooppalaiset säännökset;

| BD. | katsoo, että kaikissa toimissa pankkiunionin perustamiseksi olisi myös lisättävä niitä toimeenpanevien elinten avoimuutta ja vastuuvelvollisuutta; |
| --- | --- |

BD.

katsoo, että kaikissa toimissa pankkiunionin perustamiseksi olisi myös lisättävä niitä toimeenpanevien elinten avoimuutta ja vastuuvelvollisuutta;

| BE. | katsoo, että olisi tutkittava, onko Liikasen raportin mukaisesti vaadittava tiettyjen, erityisen riskialttiiden rahoitustoimien oikeudellista erottamista talletuspankeista pankkiryhmittymän sisällä; |
| --- | --- |

BE.

katsoo, että olisi tutkittava, onko Liikasen raportin mukaisesti vaadittava tiettyjen, erityisen riskialttiiden rahoitustoimien oikeudellista erottamista talletuspankeista pankkiryhmittymän sisällä;

| BF. | katsoo, että valvontaviranomaisten olisi yleensä havaittava ja ratkaistava ongelmat varhaisessa vaiheessa, jotta kriisien puhkeaminen estettäisiin ja rahoitusvakaus ja rahoituksen kestävyys säilytettäisiin; |
| --- | --- |

BF.

katsoo, että valvontaviranomaisten olisi yleensä havaittava ja ratkaistava ongelmat varhaisessa vaiheessa, jotta kriisien puhkeaminen estettäisiin ja rahoitusvakaus ja rahoituksen kestävyys säilytettäisiin;

| BG. | ottaa huomioon, että pankkivalvontavaltuudet ovat unionissa edelleen pääasiassa kansallisilla valvojilla samalla kun asetuksella (EU) N:o 1093/2010 (1) perustettu Euroopan valvontaviranomainen (Euroopan pankkiviranomainen (EPV)) hoitaa koordinointitehtävää; ottaa huomioon, että kansallisen valvonnan nykyinen järjestelmä on osoittautunut liian pirstaleiseksi pystyäkseen vastaamaan nykyisiin haasteisiin; |
| --- | --- |

BG.

ottaa huomioon, että pankkivalvontavaltuudet ovat unionissa edelleen pääasiassa kansallisilla valvojilla samalla kun asetuksella (EU) N:o 1093/2010 (1) perustettu Euroopan valvontaviranomainen (Euroopan pankkiviranomainen (EPV)) hoitaa koordinointitehtävää; ottaa huomioon, että kansallisen valvonnan nykyinen järjestelmä on osoittautunut liian pirstaleiseksi pystyäkseen vastaamaan nykyisiin haasteisiin;

| BH. | katsoo, että korkealaatuinen ja tehokas Euroopan valvontamekanismi on korvaamaton sen varmistamiseksi, että ongelmat havaitaan ja niihin puututaan päättäväisesti, että taataan yhtäläiset toimintaedellytykset kaikille rahoituslaitoksille, palautetaan rajat ylittävä luottamus ja vältetään sisämarkkinoiden pirstoutuminen; |
| --- | --- |

BH.

katsoo, että korkealaatuinen ja tehokas Euroopan valvontamekanismi on korvaamaton sen varmistamiseksi, että ongelmat havaitaan ja niihin puututaan päättäväisesti, että taataan yhtäläiset toimintaedellytykset kaikille rahoituslaitoksille, palautetaan rajat ylittävä luottamus ja vältetään sisämarkkinoiden pirstoutuminen;

| BI. | katsoo, että suhteellisuus- ja toissijaisuusperiaatteiden mukaisesti olisi sovittava operatiivisten vastuiden selkeästä jaosta Euroopan valvontamekanismin ja kansallisten valvontaviranomaisten välillä pankkien koosta ja liiketoimintamallista sekä valvontatehtävistä riippuen; |
| --- | --- |

BI.

katsoo, että suhteellisuus- ja toissijaisuusperiaatteiden mukaisesti olisi sovittava operatiivisten vastuiden selkeästä jaosta Euroopan valvontamekanismin ja kansallisten valvontaviranomaisten välillä pankkien koosta ja liiketoimintamallista sekä valvontatehtävistä riippuen;

| BJ. | katsoo, että rahoituslaitosten Euroopan tason valvonta talous- ja rahaliitossa sekä EPV:n aseman vahvistaminen sisämarkkinoiden säilyttämisessä ovat ehdottomia prioriteetteja kriisin ratkaisemisessa; katsoo, että rahoituksen sisämarkkinoiden vakauden takaamiseksi olisi kuitenkin varmistettava, että jäsenvaltiot, joiden valuutta ei ole euro mutta jotka päättävät osallistua yhteiseen valvontamekanismiin tiivistä yhteistyötä tehden, otetaan osallisiksi sellaisen järjestelmän mukaisesti, jolla taataan symmetrisyys hyväksyttyjen velvoitteiden ja päätöksentekoon kohdistuvien vaikutusten välillä; |
| --- | --- |

BJ.

katsoo, että rahoituslaitosten Euroopan tason valvonta talous- ja rahaliitossa sekä EPV:n aseman vahvistaminen sisämarkkinoiden säilyttämisessä ovat ehdottomia prioriteetteja kriisin ratkaisemisessa; katsoo, että rahoituksen sisämarkkinoiden vakauden takaamiseksi olisi kuitenkin varmistettava, että jäsenvaltiot, joiden valuutta ei ole euro mutta jotka päättävät osallistua yhteiseen valvontamekanismiin tiivistä yhteistyötä tehden, otetaan osallisiksi sellaisen järjestelmän mukaisesti, jolla taataan symmetrisyys hyväksyttyjen velvoitteiden ja päätöksentekoon kohdistuvien vaikutusten välillä;

| BK. | katsoo, että yhteiseen valvontamekanismiin olisi aivan alusta alkaen sisällytettävä unionin suoraa tukea tarvitsevat rahoituslaitokset sekä järjestelmän kannalta merkittävät rahoituslaitokset; |
| --- | --- |

BK.

katsoo, että yhteiseen valvontamekanismiin olisi aivan alusta alkaen sisällytettävä unionin suoraa tukea tarvitsevat rahoituslaitokset sekä järjestelmän kannalta merkittävät rahoituslaitokset;

| BL. | katsoo, ettei Euroopan yhteisen valvontamekanismin riippumattomuus poliittisesta ja toimialan vaikutuksesta vapauta sitä selittämästä ja perustelemasta eurooppalaisessa valvonnassa toteutettuja toimia ja tehtyjä päätöksiä ja olemasta niistä vastuussa parlamentille säännöllisesti ja aina tilanteen vaatiessa, kun otetaan huomioon valvontatoimenpiteiden mahdollinen vaikutus julkiseen talouteen, pankkeihin, työntekijöihin ja asiakkaisiin; katsoo, että toimiva demokraattinen vastuuvelvollisuus edellyttää muun muassa parlamentin hyväksyntää yhteisen valvontamekanismin valvontaelimen puheenjohtajan valinnalle ja puheenjohtajan valintaa avointa valintamenettelyä soveltaen, puheenjohtajan velvollisuutta raportoida parlamentille ja tulla parlamentin kuultavaksi, parlamentin oikeutta esittää kirjallisia tai suullisia kysymyksiä sekä SEUT:n mukaista parlamentin tutkintaoikeutta; |
| --- | --- |

BL.

katsoo, ettei Euroopan yhteisen valvontamekanismin riippumattomuus poliittisesta ja toimialan vaikutuksesta vapauta sitä selittämästä ja perustelemasta eurooppalaisessa valvonnassa toteutettuja toimia ja tehtyjä päätöksiä ja olemasta niistä vastuussa parlamentille säännöllisesti ja aina tilanteen vaatiessa, kun otetaan huomioon valvontatoimenpiteiden mahdollinen vaikutus julkiseen talouteen, pankkeihin, työntekijöihin ja asiakkaisiin; katsoo, että toimiva demokraattinen vastuuvelvollisuus edellyttää muun muassa parlamentin hyväksyntää yhteisen valvontamekanismin valvontaelimen puheenjohtajan valinnalle ja puheenjohtajan valintaa avointa valintamenettelyä soveltaen, puheenjohtajan velvollisuutta raportoida parlamentille ja tulla parlamentin kuultavaksi, parlamentin oikeutta esittää kirjallisia tai suullisia kysymyksiä sekä SEUT:n mukaista parlamentin tutkintaoikeutta;

| BM. | ottaa huomioon, että tulevaisuudessa EVM pystyy tietyin ehdoin rahoittamaan vaikeuksissa olevia pankkeja suoraan; katsoo, että tästä syystä yhteisen valvontamekanismin saattaminen toimivaksi on ensimmäinen ja kiireellisin tehtävä pankkiunionin toteuttamisessa; |
| --- | --- |

BM.

ottaa huomioon, että tulevaisuudessa EVM pystyy tietyin ehdoin rahoittamaan vaikeuksissa olevia pankkeja suoraan; katsoo, että tästä syystä yhteisen valvontamekanismin saattaminen toimivaksi on ensimmäinen ja kiireellisin tehtävä pankkiunionin toteuttamisessa;

| BN. | katsoo, että yhtenäissäännöstössä (ohjekirjassa), jota EPV on laatimassa, olisi taattava täysin yhdenmukaistetut säännöt ja niiden yhdenmukainen soveltaminen kaikkialla unionissa; katsoo, että pankkivalvontaa koskevan yhtenäisen säännöstön valmiiksi saaminen ja entistä yhdenmukaistetummat ja tehokkaammat vakavaraisuusvaatimukset ovat välttämättömiä yhteisen valvontamekanismin tehokkaan toiminnan kannalta, koska Euroopan valvontaviranomainen ei voi työskennellä toisistaan poikkeavien kansallisten vakavaraisuussääntöjen pohjalta; |
| --- | --- |

BN.

katsoo, että yhtenäissäännöstössä (ohjekirjassa), jota EPV on laatimassa, olisi taattava täysin yhdenmukaistetut säännöt ja niiden yhdenmukainen soveltaminen kaikkialla unionissa; katsoo, että pankkivalvontaa koskevan yhtenäisen säännöstön valmiiksi saaminen ja entistä yhdenmukaistetummat ja tehokkaammat vakavaraisuusvaatimukset ovat välttämättömiä yhteisen valvontamekanismin tehokkaan toiminnan kannalta, koska Euroopan valvontaviranomainen ei voi työskennellä toisistaan poikkeavien kansallisten vakavaraisuussääntöjen pohjalta;

| BO. | katsoo, että yhteisen valvontamekanismin perustamisen jälkeen EPV:n äänestyssääntöjä on mukautettava huolellisesti niin, että edistetään rakentavaa yhteistyötä euroalueeseen kuuluvien ja kuulumattomien jäsenvaltioiden välillä ja että otetaan täysimääräisesti huomioon kaikkien jäsenvaltioiden edut; |
| --- | --- |

BO.

katsoo, että yhteisen valvontamekanismin perustamisen jälkeen EPV:n äänestyssääntöjä on mukautettava huolellisesti niin, että edistetään rakentavaa yhteistyötä euroalueeseen kuuluvien ja kuulumattomien jäsenvaltioiden välillä ja että otetaan täysimääräisesti huomioon kaikkien jäsenvaltioiden edut;

| BP. | katsoo, että meneillään olevat yhteistä valvontamekanismia koskevat lainsäädäntömenettelyt olisi saatettava päätökseen viipymättä; |
| --- | --- |

BP.

katsoo, että meneillään olevat yhteistä valvontamekanismia koskevat lainsäädäntömenettelyt olisi saatettava päätökseen viipymättä;

| BQ. | katsoo, että uuden rahoitusrakenteen täytäntöönpanemiseksi on olennaista käynnistää kiireellisesti uudelleen neuvottelut talletusten vakuusjärjestelmiä ja sijoittajien korvausjärjestelmiä koskevista direktiiveistä, sillä neuvottelut Euroopan parlamentin ja neuvoston välillä on keskeytetty huolimatta siitä, että ne vaikuttavat ratkaisevasti sellaisten yhteisten mekanismien luomiseen, joilla voidaan lakkauttaa pankkeja ja taata asiakkaiden talletukset; |
| --- | --- |

BQ.

katsoo, että uuden rahoitusrakenteen täytäntöönpanemiseksi on olennaista käynnistää kiireellisesti uudelleen neuvottelut talletusten vakuusjärjestelmiä ja sijoittajien korvausjärjestelmiä koskevista direktiiveistä, sillä neuvottelut Euroopan parlamentin ja neuvoston välillä on keskeytetty huolimatta siitä, että ne vaikuttavat ratkaisevasti sellaisten yhteisten mekanismien luomiseen, joilla voidaan lakkauttaa pankkeja ja taata asiakkaiden talletukset;

| BR. | katsoo, että yhteinen eurooppalainen talletussuojamalli edellyttää tiukkoja yhdenmukaisia, yhteisiä vaatimuksia kaikille unionin talletussuojajärjestelmille, jotta saavutetaan samantasoinen suoja ja taataan talletussuojajärjestelmien samantasoinen vakaus ja yhtäläiset toimintaedellytykset; katsoo, että vain näin voidaan luoda edellytykset tarvittavalle joustavuudelle, niin että rahoitusalan kansalliset olosuhteet otetaan riittävästi huomioon; |
| --- | --- |

BR.

katsoo, että yhteinen eurooppalainen talletussuojamalli edellyttää tiukkoja yhdenmukaisia, yhteisiä vaatimuksia kaikille unionin talletussuojajärjestelmille, jotta saavutetaan samantasoinen suoja ja taataan talletussuojajärjestelmien samantasoinen vakaus ja yhtäläiset toimintaedellytykset; katsoo, että vain näin voidaan luoda edellytykset tarvittavalle joustavuudelle, niin että rahoitusalan kansalliset olosuhteet otetaan riittävästi huomioon;

| BS. | katsoo, että uskottavuutta ja sijoittajien luottamusta lisäävä yhteinen Euroopan talletussuojarahasto toimivine ja asianmukaisesti rahoitettuine talletussuojajärjestelmineen voisi olla pitkän aikavälin tavoite, kun tehokas kriisinratkaisujärjestelmä ja tehokas yhteinen valvontamekanismi ovat toiminnassa; |
| --- | --- |

BS.

katsoo, että uskottavuutta ja sijoittajien luottamusta lisäävä yhteinen Euroopan talletussuojarahasto toimivine ja asianmukaisesti rahoitettuine talletussuojajärjestelmineen voisi olla pitkän aikavälin tavoite, kun tehokas kriisinratkaisujärjestelmä ja tehokas yhteinen valvontamekanismi ovat toiminnassa;

| BT. | katsoo, että ennakkosuunnittelu, nopeus, varhainen väliintulo, asianmukainen huolellisuus, korkealaatuisten tietojen saatavuus ja uskottavuus ovat ratkaisevan tärkeitä pankkikriisien hallinnassa; |
| --- | --- |

BT.

katsoo, että ennakkosuunnittelu, nopeus, varhainen väliintulo, asianmukainen huolellisuus, korkealaatuisten tietojen saatavuus ja uskottavuus ovat ratkaisevan tärkeitä pankkikriisien hallinnassa;

| BU. | katsoo, että olisi perustettava yhteinen eurooppalainen järjestelmä elvytystä ja kriisinratkaisua varten, joka ihannetapauksessa tulisi voimaan samanaikaisesti yhteisen valvontamekanismin kanssa ja jonka tehtävänä olisi palauttaa vaikeuksissa olevien pankkien elinkelpoisuus ja purkaa elinkelvottomat rahoituslaitokset; |
| --- | --- |

BU.

katsoo, että olisi perustettava yhteinen eurooppalainen järjestelmä elvytystä ja kriisinratkaisua varten, joka ihannetapauksessa tulisi voimaan samanaikaisesti yhteisen valvontamekanismin kanssa ja jonka tehtävänä olisi palauttaa vaikeuksissa olevien pankkien elinkelpoisuus ja purkaa elinkelvottomat rahoituslaitokset;

| BV. | katsoo, että komission esittämän, kriisissä oleville pankeille tarkoitettuja kriisinhallintajärjestelmiä koskevan ehdotuksen hyväksyminen on ehdottomalla etusijalla lyhyellä aikavälillä; |
| --- | --- |

BV.

katsoo, että komission esittämän, kriisissä oleville pankeille tarkoitettuja kriisinhallintajärjestelmiä koskevan ehdotuksen hyväksyminen on ehdottomalla etusijalla lyhyellä aikavälillä;

| BW. | katsoo, että tehokkaan kriisinratkaisujärjestelmän ja elvytyskehyksen yleisenä tavoitteena on vähimmäistää mahdollista veronmaksajien varojen käyttöä, joka on tarpeen rahoituslaitosten elvyttämiseksi ja niiden lakkauttamiseksi; |
| --- | --- |

BW.

katsoo, että tehokkaan kriisinratkaisujärjestelmän ja elvytyskehyksen yleisenä tavoitteena on vähimmäistää mahdollista veronmaksajien varojen käyttöä, joka on tarpeen rahoituslaitosten elvyttämiseksi ja niiden lakkauttamiseksi;

| BX. | katsoo, että yksityisten säästöjen suojaamiseksi eurooppalaiset talletussuoja- sekä elvytys- ja kriisinratkaisurahastot on pidettävä toiminnallisesti erillisinä ja kuitenkin varmistettava niiden tehokas niveltyminen toisiinsa; |
| --- | --- |

BX.

katsoo, että yksityisten säästöjen suojaamiseksi eurooppalaiset talletussuoja- sekä elvytys- ja kriisinratkaisurahastot on pidettävä toiminnallisesti erillisinä ja kuitenkin varmistettava niiden tehokas niveltyminen toisiinsa;

| BY. | katsoo, että kriisinratkaisu- ja talletussuojamekanismeilla olisi oltava vahva, ensisijaisesti ex ante -rahoitusrakenne, joka perustuu toimialan suorittamiin maksuihin siten, että tietyn rahoituslaitoksen maksu kuvastaa kyseisen laitoksen riskitasoa ja julkinen eurooppalainen rahoitus toimii ainoastaan viimeisenä suojaverkkona ja vähennetään minimiin; |
| --- | --- |

BY.

katsoo, että kriisinratkaisu- ja talletussuojamekanismeilla olisi oltava vahva, ensisijaisesti ex ante -rahoitusrakenne, joka perustuu toimialan suorittamiin maksuihin siten, että tietyn rahoituslaitoksen maksu kuvastaa kyseisen laitoksen riskitasoa ja julkinen eurooppalainen rahoitus toimii ainoastaan viimeisenä suojaverkkona ja vähennetään minimiin;

Finanssiunioni

| BZ. | katsoo, että yllä mainittu selvitys ”Kohti todellista talous- ja rahaliittoa” on tärkeä edistysaskel, koska siinä tunnustetaan, että ”talous- ja rahaliiton sujuvan toiminnan edellytyksenä on paitsi talouden vahvistetun ohjaus- ja hallintakehyksen (etenkin vakaus- ja kasvusopimuksen ja vakaudesta, yhteensovittamisesta ja ohjauksesta tehdyn sopimuksen) nopea ja tehokas täytäntöönpano, myös siirtyminen laadullisesti kohti finanssiunionia”; |
| --- | --- |

BZ.

katsoo, että yllä mainittu selvitys ”Kohti todellista talous- ja rahaliittoa” on tärkeä edistysaskel, koska siinä tunnustetaan, että ”talous- ja rahaliiton sujuvan toiminnan edellytyksenä on paitsi talouden vahvistetun ohjaus- ja hallintakehyksen (etenkin vakaus- ja kasvusopimuksen ja vakaudesta, yhteensovittamisesta ja ohjauksesta tehdyn sopimuksen) nopea ja tehokas täytäntöönpano, myös siirtyminen laadullisesti kohti finanssiunionia”;

| CA. | ottaa huomioon, että vahva julkinen talous ja tasapainoiset talousarviot suhdannekierron aikana ja kestävät kasvunäkymät keskipitkällä aikavälillä sekä julkisten investointien riittävät tasot ovat pitkän aikavälin taloudellisen ja rahoitusvakauden, hyvinvointivaltion ja tulevan väestökehityksen kustannusten maksamisen perusedellytys; |
| --- | --- |

CA.

ottaa huomioon, että vahva julkinen talous ja tasapainoiset talousarviot suhdannekierron aikana ja kestävät kasvunäkymät keskipitkällä aikavälillä sekä julkisten investointien riittävät tasot ovat pitkän aikavälin taloudellisen ja rahoitusvakauden, hyvinvointivaltion ja tulevan väestökehityksen kustannusten maksamisen perusedellytys;

| CB. | katsoo, että talous- ja rahaliiton sujuvan toiminnan edellytyksenä on vahvistetun talouden ohjaus- ja hallintakehyksen, kuten vahvistetun vakaus- ja kasvusopimuksen ja EU-ohjausjakson, täydennettynä kasvua edistävillä toimilla, puitteissa jo hyväksyttyjen toimien täysimittainen ja nopea täytäntöönpano; katsoo, että enintään viiden vuoden kuluessa talous- ja rahaliiton vakaudesta, yhteensovittamisesta sekä ohjauksesta ja hallinnasta tehdyn sopimuksen voimaantulosta olisi toteutettava sen täytäntöönpanosta saatujen kokemusten arvioinnin pohjalta SEU:n ja SEUT:n mukaisesti tarpeelliset toimet sen sisällyttämiseksi unionin lainsäädäntökehykseen; |
| --- | --- |

CB.

katsoo, että talous- ja rahaliiton sujuvan toiminnan edellytyksenä on vahvistetun talouden ohjaus- ja hallintakehyksen, kuten vahvistetun vakaus- ja kasvusopimuksen ja EU-ohjausjakson, täydennettynä kasvua edistävillä toimilla, puitteissa jo hyväksyttyjen toimien täysimittainen ja nopea täytäntöönpano; katsoo, että enintään viiden vuoden kuluessa talous- ja rahaliiton vakaudesta, yhteensovittamisesta sekä ohjauksesta ja hallinnasta tehdyn sopimuksen voimaantulosta olisi toteutettava sen täytäntöönpanosta saatujen kokemusten arvioinnin pohjalta SEU:n ja SEUT:n mukaisesti tarpeelliset toimet sen sisällyttämiseksi unionin lainsäädäntökehykseen;

| CC. | ottaa huomioon, että kasvu- ja työllisyyssopimuksessa vaaditaan, että on pyrittävä kasvua edistävään julkisen talouden vakautukseen, ja kehotetaan kiinnittämään erityistä huomiota tulevaisuuden aloihin tehtäviin investointeihin; katsoo, että komission olisi tehtävä ehdotuksia unionin ja jäsenvaltioiden talousarvioissa priorisoitavien investointien määrittämiseksi; |
| --- | --- |

CC.

ottaa huomioon, että kasvu- ja työllisyyssopimuksessa vaaditaan, että on pyrittävä kasvua edistävään julkisen talouden vakautukseen, ja kehotetaan kiinnittämään erityistä huomiota tulevaisuuden aloihin tehtäviin investointeihin; katsoo, että komission olisi tehtävä ehdotuksia unionin ja jäsenvaltioiden talousarvioissa priorisoitavien investointien määrittämiseksi;

| CD. | katsoo, että kriisi on tuonut selvästi esiin tarpeen edetä kohti merkittävästi vankempaa ja demokraattisempaa finanssiunionia, jossa unionin omia varoja lisätään ja jolla on tehokkaammat mekanismit kestämättömän finanssipoliittisen kehityksen ja velkatasojen korjaamiseen sekä jäsenvaltioiden budjettiepätasapainon ylärajojen määrittämiseen; |
| --- | --- |

CD.

katsoo, että kriisi on tuonut selvästi esiin tarpeen edetä kohti merkittävästi vankempaa ja demokraattisempaa finanssiunionia, jossa unionin omia varoja lisätään ja jolla on tehokkaammat mekanismit kestämättömän finanssipoliittisen kehityksen ja velkatasojen korjaamiseen sekä jäsenvaltioiden budjettiepätasapainon ylärajojen määrittämiseen;

| CE. | toteaa, että ”todellisella talous- ja rahaliitolla” on oltava unionin kansalaisten tuki ja hyväksyntä; korostaa siksi, että poliittisten päättäjien, työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden on osallistuttava päätöksentekoon kaikilla politiikan tasoilla; |
| --- | --- |

CE.

toteaa, että ”todellisella talous- ja rahaliitolla” on oltava unionin kansalaisten tuki ja hyväksyntä; korostaa siksi, että poliittisten päättäjien, työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden on osallistuttava päätöksentekoon kaikilla politiikan tasoilla;

| CF. | katsoo, että täydentävillä mekanismeilla, joilla varmistetaan, että kaikki jäsenvaltiot noudattavat sitoumuksiaan omissa talousarviomenettelyissään, on heikentämisen sijaan vahvistettava nykyistä talouden ohjaus- ja hallintakehystä; katsoo, että talous- ja raha-asioista vastaavan komission jäsenen riippumatonta roolia on vahvistettava ja että sen lisäksi on otettava käyttöön vankkoja mekanismeja, joiden nojalla toimista ollaan vastuuvelvollisia sekä parlamentille että neuvostolle; katsoo, että olisi perustettava Euroopan valtiovarainministeriö, jota johtaa Euroopan valtiovarainministeri, joka velvoitetaan vastaamaan toimistaan parlamentille; |
| --- | --- |

CF.

katsoo, että täydentävillä mekanismeilla, joilla varmistetaan, että kaikki jäsenvaltiot noudattavat sitoumuksiaan omissa talousarviomenettelyissään, on heikentämisen sijaan vahvistettava nykyistä talouden ohjaus- ja hallintakehystä; katsoo, että talous- ja raha-asioista vastaavan komission jäsenen riippumatonta roolia on vahvistettava ja että sen lisäksi on otettava käyttöön vankkoja mekanismeja, joiden nojalla toimista ollaan vastuuvelvollisia sekä parlamentille että neuvostolle; katsoo, että olisi perustettava Euroopan valtiovarainministeriö, jota johtaa Euroopan valtiovarainministeri, joka velvoitetaan vastaamaan toimistaan parlamentille;

| CG. | toteaa, että joustolauseketta (SEUT 352 artikla) voidaan käyttää Euroopan valtiovarainministerin johtaman Euroopan valtiovarainministeriön perustamiseen, joka on olennainen osa todellista talous- ja rahaliittoa, perustamiseen; |
| --- | --- |

CG.

toteaa, että joustolauseketta (SEUT 352 artikla) voidaan käyttää Euroopan valtiovarainministerin johtaman Euroopan valtiovarainministeriön perustamiseen, joka on olennainen osa todellista talous- ja rahaliittoa, perustamiseen;

| CH. | toteaa, että SEUT 136 artiklan nojalla on mahdollista hyväksyä SEUT 121 ja 126 artiklassa tarkoitetuista menettelyistä asian kannalta sopivaa menettelyä noudattaen toimenpiteitä, joilla tehostetaan euroa rahayksikkönään käyttävien jäsenvaltioiden talousarvioita koskevan kurinalaisuuden yhteensovittamista ja sen valvontaa; ottaa huomioon, että tällaisessa lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävässä säädöksessä voidaan siirtää komissiolle valta antaa muita kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäviä, soveltamisalaltaan yleisiä säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan lainsäätämisjärjestyksessä hyväksytyn säädöksen tiettyjä, muita kuin sen keskeisiä osia; toteaa, että SEUT:n mukaan parlamentilla tai neuvostolla on mahdollisuus perua säädösvallan siirtäminen komissiolle; |
| --- | --- |

CH.

toteaa, että SEUT 136 artiklan nojalla on mahdollista hyväksyä SEUT 121 ja 126 artiklassa tarkoitetuista menettelyistä asian kannalta sopivaa menettelyä noudattaen toimenpiteitä, joilla tehostetaan euroa rahayksikkönään käyttävien jäsenvaltioiden talousarvioita koskevan kurinalaisuuden yhteensovittamista ja sen valvontaa; ottaa huomioon, että tällaisessa lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävässä säädöksessä voidaan siirtää komissiolle valta antaa muita kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäviä, soveltamisalaltaan yleisiä säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan lainsäätämisjärjestyksessä hyväksytyn säädöksen tiettyjä, muita kuin sen keskeisiä osia; toteaa, että SEUT:n mukaan parlamentilla tai neuvostolla on mahdollisuus perua säädösvallan siirtäminen komissiolle;

| CI. | toteaa, että unionin oikeusjärjestystä koskevan yleisen säännön mukaisesti Euroopan unionin tuomioistuimella on toimivalta varmistaa, että perussopimusten tulkinnassa ja soveltamisessa noudatetaan unionin oikeutta, jollei sitä ole nimenomaisesti suljettu pois; |
| --- | --- |

CI.

toteaa, että unionin oikeusjärjestystä koskevan yleisen säännön mukaisesti Euroopan unionin tuomioistuimella on toimivalta varmistaa, että perussopimusten tulkinnassa ja soveltamisessa noudatetaan unionin oikeutta, jollei sitä ole nimenomaisesti suljettu pois;

| CJ. | katsoo, että ”kahden säädöksen paketista” käytävien kolmikantaneuvottelujen pitäisi pian johtaa konkreettisiin poliittisiin tuloksiin; |
| --- | --- |

CJ.

katsoo, että ”kahden säädöksen paketista” käytävien kolmikantaneuvottelujen pitäisi pian johtaa konkreettisiin poliittisiin tuloksiin;

| CK. | katsoo, että vakaus- ja kasvusopimus on luonteeltaan syklinen vakautusväline, jolla voidaan vastata jäsenvaltiossa ilmeneviin talouden toimintahäiriöihin ja vaimentaa niitä, koska jäsenvaltioiden alijäämä voi olla enintään kolme prosenttia; katsoo, että tämä suhdanteita tasoittava politiikka voi toimia vain, jos jäsenvaltioiden talousarviot ovat hyvinä aikoina ylijäämäisiä; ottaa huomioon, että EVM:n kaltaiset rahoitusapumekanismit ovat hätätoimenpiteitä; |
| --- | --- |

CK.

katsoo, että vakaus- ja kasvusopimus on luonteeltaan syklinen vakautusväline, jolla voidaan vastata jäsenvaltiossa ilmeneviin talouden toimintahäiriöihin ja vaimentaa niitä, koska jäsenvaltioiden alijäämä voi olla enintään kolme prosenttia; katsoo, että tämä suhdanteita tasoittava politiikka voi toimia vain, jos jäsenvaltioiden talousarviot ovat hyvinä aikoina ylijäämäisiä; ottaa huomioon, että EVM:n kaltaiset rahoitusapumekanismit ovat hätätoimenpiteitä;

| CL. | katsoo, että talous- ja rahaliiton vakaudesta, yhteensovittamisesta sekä ohjauksesta ja hallinnasta tehdyn sopimuksen osapuolina olevien jäsenvaltioiden on ilmoitettava valtionvelan liikkeeseenlaskua koskevista suunnitelmistaan komissiolle ja neuvostolle, mikä mahdollistaa velan liikkeeseenlaskun varhaisen koordinoinnin unionin tasolla; |
| --- | --- |

CL.

katsoo, että talous- ja rahaliiton vakaudesta, yhteensovittamisesta sekä ohjauksesta ja hallinnasta tehdyn sopimuksen osapuolina olevien jäsenvaltioiden on ilmoitettava valtionvelan liikkeeseenlaskua koskevista suunnitelmistaan komissiolle ja neuvostolle, mikä mahdollistaa velan liikkeeseenlaskun varhaisen koordinoinnin unionin tasolla;

| CM. | toteaa, että euroa rahayksikkönään käyttävät jäsenvaltiot voivat nykyisten perussopimusten nojalla lisätä unionin talousarviota omia varoja koskevan menettelyn avulla perimällä erityisiä veroja tai maksuja tiiviimpää yhteistyötä koskevan menettelyn mukaisesti; katsoo, että se olisi tehtävä niin, että asetetaan etusijalle kytkös jo olemassa olevaan unionin talousarviokehykseen eikä laiminlyödä yhteisen politiikan rahoittamiseen liittyvien perinteisten unionin talousarvion tehtävien hoitamista; katsoo, että lisääntyneiden talousarviovalmiuksien avulla olisi tuettava kasvua ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta puuttumalla suoraan talous- ja rahaliittoon liittyviin epätasapainotiloihin, rakenteellisiin eroihin ja talouden hätätilanteisiin; |
| --- | --- |

CM.

toteaa, että euroa rahayksikkönään käyttävät jäsenvaltiot voivat nykyisten perussopimusten nojalla lisätä unionin talousarviota omia varoja koskevan menettelyn avulla perimällä erityisiä veroja tai maksuja tiiviimpää yhteistyötä koskevan menettelyn mukaisesti; katsoo, että se olisi tehtävä niin, että asetetaan etusijalle kytkös jo olemassa olevaan unionin talousarviokehykseen eikä laiminlyödä yhteisen politiikan rahoittamiseen liittyvien perinteisten unionin talousarvion tehtävien hoitamista; katsoo, että lisääntyneiden talousarviovalmiuksien avulla olisi tuettava kasvua ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta puuttumalla suoraan talous- ja rahaliittoon liittyviin epätasapainotiloihin, rakenteellisiin eroihin ja talouden hätätilanteisiin;

| CN. | katsoo, että pidemmällä aikavälillä ja tiukkojen ehtojen täyttämisen jälkeen talous- ja rahaliittoa voitaisiin täydentää velan yhteisellä liikkeeseenlaskulla; toteaa, että velan yhteinen liikkeeseenlasku euroalueella ja siihen liittyvät yhteiset ja erilliset vastuut saattavat edellyttää perussopimusten muuttamista; |
| --- | --- |

CN.

katsoo, että pidemmällä aikavälillä ja tiukkojen ehtojen täyttämisen jälkeen talous- ja rahaliittoa voitaisiin täydentää velan yhteisellä liikkeeseenlaskulla; toteaa, että velan yhteinen liikkeeseenlasku euroalueella ja siihen liittyvät yhteiset ja erilliset vastuut saattavat edellyttää perussopimusten muuttamista;

| CO. | katsoo, että velan yhteisen liikkeeseenlaskun edellytyksenä on, että laaditaan kestävä finanssipoliittinen kehys, jonka tavoitteena on talouden ohjausjärjestelmän vahvistaminen, julkisen talouden kurinalaisuus ja vakaus- ja kasvusopimuksen noudattaminen, sekä valvontavälineiden luominen moraalikadon estämiseksi; |
| --- | --- |

CO.

katsoo, että velan yhteisen liikkeeseenlaskun edellytyksenä on, että laaditaan kestävä finanssipoliittinen kehys, jonka tavoitteena on talouden ohjausjärjestelmän vahvistaminen, julkisen talouden kurinalaisuus ja vakaus- ja kasvusopimuksen noudattaminen, sekä valvontavälineiden luominen moraalikadon estämiseksi;

| CP. | katsoo, että vahvempaan ja yhdennetympään finanssiunioniin olisi sisällytettävä asteittainen siirtyminen lunastusrahastoon; |
| --- | --- |

CP.

katsoo, että vahvempaan ja yhdennetympään finanssiunioniin olisi sisällytettävä asteittainen siirtyminen lunastusrahastoon;

| CQ. | katsoo, että velan yhteisessä liikkeeseenlaskussa käytettävien välineiden ottaminen käyttöön epäuskottavalla tavalla voi johtaa hallitsemattomiin seurauksiin ja pitkän aikavälin luottamuksen menettämiseen euroalueen kykyyn toimia päättäväisesti; |
| --- | --- |

CQ.

katsoo, että velan yhteisessä liikkeeseenlaskussa käytettävien välineiden ottaminen käyttöön epäuskottavalla tavalla voi johtaa hallitsemattomiin seurauksiin ja pitkän aikavälin luottamuksen menettämiseen euroalueen kykyyn toimia päättäväisesti;

| CR. | toteaa, että velkakriisi on saanut unionin ja etenkin euroalueen perustamaan uusia taloudellisen yhteisvastuun välineitä, kuten Euroopan rahoitusvakausvälineen (ERVV) ja Euroopan vakausmekanismin (EVM), sekä aloittamaan muita hankkeita todelliseen talous- ja rahaliittoon tähtäävän etenemissuunnitelman täytäntöönpanemiseksi; toteaa, että näiden välineiden rahoitusvaikutus on määrissä mitattuna paljon suurempi kuin unionin talousarvion, ja ottaa huomioon, että nyt on esitetty innovatiivinen ajatus euroalueen jäsenten rahoittamasta euroalueen keskitetystä talousarviosta tämän uuden taloudellisen yhteisvastuun lopullisena takaajana; |
| --- | --- |

CR.

toteaa, että velkakriisi on saanut unionin ja etenkin euroalueen perustamaan uusia taloudellisen yhteisvastuun välineitä, kuten Euroopan rahoitusvakausvälineen (ERVV) ja Euroopan vakausmekanismin (EVM), sekä aloittamaan muita hankkeita todelliseen talous- ja rahaliittoon tähtäävän etenemissuunnitelman täytäntöönpanemiseksi; toteaa, että näiden välineiden rahoitusvaikutus on määrissä mitattuna paljon suurempi kuin unionin talousarvion, ja ottaa huomioon, että nyt on esitetty innovatiivinen ajatus euroalueen jäsenten rahoittamasta euroalueen keskitetystä talousarviosta tämän uuden taloudellisen yhteisvastuun lopullisena takaajana;

| CS. | toteaa, että yhteisvastuun välineiden moninkertaistuminen hankaloittaa sen arviointia, miten kukin jäsenvaltio todella osallistuu eurooppalaisen yhteisvastuun kantamiseen, ja tämä osallistuminen menee selvästi jäsenvaltioiden unionin talousarvioon suorittamia maksuosuuksia pidemmälle; katsoo lisäksi, että nykyisten välineiden moninaisuus niin oikeusperustojen, aktivoitumistapojen kuin osallistuvien jäsenvaltioidenkin suhteen johtaa todennäköisesti siihen, että Euroopan johtajien on hankala ohjailla kokonaisuutta ja useampien kansalaisten vaikea hahmottaa sitä eikä sitä voida valvoa parlamentaarisesti; |
| --- | --- |

CS.

toteaa, että yhteisvastuun välineiden moninkertaistuminen hankaloittaa sen arviointia, miten kukin jäsenvaltio todella osallistuu eurooppalaisen yhteisvastuun kantamiseen, ja tämä osallistuminen menee selvästi jäsenvaltioiden unionin talousarvioon suorittamia maksuosuuksia pidemmälle; katsoo lisäksi, että nykyisten välineiden moninaisuus niin oikeusperustojen, aktivoitumistapojen kuin osallistuvien jäsenvaltioidenkin suhteen johtaa todennäköisesti siihen, että Euroopan johtajien on hankala ohjailla kokonaisuutta ja useampien kansalaisten vaikea hahmottaa sitä eikä sitä voida valvoa parlamentaarisesti;

| CT. | katsoo, että EVM voitaisiin sisällyttää unionin oikeusjärjestykseen soveltamalla joustolauseketta (SEUT 352 artikla) yhdessä tarkistetun SEUT 136 artiklan kanssa; |
| --- | --- |

CT.

katsoo, että EVM voitaisiin sisällyttää unionin oikeusjärjestykseen soveltamalla joustolauseketta (SEUT 352 artikla) yhdessä tarkistetun SEUT 136 artiklan kanssa;

| CU. | toteaa, että neuvosto voi nykyisten perussopimusten mukaisesti komission ehdotuksesta ja Euroopan parlamenttia kuultuaan täsmentää avustamiskiellon soveltamiseksi tarvittavat määritelmät (SEUT 125 artiklan 2 kohta); |
| --- | --- |

CU.

toteaa, että neuvosto voi nykyisten perussopimusten mukaisesti komission ehdotuksesta ja Euroopan parlamenttia kuultuaan täsmentää avustamiskiellon soveltamiseksi tarvittavat määritelmät (SEUT 125 artiklan 2 kohta);

| CV. | katsoo, että troikkaan olisi sovellettava unionin laajuisia demokraattisen vastuuvelvollisuuden tiukkoja vaatimuksia; |
| --- | --- |

CV.

katsoo, että troikkaan olisi sovellettava unionin laajuisia demokraattisen vastuuvelvollisuuden tiukkoja vaatimuksia;

| CW. | katsoo, että finanssi- ja talousliittoon liittyvien komission toimien on perustuttava asianmukaiseen työmarkkinaosapuolten vuoropuheluun ja että niissä on täysimääräisesti kunnioitettava työmarkkinaosapuolten riippumattomuutta; |
| --- | --- |

CW.

katsoo, että finanssi- ja talousliittoon liittyvien komission toimien on perustuttava asianmukaiseen työmarkkinaosapuolten vuoropuheluun ja että niissä on täysimääräisesti kunnioitettava työmarkkinaosapuolten riippumattomuutta;

| CX. | katsoo, että Euroopan tilastojärjestelmän riippumattomuus on taattava sekä jäsenvaltioiden että unionin tasolla, jotta voidaan säilyttää eurooppalaisten tilastojen uskottavuus keskeisenä täysin toimintakykyisen finanssiunionin tukena (soveltamalla korkeita laatuvaatimuksia ja järjestelmällistä lähestymistapaa julkisen alan rahoitusta koskevien tilastojen kehittämiseksi ja laatimiseksi ja niiden tarkkuuden todentamiseksi); |
| --- | --- |

CX.

katsoo, että Euroopan tilastojärjestelmän riippumattomuus on taattava sekä jäsenvaltioiden että unionin tasolla, jotta voidaan säilyttää eurooppalaisten tilastojen uskottavuus keskeisenä täysin toimintakykyisen finanssiunionin tukena (soveltamalla korkeita laatuvaatimuksia ja järjestelmällistä lähestymistapaa julkisen alan rahoitusta koskevien tilastojen kehittämiseksi ja laatimiseksi ja niiden tarkkuuden todentamiseksi);

| CY. | katsoo, että kaikissa jäsenvaltioissa olisi sovellettava standardoidusti julkista tilinpitoa koskevia normeja sekä sisäisiä ja ulkoisia tarkastusmekanismeja olennaisena täydennyksenä sille, että komission toimivaltaa lisätään ja että Euroopan tilintarkastustuomioistuimella ja kansallisilla tilintarkastustuomioistuimilla on suuremmat koordinointivaltuudet velkaa ja alijäämää koskevien summien määrittämiseen käytettyjen kansallisten tietojen laadun varmentamisessa; |
| --- | --- |

CY.

katsoo, että kaikissa jäsenvaltioissa olisi sovellettava standardoidusti julkista tilinpitoa koskevia normeja sekä sisäisiä ja ulkoisia tarkastusmekanismeja olennaisena täydennyksenä sille, että komission toimivaltaa lisätään ja että Euroopan tilintarkastustuomioistuimella ja kansallisilla tilintarkastustuomioistuimilla on suuremmat koordinointivaltuudet velkaa ja alijäämää koskevien summien määrittämiseen käytettyjen kansallisten tietojen laadun varmentamisessa;

Talousliitto

| CZ. | katsoo, että vaikka talous- ja rahaliiton rahapoliittista puolta on tähän mennessä korostettu, on kuitenkin kiireellisesti luotava todellinen talousliitto, jossa talouspolitiikan suunnittelun ja täytäntöönpanon sitovana kehyksenä on käytettävä Eurooppa 2020 -strategiaa; |
| --- | --- |

CZ.

katsoo, että vaikka talous- ja rahaliiton rahapoliittista puolta on tähän mennessä korostettu, on kuitenkin kiireellisesti luotava todellinen talousliitto, jossa talouspolitiikan suunnittelun ja täytäntöönpanon sitovana kehyksenä on käytettävä Eurooppa 2020 -strategiaa;

| DA. | katsoo, että Euro Plus -sopimus, Eurooppa 2020 -strategia sekä kasvu- ja työllisyyssopimus olisi sisällytettävä unionin oikeuteen jäsenvaltioiden talouden lähentymistä koskevan säännöstön käyttöönoton helpottamiseksi; |
| --- | --- |

DA.

katsoo, että Euro Plus -sopimus, Eurooppa 2020 -strategia sekä kasvu- ja työllisyyssopimus olisi sisällytettävä unionin oikeuteen jäsenvaltioiden talouden lähentymistä koskevan säännöstön käyttöönoton helpottamiseksi;

| DB. | katsoo, että talouspolitiikan EU-ohjausjakso, sellaisena kuin siitä säädetään vakaus- ja kasvusopimuksen ennalta ehkäisevässä osiossa, tarjoaa asianmukaiset puitteet kansallisella tasolla neuvoston hyväksymien maakohtaisten suositusten mukaisesti toteutettavan talouspolitiikan ja talousarviota koskevien päätösten koordinointiin; |
| --- | --- |

DB.

katsoo, että talouspolitiikan EU-ohjausjakso, sellaisena kuin siitä säädetään vakaus- ja kasvusopimuksen ennalta ehkäisevässä osiossa, tarjoaa asianmukaiset puitteet kansallisella tasolla neuvoston hyväksymien maakohtaisten suositusten mukaisesti toteutettavan talouspolitiikan ja talousarviota koskevien päätösten koordinointiin;

| DC. | toteaa, että SEUT 9 artiklassa kehotetaan edistämään korkeaa työllisyysastetta, takaamaan riittävä sosiaalinen suojelu, torjumaan sosiaalinen syrjäytyminen sekä ylläpitämään korkeatasoista koulutusta ja ihmisten terveyden korkeatasoista suojelua; |
| --- | --- |

DC.

toteaa, että SEUT 9 artiklassa kehotetaan edistämään korkeaa työllisyysastetta, takaamaan riittävä sosiaalinen suojelu, torjumaan sosiaalinen syrjäytyminen sekä ylläpitämään korkeatasoista koulutusta ja ihmisten terveyden korkeatasoista suojelua;

| DD. | katsoo, että on vakautettava julkista taloutta, vähennettävä makrotaloudellista epätasapainoa, toteutettava rakenneuudistuksia ja edistettävä investointeja kriisistä selviytymiseksi ja sellaisen laadukkaan ja kestävän kasvun ja työllisyyden varmistamiseksi tietoon perustuvassa yhteiskunnassa, joka heijastaa talous- ja rahaliiton jäsenyyden realiteetteja sosiaalisessa markkinataloudessa; katsoo, että rakenneuudistukset ovat hyödyllisiä vain pitkällä aikavälillä; |
| --- | --- |

DD.

katsoo, että on vakautettava julkista taloutta, vähennettävä makrotaloudellista epätasapainoa, toteutettava rakenneuudistuksia ja edistettävä investointeja kriisistä selviytymiseksi ja sellaisen laadukkaan ja kestävän kasvun ja työllisyyden varmistamiseksi tietoon perustuvassa yhteiskunnassa, joka heijastaa talous- ja rahaliiton jäsenyyden realiteetteja sosiaalisessa markkinataloudessa; katsoo, että rakenneuudistukset ovat hyödyllisiä vain pitkällä aikavälillä;

| DE. | ottaa huomioon, että Eurooppa-neuvoston 28. ja 29. kesäkuuta 2012 pidetyssä huippukokouksessa hyväksytty kasvu- ja työllisyyssopimus voi edistää merkittävästi kasvua, työllisyyttä ja parempia eurooppalaisia kilpailuvalmiuksia; katsoo, että unionin ja jäsenvaltioiden on kannettava vastuunsa ja toimittava nopeasti sisämarkkinoiden toteuttamiseksi ja niiden kaikkien mahdollisuuksien hyödyntämiseksi; katsoo, että kasvusopimuksen hyväksymisen myötä tapahtunut muutos painopistealoissa on myönteinen, vaikka rakennerahastojen varojen käyttöönotto kasvua edistäviin toimenpiteisiin tarkoittaakin vain nykyisten varojen kohdentamista uudelleen, joten sillä ei lisätä rahoitusresursseja; |
| --- | --- |

DE.

ottaa huomioon, että Eurooppa-neuvoston 28. ja 29. kesäkuuta 2012 pidetyssä huippukokouksessa hyväksytty kasvu- ja työllisyyssopimus voi edistää merkittävästi kasvua, työllisyyttä ja parempia eurooppalaisia kilpailuvalmiuksia; katsoo, että unionin ja jäsenvaltioiden on kannettava vastuunsa ja toimittava nopeasti sisämarkkinoiden toteuttamiseksi ja niiden kaikkien mahdollisuuksien hyödyntämiseksi; katsoo, että kasvusopimuksen hyväksymisen myötä tapahtunut muutos painopistealoissa on myönteinen, vaikka rakennerahastojen varojen käyttöönotto kasvua edistäviin toimenpiteisiin tarkoittaakin vain nykyisten varojen kohdentamista uudelleen, joten sillä ei lisätä rahoitusresursseja;

| DF. | katsoo, että jäsenvaltioiden on viipymättä saatava aikaan tuloksia niiden kansallisissa uudistusohjelmissa hyväksyttyjen uudistusten toteuttamisessa ja että jäsenvaltioiden parlamenttien tehtävä on harjoittaa jäsenvaltioiden hallitusten näitä asioita koskevan toiminnan oikea-aikaista ja tietoon perustuvaa valvontaa; |
| --- | --- |

DF.

katsoo, että jäsenvaltioiden on viipymättä saatava aikaan tuloksia niiden kansallisissa uudistusohjelmissa hyväksyttyjen uudistusten toteuttamisessa ja että jäsenvaltioiden parlamenttien tehtävä on harjoittaa jäsenvaltioiden hallitusten näitä asioita koskevan toiminnan oikea-aikaista ja tietoon perustuvaa valvontaa;

| DG. | katsoo, että tietyissä jäsenvaltioissa edelleen esiintyvät esteet estävät sisämarkkinoiden täysimääräisen toiminnan; katsoo, että unionin talouden kaikkien kasvumahdollisuuksien hyödyntämiseksi sisämarkkinat on toteutettava etenkin palvelujen, energian, televiestinnän, standardoinnin, julkisia hankintoja koskevien sääntöjen yksinkertaistamisen, verkkotoimialojen, sähköisen kaupankäynnin ja teollis- ja tekijänoikeusjärjestelmän kaltaisilla aloilla; |
| --- | --- |

DG.

katsoo, että tietyissä jäsenvaltioissa edelleen esiintyvät esteet estävät sisämarkkinoiden täysimääräisen toiminnan; katsoo, että unionin talouden kaikkien kasvumahdollisuuksien hyödyntämiseksi sisämarkkinat on toteutettava etenkin palvelujen, energian, televiestinnän, standardoinnin, julkisia hankintoja koskevien sääntöjen yksinkertaistamisen, verkkotoimialojen, sähköisen kaupankäynnin ja teollis- ja tekijänoikeusjärjestelmän kaltaisilla aloilla;

| DH. | katsoo, että talouden ja talousarvioiden entistä perusteellisempi yhdentyminen ei ole mahdollista ilman verotuksen suurempaa yhteensovittamista; katsoo, että verotukseen sovellettava yksimielisyyttä koskeva sääntö estää kehityksen tällä alalla ja että tiiviimmän yhteistyön välinettä olisi käytettävä useammin; viittaa Euroopan parlamentin yhteistä yhdistettyä yhtiöveropohjaa (CCCTB) ja finanssitransaktioveroa (FTT) koskevaan kantaan; katsoo, että jäsenvaltioiden verojärjestelmien rakenteita ja veropohjaa on selvästi yhdenmukaistettava verotuksen alalla; katsoo, että jäsenvaltioiden välinen haitallinen verokilpailu sotii selvästi sisämarkkinoiden toimintatapaa vastaan ja että siihen on puututtava; |
| --- | --- |

DH.

katsoo, että talouden ja talousarvioiden entistä perusteellisempi yhdentyminen ei ole mahdollista ilman verotuksen suurempaa yhteensovittamista; katsoo, että verotukseen sovellettava yksimielisyyttä koskeva sääntö estää kehityksen tällä alalla ja että tiiviimmän yhteistyön välinettä olisi käytettävä useammin; viittaa Euroopan parlamentin yhteistä yhdistettyä yhtiöveropohjaa (CCCTB) ja finanssitransaktioveroa (FTT) koskevaan kantaan; katsoo, että jäsenvaltioiden verojärjestelmien rakenteita ja veropohjaa on selvästi yhdenmukaistettava verotuksen alalla; katsoo, että jäsenvaltioiden välinen haitallinen verokilpailu sotii selvästi sisämarkkinoiden toimintatapaa vastaan ja että siihen on puututtava;

| DI. | pitää tärkeänä, että talouden elpyminen etenee rinnakkain sellaisen, erityisesti nuorten, ikääntyneiden ja naisten rakennetyöttömyyttä vähentävän sekä työnhakua ja yrittäjyyttä edistävän työmarkkinapolitiikan kanssa, jossa myös taataan eurooppalaisen sosiaalimallin säilyminen ja kunnioitetaan täysimääräisesti työmarkkinaosapuolten asemaa ja oikeutta neuvotella ja tehdä työehtosopimuksia ja ryhtyä työtaistelutoimiin kansallisten säädösten ja käytäntöjen mukaisesti; katsoo siksi, että on edistettävä jäsenvaltioiden työmarkkinoiden yhdentymistä työvoiman rajatylittävän liikkuvuuden lisäämiseksi; |
| --- | --- |

DI.

pitää tärkeänä, että talouden elpyminen etenee rinnakkain sellaisen, erityisesti nuorten, ikääntyneiden ja naisten rakennetyöttömyyttä vähentävän sekä työnhakua ja yrittäjyyttä edistävän työmarkkinapolitiikan kanssa, jossa myös taataan eurooppalaisen sosiaalimallin säilyminen ja kunnioitetaan täysimääräisesti työmarkkinaosapuolten asemaa ja oikeutta neuvotella ja tehdä työehtosopimuksia ja ryhtyä työtaistelutoimiin kansallisten säädösten ja käytäntöjen mukaisesti; katsoo siksi, että on edistettävä jäsenvaltioiden työmarkkinoiden yhdentymistä työvoiman rajatylittävän liikkuvuuden lisäämiseksi;

| DJ. | katsoo, että sitovaa unionin tason koordinointia olisi käytettävä tietyissä tärkeissä talouspolitiikan kysymyksissä, jotka ovat erityisen merkityksellisiä kasvun ja työllisyyden kannalta; |
| --- | --- |

DJ.

katsoo, että sitovaa unionin tason koordinointia olisi käytettävä tietyissä tärkeissä talouspolitiikan kysymyksissä, jotka ovat erityisen merkityksellisiä kasvun ja työllisyyden kannalta;

| DK. | katsoo, että vakaa ja kestävä julkinen talous ei riipu vain valtion niukkojen resurssien säästäväisestä käytöstä vaan myös oikeudenmukaisesta verotuksesta, progressiivisesta verotuksesta, hyvin organisoidusta veronkannosta, kaikentyyppisten veropetosten ja veronkierron paremmasta torjumisesta, verotusta koskevasta yhteistyöstä ja koordinoinnista haitallisen verokilpailun vähentämiseksi ja hyvin suunnitellusta verojärjestelmästä, jolla edistetään yritystoiminnan kehittämistä ja työpaikkojen luomista; |
| --- | --- |

DK.

katsoo, että vakaa ja kestävä julkinen talous ei riipu vain valtion niukkojen resurssien säästäväisestä käytöstä vaan myös oikeudenmukaisesta verotuksesta, progressiivisesta verotuksesta, hyvin organisoidusta veronkannosta, kaikentyyppisten veropetosten ja veronkierron paremmasta torjumisesta, verotusta koskevasta yhteistyöstä ja koordinoinnista haitallisen verokilpailun vähentämiseksi ja hyvin suunnitellusta verojärjestelmästä, jolla edistetään yritystoiminnan kehittämistä ja työpaikkojen luomista;

| DL. | katsoo, että jäsenvaltioiden on oltava vastuuvelvollisia Eurooppa 2020 -strategian täytäntöönpanosta; |
| --- | --- |

DL.

katsoo, että jäsenvaltioiden on oltava vastuuvelvollisia Eurooppa 2020 -strategian täytäntöönpanosta;

| DM. | katsoo, että Eurooppa 2020 -strategiasta on tehtävä puolivälissä väliarviointi, jossa ei vältetä velvoitteita laiminlyöneiden nimien julkistamista, jossa tarkastellaan, onko tavoitteita tarkennettava tai mukautettava, ja jossa lisäksi arvioidaan, miten jäsenvaltioiden painostamista voidaan lisätä tavoitteiden saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

DM.

katsoo, että Eurooppa 2020 -strategiasta on tehtävä puolivälissä väliarviointi, jossa ei vältetä velvoitteita laiminlyöneiden nimien julkistamista, jossa tarkastellaan, onko tavoitteita tarkennettava tai mukautettava, ja jossa lisäksi arvioidaan, miten jäsenvaltioiden painostamista voidaan lisätä tavoitteiden saavuttamiseksi;

| DN. | katsoo, että korkealaatuisten eurooppalaisten tilastojen saatavuudella on suuri merkitys uudessa talouden ohjausjärjestelmässä, ja erityisesti, että ne ovat edellytys sen tärkeimpien valvonta- ja täytäntöönpanomenettelyjen, kuten EU-ohjausjakson, makrotaloudellista epätasapainoa koskevan menettelyn ja Eurooppa 2020 -strategian, moitteettomalle toiminnalle; |
| --- | --- |

DN.

katsoo, että korkealaatuisten eurooppalaisten tilastojen saatavuudella on suuri merkitys uudessa talouden ohjausjärjestelmässä, ja erityisesti, että ne ovat edellytys sen tärkeimpien valvonta- ja täytäntöönpanomenettelyjen, kuten EU-ohjausjakson, makrotaloudellista epätasapainoa koskevan menettelyn ja Eurooppa 2020 -strategian, moitteettomalle toiminnalle;

| DO. | toteaa, että on toteutettava toimia eurooppalaisten tilastojen laadintamenetelmien nykyaikaistamiseksi, jotta voidaan säilyttää niiden korkea laatu, kustannustehokkuus ja resurssien asianmukaisuus sekä helpottaa niiden levittämistä ja parantaa viranomaisten, talouselämän toimijoiden ja kansalaisten mahdollisuuksia saada niitä käyttöönsä; |
| --- | --- |

DO.

toteaa, että on toteutettava toimia eurooppalaisten tilastojen laadintamenetelmien nykyaikaistamiseksi, jotta voidaan säilyttää niiden korkea laatu, kustannustehokkuus ja resurssien asianmukaisuus sekä helpottaa niiden levittämistä ja parantaa viranomaisten, talouselämän toimijoiden ja kansalaisten mahdollisuuksia saada niitä käyttöönsä;

Demokraattisesta oikeutuksesta ja vastuuvelvollisuudesta poliittiseen liittoon

| DP. | ottaa huomioon, että unionin oikeutus perustuu sen demokraattisiin arvoihin, sen tavoitteisiin ja toimivaltaan sekä sen välineisiin ja toimielimiin; |
| --- | --- |

DP.

ottaa huomioon, että unionin oikeutus perustuu sen demokraattisiin arvoihin, sen tavoitteisiin ja toimivaltaan sekä sen välineisiin ja toimielimiin;

| DQ. | ottaa huomioon, että tämä oikeutus perustuu kaksitasoiseen kansalaisuuteen eli Euroopan parlamentin edustamiin kansalaisiin ja neuvoston edustamiin jäsenvaltioihin; |
| --- | --- |

DQ.

ottaa huomioon, että tämä oikeutus perustuu kaksitasoiseen kansalaisuuteen eli Euroopan parlamentin edustamiin kansalaisiin ja neuvoston edustamiin jäsenvaltioihin;

| DR. | ottaa huomioon, että meneillään olevan kriisin ja joidenkin kriisintorjuntatoimenpiteiden toteuttamistavan vuoksi on ryhdytty käymään keskustelua päätöksenteon demokraattisuuden lisäämisestä talous- ja rahaliitossa; |
| --- | --- |

DR.

ottaa huomioon, että meneillään olevan kriisin ja joidenkin kriisintorjuntatoimenpiteiden toteuttamistavan vuoksi on ryhdytty käymään keskustelua päätöksenteon demokraattisuuden lisäämisestä talous- ja rahaliitossa;

| DS. | katsoo, että poliittisten johtajien ja toimielinten, virastojen ja unionin muiden elinten edustajien olisi oltava poliittisessa vastuussa toimistaan parlamentille; katsoo, että asiasta vastaavalle parlamentin valiokunnalle olisi annettava säännöllisesti selvityksiä ja laadittava vuosittain esityksiä ja ennusteita niiden työstä; |
| --- | --- |

DS.

katsoo, että poliittisten johtajien ja toimielinten, virastojen ja unionin muiden elinten edustajien olisi oltava poliittisessa vastuussa toimistaan parlamentille; katsoo, että asiasta vastaavalle parlamentin valiokunnalle olisi annettava säännöllisesti selvityksiä ja laadittava vuosittain esityksiä ja ennusteita niiden työstä;

| DT. | ottaa huomioon, että Eurooppa-neuvosto on pyrkinyt viime vuosina löytämään keinoja kriisistä selviytymiseen ja laatinut lukuisia ehdotuksia, joille ei perussopimuksissa kuitenkaan aina ole ollut selkeää unionille annettua valtuutusta; |
| --- | --- |

DT.

ottaa huomioon, että Eurooppa-neuvosto on pyrkinyt viime vuosina löytämään keinoja kriisistä selviytymiseen ja laatinut lukuisia ehdotuksia, joille ei perussopimuksissa kuitenkaan aina ole ollut selkeää unionille annettua valtuutusta;

| DU. | katsoo, että Eurooppa-neuvoston päätöstä hallitusten välisen yhteistyön käytöstä ja Euroopan parlamentin jättämistä toimien ulkopuolelle, vaikka se on tärkeä toimija kriisistä selviämiseksi – vaikkakin tämä on välttämätöntä joissakin tapauksissa – on pidettävä valitettavana; |
| --- | --- |

DU.

katsoo, että Eurooppa-neuvoston päätöstä hallitusten välisen yhteistyön käytöstä ja Euroopan parlamentin jättämistä toimien ulkopuolelle, vaikka se on tärkeä toimija kriisistä selviämiseksi – vaikkakin tämä on välttämätöntä joissakin tapauksissa – on pidettävä valitettavana;

| DV. | ottaa huomioon, että unionin toimivaltaan kuuluvista ehdotuksista on päätettävä tavallisessa lainsäätämisjärjestyksessä ja että parlamentti on otettava osalliseksi täysimääräisesti; |
| --- | --- |

DV.

ottaa huomioon, että unionin toimivaltaan kuuluvista ehdotuksista on päätettävä tavallisessa lainsäätämisjärjestyksessä ja että parlamentti on otettava osalliseksi täysimääräisesti;

| DW. | katsoo, että parlamentin on demokraattisesti valvottava jälkikäteen komission toimeenpanovaltaa talouden ohjaus- ja hallintakehystä koskevassa sääntöihin perustuvassa toimintatavassa, sellaisena kuin siitä säädetään etenkin vahvistetussa vakaus- ja kasvusopimuksessa ja makrotalouden valvontamekanismissa, ja että komission on myös vastattava siitä parlamentille; |
| --- | --- |

DW.

katsoo, että parlamentin on demokraattisesti valvottava jälkikäteen komission toimeenpanovaltaa talouden ohjaus- ja hallintakehystä koskevassa sääntöihin perustuvassa toimintatavassa, sellaisena kuin siitä säädetään etenkin vahvistetussa vakaus- ja kasvusopimuksessa ja makrotalouden valvontamekanismissa, ja että komission on myös vastattava siitä parlamentille;

| DX. | katsoo, että hallitusten väliset välineet, joita on luotu kriisin alettua joulukuussa 2009, olisi yhteisöllistettävä; |
| --- | --- |

DX.

katsoo, että hallitusten väliset välineet, joita on luotu kriisin alettua joulukuussa 2009, olisi yhteisöllistettävä;

| DY. | katsoo, että talous-, raha- ja sosiaalipolitiikan, verotuksen, monivuotisen rahoituskehyksen ja omien varojen osalta tarvitaan enemmän demokraattista valvontaa, osallistumista ja yhteisiä päätöksiä; katsoo, että tähän tarkoitukseen on käytettävä nykyisiä yhdyskäytävälausekkeita; |
| --- | --- |

DY.

katsoo, että talous-, raha- ja sosiaalipolitiikan, verotuksen, monivuotisen rahoituskehyksen ja omien varojen osalta tarvitaan enemmän demokraattista valvontaa, osallistumista ja yhteisiä päätöksiä; katsoo, että tähän tarkoitukseen on käytettävä nykyisiä yhdyskäytävälausekkeita;

| DZ. | katsoo, ettei voida hyväksyä sitä, ettei Euroopan parlamentin puhemies voi olla läsnä Eurooppa-neuvoston kokouksen ja euroalueen huippukokouksen koko keston ajan; katsoo, että ratkaisu tähän demokraattisen oikeutuksen puutteeseen olisi löydettävä pikaisesti näiden kahden toimielimen välisellä poliittisella sopimuksella; |
| --- | --- |

DZ.

katsoo, ettei voida hyväksyä sitä, ettei Euroopan parlamentin puhemies voi olla läsnä Eurooppa-neuvoston kokouksen ja euroalueen huippukokouksen koko keston ajan; katsoo, että ratkaisu tähän demokraattisen oikeutuksen puutteeseen olisi löydettävä pikaisesti näiden kahden toimielimen välisellä poliittisella sopimuksella;

| EA. | katsoo, että on pikaisesti puututtava talous- ja rahaliiton nykyiseen demokratiavajeeseen ja että kaikkiin uusiin pankkiunionin, finanssiunionin ja talousliiton toteuttamiseen tarkoitettuihin toimiin on tiukasti kytkettävä demokraattisen oikeutuksen ja vastuuvelvollisuuden lisääminen unionin tasolla; |
| --- | --- |

EA.

katsoo, että on pikaisesti puututtava talous- ja rahaliiton nykyiseen demokratiavajeeseen ja että kaikkiin uusiin pankkiunionin, finanssiunionin ja talousliiton toteuttamiseen tarkoitettuihin toimiin on tiukasti kytkettävä demokraattisen oikeutuksen ja vastuuvelvollisuuden lisääminen unionin tasolla;

| EB. | katsoo, että aina kun uusia valtuuksia siirretään tai luodaan unionin tasolla tai uusia unionin toimielimiä perustetaan, olisi varmistettava niiden oikeutus sekä parlamentin suorittama demokraattinen valvonta ja vastuuvelvollisuus parlamentille; |
| --- | --- |

EB.

katsoo, että aina kun uusia valtuuksia siirretään tai luodaan unionin tasolla tai uusia unionin toimielimiä perustetaan, olisi varmistettava niiden oikeutus sekä parlamentin suorittama demokraattinen valvonta ja vastuuvelvollisuus parlamentille;

| EC. | katsoo, että jäsenvaltioiden hallitusten välisillä sopimuksilla ei olisi luotava uusia rakenteita unionin rakenteiden rinnalle; katsoo, että kaikkien jäsenvaltioiden välisiä tai ylikansallisia järjestelmiä koskevien sopimusten olisi oltava parlamentin täyden demokraattisen valvonnan alaisia; |
| --- | --- |

EC.

katsoo, että jäsenvaltioiden hallitusten välisillä sopimuksilla ei olisi luotava uusia rakenteita unionin rakenteiden rinnalle; katsoo, että kaikkien jäsenvaltioiden välisiä tai ylikansallisia järjestelmiä koskevien sopimusten olisi oltava parlamentin täyden demokraattisen valvonnan alaisia;

| ED. | katsoo, että todellisessa Euroopan tilastojärjestelmässä tapahtuvan eurooppalaisten tilastojen laatimisen, todentamisen ja levittämisen varmistaminen edistää ratkaisevasti täydellistä avoimuutta ja toimivaa julkista vastuuvelvollisuutta unionin politiikkojen suunnittelussa, hallinnoinnissa, täytäntöönpanossa ja soveltamisessa sekä unionin että jäsenvaltioiden tasolla; |
| --- | --- |

ED.

katsoo, että todellisessa Euroopan tilastojärjestelmässä tapahtuvan eurooppalaisten tilastojen laatimisen, todentamisen ja levittämisen varmistaminen edistää ratkaisevasti täydellistä avoimuutta ja toimivaa julkista vastuuvelvollisuutta unionin politiikkojen suunnittelussa, hallinnoinnissa, täytäntöönpanossa ja soveltamisessa sekä unionin että jäsenvaltioiden tasolla;

| EE. | katsoo, että Euroopan unionista ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitettyyn, kansallisten kansanedustuslaitosten asemaa Euroopan unionissa koskevaan pöytäkirjaan N:o 1 perustuvaa parlamentin ja kansallisten parlamenttien yhteistyötä olisi tehostettava, jotta voidaan parantaa talous- ja rahaliiton ohjausta ja hallintaa koskevia keskusteluja ja parlamentaarisen toiminnan laatua sekä unionin tasolla että kansallisella tasolla; katsoo, että tämän yhteistyön ei pitäisi merkitä uuden parlamentaarisen yhteiselimen perustamista, koska se olisi tehoton eikä sillä olisi demokraattista eikä perustuslaillista oikeutusta; |
| --- | --- |

EE.

katsoo, että Euroopan unionista ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitettyyn, kansallisten kansanedustuslaitosten asemaa Euroopan unionissa koskevaan pöytäkirjaan N:o 1 perustuvaa parlamentin ja kansallisten parlamenttien yhteistyötä olisi tehostettava, jotta voidaan parantaa talous- ja rahaliiton ohjausta ja hallintaa koskevia keskusteluja ja parlamentaarisen toiminnan laatua sekä unionin tasolla että kansallisella tasolla; katsoo, että tämän yhteistyön ei pitäisi merkitä uuden parlamentaarisen yhteiselimen perustamista, koska se olisi tehoton eikä sillä olisi demokraattista eikä perustuslaillista oikeutusta;

| 1. | katsoo, että talous- ja rahaliiton ohjaus ja hallinta on sisällytettävä unionin toimielinjärjestelmään, mikä on välttämätöntä sen tehokkuuden kannalta ja kansallisten politiikkojen ja eurooppalaisen politiikan nykyisten erojen umpeen kuromiseksi; |
| --- | --- |

1.

katsoo, että talous- ja rahaliiton ohjaus ja hallinta on sisällytettävä unionin toimielinjärjestelmään, mikä on välttämätöntä sen tehokkuuden kannalta ja kansallisten politiikkojen ja eurooppalaisen politiikan nykyisten erojen umpeen kuromiseksi;

| 2. | kehottaa kaikkia toimielimiä etenemään ripeästi hyödyntämällä mahdollisimman paljon nykyisten perussopimusten ja niiden joustomääräysten suomia mahdollisuuksia sekä valmistautumaan samalla tarpeellisiin perussopimuksen muutoksiin oikeusvarmuuden ja demokraattisen oikeutuksen varmistamiseksi; toistaa, että uutta hallitusten välistä sopimusta koskeva vaihtoehto olisi suljettava pois; |
| --- | --- |

2.

kehottaa kaikkia toimielimiä etenemään ripeästi hyödyntämällä mahdollisimman paljon nykyisten perussopimusten ja niiden joustomääräysten suomia mahdollisuuksia sekä valmistautumaan samalla tarpeellisiin perussopimuksen muutoksiin oikeusvarmuuden ja demokraattisen oikeutuksen varmistamiseksi; toistaa, että uutta hallitusten välistä sopimusta koskeva vaihtoehto olisi suljettava pois;

| 3. | korostaa, että sekä nykyisten perussopimusten mukaisesti ehdotetuissa toimenpiteissä että tulevissa perussopimuksen muutoksissa ei pitäisi sulkea pois jäsenvaltioiden yksilöllistä osallistumismahdollisuutta ja että niissä olisi taattava unionin eheys; |
| --- | --- |

3.

korostaa, että sekä nykyisten perussopimusten mukaisesti ehdotetuissa toimenpiteissä että tulevissa perussopimuksen muutoksissa ei pitäisi sulkea pois jäsenvaltioiden yksilöllistä osallistumismahdollisuutta ja että niissä olisi taattava unionin eheys;

| 4. | kehottaa neuvostoa, joka antoi toimeksiannon yllä mainitun selvityksen ”Kohti todellista talous- ja rahaliittoa” laatijoille, ottamaan välittömästi Euroopan parlamentin puhemiehen mukaan yhdenveroiseksi laatijaksi ehdotuksen demokraattisen painoarvon lisäämiseksi; |
| --- | --- |

4.

kehottaa neuvostoa, joka antoi toimeksiannon yllä mainitun selvityksen ”Kohti todellista talous- ja rahaliittoa” laatijoille, ottamaan välittömästi Euroopan parlamentin puhemiehen mukaan yhdenveroiseksi laatijaksi ehdotuksen demokraattisen painoarvon lisäämiseksi;

| 5. | suhtautuu myönteisesti siihen, että parlamentin puheenjohtajakokous on siitä huolimatta, että osallistuminen on tähän asti ollut vain epävirallista, pyytänyt asiasta vastaavaa parlamentin valiokuntaa tutkimaan sisältöehdotukset yhdessä niiden kolmen edustajan (sherpas) kanssa, jotka neuvottelevat Eurooppa-neuvoston pysyvän puheenjohtajan kanssa parlamentin puolesta; |
| --- | --- |

5.

suhtautuu myönteisesti siihen, että parlamentin puheenjohtajakokous on siitä huolimatta, että osallistuminen on tähän asti ollut vain epävirallista, pyytänyt asiasta vastaavaa parlamentin valiokuntaa tutkimaan sisältöehdotukset yhdessä niiden kolmen edustajan (sherpas) kanssa, jotka neuvottelevat Eurooppa-neuvoston pysyvän puheenjohtajan kanssa parlamentin puolesta;

| 6. | vahvistaa aikovansa käyttää täysipainoisesti erioikeuttaan tehdä neuvostolle perussopimusten muuttamista koskevia ehdotuksia, joita on tämän jälkeen käsiteltävä valmistelukunnassa, jotta voidaan saattaa päätökseen todellisen talous- ja rahaliiton suunnitteleminen, lisäämällä unionin toimivaltaa erityisesti talouspolitiikassa ja vahvistamalla unionin omia varoja ja talousarviovalmiuksia, komission roolia ja demokraattista vastuuvelvollisuutta ja parlamentin erioikeuksia; |
| --- | --- |

6.

vahvistaa aikovansa käyttää täysipainoisesti erioikeuttaan tehdä neuvostolle perussopimusten muuttamista koskevia ehdotuksia, joita on tämän jälkeen käsiteltävä valmistelukunnassa, jotta voidaan saattaa päätökseen todellisen talous- ja rahaliiton suunnitteleminen, lisäämällä unionin toimivaltaa erityisesti talouspolitiikassa ja vahvistamalla unionin omia varoja ja talousarviovalmiuksia, komission roolia ja demokraattista vastuuvelvollisuutta ja parlamentin erioikeuksia;

| 7. | kehottaa jäsenvaltioiden parlamentteja myötävaikuttamaan hallitustensa finanssipoliittisten ja uudistussuunnitelmien valmisteluun ennen niiden esittämistä unionille; aikoo ehdottaa valmistelukunnalle tämän nimenomaisen velvollisuuden sisällyttämistä kansallisten parlamenttien tehtäviin SEU 12 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

7.

kehottaa jäsenvaltioiden parlamentteja myötävaikuttamaan hallitustensa finanssipoliittisten ja uudistussuunnitelmien valmisteluun ennen niiden esittämistä unionille; aikoo ehdottaa valmistelukunnalle tämän nimenomaisen velvollisuuden sisällyttämistä kansallisten parlamenttien tehtäviin SEU 12 artiklan mukaisesti;

| 8. | kehottaa neuvoston puheenjohtajaa viemään välittömästi päätökseen ja hyväksymään tavallista lainsäädäntömenettelyä noudattaen Lissabonin sopimuksen mukaisesti yhdessä parlamentin kanssa käsiteltävänä olevat lainsäädäntöhankkeet, jotka neuvosto on pysäyttänyt; toteaa, että tämä koskee erityisesti CRD IV:ää (omaa pääomaa koskevia vaatimuksia) ja kansallisia talletussuojajärjestelmiä; |
| --- | --- |

8.

kehottaa neuvoston puheenjohtajaa viemään välittömästi päätökseen ja hyväksymään tavallista lainsäädäntömenettelyä noudattaen Lissabonin sopimuksen mukaisesti yhdessä parlamentin kanssa käsiteltävänä olevat lainsäädäntöhankkeet, jotka neuvosto on pysäyttänyt; toteaa, että tämä koskee erityisesti CRD IV:ää (omaa pääomaa koskevia vaatimuksia) ja kansallisia talletussuojajärjestelmiä;

| 9. | katsoo, että talous- ja rahaliiton ohjausta ja hallintaa koskevaa demokraattista oikeutusta ja vastuuvelvollisuutta on parannettava huomattavasti unionin tasolla asettamalla Euroopan parlamentin roolin vahvistaminen välttämättömäksi ennakkoehdoksi kaikille pankkiunionia, finanssiunionia ja talousliittoa koskeville uusille toimenpiteille; |
| --- | --- |

9.

katsoo, että talous- ja rahaliiton ohjausta ja hallintaa koskevaa demokraattista oikeutusta ja vastuuvelvollisuutta on parannettava huomattavasti unionin tasolla asettamalla Euroopan parlamentin roolin vahvistaminen välttämättömäksi ennakkoehdoksi kaikille pankkiunionia, finanssiunionia ja talousliittoa koskeville uusille toimenpiteille;

| 10. | katsoo, että euroa rahayksikkönään käyttävien jäsenvaltioiden talousarvioita koskevan kurinalaisuuden yhteensovittamisesta ja valvonnasta voitaisiin tehdä nykyisten perussopimusten mukaisesti sitovaa ja Euroopan unionin tuomioistuimen valvonnan alaista yksinkertaisesti SEUT 136 artiklan perusteella yhdessä 121 artiklan 6 kohdan kanssa; katsoo kuitenkin, että tätä perussopimuksiin perustuvaa toimenpidettä olisi harkittava ainoastaan siinä tapauksessa, että näin vahvistettaisiin merkittävästi parlamentin roolia SEUT 121 artiklan 3 ja 4 kohdan yksityiskohtaisessa täytäntöönpanossa ja että tarkoituksena olisi kehittää ja soveltaa monenvälisen valvonnan menettelyä delegoiduilla säädöksillä SEUT 290 artiklan perusteella; muistuttaa, että perussopimusten nojalla unionin politiikan ja toiminnan määrittelyssä ja toteuttamisessa on otettava huomioon korkean työllisyystason edistäminen ja riittävän sosiaaliturvan takaaminen muun muassa ottamalla käyttöön olemassa oleviin strategioihin perustuvat uudet suuntaviivat jäsenvaltioille, mukaan lukien niiden talouksien peruspilareihin sovellettavat sosiaaliset ja taloudelliset viitearvot ja vähimmäisnormit; |
| --- | --- |

10.

katsoo, että euroa rahayksikkönään käyttävien jäsenvaltioiden talousarvioita koskevan kurinalaisuuden yhteensovittamisesta ja valvonnasta voitaisiin tehdä nykyisten perussopimusten mukaisesti sitovaa ja Euroopan unionin tuomioistuimen valvonnan alaista yksinkertaisesti SEUT 136 artiklan perusteella yhdessä 121 artiklan 6 kohdan kanssa; katsoo kuitenkin, että tätä perussopimuksiin perustuvaa toimenpidettä olisi harkittava ainoastaan siinä tapauksessa, että näin vahvistettaisiin merkittävästi parlamentin roolia SEUT 121 artiklan 3 ja 4 kohdan yksityiskohtaisessa täytäntöönpanossa ja että tarkoituksena olisi kehittää ja soveltaa monenvälisen valvonnan menettelyä delegoiduilla säädöksillä SEUT 290 artiklan perusteella; muistuttaa, että perussopimusten nojalla unionin politiikan ja toiminnan määrittelyssä ja toteuttamisessa on otettava huomioon korkean työllisyystason edistäminen ja riittävän sosiaaliturvan takaaminen muun muassa ottamalla käyttöön olemassa oleviin strategioihin perustuvat uudet suuntaviivat jäsenvaltioille, mukaan lukien niiden talouksien peruspilareihin sovellettavat sosiaaliset ja taloudelliset viitearvot ja vähimmäisnormit;

| 11. | katsoo, että ”todellista talous- ja rahaliittoa” ei voida rajata pelkäksi sääntöjärjestelmäksi, vaan tarvitaan erityisiin omiin varoihin perustuvien talousarviovalmiuksien lisäämistä (finanssitransaktiovero mukaan luettuna), ja että näin olisi unionin talousarvion puitteissa tuettava kasvua ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja puututtava epätasapainotiloihin, rakenteellisiin eroihin ja talouden hätätilanteisiin, jotka liittyvät suoraan rahaliittoon, sen kuitenkaan estämättä talousarvion perinteisten yhteisen politiikan rahoittamiseen liittyvien tehtävien hoitamista; |
| --- | --- |

11.

katsoo, että ”todellista talous- ja rahaliittoa” ei voida rajata pelkäksi sääntöjärjestelmäksi, vaan tarvitaan erityisiin omiin varoihin perustuvien talousarviovalmiuksien lisäämistä (finanssitransaktiovero mukaan luettuna), ja että näin olisi unionin talousarvion puitteissa tuettava kasvua ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja puututtava epätasapainotiloihin, rakenteellisiin eroihin ja talouden hätätilanteisiin, jotka liittyvät suoraan rahaliittoon, sen kuitenkaan estämättä talousarvion perinteisten yhteisen politiikan rahoittamiseen liittyvien tehtävien hoitamista;

| 12. | katsoo, että neuvosto voi nykyisten perussopimusten mukaisesti hyväksyä SEUT 136 artiklan nojalla sitovia talouspolitiikan suuntaviivoja euroalueen maita varten talouspolitiikan EU-ohjausjaksolla komission suosituksen perusteella ja siten, että äänestykseen osallistuvat vain euroa rahayksikkönään käyttävät jäsenvaltiot; tähdentää, että kannustinmekanismi vahvistaisi talouspolitiikan koordinoinnin sitovaa luonnetta; kehottaa tekemään toimielinten välisen sopimuksen, jotta Euroopan parlamentti otetaan mukaan vuotuisen kasvuselvityksen sekä talouspolitiikan ja työllisyyden suuntaviivojen laatimiseen ja hyväksymiseen; |
| --- | --- |

12.

katsoo, että neuvosto voi nykyisten perussopimusten mukaisesti hyväksyä SEUT 136 artiklan nojalla sitovia talouspolitiikan suuntaviivoja euroalueen maita varten talouspolitiikan EU-ohjausjaksolla komission suosituksen perusteella ja siten, että äänestykseen osallistuvat vain euroa rahayksikkönään käyttävät jäsenvaltiot; tähdentää, että kannustinmekanismi vahvistaisi talouspolitiikan koordinoinnin sitovaa luonnetta; kehottaa tekemään toimielinten välisen sopimuksen, jotta Euroopan parlamentti otetaan mukaan vuotuisen kasvuselvityksen sekä talouspolitiikan ja työllisyyden suuntaviivojen laatimiseen ja hyväksymiseen;

| 13. | vahvistaa uudelleen aikovansa tehostaa pöytäkirjaan N:o 1 perustuvaa yhteistyötään kansallisten parlamenttien kanssa, mutta korostaa, että tämän yhteistyön ei pitäisi merkitä uuden parlamentaarisen yhteiselimen perustamista, koska se olisi tehoton eikä sillä olisi demokraattista eikä perustuslaillista oikeutusta; korostaa, että parlamentti on unionin tason parlamentaarisena elimenä täysin oikeutettu harjoittamaan tehostetun ja demokraattisen talous- ja rahaliiton ohjausta ja hallintaa; |
| --- | --- |

13.

vahvistaa uudelleen aikovansa tehostaa pöytäkirjaan N:o 1 perustuvaa yhteistyötään kansallisten parlamenttien kanssa, mutta korostaa, että tämän yhteistyön ei pitäisi merkitä uuden parlamentaarisen yhteiselimen perustamista, koska se olisi tehoton eikä sillä olisi demokraattista eikä perustuslaillista oikeutusta; korostaa, että parlamentti on unionin tason parlamentaarisena elimenä täysin oikeutettu harjoittamaan tehostetun ja demokraattisen talous- ja rahaliiton ohjausta ja hallintaa;

| 14. | pyytää komissiota toimittamaan parlamentille mahdollisimman pian kaikkien intressitahojen kuulemisen jälkeen säädösehdotuksia, sillä parlamentti on toinen lainsäädäntövallan käyttäjistä, ja noudattamaan tässä yhteydessä liitteessä esitettyjä yksityiskohtaisia suosituksia; |
| --- | --- |

14.

pyytää komissiota toimittamaan parlamentille mahdollisimman pian kaikkien intressitahojen kuulemisen jälkeen säädösehdotuksia, sillä parlamentti on toinen lainsäädäntövallan käyttäjistä, ja noudattamaan tässä yhteydessä liitteessä esitettyjä yksityiskohtaisia suosituksia;

| 15. | vahvistaa, että suosituksissa on noudatettu toissijaisuusperiaatetta ja kunnioitettu unionin kansalaisten perusoikeuksia; |
| --- | --- |

15.

vahvistaa, että suosituksissa on noudatettu toissijaisuusperiaatetta ja kunnioitettu unionin kansalaisten perusoikeuksia;

| 16. | kehottaa komissiota niiden toimenpiteiden lisäksi, jotka voidaan ja jotka täytyy toteuttaa nopeasti nykyisten perussopimusten puitteissa, laatimaan luettelon institutionaalisista muutoksista, jotka voivat osoittautua välttämättömiksi, jotta talous- ja rahaliitolle luodaan parlamentin roolin vahvistamiseen perustuva vankempi rakenne, ja jotka pohjautuvat yhdennetyn rahoituskehyksen, yhdennetyn budjettikehyksen ja yhdennetyn talouspoliittisen kehyksen tarpeeseen; |
| --- | --- |

16.

kehottaa komissiota niiden toimenpiteiden lisäksi, jotka voidaan ja jotka täytyy toteuttaa nopeasti nykyisten perussopimusten puitteissa, laatimaan luettelon institutionaalisista muutoksista, jotka voivat osoittautua välttämättömiksi, jotta talous- ja rahaliitolle luodaan parlamentin roolin vahvistamiseen perustuva vankempi rakenne, ja jotka pohjautuvat yhdennetyn rahoituskehyksen, yhdennetyn budjettikehyksen ja yhdennetyn talouspoliittisen kehyksen tarpeeseen;

| 17. | katsoo, että pyydetyn ehdotuksen rahoitusvaikutukset olisi katettava asianmukaisista budjettimäärärahoista; |
| --- | --- |

17.

katsoo, että pyydetyn ehdotuksen rahoitusvaikutukset olisi katettava asianmukaisista budjettimäärärahoista;

| 18. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman sekä liitteenä olevat yksityiskohtaiset suositukset komissiolle, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, Euroopan keskuspankille, euroryhmän puheenjohtajalle sekä jäsenvaltioiden parlamenteille ja hallituksille. |
| --- | --- |

18.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman sekä liitteenä olevat yksityiskohtaiset suositukset komissiolle, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, Euroopan keskuspankille, euroryhmän puheenjohtajalle sekä jäsenvaltioiden parlamenteille ja hallituksille.

---

(1)  EUVL L 331, 15.12.2010, s. 12.

---

LIITE

PYYDETYN EHDOTUKSEN SISÄLTÖÄ KOSKEVAT YKSITYISKOHTAISET SUOSITUKSET

1.   Yhdennetty rahoituskehys

Suositus 1.1. yhteisestä valvontamekanismista

Euroopan parlamentti katsoo, että annettavassa säädöksessä olisi pyrittävä sääntelemään seuraavia:

Yhteistä eurooppalaista valvontamekanismia koskevat komission ehdotukset olisi hyväksyttävä mahdollisimman pikaisesti, jotta varmistetaan vakavaraisuussääntöjen, riskinhallinnan ja kriisineston tehokas soveltaminen luottolaitoksiin koko unionissa.

Ehdotuksen oikeusperustan, muodon ja sisällön olisi tarjottava mahdollisuus kaikkien jäsenvaltioiden täysimittaiseen mukanaoloon yhteisessä eurooppalaisessa valvontamekanismissa siten, että varmistetaan niiden jäsenvaltioiden täysimääräinen osallistuminen päätöksentekoon, joiden valuutta ei ole euro, ja taataan hyväksyttyjen velvoitteiden ja päätöksentekoon vaikuttamisen symmetrinen suhde.

Euroalueen jäsenvaltioiden mukanaolon Euroopan valvontaviranomaisessa olisi oltava pakollista.

Ehdotuksen olisi oltava Euroopan parlamentin suorittaman laajan demokraattisen valvonnan alainen perussopimusten rajoissa.

Oikeusperustan pitäisi tuoda Euroopan parlamentti mukaan toisena lainsäätäjänä, kun parlamentin yhteispäätösroolia ei voida aikaansaada ”valvontapaketti” -linjauksen avulla. Euroopan unionin tuomioistuin tutkii SEUT-sopimuksen 263 artiklan mukaisesti EKP:n sellaisten säädösten laillisuuden, joiden tarkoituksena on tuottaa oikeusvaikutuksia suhteessa kolmansiin osapuoliin, suosituksia ja lausuntoja lukuun ottamatta.

Ehdotuksella olisi varmistettava se, että kaikkia asetukseen (EU) N:o 1093/2010 sisältyviä EPV:n tehtäviä hoidetaan edelleen unionin tasolla ja että ehdotukset ovat johdonmukaisia asetuksessa (EU) N:o 1093/2010 tarkoitetun eurooppalaisen valvontaviranomaisen moitteettoman toiminnan kanssa.

Yhteisen valvontamekanismin on oltava vastuuvelvollinen Euroopan parlamentille ja neuvostolle eurooppalaisen valvonnan alalla toteutetuista toimista ja tehdyistä päätöksistä, ja sen olisi raportoitava Euroopan parlamentin asiasta vastaavalle valiokunnalle. Demokraattinen vastuuvelvollisuus edellyttää muun muassa parlamentin hyväksyntää yhteisen valvontamekanismin valvontaelimen puheenjohtajan valinnalle ja puheenjohtajan valintaa avointa valintamenettelyä soveltaen, puheenjohtajan velvollisuutta raportoida parlamentille ja tulla parlamentin kuultavaksi, parlamentin oikeutta esittää kirjallisia tai suullisia kysymyksiä sekä SEUT:n mukaista parlamentin tutkintaoikeutta.

Yhteisen eurooppalaisen valvontamekanismin olisi oltava riippumaton kansallisista poliittisista etunäkökohdista ja taattava unionin etujen asettaminen kansallisten etujen edelle unionin sille antamin valtuuksin ja asianmukaisen hallinnon avulla.

Yhteisen valvontamekanismin päätöksentekomenettelyt olisi täsmennettävä asiaa koskevassa lainsäädäntöehdotuksessa tavallisessa lainsäätämisjärjestyksessä.

Euroopan valvontaviranomaisella olisi oltava valtuudet ja vastuu

| — | valvoa luottolaitoksia järjestelmään kuuluvissa maissa, kuitenkin siten, että operatiiviset vastuut on selkeästi jaettu unionin ja kansallisten valvojien välillä pankkien koosta ja liiketoimintamallista sekä valvontatehtävien luonteesta riippuen |
| --- | --- |

—

valvoa luottolaitoksia järjestelmään kuuluvissa maissa, kuitenkin siten, että operatiiviset vastuut on selkeästi jaettu unionin ja kansallisten valvojien välillä pankkien koosta ja liiketoimintamallista sekä valvontatehtävien luonteesta riippuen

| — | toimia tavalla, joka on johdonmukainen sisämarkkinoiden yhtenäisyyden ja eheyden ja kansainvälisen kilpailukyvyn säilyttämisen tarpeen kanssa, esimerkiksi varmistaen, että kilpailun esteitä ei ole jäsenvaltioiden välillä |
| --- | --- |

—

toimia tavalla, joka on johdonmukainen sisämarkkinoiden yhtenäisyyden ja eheyden ja kansainvälisen kilpailukyvyn säilyttämisen tarpeen kanssa, esimerkiksi varmistaen, että kilpailun esteitä ei ole jäsenvaltioiden välillä

| — | ottaa asianmukaisesti huomioon toimintansa vaikutukset kilpailuun ja innovointiin sisämarkkinoilla, koko unionin yhtenäisyyteen, unionin maailmanlaajuiseen kilpailukykyyn, taloudelliseen osallisuuteen, kuluttajansuojaan ja unionin työllisyyttä ja kasvua edistävään strategiaan |
| --- | --- |

—

ottaa asianmukaisesti huomioon toimintansa vaikutukset kilpailuun ja innovointiin sisämarkkinoilla, koko unionin yhtenäisyyteen, unionin maailmanlaajuiseen kilpailukykyyn, taloudelliseen osallisuuteen, kuluttajansuojaan ja unionin työllisyyttä ja kasvua edistävään strategiaan

| — | turvata osallistuvien jäsenvaltioiden rahoitusjärjestelmän kaikkien osien vakaus ja kestävyys, markkinoiden ja rahoitustuotteiden avoimuus sekä tallettajien, sijoittajien ja veronmaksajien suojelu, ottaen huomioon markkinoiden ja institutionaalisten muotojen moninaisuus |
| --- | --- |

—

turvata osallistuvien jäsenvaltioiden rahoitusjärjestelmän kaikkien osien vakaus ja kestävyys, markkinoiden ja rahoitustuotteiden avoimuus sekä tallettajien, sijoittajien ja veronmaksajien suojelu, ottaen huomioon markkinoiden ja institutionaalisten muotojen moninaisuus

| — | estää sääntelyn katvealueiden hyväksikäyttöä ja taata yhtäläiset toimintaedellytykset |
| --- | --- |

—

estää sääntelyn katvealueiden hyväksikäyttöä ja taata yhtäläiset toimintaedellytykset

| — | vahvistaa valvonnan kansainvälistä koordinointia ja tarvittaessa edustaa unionia kansainvälisissä rahoituslaitoksissa |
| --- | --- |

—

vahvistaa valvonnan kansainvälistä koordinointia ja tarvittaessa edustaa unionia kansainvälisissä rahoituslaitoksissa

| — | toteuttaa tarvittavat toimet vaikeuksissa olevien rahoituslaitosten tai sellaisten rahoituslaitosten, joiden kaatuminen olisi ongelma yleisen edun kannalta, rakenteen uudistamiseksi, niiden pelastamiseksi tai lakkauttamiseksi, mikäli asianomaiset kansalliset viranomaiset jättävät toimet toteuttamatta. |
| --- | --- |

—

toteuttaa tarvittavat toimet vaikeuksissa olevien rahoituslaitosten tai sellaisten rahoituslaitosten, joiden kaatuminen olisi ongelma yleisen edun kannalta, rakenteen uudistamiseksi, niiden pelastamiseksi tai lakkauttamiseksi, mikäli asianomaiset kansalliset viranomaiset jättävät toimet toteuttamatta.

Valvonnasta ylikansallisella tasolla vastaaville elimille on osoitettava riittävät resurssit, myös henkilöstöresurssit, sen varmistamiseksi, että niillä on riittävät operatiiviset valmiudet tehtäviensä toteuttamiseen.

Suositus 1.2. talletussuojasta

Euroopan parlamentti katsoo, että annettavassa säädöksessä olisi pyrittävä sääntelemään seuraavia:

Euroopan parlamentti kehottaa komissiota tekemään kaikkensa, jotta talletusten vakuusjärjestelmistä annettavaa direktiiviä (uudelleenlaadittu toisinto) koskeva lainsäädäntömenettely saadaan mahdollisimman pian päätökseen Euroopan parlamentin 16. helmikuuta 2012 esittämän kannan pohjalta.

Eurooppalaista talletussuojaa koskevien yhtenäisten sääntöjen pitkän aikavälin tavoite huomioon ottaen olisi sovellettava tiukkoja vaatimuksia kaikkiin unionin talletussuojajärjestelmiin, jotta saavutetaan yhtä laaja suoja ja taataan talletussuojajärjestelmien samantasoinen vakaus ja yhtäläiset toimintaedellytykset. Vain siten voidaan luoda edellytykset tarvittavalle joustavuudelle niin, että rahoitusalan kansalliset olosuhteet otetaan riittävästi huomioon.

Olisi tutkittava mahdollisuudet perustaa yhteinen Euroopan talletussuojarahasto toimivine ja asianmukaisesti rahoitettuine talletussuojajärjestelmineen, kun tehokas kriisinratkaisujärjestelmä ja tehokas yhteinen valvontamekanismi ovat toiminnassa, koska se lisäisi uskottavuutta ja sijoittajien luottamusta.

Yksityisten säästöjen suojaamiseksi toiminnot on pidettävä erillisinä samalla kun varmistetaan talletussuoja-, elvytys- ja kriisinratkaisurahastojen tehokas niveltyminen toisiinsa.

Talletussuojamekanismeilla samoin kuin elvytys- ja kriisinratkaisumekanismeilla olisi oltava vahva, ensisijaisesti ex ante -rahoitusrakenne, joka perustuu toimialan suorittamiin maksuihin siten, että tietyn rahoituslaitoksen maksu kuvastaa kyseisen laitoksen riskitasoa ja julkinen rahoitus toimii ainoastaan viimeisenä suojaverkkona ja vähennetään minimiin.

Suositus 1.3. elvytyksestä ja kriisinratkaisusta

Euroopan parlamentti katsoo, että annettavassa säädöksessä olisi pyrittävä sääntelemään seuraavia:

Kyseinen ehdotus direktiiviksi luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten elvytys- ja kriisinratkaisukehyksestä olisi hyväksyttävä mahdollisimman pian, jotta luodaan eurooppalainen kriisinratkaisutoimien soveltamisjärjestelmä ja valmistaudutaan keskipitkällä aikavälillä yhtenäisen eurooppalaisen elvytys- ja kriisinratkaisujärjestelmän perustamiseen. Olisi otettava huomioon, että tietyillä pankkialoilla on jo täyden suojelun mekanismit sekä elvytys- ja kriisinratkaisuvälineet, jotka olisi tunnustettava, joita olisi tuettava ja jotka olisi nivellettävä säädökseen.

Tehokkaan kriisinratkaisu- ja elvytysjärjestelmän päätavoitteena on oltava veronmaksajien varojen mahdollisen käytön minimoiminen pankkilaitosten elvytykseen ja kriisinratkaisuun.

Yksityisten säästöjen suojaamiseksi toiminnot on pidettävä erillisinä samalla kun varmistetaan talletussuoja-, elvytys- ja kriisinratkaisurahastojen tehokas niveltyminen toisiinsa.

Elvytys- ja kriisinratkaisumekanismeilla samoin kuin talletussuojajärjestelmillä olisi oltava vahva, ensisijaisesti ex ante -rahoitusrakenne, joka perustuu toimialan suorittamiin maksuihin siten, että tietyn rahoituslaitoksen maksu kuvastaa kyseisen laitoksen riskitasoa ja julkinen rahoitus toimii ainoastaan viimeisenä suojaverkkona ja vähennetään minimiin.

Ehdotuksen olisi myös oltava yhdenmukainen muiden Euroopan parlamentin 7. heinäkuuta 2010 antamaan päätöslauselmaan ja komissiolle rajat ylittävästä kriisinhallinnasta pankkialalla annettuihin suosituksiin sisältyvien näkökohtien kuten maksukyvyttömyyslakien yhdenmukaistamisen, yhteisten riskinarviointien, yhtenäisen välineistön ja eriasteisten viranomaistoimien kanssa.

Suositus 1.4. pankkiunionin lisäelementeistä

Euroopan parlamentti katsoo, että annettavassa säädöksessä olisi pyrittävä sääntelemään seuraavia:

| — | vaatimus tiettyjen, erityisen riskialttiiden rahoitustoimien oikeudellisesta erottamisesta talletuspankeista pankkiryhmittymän sisällä Liikasen raportin mukaisesti |
| --- | --- |

—

vaatimus tiettyjen, erityisen riskialttiiden rahoitustoimien oikeudellisesta erottamisesta talletuspankeista pankkiryhmittymän sisällä Liikasen raportin mukaisesti

| — | ”sama riski, samat säännöt” -sääntelypuitteet, joilla varmistetaan, että toimijat, jotka eivät ole pankkeja, mutta harjoittavat pankkitoiminnan kaltaista toimintaa ja ovat vuorovaikutuksessa pankkien kanssa, eivät ole sääntelyn ulottumattomissa |
| --- | --- |

—

”sama riski, samat säännöt” -sääntelypuitteet, joilla varmistetaan, että toimijat, jotka eivät ole pankkeja, mutta harjoittavat pankkitoiminnan kaltaista toimintaa ja ovat vuorovaikutuksessa pankkien kanssa, eivät ole sääntelyn ulottumattomissa

| — | pankkien vakavaraisuuden uskottava ja säännöllinen stressitestaus, jolla edistetään ongelmien havaitsemista ajoissa ja mahdollistetaan asianmukainen interventioiden mitoittaminen |
| --- | --- |

—

pankkien vakavaraisuuden uskottava ja säännöllinen stressitestaus, jolla edistetään ongelmien havaitsemista ajoissa ja mahdollistetaan asianmukainen interventioiden mitoittaminen

| — | yhtenäinen säännöstö kaikkien pankkien vakavaraisuuden valvontaa varten ja yhteiset puitteet makrotalousvalvonnalle estämään finanssialan pirstaloituminen edelleen. |
| --- | --- |

—

yhtenäinen säännöstö kaikkien pankkien vakavaraisuuden valvontaa varten ja yhteiset puitteet makrotalousvalvonnalle estämään finanssialan pirstaloituminen edelleen.

2.   Yhdennetty finanssipoliittinen kehys

Suositus 2.1. kahden säädöksen paketista

Euroopan parlamentti katsoo, että annettavassa säädöksessä olisi pyrittävä sääntelemään seuraavia:

Komissiota olisi vaadittava panemaan seuraavissa asioissa tehokkaasti täytäntöön kompromissit, jotka saadaan aikaan kahden säädöksen paketista Euroopan parlamentin ja neuvoston välillä käydyissä kolmikantaneuvotteluissa:

| — | yhteisen budjettiaikataulun laatiminen |
| --- | --- |

—

yhteisen budjettiaikataulun laatiminen

| — | kansallisten budjettikehysten uudistaminen |
| --- | --- |

—

kansallisten budjettikehysten uudistaminen

| — | talousarviosuunnitelmien arviointi, johon sisältyy Eurooppa 2020 -strategian tavoitteisiin liittyvien julkisten investointien ja menojen laadullinen arviointi |
| --- | --- |

—

talousarviosuunnitelmien arviointi, johon sisältyy Eurooppa 2020 -strategian tavoitteisiin liittyvien julkisten investointien ja menojen laadullinen arviointi

| — | talouskumppanuusohjelmien perustaminen |
| --- | --- |

—

talouskumppanuusohjelmien perustaminen

| — | niiden jäsenvaltioiden tiiviimpi seuranta, joiden rahayksikkö on euro ja jotka ovat liiallisia alijäämiä koskevassa menettelyssä |
| --- | --- |

—

niiden jäsenvaltioiden tiiviimpi seuranta, joiden rahayksikkö on euro ja jotka ovat liiallisia alijäämiä koskevassa menettelyssä

| — | niiden jäsenvaltioiden tiiviimpi seuranta, joiden rahayksikkö on euro ja joihin liittyy riski liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn mukaisen velvoitteen noudattamatta jättämisestä |
| --- | --- |

—

niiden jäsenvaltioiden tiiviimpi seuranta, joiden rahayksikkö on euro ja joihin liittyy riski liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn mukaisen velvoitteen noudattamatta jättämisestä

| — | valtionvelan liikkeeseenlaskua koskeva raportointi |
| --- | --- |

—

valtionvelan liikkeeseenlaskua koskeva raportointi

| — | aloite, jossa esitetään tarvittavia ohjelmia pitkän ajanjakson lisäinvestointien mobilisoimiseksi noin yhden prosentin BKT:sta arvosta kestävän kasvun tukemiseksi ja tarvittavien rakenneuudistusten täydentämiseksi. |
| --- | --- |

—

aloite, jossa esitetään tarvittavia ohjelmia pitkän ajanjakson lisäinvestointien mobilisoimiseksi noin yhden prosentin BKT:sta arvosta kestävän kasvun tukemiseksi ja tarvittavien rakenneuudistusten täydentämiseksi.

Suositus 2.2. finanssipoliittisen sopimuksen yhteisöllistämisestä

Euroopan parlamentti katsoo, että annettavassa säädöksessä olisi pyrittävä sääntelemään seuraavia:

Finanssipoliittinen sopimus olisi sen täytäntöönpanosta saatujen kokemusten arvioinnin pohjalta ja SEU:n ja SEUT:n mukaisesti saatettava mahdollisimman pikaisesti osaksi unionin sekundaarilainsäädäntöä.

Suositus 2.3. verotuksesta

Euroopan parlamentti katsoo, että annettavassa säädöksessä olisi pyrittävä sääntelemään seuraavia:

Yhä tiiviimmässä taloudellisessa, verotuksellisessa ja finanssipoliittisessa unionissa on pyrittävä entistä enemmän yhteensovittamaan verotusjärjestelmiä ja puuttumaan jäsenvaltioiden väliseen haitalliseen verokilpailuun, joka on selvästi sisämarkkinoiden toimintaperiaatteiden vastaista. Kun kaikki neuvottelut ovat epäonnistuneet ja kompromissit osoittautuneet toimimattomiksi, tiiviimpää yhteistyötä olisi sovellettava useammin verotuksen alalla (esimerkiksi yhteisen yhdistetyn yhtiöveropohjan tai finanssitransaktioveron käyttöön ottamiseksi), koska yhdenmukaistettu verotuskehys tehostaa finanssipoliittista yhdentymistä.

Suositus 2.4. omilla varoilla rahoitetusta unionin keskitetystä talousarviosta

Euroopan parlamentti katsoo, että annettavassa säädöksessä olisi pyrittävä sääntelemään seuraavia:

Komissio ja neuvosto olisi velvoitettava ottamaan toimintavaihtoehtoja laatiessaan huomioon Euroopan parlamentin monivuotista rahoituskehystä ja omia varoja koskevat kannat. Euroopan parlamentti on toistuvasti painottanut kiireellistä tarvetta uudistaa omien varojen järjestelmää sekä palata noudattamaan SEUT:n henkeä ja kirjainta, joiden mukaisesti unionin talousarvio rahoitetaan yksinomaan omin varoin.

Olisi käsiteltävä pikaisesti tilannetta, jossa unionin talousarvion rahoittamistarpeet ovat ristiriidassa välttämättömän jäsenvaltioiden julkisen talouden vakauttamisen kanssa. Nyt on siksi aika palata vaiheittain tilanteeseen, jossa unionin talousarviota rahoitetaan aidoilla omilla varoilla, mikä lieventäisi kansallisiin talousarvioihin kohdistuvia paineita. Lisäksi muistutetaan, että parlamentti on selittänyt 29. maaliskuuta 2007, 8. kesäkuuta 2011, 13. kesäkuuta 2012 ja 23. lokakuuta 2012 antamissaan päätöslauselmissa, mitä aito omien varojen järjestelmä merkitsee ja miten tämä järjestelmä voidaan yhdistää kansallisella tasolla lyhyellä aikavälillä tarvittavaan julkisen talouden vakauttamiseen.

Talousarvioita koskevan koordinoinnin lisääminen unionissa edellyttää unionin, jäsenvaltioiden sekä alue- ja paikallisviranomaisten julkisen talouden tilinpitoa koskevia konsolidoituja tietoja, jotka kuvastavat unionin tavoitteita. Komission olisi siksi sisällytettävä tuleviin lainsäädäntöehdotuksiinsa tällaisten konsolidoitujen tietojen käyttöön ottaminen.

Suositus 2.5. asteittaisesta siirtymisestä lunastusrahastoon

Euroopan parlamentti katsoo, että annettavassa säädöksessä olisi pyrittävä sääntelemään seuraavia:

Liiallinen velka olisi asteittain siirrettävä Saksan talouspoliittisen asiantuntijaneuvoston ehdotukseen perustuvaan lunastusrahastoon. Ehdotuksessa esitetään tilapäisen rahaston perustamista, johon otettaisiin tietyt kriteerit täyttävien jäsenvaltioiden kaikki velat, jotka ylittävät 60 prosenttia BKT:stä. Velat maksetaan takaisin noin 25 vuoden aikana, ja siten perustetaan rahasto, joka osaltaan, yhdessä kaikkien nykyisten mekanismien täytäntöönpanon kanssa, auttaa pitämään jäsenvaltioiden kokonaisvelan tulevaisuudessa alle 60 prosentissa.

Suositus 2.6. veronkierron torjumisesta

Euroopan parlamentti katsoo, että annettavassa säädöksessä olisi pyrittävä sääntelemään seuraavia:

Pääoman vapaata liikkuvuutta ei voida käyttää veronkiertoon, varsinkaan jäsenvaltioissa, joiden rahayksikkö on euro ja jotka ovat vakavissa vaikeuksissa tai vaarassa joutua vakaviin vaikeuksiin rahoitusvakautensa suhteen euroalueella. Komission olisi siksi saatettava kansainväliset sopimusneuvottelut päätökseen ja esitettävä ehdotuksia veroviranomaisten välisen yhteistyön ja koordinoinnin parantamiseksi veropetosten ja veronkierron sekä aggressiivisen verosuunnittelun torjunnan vahvistamista koskevan 27. kesäkuuta 2012 esittämänsä merkittävän aloitteen mukaisesti.

Olisi otettava käyttöön finanssitransaktiovero tiiviimmässä yhteistyössä SEUT-sopimuksen 326–333 artiklan määräysten mukaisesti.

Suositus 2.7. Euroopan vakausmekanismin demokraattisen valvonnan varmistamisesta

Euroopan parlamentti katsoo, että annettavassa säädöksessä olisi pyrittävä sääntelemään seuraavia:

Euroopan vakausmekanismin olisi kehityttävä kohti yhteisömenetelmän mukaista hallintoa ja sen olisi oltava vastuuvelvollinen Euroopan parlamentille. Keskeisten päätösten, kuten rahoitusavun myöntäminen jäsenvaltiolle ja yhteisymmärryspöytäkirjojen tekeminen, olisi edellytettävä Euroopan parlamentin suorittamaa asianmukaista valvontaa.

Yhteisymmärryspöytäkirjojen täytäntöönpanon varmistamiseen nimettyä troikkaa olisi kuultava Euroopan parlamentissa, ennen kuin se alkaa hoitaa tehtäviään, ja sen olisi raportoitava säännöllisesti Euroopan parlamentille ja oltava parlamentin demokraattisen valvonnan alainen.

Suositus 2.8. finanssipolitiikan koordinoinnin demokraattisen vastuuvelvollisuuden ja oikeutuksen varmistamisesta

Euroopan parlamentti katsoo, että annettavassa säädöksessä olisi pyrittävä sääntelemään seuraavia:

Kaikkiin hiljattain kehitettyihin finanssipolitiikan koordinointimekanismeihin olisi liityttävä vastaavasti riittävät säännökset demokraattisen vastuuvelvollisuuden ja oikeutuksen varmistamisesta.

3.   Yhdennetty talouspoliittinen kehys

Suositus 3.1. talouspolitiikan paremmasta ennakkokoordinoinnista ja talouspolitiikan EU-ohjausjakson parantamisesta

Euroopan parlamentti katsoo, että annettavassa säädöksessä olisi pyrittävä sääntelemään seuraavia:

Komission olisi varmistettava, että kahden säädöksen paketista Euroopan parlamentin ja neuvoston välillä käytyjen kolmikantaneuvottelujen tuloksena syntyvät kompromissit pannaan laaja-alaisesti täytäntöön.

Eurooppalaista sosiaaliturvaa ja sosiaalisia vähimmäisnormeja koskevat uudet unionin välineet, mukaan luettuna nuorisotyöttömyyden torjumiseen tarkoitettu eurooppalainen nuorisotakuu, olisi hyödynnettävä tarkasti.

Komission olisi välittömästi esitettävä tavallisessa lainsäätämisjärjestyksessä ehdotuksia valtioiden ja hallitusten päämiesten 28. kesäkuuta 2012 tekemien kasvu- ja työllisyyssopimuksen sitoumusten siirtämiseksi sekundaarilainsäädäntöön. Erityisesti talouspolitiikan koordinointikehyksessä olisi otettava asianmukaisesti huomioon jäsenvaltion sitoumukset ”eriytettyihin, kasvua edistäviin strategioihin julkisen talouden vakauttamiseksi, vakaus- ja kasvusopimuksen noudattamiseen sekä maakohtaisten olosuhteiden huomioimiseen” ja edistettävä investointeja talouden kasvupotentiaaliin välittömästi liittyvillä tulevaisuuteen suuntautuvilla aloilla.

Komission olisi annettava selvitys vuotuisen kasvuselvityksen tilasta. EU-ohjausjaksoon olisi otettava mukaan Euroopan parlamentti ja kansalliset parlamentit.

Talousarvioita koskevan koordinoinnin lisääminen unionissa edellyttää unionin, jäsenvaltioiden sekä alue- ja paikallisviranomaisten julkisen talouden tilinpitoa koskevia konsolidoituja tietoja, jotka kuvastavat unionin tavoitteita. Komission olisi siksi sisällytettävä tuleviin lainsäädäntöehdotuksiinsa tällaisten konsolidoitujen tietojen käyttöön ottaminen.

Vahvistetussa vakaus- ja kasvusopimuksessa ja makrotaloudellisessa valvontamekanismissa määritetyn talouspolitiikan EU-ohjausjakson eri vaiheiden tarkastelun perusteella olisi arvioitava lisälainsäädännön tarvetta ottaen huomioon seuraavat seikat:

| — | Sisämarkkinoiden kehittäminen ja lujittaminen ja kansainvälisten kauppayhteyksien edistäminen ovat tärkeitä tekijöitä kestävän talouskasvun lisäämisessä, kilpailukyvyn parantamisessa ja makrotalouden epätasapainon torjunnassa. Komissio olisi siksi velvoitettava ottamaan vuotuisessa kasvuselvityksessään huomioon ne toimet, joita jäsenvaltioiden on toteutettava sisämarkkinoiden päätökseen saattamiseksi. |
| --- | --- |

—

Sisämarkkinoiden kehittäminen ja lujittaminen ja kansainvälisten kauppayhteyksien edistäminen ovat tärkeitä tekijöitä kestävän talouskasvun lisäämisessä, kilpailukyvyn parantamisessa ja makrotalouden epätasapainon torjunnassa. Komissio olisi siksi velvoitettava ottamaan vuotuisessa kasvuselvityksessään huomioon ne toimet, joita jäsenvaltioiden on toteutettava sisämarkkinoiden päätökseen saattamiseksi.

| — | Kansallisten uudistusohjelmien ja kansallisten vakausohjelmien olisi liityttävä tiiviisti toisiinsa. Asianmukaisella seurannalla olisi varmistettava kansallisten uudistusohjelmien ja kansallisten vakausohjelmien johdonmukaisuus. |
| --- | --- |

—

Kansallisten uudistusohjelmien ja kansallisten vakausohjelmien olisi liityttävä tiiviisti toisiinsa. Asianmukaisella seurannalla olisi varmistettava kansallisten uudistusohjelmien ja kansallisten vakausohjelmien johdonmukaisuus.

| — | EU-ohjausjakson olisi mahdollistettava suuremman synergian kehittyminen unionin ja jäsenvaltioiden talousarvioiden välille Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseksi. EU-ohjausjaksoa voitaisiin tällöin myös kehittää sisällyttämällä siihen resurssitehokkuuden indikaattoreita. |
| --- | --- |

—

EU-ohjausjakson olisi mahdollistettava suuremman synergian kehittyminen unionin ja jäsenvaltioiden talousarvioiden välille Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseksi. EU-ohjausjaksoa voitaisiin tällöin myös kehittää sisällyttämällä siihen resurssitehokkuuden indikaattoreita.

| — | Alueellisten ja paikallisten viranomaisten ja kumppanien osallistumista relevanttien ohjelmien suunnitteluun ja täytäntöönpanoon olisi lisättävä, jotta kasvatetaan vastuuntunnetta strategian päämääriä kohtaan kaikilla tasoilla ja varmistetaan sen tavoitteiden ja tulosten parempi tiedostaminen paikan päällä. |
| --- | --- |

—

Alueellisten ja paikallisten viranomaisten ja kumppanien osallistumista relevanttien ohjelmien suunnitteluun ja täytäntöönpanoon olisi lisättävä, jotta kasvatetaan vastuuntunnetta strategian päämääriä kohtaan kaikilla tasoilla ja varmistetaan sen tavoitteiden ja tulosten parempi tiedostaminen paikan päällä.

| — | Komission olisi hyväksyttävä kunkin vuoden joulukuun 1. päivään mennessä vuotuinen kasvuselvitys ja varoitusjärjestelmää koskeva selvitys, joihin sisältyy euroaluetta koskeva erillinen luku. Komission olisi julkistettava soveltamansa makrotaloudelliset menetelmät ja oletukset kaikilta osin. |
| --- | --- |

—

Komission olisi hyväksyttävä kunkin vuoden joulukuun 1. päivään mennessä vuotuinen kasvuselvitys ja varoitusjärjestelmää koskeva selvitys, joihin sisältyy euroaluetta koskeva erillinen luku. Komission olisi julkistettava soveltamansa makrotaloudelliset menetelmät ja oletukset kaikilta osin.

| — | Komission olisi vuotuisessa kasvuselvityksessä arvioitava selkeästi unionin ja yksittäisten jäsenvaltioiden tärkeimpiä talous- ja finanssipoliittisia ongelmia ja ehdotettava ensisijaisia toimia niiden ratkaisemiseksi sekä määriteltävä unionin ja jäsenvaltioiden tasolla toteutettavat aloitteet, joilla voidaan tukea kilpailukyvyn lisäämistä, pitkän aikavälin investointeja, poistaa kestävän kasvun esteitä, toteuttaa perussopimuksissa ja nykyisessä Eurooppa 2020 -strategiassa asetetut tavoitteet, panna täytäntöön seitsemän lippulaivahanketta ja vähentää makrotaloudellista epätasapainoa. |
| --- | --- |

—

Komission olisi vuotuisessa kasvuselvityksessä arvioitava selkeästi unionin ja yksittäisten jäsenvaltioiden tärkeimpiä talous- ja finanssipoliittisia ongelmia ja ehdotettava ensisijaisia toimia niiden ratkaisemiseksi sekä määriteltävä unionin ja jäsenvaltioiden tasolla toteutettavat aloitteet, joilla voidaan tukea kilpailukyvyn lisäämistä, pitkän aikavälin investointeja, poistaa kestävän kasvun esteitä, toteuttaa perussopimuksissa ja nykyisessä Eurooppa 2020 -strategiassa asetetut tavoitteet, panna täytäntöön seitsemän lippulaivahanketta ja vähentää makrotaloudellista epätasapainoa.

| — | Jäsenvaltioiden ja niiden alueiden olisi erityisesti otettava kansalliset ja alueelliset parlamentit, työmarkkinaosapuolet, viranomaiset ja kansalaisyhteiskunta entistä tiiviimmin mukaan kansallisten uudistus-, kehitys- ja koheesio-ohjelmien suunnitteluun ja kuultava niitä säännöllisesti. |
| --- | --- |

—

Jäsenvaltioiden ja niiden alueiden olisi erityisesti otettava kansalliset ja alueelliset parlamentit, työmarkkinaosapuolet, viranomaiset ja kansalaisyhteiskunta entistä tiiviimmin mukaan kansallisten uudistus-, kehitys- ja koheesio-ohjelmien suunnitteluun ja kuultava niitä säännöllisesti.

| — | Komission olisi määriteltävä vuotuisessa kasvuselvityksessä selkeästi, millaisia rajat ylittäviä heijastusvaikutuksia unionin ja jäsenvaltioiden toteuttamilla tärkeillä talouspoliittisilla toimilla voi olla. |
| --- | --- |

—

Komission olisi määriteltävä vuotuisessa kasvuselvityksessä selkeästi, millaisia rajat ylittäviä heijastusvaikutuksia unionin ja jäsenvaltioiden toteuttamilla tärkeillä talouspoliittisilla toimilla voi olla.

| — | EU-ohjausjaksosta vastaavien komission jäsenten olisi tultava keskustelemaan vuotuisesta kasvuselvityksestä Euroopan parlamentin asiasta vastaaviin valiokuntiin heti, kun komissio on hyväksynyt selvityksen. |
| --- | --- |

—

EU-ohjausjaksosta vastaavien komission jäsenten olisi tultava keskustelemaan vuotuisesta kasvuselvityksestä Euroopan parlamentin asiasta vastaaviin valiokuntiin heti, kun komissio on hyväksynyt selvityksen.

| — | Neuvoston olisi tultava Euroopan parlamentin asiasta vastaavaan valiokuntaan heinäkuussa antamaan selvityksen kaikista merkittävistä muutoksista, joita se on tehnyt komission ehdottamiin maakohtaisiin suosituksiin. Komission olisi osallistuttava tähän kuulemistilaisuuteen ja kerrottava oma näkemyksensä tilanteesta. |
| --- | --- |

—

Neuvoston olisi tultava Euroopan parlamentin asiasta vastaavaan valiokuntaan heinäkuussa antamaan selvityksen kaikista merkittävistä muutoksista, joita se on tehnyt komission ehdottamiin maakohtaisiin suosituksiin. Komission olisi osallistuttava tähän kuulemistilaisuuteen ja kerrottava oma näkemyksensä tilanteesta.

| — | Jäsenvaltioiden olisi annettava mahdollisimman tarkat tiedot kansallisissa uudistusohjelmissa kansallisten tavoitteiden saavuttamiseksi vahvistetuista toimista ja välineistä sekä toteutusaikataulusta, odotetuista vaikutuksista, mahdollisista heijastusvaikutuksista, toteutuksen mahdollisista esteistä, kustannuksista ja unionin rakennerahastojen mahdollisesta käytöstä. |
| --- | --- |

—

Jäsenvaltioiden olisi annettava mahdollisimman tarkat tiedot kansallisissa uudistusohjelmissa kansallisten tavoitteiden saavuttamiseksi vahvistetuista toimista ja välineistä sekä toteutusaikataulusta, odotetuista vaikutuksista, mahdollisista heijastusvaikutuksista, toteutuksen mahdollisista esteistä, kustannuksista ja unionin rakennerahastojen mahdollisesta käytöstä.

| — | Kannustinmekanismeilla vahvistettaisiin talouspolitiikan koordinoinnin sitovaa luonnetta. |
| --- | --- |

—

Kannustinmekanismeilla vahvistettaisiin talouspolitiikan koordinoinnin sitovaa luonnetta.

Suositus 3.2. eurooppalaisesta yhteiskuntasopimuksesta

Euroopan parlamentti katsoo, että annettavassa säädöksessä olisi pyrittävä sääntelemään seuraavia:

Perussopimusten mukaan unionin politiikan ja toiminnan määrittelyssä ja toteuttamisessa on otettava huomioon korkean työllisyystason edistäminen ja riittävän sosiaalisen suojelun takaaminen.

Euroalueen talousarvioiden kurinalaisuuden sitovaa valvontaa koskevilla erityisillä säännöillä voidaan täydentää ja niillä olisi täydennettävä verotuksen ja makrotalouden viitearvoja työllisyyttä ja sosiaalisia kysymyksiä koskevilla viitearvoilla, jotta voidaan varmistaa edellä mainitun määräyksen tarkoituksenmukainen täytäntöönpano unionin asianmukaisten rahoitussäännösten avulla.

Olisi laadittava eurooppalainen yhteiskuntasopimus, jolla edistetään

| — | nuorten työllistymistä, mukaan luettuina eurooppalaisen nuorisotakuun kaltaiset aloitteet |
| --- | --- |

—

nuorten työllistymistä, mukaan luettuina eurooppalaisen nuorisotakuun kaltaiset aloitteet

| — | julkisten palvelujen korkeaa laatua ja riittävää rahoitusta |
| --- | --- |

—

julkisten palvelujen korkeaa laatua ja riittävää rahoitusta

| — | ihmisarvoisen elämän takaavaa palkkaa |
| --- | --- |

—

ihmisarvoisen elämän takaavaa palkkaa

| — | kohtuuhintaista sosiaalista asuntotarjontaa |
| --- | --- |

—

kohtuuhintaista sosiaalista asuntotarjontaa

| — | sosiaalista perusturvaa, jonka avulla taataan yhtäläinen perusterveyspalvelujen saanti tuloista riippumatta |
| --- | --- |

—

sosiaalista perusturvaa, jonka avulla taataan yhtäläinen perusterveyspalvelujen saanti tuloista riippumatta

| — | sosiaalipolitiikkaa koskevan pöytäkirjan täytäntöönpanoa perusluonteisten sosiaalisten oikeuksien ja työntekijöiden oikeuksien suojelemiseksi |
| --- | --- |

—

sosiaalipolitiikkaa koskevan pöytäkirjan täytäntöönpanoa perusluonteisten sosiaalisten oikeuksien ja työntekijöiden oikeuksien suojelemiseksi

| — | eurooppalaisia normeja rakenneuudistusten hallinnoimiseksi sosiaalisella ja vastuullisella tavalla |
| --- | --- |

—

eurooppalaisia normeja rakenneuudistusten hallinnoimiseksi sosiaalisella ja vastuullisella tavalla

| — | uutta työterveys- ja työturvallisuusstrategiaa, joka sisältää myös stressistä aiheutuvat sairaudet |
| --- | --- |

—

uutta työterveys- ja työturvallisuusstrategiaa, joka sisältää myös stressistä aiheutuvat sairaudet

| — | samaa palkkaa ja samoja oikeuksia samanarvoisesta työstä kaikille. |
| --- | --- |

—

samaa palkkaa ja samoja oikeuksia samanarvoisesta työstä kaikille.

4.   Demokraattisen oikeutuksen ja vastuuvelvollisuuden vahvistaminen

Suositus 4.1. taloudellisesta vuoropuhelusta

Euroopan parlamentti katsoo, että annettavassa säädöksessä olisi pyrittävä sääntelemään seuraavia:

Komissio olisi velvoitettava panemaan laaja-alaisesti täytäntöön kahden säädöksen paketista Euroopan parlamentin ja neuvoston välillä käytävissä kolmikantaneuvotteluissa aikaan saatavat kompromissit.

Suositus 4.2. Euroopan finanssipoliittisesta suojaverkosta

Euroopan parlamentti katsoo, että annettavassa säädöksessä olisi pyrittävä sääntelemään seuraavia:

Euroopan rahoitusvakausvälineen ja Euroopan vakausmekanismin (EVM) sekä mahdollisten myöhemmin perustettavien vastaavanlaisten rakenteiden toiminnan olisi oltava Euroopan parlamentin säännöllisen demokraattisen valvonnan alaista. Myös tilintarkastustuomioistuimen ja petostentorjuntaviraston olisi osallistuttava tähän valvontaan. EVM olisi yhteisöllistettävä.

Suositus 4.3. Euroopan parlamentin ja parlamenttien välisen yhteistyön roolin vahvistamisesta talouspolitiikan EU-ohjausjakson yhteydessä

Euroopan parlamentti katsoo, että annettavassa säädöksessä olisi pyrittävä sääntelemään seuraavia:

| — | Euroopan parlamentin puhemies esittelee kevään Eurooppa-neuvostossa parlamentin näkemykset vuotuisesta kasvuselvityksestä. Olisi tehtävä toimielinten välinen sopimus Euroopan parlamentin osallistamiseksi vuotuisen kasvuselvityksen sekä talouspolitiikan ja työllisyyden suuntaviivojen laatimiseen ja hyväksymiseen. |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin puhemies esittelee kevään Eurooppa-neuvostossa parlamentin näkemykset vuotuisesta kasvuselvityksestä. Olisi tehtävä toimielinten välinen sopimus Euroopan parlamentin osallistamiseksi vuotuisen kasvuselvityksen sekä talouspolitiikan ja työllisyyden suuntaviivojen laatimiseen ja hyväksymiseen.

| — | Komission ja neuvoston olisi oltava läsnä kansallisten parlamenttien ja Euroopan parlamentin edustajien välillä järjestettävissä parlamenttien välisissä kokouksissa EU-ohjausjakson tärkeissä vaiheissa (mm. vuotuisen kasvuselvityksen julkistamisen ja maakohtaisten suositusten julkistamisen jälkeen), jotta annetaan kansallisille parlamenteille mahdollisuus ottaa eurooppalainen näkökulma huomioon kansallisista talousarvioista keskusteltaessa. |
| --- | --- |

—

Komission ja neuvoston olisi oltava läsnä kansallisten parlamenttien ja Euroopan parlamentin edustajien välillä järjestettävissä parlamenttien välisissä kokouksissa EU-ohjausjakson tärkeissä vaiheissa (mm. vuotuisen kasvuselvityksen julkistamisen ja maakohtaisten suositusten julkistamisen jälkeen), jotta annetaan kansallisille parlamenteille mahdollisuus ottaa eurooppalainen näkökulma huomioon kansallisista talousarvioista keskusteltaessa.

Suositus 4.4. avoimuuden, oikeutuksen ja vastuuvelvollisuuden lisäämisestä

Euroopan parlamentti katsoo, että annettavassa säädöksessä olisi pyrittävä sääntelemään seuraavia:

| — | Avoimuuden lisäämiseksi Ecofin-neuvoston ja euroryhmän olisi toimitettava ennen kokouksiaan Euroopan parlamentille keskeiset sisäiset asiakirjat, esityslistat ja taustamateriaali. Lisäksi euroryhmän puheenjohtajan olisi tultava säännöllisesti Euroopan parlamenttiin, esimerkiksi Euroopan parlamentin talous- ja raha-asioiden valiokunnassa järjestettäviin kuulemisiin. |
| --- | --- |

—

Avoimuuden lisäämiseksi Ecofin-neuvoston ja euroryhmän olisi toimitettava ennen kokouksiaan Euroopan parlamentille keskeiset sisäiset asiakirjat, esityslistat ja taustamateriaali. Lisäksi euroryhmän puheenjohtajan olisi tultava säännöllisesti Euroopan parlamenttiin, esimerkiksi Euroopan parlamentin talous- ja raha-asioiden valiokunnassa järjestettäviin kuulemisiin.

| — | Euroopan parlamentin on vastedes voitava osallistua täysipainoisesti neljän johtajan selvityksen laadintaan yhteisömenetelmän mukaisesti. Tämä osallistuminen voidaan järjestää työryhmätasolla (valmistelutyö) sekä puhemiestasolla (päätöksenteko). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin on vastedes voitava osallistua täysipainoisesti neljän johtajan selvityksen laadintaan yhteisömenetelmän mukaisesti. Tämä osallistuminen voidaan järjestää työryhmätasolla (valmistelutyö) sekä puhemiestasolla (päätöksenteko).

| — | Euroopan parlamentin puhemies olisi kutsuttava osallistumaan Eurooppa-neuvoston kokouksiin ja euroalueen huippukokouksiin. |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin puhemies olisi kutsuttava osallistumaan Eurooppa-neuvoston kokouksiin ja euroalueen huippukokouksiin.

| — | Kun uusia valtuuksia siirretään tai luodaan unionin tasolla tai uusia unionin toimielimiä perustetaan, olisi varmistettava vastaava Euroopan parlamentin suorittama demokraattinen valvonta ja vastuuvelvollisuus Euroopan parlamentille. |
| --- | --- |

—

Kun uusia valtuuksia siirretään tai luodaan unionin tasolla tai uusia unionin toimielimiä perustetaan, olisi varmistettava vastaava Euroopan parlamentin suorittama demokraattinen valvonta ja vastuuvelvollisuus Euroopan parlamentille.

| — | Euroopan parlamentin olisi järjestettävä kuuleminen, ja sen olisi annettava hyväksyntänsä Euroopan vakausmekanismin pääjohtajan nimittämiselle. Pääjohtajan olisi oltava velvollinen raportoimaan säännöllisesti Euroopan parlamentille. |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin olisi järjestettävä kuuleminen, ja sen olisi annettava hyväksyntänsä Euroopan vakausmekanismin pääjohtajan nimittämiselle. Pääjohtajan olisi oltava velvollinen raportoimaan säännöllisesti Euroopan parlamentille.

| — | Komission edustajaa(edustajia) troikassa olisi kuultava Euroopan parlamentissa, ennen kuin he alkavat hoitaa tehtäviään, ja heidän olisi raportoitava säännöllisesti Euroopan parlamentille. |
| --- | --- |

—

Komission edustajaa(edustajia) troikassa olisi kuultava Euroopan parlamentissa, ennen kuin he alkavat hoitaa tehtäviään, ja heidän olisi raportoitava säännöllisesti Euroopan parlamentille.

| — | Talous- ja raha-asioista vastaavan komission jäsenen aseman vahvistamiseen tai Euroopan valtiovarainministeriön perustamiseen on liitettävä asianmukaiset demokraattista vastuuvelvollisuutta ja oikeutusta koskevat välineet, joihin sisältyvät Euroopan parlamentin suorittamat hyväksymis- ja valvontamenettelyt. |
| --- | --- |

—

Talous- ja raha-asioista vastaavan komission jäsenen aseman vahvistamiseen tai Euroopan valtiovarainministeriön perustamiseen on liitettävä asianmukaiset demokraattista vastuuvelvollisuutta ja oikeutusta koskevat välineet, joihin sisältyvät Euroopan parlamentin suorittamat hyväksymis- ja valvontamenettelyt.

| — | Vain noudattamalla yhteisömenettelyä ja unionin lainsäädäntöä ja kunnioittamalla unionin toimielimiä voidaan varmistaa demokraattisen vastuuvelvollisuuden ja oikeutuksen toteutuminen unionissa. Perussopimusten mukaan ainoastaan unioni voi perustaa talous- ja rahaliiton. |
| --- | --- |

—

Vain noudattamalla yhteisömenettelyä ja unionin lainsäädäntöä ja kunnioittamalla unionin toimielimiä voidaan varmistaa demokraattisen vastuuvelvollisuuden ja oikeutuksen toteutuminen unionissa. Perussopimusten mukaan ainoastaan unioni voi perustaa talous- ja rahaliiton.

| — | Unionin valuutta on euro ja sen parlamentti on Euroopan parlamentti. Talous- ja rahaliiton tulevassa arkkitehtuurissa on tunnustettava, että unionin tasolla Euroopan parlamentti on se elin, jolle ollaan vastuuvelvollisia. |
| --- | --- |

—

Unionin valuutta on euro ja sen parlamentti on Euroopan parlamentti. Talous- ja rahaliiton tulevassa arkkitehtuurissa on tunnustettava, että unionin tasolla Euroopan parlamentti on se elin, jolle ollaan vastuuvelvollisia.

| — | Euroopan parlamentti on yhteisömenettelyn mukaisesti osallistettava täysimääräisesti tulevaa talous- ja rahaliittoa koskevien suuntaviivojen laatimiseen. |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentti on yhteisömenettelyn mukaisesti osallistettava täysimääräisesti tulevaa talous- ja rahaliittoa koskevien suuntaviivojen laatimiseen.

Kaikki talous- ja rahaliiton vahvistamista koskevat päätökset on tehtävä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen perusteella. Kaikki yhteisömenetelmästä poikkeamiset ja hallitusten välisten sopimusten yleistymiset jakaisivat ja heikentäisivät unionia ja euroaluetta.

---

| 16.12.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 419/69 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 419/69

---

P7_TA(2012)0431

AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen toiminta vuonna 2011

Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. marraskuuta 2012 AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen toiminnasta vuonna 2011 (2012/2048(INI))

(2015/C 419/10)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen Cotonoussa 23. kesäkuuta 2000 allekirjoitetun kumppanuussopimuksen (Cotonoun sopimus (1)), jota tarkistettiin Luxemburgissa 25. kesäkuuta 2005 ja Ouagadougoussa 22. kesäkuuta 2010 (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen Cotonoussa 23. kesäkuuta 2000 allekirjoitetun kumppanuussopimuksen (Cotonoun sopimus (1)), jota tarkistettiin Luxemburgissa 25. kesäkuuta 2005 ja Ouagadougoussa 22. kesäkuuta 2010 (2),

| — | ottaa huomioon 3. huhtikuuta 2003 hyväksytyn AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen työjärjestyksen (3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Budapestissa (Unkari) 18. toukokuuta 2011 (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. huhtikuuta 2003 hyväksytyn AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen työjärjestyksen (3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Budapestissa (Unkari) 18. toukokuuta 2011 (4),

| — | ottaa huomioon kehitysyhteistyön rahoitusvälineen perustamisesta 18. joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1905/2006 (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kehitysyhteistyön rahoitusvälineen perustamisesta 18. joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1905/2006 (5),

| — | ottaa huomioon yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 22. marraskuuta 2007 hyväksymän Kigalin (Ruanda) julistuksen kehitysmyönteisistä talouskumppanuussopimuksista (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 22. marraskuuta 2007 hyväksymän Kigalin (Ruanda) julistuksen kehitysmyönteisistä talouskumppanuussopimuksista (6),

| — | ottaa huomioon yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 3. joulukuuta 2009 hyväksymän Luandan (Angola) julistuksen AKT:n ja EU:n kumppanuussopimuksen (Cotonoun sopimus) toisesta tarkistuksesta (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 3. joulukuuta 2009 hyväksymän Luandan (Angola) julistuksen AKT:n ja EU:n kumppanuussopimuksen (Cotonoun sopimus) toisesta tarkistuksesta (7),

| — | ottaa huomioon yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen Keski-Afrikan alueellisessa kokouksessa Yaoundéssa (Kamerun) 29. huhtikuuta 2011 hyväksytyn julkilausuman (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen Keski-Afrikan alueellisessa kokouksessa Yaoundéssa (Kamerun) 29. huhtikuuta 2011 hyväksytyn julkilausuman (8),

| — | ottaa huomioon päätöslauselmat, jotka yhteinen parlamentaarinen edustajakokous hyväksyi toukokuussa 2011 Budapestissa seuraavista aiheista: ”Demokraattiset mullistukset Pohjois-Afrikassa ja Lähi-idässä: seuraukset AKT-maille, Euroopalle ja maailmalle”, ”Norsunluurannikon tilanne”, ”Demokratian tulevat haasteet ja perustuslaillisen järjestyksen noudattaminen AKT-maissa ja EU:n jäsenvaltioissa”, ”Budjettituki julkisen kehitysavun antamisen välineenä AKT-maissa” ja ”Vesien saastuminen”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon päätöslauselmat, jotka yhteinen parlamentaarinen edustajakokous hyväksyi toukokuussa 2011 Budapestissa seuraavista aiheista: ”Demokraattiset mullistukset Pohjois-Afrikassa ja Lähi-idässä: seuraukset AKT-maille, Euroopalle ja maailmalle”, ”Norsunluurannikon tilanne”, ”Demokratian tulevat haasteet ja perustuslaillisen järjestyksen noudattaminen AKT-maissa ja EU:n jäsenvaltioissa”, ”Budjettituki julkisen kehitysavun antamisen välineenä AKT-maissa” ja ”Vesien saastuminen”,

| — | ottaa huomioon julistukset, jotka yhteinen parlamentaarinen edustajakokous hyväksyi toukokuussa 2011 Budapestissa seuraavista aiheista: ”Avun tuloksellisuudesta Busanissa (Etelä-Korea) vuoden 2011 lopulla järjestettävän neljännen korkean tason foorumin valmistelu” ja ”Yhteistoiminta yleisen saatavuuden hyväksi kesäkuussa pidettävää vuoden 2011 korkean tason aids-kokousta silmällä pitäen” (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon julistukset, jotka yhteinen parlamentaarinen edustajakokous hyväksyi toukokuussa 2011 Budapestissa seuraavista aiheista: ”Avun tuloksellisuudesta Busanissa (Etelä-Korea) vuoden 2011 lopulla järjestettävän neljännen korkean tason foorumin valmistelu” ja ”Yhteistoiminta yleisen saatavuuden hyväksi kesäkuussa pidettävää vuoden 2011 korkean tason aids-kokousta silmällä pitäen” (9),

| — | ottaa huomioon päätöslauselmat, jotka yhteinen parlamentaarinen edustajakokous hyväksyi marraskuussa 2011 Loméssa seuraavista aiheista: ”Lissabonin sopimuksen vaikutus AKT-maiden ja EU:n yhteistyöhön”, ”Velkaantumisen vaikutukset kehitysrahoitukseen AKT-valtioissa”, ”Vammaisten osallisuus kehitysmaissa”, ”Ruokakriisi Afrikan sarvessa, erityisesti Somaliassa” ja ”Arabikevään vaikutukset Saharan eteläpuolisiin naapurivaltioihin” (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon päätöslauselmat, jotka yhteinen parlamentaarinen edustajakokous hyväksyi marraskuussa 2011 Loméssa seuraavista aiheista: ”Lissabonin sopimuksen vaikutus AKT-maiden ja EU:n yhteistyöhön”, ”Velkaantumisen vaikutukset kehitysrahoitukseen AKT-valtioissa”, ”Vammaisten osallisuus kehitysmaissa”, ”Ruokakriisi Afrikan sarvessa, erityisesti Somaliassa” ja ”Arabikevään vaikutukset Saharan eteläpuolisiin naapurivaltioihin” (10),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan; |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan;

| — | ottaa huomioon kehitysyhteistyövaliokunnan mietinnön (A7-0328/2012); |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kehitysyhteistyövaliokunnan mietinnön (A7-0328/2012);

| A. | ottaa huomioon, että korkea edustaja / varapuheenjohtaja on vakuuttanut, että EU:n neuvoston on määrä olla ministeritasolla edustettuna edustajakokouksen istunnoissa, ja ilmoitti, että edustuksen puuttuminen Kinshasassa vuonna 2010 pidetyssä 20. istunnossa oli poikkeustapaus; ottaa huomioon, että EU:n neuvosto oli ministeritasolla edustettuna molemmissa kokouksissa vuonna 2011; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että korkea edustaja / varapuheenjohtaja on vakuuttanut, että EU:n neuvoston on määrä olla ministeritasolla edustettuna edustajakokouksen istunnoissa, ja ilmoitti, että edustuksen puuttuminen Kinshasassa vuonna 2010 pidetyssä 20. istunnossa oli poikkeustapaus; ottaa huomioon, että EU:n neuvosto oli ministeritasolla edustettuna molemmissa kokouksissa vuonna 2011;

| B. | ottaa huomioon, että AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous on laajin pohjoisen ja etelän maiden välinen parlamentaarinen elin; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous on laajin pohjoisen ja etelän maiden välinen parlamentaarinen elin;

| C. | ottaa huomioon puheenjohtajavaltiona toimineen Unkarin ja monien paikallisviranomaisten eriomaisen panoksen Budapestissa pidetyn 21. istunnon järjestelyihin ja asiasisältöön; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon puheenjohtajavaltiona toimineen Unkarin ja monien paikallisviranomaisten eriomaisen panoksen Budapestissa pidetyn 21. istunnon järjestelyihin ja asiasisältöön;

| D. | ottaa huomioon, että vuonna 2011 järjestettiin kaksi tiedonhankintamatkaa, yksi Itä-Timoriin ja toinen avun tuloksellisuudesta Busanissa (Etelä-Korea) järjestettyyn neljänteen korkean tason foorumiin; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että vuonna 2011 järjestettiin kaksi tiedonhankintamatkaa, yksi Itä-Timoriin ja toinen avun tuloksellisuudesta Busanissa (Etelä-Korea) järjestettyyn neljänteen korkean tason foorumiin;

| E. | katsoo, että Cotonoun sopimuksen tarkistaminen vuonna 2010 tarjosi arvokkaan tilaisuuden vahvistaa yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen asemaa ja sen alueellista ulottuvuutta sekä kehittää parlamentaarista valvontaa AKT-alueilla ja -maissa; ottaa huomioon, että sopimuksen tarkistamisen ratifiointia ei saatu päätökseen vuoden 2011 loppuun mennessä; |
| --- | --- |

E.

katsoo, että Cotonoun sopimuksen tarkistaminen vuonna 2010 tarjosi arvokkaan tilaisuuden vahvistaa yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen asemaa ja sen alueellista ulottuvuutta sekä kehittää parlamentaarista valvontaa AKT-alueilla ja -maissa; ottaa huomioon, että sopimuksen tarkistamisen ratifiointia ei saatu päätökseen vuoden 2011 loppuun mennessä;

| F. | ottaa huomioon, että Cotonoun sopimuksen mukaan yhteinen parlamentaarinen edustajakokous osallistuu 8 artiklaan liittyvään poliittiseen keskusteluun; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että Cotonoun sopimuksen mukaan yhteinen parlamentaarinen edustajakokous osallistuu 8 artiklaan liittyvään poliittiseen keskusteluun;

| G. | pitää onnistuneena yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen vuonna 2011 Kamerunissa pitämää alueellista kokousta, joka johti edellä mainitun Yaoundén julkilausuman hyväksymiseen, ja toteaa, että julkilausumassa korostetaan erityisesti edustajien paheksuvan seksuaalisen väkivallan lisääntymistä, sen vähättelyä ja yleistä rankaisemattomuutta; |
| --- | --- |

G.

pitää onnistuneena yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen vuonna 2011 Kamerunissa pitämää alueellista kokousta, joka johti edellä mainitun Yaoundén julkilausuman hyväksymiseen, ja toteaa, että julkilausumassa korostetaan erityisesti edustajien paheksuvan seksuaalisen väkivallan lisääntymistä, sen vähättelyä ja yleistä rankaisemattomuutta;

| H. | ottaa huomioon, että Euroopan parlamentin hyväksymien, parlamentin avustajien matkustamista koskevien uusien sääntöjen takia heidän on mahdotonta seurata parlamentin jäseniä matkoille; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että Euroopan parlamentin hyväksymien, parlamentin avustajien matkustamista koskevien uusien sääntöjen takia heidän on mahdotonta seurata parlamentin jäseniä matkoille;

| 1. | on tyytyväinen siihen, että yhteinen parlamentaarinen edustajakokous tarjosi vuonna 2011 edelleen puitteet EU:n ja AKT-maiden väliselle avoimelle, demokraattiselle ja perinpohjaiselle vuoropuhelulle Cotonoun sopimuksesta ja sen täytäntöönpanosta ja myös talouskumppanuussopimuksista; |
| --- | --- |

1.

on tyytyväinen siihen, että yhteinen parlamentaarinen edustajakokous tarjosi vuonna 2011 edelleen puitteet EU:n ja AKT-maiden väliselle avoimelle, demokraattiselle ja perinpohjaiselle vuoropuhelulle Cotonoun sopimuksesta ja sen täytäntöönpanosta ja myös talouskumppanuussopimuksista;

| 2. | korostaa lisäarvoa, jota syntyy edustajakokouksen istuntojen järjestämisestä vuorotellen EU:n eri jäsenvaltioissa, ja on sitä mieltä, että tämän kierron on säilyttävä jatkossakin, kuten tapana on ollut vuodesta 2003 lähtien; |
| --- | --- |

2.

korostaa lisäarvoa, jota syntyy edustajakokouksen istuntojen järjestämisestä vuorotellen EU:n eri jäsenvaltioissa, ja on sitä mieltä, että tämän kierron on säilyttävä jatkossakin, kuten tapana on ollut vuodesta 2003 lähtien;

| 3. | onnittelee puheenjohtajavaltio Unkaria sen aktiivisesta panoksesta 21. istunnon ja etenkin työryhmien hyväksi; |
| --- | --- |

3.

onnittelee puheenjohtajavaltio Unkaria sen aktiivisesta panoksesta 21. istunnon ja etenkin työryhmien hyväksi;

| 4. | korostaa, että on kiinnitettävä enemmän huomiota AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen työn tuloksiin ja huolehdittava edustajakokouksen ja Euroopan parlamentin päätöslauselmien yhtenevyydestä; on huolissaan parlamentin jäsenten osallistumisen vähenemisestä, erityisesti edustajakokouksen valiokuntien kokouksissa, ja pyytää parlamentin jäseniä osallistumaan aktiivisemmin sen kokouksiin ja toimintaan; kehottaa suurempaan joustavuuteen parlamentin avustajien osallistumisessa edustajakokouksen istuntoihin jäsenten työn laadun parantamiseksi; |
| --- | --- |

4.

korostaa, että on kiinnitettävä enemmän huomiota AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen työn tuloksiin ja huolehdittava edustajakokouksen ja Euroopan parlamentin päätöslauselmien yhtenevyydestä; on huolissaan parlamentin jäsenten osallistumisen vähenemisestä, erityisesti edustajakokouksen valiokuntien kokouksissa, ja pyytää parlamentin jäseniä osallistumaan aktiivisemmin sen kokouksiin ja toimintaan; kehottaa suurempaan joustavuuteen parlamentin avustajien osallistumisessa edustajakokouksen istuntoihin jäsenten työn laadun parantamiseksi;

| 5. | palauttaa mieleen korkean edustajan / varapuheenjohtajan esittämän sitoumuksen, jonka mukaan EU:n neuvoston olisi oltava ministeritasolla edustettuna edustajakokouksen istunnoissa; panee tyytyväisenä merkille, että EU:n neuvosto osallistui taas sen istuntoihin vuonna 2011, ja on tyytyväinen, että korkea edustaja on varmistanut neuvoston roolin selkeyttämisen; kehottaa määrittelemään selkeämmin Euroopan ulkosuhdehallinnon ja komission väliset vastuukysymykset Cotonoun kumppanuussopimuksen täytäntöönpanossa; |
| --- | --- |

5.

palauttaa mieleen korkean edustajan / varapuheenjohtajan esittämän sitoumuksen, jonka mukaan EU:n neuvoston olisi oltava ministeritasolla edustettuna edustajakokouksen istunnoissa; panee tyytyväisenä merkille, että EU:n neuvosto osallistui taas sen istuntoihin vuonna 2011, ja on tyytyväinen, että korkea edustaja on varmistanut neuvoston roolin selkeyttämisen; kehottaa määrittelemään selkeämmin Euroopan ulkosuhdehallinnon ja komission väliset vastuukysymykset Cotonoun kumppanuussopimuksen täytäntöönpanossa;

| 6. | korostaa AKT-maiden kansallisten parlamenttien, paikallisviranomaisten ja valtiosta riippumattomien toimijoiden ratkaisevaa roolia maakohtaisten ja alueellisten strategia-asiakirjojen laatimisessa ja seurannassa ja Euroopan kehitysrahaston (EKR) täytäntöönpanossa, ja kehottaa komissiota ja AKT-maiden hallituksia takaamaan niiden osallistumisen; painottaa lisäksi, että parlamenttien olisi voitava valvoa tiiviisti talouskumppanuussopimuksista käytäviä neuvotteluja ja sopimusten tekemistä; |
| --- | --- |

6.

korostaa AKT-maiden kansallisten parlamenttien, paikallisviranomaisten ja valtiosta riippumattomien toimijoiden ratkaisevaa roolia maakohtaisten ja alueellisten strategia-asiakirjojen laatimisessa ja seurannassa ja Euroopan kehitysrahaston (EKR) täytäntöönpanossa, ja kehottaa komissiota ja AKT-maiden hallituksia takaamaan niiden osallistumisen; painottaa lisäksi, että parlamenttien olisi voitava valvoa tiiviisti talouskumppanuussopimuksista käytäviä neuvotteluja ja sopimusten tekemistä;

| 7. | ilmaisee huolensa unionin kehitysyhteistyöpolitiikan rahoittamiseen vaikuttavista budjettileikkauksista EU:n jäsenvaltioissa; kehottaa yhteistä parlamentaarista edustajakokousta jatkamaan EU:n jäsenvaltioiden painostamista, jotta ne pitävät kiinni 0,7 prosentin BKTL-tavoitteen saavuttamisesta vuoteen 2015 mennessä; kehottaa yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen edustajia korostamaan entistä enemmän resurssien kohdentamista sinne, missä niitä eniten tarvitaan köyhyyden vähentämiseksi, sekä eriytetympää lähestymistapaa avun jakamiseen; |
| --- | --- |

7.

ilmaisee huolensa unionin kehitysyhteistyöpolitiikan rahoittamiseen vaikuttavista budjettileikkauksista EU:n jäsenvaltioissa; kehottaa yhteistä parlamentaarista edustajakokousta jatkamaan EU:n jäsenvaltioiden painostamista, jotta ne pitävät kiinni 0,7 prosentin BKTL-tavoitteen saavuttamisesta vuoteen 2015 mennessä; kehottaa yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen edustajia korostamaan entistä enemmän resurssien kohdentamista sinne, missä niitä eniten tarvitaan köyhyyden vähentämiseksi, sekä eriytetympää lähestymistapaa avun jakamiseen;

| 8. | kiinnittää huomiota tarpeeseen ottaa parlamentit mukaan demokratiakehitykseen sekä kansallisiin kehitysstrategioihin; korostaa niiden keskeistä roolia kehityspolitiikkojen laadinnassa, seurannassa ja valvonnassa; kehottaa komissiota toimittamaan AKT-maiden parlamenteille kaikki saatavissa olevat tiedot sekä avustamaan niitä tässä demokraattisessa valvontatehtävässä etenkin niiden valmiuksia kehittämällä; |
| --- | --- |

8.

kiinnittää huomiota tarpeeseen ottaa parlamentit mukaan demokratiakehitykseen sekä kansallisiin kehitysstrategioihin; korostaa niiden keskeistä roolia kehityspolitiikkojen laadinnassa, seurannassa ja valvonnassa; kehottaa komissiota toimittamaan AKT-maiden parlamenteille kaikki saatavissa olevat tiedot sekä avustamaan niitä tässä demokraattisessa valvontatehtävässä etenkin niiden valmiuksia kehittämällä;

| 9. | korostaa tarvetta puolustaa tiedotusvälineiden vapautta ja riippumattomuutta, sillä niitä tarvitaan ehdottomasti, jos halutaan turvata moniarvoisuus sekä demokraattisen opposition ja vähemmistöjen mahdollisuus osallistua poliittiseen elämään; |
| --- | --- |

9.

korostaa tarvetta puolustaa tiedotusvälineiden vapautta ja riippumattomuutta, sillä niitä tarvitaan ehdottomasti, jos halutaan turvata moniarvoisuus sekä demokraattisen opposition ja vähemmistöjen mahdollisuus osallistua poliittiseen elämään;

| 10. | kehottaa EU:ta ja AKT-maita kannustamaan kansalaisia ja erityisesti naisia osallistumaan kehityskysymysten ratkaisemiseen, sillä yhteiskunnallinen osallistuminen on elintärkeää, jos halutaan saavuttaa tuloksia; tunnustaa naisten ongelman- ja konfliktinratkaisukyvyt ja vaatii komissiota ja yhteistä parlamentaarista edustajakokousta ottamaan enemmän naisia mukaan työryhmiin ja korostaa naisfoorumin arvokasta panosta tässä asiassa; |
| --- | --- |

10.

kehottaa EU:ta ja AKT-maita kannustamaan kansalaisia ja erityisesti naisia osallistumaan kehityskysymysten ratkaisemiseen, sillä yhteiskunnallinen osallistuminen on elintärkeää, jos halutaan saavuttaa tuloksia; tunnustaa naisten ongelman- ja konfliktinratkaisukyvyt ja vaatii komissiota ja yhteistä parlamentaarista edustajakokousta ottamaan enemmän naisia mukaan työryhmiin ja korostaa naisfoorumin arvokasta panosta tässä asiassa;

| 11. | kehottaa parlamentteja harjoittamaan EKR:n tiivistä parlamentaarista valvontaa; korostaa yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen tärkeää asemaa tässä keskustelussa ja kehottaa sitä sekä AKT-maiden parlamentteja osallistumaan aktiivisesti etenkin keskusteluun tarkistetun Cotonoun sopimuksen ratifioinnista; |
| --- | --- |

11.

kehottaa parlamentteja harjoittamaan EKR:n tiivistä parlamentaarista valvontaa; korostaa yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen tärkeää asemaa tässä keskustelussa ja kehottaa sitä sekä AKT-maiden parlamentteja osallistumaan aktiivisesti etenkin keskusteluun tarkistetun Cotonoun sopimuksen ratifioinnista;

| 12. | kehottaa komissiota tiedottamaan yhteiselle parlamentaariselle edustajakokoukselle edistymisestä Cotonoun kumppanuussopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna Ouagadougoussa 22. kesäkuuta 2010, ratifioinnissa; |
| --- | --- |

12.

kehottaa komissiota tiedottamaan yhteiselle parlamentaariselle edustajakokoukselle edistymisestä Cotonoun kumppanuussopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna Ouagadougoussa 22. kesäkuuta 2010, ratifioinnissa;

| 13. | palauttaa mieliin, että Cotonoun sopimuksen mukaan yhteinen parlamentaarinen edustajakokous osallistuu 8 artiklaan liittyvään poliittiseen keskusteluun ja että yhteiselle parlamentaariselle edustajakokoukselle on tämän vuoksi tiedotettava asianmukaisesti ja se on otettava mukaan toimintaan; |
| --- | --- |

13.

palauttaa mieliin, että Cotonoun sopimuksen mukaan yhteinen parlamentaarinen edustajakokous osallistuu 8 artiklaan liittyvään poliittiseen keskusteluun ja että yhteiselle parlamentaariselle edustajakokoukselle on tämän vuoksi tiedotettava asianmukaisesti ja se on otettava mukaan toimintaan;

| 14. | painottaa jälleen, että on tehostettava aitoa ja entistä kattavampaa vuoropuhelua ihmisoikeuksista ja myös sukupuoleen, rotuun tai etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai seksuaaliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinnän torjunnasta; |
| --- | --- |

14.

painottaa jälleen, että on tehostettava aitoa ja entistä kattavampaa vuoropuhelua ihmisoikeuksista ja myös sukupuoleen, rotuun tai etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai seksuaaliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinnän torjunnasta;

| 15. | panee tyytyväisenä merkille, että yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen luonne on yhä parlamentaarisempi – ja siten poliittisempi – ja että sen jäsenillä on entistä aktiivisempi rooli ja sen keskustelujen laatu on parantunut, ja katsoo, että tämä edistää merkittävästi AKT-maiden ja EU:n välistä kumppanuutta; |
| --- | --- |

15.

panee tyytyväisenä merkille, että yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen luonne on yhä parlamentaarisempi – ja siten poliittisempi – ja että sen jäsenillä on entistä aktiivisempi rooli ja sen keskustelujen laatu on parantunut, ja katsoo, että tämä edistää merkittävästi AKT-maiden ja EU:n välistä kumppanuutta;

| 16. | on huolestunut homoseksuaaleihin kohdistuvan väkivallan ja syrjinnän lisääntymisestä tietyissä maissa ja kehottaa yhteistä parlamentaarista edustajakokousta sisällyttämään tilanteen käsittelemiensä asioiden joukkoon; |
| --- | --- |

16.

on huolestunut homoseksuaaleihin kohdistuvan väkivallan ja syrjinnän lisääntymisestä tietyissä maissa ja kehottaa yhteistä parlamentaarista edustajakokousta sisällyttämään tilanteen käsittelemiensä asioiden joukkoon;

| 17. | kiinnittää huomiota siihen, että keskustelu AKT-ryhmän vuoden 2020 jälkeisestä tulevaisuudesta on jo alkanut, ja korostaa, että yhteisellä parlamentaarisella edustajakokouksella on merkittävä rooli näissä keskusteluissa; korostaa, että tässä yhteydessä on syytä selkeyttää eri ryhmien tulevia rooleja ja suhteita (AKT, AU, vähiten kehittyneet maat, G77, alueelliset ryhmittymät); korostaa, että tuloksesta riippumatta tarvitaan kattavaa yhteistä parlamentaarista valvontaa; |
| --- | --- |

17.

kiinnittää huomiota siihen, että keskustelu AKT-ryhmän vuoden 2020 jälkeisestä tulevaisuudesta on jo alkanut, ja korostaa, että yhteisellä parlamentaarisella edustajakokouksella on merkittävä rooli näissä keskusteluissa; korostaa, että tässä yhteydessä on syytä selkeyttää eri ryhmien tulevia rooleja ja suhteita (AKT, AU, vähiten kehittyneet maat, G77, alueelliset ryhmittymät); korostaa, että tuloksesta riippumatta tarvitaan kattavaa yhteistä parlamentaarista valvontaa;

| 18. | korostaa, että yhteinen parlamentaarinen edustajakokous pitää luonnonvarojen hyödyntämisen ja kaupan avoimuutta erittäin tärkeinä ja että se ryhtyy toimiin asianmukaisen lainsäädännön hyväksymiseksi tässä asiassa; |
| --- | --- |

18.

korostaa, että yhteinen parlamentaarinen edustajakokous pitää luonnonvarojen hyödyntämisen ja kaupan avoimuutta erittäin tärkeinä ja että se ryhtyy toimiin asianmukaisen lainsäädännön hyväksymiseksi tässä asiassa;

| 19. | kehottaa yhteistä parlamentaarista edustajakokousta tarkkailemaan edelleen tilannetta Pohjois-Afrikassa ja kriisissä olevissa AKT-maissa sekä kiinnittämään entistä tiiviimmin huomiota valtioiden haurauteen; |
| --- | --- |

19.

kehottaa yhteistä parlamentaarista edustajakokousta tarkkailemaan edelleen tilannetta Pohjois-Afrikassa ja kriisissä olevissa AKT-maissa sekä kiinnittämään entistä tiiviimmin huomiota valtioiden haurauteen;

| 20. | kehottaa yhteistä parlamentaarista edustajakokousta edelleen järjestämään omia vaalitarkkailumatkojaan samoin perustein kuin onnistunut matka Burundiin vuonna 2010, sillä ne ovat osoitus edustajakokouksen kahtalaisesta legitiimiydestä, sekä varmistamaan vaalitarkkailumatkojen riippumattomuuden ja tiiviin koordinoinnin muiden alueellisten vaalitarkkailuelinten kanssa; |
| --- | --- |

20.

kehottaa yhteistä parlamentaarista edustajakokousta edelleen järjestämään omia vaalitarkkailumatkojaan samoin perustein kuin onnistunut matka Burundiin vuonna 2010, sillä ne ovat osoitus edustajakokouksen kahtalaisesta legitiimiydestä, sekä varmistamaan vaalitarkkailumatkojen riippumattomuuden ja tiiviin koordinoinnin muiden alueellisten vaalitarkkailuelinten kanssa;

| 21. | on tyytyväinen siihen, että vuonna 2011 järjestettiin vielä yksi Cotonoun sopimuksen ja yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen työjärjestyksen mukainen alueiden kokous; katsoo, että näissä kokouksissa voidaan aidosti keskustella alueellisista kysymyksistä, kuten selkkausten ehkäisemisestä ja ratkaisemisesta, alueellisesta yhteenkuuluvuudesta sekä talouskumppanuussopimuksista käytävistä neuvotteluista; onnittelee Kamerunissa pidetyn onnistuneen kokouksen järjestäjiä; |
| --- | --- |

21.

on tyytyväinen siihen, että vuonna 2011 järjestettiin vielä yksi Cotonoun sopimuksen ja yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen työjärjestyksen mukainen alueiden kokous; katsoo, että näissä kokouksissa voidaan aidosti keskustella alueellisista kysymyksistä, kuten selkkausten ehkäisemisestä ja ratkaisemisesta, alueellisesta yhteenkuuluvuudesta sekä talouskumppanuussopimuksista käytävistä neuvotteluista; onnittelee Kamerunissa pidetyn onnistuneen kokouksen järjestäjiä;

| 22. | panee tyytyväisenä merkille työskentelymenetelmiä käsittelevän työryhmän työn päätökseen saattamisen ja työjärjestyksen ensimmäisten muutosten hyväksymisen Budapestissä, ja kehottaa edustajakokouksen työvaliokuntaa panemaan täytäntöön loput suosituksista, jotta voidaan parantaa edustajakokouksen tehokkuutta ja poliittista vaikutusta sekä Cotonoun sopimuksen täytäntöönpanossa että kansainvälisellä tasolla; |
| --- | --- |

22.

panee tyytyväisenä merkille työskentelymenetelmiä käsittelevän työryhmän työn päätökseen saattamisen ja työjärjestyksen ensimmäisten muutosten hyväksymisen Budapestissä, ja kehottaa edustajakokouksen työvaliokuntaa panemaan täytäntöön loput suosituksista, jotta voidaan parantaa edustajakokouksen tehokkuutta ja poliittista vaikutusta sekä Cotonoun sopimuksen täytäntöönpanossa että kansainvälisellä tasolla;

| 23. | korostaa yhteisten parlamentaaristen edustajakokousten aikana järjestettyjen kenttävierailujen merkitystä, sillä ne täydentävät täysistuntokeskusteluja; |
| --- | --- |

23.

korostaa yhteisten parlamentaaristen edustajakokousten aikana järjestettyjen kenttävierailujen merkitystä, sillä ne täydentävät täysistuntokeskusteluja;

| 24. | kehottaa yhteistä parlamentaarista edustajakokousta jatkamaan kokoustensa järjestämiskustannusten tarkastelua; |
| --- | --- |

24.

kehottaa yhteistä parlamentaarista edustajakokousta jatkamaan kokoustensa järjestämiskustannusten tarkastelua;

| 25. | panee tyytyväisenä merkille, että Euroopan parlamentin ja AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen edustajat osallistuivat Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajavaltiona toimineen Iso-Britannian järjestämään kehitysyhteistyöministerien neuvoston epäviralliseen kokoukseen Leedsissä 14. ja 15. heinäkuuta 2011, ja kehottaa tulevia neuvoston puheenjohtajavaltioita toimimaan samoin; |
| --- | --- |

25.

panee tyytyväisenä merkille, että Euroopan parlamentin ja AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen edustajat osallistuivat Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajavaltiona toimineen Iso-Britannian järjestämään kehitysyhteistyöministerien neuvoston epäviralliseen kokoukseen Leedsissä 14. ja 15. heinäkuuta 2011, ja kehottaa tulevia neuvoston puheenjohtajavaltioita toimimaan samoin;

| 26. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, AKT-maiden ministerineuvostolle, unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle / komission varapuheenjohtajalle, edustajakokouksen työvaliokunnalle sekä Unkarin ja Togon hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

26.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, AKT-maiden ministerineuvostolle, unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle / komission varapuheenjohtajalle, edustajakokouksen työvaliokunnalle sekä Unkarin ja Togon hallituksille ja parlamenteille.

---

(1)  EYVL L 317, 15.12.2000, s. 3.

(2)  EUVL L 287, 4.11.2010, s. 3.

(3)  EUVL C 231, 26.9.2003, s. 68.

(4)  DV 875101.

(5)  EUVL L 378, 27.12.2006, s. 41.

(6)  EUVL C 58, 1.3.2008, s. 44.

(7)  EUVL C 68, 18.3.2010, s. 43.

(8)  APP 100.945.

(9)  EUVL C 327, 10.11.2011, s. 42.

(10)  EUVL C 145, 23.5.2012, s. 21.

---

Keskiviikko 21. marraskuuta 2012

| 16.12.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 419/73 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 419/73

---

P7_TA(2012)0442

EU:n lainsäädännön soveltamisen valvonta (2010)

Euroopan parlamentin päätöslauselma 21. marraskuuta 2012 28. vuosikertomuksesta EU:n lainsäädännön soveltamisen valvonnasta (2010) (2011/2275(INI))

(2015/C 419/11)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon 28. vuosikertomuksen EU:n lainsäädännön soveltamisen valvonnasta (2010) (COM(2011)0588), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. vuosikertomuksen EU:n lainsäädännön soveltamisen valvonnasta (2010) (COM(2011)0588),

| — | ottaa huomioon komission kertomuksen ”EU Pilot -hankkeen arviointikertomus” (COM(2010)0070), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission kertomuksen ”EU Pilot -hankkeen arviointikertomus” (COM(2010)0070),

| — | ottaa huomioon komission kertomuksen ”EU Pilot -hankkeen toinen arviointikertomus” (COM(2011)0930), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission kertomuksen ”EU Pilot -hankkeen toinen arviointikertomus” (COM(2011)0930),

| — | ottaa huomioon 5. syyskuuta 2007 annetun komission tiedonannon ”Tulosten Eurooppa – yhteisön lainsäädännön soveltaminen” (COM(2007)0502), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. syyskuuta 2007 annetun komission tiedonannon ”Tulosten Eurooppa – yhteisön lainsäädännön soveltaminen” (COM(2007)0502),

| — | ottaa huomioon 20. maaliskuuta 2002 annetun komission tiedonannon ”Kantelijan asemasta yhteisön oikeuden rikkomista koskevissa asioissa” (COM(2002)0141), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. maaliskuuta 2002 annetun komission tiedonannon ”Kantelijan asemasta yhteisön oikeuden rikkomista koskevissa asioissa” (COM(2002)0141),

| — | ottaa huomioon 2. huhtikuuta 2012 annetun komission tiedonannon ”Kantelijan asema unionin oikeuden soveltamista koskevissa asioissa – menettelyn päivittäminen” (COM(2012)0154), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 2. huhtikuuta 2012 annetun komission tiedonannon ”Kantelijan asema unionin oikeuden soveltamista koskevissa asioissa – menettelyn päivittäminen” (COM(2012)0154),

| — | ottaa huomioon 14. syyskuuta 2011 antamansa päätöslauselman (1) 27. vuosikertomuksesta Euroopan unionin oikeuden soveltamisen valvonnasta (2009), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. syyskuuta 2011 antamansa päätöslauselman (1) 27. vuosikertomuksesta Euroopan unionin oikeuden soveltamisen valvonnasta (2009),

| — | ottaa huomioon 25. marraskuuta 2010 antamansa päätöslauselman (2) 26. vuosikertomuksesta Euroopan unionin oikeuden soveltamisen valvonnasta (2008), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. marraskuuta 2010 antamansa päätöslauselman (2) 26. vuosikertomuksesta Euroopan unionin oikeuden soveltamisen valvonnasta (2008),

| — | ottaa huomioon komission yksiköiden valmisteluasiakirjat (SEC(2011)0193, SEC(2011)0194 ja SEC(2011)1626), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission yksiköiden valmisteluasiakirjat (SEC(2011)0193, SEC(2011)0194 ja SEC(2011)1626),

| — | ottaa huomioon 14. syyskuuta 2011 antamansa päätöslauselman (3) vetoomusvaliokunnan vuonna 2010 käsittelemistä asioista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. syyskuuta 2011 antamansa päätöslauselman (3) vetoomusvaliokunnan vuonna 2010 käsittelemistä asioista,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan ja 119 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan ja 119 artiklan 2 kohdan,

| — | ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön sekä perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan ja vetoomusvaliokunnan lausunnot (A7-0330/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön sekä perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan ja vetoomusvaliokunnan lausunnot (A7-0330/2012),

| A. | ottaa huomioon, että Lissabonin sopimuksen myötä otettiin käyttöön muutamia uusia oikeusperustoja, joilla pyrittiin helpottamaan EU:n lainsäädännön täytäntöönpanoa, soveltamista ja valvontaa; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Lissabonin sopimuksen myötä otettiin käyttöön muutamia uusia oikeusperustoja, joilla pyrittiin helpottamaan EU:n lainsäädännön täytäntöönpanoa, soveltamista ja valvontaa;

| B. | ottaa huomioon, että SEUT-sopimuksen 298 artiklassa todetaan, että unionin toimielimet, elimet ja virastot tukeutuvat tehtäviään hoitaessaan avoimeen, tehokkaaseen ja riippumattomaan eurooppalaiseen hallintoon; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että SEUT-sopimuksen 298 artiklassa todetaan, että unionin toimielimet, elimet ja virastot tukeutuvat tehtäviään hoitaessaan avoimeen, tehokkaaseen ja riippumattomaan eurooppalaiseen hallintoon;

| C. | ottaa huomioon, että rikkomusasiat liittyvät useimmiten ympäristöön, sisämarkkinoihin ja verotukseen ja että näiden politiikanalojen osuus oli 52 prosenttia kaikista rikkomustapauksista; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että rikkomusasiat liittyvät useimmiten ympäristöön, sisämarkkinoihin ja verotukseen ja että näiden politiikanalojen osuus oli 52 prosenttia kaikista rikkomustapauksista;

| 1. | muistuttaa, että SEU-sopimuksen 17 artiklassa määritetään komission päätehtäväksi perussopimusten soveltamisen valvominen; toteaa näin ollen, että komission valta ja velvoite käynnistää rikkomusmenettely sellaista jäsenvaltiota vastaan, joka ei ole täyttänyt perussopimuksen mukaista velvoitetta (4), on unionin oikeusjärjestyksen perusta ja siksi yhdenmukainen oikeusvaltioperiaatteeseen perustuvan unionin toimintatavan kanssa; |
| --- | --- |

1.

muistuttaa, että SEU-sopimuksen 17 artiklassa määritetään komission päätehtäväksi perussopimusten soveltamisen valvominen; toteaa näin ollen, että komission valta ja velvoite käynnistää rikkomusmenettely sellaista jäsenvaltiota vastaan, joka ei ole täyttänyt perussopimuksen mukaista velvoitetta (4), on unionin oikeusjärjestyksen perusta ja siksi yhdenmukainen oikeusvaltioperiaatteeseen perustuvan unionin toimintatavan kanssa;

| 2. | korostaa oikeusvaltion perustavanlaatuista merkitystä kaikkien demokraattisten hallintomuotojen legitiimiyden edellytyksenä sekä sen täysimääräisessä takaamisessa, että kansalaiset voivat nauttia lainmukaisista oikeuksistaan; |
| --- | --- |

2.

korostaa oikeusvaltion perustavanlaatuista merkitystä kaikkien demokraattisten hallintomuotojen legitiimiyden edellytyksenä sekä sen täysimääräisessä takaamisessa, että kansalaiset voivat nauttia lainmukaisista oikeuksistaan;

| 3. | tukee komission järkevän sääntelyn lähestymistapaa, jossa keskitytään EU:n lainsäädännön soveltamisen valvonnan huomioon ottamiseen laajemmassa poliittisessa prosessissa, minkä valiokunta katsoo olevan keskeinen ennalta ehkäisevä toimenpide; |
| --- | --- |

3.

tukee komission järkevän sääntelyn lähestymistapaa, jossa keskitytään EU:n lainsäädännön soveltamisen valvonnan huomioon ottamiseen laajemmassa poliittisessa prosessissa, minkä valiokunta katsoo olevan keskeinen ennalta ehkäisevä toimenpide;

| 4. | panee merkille, että rikkomusmenettely sisältää kaksi vaihetta: hallinnollisen käsittelyn (tutkinta) ja käsittelyn unionin tuomioistuimessa; katsoo, että kansalaisten asema kantelijoina on ratkaisevan tärkeää hallinnollisessa vaiheessa, jotta varmistetaan unionin lainsäädännön noudattaminen käytännössä; |
| --- | --- |

4.

panee merkille, että rikkomusmenettely sisältää kaksi vaihetta: hallinnollisen käsittelyn (tutkinta) ja käsittelyn unionin tuomioistuimessa; katsoo, että kansalaisten asema kantelijoina on ratkaisevan tärkeää hallinnollisessa vaiheessa, jotta varmistetaan unionin lainsäädännön noudattaminen käytännössä;

| 5. | on tyytyväinen siihen, että komissio käyttää monenlaisia välineitä sujuvoittaakseen säädösten saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä (kansalliseksi lainsäädännöksi saattamisen tarkistuslistat, käsikirjat tai selittävät huomautukset), ja kannustaa komissiota seuraamaan entistä tarkemmin, että direktiivit saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä määräaikaan mennessä, etenkin sellaisten maiden kohdalla, joilla on ”huono maine”, jotta se voi myös puuttua asiaan ripeästi; |
| --- | --- |

5.

on tyytyväinen siihen, että komissio käyttää monenlaisia välineitä sujuvoittaakseen säädösten saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä (kansalliseksi lainsäädännöksi saattamisen tarkistuslistat, käsikirjat tai selittävät huomautukset), ja kannustaa komissiota seuraamaan entistä tarkemmin, että direktiivit saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä määräaikaan mennessä, etenkin sellaisten maiden kohdalla, joilla on ”huono maine”, jotta se voi myös puuttua asiaan ripeästi;

| 6. | kiinnittää huomiota siihen, että unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaisesti direktiivien säännöksiä voidaan soveltaa välittömästi silloin, kun ne ovat riittävän täsmällisiä eikä niihin sisälly ehtoja (”välitön oikeusvaikutus”); |
| --- | --- |

6.

kiinnittää huomiota siihen, että unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaisesti direktiivien säännöksiä voidaan soveltaa välittömästi silloin, kun ne ovat riittävän täsmällisiä eikä niihin sisälly ehtoja (”välitön oikeusvaikutus”);

| 7. | pyytää komissiota ja jäsenvaltioita toimimaan johdonmukaisesti yhdessä ylisääntelyn (”gold plating”) muodostaman ongelman ratkaisemiseksi; |
| --- | --- |

7.

pyytää komissiota ja jäsenvaltioita toimimaan johdonmukaisesti yhdessä ylisääntelyn (”gold plating”) muodostaman ongelman ratkaisemiseksi;

| 8. | panee merkille, että komissio on hiljattain julkaissut uuden tiedonannon kantelijan asemasta unionin oikeuden soveltamista koskevissa asioissa (COM(2012)0154), jossa se tarkisti kantelun kirjaamista koskevia edellytyksiä, mikä vaikuttaa koko rikkomusmenettelyyn; pyytää, että komissio pidättäytyy käyttämästä ei-sitovaa säädöstä rikkomusmenettelyn yhteydessä ja ehdottaa mieluummin asetusta (5), jotta parlamentti voi osallistua täysin toisena lainsäätäjänä tähän keskeiseen EU:n oikeusjärjestyksen osa-alueeseen; |
| --- | --- |

8.

panee merkille, että komissio on hiljattain julkaissut uuden tiedonannon kantelijan asemasta unionin oikeuden soveltamista koskevissa asioissa (COM(2012)0154), jossa se tarkisti kantelun kirjaamista koskevia edellytyksiä, mikä vaikuttaa koko rikkomusmenettelyyn; pyytää, että komissio pidättäytyy käyttämästä ei-sitovaa säädöstä rikkomusmenettelyn yhteydessä ja ehdottaa mieluummin asetusta (5), jotta parlamentti voi osallistua täysin toisena lainsäätäjänä tähän keskeiseen EU:n oikeusjärjestyksen osa-alueeseen;

| 9. | pitää kuitenkin valitettavana ilmoittamatta jättämiseen liittyvien tapausten suurta määrää (470 käsiteltävänä olevaa tapausta vuonna 2010); |
| --- | --- |

9.

pitää kuitenkin valitettavana ilmoittamatta jättämiseen liittyvien tapausten suurta määrää (470 käsiteltävänä olevaa tapausta vuonna 2010);

| 10. | pahoittelee, että edellä mainitussa uudessa tiedonannossa ei viitata EU Pilot -hankkeeseen, joka on komission oman määritelmän mukaan vakiintunut työmenetelmä (6), jota se käyttää kantelujen käsittelyyn rikkomusmenettelyn ensimmäisenä vaiheena aina rikkomusmenettelyä käyttäessään (7); panee merkille, että EU Pilot -hanketta ei edes mainita nimeltä tiedonannossa, jossa ei myöskään viitata oikeuksiin tai suojaan, jotka kantelijalle myönnetään EU Pilot -hankkeen nojalla; toteaakin, että komission päätökset, jotka edeltävät rikkomusmenettelyä tai sulkevat sen pois, eivät tässä tapauksessa ole avoimuutta ja vastuuvelvollisuutta koskevien sääntöjen mukaisia ja komissio tekee ne pelkästään harkintavaltaansa käyttäen; |
| --- | --- |

10.

pahoittelee, että edellä mainitussa uudessa tiedonannossa ei viitata EU Pilot -hankkeeseen, joka on komission oman määritelmän mukaan vakiintunut työmenetelmä (6), jota se käyttää kantelujen käsittelyyn rikkomusmenettelyn ensimmäisenä vaiheena aina rikkomusmenettelyä käyttäessään (7); panee merkille, että EU Pilot -hanketta ei edes mainita nimeltä tiedonannossa, jossa ei myöskään viitata oikeuksiin tai suojaan, jotka kantelijalle myönnetään EU Pilot -hankkeen nojalla; toteaakin, että komission päätökset, jotka edeltävät rikkomusmenettelyä tai sulkevat sen pois, eivät tässä tapauksessa ole avoimuutta ja vastuuvelvollisuutta koskevien sääntöjen mukaisia ja komissio tekee ne pelkästään harkintavaltaansa käyttäen;

| 11. | kehottaa komissiota selkeyttämään EU Pilot -järjestelmän asemaa ja määrittelemään tarkasti sen soveltamista koskevat puitteet ja säännökset kansalaisten ymmärtämässä muodossa; |
| --- | --- |

11.

kehottaa komissiota selkeyttämään EU Pilot -järjestelmän asemaa ja määrittelemään tarkasti sen soveltamista koskevat puitteet ja säännökset kansalaisten ymmärtämässä muodossa;

| 12. | panee merkille EU Pilot -hankkeeseen osallistuvien jäsenvaltioiden määrän (18 vuoden 2010 loppuun mennessä) ja niiden tapausten suuren määrän, jotka on päätetty sen jälkeen, kun jäsenvaltion vastaus oli arvioitu hyväksyttäväksi (81 prosenttia tapauksista); painottaa näiden arvioiden laadun merkitystä eli tietojen pätevyyttä ja vahvistamista ja unionin tuomioistuimen tunnustamien hallinto-oikeuden yleisperiaatteiden noudattamista; |
| --- | --- |

12.

panee merkille EU Pilot -hankkeeseen osallistuvien jäsenvaltioiden määrän (18 vuoden 2010 loppuun mennessä) ja niiden tapausten suuren määrän, jotka on päätetty sen jälkeen, kun jäsenvaltion vastaus oli arvioitu hyväksyttäväksi (81 prosenttia tapauksista); painottaa näiden arvioiden laadun merkitystä eli tietojen pätevyyttä ja vahvistamista ja unionin tuomioistuimen tunnustamien hallinto-oikeuden yleisperiaatteiden noudattamista;

| 13. | toistaa kantanaan, että komissiolle perussopimuksissa annetun rikkomusmenettelyn käsittelyä koskevan harkintavallan on noudatettava oikeusvaltioperiaatetta, oikeudellisen selkeyden periaatetta, avoimuutta ja läpinäkyvyyttä koskevia vaatimuksia ja suhteellisuusperiaatetta ja että mikään ei saa missään olosuhteissa vaarantaa kyseisen harkintavallan perustarkoitusta, joka on unionin lainsäädännön oikea-aikaisen ja moitteettoman soveltamisen takaaminen (8); |
| --- | --- |

13.

toistaa kantanaan, että komissiolle perussopimuksissa annetun rikkomusmenettelyn käsittelyä koskevan harkintavallan on noudatettava oikeusvaltioperiaatetta, oikeudellisen selkeyden periaatetta, avoimuutta ja läpinäkyvyyttä koskevia vaatimuksia ja suhteellisuusperiaatetta ja että mikään ei saa missään olosuhteissa vaarantaa kyseisen harkintavallan perustarkoitusta, joka on unionin lainsäädännön oikea-aikaisen ja moitteettoman soveltamisen takaaminen (8);

| 14. | panee merkille rohkaisevat tilastot, joiden mukaan 88 prosentissa vuonna 2010 päätetyistä tapauksista ”asiaa ei saatettu unionin tuomioistuimeen, koska jäsenvaltio oli korjannut komission esille ottamat lainsäädännölliset epäkohdat ennen rikkomusmenettelyn seuraavaan vaiheeseen siirtymistä”; katsoo kuitenkin, että on tärkeää valvoa edelleen huolellisesti jäsenvaltioiden toimia, koska joissakin vetoomuksissa viitataan ongelmiin, jotka jatkuvat, vaikka tapauksen käsittely on päätetty (katso esimerkiksi vetoomukset nro 0808/2006, 1322/2007, 0492/2010, 1060/2010 ja 0947/2011); |
| --- | --- |

14.

panee merkille rohkaisevat tilastot, joiden mukaan 88 prosentissa vuonna 2010 päätetyistä tapauksista ”asiaa ei saatettu unionin tuomioistuimeen, koska jäsenvaltio oli korjannut komission esille ottamat lainsäädännölliset epäkohdat ennen rikkomusmenettelyn seuraavaan vaiheeseen siirtymistä”; katsoo kuitenkin, että on tärkeää valvoa edelleen huolellisesti jäsenvaltioiden toimia, koska joissakin vetoomuksissa viitataan ongelmiin, jotka jatkuvat, vaikka tapauksen käsittely on päätetty (katso esimerkiksi vetoomukset nro 0808/2006, 1322/2007, 0492/2010, 1060/2010 ja 0947/2011);

| 15. | korostaa yleisesti, että parlamentin ja komission välisen viestinnän avoimuuden ja vastavuoroisuuden lisäämiseksi on toteutettava lisätoimenpiteitä; huomauttaa esimerkiksi, että valituksia, rikkomusasiakirjoja ja muita valvontamekanismeja koskevia tietoja voitaisiin antaa paremmin saataville vaarantamatta tutkimusten tarkoitusta ja että pakottavalla yleisellä edulla voitaisiin perustella asianmukaisesti tämän tiedon saatavuus, erityisesti tapauksissa, joissa saattaa olla kyse vaarasta ihmisten terveydelle ja peruuttamattomasta ympäristövahingosta; |
| --- | --- |

15.

korostaa yleisesti, että parlamentin ja komission välisen viestinnän avoimuuden ja vastavuoroisuuden lisäämiseksi on toteutettava lisätoimenpiteitä; huomauttaa esimerkiksi, että valituksia, rikkomusasiakirjoja ja muita valvontamekanismeja koskevia tietoja voitaisiin antaa paremmin saataville vaarantamatta tutkimusten tarkoitusta ja että pakottavalla yleisellä edulla voitaisiin perustella asianmukaisesti tämän tiedon saatavuus, erityisesti tapauksissa, joissa saattaa olla kyse vaarasta ihmisten terveydelle ja peruuttamattomasta ympäristövahingosta;

| 16. | toteaa, että komissio on luonut EU Pilot -hankkeen toteuttamista varten luottamuksellisen verkkotietokannan komission yksiköiden ja jäsenvaltioiden viranomaisten välisiä yhteydenottoja varten; kiinnittää jälleen kerran huomiota EU Pilot -hankkeen avoimuuden puutteeseen kantelijoiden suhteen ja toistaa pyyntönsä saada pääsy tietokantaan, jonne kaikki kantelut kerätään, voidakseen suorittaa tehtäväänsä eli valvoa perussopimusten noudattamisen valvojana toimivaa komissiota; |
| --- | --- |

16.

toteaa, että komissio on luonut EU Pilot -hankkeen toteuttamista varten luottamuksellisen verkkotietokannan komission yksiköiden ja jäsenvaltioiden viranomaisten välisiä yhteydenottoja varten; kiinnittää jälleen kerran huomiota EU Pilot -hankkeen avoimuuden puutteeseen kantelijoiden suhteen ja toistaa pyyntönsä saada pääsy tietokantaan, jonne kaikki kantelut kerätään, voidakseen suorittaa tehtäväänsä eli valvoa perussopimusten noudattamisen valvojana toimivaa komissiota;

| 17. | pitää valitettavana, että parlamentin edellä mainitun 27. vuosikertomuksesta antaman päätöslauselman johdosta ei ole toteutettu seurantatoimia eikä varsinkaan sen kehotuksesta antaa SEUT-sopimuksen 298 artiklan nojalla asetuksen muodossa menettelysäännöstö, jossa määritellään rikkomusmenettelyyn ja sitä edeltävään menettelyyn kuuluvat asiat, kuten ilmoitukset, sitovat määräajat, oikeus tulla kuulluksi, perusteluvelvollisuus ja oikeus saada tutustua itseään koskeviin tietoihin, jotta voidaan lujittaa kansalaisten oikeuksia ja taata avoimuus; |
| --- | --- |

17.

pitää valitettavana, että parlamentin edellä mainitun 27. vuosikertomuksesta antaman päätöslauselman johdosta ei ole toteutettu seurantatoimia eikä varsinkaan sen kehotuksesta antaa SEUT-sopimuksen 298 artiklan nojalla asetuksen muodossa menettelysäännöstö, jossa määritellään rikkomusmenettelyyn ja sitä edeltävään menettelyyn kuuluvat asiat, kuten ilmoitukset, sitovat määräajat, oikeus tulla kuulluksi, perusteluvelvollisuus ja oikeus saada tutustua itseään koskeviin tietoihin, jotta voidaan lujittaa kansalaisten oikeuksia ja taata avoimuus;

| 18. | kehottaa jälleen komissiota antamaan asetuksen muodossa olevan ehdotuksen menettelysäännöstöksi SEUT-sopimuksen 298 artiklaa uutena oikeusperustana käyttäen; |
| --- | --- |

18.

kehottaa jälleen komissiota antamaan asetuksen muodossa olevan ehdotuksen menettelysäännöstöksi SEUT-sopimuksen 298 artiklaa uutena oikeusperustana käyttäen;

| 19. | panee tässä yhteydessä merkille, että komissio vastauksessaan parlamentin pyyntöön menettelysäännöstöstä ilmaisee epäilyksensä mahdollisuudesta antaa SEUT-sopimuksen 298 artiklaan perustuva asetus, koska komissiolle perussopimusten myötä annettu harkintavalta sallii komission järjestää rikkomusmenettelyjen hallinto ja siihen liittyvä työ unionin oikeuden moitteettoman soveltamisen varmistamiseksi; on vakuuttunut siitä, että menettelysäännöstö ei millään tavalla rajoittaisi komission harkintavaltaa, vaan sillä varmistettaisiin ainoastaan, että kun komissio käyttää toimivaltaansa, se kunnioittaa ”avoimeen, tehokkaaseen ja riippumattomaan eurooppalaiseen hallintoon” sisältyviä periaatteita SEUT-sopimuksen 298 artiklan mukaisesti ja oikeutta hyvään hallintoon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 41 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

19.

panee tässä yhteydessä merkille, että komissio vastauksessaan parlamentin pyyntöön menettelysäännöstöstä ilmaisee epäilyksensä mahdollisuudesta antaa SEUT-sopimuksen 298 artiklaan perustuva asetus, koska komissiolle perussopimusten myötä annettu harkintavalta sallii komission järjestää rikkomusmenettelyjen hallinto ja siihen liittyvä työ unionin oikeuden moitteettoman soveltamisen varmistamiseksi; on vakuuttunut siitä, että menettelysäännöstö ei millään tavalla rajoittaisi komission harkintavaltaa, vaan sillä varmistettaisiin ainoastaan, että kun komissio käyttää toimivaltaansa, se kunnioittaa ”avoimeen, tehokkaaseen ja riippumattomaan eurooppalaiseen hallintoon” sisältyviä periaatteita SEUT-sopimuksen 298 artiklan mukaisesti ja oikeutta hyvään hallintoon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 41 artiklan mukaisesti;

| 20. | painottaa rikkomusmenettelyjen avoimuuden merkitystä etenkin siksi, että parlamentti voi valvoa unionin lainsäädännön soveltamista; muistuttaa tässä yhteydessä, että Euroopan parlamentin ja komission välisistä suhteista tehdyssä tarkistetussa puitesopimuksessa komissio lupaa ”antaa [...] parlamentille yhteenvetona tiedot kaikista rikkomusmenettelyistä alkaen virallisista ilmoituksista ja parlamentin niin pyytäessä myös [...] asioista, joita rikkomusmenettely koskee”, ja odottaa, että tätä lauseketta sovelletaan käytäntöön vilpittömässä mielessä; |
| --- | --- |

20.

painottaa rikkomusmenettelyjen avoimuuden merkitystä etenkin siksi, että parlamentti voi valvoa unionin lainsäädännön soveltamista; muistuttaa tässä yhteydessä, että Euroopan parlamentin ja komission välisistä suhteista tehdyssä tarkistetussa puitesopimuksessa komissio lupaa ”antaa [...] parlamentille yhteenvetona tiedot kaikista rikkomusmenettelyistä alkaen virallisista ilmoituksista ja parlamentin niin pyytäessä myös [...] asioista, joita rikkomusmenettely koskee”, ja odottaa, että tätä lauseketta sovelletaan käytäntöön vilpittömässä mielessä;

| 21. | huomauttaa, että vetoomus on sopiva väline kansalaisille, kansalaisjärjestöille ja yrityksille, jotka haluavat ilmoittaa, että jäsenvaltioiden viranomaiset eri tasoilla eivät noudata EU:n lainsäädäntöä; pyytää komissiota tässä yhteydessä varmistamaan käynnissä olevien rikkomusmenettelyjen avoimuuden ilmoittamalla kansalaisille oikea-aikaisesti ja asianmukaisesti toimista, joita heidän pyyntöjensä johdosta on toteutettu; |
| --- | --- |

21.

huomauttaa, että vetoomus on sopiva väline kansalaisille, kansalaisjärjestöille ja yrityksille, jotka haluavat ilmoittaa, että jäsenvaltioiden viranomaiset eri tasoilla eivät noudata EU:n lainsäädäntöä; pyytää komissiota tässä yhteydessä varmistamaan käynnissä olevien rikkomusmenettelyjen avoimuuden ilmoittamalla kansalaisille oikea-aikaisesti ja asianmukaisesti toimista, joita heidän pyyntöjensä johdosta on toteutettu;

| 22. | huomauttaa, että kansalaiset ja kansalaisjärjestöt käyttävät edelleen vetoomusmekanismia pääasiassa ilmoittaakseen ja valittaakseen siitä, että jäsenvaltioiden viranomaiset eri tasoilla eivät noudata EU:n lainsäädäntöä; korostaa siksi vetoomusvaliokunnan olennaisen tärkeää asemaa tehokkaana välittäjänä kansalaisen, parlamentin ja komission välissä; |
| --- | --- |

22.

huomauttaa, että kansalaiset ja kansalaisjärjestöt käyttävät edelleen vetoomusmekanismia pääasiassa ilmoittaakseen ja valittaakseen siitä, että jäsenvaltioiden viranomaiset eri tasoilla eivät noudata EU:n lainsäädäntöä; korostaa siksi vetoomusvaliokunnan olennaisen tärkeää asemaa tehokkaana välittäjänä kansalaisen, parlamentin ja komission välissä;

| 23. | suhtautuu myönteisesti parlamentin pyynnön mukaisesti laadittuun 28. vuosikertomuksen vetoomuksia koskevaan erityisosaan, jossa komissio erittelee vastaanotetut uudet vetoomukset; suhtautuu myönteisesti komission kertomuksen toteamukseen siitä, että Euroopan parlamentille esitettyjen vetoomusten perusteella aloitettiin rikkomusmenettelyt monessa asiassa; korostaa, että myös silloin, kun vetoomukset eivät koske rikkomuksia, ne antavat parlamentille ja komissiolle huomattavasti tietoa kansalaisten huolenaiheista; |
| --- | --- |

23.

suhtautuu myönteisesti parlamentin pyynnön mukaisesti laadittuun 28. vuosikertomuksen vetoomuksia koskevaan erityisosaan, jossa komissio erittelee vastaanotetut uudet vetoomukset; suhtautuu myönteisesti komission kertomuksen toteamukseen siitä, että Euroopan parlamentille esitettyjen vetoomusten perusteella aloitettiin rikkomusmenettelyt monessa asiassa; korostaa, että myös silloin, kun vetoomukset eivät koske rikkomuksia, ne antavat parlamentille ja komissiolle huomattavasti tietoa kansalaisten huolenaiheista;

| 24. | korostaa ympäristölainsäädäntöön erityisesti jätehuoltosäännöksiin liittyvistä kysymyksistä vastaanotettujen vetoomusten merkittävää määrää; muistuttaa, että EU:n ympäristölainsäädännön täytäntöönpanosta 15. kesäkuuta 2011 järjestetyn konferenssin puheenjohtaja korosti perusteellisten ympäristövaikutusten arviointien toistuvaa puutetta, piittaamattomuutta julkisista kuulemisista ja monia muita puutteita jätehuoltojärjestelmien toiminnassa; |
| --- | --- |

24.

korostaa ympäristölainsäädäntöön erityisesti jätehuoltosäännöksiin liittyvistä kysymyksistä vastaanotettujen vetoomusten merkittävää määrää; muistuttaa, että EU:n ympäristölainsäädännön täytäntöönpanosta 15. kesäkuuta 2011 järjestetyn konferenssin puheenjohtaja korosti perusteellisten ympäristövaikutusten arviointien toistuvaa puutetta, piittaamattomuutta julkisista kuulemisista ja monia muita puutteita jätehuoltojärjestelmien toiminnassa;

| 25. | muistuttaa, että perusoikeuskirjan alkuperäinen tehtävä oli koota yhteen EU:n kansalaisten perusoikeudet ja että valtioiden ja hallitusten päämiehet ovat toistuvasti ja juhlallisesti vakuuttaneet, että perusoikeuskirja edustaa EU:n kansalaisten oikeuksia; kehottaa jäsenvaltioita harkitsemaan uudelleen perusoikeuskirjan 51 artiklan tarpeellisuutta ja kannustaa niitä yksipuolisesti ilmoittamaan, että ne eivät toimivaltansa puitteissa rajoita yksilöiden oikeuksia kyseisen artiklan määräysten perusteella; |
| --- | --- |

25.

muistuttaa, että perusoikeuskirjan alkuperäinen tehtävä oli koota yhteen EU:n kansalaisten perusoikeudet ja että valtioiden ja hallitusten päämiehet ovat toistuvasti ja juhlallisesti vakuuttaneet, että perusoikeuskirja edustaa EU:n kansalaisten oikeuksia; kehottaa jäsenvaltioita harkitsemaan uudelleen perusoikeuskirjan 51 artiklan tarpeellisuutta ja kannustaa niitä yksipuolisesti ilmoittamaan, että ne eivät toimivaltansa puitteissa rajoita yksilöiden oikeuksia kyseisen artiklan määräysten perusteella;

| 26. | korostaa, että kun kansalaiset toimittavat vetoomuksen Euroopan parlamentille, he odottavat perusoikeuskirjan säännösten suojelevan heitä riippumatta siitä, missä jäsenvaltiossa he asuvat ja onko EU:n lainsäädäntö pantu täytäntöön vai ei; panee tämän osalta huolestuneena merkille, että kansalaiset ovat epävarmoja perusoikeuskirjan tosiasiallisesta soveltamisalasta; katsoo siksi, että on olennaisen tärkeää selittää asianmukaisesti toissijaisuusperiaate ja selkeyttää perusoikeuskirjan soveltamisalaa parlamentin kannalta perusoikeuskirjan 51 artiklan perusteella; |
| --- | --- |

26.

korostaa, että kun kansalaiset toimittavat vetoomuksen Euroopan parlamentille, he odottavat perusoikeuskirjan säännösten suojelevan heitä riippumatta siitä, missä jäsenvaltiossa he asuvat ja onko EU:n lainsäädäntö pantu täytäntöön vai ei; panee tämän osalta huolestuneena merkille, että kansalaiset ovat epävarmoja perusoikeuskirjan tosiasiallisesta soveltamisalasta; katsoo siksi, että on olennaisen tärkeää selittää asianmukaisesti toissijaisuusperiaate ja selkeyttää perusoikeuskirjan soveltamisalaa parlamentin kannalta perusoikeuskirjan 51 artiklan perusteella;

| 27. | korostaa, että huomattava osa perusoikeuksiin liittyvistä vetoomuksista koskee henkilöiden vapaata liikkuvuutta ja että kuten Euroopan unionin kansalaisuutta koskevasta vuoden 2010 katsauksesta selvästi käy ilmi, unionin kansalaisuuden takaamat oikeudet yleisesti ovat keskeinen edellytys sille, että kansalaiset voivat hyödyntää sisämarkkinoita täysimittaisesti; korostaa, että kansalaisten sisämarkkinaoikeuksien käyttöön sisältyy huomattava kasvupotentiaali ja toistaa tämänhetkisiä taloudellisia haasteita Euroopassa ajatellen komissiolle ja jäsenvaltioille esittämänsä vaatimuksen tehostaa EU:n lainsäädännön täysimittaista ja oikea-aikaista täytäntöönpanoa tällä alalla; |
| --- | --- |

27.

korostaa, että huomattava osa perusoikeuksiin liittyvistä vetoomuksista koskee henkilöiden vapaata liikkuvuutta ja että kuten Euroopan unionin kansalaisuutta koskevasta vuoden 2010 katsauksesta selvästi käy ilmi, unionin kansalaisuuden takaamat oikeudet yleisesti ovat keskeinen edellytys sille, että kansalaiset voivat hyödyntää sisämarkkinoita täysimittaisesti; korostaa, että kansalaisten sisämarkkinaoikeuksien käyttöön sisältyy huomattava kasvupotentiaali ja toistaa tämänhetkisiä taloudellisia haasteita Euroopassa ajatellen komissiolle ja jäsenvaltioille esittämänsä vaatimuksen tehostaa EU:n lainsäädännön täysimittaista ja oikea-aikaista täytäntöönpanoa tällä alalla;

| 28. | korostaa lisäksi, että kansalaiset kokevat tulleensa harhaanjohdetuiksi myös yhteisön oikeuden sovellettavuuden osalta tapauksissa, joissa unionin säädöksiä ei ole saatettu ajoissa osaksi kansallista lainsäädäntöä; panee merkille kansalaisten ahdistavan tilanteen silloin kun kyseinen jäsenvaltio ei ole saattanut sovellettavaa yhteisön lainsäädäntöä osaksi kansallista lainsäädäntöään, koska tällöin kansalaiset eivät voi hyötyä siitä ja jäävät kokonaan ilman muutoksenhakukeinoja; |
| --- | --- |

28.

korostaa lisäksi, että kansalaiset kokevat tulleensa harhaanjohdetuiksi myös yhteisön oikeuden sovellettavuuden osalta tapauksissa, joissa unionin säädöksiä ei ole saatettu ajoissa osaksi kansallista lainsäädäntöä; panee merkille kansalaisten ahdistavan tilanteen silloin kun kyseinen jäsenvaltio ei ole saattanut sovellettavaa yhteisön lainsäädäntöä osaksi kansallista lainsäädäntöään, koska tällöin kansalaiset eivät voi hyötyä siitä ja jäävät kokonaan ilman muutoksenhakukeinoja;

| 29. | yhtyy Euroopan parlamentin oikeudellisen yksikön kantaan, jonka mukaan vetoomusten käsiteltäväksi ottamisen osalta Euroopan parlamentin toiminta-alat ovat laajempia kuin sen toimivaltuudet; korostaa, että tämän huomautuksen perusteella pitäisi kehittää tapaa, jolla parlamentti ja komissio käsittelevät vetoomuksia; |
| --- | --- |

29.

yhtyy Euroopan parlamentin oikeudellisen yksikön kantaan, jonka mukaan vetoomusten käsiteltäväksi ottamisen osalta Euroopan parlamentin toiminta-alat ovat laajempia kuin sen toimivaltuudet; korostaa, että tämän huomautuksen perusteella pitäisi kehittää tapaa, jolla parlamentti ja komissio käsittelevät vetoomuksia;

| 30. | toistaa, että kansalaisten ja yritysten yksittäiset valitukset ovat edelleen tärkein tietolähde EU:n lainsäädännön rikkomusten tunnistamisessa ja sitä kautta rikkomusmenettelyjen käynnistämisessä; vaatii siksi tehokkaampia ja oikeudellisesti sitovampia hallintomääräyksiä, joissa määritellään varmasti ja luotettavasti komission ja valituksen tekevän kansalaisen tai yrityksen välinen suhde ennen rikkomusmenettelyä, sen aikana ja sen jälkeen ja joilla vahvistetaan etenkin yksittäisen valituksen tekijän asemaa; |
| --- | --- |

30.

toistaa, että kansalaisten ja yritysten yksittäiset valitukset ovat edelleen tärkein tietolähde EU:n lainsäädännön rikkomusten tunnistamisessa ja sitä kautta rikkomusmenettelyjen käynnistämisessä; vaatii siksi tehokkaampia ja oikeudellisesti sitovampia hallintomääräyksiä, joissa määritellään varmasti ja luotettavasti komission ja valituksen tekevän kansalaisen tai yrityksen välinen suhde ennen rikkomusmenettelyä, sen aikana ja sen jälkeen ja joilla vahvistetaan etenkin yksittäisen valituksen tekijän asemaa;

| 31. | pitää myönteisenä SEUT-sopimuksen 260 artiklan sisältämää uutta elementtiä, jonka perusteella komissio voi saattaessaan asian tuomioistuimen käsiteltäväksi SEUT-sopimuksen 258 artiklan nojalla pyytää tuomioistuinta määräämään jäsenvaltiolle taloudellisia seuraamuksia, jos direktiiviä ei saateta ajallaan osaksi kansallista lainsäädäntöä; |
| --- | --- |

31.

pitää myönteisenä SEUT-sopimuksen 260 artiklan sisältämää uutta elementtiä, jonka perusteella komissio voi saattaessaan asian tuomioistuimen käsiteltäväksi SEUT-sopimuksen 258 artiklan nojalla pyytää tuomioistuinta määräämään jäsenvaltiolle taloudellisia seuraamuksia, jos direktiiviä ei saateta ajallaan osaksi kansallista lainsäädäntöä;

| 32. | suhtautuu myönteisesti komission aikomukseen käyttää SEUT-sopimuksen 260 artiklan 3 kohtaa periaatesyistä tapauksissa, joissa ei ole täytetty tämän määräyksen kattamaa velvoitetta lainsäätämisjärjestystä noudattaen annettujen direktiivien saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä; |
| --- | --- |

32.

suhtautuu myönteisesti komission aikomukseen käyttää SEUT-sopimuksen 260 artiklan 3 kohtaa periaatesyistä tapauksissa, joissa ei ole täytetty tämän määräyksen kattamaa velvoitetta lainsäätämisjärjestystä noudattaen annettujen direktiivien saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä;

| 33. | pitää äärimmäisen tärkeänä, että komissio käyttää tätä mahdollisuutta sekä muita mahdollisia keinoja, joilla varmistetaan, että jäsenvaltiot saattavat unionin lainsäädännön osaksi kansallista lainsäädäntöään oikea-aikaisesti ja moitteettomasti; katsoo, että ne jäsenvaltiot, jotka ovat jääneet jälkeen eivätkä ole panneet lakeja ajoissa täytäntöön, on nimettävä; |
| --- | --- |

33.

pitää äärimmäisen tärkeänä, että komissio käyttää tätä mahdollisuutta sekä muita mahdollisia keinoja, joilla varmistetaan, että jäsenvaltiot saattavat unionin lainsäädännön osaksi kansallista lainsäädäntöään oikea-aikaisesti ja moitteettomasti; katsoo, että ne jäsenvaltiot, jotka ovat jääneet jälkeen eivätkä ole panneet lakeja ajoissa täytäntöön, on nimettävä;

| 34. | kiinnittää huomiota siihen, että kertomuksen julkaisemisen jälkeen parlamentti, neuvosto ja komissio sekä jäsenvaltiot ovat päässeet yhteisymmärrykseen selittävistä asiakirjoista, joista käy ilmi direktiivin osien ja kansallisen lainsäädännön osaksi saattamiseen liittyvien asiakirjojen vastaavien osien suhde (”vastaavuustaulukot”); toteaa, että kyseiset toimielimet ja jäsenvaltiot ovat päättäneet sisällyttää direktiiveihin johdanto-osan kappaleen, jossa todetaan, että asianomaisen jäsenvaltion on toimitettava vastaavuustaulukko niissä tapauksissa, joissa tämän katsotaan olevan tarpeellista ja oikeasuhteista; |
| --- | --- |

34.

kiinnittää huomiota siihen, että kertomuksen julkaisemisen jälkeen parlamentti, neuvosto ja komissio sekä jäsenvaltiot ovat päässeet yhteisymmärrykseen selittävistä asiakirjoista, joista käy ilmi direktiivin osien ja kansallisen lainsäädännön osaksi saattamiseen liittyvien asiakirjojen vastaavien osien suhde (”vastaavuustaulukot”); toteaa, että kyseiset toimielimet ja jäsenvaltiot ovat päättäneet sisällyttää direktiiveihin johdanto-osan kappaleen, jossa todetaan, että asianomaisen jäsenvaltion on toimitettava vastaavuustaulukko niissä tapauksissa, joissa tämän katsotaan olevan tarpeellista ja oikeasuhteista;

| 35. | korostaa, että vastaavuustaulukot ovat korvaamaton väline, jonka avulla komissio ja parlamentti voivat valvoa, että jäsenvaltiot saattavat unionin lainsäädännön asianmukaisesti osaksi kansallista lainsäädäntöä ja soveltavat unionin lainsäädäntöä, koska direktiivin ja sitä vastaavien kansallisten säännösten välistä suhdetta on usein hyvin hankala ja monesti lähes mahdotonta seurata; |
| --- | --- |

35.

korostaa, että vastaavuustaulukot ovat korvaamaton väline, jonka avulla komissio ja parlamentti voivat valvoa, että jäsenvaltiot saattavat unionin lainsäädännön asianmukaisesti osaksi kansallista lainsäädäntöä ja soveltavat unionin lainsäädäntöä, koska direktiivin ja sitä vastaavien kansallisten säännösten välistä suhdetta on usein hyvin hankala ja monesti lähes mahdotonta seurata;

| 36. | kehottaa komissiota toimittamaan Euroopan parlamentille selkeät ohjeet vastaavuustaulukkojen luomisesta ja sisällyttämisestä yhteisön lainsäädäntöön ja vastaavuustaulukkojen soveltamisesta yhteisön lainsäädännössä sekä tekemään avoimen arvioinnin, jolla merkittävällä tavalla osallistutaan sen arvioimiseen, miten tätä lakia on sovellettu jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

36.

kehottaa komissiota toimittamaan Euroopan parlamentille selkeät ohjeet vastaavuustaulukkojen luomisesta ja sisällyttämisestä yhteisön lainsäädäntöön ja vastaavuustaulukkojen soveltamisesta yhteisön lainsäädännössä sekä tekemään avoimen arvioinnin, jolla merkittävällä tavalla osallistutaan sen arvioimiseen, miten tätä lakia on sovellettu jäsenvaltioissa;

| 37. | toteaa, että kansalliset tuomioistuimet ovat keskeisessä asemassa EU:n lainsäädännön soveltamisessa, ja tukee täysin EU:n pyrkimyksiä tehostaa ja koordinoida jäsenvaltioiden oikeuslaitoksen, tuomioistuinten ja hallinnon viranomaisille, oikeusalan toimijoille, kansallisten hallintoelinten toimihenkilöille ja virkamiehille sekä alueellisille ja paikallisille viranomaisille tarkoitettua oikeusalan koulutusta; |
| --- | --- |

37.

toteaa, että kansalliset tuomioistuimet ovat keskeisessä asemassa EU:n lainsäädännön soveltamisessa, ja tukee täysin EU:n pyrkimyksiä tehostaa ja koordinoida jäsenvaltioiden oikeuslaitoksen, tuomioistuinten ja hallinnon viranomaisille, oikeusalan toimijoille, kansallisten hallintoelinten toimihenkilöille ja virkamiehille sekä alueellisille ja paikallisille viranomaisille tarkoitettua oikeusalan koulutusta;

| 38. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, unionin tuomioistuimelle, Euroopan oikeusasiamiehelle ja jäsenvaltioiden parlamenteille. |
| --- | --- |

38.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, unionin tuomioistuimelle, Euroopan oikeusasiamiehelle ja jäsenvaltioiden parlamenteille.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2011)0377.

(2)  EUVL C 99 E, 3.4.2012, s. 46.

(3)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2011)0382.

(4)  SEUT-sopimuksen 258 ja 260 artiklassa määritetään komission toimivalta käynnistää rikkomusmenettely jäsenvaltiota vastaan. Tarkemmin 258 artiklassa todetaan, että komissio antaa asiasta lausunnon perusteluineen, jos se katsoo, että jäsenvaltio on jättänyt täyttämättä sille perussopimusten mukaan kuuluvan velvoitteen.

(5)  Katso 7 kohta, jossa vaaditaan menettelysäännöstöä.

(6)  EU Pilot -hankkeen toinen arviointikertomus (SEC(2011)1626), s. 7.

(7)  Katso edellä mainittu kertomus, s. 3. Katso edellä mainittu 25. marraskuuta 2010 annettu päätöslauselma.

(8)  Parlamentti totesi edellä mainitussa 25. marraskuuta 2010 antamassaan päätöslauselmassa, että ”rajaton harkintavalta yhdistettynä täydelliseen avoimuuden puutteeseen on täysin oikeusvaltioperiaatteen vastaista”.

---

| 16.12.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 419/77 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 419/77

---

P7_TA(2012)0443

Liuskekaasun ja liuskeöljyn erottelun ympäristövaikutukset

Euroopan parlamentin päätöslauselma 21. marraskuuta 2012 liuskekaasun ja liuskeöljyn erottelun ympäristövaikutuksista (2011/2308(INI))

(2015/C 419/12)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon hiilivetyjen etsintään, hyödyntämiseen ja tuotantoon tarkoitettujen lupien antamisen ja käytön edellytyksistä 30. toukokuuta 1994 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 94/22/EY (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon hiilivetyjen etsintään, hyödyntämiseen ja tuotantoon tarkoitettujen lupien antamisen ja käytön edellytyksistä 30. toukokuuta 1994 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 94/22/EY (1),

| — | ottaa huomioon vähimmäisvaatimuksista porausta käyttävän kaivannaisteollisuuden työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden suojelun parantamiseksi 3. marraskuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/91/ETY (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vähimmäisvaatimuksista porausta käyttävän kaivannaisteollisuuden työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden suojelun parantamiseksi 3. marraskuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/91/ETY (2),

| — | ottaa huomioon kaivannaisteollisuuden jätehuollosta ja direktiivin 2004/35/EY muuttamisesta 15. maaliskuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/21/EY (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kaivannaisteollisuuden jätehuollosta ja direktiivin 2004/35/EY muuttamisesta 15. maaliskuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/21/EY (3),

| — | ottaa huomioon jätteistä ja tiettyjen direktiivien kumoamisesta 19. marraskuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/98/EY (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon jätteistä ja tiettyjen direktiivien kumoamisesta 19. marraskuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/98/EY (4),

| — | ottaa huomioon tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista 13. joulukuuta 2011 annetun parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/92/EU (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista 13. joulukuuta 2011 annetun parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/92/EU (5),

| — | ottaa huomioon luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21. toukokuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/43/ETY (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21. toukokuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/43/ETY (6),

| — | ottaa huomioon teollisuuden päästöistä (yhtenäistetty ympäristön pilaantumisen ehkäiseminen ja vähentäminen) 24. marraskuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/75/EU (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon teollisuuden päästöistä (yhtenäistetty ympäristön pilaantumisen ehkäiseminen ja vähentäminen) 24. marraskuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/75/EU (7),

| — | ottaa huomioon ympäristövastuusta ympäristövahinkojen ehkäisemisen ja korjaamisen osalta 21. huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/35/EY (ympäristövastuudirektiivi) (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristövastuusta ympäristövahinkojen ehkäisemisen ja korjaamisen osalta 21. huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/35/EY (ympäristövastuudirektiivi) (8),

| — | ottaa huomioon yhteisön vesipolitiikan puitteista 23. lokakuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/60/EY (”vesipuitedirektiivi”) (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yhteisön vesipolitiikan puitteista 23. lokakuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/60/EY (”vesipuitedirektiivi”) (9),

| — | ottaa huomioon ihmisten käyttöön tarkoitetun veden laadusta 3. marraskuuta 1998 annetun neuvoston direktiivin 98/83/EY (juomavesidirektiivi) (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisten käyttöön tarkoitetun veden laadusta 3. marraskuuta 1998 annetun neuvoston direktiivin 98/83/EY (juomavesidirektiivi) (10),

| — | ottaa huomioon pohjaveden suojelusta pilaantumiselta ja huononemiselta 12. joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/118/EY (”pohjavesidirektiivi”) (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon pohjaveden suojelusta pilaantumiselta ja huononemiselta 12. joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/118/EY (”pohjavesidirektiivi”) (11),

| — | ottaa huomioon 13. lokakuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/87/EY kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupan järjestelmän toteuttamisesta yhteisössä (sellaisena kuin se on muutettuna) (12) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 406/2009/EY, tehty 23 päivänä huhtikuuta 2009, jäsenvaltioiden pyrkimyksistä vähentää kasvihuonekaasupäästöjään yhteisön kasvihuonekaasupäästöjen vähentämissitoumusten täyttämiseksi vuoteen 2020 mennessä (13), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. lokakuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/87/EY kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupan järjestelmän toteuttamisesta yhteisössä (sellaisena kuin se on muutettuna) (12) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 406/2009/EY, tehty 23 päivänä huhtikuuta 2009, jäsenvaltioiden pyrkimyksistä vähentää kasvihuonekaasupäästöjään yhteisön kasvihuonekaasupäästöjen vähentämissitoumusten täyttämiseksi vuoteen 2020 mennessä (13),

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1907/2006, annettu 18. joulukuuta 2006, kemikaalien rekisteröinnistä, arvioinnista, lupamenettelyistä ja rajoituksista (REACH), Euroopan kemikaaliviraston perustamisesta, direktiivin 1999/45/EY muuttamisesta sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 793/93, komission asetuksen (EY) N:o 1488/94, neuvoston direktiivin 76/769/ETY ja komission direktiivien 91/155/ETY, 93/67/ETY, 93/105/EY ja 2000/21/EY kumoamisesta (Reach-asetus) (14), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1907/2006, annettu 18. joulukuuta 2006, kemikaalien rekisteröinnistä, arvioinnista, lupamenettelyistä ja rajoituksista (REACH), Euroopan kemikaaliviraston perustamisesta, direktiivin 1999/45/EY muuttamisesta sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 793/93, komission asetuksen (EY) N:o 1488/94, neuvoston direktiivin 76/769/ETY ja komission direktiivien 91/155/ETY, 93/67/ETY, 93/105/EY ja 2000/21/EY kumoamisesta (Reach-asetus) (14),

| — | ottaa huomioon aineiden ja seosten luokituksesta, merkinnöistä ja pakkaamisesta 16. joulukuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1272/2008 (jolla mukautetaan voimassaoleva EU:n lainsäädäntö Yhdistyneiden Kansakuntien maailmanlaajuisesti yhdenmukaistettuun järjestelmään (GHS)) (15), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aineiden ja seosten luokituksesta, merkinnöistä ja pakkaamisesta 16. joulukuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1272/2008 (jolla mukautetaan voimassaoleva EU:n lainsäädäntö Yhdistyneiden Kansakuntien maailmanlaajuisesti yhdenmukaistettuun järjestelmään (GHS)) (15),

| — | ottaa huomioon biosidituotteiden markkinoille saattamisesta 16. helmikuuta 1998 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/8/EY (biosidituotedirektiivi) (16), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon biosidituotteiden markkinoille saattamisesta 16. helmikuuta 1998 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/8/EY (biosidituotedirektiivi) (16),

| — | ottaa huomioon vaarallisista aineista aiheutuvien suuronnettomuusvaarojen torjunnasta 9. joulukuuta 1996 annetun neuvoston direktiivin 96/82/EY (Seveso II -direktiivi) (17), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vaarallisista aineista aiheutuvien suuronnettomuusvaarojen torjunnasta 9. joulukuuta 1996 annetun neuvoston direktiivin 96/82/EY (Seveso II -direktiivi) (17),

| — | ottaa huomioon öljyn- ja kaasunporaustoiminnan turvallisuudesta avomerellä 13. syyskuuta 2011 antamansa päätöslauselman (18), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon öljyn- ja kaasunporaustoiminnan turvallisuudesta avomerellä 13. syyskuuta 2011 antamansa päätöslauselman (18),

| — | ottaa huomioon komission energian pääosaston tilaaman, 8. marraskuuta 2011 julkaistun raportin epätavanomaisista kaasuista Euroopassa (19), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission energian pääosaston tilaaman, 8. marraskuuta 2011 julkaistun raportin epätavanomaisista kaasuista Euroopassa (19),

| — | ottaa huomioon komission ympäristöasioiden pääosaston 26. tammikuuta 2012 päivätyn saatekirjeen Euroopan parlamentin jäsenille liuskekaasuhankkeisiin sovellettavasta EU:n ympäristölainsäädännöstä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ympäristöasioiden pääosaston 26. tammikuuta 2012 päivätyn saatekirjeen Euroopan parlamentin jäsenille liuskekaasuhankkeisiin sovellettavasta EU:n ympäristölainsäädännöstä,

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle nimeltä ”energia-alan etenemissuunnitelma 2050” (COM(2011)0885), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle nimeltä ”energia-alan etenemissuunnitelma 2050” (COM(2011)0885),

| — | ottaa huomioon vetoomukset 886/2011 (liuskekaasun etsintään ja tuotantoon liittyvistä riskeistä Bulgariassa) ja 1378/2011 (liuskekaasun erottelusta Puolassa), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vetoomukset 886/2011 (liuskekaasun etsintään ja tuotantoon liittyvistä riskeistä Bulgariassa) ja 1378/2011 (liuskekaasun erottelusta Puolassa),

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin sisäasioiden pääosaston talous- ja tiedepolitiikasta vastaavan osasto A:n kesäkuussa 2011 julkaiseman tutkimuksen ”Liuskekaasun ja -öljyn tuotannon vaikutukset ympäristöön ja ihmisten terveyteen”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin sisäasioiden pääosaston talous- ja tiedepolitiikasta vastaavan osasto A:n kesäkuussa 2011 julkaiseman tutkimuksen ”Liuskekaasun ja -öljyn tuotannon vaikutukset ympäristöön ja ihmisten terveyteen”,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 4, 11, 191, 192, 193 ja 194 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 4, 11, 191, 192, 193 ja 194 artiklan,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan,

| — | ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan mietinnön sekä kehitysyhteistyövaliokunnan ja oikeudellisten asioiden valiokunnan lausunnot (A7-0283/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan mietinnön sekä kehitysyhteistyövaliokunnan ja oikeudellisten asioiden valiokunnan lausunnot (A7-0283/2012),

| A. | toteaa, että teknologian hiljattainen edistyminen on jo kannustanut epätavanomaisten fossiilisten polttoaineiden nopeaan kaupalliseen tuotantoon tietyissä maanosissa, mutta niitä ei hyödynnetä kaupallisesti EU:ssa ja varantojen olemassaolosta ja mahdollisia vaikutuksia ympäristöön ja kansanterveyteen on tutkittava tarkemmin; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että teknologian hiljattainen edistyminen on jo kannustanut epätavanomaisten fossiilisten polttoaineiden nopeaan kaupalliseen tuotantoon tietyissä maanosissa, mutta niitä ei hyödynnetä kaupallisesti EU:ssa ja varantojen olemassaolosta ja mahdollisia vaikutuksia ympäristöön ja kansanterveyteen on tutkittava tarkemmin;

| B. | toteaa, että liuskekaasun käytön kehittämisestä on erimielisyyttä EU:ssa ja koko maailmassa ja tästä syystä on tutkittava kaikki (ympäristöön, kansanterveyteen ja ilmastonmuutokseen kohdistuvat) vaikutukset, ennen kuin tätä teknologiaa kehitetään edelleen; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että liuskekaasun käytön kehittämisestä on erimielisyyttä EU:ssa ja koko maailmassa ja tästä syystä on tutkittava kaikki (ympäristöön, kansanterveyteen ja ilmastonmuutokseen kohdistuvat) vaikutukset, ennen kuin tätä teknologiaa kehitetään edelleen;

| C. | toteaa, että energia-alan etenemissuunnitelman 2050 mukaan liuskekaasusta ja muista epätavanomaisista fossiilisista polttoaineista voi tulla tärkeitä mahdollisia uusia hankintalähteitä Euroopassa tai lähialueilla; katsoo, että hiilen ja öljyn korvaaminen kaasulla voisi lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä auttaa vähentämään kasvihuonekaasupäästöjä niiden elinkaaresta riippuen; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että energia-alan etenemissuunnitelman 2050 mukaan liuskekaasusta ja muista epätavanomaisista fossiilisista polttoaineista voi tulla tärkeitä mahdollisia uusia hankintalähteitä Euroopassa tai lähialueilla; katsoo, että hiilen ja öljyn korvaaminen kaasulla voisi lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä auttaa vähentämään kasvihuonekaasupäästöjä niiden elinkaaresta riippuen;

| D. | toteaa, että kaasua voidaan käyttää perussähköntuotantoon ja eri energianlähteiden, kuten tuuli- ja aurinkovoiman, luotettavana varaenergianlähteenä ja että tämä luotettavuus vähentää verkon tasehallinnan teknisiä haasteita; toteaa, että kaasu on myös tehokas polttoaine lämmitykseen/viilennykseen ja lukuisiin muihin teollisiin käyttötarkoituksiin, jotka parantavat EU:n kilpailukykyä; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että kaasua voidaan käyttää perussähköntuotantoon ja eri energianlähteiden, kuten tuuli- ja aurinkovoiman, luotettavana varaenergianlähteenä ja että tämä luotettavuus vähentää verkon tasehallinnan teknisiä haasteita; toteaa, että kaasu on myös tehokas polttoaine lämmitykseen/viilennykseen ja lukuisiin muihin teollisiin käyttötarkoituksiin, jotka parantavat EU:n kilpailukykyä;

| E. | toteaa, että kaksi pääasiallista tekniikkaa liuskekaasun ja kivihiilikerrostumametaanin käyttöönotossa, horisontaalinen poraus ja hydraulinen murtaminen, ovat olleet käytössä yhdessä vasta vuosikymmenen ajan, eikä niitä pidä sekoittaa perinteisten fossiilisten polttoaineiden poraukseen käytettyihin porauskaivotekniikkoihin näiden kahden tekniikan yhdistelmän ja tarvittavan toimenpiteen laajuuden vuoksi; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että kaksi pääasiallista tekniikkaa liuskekaasun ja kivihiilikerrostumametaanin käyttöönotossa, horisontaalinen poraus ja hydraulinen murtaminen, ovat olleet käytössä yhdessä vasta vuosikymmenen ajan, eikä niitä pidä sekoittaa perinteisten fossiilisten polttoaineiden poraukseen käytettyihin porauskaivotekniikkoihin näiden kahden tekniikan yhdistelmän ja tarvittavan toimenpiteen laajuuden vuoksi;

| F. | toteaa, että EU on sitoutunut oikeudellisesti sitovaan tavoitteeseen vähentää kasvihuonekaasupäästöjä ja lisätä uusiutuvien energialähteiden osuutta; katsoo, että kaikkia epätavanomaisten fossiilisten polttoaineiden hyödyntämistä koskevia päätöksiä olisi tarkasteltava päästöjen vähentämisen kannalta; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että EU on sitoutunut oikeudellisesti sitovaan tavoitteeseen vähentää kasvihuonekaasupäästöjä ja lisätä uusiutuvien energialähteiden osuutta; katsoo, että kaikkia epätavanomaisten fossiilisten polttoaineiden hyödyntämistä koskevia päätöksiä olisi tarkasteltava päästöjen vähentämisen kannalta;

| G. | toteaa, että toistaiseksi ei ole olemassa EU:n (puite)direktiiviä kaivostoiminnan sääntelemiseksi; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että toistaiseksi ei ole olemassa EU:n (puite)direktiiviä kaivostoiminnan sääntelemiseksi;

| H. | toteaa, että murtamisessa käytetyistä kemikaaleista ja hydrauliseen murtamiseen liittyvistä ympäristö- ja terveysriskeistä ei ole riittävästi tietoa; toteaa, että merkittäviä analyyseja tehdään edelleen, ja tarvitaan yhä enemmän lisätutkimuksia ja jatkuvaa tutkimusta; toteaa, että tietojen, näytteenottojen ja testien olemassaolo ja avoimuus ovat äärimmäisen tärkeitä korkealaatuiselle tutkimukselle, jolla tuetaan kansanterveyttä ja ympäristöä suojelevaa sääntelyä; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että murtamisessa käytetyistä kemikaaleista ja hydrauliseen murtamiseen liittyvistä ympäristö- ja terveysriskeistä ei ole riittävästi tietoa; toteaa, että merkittäviä analyyseja tehdään edelleen, ja tarvitaan yhä enemmän lisätutkimuksia ja jatkuvaa tutkimusta; toteaa, että tietojen, näytteenottojen ja testien olemassaolo ja avoimuus ovat äärimmäisen tärkeitä korkealaatuiselle tutkimukselle, jolla tuetaan kansanterveyttä ja ympäristöä suojelevaa sääntelyä;

| I. | toteaa, että kaikkeen fossiilisten polttoaineiden ja mineraalien tuotantoon liittyy mahdollisia terveys- ja ympäristöriskejä; toteaa, että on tärkeää soveltaa ennalta varautumisen periaatetta ja aiheuttaja maksaa -periaatetta kaikkiin fossiilisten energialähteiden kehittämistä Euroopassa koskeviin päätöksiin ottaen huomioon kaikissa etsintä- ja hyödyntämisprosessin vaiheissa mahdollisesti syntyvät vaikutukset; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että kaikkeen fossiilisten polttoaineiden ja mineraalien tuotantoon liittyy mahdollisia terveys- ja ympäristöriskejä; toteaa, että on tärkeää soveltaa ennalta varautumisen periaatetta ja aiheuttaja maksaa -periaatetta kaikkiin fossiilisten energialähteiden kehittämistä Euroopassa koskeviin päätöksiin ottaen huomioon kaikissa etsintä- ja hyödyntämisprosessin vaiheissa mahdollisesti syntyvät vaikutukset;

| J. | toteaa, että eräät EU:n jäsenvaltiot, esimerkiksi Ranska ja Bulgaria, ovat jo keskeyttäneet liuskekaasun louhinnan ympäristö- ja kansanterveyssyistä; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että eräät EU:n jäsenvaltiot, esimerkiksi Ranska ja Bulgaria, ovat jo keskeyttäneet liuskekaasun louhinnan ympäristö- ja kansanterveyssyistä;

| K. | toteaa, että liuskekaasun hyödyntämistä koskevista hankkeista ei niiden ympäristöriskeistä huolimatta yleensä tarvitse tehdä ympäristövaikutusten arviointia; |
| --- | --- |

K.

toteaa, että liuskekaasun hyödyntämistä koskevista hankkeista ei niiden ympäristöriskeistä huolimatta yleensä tarvitse tehdä ympäristövaikutusten arviointia;

| L. | katsoo, että EU:n tehtävänä on varmistaa ihmisten terveyden korkeatasoinen suojelu kaikissa unionin politiikoissa ja toimissa; |
| --- | --- |

L.

katsoo, että EU:n tehtävänä on varmistaa ihmisten terveyden korkeatasoinen suojelu kaikissa unionin politiikoissa ja toimissa;

| M. | toteaa, että monet Euroopan hallitukset, kuten Ranska, Bulgaria, Nordrhein-Westfalenin osavaltio Saksassa, Fribourg ja Vaud Sveitsissä, ja monet Yhdysvaltain osavaltiot (Pohjois-Carolina, New York, New Jersey ja yli 100 paikallishallintoa) samoin kuin monet muut valtiot ja osavaltiot ympäri maailman (Etelä-Afrikka, Kanadan Quebec, Australian New South Wales) ovat kieltäneet tai keskeyttäneet hydraulisen murtamisen käytön öljyn ja kaasun tuottamiseksi liuskeesta tai muista vähähuokoisista kalliomuodostumista; |
| --- | --- |

M.

toteaa, että monet Euroopan hallitukset, kuten Ranska, Bulgaria, Nordrhein-Westfalenin osavaltio Saksassa, Fribourg ja Vaud Sveitsissä, ja monet Yhdysvaltain osavaltiot (Pohjois-Carolina, New York, New Jersey ja yli 100 paikallishallintoa) samoin kuin monet muut valtiot ja osavaltiot ympäri maailman (Etelä-Afrikka, Kanadan Quebec, Australian New South Wales) ovat kieltäneet tai keskeyttäneet hydraulisen murtamisen käytön öljyn ja kaasun tuottamiseksi liuskeesta tai muista vähähuokoisista kalliomuodostumista;

| N. | toteaa, että monet jäsenvaltiot, kuten Tšekki, Romania ja Saksa, harkitsevat parhaillaan keskeyttävänsä öljyn ja kaasun etsinnän ja tuotannon liuskeesta tai muista vähähuokoisista kalliomuodostumista; |
| --- | --- |

N.

toteaa, että monet jäsenvaltiot, kuten Tšekki, Romania ja Saksa, harkitsevat parhaillaan keskeyttävänsä öljyn ja kaasun etsinnän ja tuotannon liuskeesta tai muista vähähuokoisista kalliomuodostumista;

| O. | toteaa, ettei ympäristövastuudirektiivi velvoita toimijoita ottamaan riittävää vakuutusta suhteessa kaivannaisteollisuudessa sattuviin onnettomuuksiin liittyviin korkeisiin kustannuksiin; |
| --- | --- |

O.

toteaa, ettei ympäristövastuudirektiivi velvoita toimijoita ottamaan riittävää vakuutusta suhteessa kaivannaisteollisuudessa sattuviin onnettomuuksiin liittyviin korkeisiin kustannuksiin;

Yleiset puitteet – sääntely, täytäntöönpano, seuranta ja yhteistyö

| 1. | katsoo, että liuskekaasun etsinnällä ja tuotannolla tarkoitetaan kaikkea epätavanomaista hiilivetyjen etsintää ja tuotantoa, jossa käytetään vaakasuuntaista porausta ja runsaasti vettä kuluttavaa hydraulista murtamista, jotka ovat fossiilisten polttoaineiden tuotantoa harjoittavan teollisuuden käyttämiä menetelmiä kaikkialla maailmassa; |
| --- | --- |

1.

katsoo, että liuskekaasun etsinnällä ja tuotannolla tarkoitetaan kaikkea epätavanomaista hiilivetyjen etsintää ja tuotantoa, jossa käytetään vaakasuuntaista porausta ja runsaasti vettä kuluttavaa hydraulista murtamista, jotka ovat fossiilisten polttoaineiden tuotantoa harjoittavan teollisuuden käyttämiä menetelmiä kaikkialla maailmassa;

| 2. | korostaa, että riippumatta jäsenvaltioiden yksinomaisesta oikeudesta hyödyntää energiavarojaan epätavanomaisten fossiilisten polttoaineiden käytön kehittämisessä on taattava oikeudenmukaiset ja tasavertaiset toimintaedellytykset kaikkialla unionissa noudattaen täysimääräisesti EU:n turvallisuus- ja ympäristölainsäädäntöä; |
| --- | --- |

2.

korostaa, että riippumatta jäsenvaltioiden yksinomaisesta oikeudesta hyödyntää energiavarojaan epätavanomaisten fossiilisten polttoaineiden käytön kehittämisessä on taattava oikeudenmukaiset ja tasavertaiset toimintaedellytykset kaikkialla unionissa noudattaen täysimääräisesti EU:n turvallisuus- ja ympäristölainsäädäntöä;

| 3. | katsoo, että on tehtävä perusteellinen analyysi epätavanomaisten fossiilisten polttoaineiden etsintää ja hyödyntämistä koskevasta EU:n sääntelykehyksestä; pitää siksi myönteisenä komission tutkimusten saattamista päätökseen seuraavista aiheista: riskien arviointi, kasvihuonekaasupäästöjen elinkaari, kemikaalit, vesi, maankäyttö ja liuskekaasun vaikutukset EU:n energiamarkkinoihin; vaatii jäsenvaltioilta varovaisuutta epätavanomaisten fossiilisten polttoaineiden hyödyntämisessä, kunnes sääntelyä koskeva analyysi saadaan valmiiksi ja vaatii jäsenvaltioita soveltamaan tehokkaasti kaikkia olemassa olevia säännöksiä, jotta kaiken kaasun louhintaan liittyviä riskejä vähennettäisiin; |
| --- | --- |

3.

katsoo, että on tehtävä perusteellinen analyysi epätavanomaisten fossiilisten polttoaineiden etsintää ja hyödyntämistä koskevasta EU:n sääntelykehyksestä; pitää siksi myönteisenä komission tutkimusten saattamista päätökseen seuraavista aiheista: riskien arviointi, kasvihuonekaasupäästöjen elinkaari, kemikaalit, vesi, maankäyttö ja liuskekaasun vaikutukset EU:n energiamarkkinoihin; vaatii jäsenvaltioilta varovaisuutta epätavanomaisten fossiilisten polttoaineiden hyödyntämisessä, kunnes sääntelyä koskeva analyysi saadaan valmiiksi ja vaatii jäsenvaltioita soveltamaan tehokkaasti kaikkia olemassa olevia säännöksiä, jotta kaiken kaasun louhintaan liittyviä riskejä vähennettäisiin;

| 4. | kehottaa komissiota tutkimustensa jälkeen toteuttamaan perinpohjaisen arvioinnin terveyden ja ympäristön suojelusta unionin sääntelykehyksen perusteella ja ehdottamaan mahdollisimman nopeasti ja perussopimuksen periaatteiden mukaisesti tarvittavia toimia, lainsäädäntötoimet mukaan luettuna; |
| --- | --- |

4.

kehottaa komissiota tutkimustensa jälkeen toteuttamaan perinpohjaisen arvioinnin terveyden ja ympäristön suojelusta unionin sääntelykehyksen perusteella ja ehdottamaan mahdollisimman nopeasti ja perussopimuksen periaatteiden mukaisesti tarvittavia toimia, lainsäädäntötoimet mukaan luettuna;

| 5. | painottaa, että epätavanomaisten fossiilisten polttoaineiden tuotantoon, samoin kuin tavanomaisten fossiilisten polttoaineiden tuotantoon, liittyy riskejä; katsoo, että näitä riskejä on hallittava ennalta ehkäisemisellä – johon kuuluu asianmukainen suunnittelu, testaus, uuden ja parhaan teknologian käyttö, parhaat käytännöt sekä jatkuva tiedonkeruu, seuranta ja raportointi – vakaan sääntelykehyksen puitteissa; pitää ratkaisevan tärkeänä, että ennen epätavanomaisia fossiilisia polttoaineita koskevien toimien aloittamista olisi vaadittava, että luonnossa esiintyvän metaanin ja pohjavesikerrosten kemikaalien perustaso sekä mahdollisten porauspaikkojen ilmanlaatu mitataan; katsoo lisäksi, että alkuperäisten laitevalmistajien tai vastaavien laitevalmistajien säännöllisellä osallistumisella voitaisiin varmistaa, että tärkeät turvallisuus- ja ympäristönsuojelulaitteet toimivat mahdollisimman tehokkaasti ja täyttävät turvallisuusvaatimukset; |
| --- | --- |

5.

painottaa, että epätavanomaisten fossiilisten polttoaineiden tuotantoon, samoin kuin tavanomaisten fossiilisten polttoaineiden tuotantoon, liittyy riskejä; katsoo, että näitä riskejä on hallittava ennalta ehkäisemisellä – johon kuuluu asianmukainen suunnittelu, testaus, uuden ja parhaan teknologian käyttö, parhaat käytännöt sekä jatkuva tiedonkeruu, seuranta ja raportointi – vakaan sääntelykehyksen puitteissa; pitää ratkaisevan tärkeänä, että ennen epätavanomaisia fossiilisia polttoaineita koskevien toimien aloittamista olisi vaadittava, että luonnossa esiintyvän metaanin ja pohjavesikerrosten kemikaalien perustaso sekä mahdollisten porauspaikkojen ilmanlaatu mitataan; katsoo lisäksi, että alkuperäisten laitevalmistajien tai vastaavien laitevalmistajien säännöllisellä osallistumisella voitaisiin varmistaa, että tärkeät turvallisuus- ja ympäristönsuojelulaitteet toimivat mahdollisimman tehokkaasti ja täyttävät turvallisuusvaatimukset;

| 6. | panee merkille komission alustavan arvioinnin hydrauliseen murtamiseen sovellettavasta EU:n ympäristölainsäädännön oikeusperustasta; kehottaa komissiota käyttämään toimivaltaansa EU:n keskeisten ympäristösäännösten asianmukaiseksi saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä ja soveltamiseksi kaikissa jäsenvaltioissa ja antamaan viipymättä ohjeistusta perustason määrittämisestä liuskekaasun etsinnän ja tuotannon ympäristövaikutusten arvioinnissa tarvittavaa veden laadun seurantaa varten sekä kriteereistä, joita käytetään arvioitaessa hydraulisen murtamisen vaikutuksia pohjavesivarantoihin erilaisissa geologisissa muodostumissa, mahdolliset vuodot ja kumulatiiviset vaikutukset mukaan lukien; |
| --- | --- |

6.

panee merkille komission alustavan arvioinnin hydrauliseen murtamiseen sovellettavasta EU:n ympäristölainsäädännön oikeusperustasta; kehottaa komissiota käyttämään toimivaltaansa EU:n keskeisten ympäristösäännösten asianmukaiseksi saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä ja soveltamiseksi kaikissa jäsenvaltioissa ja antamaan viipymättä ohjeistusta perustason määrittämisestä liuskekaasun etsinnän ja tuotannon ympäristövaikutusten arvioinnissa tarvittavaa veden laadun seurantaa varten sekä kriteereistä, joita käytetään arvioitaessa hydraulisen murtamisen vaikutuksia pohjavesivarantoihin erilaisissa geologisissa muodostumissa, mahdolliset vuodot ja kumulatiiviset vaikutukset mukaan lukien;

| 7. | kehottaa komissiota ottamaan käyttöön epätavanomaisten fossiilisten polttoaineiden etsintää ja tuotantoa koskevan EU:n laajuisen riskinhallintakehyksen, jotta varmistetaan, että kaikissa jäsenvaltioissa sovelletaan yhdenmukaisia säännöksiä ihmisten terveyden ja ympäristön suojelusta; |
| --- | --- |

7.

kehottaa komissiota ottamaan käyttöön epätavanomaisten fossiilisten polttoaineiden etsintää ja tuotantoa koskevan EU:n laajuisen riskinhallintakehyksen, jotta varmistetaan, että kaikissa jäsenvaltioissa sovelletaan yhdenmukaisia säännöksiä ihmisten terveyden ja ympäristön suojelusta;

| 8. | kehottaa komissiota yhteistyössä jäsenvaltioiden ja toimivaltaisten sääntelyviranomaisten kanssa ottamaan käyttöön jatkuvan seurannan alan kehityksen osalta sekä toteuttamaan tarvittavat toimet EU:n nykyisen ympäristölainsäädännön täydentämiseksi ja laajentamiseksi; |
| --- | --- |

8.

kehottaa komissiota yhteistyössä jäsenvaltioiden ja toimivaltaisten sääntelyviranomaisten kanssa ottamaan käyttöön jatkuvan seurannan alan kehityksen osalta sekä toteuttamaan tarvittavat toimet EU:n nykyisen ympäristölainsäädännön täydentämiseksi ja laajentamiseksi;

| 9. | huomauttaa, että metaani on vahva kasvihuonekaasu, jonka päästöt on kirjattava täysimääräisesti joko direktiivin 2003/87/EY (päästökauppajärjestelmä) tai päätöksen N:o 406/2009/EY (”vastuunjakopäätös”) nojalla; |
| --- | --- |

9.

huomauttaa, että metaani on vahva kasvihuonekaasu, jonka päästöt on kirjattava täysimääräisesti joko direktiivin 2003/87/EY (päästökauppajärjestelmä) tai päätöksen N:o 406/2009/EY (”vastuunjakopäätös”) nojalla;

| 10. | korostaa, että epätavanomaisten fossiilisten polttoaineiden EU:n nykyistä lainsäädäntöä kaikilta osin noudattavaa etsintää ja tuotantoa koskevan sääntelyn tehokkuus riippuu asiasta vastaavien kansallisten viranomaisten kompetenssista ja resursseista; kehottaa tämän vuoksi jäsenvaltioita varmistamaan riittävät henkilö- ja tekniset resurssit sallitun toiminnan seurantaa, tarkastuksia ja valvontaa varten, toimivaltaisten kansallisten viranomaisten henkilöstön asianmukainen koulutus mukaan lukien; |
| --- | --- |

10.

korostaa, että epätavanomaisten fossiilisten polttoaineiden EU:n nykyistä lainsäädäntöä kaikilta osin noudattavaa etsintää ja tuotantoa koskevan sääntelyn tehokkuus riippuu asiasta vastaavien kansallisten viranomaisten kompetenssista ja resursseista; kehottaa tämän vuoksi jäsenvaltioita varmistamaan riittävät henkilö- ja tekniset resurssit sallitun toiminnan seurantaa, tarkastuksia ja valvontaa varten, toimivaltaisten kansallisten viranomaisten henkilöstön asianmukainen koulutus mukaan lukien;

| 11. | panee merkille kansainvälisen energiajärjestön (IEA) kaltaisten hyvämaineisten instituutioiden työn merkityksen laadittaessa ohjeita epätavanomaista kaasua ja hydraulista murtamista koskevien säännösten parhaista käytännöistä; |
| --- | --- |

11.

panee merkille kansainvälisen energiajärjestön (IEA) kaltaisten hyvämaineisten instituutioiden työn merkityksen laadittaessa ohjeita epätavanomaista kaasua ja hydraulista murtamista koskevien säännösten parhaista käytännöistä;

| 12. | kehottaa laatimaan selvän ja sitovan parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa koskevan vertailuasiakirjan (BREF-asiakirja) hydraulista murtamista käyttäville toimijoille; |
| --- | --- |

12.

kehottaa laatimaan selvän ja sitovan parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa koskevan vertailuasiakirjan (BREF-asiakirja) hydraulista murtamista käyttäville toimijoille;

| 13. | kehottaa kansallisia viranomaisia, jotka ovat antaneet luvan epätavanomaisten fossiilisten polttoaineiden etsintään, tarkistamaan nykyisiä kansallisia tavanomaisten fossiilisten polttoaineiden kaivojen rakentamista koskevia säännöksiä ja päivittämään erityisesti epätavanomaisten polttoaineiden erottamista koskevia säännöksiä; |
| --- | --- |

13.

kehottaa kansallisia viranomaisia, jotka ovat antaneet luvan epätavanomaisten fossiilisten polttoaineiden etsintään, tarkistamaan nykyisiä kansallisia tavanomaisten fossiilisten polttoaineiden kaivojen rakentamista koskevia säännöksiä ja päivittämään erityisesti epätavanomaisten polttoaineiden erottamista koskevia säännöksiä;

| 14. | toteaa, että toimialalla on ensisijainen vastuu onnettomuuksien estämisestä ja niihin reagoimisesta; kehottaa komissiota harkitsemaan hydrauliseen murtamiseen liittyvien toimien sisällyttämistä ympäristövastuudirektiiviin liitteeseen III ja kehottaa asianomaisia viranomaisia vaatimaan toimijoilta riittävät taloudelliset takuut siviilioikeudellista ja ympäristövastuuta varten niiden itsensä tai muille ulkoistettujen toimien aiheuttamien mahdollisten onnettomuuksien tai tahattomien haittavaikutusten varalta; toteaa, että aiheuttaja maksaa -periaatetta on sovellettava ympäristön pilaamiseen; on tyytyväinen toimialan edistymiseen tiukkojen ympäristö- ja turvallisuusnormien asettamisessa; korostaa, että on tärkeää seurata toimialan vaatimustenmukaisuutta koulutettujen ja riippumattomien asiantuntijoiden toteuttamien säännöllisten tarkastusten avulla; |
| --- | --- |

14.

toteaa, että toimialalla on ensisijainen vastuu onnettomuuksien estämisestä ja niihin reagoimisesta; kehottaa komissiota harkitsemaan hydrauliseen murtamiseen liittyvien toimien sisällyttämistä ympäristövastuudirektiiviin liitteeseen III ja kehottaa asianomaisia viranomaisia vaatimaan toimijoilta riittävät taloudelliset takuut siviilioikeudellista ja ympäristövastuuta varten niiden itsensä tai muille ulkoistettujen toimien aiheuttamien mahdollisten onnettomuuksien tai tahattomien haittavaikutusten varalta; toteaa, että aiheuttaja maksaa -periaatetta on sovellettava ympäristön pilaamiseen; on tyytyväinen toimialan edistymiseen tiukkojen ympäristö- ja turvallisuusnormien asettamisessa; korostaa, että on tärkeää seurata toimialan vaatimustenmukaisuutta koulutettujen ja riippumattomien asiantuntijoiden toteuttamien säännöllisten tarkastusten avulla;

| 15. | kehottaa epätavanomaisten fossiilisten polttoaineiden tuotannon alalla toimivia energiayhtiöitä investoimaan epätavanomaisia fossiilisia polttoaineita koskevan teknologian ympäristötehokkuuden parantamista koskevaan tutkimukseen; kehottaa EU:hun sijoittuneita yrityksiä ja korkeakouluja kehittämään alan T&K-yhteistyöohjelmia, jotka lisäävät tietämystä epätavanomaisten fossiilisten polttoaineiden hyödyntämis- ja tuotantotoimiin liittyvistä turvallisuus- ja riskitekijöistä; |
| --- | --- |

15.

kehottaa epätavanomaisten fossiilisten polttoaineiden tuotannon alalla toimivia energiayhtiöitä investoimaan epätavanomaisia fossiilisia polttoaineita koskevan teknologian ympäristötehokkuuden parantamista koskevaan tutkimukseen; kehottaa EU:hun sijoittuneita yrityksiä ja korkeakouluja kehittämään alan T&K-yhteistyöohjelmia, jotka lisäävät tietämystä epätavanomaisten fossiilisten polttoaineiden hyödyntämis- ja tuotantotoimiin liittyvistä turvallisuus- ja riskitekijöistä;

| 16. | toistaa 15. maaliskuuta 2012 etenemissuunnitelmasta siirtymiseksi kilpailukykyiseen vähähiiliseen talouteen vuonna 2050 annetussa päätöslauselmassa komissiolle esittämänsä kehotuksen pyrkiä fossiilisten polttoaineiden tukien poistamista koskevan G20-maiden sopimuksen nopeampaan täytäntöönpanoon; katsoo, että fossiilisten polttoaineiden lähteiden, epätavanomaiset lähteet mukaan lukien, etsintää ja hyödyntämistä ei saa tukea julkisin varoin; |
| --- | --- |

16.

toistaa 15. maaliskuuta 2012 etenemissuunnitelmasta siirtymiseksi kilpailukykyiseen vähähiiliseen talouteen vuonna 2050 annetussa päätöslauselmassa komissiolle esittämänsä kehotuksen pyrkiä fossiilisten polttoaineiden tukien poistamista koskevan G20-maiden sopimuksen nopeampaan täytäntöönpanoon; katsoo, että fossiilisten polttoaineiden lähteiden, epätavanomaiset lähteet mukaan lukien, etsintää ja hyödyntämistä ei saa tukea julkisin varoin;

| 17. | katsoo, että ympäristön, ihmisten ja eläinten terveydelle aiheutuvia vahinkoja koskevat keskinäiset salassapitosopimukset, jollaisia liuskekaasukaivojen läheisyydessä sijaitsevien maiden omistajat ovat solmineet liuskekaasualan toimijoiden kanssa Yhdysvalloissa, eivät olisi yhdenmukaisia EU:ta ja sen jäsenvaltioita koskevien Århusin yleissopimuksen, ympäristötiedon julkisesta saatavuudesta annetun direktiivin (2003/4/EY) ja ympäristövastuudirektiivin mukaisten velvoitteiden kanssa; |
| --- | --- |

17.

katsoo, että ympäristön, ihmisten ja eläinten terveydelle aiheutuvia vahinkoja koskevat keskinäiset salassapitosopimukset, jollaisia liuskekaasukaivojen läheisyydessä sijaitsevien maiden omistajat ovat solmineet liuskekaasualan toimijoiden kanssa Yhdysvalloissa, eivät olisi yhdenmukaisia EU:ta ja sen jäsenvaltioita koskevien Århusin yleissopimuksen, ympäristötiedon julkisesta saatavuudesta annetun direktiivin (2003/4/EY) ja ympäristövastuudirektiivin mukaisten velvoitteiden kanssa;

Hydraulisen murtamisen ympäristönäkökohdat

| 18. | tunnustaa, että liuskekaasun etsintä ja tuotanto saattavat aiheuttaa monitahoista ja monialaista vuorovaikutusta ympäristön kanssa, erityisesti käytetyn hydraulisen murtamisen menetelmän, murtamisnesteen koostumuksen, kaivojen syvyyden ja rakentamisen sekä maan pintaan vaikuttavan alan suuruuden vuoksi; |
| --- | --- |

18.

tunnustaa, että liuskekaasun etsintä ja tuotanto saattavat aiheuttaa monitahoista ja monialaista vuorovaikutusta ympäristön kanssa, erityisesti käytetyn hydraulisen murtamisen menetelmän, murtamisnesteen koostumuksen, kaivojen syvyyden ja rakentamisen sekä maan pintaan vaikuttavan alan suuruuden vuoksi;

| 19. | myöntää, että kullakin yksittäisellä alueella esiintyvät kivilajit määrittävät tuotantotoimien suunnittelun ja menetelmän; vaatii ennen luvan myöntämistä pakollista pohjaveden perustason tutkimista ja mahdollisen liuske-esiintymän syvän ja matalan geologian geologista analyysiä, myös raportteja mahdollisesta aiemmasta tai nykyisestä kaivannaistoiminnasta alueella; |
| --- | --- |

19.

myöntää, että kullakin yksittäisellä alueella esiintyvät kivilajit määrittävät tuotantotoimien suunnittelun ja menetelmän; vaatii ennen luvan myöntämistä pakollista pohjaveden perustason tutkimista ja mahdollisen liuske-esiintymän syvän ja matalan geologian geologista analyysiä, myös raportteja mahdollisesta aiemmasta tai nykyisestä kaivannaistoiminnasta alueella;

| 20. | korostaa, että tarvitaan tieteellisiä tutkimuksia hydrauliseen murtamiseen liittyvän ilman ja veden saastumisen vaikutuksista ihmisten terveyteen pitkällä aikavälillä; |
| --- | --- |

20.

korostaa, että tarvitaan tieteellisiä tutkimuksia hydrauliseen murtamiseen liittyvän ilman ja veden saastumisen vaikutuksista ihmisten terveyteen pitkällä aikavälillä;

| 21. | kehottaa komissiota varmistamaan tuotantotoimien ympäristövaikutuksia koskevien säännösten toimeenpanon onnistuneesti kansallisella tasolla; korostaa samalla, että jokainen vaikutusten arviointi tulisi suorittaa avoimesti ja läpinäkyvästi; |
| --- | --- |

21.

kehottaa komissiota varmistamaan tuotantotoimien ympäristövaikutuksia koskevien säännösten toimeenpanon onnistuneesti kansallisella tasolla; korostaa samalla, että jokainen vaikutusten arviointi tulisi suorittaa avoimesti ja läpinäkyvästi;

| 22. | muistuttaa, että komission ympäristöasioiden pääosaston 12. joulukuuta 2011 päivätyssä selittävässä huomautuksessa direktiivin 85/337/ETY soveltamisesta epätavanomaisten hiilivetyjen etsintää ja hyödyntämistä koskeviin hankkeisiin (viite Ares (2011)1339393) vahvistetaan, että neuvoston direktiivi 85/337/ETY tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista (ympäristövaikutusten arviointia koskeva direktiivi tai YVA-direktiivi), sellaisena kuin se on muutettuna ja kodifioituna direktiivillä 2011/92/EU, kattaa epätavanomaisten hiilivetyjen etsinnän ja hyödyntämisen riittävässä määrin; muistuttaa edelleen, että käytettävä hydraulisen murtamisen menetelmä on osa tavanomaista ja epätavanomaista hiilivetyjen etsintä- ja tuotantotoimintaa, joka kuuluu edellä mainitun EU:n ympäristölainsäädännön ja Euroopan parlamentin ja neuvoston 30. toukokuuta 1994 antaman hiilivetyjen etsintään, hyödyntämiseen ja tuotantoon tarkoitettujen lupien antamista ja käytön edellytyksiä koskevan direktiivin 94/22/EY piiriin; |
| --- | --- |

22.

muistuttaa, että komission ympäristöasioiden pääosaston 12. joulukuuta 2011 päivätyssä selittävässä huomautuksessa direktiivin 85/337/ETY soveltamisesta epätavanomaisten hiilivetyjen etsintää ja hyödyntämistä koskeviin hankkeisiin (viite Ares (2011)1339393) vahvistetaan, että neuvoston direktiivi 85/337/ETY tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista (ympäristövaikutusten arviointia koskeva direktiivi tai YVA-direktiivi), sellaisena kuin se on muutettuna ja kodifioituna direktiivillä 2011/92/EU, kattaa epätavanomaisten hiilivetyjen etsinnän ja hyödyntämisen riittävässä määrin; muistuttaa edelleen, että käytettävä hydraulisen murtamisen menetelmä on osa tavanomaista ja epätavanomaista hiilivetyjen etsintä- ja tuotantotoimintaa, joka kuuluu edellä mainitun EU:n ympäristölainsäädännön ja Euroopan parlamentin ja neuvoston 30. toukokuuta 1994 antaman hiilivetyjen etsintään, hyödyntämiseen ja tuotantoon tarkoitettujen lupien antamista ja käytön edellytyksiä koskevan direktiivin 94/22/EY piiriin;

| 23. | kehottaa komissiota tekemään ehdotuksia, joilla varmistetaan, että ympäristövaikutusten arvioinnista annetun direktiivin säännökset kattavat riittävästi liuskekaasun, liuskeöljyn ja kivihiilikerrostumametaanin etsinnän ja tuotannon erityispiirteet; vaatii painokkaasti, että etukäteen tehtävässä ympäristövaikutusten arvioinnissa on otettava huomioon koko elinkaaren aikaiset vaikutukset ilman, maaperän ja veden laatuun sekä geologiseen vakauteen, maankäyttöön ja melusaasteeseen; |
| --- | --- |

23.

kehottaa komissiota tekemään ehdotuksia, joilla varmistetaan, että ympäristövaikutusten arvioinnista annetun direktiivin säännökset kattavat riittävästi liuskekaasun, liuskeöljyn ja kivihiilikerrostumametaanin etsinnän ja tuotannon erityispiirteet; vaatii painokkaasti, että etukäteen tehtävässä ympäristövaikutusten arvioinnissa on otettava huomioon koko elinkaaren aikaiset vaikutukset ilman, maaperän ja veden laatuun sekä geologiseen vakauteen, maankäyttöön ja melusaasteeseen;

| 24. | kehottaa sisällyttämään hankkeet, joissa suoritetaan hydraulista murtamista, ympäristövaikutusten arvioinnista annetun direktiiviin liitteeseen I; |
| --- | --- |

24.

kehottaa sisällyttämään hankkeet, joissa suoritetaan hydraulista murtamista, ympäristövaikutusten arvioinnista annetun direktiiviin liitteeseen I;

| 25. | huomauttaa, että on olemassa seismisen tärinän vaara, kuten Luoteis-Englannissa harjoitettu liuskekaasun etsintä on osoittanut; kannattaa Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen teettämän raportin suosituksia, joiden mukaan toimijoiden olisi täytettävä tietyt seismiset ja mikroseismiset vaatimukset; |
| --- | --- |

25.

huomauttaa, että on olemassa seismisen tärinän vaara, kuten Luoteis-Englannissa harjoitettu liuskekaasun etsintä on osoittanut; kannattaa Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen teettämän raportin suosituksia, joiden mukaan toimijoiden olisi täytettävä tietyt seismiset ja mikroseismiset vaatimukset;

| 26. | muistuttaa, että liuskekaasun kestävyyttä ei vielä ole todistettu; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita arvioimaan perusteellisesti koko erottelu- ja tuotantoprosessin aikana syntyvät kasvihuonekaasupäästöt, jotta osoitetaan sen tarkoituksenmukaisuus ympäristön kannalta; |
| --- | --- |

26.

muistuttaa, että liuskekaasun kestävyyttä ei vielä ole todistettu; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita arvioimaan perusteellisesti koko erottelu- ja tuotantoprosessin aikana syntyvät kasvihuonekaasupäästöt, jotta osoitetaan sen tarkoituksenmukaisuus ympäristön kannalta;

| 27. | pitää vastuukysymysten yhteydessä liuskekaasualan toimijoiden todistustaakan kääntämistä asianmukaisena silloin, kun häiriön luonne ja sen haittavaikutukset sekä muut mahdolliset aiheuttajat ja olosuhteet huomioon ottaen todennäköisyyden arvioinnissa osoitetaan, että ympäristövahinko on aiheutunut liuskekaasun tuotantoon liittyvistä toimista; |
| --- | --- |

27.

pitää vastuukysymysten yhteydessä liuskekaasualan toimijoiden todistustaakan kääntämistä asianmukaisena silloin, kun häiriön luonne ja sen haittavaikutukset sekä muut mahdolliset aiheuttajat ja olosuhteet huomioon ottaen todennäköisyyden arvioinnissa osoitetaan, että ympäristövahinko on aiheutunut liuskekaasun tuotantoon liittyvistä toimista;

| 28. | kehottaa komissiota tekemään ehdotuksia, joilla murtamisnesteet luokitellaan nimenomaisesti jätedirektiivin (2008/98/EY) liitteen III mukaisiksi ”vaarallisiksi jätteiksi”; |
| --- | --- |

28.

kehottaa komissiota tekemään ehdotuksia, joilla murtamisnesteet luokitellaan nimenomaisesti jätedirektiivin (2008/98/EY) liitteen III mukaisiksi ”vaarallisiksi jätteiksi”;

| 29. | myöntää, että hydraulisessa murtamisessa tarvitaan varsin suuria määriä vettä, kun otetaan huomioon, että vesi on erityisen haavoittuvainen luonnonvara EU:ssa; korostaa tarvetta laatia etukäteen alueen hydrologiaan perustuvat vesisuunnitelmat, joissa käsitellään paikallisia vesivaroja, muiden paikallisveden käyttäjien tarpeita sekä jätevesien puhdistuskapasiteettia; |
| --- | --- |

29.

myöntää, että hydraulisessa murtamisessa tarvitaan varsin suuria määriä vettä, kun otetaan huomioon, että vesi on erityisen haavoittuvainen luonnonvara EU:ssa; korostaa tarvetta laatia etukäteen alueen hydrologiaan perustuvat vesisuunnitelmat, joissa käsitellään paikallisia vesivaroja, muiden paikallisveden käyttäjien tarpeita sekä jätevesien puhdistuskapasiteettia;

| 30. | kehottaa komissiota huolehtimaan siitä, että voimassa olevia eurooppalaisia ympäristönormeja noudatetaan etenkin hydraulisessa murtamisessa käytettävän veden osalta kaikilta osin ja että rikkomuksista määrätään asiaankuuluvia seuraamuksia; |
| --- | --- |

30.

kehottaa komissiota huolehtimaan siitä, että voimassa olevia eurooppalaisia ympäristönormeja noudatetaan etenkin hydraulisessa murtamisessa käytettävän veden osalta kaikilta osin ja että rikkomuksista määrätään asiaankuuluvia seuraamuksia;

| 31. | palauttaa mieliin, että vesipolitiikan puitedirektiivissä edellytetään jäsenvaltioiden toteuttavan tarvittavat toimenpiteet ehkäistäkseen kaikkien pohjavesimuodostumien tilan huononemisen, myös huononemisen, joka johtuu tietystä pisteestä aiheutuvasta kuormituksesta, kuten hiilivetyjen etsinnästä ja tuotannosta; |
| --- | --- |

31.

palauttaa mieliin, että vesipolitiikan puitedirektiivissä edellytetään jäsenvaltioiden toteuttavan tarvittavat toimenpiteet ehkäistäkseen kaikkien pohjavesimuodostumien tilan huononemisen, myös huononemisen, joka johtuu tietystä pisteestä aiheutuvasta kuormituksesta, kuten hiilivetyjen etsinnästä ja tuotannosta;

| 32. | pyytää alaa ryhtymään yhdessä kansallisten sääntelyelinten, ympäristöryhmien ja yhteisöjen kanssa avoimesti tarvittaviin toimiin, joilla ehkäistään kaikkien asiaankuuluvien pohjavesimuodostumien tilan huononeminen, jotta voidaan säilyttää vesipolitiikan puitedirektiivissä ja pohjavesidirektiivissä määritelty pohjaveden hyvä tila; |
| --- | --- |

32.

pyytää alaa ryhtymään yhdessä kansallisten sääntelyelinten, ympäristöryhmien ja yhteisöjen kanssa avoimesti tarvittaviin toimiin, joilla ehkäistään kaikkien asiaankuuluvien pohjavesimuodostumien tilan huononeminen, jotta voidaan säilyttää vesipolitiikan puitedirektiivissä ja pohjavesidirektiivissä määritelty pohjaveden hyvä tila;

| 33. | toteaa, että hydraulinen murtaminen tapahtuu syvällä pohjavesikerrosten alapuolella; katsoo siksi, että koska poraaminen tapahtuu juomavesilähteiden poikki, suurin huolenaihe liittyy kaivojen eheyteen, koteloinnin ja sementoinnin laatuun, mukaan lukien niiden kyky kestää suihkutetun nesteen korkeaa painetta ja siitä syntyvää maan tärähtelyä; |
| --- | --- |

33.

toteaa, että hydraulinen murtaminen tapahtuu syvällä pohjavesikerrosten alapuolella; katsoo siksi, että koska poraaminen tapahtuu juomavesilähteiden poikki, suurin huolenaihe liittyy kaivojen eheyteen, koteloinnin ja sementoinnin laatuun, mukaan lukien niiden kyky kestää suihkutetun nesteen korkeaa painetta ja siitä syntyvää maan tärähtelyä;

| 34. | vaatii, että hydraulinen murtaminen kielletään lähtökohtaisesti tietyillä aroilla ja erityisen haavoittuvilla alueilla, kuten juomavedenottoon käytettävillä suojavyöhykkeillä ja hiilikaivosalueilla; |
| --- | --- |

34.

vaatii, että hydraulinen murtaminen kielletään lähtökohtaisesti tietyillä aroilla ja erityisen haavoittuvilla alueilla, kuten juomavedenottoon käytettävillä suojavyöhykkeillä ja hiilikaivosalueilla;

| 35. | korostaa, että tehokas ennalta ehkäiseminen edellyttää sen jatkuvaa seuraamista, että tiukimpia normeja ja käytäntöjä noudatetaan kaivonporauksessa ja kaivojen ylläpitämisessä; katsoo, että toimijoiden olisi välitettävä kaivon valmistumista koskevat raportit toimivaltaisille viranomaisille; painottaa, että niin toimialan kuin toimivaltaisten viranomaisten on kaikissa vaiheissa huolehdittava säännöllisestä laadunvalvonnasta koteloinnin ja sementoinnin eheyden varmistamiseksi sekä pohjaveden perustason laadun valvonnasta tiiviissä yhteistyössä juomavesiyritysten kanssa; huomauttaa, että tämä edellyttää huomattavia henkilöresursseja ja teknistä asiantuntemusta; |
| --- | --- |

35.

korostaa, että tehokas ennalta ehkäiseminen edellyttää sen jatkuvaa seuraamista, että tiukimpia normeja ja käytäntöjä noudatetaan kaivonporauksessa ja kaivojen ylläpitämisessä; katsoo, että toimijoiden olisi välitettävä kaivon valmistumista koskevat raportit toimivaltaisille viranomaisille; painottaa, että niin toimialan kuin toimivaltaisten viranomaisten on kaikissa vaiheissa huolehdittava säännöllisestä laadunvalvonnasta koteloinnin ja sementoinnin eheyden varmistamiseksi sekä pohjaveden perustason laadun valvonnasta tiiviissä yhteistyössä juomavesiyritysten kanssa; huomauttaa, että tämä edellyttää huomattavia henkilöresursseja ja teknistä asiantuntemusta;

| 36. | kehottaa komissiota antamaan viipymättä ohjeistusta perustason määrittämisestä liuskekaasun etsinnän ja tuotannon ympäristövaikutusten arvioinnissa tarvittavaa veden laadun seurantaa varten ja kriteereistä, joita käytetään arvioitaessa hydraulisen murtamisen vaikutuksia pohjavesivarantoihin erilaisissa geologisissa muodostumissa, mahdolliset vuodot ja kumulatiiviset vaikutukset mukaan lukien; |
| --- | --- |

36.

kehottaa komissiota antamaan viipymättä ohjeistusta perustason määrittämisestä liuskekaasun etsinnän ja tuotannon ympäristövaikutusten arvioinnissa tarvittavaa veden laadun seurantaa varten ja kriteereistä, joita käytetään arvioitaessa hydraulisen murtamisen vaikutuksia pohjavesivarantoihin erilaisissa geologisissa muodostumissa, mahdolliset vuodot ja kumulatiiviset vaikutukset mukaan lukien;

| 37. | suosittaa, että toimijat, sääntelijät ja pelastuspalvelut laativat yhdessä suunnitelmat toimista hätätilanteissa ja että perustetaan erikoistuneita pelastusryhmiä; |
| --- | --- |

37.

suosittaa, että toimijat, sääntelijät ja pelastuspalvelut laativat yhdessä suunnitelmat toimista hätätilanteissa ja että perustetaan erikoistuneita pelastusryhmiä;

| 38. | katsoo, että paikalla oleva suljettu veden kierrättäminen, jossa käytetään teräksisiä säiliöitä, on ympäristön kannalta järkevin tapa käsitellä takaisinvirtaavaa vettä, kun minimoidaan vesimäärä, ylivuodot sekä jäteveden kuljetukseen liittyvät kustannukset/liikenne/teille aiheutuvat vahingot; katsoo, että tämän tyyppistä kierrätystä olisi sovellettava mahdollisimman paljon; hylkää takaisinvirtausveden hävittämisen johtamalla sitä geologisiin muodostumiin vesipuitedirektiivin säännösten mukaisesti; |
| --- | --- |

38.

katsoo, että paikalla oleva suljettu veden kierrättäminen, jossa käytetään teräksisiä säiliöitä, on ympäristön kannalta järkevin tapa käsitellä takaisinvirtaavaa vettä, kun minimoidaan vesimäärä, ylivuodot sekä jäteveden kuljetukseen liittyvät kustannukset/liikenne/teille aiheutuvat vahingot; katsoo, että tämän tyyppistä kierrätystä olisi sovellettava mahdollisimman paljon; hylkää takaisinvirtausveden hävittämisen johtamalla sitä geologisiin muodostumiin vesipuitedirektiivin säännösten mukaisesti;

| 39. | vaatii nykyisten jäteveden käsittelyn normien noudattamista ja toimijoilta pakollisia vesihuoltosuunnitelmia yhteistyössä juomavesiyritysten ja toimivaltaisten viranomaisten kanssa; korostaa kuitenkin, että nykyiset käsittelylaitokset ovat huonosti varustettuja käsittelemään hydraulisesta murtamisesta syntyvää jätevettä ja saattavat päästää saasteita jokiin; katsoo, että toimivaltaisten viranomaisten olisi tätä varten suoritettava täysimittainen arviointi kaikista kyseisissä jäsenvaltioissa olevista asianomaisista jätevedenkäsittelylaitoksista; |
| --- | --- |

39.

vaatii nykyisten jäteveden käsittelyn normien noudattamista ja toimijoilta pakollisia vesihuoltosuunnitelmia yhteistyössä juomavesiyritysten ja toimivaltaisten viranomaisten kanssa; korostaa kuitenkin, että nykyiset käsittelylaitokset ovat huonosti varustettuja käsittelemään hydraulisesta murtamisesta syntyvää jätevettä ja saattavat päästää saasteita jokiin; katsoo, että toimivaltaisten viranomaisten olisi tätä varten suoritettava täysimittainen arviointi kaikista kyseisissä jäsenvaltioissa olevista asianomaisista jätevedenkäsittelylaitoksista;

| 40. | korostaa, että porausalustojen ja vesikaivojen väliin olisi jätettävä vähimmäisturvaetäisyys; |
| --- | --- |

40.

korostaa, että porausalustojen ja vesikaivojen väliin olisi jätettävä vähimmäisturvaetäisyys;

| 41. | katsoo, että monet epätavanomaisia fossiilisia polttoaineita koskevista nykyisistä kiistoista johtuvat osittain siitä, että ala kieltäytyi aluksi julkaisemasta murtamiseen käytettyjen nesteiden kemiallista koostumusta; katsoo, että kaikki toimijat olisi velvoitettava julkaisemaan täysin avoimesti porausveden kemiallinen koostumus ja pitoisuudet ja noudattamaan täysimääräisesti REACH-asetuksen mukaista EU:n lainsäädäntöä; |
| --- | --- |

41.

katsoo, että monet epätavanomaisia fossiilisia polttoaineita koskevista nykyisistä kiistoista johtuvat osittain siitä, että ala kieltäytyi aluksi julkaisemasta murtamiseen käytettyjen nesteiden kemiallista koostumusta; katsoo, että kaikki toimijat olisi velvoitettava julkaisemaan täysin avoimesti porausveden kemiallinen koostumus ja pitoisuudet ja noudattamaan täysimääräisesti REACH-asetuksen mukaista EU:n lainsäädäntöä;

| 42. | katsoo, että ympäristön, ihmisten ja eläinten terveydelle aiheutuvia vahinkoja koskevat keskinäiset salassapitosopimukset, jollaisia liuskekaasukaivojen läheisyydessä sijaitsevien maiden omistajat ovat solmineet liuskekaasualan toimijoiden kanssa Yhdysvalloissa, eivät olisi yhdenmukaisia EU:ta ja sen jäsenvaltioita koskevien Århusin yleissopimuksen, ympäristötiedon julkisesta saatavuudesta annetun direktiivin (2003/4/EY) ja ympäristövastuudirektiivin mukaisten velvoitteiden kanssa; |
| --- | --- |

42.

katsoo, että ympäristön, ihmisten ja eläinten terveydelle aiheutuvia vahinkoja koskevat keskinäiset salassapitosopimukset, jollaisia liuskekaasukaivojen läheisyydessä sijaitsevien maiden omistajat ovat solmineet liuskekaasualan toimijoiden kanssa Yhdysvalloissa, eivät olisi yhdenmukaisia EU:ta ja sen jäsenvaltioita koskevien Århusin yleissopimuksen, ympäristötiedon julkisesta saatavuudesta annetun direktiivin (2003/4/EY) ja ympäristövastuudirektiivin mukaisten velvoitteiden kanssa;

| 43. | panee merkille, että usean horisontaalisen kaivon porauksella yhdestä porausaukosta minimoidaan maankäyttö ja vaikutukset maisemaan; |
| --- | --- |

43.

panee merkille, että usean horisontaalisen kaivon porauksella yhdestä porausaukosta minimoidaan maankäyttö ja vaikutukset maisemaan;

| 44. | toteaa, että Yhdysvalloissa liuskekaasukaivojen tuotantomäärille on tyypillistä jyrkkä väheneminen kahden ensimmäisen vuoden jälkeen, mikä johtaa hyvin voimaperäiseen jatkuvaan poraamiseen uusissa kaivoissa; toteaa, että säiliöt, kompressoriasemat ja putki-infrastruktuuri lisäävät entisestään liuskekaasutoiminnan vaikutuksia maankäyttöön; |
| --- | --- |

44.

toteaa, että Yhdysvalloissa liuskekaasukaivojen tuotantomäärille on tyypillistä jyrkkä väheneminen kahden ensimmäisen vuoden jälkeen, mikä johtaa hyvin voimaperäiseen jatkuvaan poraamiseen uusissa kaivoissa; toteaa, että säiliöt, kompressoriasemat ja putki-infrastruktuuri lisäävät entisestään liuskekaasutoiminnan vaikutuksia maankäyttöön;

| 45. | kehottaa jäsenvaltioita, jotka päättävät kehittää liuskekaasun tai muiden epätavanomaisten fossiilisten polttoaineiden varantojen käyttöä, lähettämään komissiolle kansalliset suunnitelmansa, joissa esitetään tarkasti, miten näiden varantojen hyödyntäminen sopii niiden EU:n vastuunjakopäätöksen mukaisiin kansallisiin päästövähennystavoitteisiin; |
| --- | --- |

45.

kehottaa jäsenvaltioita, jotka päättävät kehittää liuskekaasun tai muiden epätavanomaisten fossiilisten polttoaineiden varantojen käyttöä, lähettämään komissiolle kansalliset suunnitelmansa, joissa esitetään tarkasti, miten näiden varantojen hyödyntäminen sopii niiden EU:n vastuunjakopäätöksen mukaisiin kansallisiin päästövähennystavoitteisiin;

| 46. | toteaa, että hydraulisen murtamisen ja vaakasuoran porauksen jatkuvat tekniset parannukset voivat auttaa epätavanomaisten fossiilisten polttoaineiden varantojen turvallisen kehittämisen ja mahdollisten ympäristövaikutusten vähentämisen; kannustaa alaa jatkamaan pyrkimyksiä teknologian kehittämiseksi ja käyttämään parhaita teknisiä ratkaisuja epätavanomaisten fossiilisten polttoainevarojen käytön kehittämisessä; |
| --- | --- |

46.

toteaa, että hydraulisen murtamisen ja vaakasuoran porauksen jatkuvat tekniset parannukset voivat auttaa epätavanomaisten fossiilisten polttoaineiden varantojen turvallisen kehittämisen ja mahdollisten ympäristövaikutusten vähentämisen; kannustaa alaa jatkamaan pyrkimyksiä teknologian kehittämiseksi ja käyttämään parhaita teknisiä ratkaisuja epätavanomaisten fossiilisten polttoainevarojen käytön kehittämisessä;

| 47. | kehottaa toimivaltaisia geologisia tutkimuslaitoksia suorittamaan seismologista perustasoseurantaa alueilla, joilla on annettu lupia liuskekaasun erottamiseen, jotta voidaan määrittää seismisyyden perustaso, jonka avulla voidaan arvioida toiminnan aiheuttamien maanjäristysten todennäköisyyttä ja mahdollisia vaikutuksia; |
| --- | --- |

47.

kehottaa toimivaltaisia geologisia tutkimuslaitoksia suorittamaan seismologista perustasoseurantaa alueilla, joilla on annettu lupia liuskekaasun erottamiseen, jotta voidaan määrittää seismisyyden perustaso, jonka avulla voidaan arvioida toiminnan aiheuttamien maanjäristysten todennäköisyyttä ja mahdollisia vaikutuksia;

| 48. | huomauttaa, että liuskekaasun elinkaaren kasvihuonekaasutaseen edullisuus hiileen verrattuna perustuu olettamukseen, että elinikä ilmakehässä on sata vuotta; katsoo, että koska koko maailman päästöjen on tarkoitus saavuttaa huippunsa vuoteen 2020 mennessä, olisi paikallaan tarkastella lyhyempää jaksoa, joka voisi olla esimerkiksi 20 vuotta; kehottaa tekemään lisää tieteellisiä tutkimuksia metaanin hajapäästöistä, jotta parannetaan tällaisten päästöjen kirjaamista jäsenvaltioiden vuotuisiin päästökartoituksiin ja tavoitteisiin EU:n vastuunjakopäätöksen mukaisesti; |
| --- | --- |

48.

huomauttaa, että liuskekaasun elinkaaren kasvihuonekaasutaseen edullisuus hiileen verrattuna perustuu olettamukseen, että elinikä ilmakehässä on sata vuotta; katsoo, että koska koko maailman päästöjen on tarkoitus saavuttaa huippunsa vuoteen 2020 mennessä, olisi paikallaan tarkastella lyhyempää jaksoa, joka voisi olla esimerkiksi 20 vuotta; kehottaa tekemään lisää tieteellisiä tutkimuksia metaanin hajapäästöistä, jotta parannetaan tällaisten päästöjen kirjaamista jäsenvaltioiden vuotuisiin päästökartoituksiin ja tavoitteisiin EU:n vastuunjakopäätöksen mukaisesti;

| 49. | kehottaa komissiota tekemään lainsäädäntöehdotuksia, joilla tehdään palamisen loppuunsaattamislaitteen (ns. ”vihreä loppuunsaattaminen”) käyttö pakolliseksi kaikissa EU:n liuskekaasukaivoissa, rajoitetaan soihdutus vain tapauksiin, joissa se perustuu turvallisuusnäkökohtiin, sekä kielletään kaikkien liuskekaasukaivojen tuuletus täysin, liuskekaasuun liittyvien metaanien hajapäästöjen ja haihtuvien orgaanisten yhdisteiden vähentämiseksi; |
| --- | --- |

49.

kehottaa komissiota tekemään lainsäädäntöehdotuksia, joilla tehdään palamisen loppuunsaattamislaitteen (ns. ”vihreä loppuunsaattaminen”) käyttö pakolliseksi kaikissa EU:n liuskekaasukaivoissa, rajoitetaan soihdutus vain tapauksiin, joissa se perustuu turvallisuusnäkökohtiin, sekä kielletään kaikkien liuskekaasukaivojen tuuletus täysin, liuskekaasuun liittyvien metaanien hajapäästöjen ja haihtuvien orgaanisten yhdisteiden vähentämiseksi;

Kansalaisten osallistuminen ja paikalliset olot

| 50. | myöntää, että poraustoiminta saattaa heikentää elinoloja, ja vaatii tämän vuoksi kysymyksen ottamista huomioon myönnettäessä hiilivetyvarojen tutkimiseksi ja hyödyntämiseksi tarvittavia lupia ja kaikkien tarvittavien toimenpiteiden – mukaan luettuna parhaat saatavilla olevat tekniikat ja julkisten viranomaisten toteuttama tiukka sääntely – toteuttamista erityisesti teollisuuden toimesta tällaisen toiminnan kielteisten seurausten minimoimiseksi; |
| --- | --- |

50.

myöntää, että poraustoiminta saattaa heikentää elinoloja, ja vaatii tämän vuoksi kysymyksen ottamista huomioon myönnettäessä hiilivetyvarojen tutkimiseksi ja hyödyntämiseksi tarvittavia lupia ja kaikkien tarvittavien toimenpiteiden – mukaan luettuna parhaat saatavilla olevat tekniikat ja julkisten viranomaisten toteuttama tiukka sääntely – toteuttamista erityisesti teollisuuden toimesta tällaisen toiminnan kielteisten seurausten minimoimiseksi;

| 51. | kehottaa teollisuutta toimimaan paikallisyhteisöjen kanssa ja keskustelemaan yhteisistä ratkaisuista, joilla vähennetään liuskekaasun kehittämisen vaikutuksia liikenteeseen, teiden laatuun ja meluun siellä, missä kehittämistoimintaa harjoitetaan; |
| --- | --- |

51.

kehottaa teollisuutta toimimaan paikallisyhteisöjen kanssa ja keskustelemaan yhteisistä ratkaisuista, joilla vähennetään liuskekaasun kehittämisen vaikutuksia liikenteeseen, teiden laatuun ja meluun siellä, missä kehittämistoimintaa harjoitetaan;

| 52. | kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että paikallisille yhteisöille annetaan täysimääräisesti tietoa ja että ne otetaan mukaan toimenpiteisiin, erityisesti, kun tarkastellaan tutkimus- ja hyödyntämistoimintaa koskevia lupahakemuksia; kehottaa erityisesti takaamaan täysimääräisen oikeuden tutustua tutkimuksiin, jotka koskevat ympäristölle, asukkaiden terveydelle ja paikalliselle taloudelle aiheutuvia vaikutuksia; |
| --- | --- |

52.

kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että paikallisille yhteisöille annetaan täysimääräisesti tietoa ja että ne otetaan mukaan toimenpiteisiin, erityisesti, kun tarkastellaan tutkimus- ja hyödyntämistoimintaa koskevia lupahakemuksia; kehottaa erityisesti takaamaan täysimääräisen oikeuden tutustua tutkimuksiin, jotka koskevat ympäristölle, asukkaiden terveydelle ja paikalliselle taloudelle aiheutuvia vaikutuksia;

| 53. | katsoo, että kansalaisten osallistuminen on varmistettava asianmukaisella julkisella tiedottamisella ja julkisten kuulemisten kautta ennen kutakin hyödyntämis- ja etsintävaihetta; vaatii suurempaa avoimuutta vaikutuksista, käytetyistä kemikaaleista ja tekniikoista sekä suurempaa avoimuutta kaikista tarkastuksista ja valvontatoimenpiteistä, jotta voidaan taata, että kansalaiset ymmärtävät näiden toimien sääntelyn ja luottavat siihen; |
| --- | --- |

53.

katsoo, että kansalaisten osallistuminen on varmistettava asianmukaisella julkisella tiedottamisella ja julkisten kuulemisten kautta ennen kutakin hyödyntämis- ja etsintävaihetta; vaatii suurempaa avoimuutta vaikutuksista, käytetyistä kemikaaleista ja tekniikoista sekä suurempaa avoimuutta kaikista tarkastuksista ja valvontatoimenpiteistä, jotta voidaan taata, että kansalaiset ymmärtävät näiden toimien sääntelyn ja luottavat siihen;

| 54. | toteaa, että jotta voidaan puuttua kaikkiin epätavanomaisiin fossiilisiin polttoaineisiin liittyviin kysymyksiin, tarvitaan paljon parempaa tiedonvaihtoa teollisuuden, sääntelijöiden ja kansalaisten välillä; |
| --- | --- |

54.

toteaa, että jotta voidaan puuttua kaikkiin epätavanomaisiin fossiilisiin polttoaineisiin liittyviin kysymyksiin, tarvitaan paljon parempaa tiedonvaihtoa teollisuuden, sääntelijöiden ja kansalaisten välillä;

| 55. | on tämän vuoksi tyytyväinen siihen, että EU:n vuoden 2012 talousarvioon sisältyy määrärahat tällaista julkista vuoropuhelua varten, ja rohkaisee jäsenvaltioita hyödyntämään tätä rahoitusta sen varmistamiseen, että mahdollisilla epätavanomaisten fossiilisten polttoaineiden kehittämisalueilla asuvat kansalaiset saavat paremmin tietoa ja voivat osallistua tehokkaasti päätöksentekoon paikallisissa ja kansallisissa hallintorakenteissaan; |
| --- | --- |

55.

on tämän vuoksi tyytyväinen siihen, että EU:n vuoden 2012 talousarvioon sisältyy määrärahat tällaista julkista vuoropuhelua varten, ja rohkaisee jäsenvaltioita hyödyntämään tätä rahoitusta sen varmistamiseen, että mahdollisilla epätavanomaisten fossiilisten polttoaineiden kehittämisalueilla asuvat kansalaiset saavat paremmin tietoa ja voivat osallistua tehokkaasti päätöksentekoon paikallisissa ja kansallisissa hallintorakenteissaan;

Kansainväliset näkökohdat

| 56. | katsoo, että liuskekaasun ja muiden fossiilisten polttoaineiden käytössä on noudatettava ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen (UNFCCC) 2 artiklaa, jonka mukaan halutaan ”saada aikaan kasvihuonekaasujen pitoisuuksien vakiintuminen ilmakehässä sellaiselle tasolle, ettei ihmisen toiminnasta aiheudu vaarallista häiriötä ilmastojärjestelmässä”, ja korostaa, että huomattava pitäytyminen fossiilisiin polttoaineisiin perustuviin infrastruktuureihin, kuten liuskekaasuun, saattaisi estää tämän kansainvälisen tavoitteen saavuttamisen; |
| --- | --- |

56.

katsoo, että liuskekaasun ja muiden fossiilisten polttoaineiden käytössä on noudatettava ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen (UNFCCC) 2 artiklaa, jonka mukaan halutaan ”saada aikaan kasvihuonekaasujen pitoisuuksien vakiintuminen ilmakehässä sellaiselle tasolle, ettei ihmisen toiminnasta aiheudu vaarallista häiriötä ilmastojärjestelmässä”, ja korostaa, että huomattava pitäytyminen fossiilisiin polttoaineisiin perustuviin infrastruktuureihin, kuten liuskekaasuun, saattaisi estää tämän kansainvälisen tavoitteen saavuttamisen;

| 57. | toteaa, että metaanin hajapäästöt kasvavat huomattavasti liuskekaasun louhinnan ja tuotannon lisääntyessä maailmanlaajuisesti ja että liuskekaasun maapallon lämpötilaa nostavaa vaikutusta ei ole arvioitu; painottaa, että epätavanomaisten öljy- ja kaasuvarojen hyödyntäminen voi vaikeuttaa ympäristön kestävää kehitystä koskevan YK:n seitsemännen vuosituhattavoitteen saavuttamista ja heikentää uusimpia kansainvälisiä ilmastonmuutokseen liittyviä sitoumuksia, jotka sisältyvät Kööpenhaminan sopimukseen; huomauttaa, että ilmastonmuutos vaikuttaa jo eniten köyhiin maihin; painottaa lisäksi, että suorien terveys- ja ympäristövaikutusten lisäksi epätavanomaisen kaasun ja öljyn louhinnan vaikutukset ihmisten toimentuloon muodostavat erityisen uhkan muun muassa Afrikan maissa, joissa paikallisyhteisöt ovat hyvin riippuvaisia maatalouteen ja kalatalouteen tarvittavista luonnonvaroista; |
| --- | --- |

57.

toteaa, että metaanin hajapäästöt kasvavat huomattavasti liuskekaasun louhinnan ja tuotannon lisääntyessä maailmanlaajuisesti ja että liuskekaasun maapallon lämpötilaa nostavaa vaikutusta ei ole arvioitu; painottaa, että epätavanomaisten öljy- ja kaasuvarojen hyödyntäminen voi vaikeuttaa ympäristön kestävää kehitystä koskevan YK:n seitsemännen vuosituhattavoitteen saavuttamista ja heikentää uusimpia kansainvälisiä ilmastonmuutokseen liittyviä sitoumuksia, jotka sisältyvät Kööpenhaminan sopimukseen; huomauttaa, että ilmastonmuutos vaikuttaa jo eniten köyhiin maihin; painottaa lisäksi, että suorien terveys- ja ympäristövaikutusten lisäksi epätavanomaisen kaasun ja öljyn louhinnan vaikutukset ihmisten toimentuloon muodostavat erityisen uhkan muun muassa Afrikan maissa, joissa paikallisyhteisöt ovat hyvin riippuvaisia maatalouteen ja kalatalouteen tarvittavista luonnonvaroista;

| 58. | vaatii ottamaan oppia liuskekaasun hyödyntämisestä Yhdysvalloissa; panee erityisen huolestuneena merkille, että liuskekaasun louhintaan tarvitaan hyvin suuria määriä vettä, mikä saattaa vaarantaa puhdasta vettä ja elintarviketurvaa koskevan seitsemän vuosituhattavoitteen saavuttamisen erityisesti köyhissä maissa, joissa on jo nyt valtava vesipula; |
| --- | --- |

58.

vaatii ottamaan oppia liuskekaasun hyödyntämisestä Yhdysvalloissa; panee erityisen huolestuneena merkille, että liuskekaasun louhintaan tarvitaan hyvin suuria määriä vettä, mikä saattaa vaarantaa puhdasta vettä ja elintarviketurvaa koskevan seitsemän vuosituhattavoitteen saavuttamisen erityisesti köyhissä maissa, joissa on jo nyt valtava vesipula;

| 59. | korostaa, että maanhankinta öljyn ja kaasun louhintaa varten edesauttaa huomattavasti maananastusta kehitysmaissa, mikä saattaa uhata merkittävästi sitä, että maailman alkuperäisyhteisöjen, maanviljelijöiden ja köyhien saatavilla on vettä, hedelmällistä maata ja elintarvikkeita; toteaa, että rahoitusmarkkinoiden vuoden 2008 romahduksen jälkeen vipu- ja eläkerahastojen sijoittajien maailmanlaajuiset investoinnit kaivannaisteollisuuteen ovat nopeutuneet merkittävästi, mikä on lisännyt kaivannaisteollisuutta entisestään; korostaa siksi, että kaikkien eurooppalaisten talouden toimijoiden pitäisi aina toimia avoimesti ja käydä tiiviitä neuvotteluja kaikkien asianmukaisten hallintoelinten ja paikallisten yhteisöjen kanssa asioissa, jotka koskevat maan vuokraamista ja/tai hankintaa; |
| --- | --- |

59.

korostaa, että maanhankinta öljyn ja kaasun louhintaa varten edesauttaa huomattavasti maananastusta kehitysmaissa, mikä saattaa uhata merkittävästi sitä, että maailman alkuperäisyhteisöjen, maanviljelijöiden ja köyhien saatavilla on vettä, hedelmällistä maata ja elintarvikkeita; toteaa, että rahoitusmarkkinoiden vuoden 2008 romahduksen jälkeen vipu- ja eläkerahastojen sijoittajien maailmanlaajuiset investoinnit kaivannaisteollisuuteen ovat nopeutuneet merkittävästi, mikä on lisännyt kaivannaisteollisuutta entisestään; korostaa siksi, että kaikkien eurooppalaisten talouden toimijoiden pitäisi aina toimia avoimesti ja käydä tiiviitä neuvotteluja kaikkien asianmukaisten hallintoelinten ja paikallisten yhteisöjen kanssa asioissa, jotka koskevat maan vuokraamista ja/tai hankintaa;

| 60. | panee merkille, että koska on epäselvää, pystytäänkö EU:n nykyisellä lainsäädäntökehyksellä riittävästi estämään ympäristö- ja terveysriskejä, jotka johtuvat liuskekaasutoiminnasta, komission odotetaan tekevän joukon tutkimuksia myöhemmin tänä vuonna; katsoo, että kehitysmaissa toimivien eurooppalaisten yritysten olisi otettava täysimääräisesti huomioon nämä liuskekaasun hyödyntämistä koskevat tutkimukset ja asiaa koskevat suositukset; on huolissaan vaikutuksista, joita öljy-yhtiöiden toiminta aiheuttaa ympäristöön, terveyteen ja kehitykseen erityisesti Saharan eteläpuolisessa Afrikassa, kun otetaan huomioon, että sikäläisissä maissa ei ole riittävästi kapasiteettia ympäristöä ja terveydensuojelua koskevan lainsäädännön täytäntöönpanosta huolehtimiseen; on lisäksi sitä mieltä, että eurooppalaisten yritysten pitäisi soveltaa vastuullisia alan standardeja kaikkialla, missä ne toimivat; |
| --- | --- |

60.

panee merkille, että koska on epäselvää, pystytäänkö EU:n nykyisellä lainsäädäntökehyksellä riittävästi estämään ympäristö- ja terveysriskejä, jotka johtuvat liuskekaasutoiminnasta, komission odotetaan tekevän joukon tutkimuksia myöhemmin tänä vuonna; katsoo, että kehitysmaissa toimivien eurooppalaisten yritysten olisi otettava täysimääräisesti huomioon nämä liuskekaasun hyödyntämistä koskevat tutkimukset ja asiaa koskevat suositukset; on huolissaan vaikutuksista, joita öljy-yhtiöiden toiminta aiheuttaa ympäristöön, terveyteen ja kehitykseen erityisesti Saharan eteläpuolisessa Afrikassa, kun otetaan huomioon, että sikäläisissä maissa ei ole riittävästi kapasiteettia ympäristöä ja terveydensuojelua koskevan lainsäädännön täytäntöönpanosta huolehtimiseen; on lisäksi sitä mieltä, että eurooppalaisten yritysten pitäisi soveltaa vastuullisia alan standardeja kaikkialla, missä ne toimivat;

| 61. | on huolestunut eurooppalaisten yritysten mahdollisista investoinneista epätavanomaisiin öljy- ja kaasuvaroihin kehitysmaissa; |
| --- | --- |

61.

on huolestunut eurooppalaisten yritysten mahdollisista investoinneista epätavanomaisiin öljy- ja kaasuvaroihin kehitysmaissa;

| 62. | korostaa, että EU:lle SEUT:n 208 artiklassa asetettua velvollisuutta varmistaa kehitykseen vaikuttavien politiikkojen johdonmukaisuus on kunnioitettava; on sitä mieltä, että EU:lla on louhintatoimintaan investoivien yritysten valvojana vastuu vaikuttaa näiden yritysten toimintaan, jotta ne käyttäisivät kestävämpiä menetelmiä, esimerkiksi vahvistamalla rahoittaviin pankkeihin ja rahastoihin sovellettavia yritysten hallinnointiin liittyviä standardeja ja sääntelyä muun muassa päiväntasaajan periaatteiden, vastuullisen sijoittamisen periaatteiden, Euroopan investointipankin ja Baselin pankkivalvontakomitean sääntöjen avulla; |
| --- | --- |

62.

korostaa, että EU:lle SEUT:n 208 artiklassa asetettua velvollisuutta varmistaa kehitykseen vaikuttavien politiikkojen johdonmukaisuus on kunnioitettava; on sitä mieltä, että EU:lla on louhintatoimintaan investoivien yritysten valvojana vastuu vaikuttaa näiden yritysten toimintaan, jotta ne käyttäisivät kestävämpiä menetelmiä, esimerkiksi vahvistamalla rahoittaviin pankkeihin ja rahastoihin sovellettavia yritysten hallinnointiin liittyviä standardeja ja sääntelyä muun muassa päiväntasaajan periaatteiden, vastuullisen sijoittamisen periaatteiden, Euroopan investointipankin ja Baselin pankkivalvontakomitean sääntöjen avulla;

| 63. | muistuttaa, että kansainväliset öljy-yhtiöt ovat toimintamaidensa sääntelyn lisäksi niiden maiden tuomioistuinten lainkäyttövallan alaisia, joiden pörsseihin ne ovat listautuneet; katsoo, että kotivaltiosääntelyn pitäisi olla tehokas keino ihmisoikeuksien suojelemiseen tilanteissa, joissa on vastuunkanto on puutteellista, Yhdysvaltojen ulkomaalaisten kanteen nostamista koskevien ATCA-lakien mallin mukaisesti; |
| --- | --- |

63.

muistuttaa, että kansainväliset öljy-yhtiöt ovat toimintamaidensa sääntelyn lisäksi niiden maiden tuomioistuinten lainkäyttövallan alaisia, joiden pörsseihin ne ovat listautuneet; katsoo, että kotivaltiosääntelyn pitäisi olla tehokas keino ihmisoikeuksien suojelemiseen tilanteissa, joissa on vastuunkanto on puutteellista, Yhdysvaltojen ulkomaalaisten kanteen nostamista koskevien ATCA-lakien mallin mukaisesti;

| 64. | panee merkille, että on olemassa monia välineitä, joilla voidaan käsitellä kaivannaisteollisuuden toiminnan kielteisiä sosiaalisia ja ympäristövaikutuksia, kuten GRI-ohjeisto (Global Reporting Initiative), YK:n Global Compact -aloite ja OECD:n toimintaohjeet monikansallisille yrityksille; huomauttaa kuitenkin, että vapaaehtoiset ohjeistukset eivät riitä vähentämään louhinnan kielteisiä vaikutuksia; |
| --- | --- |

64.

panee merkille, että on olemassa monia välineitä, joilla voidaan käsitellä kaivannaisteollisuuden toiminnan kielteisiä sosiaalisia ja ympäristövaikutuksia, kuten GRI-ohjeisto (Global Reporting Initiative), YK:n Global Compact -aloite ja OECD:n toimintaohjeet monikansallisille yrityksille; huomauttaa kuitenkin, että vapaaehtoiset ohjeistukset eivät riitä vähentämään louhinnan kielteisiä vaikutuksia;

| 65. | panee merkille, että EU:n tilinpäätös- ja avoimuusdirektiivejä tarkistetaan parhaillaan, mikä tarjoaa mahdollisuuden ehkäistä kaivannaisteollisuuden veropetoksia ja korruptiota; |
| --- | --- |

65.

panee merkille, että EU:n tilinpäätös- ja avoimuusdirektiivejä tarkistetaan parhaillaan, mikä tarjoaa mahdollisuuden ehkäistä kaivannaisteollisuuden veropetoksia ja korruptiota;

| 66. | vaatii komissiota etsimään uusia vaihtoehtoja sellaisten standardien vahvistamiseen, jotka koskevat monikansallisten yritysten sosiaalisiin ja ympäristöoikeuksiin liittyvää vastuuta, ja mahdollisia täytäntöönpanokeinoja; |
| --- | --- |

66.

vaatii komissiota etsimään uusia vaihtoehtoja sellaisten standardien vahvistamiseen, jotka koskevat monikansallisten yritysten sosiaalisiin ja ympäristöoikeuksiin liittyvää vastuuta, ja mahdollisia täytäntöönpanokeinoja;

| 67. | on huolissaan siitä, että jotkin epätavanomaista öljyä ja kaasua tuottavat yhtiöt toimivat eri puolilla maailmaa erilaisten turvallisuusstandardien mukaisesti; pyytää jäsenvaltioita vaatimaan yhtiöitä, joiden päätoimipaikka sijaitsee EU:ssa, soveltamaan EU:n standardeja kaikissa toiminnoissaan kaikkialla maailmassa; |
| --- | --- |

67.

on huolissaan siitä, että jotkin epätavanomaista öljyä ja kaasua tuottavat yhtiöt toimivat eri puolilla maailmaa erilaisten turvallisuusstandardien mukaisesti; pyytää jäsenvaltioita vaatimaan yhtiöitä, joiden päätoimipaikka sijaitsee EU:ssa, soveltamaan EU:n standardeja kaikissa toiminnoissaan kaikkialla maailmassa;

o

o o

| 68. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle sekä jäsenvaltioiden parlamenteille. |
| --- | --- |

68.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle sekä jäsenvaltioiden parlamenteille.

---

(1)  EYVL L 164, 30.6.1994, s. 3.

(2)  EYVL L 348, 28.11.1992, s. 9.

(3)  EUVL L 102, 11.4.2006, s. 15.

(4)  EUVL L 312, 22.11.2008, s. 3.

(5)  EUVL L 26, 28.1.2012, s. 1.

(6)  EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7.

(7)  EUVL L 334, 17.12.2010, s. 17.

(8)  EUVL L 143, 30.4.2004, s. 56.

(9)  EYVL L 327, 22.12.2000, s. 1.

(10)  EYVL L 330, 5.12.1998, s. 32.

(11)  EUVL L 372, 27.12.2006, s. 12.

(12)  EUVL L 275, 25.10.2003, s. 32.

(13)  EUVL L 140, 5.6.2009, s. 136.

(14)  EUVL L 396, 30.12.2006, s. 1.

(15)  EUVL L 353, 31.12.2008, s. 1.

(16)  EYVL L 123, 24.4.1998, s. 1.

(17)  EYVL L 10, 14.1.1997, s. 13.

(18)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2011)0366.

(19)  TREN/R1/350-2008 lot 1, http://ec.europa.eu/energy/studies/doc/2012_unconventional_gas_in_europe.pdf

---

| 16.12.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 419/87 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 419/87

---

P7_TA(2012)0444

Liuskekaasun ja -öljyn teolliset, energia- ja muut näkökohdat

Euroopan parlamentin päätöslauselma 21. marraskuuta 2012 liuskekaasun ja -öljyn teollisista, energia- ja muista näkökohdista (2011/2309(INI))

(2015/C 419/13)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) ja erityisesti sen 194 artiklan, jonka mukaan sen unionin toimenpiteitä koskevia määräyksiä sovelletaan energia-alalla tämän kuitenkaan rajoittamatta muun muassa perussopimusten muiden määräysten, erityisesti 192 artiklan 2 kohdan, soveltamista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) ja erityisesti sen 194 artiklan, jonka mukaan sen unionin toimenpiteitä koskevia määräyksiä sovelletaan energia-alalla tämän kuitenkaan rajoittamatta muun muassa perussopimusten muiden määräysten, erityisesti 192 artiklan 2 kohdan, soveltamista,

| — | ottaa huomioon 25. marraskuuta 2010 antamansa päätöslauselman ”Kohti uutta Euroopan energiastrategiaa kaudelle 2011–2010” (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. marraskuuta 2010 antamansa päätöslauselman ”Kohti uutta Euroopan energiastrategiaa kaudelle 2011–2010” (1),

| — | ottaa huomioon 29. syyskuuta 2011 antamansa päätöslauselman EU:n yhteisen kannan muodostamisesta ennen Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen konferenssia (Rio+20) (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 29. syyskuuta 2011 antamansa päätöslauselman EU:n yhteisen kannan muodostamisesta ennen Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen konferenssia (Rio+20) (2),

| — | ottaa huomioon 30. toukokuuta 1994 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 94/22/EY hiilivetyjen etsintään, hyödyntämiseen ja tuotantoon tarkoitettujen lupien antamisen ja käytön edellytyksistä (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. toukokuuta 1994 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 94/22/EY hiilivetyjen etsintään, hyödyntämiseen ja tuotantoon tarkoitettujen lupien antamisen ja käytön edellytyksistä (3),

| — | ottaa huomioon 20. lokakuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 994/2010 toimista kaasunsaannin turvaamiseksi ja direktiivin 2004/67/EY kumoamisesta (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. lokakuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 994/2010 toimista kaasunsaannin turvaamiseksi ja direktiivin 2004/67/EY kumoamisesta (4),

| — | ottaa huomioon liuskekaasun kehitykseen liittyvän EU:n lainsäädännön, muun muassa seuraavat: tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista 27. kesäkuuta 1985 annettu neuvoston direktiivi 85/337/ETY (5); direktiivi 2001/42/EY tiettyjen suunnitelmien ja ohjelmien ympäristövaikutusten arvioinnista (6); direktiivi 2006/21/EY kaivannaisteollisuuden jätehuollosta (7); direktiivi 2000/60/EY yhteisön vesipolitiikan puitteista (8); asetus (EY) N:o 1907/2006 kemikaalien rekisteröinnistä, arvioinnista ja lupamenettelyistä (9); direktiivi 98/8/EY kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta (10); direktiivi 96/82/EY vaarallisista aineista aiheutuvien suuronnettomuusvaarojen torjunnasta (11); ympäristövastuusta ympäristövahinkojen ehkäisemisen ja korjaamisen osalta 21. huhtikuuta 2004 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2004/35/EY (12); teollisuuden päästöistä (yhtenäistetty ympäristön pilaantumisen ehkäiseminen ja vähentäminen) 24. marraskuuta 2010 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2010/75/EU (13), kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupan järjestelmän toteuttamisesta yhteisössä 13 päivänä lokakuuta 2003 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/87/EY (14) ja jäsenvaltioiden pyrkimyksistä vähentää kasvihuonekaasupäästöjään yhteisön kasvihuonekaasupäästöjen vähentämissitoumusten täyttämiseksi vuoteen 2020 mennessä 23 päivänä huhtikuuta 2009 tehty Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 406/2009/EY (15), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon liuskekaasun kehitykseen liittyvän EU:n lainsäädännön, muun muassa seuraavat: tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista 27. kesäkuuta 1985 annettu neuvoston direktiivi 85/337/ETY (5); direktiivi 2001/42/EY tiettyjen suunnitelmien ja ohjelmien ympäristövaikutusten arvioinnista (6); direktiivi 2006/21/EY kaivannaisteollisuuden jätehuollosta (7); direktiivi 2000/60/EY yhteisön vesipolitiikan puitteista (8); asetus (EY) N:o 1907/2006 kemikaalien rekisteröinnistä, arvioinnista ja lupamenettelyistä (9); direktiivi 98/8/EY kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta (10); direktiivi 96/82/EY vaarallisista aineista aiheutuvien suuronnettomuusvaarojen torjunnasta (11); ympäristövastuusta ympäristövahinkojen ehkäisemisen ja korjaamisen osalta 21. huhtikuuta 2004 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2004/35/EY (12); teollisuuden päästöistä (yhtenäistetty ympäristön pilaantumisen ehkäiseminen ja vähentäminen) 24. marraskuuta 2010 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2010/75/EU (13), kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupan järjestelmän toteuttamisesta yhteisössä 13 päivänä lokakuuta 2003 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/87/EY (14) ja jäsenvaltioiden pyrkimyksistä vähentää kasvihuonekaasupäästöjään yhteisön kasvihuonekaasupäästöjen vähentämissitoumusten täyttämiseksi vuoteen 2020 mennessä 23 päivänä huhtikuuta 2009 tehty Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 406/2009/EY (15),

| — | ottaa huomioon 4. helmikuuta 2011 annetut Eurooppa-neuvoston päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 4. helmikuuta 2011 annetut Eurooppa-neuvoston päätelmät,

| — | ottaa huomioon neuvoston 24. marraskuuta 2011 esittämät päätelmät EU:n energiapolitiikan ulkoisen ulottuvuuden vahvistamisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston 24. marraskuuta 2011 esittämät päätelmät EU:n energiapolitiikan ulkoisen ulottuvuuden vahvistamisesta,

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon energia-alan etenemissuunnitelmasta 2050 (16), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon energia-alan etenemissuunnitelmasta 2050 (16),

| — | ottaa huomioon ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan laajuisten energiainfrastruktuurien suuntaviivoista ja päätöksen 1364/2006/EY kumoamisesta (17), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan laajuisten energiainfrastruktuurien suuntaviivoista ja päätöksen 1364/2006/EY kumoamisesta (17),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan,

| — | ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan mietinnön (A7-0284/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan mietinnön (A7-0284/2012),

| A. | ottaa huomioon, että kansainvälisen energiajärjestön arvion mukaan maailman liuskeen nesteyttämiskapasiteetti nousee vuoden 2011 380 miljardista kuutiometristä 540 miljardiin kuutiometriin vuonna 2020; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että kansainvälisen energiajärjestön arvion mukaan maailman liuskeen nesteyttämiskapasiteetti nousee vuoden 2011 380 miljardista kuutiometristä 540 miljardiin kuutiometriin vuonna 2020;

| B. | ottaa huomioon, että EU:n perussopimusten mukaan jäsenvaltioilla on oikeus päättää itse omasta energialähteiden yhdistelmästään; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että EU:n perussopimusten mukaan jäsenvaltioilla on oikeus päättää itse omasta energialähteiden yhdistelmästään;

| C. | huomauttaa, että liuskekaasun kehityksellä voi olla merkittävä vaikutus maakaasumarkkinoiden dynamiikkaan ja hintoihin; |
| --- | --- |

C.

huomauttaa, että liuskekaasun kehityksellä voi olla merkittävä vaikutus maakaasumarkkinoiden dynamiikkaan ja hintoihin;

| D. | ottaa huomioon, että hydraulisessa murtamisessa käytettävät kemikaalit on rekisteröitävä Euroopan kemikaalivirastossa eikä niitä voida hyväksyä ellei ole varmistettu, että ne eivät aiheuta ympäristöhaittoja tai että haittoja lievennetään (REACH-asetuksen mukaisesti); |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että hydraulisessa murtamisessa käytettävät kemikaalit on rekisteröitävä Euroopan kemikaalivirastossa eikä niitä voida hyväksyä ellei ole varmistettu, että ne eivät aiheuta ympäristöhaittoja tai että haittoja lievennetään (REACH-asetuksen mukaisesti);

| E. | ottaa huomioon, että epätavanomainen kaasu tiheän kaasun, liuskekaasun ja kivihiilikerrostumametaanin muodossa muodostaa jo yli puolet Yhdysvaltojen kaasuntuotannosta ja että liuskekaasun tuotanto kasvaa eniten; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että epätavanomainen kaasu tiheän kaasun, liuskekaasun ja kivihiilikerrostumametaanin muodossa muodostaa jo yli puolet Yhdysvaltojen kaasuntuotannosta ja että liuskekaasun tuotanto kasvaa eniten;

| F. | ottaa huomioon, että Virossa tuotetaan jo öljyä liuskeesta ja Pariisin altaan öljyliuske-esiintymiä tutkitaan; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että Virossa tuotetaan jo öljyä liuskeesta ja Pariisin altaan öljyliuske-esiintymiä tutkitaan;

Energianäkökohdat

Potentiaaliset resurssit

| 1. | huomauttaa, että Euroopan liuskekaasuresursseista on tehty eri arvioita muun muassa Yhdysvaltain energiatiedotusviraston sekä kansainvälisen energiajärjestön (IEA) toimesta ja että monilla jäsenvaltioilla on varantoja; toteaa, että vaikka nämä arviot ovat luonteeltaan epätarkkoja, ne osoittavat mahdollisesti merkittävien omien energiaresurssien olemassaolon, vaikka kaikkia esiintymiä ei välttämättä olekaan taloudellisesti kannattavaa louhia; toteaa myös, että joillakin jäsenvaltioilla on öljyliuskevarantoja ja että muita epätavanomaisia öljyvaroja on tutkittava vielä laajemmin; |
| --- | --- |

1.

huomauttaa, että Euroopan liuskekaasuresursseista on tehty eri arvioita muun muassa Yhdysvaltain energiatiedotusviraston sekä kansainvälisen energiajärjestön (IEA) toimesta ja että monilla jäsenvaltioilla on varantoja; toteaa, että vaikka nämä arviot ovat luonteeltaan epätarkkoja, ne osoittavat mahdollisesti merkittävien omien energiaresurssien olemassaolon, vaikka kaikkia esiintymiä ei välttämättä olekaan taloudellisesti kannattavaa louhia; toteaa myös, että joillakin jäsenvaltioilla on öljyliuskevarantoja ja että muita epätavanomaisia öljyvaroja on tutkittava vielä laajemmin;

| 2. | katsoo, että poliittisilla päättäjillä olisi oltava käytössä tarkempia, ajantasaisia ja kattavia tieteellisiä tietoja, jotta he voivat tehdä tietoon perustuvia valintoja; on siksi samaa mieltä Eurooppa-neuvoston kanssa siitä, että Euroopan potentiaali liuskekaasu- ja öljyliuskeresurssien kestävään tuotantoon ja käyttöön olisi arvioitava ja kartoitettava vaarantamatta vesivarojen saatavuutta ja laatua, jotta toimitusvarmuutta voitaisiin mahdollisesti parantaa; suhtautuu myönteisesti jäsenvaltioiden tekemiin arviointeihin ja kannustaa niitä jatkamaan työtään ja pyytää komissiota osallistumaan liuskekaasun ja liuskeöljyn varantojen potentiaalin arvioimiseen EU:ssa kokoamalla tuloksia jäsenvaltioiden arvioinneista ja saatavilla olevista etsintähankkeiden tuloksista sekä analysoimalla ja arvioimalla kotimaisen liuskekaasutuotannon teollisia, taloudellisia sekä energiaan, ympäristöön ja terveyteen liittyviä näkökohtia; |
| --- | --- |

2.

katsoo, että poliittisilla päättäjillä olisi oltava käytössä tarkempia, ajantasaisia ja kattavia tieteellisiä tietoja, jotta he voivat tehdä tietoon perustuvia valintoja; on siksi samaa mieltä Eurooppa-neuvoston kanssa siitä, että Euroopan potentiaali liuskekaasu- ja öljyliuskeresurssien kestävään tuotantoon ja käyttöön olisi arvioitava ja kartoitettava vaarantamatta vesivarojen saatavuutta ja laatua, jotta toimitusvarmuutta voitaisiin mahdollisesti parantaa; suhtautuu myönteisesti jäsenvaltioiden tekemiin arviointeihin ja kannustaa niitä jatkamaan työtään ja pyytää komissiota osallistumaan liuskekaasun ja liuskeöljyn varantojen potentiaalin arvioimiseen EU:ssa kokoamalla tuloksia jäsenvaltioiden arvioinneista ja saatavilla olevista etsintähankkeiden tuloksista sekä analysoimalla ja arvioimalla kotimaisen liuskekaasutuotannon teollisia, taloudellisia sekä energiaan, ympäristöön ja terveyteen liittyviä näkökohtia;

Energiamarkkinat

| 3. | huomauttaa, että liuskekaasun suosion kasvulla Yhdysvalloissa on jo ollut merkittävä myönteinen vaikutus maakaasumarkkinoiden sekä kaasun ja sähkön hintoihin erityisesti siksi, että sen ansiosta Yhdysvaltain markkinoille tarkoitettua nesteytettyä maakaasua on ohjattu muualle; panee merkille, että spot-hinnat ovat Yhdysvalloissa laskeneet historiallisen alhaiselle tasolle, mikä laajentaa hintakuilua Yhdysvaltojen ja pitkäaikaisten sopimusten sitoman Euroopan välillä, ja että tällä on vaikutusta Euroopan talouksien ja teollisuuden kilpailukykyyn; |
| --- | --- |

3.

huomauttaa, että liuskekaasun suosion kasvulla Yhdysvalloissa on jo ollut merkittävä myönteinen vaikutus maakaasumarkkinoiden sekä kaasun ja sähkön hintoihin erityisesti siksi, että sen ansiosta Yhdysvaltain markkinoille tarkoitettua nesteytettyä maakaasua on ohjattu muualle; panee merkille, että spot-hinnat ovat Yhdysvalloissa laskeneet historiallisen alhaiselle tasolle, mikä laajentaa hintakuilua Yhdysvaltojen ja pitkäaikaisten sopimusten sitoman Euroopan välillä, ja että tällä on vaikutusta Euroopan talouksien ja teollisuuden kilpailukykyyn;

| 4. | panee merkille, että Yhdysvaltojen energiatiedotusviraston mukaan Yhdysvaltojen oman tuotannon arvioidaan olevan 46 prosenttia kaasutarjonnasta vuoteen 2035 mennessä; |
| --- | --- |

4.

panee merkille, että Yhdysvaltojen energiatiedotusviraston mukaan Yhdysvaltojen oman tuotannon arvioidaan olevan 46 prosenttia kaasutarjonnasta vuoteen 2035 mennessä;

| 5. | huomauttaa, että kaasun hinnat laskevat Yhdysvalloissa edelleen, mikä aiheuttaa lisää kilpailuhaasteita EU:lle; |
| --- | --- |

5.

huomauttaa, että kaasun hinnat laskevat Yhdysvalloissa edelleen, mikä aiheuttaa lisää kilpailuhaasteita EU:lle;

| 6. | huomauttaa, että kaasumarkkinoiden globalisoituessa ja niiden kytkentöjen lisääntyessä liuskekaasun kehitys lisää kaasualan maailmanlaajuista sisäistä kilpailua ja sillä on näin ollen jatkossakin suuri merkitys hintoihin; huomauttaa, että liuskekaasu auttaa vahvistamaan asiakkaiden asemaa suhteessa kaasuntoimittajiin ja että sen pitäisi näin ollen laskea hintoja; |
| --- | --- |

6.

huomauttaa, että kaasumarkkinoiden globalisoituessa ja niiden kytkentöjen lisääntyessä liuskekaasun kehitys lisää kaasualan maailmanlaajuista sisäistä kilpailua ja sillä on näin ollen jatkossakin suuri merkitys hintoihin; huomauttaa, että liuskekaasu auttaa vahvistamaan asiakkaiden asemaa suhteessa kaasuntoimittajiin ja että sen pitäisi näin ollen laskea hintoja;

| 7. | panee merkille, että toisaalta tarvitaan merkittäviä investointeja poraamiseen sekä kaasun ja murtamisnesteen varastointiin, kuljetuksiin ja jalostukseen liittyvien infrastruktuurien kehittämiseen ja että ne kuuluvat kokonaisuudessaan teollisuuden vastuulle; |
| --- | --- |

7.

panee merkille, että toisaalta tarvitaan merkittäviä investointeja poraamiseen sekä kaasun ja murtamisnesteen varastointiin, kuljetuksiin ja jalostukseen liittyvien infrastruktuurien kehittämiseen ja että ne kuuluvat kokonaisuudessaan teollisuuden vastuulle;

| 8. | kehottaa komissiota käsittelemään – kaasumarkkinoiden kehityksen ja Euroopassa yhä enenevässä määrin siirtokeskuksiin perustuvan hinnoittelun valossa – seuraavassa EU–USA-energianeuvoston kokouksessa liuskekaasun maailmanlaajuisen kehityksen potentiaalista vaikutusta nesteytetyn maakaasun (LNG) markkinoihin ja maailmanlaajuisen nesteytetyn maakaasun kaupan mahdollisten rajoitusten poistamista; |
| --- | --- |

8.

kehottaa komissiota käsittelemään – kaasumarkkinoiden kehityksen ja Euroopassa yhä enenevässä määrin siirtokeskuksiin perustuvan hinnoittelun valossa – seuraavassa EU–USA-energianeuvoston kokouksessa liuskekaasun maailmanlaajuisen kehityksen potentiaalista vaikutusta nesteytetyn maakaasun (LNG) markkinoihin ja maailmanlaajuisen nesteytetyn maakaasun kaupan mahdollisten rajoitusten poistamista;

| 9. | korostaa, että EU:n tasolla liuskekaasun etsintään ja/tai talteenottoon sovelletaan toissijaisuusperiaatetta energiavalikoimaa koskevien ratkaisujen osalta; panee kuitenkin merkille, että liuskekaasun etsinnällä voi olla rajat ylittävä ulottuvuus, varsinkin kun poraus toteutetaan lähellä toisen jäsenvaltion maarajaa tai jos se vaikuttaa useamman kuin yhden valtion pohjavesiin, ilmaan tai maaperään; vaatii kaikkien liuskekaasun etsintään liittyvien teknisten ja ympäristöä koskevien seikkojen täysimääräistä ilmoittamista sekä asianmukaista yhteistyötä kaikkien sidosryhmien kanssa ennen käyttöoikeuksien myöntämistä ja niiden voimassaoloaikana; |
| --- | --- |

9.

korostaa, että EU:n tasolla liuskekaasun etsintään ja/tai talteenottoon sovelletaan toissijaisuusperiaatetta energiavalikoimaa koskevien ratkaisujen osalta; panee kuitenkin merkille, että liuskekaasun etsinnällä voi olla rajat ylittävä ulottuvuus, varsinkin kun poraus toteutetaan lähellä toisen jäsenvaltion maarajaa tai jos se vaikuttaa useamman kuin yhden valtion pohjavesiin, ilmaan tai maaperään; vaatii kaikkien liuskekaasun etsintään liittyvien teknisten ja ympäristöä koskevien seikkojen täysimääräistä ilmoittamista sekä asianmukaista yhteistyötä kaikkien sidosryhmien kanssa ennen käyttöoikeuksien myöntämistä ja niiden voimassaoloaikana;

| 10. | panee merkille, että maakaasun käyttö koko maailmassa on kasvussa ja että Eurooppa on edelleen yksi alueista, joilla kaasuntuonnin tarve on suurin; panee merkille, että kansainvälisen energiajärjestön (IEA) mukaan kotimaisen kaasuntuotannon oletetaan vähenevän Euroopassa samalla, kun kysyntä kasvaa, mikä nostaa tuontimäärän noin 450 miljardiin kuutiometriin vuoteen 2035 mennessä; toteaa näin ollen liuskekaasun maailmanlaajuisen tuotannon tärkeän aseman energiavarmuuden ja energialähteiden ja energiantoimittajien monipuolisuuden takaamisessa keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä; on tietoinen siitä, että liuskekaasun kotimainen tuotanto voi tarjota joillekin jäsenvaltioille mahdollisuuden monipuolistaa niiden kaasuntoimitusten lähteitä entisestään, kun otetaan huomioon jäsenvaltioiden riippuvuus maakaasun tuonnista kolmansista maista; toteaa, että Yhdysvaltojen liuskekaasutuotannon lisääntymisen seurauksena Euroopan saatavilla on nyt enemmän nesteytettyä maakaasua ja että lisääntyvän kotimaisen maakaasutarjonnan ja nesteytetyn maakaasun paremman saatavuuden yhdistelmä tarjoaa houkuttelevia vaihtoehtoja kaasutoimitusten monipuolistamiselle; |
| --- | --- |

10.

panee merkille, että maakaasun käyttö koko maailmassa on kasvussa ja että Eurooppa on edelleen yksi alueista, joilla kaasuntuonnin tarve on suurin; panee merkille, että kansainvälisen energiajärjestön (IEA) mukaan kotimaisen kaasuntuotannon oletetaan vähenevän Euroopassa samalla, kun kysyntä kasvaa, mikä nostaa tuontimäärän noin 450 miljardiin kuutiometriin vuoteen 2035 mennessä; toteaa näin ollen liuskekaasun maailmanlaajuisen tuotannon tärkeän aseman energiavarmuuden ja energialähteiden ja energiantoimittajien monipuolisuuden takaamisessa keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä; on tietoinen siitä, että liuskekaasun kotimainen tuotanto voi tarjota joillekin jäsenvaltioille mahdollisuuden monipuolistaa niiden kaasuntoimitusten lähteitä entisestään, kun otetaan huomioon jäsenvaltioiden riippuvuus maakaasun tuonnista kolmansista maista; toteaa, että Yhdysvaltojen liuskekaasutuotannon lisääntymisen seurauksena Euroopan saatavilla on nyt enemmän nesteytettyä maakaasua ja että lisääntyvän kotimaisen maakaasutarjonnan ja nesteytetyn maakaasun paremman saatavuuden yhdistelmä tarjoaa houkuttelevia vaihtoehtoja kaasutoimitusten monipuolistamiselle;

| 11. | painottaa kuitenkin, että on keskeisen tärkeää toteuttaa muita toimitusvarmuutta koskevia pitkän aikavälin toimenpiteitä ja politiikkoja, joita ovat esimerkiksi uusiutuvien energialähteiden käytön merkittävä lisääminen ja energiatehokkuuden parantaminen ja energiansäästö niin, että samalla varmistetaan infrastruktuuri ja varastointilaitokset, monipuolistetaan toimitus- ja siirtoreittejä ja luodaan luotettavia kumppanuuksia toimittaja-, kauttakulku- ja kuluttajamaiden kanssa avoimuuden, molemminpuolisen luottamuksen ja syrjimättömyyden pohjalta energiaperuskirjan ja EU:n kolmannen energiapaketin periaatteiden mukaisesti; |
| --- | --- |

11.

painottaa kuitenkin, että on keskeisen tärkeää toteuttaa muita toimitusvarmuutta koskevia pitkän aikavälin toimenpiteitä ja politiikkoja, joita ovat esimerkiksi uusiutuvien energialähteiden käytön merkittävä lisääminen ja energiatehokkuuden parantaminen ja energiansäästö niin, että samalla varmistetaan infrastruktuuri ja varastointilaitokset, monipuolistetaan toimitus- ja siirtoreittejä ja luodaan luotettavia kumppanuuksia toimittaja-, kauttakulku- ja kuluttajamaiden kanssa avoimuuden, molemminpuolisen luottamuksen ja syrjimättömyyden pohjalta energiaperuskirjan ja EU:n kolmannen energiapaketin periaatteiden mukaisesti;

| 12. | toistaa komissiolle esittämänsä kehotuksen, että se esittäisi vuoden 2013 loppuun mennessä analyysin EU:n ja maailman kaasumarkkinoiden tulevaisuudesta, myös jo suunniteltujen kaasuinfrastruktuurihankkeiden (kuten eteläisen käytävän yhteydessä kehitettyjen hankkeiden) ja uusien LNG-terminaalien vaikutuksista, liuskekaasun vaikutuksista Yhdysvaltojen kaasumarkkinoihin (erityisesti LNG:n tuontitarpeeseen) sekä liuskekaasun mahdollisen kehityksen vaikutuksista EU:ssa kaasutoimitusten varmuuteen ja hintoihin tulevaisuudessa; katsoo, että analyysissa on otettava huomioon ja käytettävä lähtökohtana infrastruktuurien tämänhetkistä tilannetta ja EU:n vuodeksi 2020 asettamia hiilidioksiditavoitteita; painottaa, että kaikkia asianomaisia toimijoita on kuultava; |
| --- | --- |

12.

toistaa komissiolle esittämänsä kehotuksen, että se esittäisi vuoden 2013 loppuun mennessä analyysin EU:n ja maailman kaasumarkkinoiden tulevaisuudesta, myös jo suunniteltujen kaasuinfrastruktuurihankkeiden (kuten eteläisen käytävän yhteydessä kehitettyjen hankkeiden) ja uusien LNG-terminaalien vaikutuksista, liuskekaasun vaikutuksista Yhdysvaltojen kaasumarkkinoihin (erityisesti LNG:n tuontitarpeeseen) sekä liuskekaasun mahdollisen kehityksen vaikutuksista EU:ssa kaasutoimitusten varmuuteen ja hintoihin tulevaisuudessa; katsoo, että analyysissa on otettava huomioon ja käytettävä lähtökohtana infrastruktuurien tämänhetkistä tilannetta ja EU:n vuodeksi 2020 asettamia hiilidioksiditavoitteita; painottaa, että kaikkia asianomaisia toimijoita on kuultava;

| 13. | painottaa, että täysin toimivat, toisiinsa liittyvät ja yhdennetyt EU:n energian sisämarkkinat ovat myös keskeisen tärkeät, jotta voidaan muun muassa saada täysi hyöty mahdollisesta liuskekaasun tuotannosta EU:ssa ilman että tästä koituisi kielteisiä vaikutuksia tämän tyyppisten kaivosten läheisyydessä sijaitseville yhteisöille ja ympäristölle; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita pyrkimään tarmokkaasti tähän tavoitteeseen erityisesti varmistamalla sujuva siirtyminen EU:n kolmannen sisäisen energiamarkkinapaketin sekä energiainfrastruktuuripaketin vaatimuksiin sekä niiden soveltaminen, jotta EU:n energian tukkumarkkinat voidaan yhdenmukaistaa vuoteen 2014 mennessä; |
| --- | --- |

13.

painottaa, että täysin toimivat, toisiinsa liittyvät ja yhdennetyt EU:n energian sisämarkkinat ovat myös keskeisen tärkeät, jotta voidaan muun muassa saada täysi hyöty mahdollisesta liuskekaasun tuotannosta EU:ssa ilman että tästä koituisi kielteisiä vaikutuksia tämän tyyppisten kaivosten läheisyydessä sijaitseville yhteisöille ja ympäristölle; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita pyrkimään tarmokkaasti tähän tavoitteeseen erityisesti varmistamalla sujuva siirtyminen EU:n kolmannen sisäisen energiamarkkinapaketin sekä energiainfrastruktuuripaketin vaatimuksiin sekä niiden soveltaminen, jotta EU:n energian tukkumarkkinat voidaan yhdenmukaistaa vuoteen 2014 mennessä;

Siirtyminen hiilettömään talouteen

| 14. | on samaa mieltä komission kanssa siitä, että kaasu on merkittävässä asemassa energiajärjestelmän muuttamisessa, kuten vuoteen 2050 ulottuvassa energia-alan etenemissuunnitelmassa todetaan, koska se on nopea, väliaikainen ja kustannustehokas keino vähentää riippuvuutta muista saastuttavammista fossiilisista polttoaineista ennen siirtymistä täysin kestävään vähähiiliseen sähköntuotantoon ja se vähentää samalla kasvihuonekaasupäästöjä erityisesti niissä jäsenvaltioissa, joissa käytetään tällä hetkellä suuria määriä hiiltä sähköntuotantoon, jos vaikutustenarvioinneissa todetaan, ettei hyödyntämisellä ole kielteisiä vaikutuksia ympäristöön eikä etenkään pohjavesiin eikä läheisiin paikallisiin yhteisöihin; |
| --- | --- |

14.

on samaa mieltä komission kanssa siitä, että kaasu on merkittävässä asemassa energiajärjestelmän muuttamisessa, kuten vuoteen 2050 ulottuvassa energia-alan etenemissuunnitelmassa todetaan, koska se on nopea, väliaikainen ja kustannustehokas keino vähentää riippuvuutta muista saastuttavammista fossiilisista polttoaineista ennen siirtymistä täysin kestävään vähähiiliseen sähköntuotantoon ja se vähentää samalla kasvihuonekaasupäästöjä erityisesti niissä jäsenvaltioissa, joissa käytetään tällä hetkellä suuria määriä hiiltä sähköntuotantoon, jos vaikutustenarvioinneissa todetaan, ettei hyödyntämisellä ole kielteisiä vaikutuksia ympäristöön eikä etenkään pohjavesiin eikä läheisiin paikallisiin yhteisöihin;

| 15. | kehottaa komission yhteistä tutkimuskeskusta saattamaan pikaisesti päätökseen liuskekaasun etsinnän ja tuotannon aiheuttamien kasvihuonekaasupäästöjen täyden elinkaarianalyysin, jotta ne otetaan asianmukaisesti huomioon tulevaisuudessa, koska kattavia eurooppalaisia tietoja liuskekaasun hiilijalanjäljestä ei ole; |
| --- | --- |

15.

kehottaa komission yhteistä tutkimuskeskusta saattamaan pikaisesti päätökseen liuskekaasun etsinnän ja tuotannon aiheuttamien kasvihuonekaasupäästöjen täyden elinkaarianalyysin, jotta ne otetaan asianmukaisesti huomioon tulevaisuudessa, koska kattavia eurooppalaisia tietoja liuskekaasun hiilijalanjäljestä ei ole;

| 16. | huomauttaa myös, että tietyt uusiutuvan energian muodot, esimerkiksi tuulivoima, ovat vaihtelevia ja vaativat tuekseen tai tasapainottamaan luotettavaa ja joustavaa energiateknologiaa; katsoo, että maakaasu, liuskekaasu mukaan lukien, voisi olla yksi tähän tarkoitukseen sopiva vaihtoehto monien muiden vaihtoehtojen joukossa, joita ovat yhteenliitäntöjen suurempi määrä, entistä parempi hallinnointi ja valvonta älykkäiden verkkojen avulla kaikilla verkoston tasoilla sekä energian varastointi ja kysynnän hallinta; tunnustaa hiilidioksidin talteenoton ja varastoinnin merkityksen varmistettaessa kaasun energialähteenä käytön kestävyys pitkällä aikavälillä; |
| --- | --- |

16.

huomauttaa myös, että tietyt uusiutuvan energian muodot, esimerkiksi tuulivoima, ovat vaihtelevia ja vaativat tuekseen tai tasapainottamaan luotettavaa ja joustavaa energiateknologiaa; katsoo, että maakaasu, liuskekaasu mukaan lukien, voisi olla yksi tähän tarkoitukseen sopiva vaihtoehto monien muiden vaihtoehtojen joukossa, joita ovat yhteenliitäntöjen suurempi määrä, entistä parempi hallinnointi ja valvonta älykkäiden verkkojen avulla kaikilla verkoston tasoilla sekä energian varastointi ja kysynnän hallinta; tunnustaa hiilidioksidin talteenoton ja varastoinnin merkityksen varmistettaessa kaasun energialähteenä käytön kestävyys pitkällä aikavälillä;

| 17. | pyytää komissiota analysoimaan hiilidioksidin talteenoton ja varastoinnin taloudellisia näkökohtia kaasun osalta tekniikan kehittämisen ja hyödyntämisen vauhdittamiseksi; pyytää komissiota myös tutkimaan, millaisia vaikutuksia hiilidioksidin talteenotto- ja varastointitekniikalla todennäköisesti on joustavuuteen käytettäessä kaasua sähköntuotantoon ja näin sen merkitykseen uusiutuvien energialähteiden tukemisessa; |
| --- | --- |

17.

pyytää komissiota analysoimaan hiilidioksidin talteenoton ja varastoinnin taloudellisia näkökohtia kaasun osalta tekniikan kehittämisen ja hyödyntämisen vauhdittamiseksi; pyytää komissiota myös tutkimaan, millaisia vaikutuksia hiilidioksidin talteenotto- ja varastointitekniikalla todennäköisesti on joustavuuteen käytettäessä kaasua sähköntuotantoon ja näin sen merkitykseen uusiutuvien energialähteiden tukemisessa;

| 18. | kehottaa komissiota arvioimaan energia-alan etenemissuunnitelman 2050 strategian mukaisesti epätavanomaisen kaasun taloudellisia ja ympäristöön liittyviä vaikutuksia ja mahdollisuuksia EU:ssa niin, että otetaan mahdollisuuksien mukaan oppia alaan liittyvistä USA:n kokemuksista ja sääntelystä, mutta kehottaa ottamaan samalla huomioon, että epätavanomaisen kaasun käytön laajuus EU:ssa jää lopulta markkinoiden päätettäväksi ja riippuu jäsenvaltioiden EU:n pitkän ajanjakson ilmasto- ja energiapoliittisten tavoitteiden yhteydessä tekemistä päätöksistä; |
| --- | --- |

18.

kehottaa komissiota arvioimaan energia-alan etenemissuunnitelman 2050 strategian mukaisesti epätavanomaisen kaasun taloudellisia ja ympäristöön liittyviä vaikutuksia ja mahdollisuuksia EU:ssa niin, että otetaan mahdollisuuksien mukaan oppia alaan liittyvistä USA:n kokemuksista ja sääntelystä, mutta kehottaa ottamaan samalla huomioon, että epätavanomaisen kaasun käytön laajuus EU:ssa jää lopulta markkinoiden päätettäväksi ja riippuu jäsenvaltioiden EU:n pitkän ajanjakson ilmasto- ja energiapoliittisten tavoitteiden yhteydessä tekemistä päätöksistä;

| 19. | kehottaa viranomaisia laatimaan alueellisia maanalaisia vaikutuksia koskevan arvioinnin varojen kohdentamisen optimoimiseksi geotermisen energian, liuskekaasun ja muiden maanalaisten resurssien kesken niin, että yhteiskunnalle koituva hyöty voidaan maksimoida; |
| --- | --- |

19.

kehottaa viranomaisia laatimaan alueellisia maanalaisia vaikutuksia koskevan arvioinnin varojen kohdentamisen optimoimiseksi geotermisen energian, liuskekaasun ja muiden maanalaisten resurssien kesken niin, että yhteiskunnalle koituva hyöty voidaan maksimoida;

| 20. | pyytää komissiota antamaan Euroopan ympäristökeskuksen tehtäväksi laatia täysimääräinen tieteellinen ympäristöanalyysi liuskekaasun ja -öljyn etsinnän ja käytettävissä olevien tekniikoiden mahdollisista vaikutuksista; |
| --- | --- |

20.

pyytää komissiota antamaan Euroopan ympäristökeskuksen tehtäväksi laatia täysimääräinen tieteellinen ympäristöanalyysi liuskekaasun ja -öljyn etsinnän ja käytettävissä olevien tekniikoiden mahdollisista vaikutuksista;

Epätavanomaisen öljyn ja kaasun teolliset ja taloudelliset näkökohdat

Teollisuusympäristö

| 21. | muistuttaa, että Yhdysvalloissa tapahtuneella liuskekaasun tuotannon valtavalla kasvulla on tukenaan vakiintunut teollisuusympäristö, muun muassa riittävä määrä laitteistoja, tarvittava työvoima sekä kokenut ja hyvin varustettu palveluala; on tietoinen siitä, että EU:ssa kuluu aikaa siihen, että tarvittava palveluala kehittää riittävän kapasiteetin ja että yritykset hankkivat tarvittavat laitteistot ja kokemuksen, mikä myös todennäköisesti nostaa kustannuksia lyhyellä aikavälillä; kannustaa alan EU:ssa toimivia ja yhdysvaltalaisia yrityksiä yhteistyöhön vihreän loppuunsaattamisen, parhaiden käytettävissä olevien tekniikoiden sekä ympäristöystävällisten teollisuusprosessien soveltamiseksi sekä kustannusten vähentämiseksi; katsoo, että odotusten liuskekaasun kehityksen nopeudelle EU:ssa tulisi olla realistisia ja että mahdollinen kaupallinen talteenotto on käynnistettävä asteittain, jotta vältetään taloudelliset nousu- ja laskukierteet, joilla on merkittäviä kielteisiä paikallisia vaikutuksia; |
| --- | --- |

21.

muistuttaa, että Yhdysvalloissa tapahtuneella liuskekaasun tuotannon valtavalla kasvulla on tukenaan vakiintunut teollisuusympäristö, muun muassa riittävä määrä laitteistoja, tarvittava työvoima sekä kokenut ja hyvin varustettu palveluala; on tietoinen siitä, että EU:ssa kuluu aikaa siihen, että tarvittava palveluala kehittää riittävän kapasiteetin ja että yritykset hankkivat tarvittavat laitteistot ja kokemuksen, mikä myös todennäköisesti nostaa kustannuksia lyhyellä aikavälillä; kannustaa alan EU:ssa toimivia ja yhdysvaltalaisia yrityksiä yhteistyöhön vihreän loppuunsaattamisen, parhaiden käytettävissä olevien tekniikoiden sekä ympäristöystävällisten teollisuusprosessien soveltamiseksi sekä kustannusten vähentämiseksi; katsoo, että odotusten liuskekaasun kehityksen nopeudelle EU:ssa tulisi olla realistisia ja että mahdollinen kaupallinen talteenotto on käynnistettävä asteittain, jotta vältetään taloudelliset nousu- ja laskukierteet, joilla on merkittäviä kielteisiä paikallisia vaikutuksia;

| 22. | korostaa, että tarvitaan vakaa sääntelykehys sekä oikeanlaisen ympäristön luomiseksi, jotta kaasuyhtiöt investoivat tarvittavaan infrastruktuuriin sekä tutkimukseen ja kehittämiseen, että markkinoiden vääristymisen torjumiseksi; |
| --- | --- |

22.

korostaa, että tarvitaan vakaa sääntelykehys sekä oikeanlaisen ympäristön luomiseksi, jotta kaasuyhtiöt investoivat tarvittavaan infrastruktuuriin sekä tutkimukseen ja kehittämiseen, että markkinoiden vääristymisen torjumiseksi;

| 23. | kehottaa liuskekaasun kehityksestä kiinnostuneita jäsenvaltioita lisäämään vaadittavat taidot yleisiin koulutusjärjestelmiinsä tarvittavan koulutetun työvoiman hankkimiseksi; |
| --- | --- |

23.

kehottaa liuskekaasun kehityksestä kiinnostuneita jäsenvaltioita lisäämään vaadittavat taidot yleisiin koulutusjärjestelmiinsä tarvittavan koulutetun työvoiman hankkimiseksi;

| 24. | korostaa, että liuskekaasun ja -öljyn mahdollinen etsintä ei koske pelkästään Eurooppaa ja että uusien öljy- ja kaasuresurssien kehittämiseen keinona parantaa taloudellista ja energia-alan kilpailukykyä kohdistuu suuri mielenkiinto monissa valtioissa ja monilla alueilla Aasiassa, Pohjois-Amerikassa, Afrikassa ja Australiassa; korostaa tarvetta sisällyttää liuskekaasu ja -öljy EU:n kahdenväliseen vuoropuheluun ja kumppanuuksiin epätavanomaisia resursseja jo kehittävien tai niiden kehittämisestä ja/tai käytöstä kiinnostuneiden valtioiden kanssa asiantuntemuksen ja parhaiden käytäntöjen vaihtamiseksi; |
| --- | --- |

24.

korostaa, että liuskekaasun ja -öljyn mahdollinen etsintä ei koske pelkästään Eurooppaa ja että uusien öljy- ja kaasuresurssien kehittämiseen keinona parantaa taloudellista ja energia-alan kilpailukykyä kohdistuu suuri mielenkiinto monissa valtioissa ja monilla alueilla Aasiassa, Pohjois-Amerikassa, Afrikassa ja Australiassa; korostaa tarvetta sisällyttää liuskekaasu ja -öljy EU:n kahdenväliseen vuoropuheluun ja kumppanuuksiin epätavanomaisia resursseja jo kehittävien tai niiden kehittämisestä ja/tai käytöstä kiinnostuneiden valtioiden kanssa asiantuntemuksen ja parhaiden käytäntöjen vaihtamiseksi;

| 25. | korostaa tarvetta suhtautua avoimesti kaikkeen uuteen tulevaan tekniikkaan energiatutkimuksen alalla; vaatii lisää tutkimus- ja kehitystoimintaa, joka koskee välineitä ja tekniikoita ja muun muassa hiilidioksidin talteenottoa ja varastointia, jotta voidaan tutkia epätavanomaisen kaasun entistä kestävämmän ja turvallisemman kehityksen mahdollisuutta; tunnustaa siksi merkittävän vaikutuksen, joka kaasualan teknologialla ja innovoinnilla voi olla EU:n taitopohjaan ja kilpailukykyyn; |
| --- | --- |

25.

korostaa tarvetta suhtautua avoimesti kaikkeen uuteen tulevaan tekniikkaan energiatutkimuksen alalla; vaatii lisää tutkimus- ja kehitystoimintaa, joka koskee välineitä ja tekniikoita ja muun muassa hiilidioksidin talteenottoa ja varastointia, jotta voidaan tutkia epätavanomaisen kaasun entistä kestävämmän ja turvallisemman kehityksen mahdollisuutta; tunnustaa siksi merkittävän vaikutuksen, joka kaasualan teknologialla ja innovoinnilla voi olla EU:n taitopohjaan ja kilpailukykyyn;

| 26. | panee merkille teknologisen kehityksen Itävallassa, missä teollisuus ehdottaa pelkästään vettä, hiekkaa ja maissitärkkelystä sisältävien murtamisnesteiden käyttöä; suosittaa, että muut jäsenvaltiot ja komissio tarkastelevat mahdollisuutta ottaa talteen liuskekaasua ilman kemikaaleja, ja pyytää tutkimaan ja kehittämään edelleen sellaisia tekniikoita ja/tai käytäntöjä, joilla lievennetään mahdollisia ympäristövaikutuksia; |
| --- | --- |

26.

panee merkille teknologisen kehityksen Itävallassa, missä teollisuus ehdottaa pelkästään vettä, hiekkaa ja maissitärkkelystä sisältävien murtamisnesteiden käyttöä; suosittaa, että muut jäsenvaltiot ja komissio tarkastelevat mahdollisuutta ottaa talteen liuskekaasua ilman kemikaaleja, ja pyytää tutkimaan ja kehittämään edelleen sellaisia tekniikoita ja/tai käytäntöjä, joilla lievennetään mahdollisia ympäristövaikutuksia;

| 27. | pyytää komissiota esittämään suosituksia kaikkien EU:n kaasukaivojen osalta metaanin hajapäästöjen vähentämiseksi; |
| --- | --- |

27.

pyytää komissiota esittämään suosituksia kaikkien EU:n kaasukaivojen osalta metaanin hajapäästöjen vähentämiseksi;

Lisensointikehys

| 28. | kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan vankan sääntelykehyksen ja varmistamaan, että ne ottavat käyttöön tarvittavat hallinnolliset ja seurantaresurssit liuskekaasun kestävälle kehitystoiminnalle ottaen huomioon myös EU:n ympäristöä ja ilmastonsuojelua koskevan lainsäädännön asettavat vaatimukset; muistuttaa, että toissijaisuusperiaatteen mukaisesti kullakin jäsenvaltiolla on oikeus päättää omalta kohdaltaan öljyn ja liuskekaasun etsinnästä; |
| --- | --- |

28.

kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan vankan sääntelykehyksen ja varmistamaan, että ne ottavat käyttöön tarvittavat hallinnolliset ja seurantaresurssit liuskekaasun kestävälle kehitystoiminnalle ottaen huomioon myös EU:n ympäristöä ja ilmastonsuojelua koskevan lainsäädännön asettavat vaatimukset; muistuttaa, että toissijaisuusperiaatteen mukaisesti kullakin jäsenvaltiolla on oikeus päättää omalta kohdaltaan öljyn ja liuskekaasun etsinnästä;

| 29. | huomauttaa, että liuskekaasun etsintää koskevaa nykyistä lisenssijärjestelmää säännellään yleisellä kaivostoimintaa tai hiilivetyjä koskevalla lainsäädännöllä; toteaa, että 8. marraskuuta 2011 julkaistun komissiolle esitetyn epätavanomaisia kaasuja koskevan lopullisen raportin sekä 26. tammikuuta 2012 päivätyn komission valmisteleman liuskekaasuhankkeisiin sovellettavaa EU:n ympäristölainsäädäntöä koskevan saatekirjeen mukaan EU:n lainsäädäntö kattaa riittävällä tavalla kaikki liuskekaasun lisensseihin, varhaiseen etsintään ja tuotantoon liittyvät näkökohdat; panee kuitenkin merkille, että liuskekaasun laaja-alainen talteenotto voi edellyttää kaiken asiaa koskevan EU:n nykyisen ympäristölainsäädännön kattavaa mukauttamista REACH-asetus mukaan lukien, jotta se kattaisi epätavanomaisten fossiilisten polttoaineiden talteenoton erityispiirteet; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioiden viranomaisia tarkistamaan viipymättä sääntelypuitteet ja tarvittaessa parantamaan niitä, jotta voidaan varmistaa niiden sopivuus liuskekaasu- ja liuskeöljyhankkeille erityisesti siksi, että voidaan valmistautua mahdolliseen tulevaan kaupallisen tason tuotantoon Euroopassa sekä puuttua ympäristövaaroihin; |
| --- | --- |

29.

huomauttaa, että liuskekaasun etsintää koskevaa nykyistä lisenssijärjestelmää säännellään yleisellä kaivostoimintaa tai hiilivetyjä koskevalla lainsäädännöllä; toteaa, että 8. marraskuuta 2011 julkaistun komissiolle esitetyn epätavanomaisia kaasuja koskevan lopullisen raportin sekä 26. tammikuuta 2012 päivätyn komission valmisteleman liuskekaasuhankkeisiin sovellettavaa EU:n ympäristölainsäädäntöä koskevan saatekirjeen mukaan EU:n lainsäädäntö kattaa riittävällä tavalla kaikki liuskekaasun lisensseihin, varhaiseen etsintään ja tuotantoon liittyvät näkökohdat; panee kuitenkin merkille, että liuskekaasun laaja-alainen talteenotto voi edellyttää kaiken asiaa koskevan EU:n nykyisen ympäristölainsäädännön kattavaa mukauttamista REACH-asetus mukaan lukien, jotta se kattaisi epätavanomaisten fossiilisten polttoaineiden talteenoton erityispiirteet; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioiden viranomaisia tarkistamaan viipymättä sääntelypuitteet ja tarvittaessa parantamaan niitä, jotta voidaan varmistaa niiden sopivuus liuskekaasu- ja liuskeöljyhankkeille erityisesti siksi, että voidaan valmistautua mahdolliseen tulevaan kaupallisen tason tuotantoon Euroopassa sekä puuttua ympäristövaaroihin;

| 30. | painottaa, että on tärkeää huolehtia avoimuudesta ja kuulla yleisöä erityisesti kaasun etsintää koskevan uuden lähestymistavan käyttöönoton yhteydessä; huomauttaa, että tietyissä jäsenvaltioissa ei järjestetä julkisia kuulemisia lupien myöntämisvaiheessa; kehottaa jäsenvaltioita arvioimaan lainsäädäntöään sen tutkimiseksi, otetaanko tämä näkökulma riittävästi huomioon, sekä soveltamaan täysimääräisesti Århusin sopimuksen määräyksiä ja vastaavia unionin lainsäädännön säännöksiä; |
| --- | --- |

30.

painottaa, että on tärkeää huolehtia avoimuudesta ja kuulla yleisöä erityisesti kaasun etsintää koskevan uuden lähestymistavan käyttöönoton yhteydessä; huomauttaa, että tietyissä jäsenvaltioissa ei järjestetä julkisia kuulemisia lupien myöntämisvaiheessa; kehottaa jäsenvaltioita arvioimaan lainsäädäntöään sen tutkimiseksi, otetaanko tämä näkökulma riittävästi huomioon, sekä soveltamaan täysimääräisesti Århusin sopimuksen määräyksiä ja vastaavia unionin lainsäädännön säännöksiä;

| 31. | katsoo, että liuskekaasuhankkeita käynnistävien jäsenvaltioiden tulisi käyttää keskitettyjä asiointipisteitä lupiin ja lisensointiin sekä ympäristösäännösten (myös pakollisten ympäristövaikutusten arviointien) noudattamisen tarkistamiseen, mikä on tavallinen käytäntö tietyissä jäsenvaltioissa kaikkien energiahankkeiden osalta; |
| --- | --- |

31.

katsoo, että liuskekaasuhankkeita käynnistävien jäsenvaltioiden tulisi käyttää keskitettyjä asiointipisteitä lupiin ja lisensointiin sekä ympäristösäännösten (myös pakollisten ympäristövaikutusten arviointien) noudattamisen tarkistamiseen, mikä on tavallinen käytäntö tietyissä jäsenvaltioissa kaikkien energiahankkeiden osalta;

| 32. | pyytää komissiota ja jäsenvaltioita toimimaan siten, että liuskekaasun hyödyntämiselle myönnettäviä toimilupia koskevan lainsäädännön mukauttaminen edellyttää aina paikallisviranomaisten lausuntoa; |
| --- | --- |

32.

pyytää komissiota ja jäsenvaltioita toimimaan siten, että liuskekaasun hyödyntämiselle myönnettäviä toimilupia koskevan lainsäädännön mukauttaminen edellyttää aina paikallisviranomaisten lausuntoa;

Yleinen mielipide ja parhaat käytännöt

Yleinen mielipide

| 33. | tietää hyvin, että yleinen mielipide liuskekaasun kehityksestä vaihtelee eri jäsenvaltioissa ja että kielteiset asenteet voivat johtua tiedon puutteesta tai vääristä tiedoista; vaatii parempaa, avointa ja objektiivista yleisölle tiedottamista liuskekaasuun liittyvistä toimista ja tukee portaalien luomista, jotta tällaisista hankkeista voidaan julkaista tietoja kattavasti; kehottaa liuskekaasun louhintaa EU:ssa harkitsevia yrityksiä antamaan täydet tiedot toiminnastaan, kuulemaan paikallisia yhteisöjä ja paikallisviranomaisia ennen poraamisen aloittamista ja julkistamaan tiedot kaikista kemikaaleista, joita ne käyttävät hydraulisessa murtamisessa, ja ilmoittamaan käytetyt pitoisuudet, kun liuske-esiintymä on ensin arvioitu; |
| --- | --- |

33.

tietää hyvin, että yleinen mielipide liuskekaasun kehityksestä vaihtelee eri jäsenvaltioissa ja että kielteiset asenteet voivat johtua tiedon puutteesta tai vääristä tiedoista; vaatii parempaa, avointa ja objektiivista yleisölle tiedottamista liuskekaasuun liittyvistä toimista ja tukee portaalien luomista, jotta tällaisista hankkeista voidaan julkaista tietoja kattavasti; kehottaa liuskekaasun louhintaa EU:ssa harkitsevia yrityksiä antamaan täydet tiedot toiminnastaan, kuulemaan paikallisia yhteisöjä ja paikallisviranomaisia ennen poraamisen aloittamista ja julkistamaan tiedot kaikista kemikaaleista, joita ne käyttävät hydraulisessa murtamisessa, ja ilmoittamaan käytetyt pitoisuudet, kun liuske-esiintymä on ensin arvioitu;

| 34. | katsoo, että paras tapa varmistaa paikallisyhteisöjen järkevä ja oikea-aikainen osallistuminen on pakollinen ympäristövaikutusten arviointi, korkean tason avoimuus ja julkiset kuulemiset ehdotettujen liuskekaasuhankkeiden osalta hankkeen kestosta ja laajuudesta riippumatta; |
| --- | --- |

34.

katsoo, että paras tapa varmistaa paikallisyhteisöjen järkevä ja oikea-aikainen osallistuminen on pakollinen ympäristövaikutusten arviointi, korkean tason avoimuus ja julkiset kuulemiset ehdotettujen liuskekaasuhankkeiden osalta hankkeen kestosta ja laajuudesta riippumatta;

| 35. | huomauttaa, että EU:n liuskekaasualan toimijoille on erityisen tärkeää luoda vahvat suhteet paikallisiin yhteisöihin toimintansa kaikissa vaiheissa, koska EU:ssa on suurempi asukastiheys kuin Yhdysvalloissa ja koska Euroopan maanomistajat eivät omista maanalaisia luonnonvaroja eivätkä näin ollen hyödy suoraan niiden louhinnasta kuten Yhdysvalloissa; kehottaa tämän osalta perustamaan kehyksiä, jotka ovat teollisuuden kannalta kilpailukykyisiä, mutta sallivat samalla myös kansallisten ja paikallisten yhteisöjen hyötyvän liuskekaasuvaroista; kehottaa liuskekaasuyhtiöitä myös ottamaan käyttöön vastuulliset yhteisökäytännöt, varmistamaan paikallisten yhteisöjen liuskekaasun kehittämisestä saama hyöty, varmistamaan ”saastuttaja maksaa” -periaatteen soveltamisen ja kattamaan kaikista suoraan tai epäsuorasti aiheuttamistaan vahingoista aiheutuvat kustannukset; |
| --- | --- |

35.

huomauttaa, että EU:n liuskekaasualan toimijoille on erityisen tärkeää luoda vahvat suhteet paikallisiin yhteisöihin toimintansa kaikissa vaiheissa, koska EU:ssa on suurempi asukastiheys kuin Yhdysvalloissa ja koska Euroopan maanomistajat eivät omista maanalaisia luonnonvaroja eivätkä näin ollen hyödy suoraan niiden louhinnasta kuten Yhdysvalloissa; kehottaa tämän osalta perustamaan kehyksiä, jotka ovat teollisuuden kannalta kilpailukykyisiä, mutta sallivat samalla myös kansallisten ja paikallisten yhteisöjen hyötyvän liuskekaasuvaroista; kehottaa liuskekaasuyhtiöitä myös ottamaan käyttöön vastuulliset yhteisökäytännöt, varmistamaan paikallisten yhteisöjen liuskekaasun kehittämisestä saama hyöty, varmistamaan ”saastuttaja maksaa” -periaatteen soveltamisen ja kattamaan kaikista suoraan tai epäsuorasti aiheuttamistaan vahingoista aiheutuvat kustannukset;

| 36. | toteaa, että olisi tärkeää käydä kansalaisyhteiskunnan kanssa saatavilla olevien tieteellisten todisteiden pohjalta sekä etukäteen että seurantavaiheen aikana avointa vuoropuhelua, jossa käsitellään selkeästi kaasuvuotoja sekä liuskekaasun hyödyntämisen vaikutuksia pohjavesiin, maisemaan, maatalouteen ja matkailualaan; muistuttaa, että EU:n vuoden 2012 talousarviossa on määräraha, joka on tarkoitettu pilottihankkeiden ja muiden tukitoimien rahoittamiseen, jotta voidaan edistää tällaista vuoropuhelua; katsoo, että tämä olisi järjestettävä puolueettomasti ja läheisessä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, mukaan lukien kansallisten viranomaisten, paikallisten yhteisöjen, suuren yleisön, yritysten ja kansalaisjärjestöjen kanssa; |
| --- | --- |

36.

toteaa, että olisi tärkeää käydä kansalaisyhteiskunnan kanssa saatavilla olevien tieteellisten todisteiden pohjalta sekä etukäteen että seurantavaiheen aikana avointa vuoropuhelua, jossa käsitellään selkeästi kaasuvuotoja sekä liuskekaasun hyödyntämisen vaikutuksia pohjavesiin, maisemaan, maatalouteen ja matkailualaan; muistuttaa, että EU:n vuoden 2012 talousarviossa on määräraha, joka on tarkoitettu pilottihankkeiden ja muiden tukitoimien rahoittamiseen, jotta voidaan edistää tällaista vuoropuhelua; katsoo, että tämä olisi järjestettävä puolueettomasti ja läheisessä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, mukaan lukien kansallisten viranomaisten, paikallisten yhteisöjen, suuren yleisön, yritysten ja kansalaisjärjestöjen kanssa;

| 37. | painottaa liuskekaasu- ja öljyliuskealan toimintaan osallistuvien öljy- ja kaasuyhtiöiden avoimen yrityshallinnon merkitystä; |
| --- | --- |

37.

painottaa liuskekaasu- ja öljyliuskealan toimintaan osallistuvien öljy- ja kaasuyhtiöiden avoimen yrityshallinnon merkitystä;

Parhaat käytännöt

| 38. | painottaa, että on tärkeää soveltaa liuskekaasun hankkimiseen ja tuotantoon korkeimpia turvallisuusnormeja, parhaita käytettävissä olevia tekniikoita ja parhaita toimintatapoja sekä parantaa tekniikoita ja käytäntöjä jatkuvasti ja minimoida kielteiset vaikutukset; pitää tässä suhteessa tärkeänä, että varmistetaan merkittävät sijoitukset tutkimukseen ja kehittämiseen teollisuuden taholta; on tyytyväinen IEA:n sekä öljyn- ja kaasuntuottajien yhdistysten aloitteisiin parhaiden käytäntöjen vahvistamiseksi liuskekaasun ja -öljyn etsinnän ja tuotannon osalta; |
| --- | --- |

38.

painottaa, että on tärkeää soveltaa liuskekaasun hankkimiseen ja tuotantoon korkeimpia turvallisuusnormeja, parhaita käytettävissä olevia tekniikoita ja parhaita toimintatapoja sekä parantaa tekniikoita ja käytäntöjä jatkuvasti ja minimoida kielteiset vaikutukset; pitää tässä suhteessa tärkeänä, että varmistetaan merkittävät sijoitukset tutkimukseen ja kehittämiseen teollisuuden taholta; on tyytyväinen IEA:n sekä öljyn- ja kaasuntuottajien yhdistysten aloitteisiin parhaiden käytäntöjen vahvistamiseksi liuskekaasun ja -öljyn etsinnän ja tuotannon osalta;

| 39. | katsoo, että huoliin liuskekaasun kehittämisen mahdollisesti aiheuttamista vahingoista vesivarojen osalta kaivovuotojen vuoksi voidaan vastata ottamalla käyttöön parhaat käytännöt kaivojen kehittämisessä ja rakentamisessa erityisesti koteloinnin, sementoinnin ja paineen hallinnan osalta sekä painetestaamalla sementoidut koteloinnit ja käyttämällä uusinta CBL-tekniikkaa varmistamaan muodostelmien eristys; kehottaa jäsenvaltioita myös paikalla tehtävin tarkistuksin varmistamaan, että näitä käytäntöjä noudatetaan liuskekaasun kehittämisessä; |
| --- | --- |

39.

katsoo, että huoliin liuskekaasun kehittämisen mahdollisesti aiheuttamista vahingoista vesivarojen osalta kaivovuotojen vuoksi voidaan vastata ottamalla käyttöön parhaat käytännöt kaivojen kehittämisessä ja rakentamisessa erityisesti koteloinnin, sementoinnin ja paineen hallinnan osalta sekä painetestaamalla sementoidut koteloinnit ja käyttämällä uusinta CBL-tekniikkaa varmistamaan muodostelmien eristys; kehottaa jäsenvaltioita myös paikalla tehtävin tarkistuksin varmistamaan, että näitä käytäntöjä noudatetaan liuskekaasun kehittämisessä;

| 40. | painottaa, että kun kehitetään selkeisiin asetuksiin perustuvia parempia tekniikoita ja käytäntöjä, toimijat ja palvelualat voivat parantaa liuskekaasuhankkeiden yleistä hyväksyntää ja myös saada liiketoimintamahdollisuuksia ja parantaa vientimahdollisuuksia, kun otetaan huomioon epätavanomaisen kaasun etsinnän maailmanlaajuiset ympäristöhaasteet; suosittaa tämän vuoksi, että jäsenvaltiot ottavat huomioon IEA:n kattavassa parhaita käytettävissä olevia tekniikoita koskevassa viiteasiakirjassa esittämät suositukset hydraulisesta murtamisesta heti, kun ne ovat saatavilla; |
| --- | --- |

40.

painottaa, että kun kehitetään selkeisiin asetuksiin perustuvia parempia tekniikoita ja käytäntöjä, toimijat ja palvelualat voivat parantaa liuskekaasuhankkeiden yleistä hyväksyntää ja myös saada liiketoimintamahdollisuuksia ja parantaa vientimahdollisuuksia, kun otetaan huomioon epätavanomaisen kaasun etsinnän maailmanlaajuiset ympäristöhaasteet; suosittaa tämän vuoksi, että jäsenvaltiot ottavat huomioon IEA:n kattavassa parhaita käytettävissä olevia tekniikoita koskevassa viiteasiakirjassa esittämät suositukset hydraulisesta murtamisesta heti, kun ne ovat saatavilla;

| 41. | korostaa, että tarvitaan erittäin korkeat turvallisuus- ja ympäristönormit ja säännölliset tarkastukset kaivon rakentamisen ja hydraulisen murtamisen turvallisuuden kannalta keskeisissä vaiheissa; painottaa erityisesti sitä, että toimijoiden olisi vähennettävä tuuletusta ja soihdutusta ja otettava talteen kaasu, kerättävä hajapäästöt sekä kierrätettävä ja käsiteltävä jätevedet; kehottaa EU:ta ottamaan mallia liuskekaasuun sovellettavista Yhdysvaltojen johtavista ympäristönormeista asettamalla murtamiselle selkeät ilmanpuhtausnormit, jotka velvoittavat yritykset ottamaan talteen metaanin ja muut saastekaasupäästöt, kuten Yhdysvaltojen ympäristönsuojeluvirasto on tehnyt; |
| --- | --- |

41.

korostaa, että tarvitaan erittäin korkeat turvallisuus- ja ympäristönormit ja säännölliset tarkastukset kaivon rakentamisen ja hydraulisen murtamisen turvallisuuden kannalta keskeisissä vaiheissa; painottaa erityisesti sitä, että toimijoiden olisi vähennettävä tuuletusta ja soihdutusta ja otettava talteen kaasu, kerättävä hajapäästöt sekä kierrätettävä ja käsiteltävä jätevedet; kehottaa EU:ta ottamaan mallia liuskekaasuun sovellettavista Yhdysvaltojen johtavista ympäristönormeista asettamalla murtamiselle selkeät ilmanpuhtausnormit, jotka velvoittavat yritykset ottamaan talteen metaanin ja muut saastekaasupäästöt, kuten Yhdysvaltojen ympäristönsuojeluvirasto on tehnyt;

| 42. | kehottaa lisäksi liuskekaasualan toimijoita testaamaan kaivojensa lähistöllä sijaitsevat talousvesikaivot sekä ennen tuotantoa että sen aikana ja julkistamaan tulokset helposti saatavalla, ymmärrettävällä ja avoimella tavalla; |
| --- | --- |

42.

kehottaa lisäksi liuskekaasualan toimijoita testaamaan kaivojensa lähistöllä sijaitsevat talousvesikaivot sekä ennen tuotantoa että sen aikana ja julkistamaan tulokset helposti saatavalla, ymmärrettävällä ja avoimella tavalla;

| 43. | painottaa sen tärkeyttä, että toimijat puhdistavat ja kunnostavat käyttämänsä maan ja suorittavat toiminnan jälkeistä seurantaa toimiensa päättymisen jälkeen; |
| --- | --- |

43.

painottaa sen tärkeyttä, että toimijat puhdistavat ja kunnostavat käyttämänsä maan ja suorittavat toiminnan jälkeistä seurantaa toimiensa päättymisen jälkeen;

| 44. | kehottaa vaihtamaan parhaita käytäntöjä ja tietoja EU:n jäsenvaltioiden välillä ja myös EU:n, Yhdysvaltain ja Kanadan välillä; kannustaa erityisesti kumppanuuksien muodostamiseen niiden eurooppalaisten ja pohjoisamerikkalaisten kaupunkien ja kuntien välille, joista on löydetty liuskekaasua; painottaa, että on tärkeää siirtää liuskekaasun kehittämistä koskevaa tietämystä teollisuudelta paikallisille yhteisöille; |
| --- | --- |

44.

kehottaa vaihtamaan parhaita käytäntöjä ja tietoja EU:n jäsenvaltioiden välillä ja myös EU:n, Yhdysvaltain ja Kanadan välillä; kannustaa erityisesti kumppanuuksien muodostamiseen niiden eurooppalaisten ja pohjoisamerikkalaisten kaupunkien ja kuntien välille, joista on löydetty liuskekaasua; painottaa, että on tärkeää siirtää liuskekaasun kehittämistä koskevaa tietämystä teollisuudelta paikallisille yhteisöille;

| 45. | vaatii liuskekaasu- ja öljyteollisuutta soveltamaan yhdenmukaisesti korkeimpia ympäristö- ja turvallisuusnormeja riippumatta siitä, missä päin maailmaa yhtiöt toimivat; pyytää komissiota tutkimaan asianmukaisia mekanismeja sen varmistamiseksi, että EU:ssa toimivat yritykset toimivat maailmanlaajuisesti tiukimpien normien mukaan; katsoo, että tällä alalla myös yritysten vastuun olisi oltava keskeisessä asemassa ja että jäsenvaltion lupajärjestelyissä olisi lupien myöntämisen yhteydessä otettava huomioon yrityksille eri puolilla maailmaa tapahtuneet onnettomuudet edellyttäen, että tällaiset onnettomuudet on tutkittu perusteellisesti; |
| --- | --- |

45.

vaatii liuskekaasu- ja öljyteollisuutta soveltamaan yhdenmukaisesti korkeimpia ympäristö- ja turvallisuusnormeja riippumatta siitä, missä päin maailmaa yhtiöt toimivat; pyytää komissiota tutkimaan asianmukaisia mekanismeja sen varmistamiseksi, että EU:ssa toimivat yritykset toimivat maailmanlaajuisesti tiukimpien normien mukaan; katsoo, että tällä alalla myös yritysten vastuun olisi oltava keskeisessä asemassa ja että jäsenvaltion lupajärjestelyissä olisi lupien myöntämisen yhteydessä otettava huomioon yrityksille eri puolilla maailmaa tapahtuneet onnettomuudet edellyttäen, että tällaiset onnettomuudet on tutkittu perusteellisesti;

| 46. | painottaa lausuntojen saamiseksi ja puhtaisiin liuskekaasun tuotantoteknologioihin liittyvien hyvien käytäntöjen käyttöönottamiseksi perustettavien riippumattomien teollisuuden ja tieteen edustajien foorumien toimien tukemisen ja rahoittamisen merkitystä; |
| --- | --- |

46.

painottaa lausuntojen saamiseksi ja puhtaisiin liuskekaasun tuotantoteknologioihin liittyvien hyvien käytäntöjen käyttöönottamiseksi perustettavien riippumattomien teollisuuden ja tieteen edustajien foorumien toimien tukemisen ja rahoittamisen merkitystä;

| 47. | muistuttaa, että ”saastuttaja maksaa” -periaatetta on sovellettava aina liuskekaasuun ja -öljyyn liittyviin toimiin erityisesti jätevesien käsittelyn osalta ja että yritysten on oltava täysimääräisesti vastuussa mahdollisesti suoraan tai välillisesti aiheuttamistaan vahingoista; kehottaa komissiota arvioimaan tarvetta esittää ehdotuksia hydraulisen murtamisen ja muiden liuskekaasun talteenottoon liittyvien toimien sisällyttämiseksi nimenomaisesti ympäristövastuuta koskevaan direktiiviin sekä velvoittamaan liuskekaasualan toimijat huolehtimaan pakollisista taloudellisista turvajärjestelyistä tai vakuutusvaatimuksista siltä varalta, että niiden toiminta aiheuttaa ympäristöhaittoja, oikeusvarmuuden takaamiseksi asianomaisten alueiden väestölle; |
| --- | --- |

47.

muistuttaa, että ”saastuttaja maksaa” -periaatetta on sovellettava aina liuskekaasuun ja -öljyyn liittyviin toimiin erityisesti jätevesien käsittelyn osalta ja että yritysten on oltava täysimääräisesti vastuussa mahdollisesti suoraan tai välillisesti aiheuttamistaan vahingoista; kehottaa komissiota arvioimaan tarvetta esittää ehdotuksia hydraulisen murtamisen ja muiden liuskekaasun talteenottoon liittyvien toimien sisällyttämiseksi nimenomaisesti ympäristövastuuta koskevaan direktiiviin sekä velvoittamaan liuskekaasualan toimijat huolehtimaan pakollisista taloudellisista turvajärjestelyistä tai vakuutusvaatimuksista siltä varalta, että niiden toiminta aiheuttaa ympäristöhaittoja, oikeusvarmuuden takaamiseksi asianomaisten alueiden väestölle;

o

o o

| 48. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle ja jäsenvaltioiden hallituksille. |
| --- | --- |

48.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle ja jäsenvaltioiden hallituksille.

---

(1)  EUVL C 99 E, 3.4.2012, s. 64.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2011)0430.

(3)  EYVL L 164, 30.6.1994, s. 3.

(4)  EUVL L 295, 12.11.2010, s. 1.

(5)  EYVL L 175, 5.7.1985, s. 40.

(6)  EYVL L 197, 21.7.2001, s. 30.

(7)  EUVL L 102, 11.4.2006, s. 15.

(8)  EYVL L 327, 22.12.2000, s. 1.

(9)  EUVL L 396, 30.12.2006, s. 1.

(10)  EYVL L 123, 24.4.1998, s. 1.

(11)  EYVL L 10, 14.1.1997, s. 13.

(12)  EUVL L 143, 30.4.2004, s. 56.

(13)  EUVL L 334, 17.12.2010, s. 17.

(14)  EUVL L 275, 25.10.2003, s. 32.

(15)  EUVL L 140, 5.6.2009, s. 136.

(16)  COM(2011)0885.

(17)  COM(2011)0658.

---

| 16.12.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 419/94 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 419/94

---

P7_TA(2012)0445

Vetoomusvaliokunnan vuonna 2011 käsittelemät asiat

Euroopan parlamentin päätöslauselma 21. marraskuuta 2012 vetoomusvaliokunnan vuonna 2011 käsittelemistä asioista (2011/2317(INI))

(2015/C 419/14)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon aikaisemmat päätöslauselmansa vetoomusvaliokunnan käsittelemistä asioista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aikaisemmat päätöslauselmansa vetoomusvaliokunnan käsittelemistä asioista,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 10 ja 11 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 10 ja 11 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 24, 227, 228, 258 ja 260 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 24, 227, 228, 258 ja 260 artiklan,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan ja 202 artiklan 8 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan ja 202 artiklan 8 kohdan,

| — | ottaa huomioon vetoomusvaliokunnan mietinnön (A7-0240/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vetoomusvaliokunnan mietinnön (A7-0240/2012),

| A. | ottaa huomioon, että – ellei perussopimuksen pöytäkirjasta N:o 30 muuta johdu – Euroopan unionin perusoikeuskirja on ollut oikeudellisesti sitova Lissabonin sopimuksen tultua voimaan; katsoo, että sama sopimus muodostaa myös oikeusperustan EU:n liittymiselle Euroopan ihmisoikeussopimukseen sekä eurooppalaiselle kansalaisaloitteelle; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että – ellei perussopimuksen pöytäkirjasta N:o 30 muuta johdu – Euroopan unionin perusoikeuskirja on ollut oikeudellisesti sitova Lissabonin sopimuksen tultua voimaan; katsoo, että sama sopimus muodostaa myös oikeusperustan EU:n liittymiselle Euroopan ihmisoikeussopimukseen sekä eurooppalaiselle kansalaisaloitteelle;

| B. | ottaa huomioon, että asetus eurooppalaisesta kansalaisaloitteesta (1) tuli voimaan 1. huhtikuuta 2012 ja että parlamentin tehtävänä on järjestää julkisia kuulemisia menestyksekkäistä aloitteista, jotka ovat saaneet yli miljoona allekirjoitusta vähintään seitsemästä jäsenvaltiosta; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että asetus eurooppalaisesta kansalaisaloitteesta (1) tuli voimaan 1. huhtikuuta 2012 ja että parlamentin tehtävänä on järjestää julkisia kuulemisia menestyksekkäistä aloitteista, jotka ovat saaneet yli miljoona allekirjoitusta vähintään seitsemästä jäsenvaltiosta;

| C. | katsoo, että vetoomusvaliokunnan velvollisuutena on jatkuvasti arvioida uudelleen ja mahdollisuuksien mukaan vahvistaa rooliaan erityisesti demokratian periaatteiden kehittämisen suhteen esimerkiksi siten, että kansalaiset osallistuvat aktiivisemmin EU:n päätöksentekoprosessiin sekä lisätään avoimuutta ja vastuullisuutta; ottaa huomioon, että säännönmukaisessa toiminnassaan valiokunta tekee läheistä yhteistyötä jäsenvaltioiden, komission Euroopan oikeusasiamiehen ja muiden elinten kanssa varmistaakseen, että EU:n lainsäädäntöä noudatetaan täysimääräisesti sekä sen hengessä että kirjaimessa; |
| --- | --- |

C.

katsoo, että vetoomusvaliokunnan velvollisuutena on jatkuvasti arvioida uudelleen ja mahdollisuuksien mukaan vahvistaa rooliaan erityisesti demokratian periaatteiden kehittämisen suhteen esimerkiksi siten, että kansalaiset osallistuvat aktiivisemmin EU:n päätöksentekoprosessiin sekä lisätään avoimuutta ja vastuullisuutta; ottaa huomioon, että säännönmukaisessa toiminnassaan valiokunta tekee läheistä yhteistyötä jäsenvaltioiden, komission Euroopan oikeusasiamiehen ja muiden elinten kanssa varmistaakseen, että EU:n lainsäädäntöä noudatetaan täysimääräisesti sekä sen hengessä että kirjaimessa;

| D. | on tyytyväinen keskitettyyn palvelupisteeseen, josta kansalaiset voivat saada neuvoja sekä tietoja oikeustoimiin ryhtymisestä tai valittamisesta ”Kansalaisten oikeudet EU:ssa” -portaalin välityksellä; |
| --- | --- |

D.

on tyytyväinen keskitettyyn palvelupisteeseen, josta kansalaiset voivat saada neuvoja sekä tietoja oikeustoimiin ryhtymisestä tai valittamisesta ”Kansalaisten oikeudet EU:ssa” -portaalin välityksellä;

| E. | suhtautuu myönteisesti unionin tuomioistuimen perusoikeuskirjan 51 artiklaa tulkitsevaan oikeuskäytäntöön, jonka ERT-oikeuskäytäntölinjassa painotetaan, että jäsenvaltioiden elimet ovat sidottuja ensisijaisiin unionin lainsäädäntöön perustuviin oikeuksiin myös silloin, kun ne haluavat rajoittaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa taattuja perusvapauksia kansallisilla toimenpiteillä; |
| --- | --- |

E.

suhtautuu myönteisesti unionin tuomioistuimen perusoikeuskirjan 51 artiklaa tulkitsevaan oikeuskäytäntöön, jonka ERT-oikeuskäytäntölinjassa painotetaan, että jäsenvaltioiden elimet ovat sidottuja ensisijaisiin unionin lainsäädäntöön perustuviin oikeuksiin myös silloin, kun ne haluavat rajoittaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa taattuja perusvapauksia kansallisilla toimenpiteillä;

| F. | katsoo, että Euroopan unionin kansalaisilla ja asukkailla on oikeus edellyttää, että ongelmiin, jotka he esittävät vetoomusvaliokunnalle, voidaan löytää ratkaisu kohtuullisen ajan kuluessa Euroopan unionin lainsäädännön puitteissa, sillä he odottavat Euroopan unionin puolustavan heidän oikeuksiaan unionin kansalaisina ja erityisesti heidän luonnonympäristöään, terveyttään, liikkumisvapauttaan, ihmisarvoaan ja perusoikeuksiaan ja -vapauksiaan; |
| --- | --- |

F.

katsoo, että Euroopan unionin kansalaisilla ja asukkailla on oikeus edellyttää, että ongelmiin, jotka he esittävät vetoomusvaliokunnalle, voidaan löytää ratkaisu kohtuullisen ajan kuluessa Euroopan unionin lainsäädännön puitteissa, sillä he odottavat Euroopan unionin puolustavan heidän oikeuksiaan unionin kansalaisina ja erityisesti heidän luonnonympäristöään, terveyttään, liikkumisvapauttaan, ihmisarvoaan ja perusoikeuksiaan ja -vapauksiaan;

| G. | katsoo, että unionin toimielinten olisi tarjottava enemmän tietoja ja oltava EU:n kansalaisille avoimempia; |
| --- | --- |

G.

katsoo, että unionin toimielinten olisi tarjottava enemmän tietoja ja oltava EU:n kansalaisille avoimempia;

| H. | ottaa huomioon, että 998 vetoomusta otettiin käsiteltäväksi, näistä 649 vetoomusta toimitettiin komissiolle tarkempia tutkimuksia varten SEUT 258 ja 260 artiklan nojalla ja 416:ta vetoomusta ei otettu käsiteltäväksi; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että 998 vetoomusta otettiin käsiteltäväksi, näistä 649 vetoomusta toimitettiin komissiolle tarkempia tutkimuksia varten SEUT 258 ja 260 artiklan nojalla ja 416:ta vetoomusta ei otettu käsiteltäväksi;

| I. | ottaa huomioon, että vetoomusmenettelyllä voidaan täydentää muita kansalaisten käytettävissä olevia unionin välineitä, kuten mahdollisuutta tehdä kantelu Euroopan oikeusasiamiehelle tai valitus komissiolle; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että vetoomusmenettelyllä voidaan täydentää muita kansalaisten käytettävissä olevia unionin välineitä, kuten mahdollisuutta tehdä kantelu Euroopan oikeusasiamiehelle tai valitus komissiolle;

| J. | ottaa huomioon, että sellaisten vetoomusten määrä, joita ei otettu käsiteltäviksi, oli edelleen huomattava vuonna 2011, mikä on jälleen osoitus siitä, että parlamentin olisi lisättävä tiedotustaan kansalaisille toimintavaltuuksiensa rajoituksista vetoomusoikeuden suhteen; katsoo, että yksityishenkilöillä ja paikallisyhteisöillä sekä vapaaehtois- ja hyväntekeväisyysjärjestöillä ja ammattijärjestöillä on hyvät mahdollisuudet arvioida niihin sovellettavan EU:n lainsäädännön tehokkuutta ja ilmoittaa kansalaisille mahdollisista porsaanrei'istä, jotka on analysoitava, jotta varmistetaan EU:n lainsäädännön nykyistä parempi ja yhtenäisempi täytäntöönpano kaikissa jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että sellaisten vetoomusten määrä, joita ei otettu käsiteltäviksi, oli edelleen huomattava vuonna 2011, mikä on jälleen osoitus siitä, että parlamentin olisi lisättävä tiedotustaan kansalaisille toimintavaltuuksiensa rajoituksista vetoomusoikeuden suhteen; katsoo, että yksityishenkilöillä ja paikallisyhteisöillä sekä vapaaehtois- ja hyväntekeväisyysjärjestöillä ja ammattijärjestöillä on hyvät mahdollisuudet arvioida niihin sovellettavan EU:n lainsäädännön tehokkuutta ja ilmoittaa kansalaisille mahdollisista porsaanrei'istä, jotka on analysoitava, jotta varmistetaan EU:n lainsäädännön nykyistä parempi ja yhtenäisempi täytäntöönpano kaikissa jäsenvaltioissa;

| K. | ottaa huomioon, että tähän mietintöön sisältyvän tilastoanalyysin mukaan Saksan kansalaiset tekevät edelleen eniten vetoomuksia – joskin heidän vetoomuksiensa osuus kaikista vetoomuksista on vähentynyt – ennen espanjalaisia ja italialaisia vetoomuksen esittäjiä; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että tähän mietintöön sisältyvän tilastoanalyysin mukaan Saksan kansalaiset tekevät edelleen eniten vetoomuksia – joskin heidän vetoomuksiensa osuus kaikista vetoomuksista on vähentynyt – ennen espanjalaisia ja italialaisia vetoomuksen esittäjiä;

| L. | ottaa huomioon, että kaikkien EU:n kansalaisten ja asukkaiden perussopimuksen nojalla taatun vetoomusoikeuden toimiala ja toimintatapa eroavat muista kansalaisten saatavilla olevista oikeussuojakeinoista, kuten kantelun tekemisestä komissiolle tai oikeusasiamiehelle; ottaa huomioon, että kriisiin verukkeella näitä oikeuksia laiminlyödään jäsenvaltioissa yhä enemmän, mikä on Euroopan kansalaisten kannalta huolestuttavaa; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että kaikkien EU:n kansalaisten ja asukkaiden perussopimuksen nojalla taatun vetoomusoikeuden toimiala ja toimintatapa eroavat muista kansalaisten saatavilla olevista oikeussuojakeinoista, kuten kantelun tekemisestä komissiolle tai oikeusasiamiehelle; ottaa huomioon, että kriisiin verukkeella näitä oikeuksia laiminlyödään jäsenvaltioissa yhä enemmän, mikä on Euroopan kansalaisten kannalta huolestuttavaa;

| M. | ottaa huomioon, että tärkeimmät yleisesti ympäristöä koskevat huolenaiheet ovat ympäristövaikutusten arvioinnista (YVA) annetun direktiivin (2) ja jätehuollon puitedirektiivin (3) huono ja usein epäasianmukainen soveltaminen jäsenvaltioissa ja valtiotasoa alemmilla hallintotasoilla; ottaa huomioon, että lintu- ja luontodirektiivien väitettyjä rikkomuksia koskevat vetoomukset aiheuttavat usein huolta vakavasta luonnon monimuotoisuuden vähenemisestä, mikä johtuu Natura 2000 -alueille suunnitelluista suurista hankkeista, ja vesienhoitoa koskevat vetoomukset ovat paljastaneet vakavia saastuttamistapauksia sekä aiheuttaneet huolta hankkeiden mahdollisista vaikutuksista vesivarojen kestävyyteen ja laatuun; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että tärkeimmät yleisesti ympäristöä koskevat huolenaiheet ovat ympäristövaikutusten arvioinnista (YVA) annetun direktiivin (2) ja jätehuollon puitedirektiivin (3) huono ja usein epäasianmukainen soveltaminen jäsenvaltioissa ja valtiotasoa alemmilla hallintotasoilla; ottaa huomioon, että lintu- ja luontodirektiivien väitettyjä rikkomuksia koskevat vetoomukset aiheuttavat usein huolta vakavasta luonnon monimuotoisuuden vähenemisestä, mikä johtuu Natura 2000 -alueille suunnitelluista suurista hankkeista, ja vesienhoitoa koskevat vetoomukset ovat paljastaneet vakavia saastuttamistapauksia sekä aiheuttaneet huolta hankkeiden mahdollisista vaikutuksista vesivarojen kestävyyteen ja laatuun;

| N. | ottaa huomioon, että YVA-direktiiviä tarkistetaan parhaillaan ja että vetoomusvaliokunnan jätekysymyksistä laatimassa mietinnössä paljastetaan vakavia puutteita useissa jäsenvaltioissa; katsoo, että direktiivin soveltaminen on edelleen riittämätöntä ja että ongelmaa ei ratkaista tarkistuksella vaan tehostamalla komission valvontaa; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että YVA-direktiiviä tarkistetaan parhaillaan ja että vetoomusvaliokunnan jätekysymyksistä laatimassa mietinnössä paljastetaan vakavia puutteita useissa jäsenvaltioissa; katsoo, että direktiivin soveltaminen on edelleen riittämätöntä ja että ongelmaa ei ratkaista tarkistuksella vaan tehostamalla komission valvontaa;

| O. | katsoo, että EU:n kansalaisten ja asukkaiden oikeus heidän laillisesti hankkimaansa omaisuuteen on edelleen hyvin tärkeä kysymys monille tuhansille henkilöille, mistä osoituksena ovat tästä aiheesta edelleen saatavat vetoomukset; katsoo, että omistusoikeuden oikeusvarmuutta tai uskoa siihen sekä taloudellista luottamusta asuntomarkkinoihin on vaikea palauttaa, ennen kuin toimivaltaiset viranomaiset ratkaisevat tämän ongelman, mikä haittaa vakavasti talouden elpymistä; ottaa huomioon, että vuonna 2011 käsiteltävänä oli 70 Espanjan rannikkolakiin liittyvää vetoomusta, 51 vetoomusta oli Espanjan kansalaisten tai espanjalaisten kansalaisryhmien esittämiä ja muut 19 vetoomusta olivat muiden maiden kansalaisten esittämiä; |
| --- | --- |

O.

katsoo, että EU:n kansalaisten ja asukkaiden oikeus heidän laillisesti hankkimaansa omaisuuteen on edelleen hyvin tärkeä kysymys monille tuhansille henkilöille, mistä osoituksena ovat tästä aiheesta edelleen saatavat vetoomukset; katsoo, että omistusoikeuden oikeusvarmuutta tai uskoa siihen sekä taloudellista luottamusta asuntomarkkinoihin on vaikea palauttaa, ennen kuin toimivaltaiset viranomaiset ratkaisevat tämän ongelman, mikä haittaa vakavasti talouden elpymistä; ottaa huomioon, että vuonna 2011 käsiteltävänä oli 70 Espanjan rannikkolakiin liittyvää vetoomusta, 51 vetoomusta oli Espanjan kansalaisten tai espanjalaisten kansalaisryhmien esittämiä ja muut 19 vetoomusta olivat muiden maiden kansalaisten esittämiä;

| P. | ottaa huomioon, että aiemmassa vuosikertomuksessaan vetoomusvaliokunta ilmaisi tyytyväisyytensä yhteistyöhön komission ja Euroopan oikeusasiamiehen kanssa vetoomusten ja valitusten käsittelyn suhteen; ottaa huomioon, että vetoomusvaliokunta on pyytänyt toistuvasti komissiota pitämään sen ajan tasalla käynnissä olevien rikkomusmenettelyjen edistymisestä, koska ne ovat myös vetoomuksissa käsitelty aihe; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että aiemmassa vuosikertomuksessaan vetoomusvaliokunta ilmaisi tyytyväisyytensä yhteistyöhön komission ja Euroopan oikeusasiamiehen kanssa vetoomusten ja valitusten käsittelyn suhteen; ottaa huomioon, että vetoomusvaliokunta on pyytänyt toistuvasti komissiota pitämään sen ajan tasalla käynnissä olevien rikkomusmenettelyjen edistymisestä, koska ne ovat myös vetoomuksissa käsitelty aihe;

| Q. | ottaa huomioon, että useissa vetoomuksissa väitetään, että EU:n varoja on käytetty väärin tai kavallettu, ja toisissa puolestaan väitetään, että EU:n hallinto ei toimi moitteettomasti esimerkiksi vaikutusvaltaisten virastojen sisäisten eturistiriitojen vuoksi, tai kehotetaan muuttamaan EU:n politiikkoja; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että useissa vetoomuksissa väitetään, että EU:n varoja on käytetty väärin tai kavallettu, ja toisissa puolestaan väitetään, että EU:n hallinto ei toimi moitteettomasti esimerkiksi vaikutusvaltaisten virastojen sisäisten eturistiriitojen vuoksi, tai kehotetaan muuttamaan EU:n politiikkoja;

| R. | ottaa huomioon, että komission katsauksessa Euroopan unionin kansalaisuuteen vuonna 2010 (4) vahvistetaan vetoomuksissa kuvatut kansalaisia haittaavat sisämarkkinoiden huonosta toimivuudesta johtuvat puutteet ja ongelmat, jotka liittyvät etenkin EU:n kansalaisten ja heidän perheenjäsentensä vapaaseen liikkuvuuteen edellyttäen, että liikkuvuus on täysin lainmukaista, sosiaaliturvaan liittyvien etuuksien saamiseen, tutkintojen vastavuoroiseen tunnustamiseen, vammaisten kohtaamiin esteisiin, perheoikeuden alan kysymyksiin ja muun muassa romaneja koskeviin joukkokarkotuksiin etnisen tai kansallisen alkuperän perusteella sekä kaksinkertaista verotusta koskeviin kysymyksiin; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että komission katsauksessa Euroopan unionin kansalaisuuteen vuonna 2010 (4) vahvistetaan vetoomuksissa kuvatut kansalaisia haittaavat sisämarkkinoiden huonosta toimivuudesta johtuvat puutteet ja ongelmat, jotka liittyvät etenkin EU:n kansalaisten ja heidän perheenjäsentensä vapaaseen liikkuvuuteen edellyttäen, että liikkuvuus on täysin lainmukaista, sosiaaliturvaan liittyvien etuuksien saamiseen, tutkintojen vastavuoroiseen tunnustamiseen, vammaisten kohtaamiin esteisiin, perheoikeuden alan kysymyksiin ja muun muassa romaneja koskeviin joukkokarkotuksiin etnisen tai kansallisen alkuperän perusteella sekä kaksinkertaista verotusta koskeviin kysymyksiin;

| S. | ottaa huomioon, että kansalaiset jättivät myös vuonna 2011 merkittävän määrän vetoomuksia, joissa korostettiin tarvetta estää luonnon monimuotoisuuden peruuttamaton vähentyminen Natura 2000 -alueilla ja varmistaa luontodirektiivin mukaisesti määriteltyjen alueiden suojelu; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että kansalaiset jättivät myös vuonna 2011 merkittävän määrän vetoomuksia, joissa korostettiin tarvetta estää luonnon monimuotoisuuden peruuttamaton vähentyminen Natura 2000 -alueilla ja varmistaa luontodirektiivin mukaisesti määriteltyjen alueiden suojelu;

| T. | ottaa huomioon, että yleinen tuomioistuin piti asiassa T-308/07 14. syyskuuta 2011 antamassaan tuomiossa voimassa vetoomuksen esittäjän valituksen valiokunnan päätöksestä olla ottamatta hänen vetoomustaan käsiteltäväkseen, minkä myötä todettiin selvästi, että parlamentin on perusteltava hyvin, miksi se ei ota vetoomuksia käsiteltäväksi; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että yleinen tuomioistuin piti asiassa T-308/07 14. syyskuuta 2011 antamassaan tuomiossa voimassa vetoomuksen esittäjän valituksen valiokunnan päätöksestä olla ottamatta hänen vetoomustaan käsiteltäväkseen, minkä myötä todettiin selvästi, että parlamentin on perusteltava hyvin, miksi se ei ota vetoomuksia käsiteltäväksi;

| U. | ottaa huomioon, että valiokuntatyöskentelyn tehokkuus riippuu oleellisesti sen nopeudesta ja perusteellisuudesta ja että sitä voitaisiin parantaa varsinkin optimoimalla vetoomusten käsittelyajat ja systematisoimalla niiden arviointimenettely; |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että valiokuntatyöskentelyn tehokkuus riippuu oleellisesti sen nopeudesta ja perusteellisuudesta ja että sitä voitaisiin parantaa varsinkin optimoimalla vetoomusten käsittelyajat ja systematisoimalla niiden arviointimenettely;

| 1. | toteaa, että vuonna 2011 vastaanotetut vetoomukset keskittyivät edelleen EU:n lainsäädännön väitettyihin rikkomuksiin ympäristön, oikeuden ja sisämarkkinoiden alalla, mikä heijastaa kansalaisten näkemyksiä siitä, tuottaako EU:n lainsäädäntö jäsenvaltioiden kansalliseen lainsäädäntöön siirtämänä ja täytäntöönpanemana todella odotetut tulokset ja vastaako se unionin oikeutta; |
| --- | --- |

1.

toteaa, että vuonna 2011 vastaanotetut vetoomukset keskittyivät edelleen EU:n lainsäädännön väitettyihin rikkomuksiin ympäristön, oikeuden ja sisämarkkinoiden alalla, mikä heijastaa kansalaisten näkemyksiä siitä, tuottaako EU:n lainsäädäntö jäsenvaltioiden kansalliseen lainsäädäntöön siirtämänä ja täytäntöönpanemana todella odotetut tulokset ja vastaako se unionin oikeutta;

| 2. | panee merkille, että kansalaiset jättävät yhä enemmän vetoomuksia ja muita asiakirjoja, joissa pyydetään lainsäädännöllisin ja taloudellisin keinoin korjaamaan asioita, jotka SEUT 227 artiklan sekä perusoikeuskirjan 51 artiklan nojalla eivät kuulu EU:n toimialaan, kuten pyyntöjä tarkistaa kansaneläkkeiden laskentatapaa ja kumota kansallisten tuomioistuinten päätöksiä, tukea ehdotuksia, jotka koskevat Euroopan rajojen uudelleenmäärittelyä, ja pyyntöjä velvoittaa pankki myöntämään lainaa jne.; tukee täysin parlamentin asiasta vastaavien pääosastojen pyrkimyksiä ratkaista tällaisten kansalaisten toimittamien asiakirjojen käsittely siten, että otetaan samalla huomioon parlamentin velvollisuudet sen yhteydenpidossa kansalaisiin; |
| --- | --- |

2.

panee merkille, että kansalaiset jättävät yhä enemmän vetoomuksia ja muita asiakirjoja, joissa pyydetään lainsäädännöllisin ja taloudellisin keinoin korjaamaan asioita, jotka SEUT 227 artiklan sekä perusoikeuskirjan 51 artiklan nojalla eivät kuulu EU:n toimialaan, kuten pyyntöjä tarkistaa kansaneläkkeiden laskentatapaa ja kumota kansallisten tuomioistuinten päätöksiä, tukea ehdotuksia, jotka koskevat Euroopan rajojen uudelleenmäärittelyä, ja pyyntöjä velvoittaa pankki myöntämään lainaa jne.; tukee täysin parlamentin asiasta vastaavien pääosastojen pyrkimyksiä ratkaista tällaisten kansalaisten toimittamien asiakirjojen käsittely siten, että otetaan samalla huomioon parlamentin velvollisuudet sen yhteydenpidossa kansalaisiin;

| 3. | katsoo, että vetoomusvaliokunta voisi parhaiten huolehtia tehtävästään ja vastuustaan ja valiokunnan näkyvyyttä, vastuullisuutta ja avoimuutta voitaisiin parhaiten tehostaa, jos valiokunnan valmiuksia tuoda EU:n kansalaisille tärkeitä kysymyksiä täysistunnon käsiteltäväksi lisättäisiin ja sen kykyä kuulla todistajia, toteuttaa tutkimuksia ja järjestää paikan päällä pidettäviä kuulemistilaisuuksia parannettaisiin; |
| --- | --- |

3.

katsoo, että vetoomusvaliokunta voisi parhaiten huolehtia tehtävästään ja vastuustaan ja valiokunnan näkyvyyttä, vastuullisuutta ja avoimuutta voitaisiin parhaiten tehostaa, jos valiokunnan valmiuksia tuoda EU:n kansalaisille tärkeitä kysymyksiä täysistunnon käsiteltäväksi lisättäisiin ja sen kykyä kuulla todistajia, toteuttaa tutkimuksia ja järjestää paikan päällä pidettäviä kuulemistilaisuuksia parannettaisiin;

| 4. | muistuttaa, että parlamentti on päättänyt asetuksen (EU) N:o 211/2011 11 artiklassa säädettyjen, menestyksekkäitä eurooppalaisia kansalaisaloitteita koskevien julkisten kuulemisten järjestämisen osalta, että vetoomusvaliokunta otetaan automaattisesti mukaan kaikkiin kuulemisiin asiasta vastaavan valiokunnan kanssa, jolla on asiaa koskeva lainsäädäntövalta; katsoo, että siten vahvistetaan vetoomusvaliokunnan tehtävä elimenä, jolla on suorien kansalaisyhteyksien alalla eniten kokemusta ja varmistetaan kaikkien menestyksekkäiden kansalaisaloitteiden yhtenäinen käsittely; kehottaa puheenjohtajakokousta hyväksymään valiokunnan toimivaltaa koskevan selvennyksen työjärjestyksen liitteessä VII olevaan XX kohtaan; painottaa samalla, että SEUT 227 artiklan mukaisen vetoomuksen ja kansalaisaloitteen välinen ero on tehtävä kansalaisille täysin selväksi; |
| --- | --- |

4.

muistuttaa, että parlamentti on päättänyt asetuksen (EU) N:o 211/2011 11 artiklassa säädettyjen, menestyksekkäitä eurooppalaisia kansalaisaloitteita koskevien julkisten kuulemisten järjestämisen osalta, että vetoomusvaliokunta otetaan automaattisesti mukaan kaikkiin kuulemisiin asiasta vastaavan valiokunnan kanssa, jolla on asiaa koskeva lainsäädäntövalta; katsoo, että siten vahvistetaan vetoomusvaliokunnan tehtävä elimenä, jolla on suorien kansalaisyhteyksien alalla eniten kokemusta ja varmistetaan kaikkien menestyksekkäiden kansalaisaloitteiden yhtenäinen käsittely; kehottaa puheenjohtajakokousta hyväksymään valiokunnan toimivaltaa koskevan selvennyksen työjärjestyksen liitteessä VII olevaan XX kohtaan; painottaa samalla, että SEUT 227 artiklan mukaisen vetoomuksen ja kansalaisaloitteen välinen ero on tehtävä kansalaisille täysin selväksi;

| 5. | suhtautuu myönteisesti parlamentin päätökseen luoda verkkosivuilleen paljon käytännöllisempi ja näkyvämpi vetoomusten verkkoportaali, jolla parannetaan SEUT 227 artiklan ja parlamentin työjärjestyksen 202 artiklan sekä perusoikeuskirjan 51 artiklan rajoissa kansalaisten mahdollisuuksia käyttää vetoomusprosessia, annetaan heille tietoja ja mahdollistetaan vetoomusten tekeminen käyttäjäystävällisemmässä ympäristössä sekä vetoomusten tukeminen sähköisellä allekirjoituksella; katsoo, että portaalissa olisi oltava myös käytännöllisiä linkkejä muihin EU:n, jäsenvaltioiden tai alueiden tasolla käytettävissä oleviin muutoksenhakukeinoihin sekä kokonaisvaltainen katsaus vetoomusvaliokunnan toimivaltaan ja samalla olisi määriteltävä tietty menettelykehys julkishallinnolle Euroopan unionin tuomioistuimen päätösten virallisen CURIA-portaalin mukaisesti; |
| --- | --- |

5.

suhtautuu myönteisesti parlamentin päätökseen luoda verkkosivuilleen paljon käytännöllisempi ja näkyvämpi vetoomusten verkkoportaali, jolla parannetaan SEUT 227 artiklan ja parlamentin työjärjestyksen 202 artiklan sekä perusoikeuskirjan 51 artiklan rajoissa kansalaisten mahdollisuuksia käyttää vetoomusprosessia, annetaan heille tietoja ja mahdollistetaan vetoomusten tekeminen käyttäjäystävällisemmässä ympäristössä sekä vetoomusten tukeminen sähköisellä allekirjoituksella; katsoo, että portaalissa olisi oltava myös käytännöllisiä linkkejä muihin EU:n, jäsenvaltioiden tai alueiden tasolla käytettävissä oleviin muutoksenhakukeinoihin sekä kokonaisvaltainen katsaus vetoomusvaliokunnan toimivaltaan ja samalla olisi määriteltävä tietty menettelykehys julkishallinnolle Euroopan unionin tuomioistuimen päätösten virallisen CURIA-portaalin mukaisesti;

| 6. | vahvistaa aikovansa edelleen edistää ja puolustaa päättäväisesti kansalaisten perusoikeuksia ja -vapauksia hyödyntämällä poliittista vaikutusvaltaansa valiokunnan esille tuomien käsiteltäväksi otettujen tapausten suhteen tiiviissä yhteistyössä komission ja unionin jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten kanssa; |
| --- | --- |

6.

vahvistaa aikovansa edelleen edistää ja puolustaa päättäväisesti kansalaisten perusoikeuksia ja -vapauksia hyödyntämällä poliittista vaikutusvaltaansa valiokunnan esille tuomien käsiteltäväksi otettujen tapausten suhteen tiiviissä yhteistyössä komission ja unionin jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten kanssa;

| 7. | kehottaa vetoomusvaliokuntaa tutkimaan ERT-oikeuskäytäntölinjan vaikutuksia vetoomusten luotettavuuteen sekä selvittämään, mitkä tosiasialliset esteet estävät unionin kansalaisia saamasta EU:n tuomioistuimen ennakkoratkaisua koskevilla pyynnöillä luotettavia tulkintoja yhteisön oikeutta koskevista ydinkysymyksistä kansallisissa tuomioistuimissa käytävissä oikeudenkäynneissä; |
| --- | --- |

7.

kehottaa vetoomusvaliokuntaa tutkimaan ERT-oikeuskäytäntölinjan vaikutuksia vetoomusten luotettavuuteen sekä selvittämään, mitkä tosiasialliset esteet estävät unionin kansalaisia saamasta EU:n tuomioistuimen ennakkoratkaisua koskevilla pyynnöillä luotettavia tulkintoja yhteisön oikeutta koskevista ydinkysymyksistä kansallisissa tuomioistuimissa käytävissä oikeudenkäynneissä;

| 8. | pitää tärkeänä, että vastavuoroisuuteen perustuvaa yhteistyötä jäsenvaltioiden parlamenttien ja hallitusten kanssa lisätään ja että jäsenvaltioiden viranomaisia kannustetaan tarvittaessa saattamaan EU:n lainsäädäntö osaksi kansallista lainsäädäntöä ja soveltamaan sitä täysin avoimesti; |
| --- | --- |

8.

pitää tärkeänä, että vastavuoroisuuteen perustuvaa yhteistyötä jäsenvaltioiden parlamenttien ja hallitusten kanssa lisätään ja että jäsenvaltioiden viranomaisia kannustetaan tarvittaessa saattamaan EU:n lainsäädäntö osaksi kansallista lainsäädäntöä ja soveltamaan sitä täysin avoimesti;

| 9. | korostaa komission ja jäsenvaltioiden yhteistyön merkitystä, mutta ilmaisee tyytymättömyytensä siihen, että tietyt jäsenvaltiot laiminlyövät EU:n ympäristölainsäädännön siirtämisen osaksi kansallista lainsäädäntöä ja voimaansaattamisen; |
| --- | --- |

9.

korostaa komission ja jäsenvaltioiden yhteistyön merkitystä, mutta ilmaisee tyytymättömyytensä siihen, että tietyt jäsenvaltiot laiminlyövät EU:n ympäristölainsäädännön siirtämisen osaksi kansallista lainsäädäntöä ja voimaansaattamisen;

| 10. | katsoo, että vetoomusmenettelyä ei pitäisi käyttää jäsenvaltioiden poliittisiin tarkoituksiin, vaan sen sijaan menettelyn tulisi olla objektiivinen ja kuvastaa Euroopan parlamentin asemaa; |
| --- | --- |

10.

katsoo, että vetoomusmenettelyä ei pitäisi käyttää jäsenvaltioiden poliittisiin tarkoituksiin, vaan sen sijaan menettelyn tulisi olla objektiivinen ja kuvastaa Euroopan parlamentin asemaa;

| 11. | suhtautuu myönteisesti vetoomusvaliokunnan ja Euroopan oikeusasiamiehen yksiköiden rakentavaan yhteistyöhön ja vakuuttaa tukevansa edelleen määrätietoisesti oikeusasiamiestä EU:n toimielimien ja niitä vastaan kohdistettujen hallinnollisten epäkohtien tunnistamisessa; |
| --- | --- |

11.

suhtautuu myönteisesti vetoomusvaliokunnan ja Euroopan oikeusasiamiehen yksiköiden rakentavaan yhteistyöhön ja vakuuttaa tukevansa edelleen määrätietoisesti oikeusasiamiestä EU:n toimielimien ja niitä vastaan kohdistettujen hallinnollisten epäkohtien tunnistamisessa;

| 12. | kehottaa komissiota toimittamaan vetoomusvaliokunnalle yksityiskohtaisia tietoja ja tilastoanalyysin komission tutkimista Euroopan unionin kansalaisten valituksista, mukaan lukien saavutetut tulokset ja valittajan kotipaikka; |
| --- | --- |

12.

kehottaa komissiota toimittamaan vetoomusvaliokunnalle yksityiskohtaisia tietoja ja tilastoanalyysin komission tutkimista Euroopan unionin kansalaisten valituksista, mukaan lukien saavutetut tulokset ja valittajan kotipaikka;

| 13. | katsoo SEUT 258 ja 260 artiklassa säädettyjen rikkomismenettelyjen toiminnan osalta, että komission olisi huolehdittava siitä, että parlamentille esitettyjä vetoomuksia ja komissiolle esitettyjä valituksia kohdellaan tasavertaisesti; |
| --- | --- |

13.

katsoo SEUT 258 ja 260 artiklassa säädettyjen rikkomismenettelyjen toiminnan osalta, että komission olisi huolehdittava siitä, että parlamentille esitettyjä vetoomuksia ja komissiolle esitettyjä valituksia kohdellaan tasavertaisesti;

| 14. | katsoo, että täsmällisemmät ja kirjalliset menettelysäännöt valiokunnan valtuuskuntien matkojen valmistelusta, toteuttamisesta ja arvioinnista voivat lisätä vetoomusvaliokunnan työn tehokkuutta ja johdonmukaisuutta; |
| --- | --- |

14.

katsoo, että täsmällisemmät ja kirjalliset menettelysäännöt valiokunnan valtuuskuntien matkojen valmistelusta, toteuttamisesta ja arvioinnista voivat lisätä vetoomusvaliokunnan työn tehokkuutta ja johdonmukaisuutta;

| 15. | katsoo, että jätehuollon puitedirektiivin asianmukainen täytäntöönpano kaikissa jäsenvaltioissa on erittäin tärkeää, ja pyytää sen vuoksi jäsenvaltioita, joilla on jätehuollon ongelma-alueita, toimimaan päättäväisesti ja ripeästi; |
| --- | --- |

15.

katsoo, että jätehuollon puitedirektiivin asianmukainen täytäntöönpano kaikissa jäsenvaltioissa on erittäin tärkeää, ja pyytää sen vuoksi jäsenvaltioita, joilla on jätehuollon ongelma-alueita, toimimaan päättäväisesti ja ripeästi;

| 16. | toistaa jo lukuisia kertoja jäsenvaltioille osoittamansa kehotuksen noudattaa Euroopan unionin kansalaisten ja heidän perheenjäsentensä oikeudesta liikkua ja oleskella vapaasti jäsenvaltioiden alueella annetussa direktiivissä 2004/38/EY asetettuja velvoitteita; muistuttaa jäsenvaltioita niiden velvollisuudesta helpottaa myös samaa sukupuolta olevien parien ja heidän lastensa sekä romanien ja muiden vähemmistöryhmien maahanpääsyä ja oleskelua ilman minkäänlaista syrjintää; |
| --- | --- |

16.

toistaa jo lukuisia kertoja jäsenvaltioille osoittamansa kehotuksen noudattaa Euroopan unionin kansalaisten ja heidän perheenjäsentensä oikeudesta liikkua ja oleskella vapaasti jäsenvaltioiden alueella annetussa direktiivissä 2004/38/EY asetettuja velvoitteita; muistuttaa jäsenvaltioita niiden velvollisuudesta helpottaa myös samaa sukupuolta olevien parien ja heidän lastensa sekä romanien ja muiden vähemmistöryhmien maahanpääsyä ja oleskelua ilman minkäänlaista syrjintää;

| 17. | kannattaa vilpittömästi Espanjan rannikkolain perustavoitetta suojella Espanjan rannikon ympäristöä ylirakentamiselta sen säilyttämiseksi eläimille ja kasveille ja tuleville sukupolville; panee kuitenkin huolestuneena merkille, että tämä laki muodostaa edelleen ongelman vetoomusten esittäjille ja varsinkin Espanjan kansalaisille; tukee vetoomusten esittäjien pyrkimyksiä ratkaista lakiin ja sen täytäntöönpanoon liittyvät ongelmat ottaen erityisesti huomioon vetoomusvaliokunnan päätöksen perustaa työryhmä pohtimaan tätä kysymystä syvällisemmin; |
| --- | --- |

17.

kannattaa vilpittömästi Espanjan rannikkolain perustavoitetta suojella Espanjan rannikon ympäristöä ylirakentamiselta sen säilyttämiseksi eläimille ja kasveille ja tuleville sukupolville; panee kuitenkin huolestuneena merkille, että tämä laki muodostaa edelleen ongelman vetoomusten esittäjille ja varsinkin Espanjan kansalaisille; tukee vetoomusten esittäjien pyrkimyksiä ratkaista lakiin ja sen täytäntöönpanoon liittyvät ongelmat ottaen erityisesti huomioon vetoomusvaliokunnan päätöksen perustaa työryhmä pohtimaan tätä kysymystä syvällisemmin;

| 18. | katsoo, että nykyisessä taloustilanteessa on kaikkien edun mukaista ratkaista Espanjan rannikkolain soveltamisalaan mahdollisesti kuuluviin kiinteistöihin liittyvä oikeudellinen epävarmuus; suhtautuu myönteisesti Espanjan hallituksen ilmoitukseen, jonka mukaan se aikoo tarkistaa rannikkolakia sovittaakseen yhteen Espanjan rannikkoalueen tulevan suojelun ja talouskasvun sekä parantaakseen kiinteistöjen omistajien oikeusvarmuutta; kehottaa Espanjan hallitusta takaamaan hyvässä uskossa kiinteistön hankkineiden edut ja niiden yhteisöjen edut, jotka ovat aina eläneet kestävässä rinnakkainelossa meren kanssa; kehottaa erityisesti käsittelemään kiinteistölain soveltamisen erityiskysymystä, jotta ei kannusteta mielivaltaisiin, taannehtiviin tai yksipuolisiin päätöksiin vaan taataan asianmukainen menettely, muutoksenhakuoikeus, asianmukainen korvaus ja oikeus saada tietoa; |
| --- | --- |

18.

katsoo, että nykyisessä taloustilanteessa on kaikkien edun mukaista ratkaista Espanjan rannikkolain soveltamisalaan mahdollisesti kuuluviin kiinteistöihin liittyvä oikeudellinen epävarmuus; suhtautuu myönteisesti Espanjan hallituksen ilmoitukseen, jonka mukaan se aikoo tarkistaa rannikkolakia sovittaakseen yhteen Espanjan rannikkoalueen tulevan suojelun ja talouskasvun sekä parantaakseen kiinteistöjen omistajien oikeusvarmuutta; kehottaa Espanjan hallitusta takaamaan hyvässä uskossa kiinteistön hankkineiden edut ja niiden yhteisöjen edut, jotka ovat aina eläneet kestävässä rinnakkainelossa meren kanssa; kehottaa erityisesti käsittelemään kiinteistölain soveltamisen erityiskysymystä, jotta ei kannusteta mielivaltaisiin, taannehtiviin tai yksipuolisiin päätöksiin vaan taataan asianmukainen menettely, muutoksenhakuoikeus, asianmukainen korvaus ja oikeus saada tietoa;

| 19. | muistuttaa parlamentin näkemyksestä, että rannikkolaki on vaikuttanut suhteettomasti yksittäisiin kiinteistöjen omistajiin ja samalla riittämättömästi niihin, jotka ovat todella tuhonneet rannikkoa syyllistymällä monissa tapauksissa liialliseen kaupunkirakentamiseen; kehottaa painokkaasti Espanjan hallitusta varmistamaan asianmukaisten syyte- ja korvausvaatimusten esittämisen niille, joiden petollinen menettely on saattanut lukemattomat unionin kansalaiset kestämättömään tilanteeseen, jossa he ovat menettäneet tai ovat vaarassa menettää kotinsa (5); |
| --- | --- |

19.

muistuttaa parlamentin näkemyksestä, että rannikkolaki on vaikuttanut suhteettomasti yksittäisiin kiinteistöjen omistajiin ja samalla riittämättömästi niihin, jotka ovat todella tuhonneet rannikkoa syyllistymällä monissa tapauksissa liialliseen kaupunkirakentamiseen; kehottaa painokkaasti Espanjan hallitusta varmistamaan asianmukaisten syyte- ja korvausvaatimusten esittämisen niille, joiden petollinen menettely on saattanut lukemattomat unionin kansalaiset kestämättömään tilanteeseen, jossa he ovat menettäneet tai ovat vaarassa menettää kotinsa (5);

| 20. | kehottaa komissiota huolehtimaan siitä, että ympäristövaikutusten arvioinnista annettua direktiiviä vahvistetaan antamalla selvemmät ohjeet asiantuntijoiden tekemien tutkimusten riippumattomuudesta, yhteisistä EU:n raja-arvoista, menettelyn enimmäiskestosta tehokas julkinen kuuleminen mukaan lukien, päätösten perustelua koskevasta vaatimuksesta, pakollisesta kohtuullisten vaihtoehtojen arvioinnista ja laadunvalvontamekanismista; |
| --- | --- |

20.

kehottaa komissiota huolehtimaan siitä, että ympäristövaikutusten arvioinnista annettua direktiiviä vahvistetaan antamalla selvemmät ohjeet asiantuntijoiden tekemien tutkimusten riippumattomuudesta, yhteisistä EU:n raja-arvoista, menettelyn enimmäiskestosta tehokas julkinen kuuleminen mukaan lukien, päätösten perustelua koskevasta vaatimuksesta, pakollisesta kohtuullisten vaihtoehtojen arvioinnista ja laadunvalvontamekanismista;

| 21. | kehottaa komissiota lisäksi varmistamaan, että jäsenvaltiot panevat lintu- ja luontodirektiivit täytäntöön ja noudattavat niitä ja että Euroopan unionin kansalaisten ja heidän perheenjäsentensä oikeudesta liikkua ja oleskella vapaasti jäsenvaltioiden alueella annettu direktiivi 2004/38/EY saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä ja sitä sovelletaan tehokkaammin; |
| --- | --- |

21.

kehottaa komissiota lisäksi varmistamaan, että jäsenvaltiot panevat lintu- ja luontodirektiivit täytäntöön ja noudattavat niitä ja että Euroopan unionin kansalaisten ja heidän perheenjäsentensä oikeudesta liikkua ja oleskella vapaasti jäsenvaltioiden alueella annettu direktiivi 2004/38/EY saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä ja sitä sovelletaan tehokkaammin;

| 22. | muistuttaa niiden vetoomuksen esittäjien suuresta määrästä, jotka valittavat Saksan nuoriso- ja perhepolitiikasta ja varsinkin Saksan lastensuojeluvirastoista, ja vahvistaa, että vetoomusvaliokunta haluaa sen oman sekä Euroopan unionin toimivallan rajoissa antaa rakentavan panoksen valitusten selvittämiseksi vetoomuksen esittäjien ja viranomaisten välillä; huomauttaa, että tässä yhteydessä ei saa puuttua jäsenvaltioiden sisäisiin itsenäisiin hallintomenettelyihin; |
| --- | --- |

22.

muistuttaa niiden vetoomuksen esittäjien suuresta määrästä, jotka valittavat Saksan nuoriso- ja perhepolitiikasta ja varsinkin Saksan lastensuojeluvirastoista, ja vahvistaa, että vetoomusvaliokunta haluaa sen oman sekä Euroopan unionin toimivallan rajoissa antaa rakentavan panoksen valitusten selvittämiseksi vetoomuksen esittäjien ja viranomaisten välillä; huomauttaa, että tässä yhteydessä ei saa puuttua jäsenvaltioiden sisäisiin itsenäisiin hallintomenettelyihin;

| 23. | aikoo päättäväisesti tehdä vetoomusmenettelystä tehokkaamman, avoimemman ja puolueettoman sekä vetoomusvaliokunnan jäsenten osallistumisoikeudet säilyttäen sellaisen, että myös vetoomusten käsittelyn eri menettelyvaiheet kestävät tuomioistuinten suorittaman tarkastelun; |
| --- | --- |

23.

aikoo päättäväisesti tehdä vetoomusmenettelystä tehokkaamman, avoimemman ja puolueettoman sekä vetoomusvaliokunnan jäsenten osallistumisoikeudet säilyttäen sellaisen, että myös vetoomusten käsittelyn eri menettelyvaiheet kestävät tuomioistuinten suorittaman tarkastelun;

| 24. | korostaa, että vetoomusten käsittelyn jatkuvuus on taattava myös lainsäädäntökausien vaihtuessa ja siitä johtuvien henkilöstövaihdosten yhteydessä; |
| --- | --- |

24.

korostaa, että vetoomusten käsittelyn jatkuvuus on taattava myös lainsäädäntökausien vaihtuessa ja siitä johtuvien henkilöstövaihdosten yhteydessä;

| 25. | pitää parlamentin jäsenten osallistumista tiedonkeruumatkoille paitsi parlamentaarisena osallistumisoikeutena myös velvollisuutena vetoomuksen esittäjiä kohtaan; |
| --- | --- |

25.

pitää parlamentin jäsenten osallistumista tiedonkeruumatkoille paitsi parlamentaarisena osallistumisoikeutena myös velvollisuutena vetoomuksen esittäjiä kohtaan;

| 26. | kehottaa luomaan valiokunnan työskentelyn parantamisen yhteydessä menettelyn, jolla taataan tiedonkeruumatkojen jälkeen jokaisen matkalle osallistuneen jäsenen oikeus esittää saadut tiedot omasta näkökulmastaan sekä jokaisen valiokunnan jäsenen mahdollisuus osallistua päätöksentekoon vetoomusvaliokunnan tekemien päätelmien suhteen; |
| --- | --- |

26.

kehottaa luomaan valiokunnan työskentelyn parantamisen yhteydessä menettelyn, jolla taataan tiedonkeruumatkojen jälkeen jokaisen matkalle osallistuneen jäsenen oikeus esittää saadut tiedot omasta näkökulmastaan sekä jokaisen valiokunnan jäsenen mahdollisuus osallistua päätöksentekoon vetoomusvaliokunnan tekemien päätelmien suhteen;

| 27. | painottaa, että vetoomusvaliokunnalla on muiden toimielinten ja elinten, kuten tutkintavaliokuntien, eurooppalaisen kansalaisaloitteen ja Euroopan oikeusasiamiehen, rinnalla itsenäinen ja selvästi määritelty rooli jokaisen yksittäisen kansalaisen yhteyspisteenä; |
| --- | --- |

27.

painottaa, että vetoomusvaliokunnalla on muiden toimielinten ja elinten, kuten tutkintavaliokuntien, eurooppalaisen kansalaisaloitteen ja Euroopan oikeusasiamiehen, rinnalla itsenäinen ja selvästi määritelty rooli jokaisen yksittäisen kansalaisen yhteyspisteenä;

| 28. | pyytää puheenjohtajakokousta tutkimaan, tarvitaanko näiden vetoomusmenettelyä koskevien muodollisten vaatimusten toteuttamiseksi työjärjestyksen muuttamista; |
| --- | --- |

28.

pyytää puheenjohtajakokousta tutkimaan, tarvitaanko näiden vetoomusmenettelyä koskevien muodollisten vaatimusten toteuttamiseksi työjärjestyksen muuttamista;

| 29. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman ja vetoomusvaliokunnan mietinnön neuvostolle, komissiolle, Euroopan oikeusasiamiehelle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille sekä niiden vetoomusvaliokunnille ja oikeusasiamiehille tai vastaaville toimivaltaisille elimille. |
| --- | --- |

29.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman ja vetoomusvaliokunnan mietinnön neuvostolle, komissiolle, Euroopan oikeusasiamiehelle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille sekä niiden vetoomusvaliokunnille ja oikeusasiamiehille tai vastaaville toimivaltaisille elimille.

---

(1)  Asetus (EU) N:o 211/2011 (EUVL L 65, 11.3.2011, s. 1).

(2)  Direktiivi 2011/92/EU tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista (EUVL L 26, 28.1.2012, s. 1).

(3)  Direktiivi 2008/98/EY jätteistä (EUVL L 312, 22.11.2008, s. 3).

(4)  Katsaus Euroopan unionin kansalaisuuteen 2010 – Unionin kansalaisoikeuksien esteiden poistaminen (COM(2010)0603).

(5)  Ks. 26. maaliskuuta 2009 annetun päätöslauselman johdanto-osan Q kappale ja 17 kohta (EUVL C 117 E, 6.5.2010, s. 189).

---

Torstai 22. marraskuuta 2012

| 16.12.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 419/100 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 419/100

---

P7_TA(2012)0450

Yksityisoikeuden alaa koskeva yleissopimus kansainvälisestä lapsikaappauksesta

Euroopan parlamentin päätöslauselma 22. marraskuuta 2012 jäsenvaltioiden antamasta selityksestä, jonka mukaan ne hyväksyvät Euroopan unionin edun mukaisesti kahdeksan kolmannen maan liittymisen yksityisoikeuden alaa koskevaan vuoden 1980 Haagin yleissopimukseen kansainvälisestä lapsikaappauksesta (2012/2791(RSP))

(2015/C 419/15)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 2 artiklan 2 kohdan, 3 artiklan 2 kohdan, 4 artiklan 2 kohdan j alakohdan, 81 artiklan 3 kohdan, 216 artiklan 1 kohdan ja 218 artiklan 6 kohdan b alakohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 2 artiklan 2 kohdan, 3 artiklan 2 kohdan, 4 artiklan 2 kohdan j alakohdan, 81 artiklan 3 kohdan, 216 artiklan 1 kohdan ja 218 artiklan 6 kohdan b alakohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön ja erityisesti asiat 22/70 (1) ja C-467/98 (2) sekä lausunnon 1/03 (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön ja erityisesti asiat 22/70 (1) ja C-467/98 (2) sekä lausunnon 1/03 (3),

| — | ottaa huomioon komission ehdotukset neuvoston päätöksiksi jäsenvaltioiden antamasta selityksestä, jonka mukaan ne hyväksyvät Euroopan unionin edun mukaisesti Gabonin (4), Andorran (5), Seychellien (6), Venäjän federaation (7), Albanian (8), Singaporen (9), Marokon (10) ja Armenian (11) liittymisen yksityisoikeuden alaa koskevaan vuoden 1980 Haagin yleissopimukseen kansainvälisestä lapsikaappauksesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotukset neuvoston päätöksiksi jäsenvaltioiden antamasta selityksestä, jonka mukaan ne hyväksyvät Euroopan unionin edun mukaisesti Gabonin (4), Andorran (5), Seychellien (6), Venäjän federaation (7), Albanian (8), Singaporen (9), Marokon (10) ja Armenian (11) liittymisen yksityisoikeuden alaa koskevaan vuoden 1980 Haagin yleissopimukseen kansainvälisestä lapsikaappauksesta,

| — | ottaa huomioon, että neuvosto ei ole vielä pyytänyt parlamentin hyväksyntää näille päätöksille, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon, että neuvosto ei ole vielä pyytänyt parlamentin hyväksyntää näille päätöksille,

| — | ottaa huomioon komissiolle esitetyn kysymyksen jäsenvaltioiden antamasta selityksestä, jonka mukaan ne hyväksyvät Euroopan unionin edun mukaisesti kahdeksan kolmannen maan liittymisen yksityisoikeuden alaa koskevaan vuoden 1980 Haagin yleissopimukseen kansainvälisestä lapsikaappauksesta (O-000159/2012 – B7-0367/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komissiolle esitetyn kysymyksen jäsenvaltioiden antamasta selityksestä, jonka mukaan ne hyväksyvät Euroopan unionin edun mukaisesti kahdeksan kolmannen maan liittymisen yksityisoikeuden alaa koskevaan vuoden 1980 Haagin yleissopimukseen kansainvälisestä lapsikaappauksesta (O-000159/2012 – B7-0367/2012),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 115 artiklan 5 kohdan ja 110 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 115 artiklan 5 kohdan ja 110 artiklan 2 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että 25. lokakuuta 1980 tehty yksityisoikeuden alaa koskeva Haagin yleissopimus kansainvälisestä lapsikaappauksesta on erittäin merkittävä, koska siinä määritellään, mitkä tuomioistuimet ovat toimivaltaisia ja mitä lainsäädäntöä sovelletaan päätettäessä, missä lapsen pitäisi asua, ja tämän järjestelmän ansiosta osallistuvat valtiot voivat tehdä yhteistyötä löytääkseen ratkaisun kansainvälisiin lapsikaappauksiin; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että 25. lokakuuta 1980 tehty yksityisoikeuden alaa koskeva Haagin yleissopimus kansainvälisestä lapsikaappauksesta on erittäin merkittävä, koska siinä määritellään, mitkä tuomioistuimet ovat toimivaltaisia ja mitä lainsäädäntöä sovelletaan päätettäessä, missä lapsen pitäisi asua, ja tämän järjestelmän ansiosta osallistuvat valtiot voivat tehdä yhteistyötä löytääkseen ratkaisun kansainvälisiin lapsikaappauksiin;

| B. | ottaa huomioon, että yleissopimus mahdollistaa näin kaapattujen lasten pikaisen palauttamisen asuinmaahansa; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että yleissopimus mahdollistaa näin kaapattujen lasten pikaisen palauttamisen asuinmaahansa;

| C. | ottaa huomioon, että yleissopimusta sovelletaan vain sopimuksen ratifioineiden tai siihen liittyneiden maiden kesken; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että yleissopimusta sovelletaan vain sopimuksen ratifioineiden tai siihen liittyneiden maiden kesken;

| D. | ottaa huomioon, että yleissopimukseen jo liittyneiden valtioiden on hyväksyttävä uusien valtioiden liittyminen, jotta yleissopimusta voidaan soveltaa niiden kesken; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että yleissopimukseen jo liittyneiden valtioiden on hyväksyttävä uusien valtioiden liittyminen, jotta yleissopimusta voidaan soveltaa niiden kesken;

| E. | ottaa huomioon, että uusien maiden liittymisen hyväksyminen on siksi äärimmäisen tärkeää; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että uusien maiden liittymisen hyväksyminen on siksi äärimmäisen tärkeää;

| F. | ottaa huomioon, että Euroopan unioni on jo käyttänyt kansainvälisiin lapsikaappauksiin liittyvää sisäistä toimivaltaansa erityisesti antamalla neuvoston asetuksen (EY) N:o 2201/2003 tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta avioliittoa ja vanhempainvastuuta koskevissa asioissa (12); |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että Euroopan unioni on jo käyttänyt kansainvälisiin lapsikaappauksiin liittyvää sisäistä toimivaltaansa erityisesti antamalla neuvoston asetuksen (EY) N:o 2201/2003 tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta avioliittoa ja vanhempainvastuuta koskevissa asioissa (12);

| G. | toteaa, että Euroopan unionilla on siten yksinomainen ulkoinen toimivalta kansainvälisten lapsikaappausten alalla; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että Euroopan unionilla on siten yksinomainen ulkoinen toimivalta kansainvälisten lapsikaappausten alalla;

| H. | toteaa, että yleissopimuksessa ei sallita kansainvälisten järjestöjen jäsenyyttä, joten Euroopan unionin olisi annettava jäsenvaltioille valtuudet toimia sen edun mukaisesti hyväksyessään edellä mainittujen maiden liittymisen; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että yleissopimuksessa ei sallita kansainvälisten järjestöjen jäsenyyttä, joten Euroopan unionin olisi annettava jäsenvaltioille valtuudet toimia sen edun mukaisesti hyväksyessään edellä mainittujen maiden liittymisen;

| I. | katsoo, että neuvoston olisi siksi ryhdyttävä mahdollisimman nopeasti toimiin komission ehdottamien päätösten hyväksymiseksi ja muun muassa kuultava parlamenttia välittömästi; |
| --- | --- |

I.

katsoo, että neuvoston olisi siksi ryhdyttävä mahdollisimman nopeasti toimiin komission ehdottamien päätösten hyväksymiseksi ja muun muassa kuultava parlamenttia välittömästi;

| J. | toteaa, että tilanteen kiireellisyydestä ja oikeudellisen tilanteen selkeydestä huolimatta vaikuttaa siltä, että neuvosto on päättänyt viivyttää parlamentin kuulemista ja edellä mainittujen päätösten hyväksymistä kiistääkseen päätösten perusajatuksen oikeudellisin perustein; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että tilanteen kiireellisyydestä ja oikeudellisen tilanteen selkeydestä huolimatta vaikuttaa siltä, että neuvosto on päättänyt viivyttää parlamentin kuulemista ja edellä mainittujen päätösten hyväksymistä kiistääkseen päätösten perusajatuksen oikeudellisin perustein;

| 1. | suosittaa neuvostolle, että






  a) | se aloittaa välittömästi edellä mainittujen ehdotettujen päätösten hyväksymismenettelyn; |
| --- | --- | --- |

1.

suosittaa neuvostolle, että

a)

se aloittaa välittömästi edellä mainittujen ehdotettujen päätösten hyväksymismenettelyn;

| b) | se kuulee tätä varten parlamenttia kahdeksasta ehdotetusta päätöksestä; |
| --- | --- |

b)

se kuulee tätä varten parlamenttia kahdeksasta ehdotetusta päätöksestä;

| c) | se ajattelee päätösten hyväksymisestä hyötyvien Euroopan kansalaisten etua eikä haittaa Euroopan unionin moitteetonta toimintaa näennäisin oikeudellisin perustein; |
| --- | --- |

c)

se ajattelee päätösten hyväksymisestä hyötyvien Euroopan kansalaisten etua eikä haittaa Euroopan unionin moitteetonta toimintaa näennäisin oikeudellisin perustein;

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja tiedoksi komissiolle sekä kansainvälistä yksityisoikeutta käsittelevän Haagin konferenssin pysyvälle toimistolle. |
| --- | --- |

2.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja tiedoksi komissiolle sekä kansainvälistä yksityisoikeutta käsittelevän Haagin konferenssin pysyvälle toimistolle.

---

(1)  Asia 22/70, komissio v. neuvosto (ERTA), Kok. 1971, s. 263, 16 kohta.

(2)  Asia C-467/98, komissio v. Tanska, Kok. 2002, s. I-9519, 77 kohta.

(3)  Lausunto 1/03 yhteisön toimivallasta tehdä uusi Luganon yleissopimus tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta yksityisoikeuden alalla, Kok. 2006, s. I-1145, 126 kohta.

(4)  COM(2011)0904.

(5)  COM(2011)0908.

(6)  COM(2011)0909.

(7)  COM(2011)0911.

(8)  COM(2011)0912.

(9)  COM(2011)0915.

(10)  COM(2011)0916.

(11)  COM(2011)0917.

(12)  EUVL L 338, 23.12.2003, s. 1.

---

| 16.12.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 419/101 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 419/101

---

P7_TA(2012)0451

Kansainvälisen teleliiton tuleva kansainvälisen televiestinnän maailmankonferenssi (WCIT-2012) ja kansainvälisen televiestintäsäännöstön soveltamisalan mahdollinen laajentaminen

Euroopan parlamentin päätöslauselma 22. marraskuuta 2012 Kansainvälisen televiestintäliiton (ITU) kansainvälisen televiestinnän tulevasta maailmankonferenssista (WCIT-2012) ja kansainvälisen televiestintäsäännöstön (ITR) soveltamisalan mahdollisesta laajentamisesta (2012/2881(RSP))

(2015/C 419/16)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen yhteisestä sääntelyjärjestelmästä annetun direktiivin 2002/21/EY, sähköisten viestintäverkkojen ja niiden liitännäistoimintojen käyttöoikeuksista ja yhteenliittämisestä annetun direktiivin 2002/19/EY sekä sähköisiä viestintäverkkoja ja -palveluja koskevista valtuutuksista annetun direktiivin 2002/20/EY muuttamisesta 25. marraskuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/140/EY (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen yhteisestä sääntelyjärjestelmästä annetun direktiivin 2002/21/EY, sähköisten viestintäverkkojen ja niiden liitännäistoimintojen käyttöoikeuksista ja yhteenliittämisestä annetun direktiivin 2002/19/EY sekä sähköisiä viestintäverkkoja ja -palveluja koskevista valtuutuksista annetun direktiivin 2002/20/EY muuttamisesta 25. marraskuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/140/EY (1),

| — | ottaa huomioon yleispalvelusta ja käyttäjien oikeuksista sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen alalla annetun direktiivin 2002/22/EY, henkilötietojen käsittelystä ja yksityisyyden suojasta sähköisen viestinnän alalla annetun direktiivin 2002/58/EY ja kuluttajansuojalainsäädännön täytäntöönpanosta vastaavien kansallisten viranomaisten yhteistyöstä annetun asetuksen (EY) N:o 2006/2004 muuttamisesta 25. marraskuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/136/EY (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yleispalvelusta ja käyttäjien oikeuksista sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen alalla annetun direktiivin 2002/22/EY, henkilötietojen käsittelystä ja yksityisyyden suojasta sähköisen viestinnän alalla annetun direktiivin 2002/58/EY ja kuluttajansuojalainsäädännön täytäntöönpanosta vastaavien kansallisten viranomaisten yhteistyöstä annetun asetuksen (EY) N:o 2006/2004 muuttamisesta 25. marraskuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/136/EY (2),

| — | ottaa huomioon kilpailusta sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen markkinoilla 16. syyskuuta 2002 annetun komission direktiivin 2002/77/EY (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kilpailusta sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen markkinoilla 16. syyskuuta 2002 annetun komission direktiivin 2002/77/EY (3),

| — | ottaa huomioon avoimesta internetistä ja verkon neutraliteetista Euroopassa 17. marraskuuta 2011 antamansa päätöslauselman (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon avoimesta internetistä ja verkon neutraliteetista Euroopassa 17. marraskuuta 2011 antamansa päätöslauselman (4),

| — | ottaa huomioon 15. kesäkuuta 2010 antamansa päätöslauselman internetin hallinnosta tästä eteenpäin (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. kesäkuuta 2010 antamansa päätöslauselman internetin hallinnosta tästä eteenpäin (5),

| — | ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusneuvoston päätöslauselman A/HRC/20/L13, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusneuvoston päätöslauselman A/HRC/20/L13,

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvoston päätökseksi EU:n kannan vahvistamisesta kansainvälisen televiestinnän maailmankonferenssissa (WCIT) tai sen valmisteluissa toteutettavaa kansainvälisen televiestintäsäännöstön (ITR) tarkistamista varten (COM(2012)0430), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvoston päätökseksi EU:n kannan vahvistamisesta kansainvälisen televiestinnän maailmankonferenssissa (WCIT) tai sen valmisteluissa toteutettavaa kansainvälisen televiestintäsäännöstön (ITR) tarkistamista varten (COM(2012)0430),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 110 artiklan 2 ja 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 110 artiklan 2 ja 4 kohdan,

| A. | panee merkille, että Kansainvälinen televiestintäsäännöstö (International Telecommunication Regulations, ITR) hyväksyttiin Maailman lennätin- ja puhelinhallintojen konferenssissa (WATTC) Melbournessa vuonna 1988, eikä sitä ole sittemmin tarkistettu; |
| --- | --- |

A.

panee merkille, että Kansainvälinen televiestintäsäännöstö (International Telecommunication Regulations, ITR) hyväksyttiin Maailman lennätin- ja puhelinhallintojen konferenssissa (WATTC) Melbournessa vuonna 1988, eikä sitä ole sittemmin tarkistettu;

| B. | toteaa, että kaikki Euroopan unionin 27 jäsenvaltiota ovat allekirjoittaneet ITR-säännöstön; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että kaikki Euroopan unionin 27 jäsenvaltiota ovat allekirjoittaneet ITR-säännöstön;

| C. | panee merkille, että Kansainvälinen televiestintäliitto (ITU) on päättänyt järjestää Dubaissa 3.–14. joulukuuta 2012 kokouksen, joka on nimetty kansainvälisen televiestinnän maailmankonferenssiksi (World Conference on International Telecommunications, WCIT) ja jossa on määrä sopia ITR-säännöstön uudesta tekstistä; |
| --- | --- |

C.

panee merkille, että Kansainvälinen televiestintäliitto (ITU) on päättänyt järjestää Dubaissa 3.–14. joulukuuta 2012 kokouksen, joka on nimetty kansainvälisen televiestinnän maailmankonferenssiksi (World Conference on International Telecommunications, WCIT) ja jossa on määrä sopia ITR-säännöstön uudesta tekstistä;

| 1. | kehottaa neuvostoa ja komissiota varmistamaan, että kansainväliseen tieviestintäsäännöstöön mahdollisesti tehtävät muutokset ovat yhteensopivia unionin säännöstön kanssa ja tukevat unionin tavoitetta ja kiinnostuksen kohdetta eli internetin kehittämistä julkiseksi tilaksi, jossa ihmisoikeuksia ja perusvapauksia, erityisesti ilmaisu- ja kokoontumisvapautta, kunnioitetaan, ja varmistetaan vapaiden markkinoiden periaatteiden, verkon neutraaliuden ja yrittäjyyden periaatteiden noudattaminen; |
| --- | --- |

1.

kehottaa neuvostoa ja komissiota varmistamaan, että kansainväliseen tieviestintäsäännöstöön mahdollisesti tehtävät muutokset ovat yhteensopivia unionin säännöstön kanssa ja tukevat unionin tavoitetta ja kiinnostuksen kohdetta eli internetin kehittämistä julkiseksi tilaksi, jossa ihmisoikeuksia ja perusvapauksia, erityisesti ilmaisu- ja kokoontumisvapautta, kunnioitetaan, ja varmistetaan vapaiden markkinoiden periaatteiden, verkon neutraaliuden ja yrittäjyyden periaatteiden noudattaminen;

| 2. | pitää valitettavana, että WCIT 12 -kokousta koskevissa neuvotteluissa ilmenee avoimuuden ja osallisuuden puutetta, sillä kokouksen tulokset saattavat vaikuttaa konkreettisesti yleiseen etuun; |
| --- | --- |

2.

pitää valitettavana, että WCIT 12 -kokousta koskevissa neuvotteluissa ilmenee avoimuuden ja osallisuuden puutetta, sillä kokouksen tulokset saattavat vaikuttaa konkreettisesti yleiseen etuun;

| 3. | katsoo, että ITU tai mikään muu yksittäinen, keskitetty kansainvälinen instituutio ei sovellu toimimaan internetiä tai sen viestintäliikennettä hallinnoivana viranomaisena; |
| --- | --- |

3.

katsoo, että ITU tai mikään muu yksittäinen, keskitetty kansainvälinen instituutio ei sovellu toimimaan internetiä tai sen viestintäliikennettä hallinnoivana viranomaisena;

| 4. | korostaa, että osa ITR:ää koskevista muutosehdotuksista vaikuttaisi negatiivisesti internetiin, sen rakenteeseen, toimintaan, sisältöön ja turvallisuuteen, liikesuhteisiin, internetin hallintoon ja verkossa olevan tiedon vapaaseen kulkuun; |
| --- | --- |

4.

korostaa, että osa ITR:ää koskevista muutosehdotuksista vaikuttaisi negatiivisesti internetiin, sen rakenteeseen, toimintaan, sisältöön ja turvallisuuteen, liikesuhteisiin, internetin hallintoon ja verkossa olevan tiedon vapaaseen kulkuun;

| 5. | katsoo, että esitettyjen ehdotusten seurauksena ITU:sta itsestään voisi tulla internetin hallinnoija, jolloin nykyisen alhaalta ylöspäin toimivan monen eturyhmän mallin soveltaminen päättyisi; on huolissaan siitä, että jos esitetyt ehdotukset hyväksytään, ne saattavat vaikeuttaa suuresti loppukäyttäjille tarkoitettujen verkkopalvelujen kehittämistä ja niiden saatavuutta sekä haitata koko digitaalitaloutta; katsoo, että internetin hallinnosta ja siihen liittyvistä sääntelykysymyksistä olisi jatkossakin käytävä laaja-alaisia ja monen sidosryhmän välisiä neuvotteluja; |
| --- | --- |

5.

katsoo, että esitettyjen ehdotusten seurauksena ITU:sta itsestään voisi tulla internetin hallinnoija, jolloin nykyisen alhaalta ylöspäin toimivan monen eturyhmän mallin soveltaminen päättyisi; on huolissaan siitä, että jos esitetyt ehdotukset hyväksytään, ne saattavat vaikeuttaa suuresti loppukäyttäjille tarkoitettujen verkkopalvelujen kehittämistä ja niiden saatavuutta sekä haitata koko digitaalitaloutta; katsoo, että internetin hallinnosta ja siihen liittyvistä sääntelykysymyksistä olisi jatkossakin käytävä laaja-alaisia ja monen sidosryhmän välisiä neuvotteluja;

| 6. | pitää huolestuttavana, että ITU ehdottaa luotavaksi uusia voittoa tuottavia järjestelmiä, jotka voisivat uhata vakavasti internetin avointa ja kilpailuun perustuvaa luonnetta nostamalla hintoja ja vaikeuttamalla innovointia ja rajoittamalla internetiin pääsyä; muistuttaa, että internetin olisi pysyttävä vapaana ja avoimena; |
| --- | --- |

6.

pitää huolestuttavana, että ITU ehdottaa luotavaksi uusia voittoa tuottavia järjestelmiä, jotka voisivat uhata vakavasti internetin avointa ja kilpailuun perustuvaa luonnetta nostamalla hintoja ja vaikeuttamalla innovointia ja rajoittamalla internetiin pääsyä; muistuttaa, että internetin olisi pysyttävä vapaana ja avoimena;

| 7. | kannattaa kaikkia ehdotuksia siitä, että säilytetään ITR-sääntöjen nykyinen soveltamisala ja ITU:n nykyinen toimeksianto; vastustaa ehdotuksia, jotka laajentaisivat soveltamisalaa internetin, verkkotunnuksen, IP-osoitteen jakamisen, internet-pohjaisen liikenteen reitittämisen ja sisältöön liittyvien kysymysten kaltaisille aloille; |
| --- | --- |

7.

kannattaa kaikkia ehdotuksia siitä, että säilytetään ITR-sääntöjen nykyinen soveltamisala ja ITU:n nykyinen toimeksianto; vastustaa ehdotuksia, jotka laajentaisivat soveltamisalaa internetin, verkkotunnuksen, IP-osoitteen jakamisen, internet-pohjaisen liikenteen reitittämisen ja sisältöön liittyvien kysymysten kaltaisille aloille;

| 8. | kehottaa jäsenvaltioita estämään sellaiset muutokset ITR-säännöstöön, jotka vaikuttaisivat haitallisesti internetin avoimuuteen, verkon neutraliteettiin, end-to-end-periaatteeseen (käyttäjältä toiselle -periaate), yleispalveluvelvoitteisiin sekä osallistavaan hallintoon, jossa on mukana eri toimijoita, kuten hallituksia, ylikansallisia instituutioita, valtiosta riippumattomia järjestöjä ja suuria ja pieniä yrityksiä, teknologiayhteisöä, internetin käyttäjiä ja yleensäkin kuluttajia; |
| --- | --- |

8.

kehottaa jäsenvaltioita estämään sellaiset muutokset ITR-säännöstöön, jotka vaikuttaisivat haitallisesti internetin avoimuuteen, verkon neutraliteettiin, end-to-end-periaatteeseen (käyttäjältä toiselle -periaate), yleispalveluvelvoitteisiin sekä osallistavaan hallintoon, jossa on mukana eri toimijoita, kuten hallituksia, ylikansallisia instituutioita, valtiosta riippumattomia järjestöjä ja suuria ja pieniä yrityksiä, teknologiayhteisöä, internetin käyttäjiä ja yleensäkin kuluttajia;

| 9. | kehottaa komissiota koordinoimaan Euroopan unionin puolesta neuvotteluja ITR-sääntöjen tarkistamisesta monilta eturyhmiltä yhteisesti kerättyjen lausuntojen pohjalta soveltamalla strategiaa, jolla pyritään etenkin varmistamaan ja säilyttämään internetin avoimuus ja suojelemaan internetin käyttäjien oikeuksia ja vapauksia verkossa; |
| --- | --- |

9.

kehottaa komissiota koordinoimaan Euroopan unionin puolesta neuvotteluja ITR-sääntöjen tarkistamisesta monilta eturyhmiltä yhteisesti kerättyjen lausuntojen pohjalta soveltamalla strategiaa, jolla pyritään etenkin varmistamaan ja säilyttämään internetin avoimuus ja suojelemaan internetin käyttäjien oikeuksia ja vapauksia verkossa;

| 10. | muistuttaa, että on tärkeää turvata kestävät ns. parhaansa yrittävät internet-palvelut, edistää innovointia ja ilmaisunvapautta, varmistaa kilpailu ja välttää uuden digitaalisen kuilun syntyminen; |
| --- | --- |

10.

muistuttaa, että on tärkeää turvata kestävät ns. parhaansa yrittävät internet-palvelut, edistää innovointia ja ilmaisunvapautta, varmistaa kilpailu ja välttää uuden digitaalisen kuilun syntyminen;

| 11. | korostaa, että ITR-säännöissä olisi ilmoitettava, että ITUn suositukset ovat parhaiden käytäntöjen soveltamista edistäviä ei-sitovia asiakirjoja; |
| --- | --- |

11.

korostaa, että ITR-säännöissä olisi ilmoitettava, että ITUn suositukset ovat parhaiden käytäntöjen soveltamista edistäviä ei-sitovia asiakirjoja;

| 12. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

12.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.

---

(1)  EUVL L 337, 18.12.2009, s. 37.

(2)  EUVL L 337, 18.12.2009, s. 11.

(3)  EYVL L 249, 17.9.2002, s. 21.

(4)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2011)0511.

(5)  EUVL C 236 E, 12.8.2011, s. 33.

---

| 16.12.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 419/103 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 419/103

---

P7_TA(2012)0452

Dohan ilmastonmuutoskonferenssi (COP 18)

Euroopan parlamentin päätöslauselma 22. marraskuuta 2012 Dohan (Qatar) ilmastokokouksesta (COP 18) (2012/2722(RSP))

(2015/C 419/17)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden Kansakuntien puiteyleissopimuksen (UNFCCC) ja siihen liitetyn Kioton pöytäkirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden Kansakuntien puiteyleissopimuksen (UNFCCC) ja siihen liitetyn Kioton pöytäkirjan,

| — | ottaa huomioon Balilla vuonna 2007 järjestetyn Yhdistyneiden kansakuntien ilmastokokouksen tulokset ja Balin toimintasuunnitelman (päätös 1/COP13), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Balilla vuonna 2007 järjestetyn Yhdistyneiden kansakuntien ilmastokokouksen tulokset ja Balin toimintasuunnitelman (päätös 1/COP13),

| — | ottaa huomioon UNFCCC:n osapuolten 15. konferenssin (COP15) ja osapuolten viidennen konferenssin, joka toimi Kioton pöytäkirjan osapuolten (COP/MOP5) kokouksena Kööpenhaminassa 7.–18. joulukuuta 2009, sekä Kööpenhaminan sopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon UNFCCC:n osapuolten 15. konferenssin (COP15) ja osapuolten viidennen konferenssin, joka toimi Kioton pöytäkirjan osapuolten (COP/MOP5) kokouksena Kööpenhaminassa 7.–18. joulukuuta 2009, sekä Kööpenhaminan sopimuksen,

| — | ottaa huomioon ilmastonmuutossopimuksen osapuolten 16. konferenssin (COP16) ja osapuolten Cancúnissa Meksikossa 29. marraskuuta–10. joulukuuta 2010 pidetyn kuudennen konferenssin, joka toimi Kioton pöytäkirjan osapuolten (COP/MOP6) kokouksena, sekä Cancúnin sopimukset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ilmastonmuutossopimuksen osapuolten 16. konferenssin (COP16) ja osapuolten Cancúnissa Meksikossa 29. marraskuuta–10. joulukuuta 2010 pidetyn kuudennen konferenssin, joka toimi Kioton pöytäkirjan osapuolten (COP/MOP6) kokouksena, sekä Cancúnin sopimukset,

| — | ottaa huomioon ilmastosopimuksen osapuolten 17. kokouksen (COP17) ja Durbanissa Etelä-Afrikassa 28. marraskuuta–9. joulukuuta 2011 pidetyn, Kioton pöytäkirjan osapuolten kokouksena toimivan osapuolten seitsemännen konferenssin (COP/MOP7) ja erityisesti siellä tehdyt Durbanin toimintaohjelmaa koskevat päätökset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ilmastosopimuksen osapuolten 17. kokouksen (COP17) ja Durbanissa Etelä-Afrikassa 28. marraskuuta–9. joulukuuta 2011 pidetyn, Kioton pöytäkirjan osapuolten kokouksena toimivan osapuolten seitsemännen konferenssin (COP/MOP7) ja erityisesti siellä tehdyt Durbanin toimintaohjelmaa koskevat päätökset,

| — | ottaa huomioon ilmastosopimuksen osapuolten tulevan 18. kokouksen (COP18) ja Dohassa Qatarissa 26. marraskuuta–8. joulukuuta 2012 pidettävän, Kioton pöytäkirjan osapuolten kokouksena toimivan osapuolten kahdeksannen konferenssin (COP/MOP8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ilmastosopimuksen osapuolten tulevan 18. kokouksen (COP18) ja Dohassa Qatarissa 26. marraskuuta–8. joulukuuta 2012 pidettävän, Kioton pöytäkirjan osapuolten kokouksena toimivan osapuolten kahdeksannen konferenssin (COP/MOP8),

| — | ottaa huomioon joulukuussa 2008 hyväksytyn EU:n ilmasto- ja energiapaketin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon joulukuussa 2008 hyväksytyn EU:n ilmasto- ja energiapaketin,

| — | ottaa huomioon direktiivin 2003/87/EY muuttamisesta ilmailutoiminnan sisällyttämiseksi yhteisön kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupan järjestelmään 19. marraskuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/101/EY (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon direktiivin 2003/87/EY muuttamisesta ilmailutoiminnan sisällyttämiseksi yhteisön kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupan järjestelmään 19. marraskuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/101/EY (1),

| — | ottaa huomioon 4. helmikuuta 2009 antamansa päätöslauselman ”2050 – Tulevaisuus alkaa tänään – EU:n tulevaa yhdennettyä ilmastonsuojelupolitiikkaa koskevia suosituksia” (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 4. helmikuuta 2009 antamansa päätöslauselman ”2050 – Tulevaisuus alkaa tänään – EU:n tulevaa yhdennettyä ilmastonsuojelupolitiikkaa koskevia suosituksia” (2),

| — | ottaa huomioon 25. marraskuuta 2009 antamansa päätöslauselman Euroopan unionin strategiasta Kööpenhaminan ilmastokokouksessa (COP15) (3), 10. helmikuuta 2010 antamansa päätöslauselman Kööpenhaminan ilmastokokouksen (COP15) tuloksista (4), 25. marraskuuta 2010 antamansa päätöslauselman Cancúnin ilmastokokouksesta (COP16) (5) ja 16. marraskuuta 2011 antamansa päätöslauselman Durbanin ilmastokokouksesta (COP17) (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. marraskuuta 2009 antamansa päätöslauselman Euroopan unionin strategiasta Kööpenhaminan ilmastokokouksessa (COP15) (3), 10. helmikuuta 2010 antamansa päätöslauselman Kööpenhaminan ilmastokokouksen (COP15) tuloksista (4), 25. marraskuuta 2010 antamansa päätöslauselman Cancúnin ilmastokokouksesta (COP16) (5) ja 16. marraskuuta 2011 antamansa päätöslauselman Durbanin ilmastokokouksesta (COP17) (6),

| — | ottaa huomioon 15. maaliskuuta 2012 antamansa päätöslauselman etenemissuunnitelmasta siirtymiseksi kilpailukykyiseen vähähiiliseen talouteen vuonna 2050 (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. maaliskuuta 2012 antamansa päätöslauselman etenemissuunnitelmasta siirtymiseksi kilpailukykyiseen vähähiiliseen talouteen vuonna 2050 (7),

| — | ottaa huomioon 9. maaliskuuta 2012 annetut neuvoston päätelmät ilmastonmuutosta koskevan YK:n puitesopimuksen (UNFCCC) osapuolten 17. kokouksen (COP17) jatkotoimista ja Kioton pöytäkirjan osapuolten seitsemännen kokouksen (CMP7) (Durban, Etelä-Afrikka 28. marraskuuta–9. joulukuuta 2011) jatkotoimista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. maaliskuuta 2012 annetut neuvoston päätelmät ilmastonmuutosta koskevan YK:n puitesopimuksen (UNFCCC) osapuolten 17. kokouksen (COP17) jatkotoimista ja Kioton pöytäkirjan osapuolten seitsemännen kokouksen (CMP7) (Durban, Etelä-Afrikka 28. marraskuuta–9. joulukuuta 2011) jatkotoimista,

| — | ottaa huomioon 15. toukokuuta 2012 annetut neuvoston päätelmät ilmastorahoituksesta ja nopeasti saatavasta rahoituksesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. toukokuuta 2012 annetut neuvoston päätelmät ilmastorahoituksesta ja nopeasti saatavasta rahoituksesta,

| — | ottaa huomioon 18. heinäkuuta 2011 annetut neuvoston päätelmät EU:n ilmastodiplomatiasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. heinäkuuta 2011 annetut neuvoston päätelmät EU:n ilmastodiplomatiasta,

| — | ottaa huomioon YK:n ympäristöohjelman marraskuussa 2011 julkaistun yhteenvetoraportin sitoumusten ja päästötavoitteiden välisen eron kuromisesta umpeen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n ympäristöohjelman marraskuussa 2011 julkaistun yhteenvetoraportin sitoumusten ja päästötavoitteiden välisen eron kuromisesta umpeen,

| — | ottaa huomioon neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien, Euroopan parlamentin ja komission 20. joulukuuta 2005 antaman yhteisen julkilausuman Euroopan unionin kehityspolitiikasta: ”Eurooppalainen konsensus” ja erityisesti sen 22, 38, 75, 76 ja 105 kohdan (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien, Euroopan parlamentin ja komission 20. joulukuuta 2005 antaman yhteisen julkilausuman Euroopan unionin kehityspolitiikasta: ”Eurooppalainen konsensus” ja erityisesti sen 22, 38, 75, 76 ja 105 kohdan (8),

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien 8. syyskuuta 2000 antaman vuosituhatjulistuksen, jossa asetetaan vuosituhannen kehitystavoitteet kansainvälisen yhteisön yhteisesti sopimaksi köyhyyden poistamisen perustaksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien 8. syyskuuta 2000 antaman vuosituhatjulistuksen, jossa asetetaan vuosituhannen kehitystavoitteet kansainvälisen yhteisön yhteisesti sopimaksi köyhyyden poistamisen perustaksi,

| — | ottaa huomioon Pittsburghin G20-kokouksessa 24.–25. syyskuuta 2009 annetut sitoumukset luopua vaiheittain fossiilisia polttoaineita koskevista tuista keskipitkällä aikavälillä ja tarjota kohdennettua tukea, jolla köyhimmät maat voivat sopeutua ilmastonmuutokseen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Pittsburghin G20-kokouksessa 24.–25. syyskuuta 2009 annetut sitoumukset luopua vaiheittain fossiilisia polttoaineita koskevista tuista keskipitkällä aikavälillä ja tarjota kohdennettua tukea, jolla köyhimmät maat voivat sopeutua ilmastonmuutokseen,

| — | ottaa huomioon ilmastonmuutossopimuksen osapuolten Hyderabadissa (Intia) 8.–19. lokakuuta 2012 pidettävän 11. konferenssin (COP11) biologisesta monimuotoisuudesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ilmastonmuutossopimuksen osapuolten Hyderabadissa (Intia) 8.–19. lokakuuta 2012 pidettävän 11. konferenssin (COP11) biologisesta monimuotoisuudesta,

| — | ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan työjärjestyksen 115 artiklan mukaisesti esittämät suulliset kysymykset (O-000160/2012 – B7-0364/2012 ja O-000161/2012 – B7-0365/2012 sekä neuvoston ja komission lausumat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan työjärjestyksen 115 artiklan mukaisesti esittämät suulliset kysymykset (O-000160/2012 – B7-0364/2012 ja O-000161/2012 – B7-0365/2012 sekä neuvoston ja komission lausumat,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 115 artiklan 5 kohdan ja 110 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 115 artiklan 5 kohdan ja 110 artiklan 2 kohdan,

| A. | toteaa, että Durbanin toimintaohjelmaa koskevissa päätöksissä todetaan ilmastonmuutoksen olevan akuutti ja mahdollisesti peruuttamaton uhka yhteiskunnille ja planeetalle, ja kaikkien osapuolten on siksi puututtava siihen kansainvälisellä tasolla; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että Durbanin toimintaohjelmaa koskevissa päätöksissä todetaan ilmastonmuutoksen olevan akuutti ja mahdollisesti peruuttamaton uhka yhteiskunnille ja planeetalle, ja kaikkien osapuolten on siksi puututtava siihen kansainvälisellä tasolla;

| B. | katsoo, että Durbanin paketti muodostaa alustavasti perustan laajalle, kunnianhimoiselle ja kansainväliselle, kaikkia osapuolia oikeudellisesti sitovalle sopimukselle, joka tehdään vuoteen 2015 mennessä ja pannaan täytäntöön vuoteen 2020 mennessä; |
| --- | --- |

B.

katsoo, että Durbanin paketti muodostaa alustavasti perustan laajalle, kunnianhimoiselle ja kansainväliselle, kaikkia osapuolia oikeudellisesti sitovalle sopimukselle, joka tehdään vuoteen 2015 mennessä ja pannaan täytäntöön vuoteen 2020 mennessä;

| C. | toteaa, että Dohan kokouksessa (COP18) on hyödynnettävä Durbanissa luotuja mahdollisuuksia, jotta voidaan taata, että pyrkiminen kohti maailmanlaajuista ja oikeudellisesti sitovaa sopimusta edistyy ja siihen päästään vuoteen 2015 mennessä; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että Dohan kokouksessa (COP18) on hyödynnettävä Durbanissa luotuja mahdollisuuksia, jotta voidaan taata, että pyrkiminen kohti maailmanlaajuista ja oikeudellisesti sitovaa sopimusta edistyy ja siihen päästään vuoteen 2015 mennessä;

| D. | toteaa, että oikeudellisesti sitovissa maailmanlaajuisissa sopimuksissa on noudatettava yhteisten mutta eriytettyjen velvollisuuksien ja kunkin valmiuksien periaatetta huomioiden kuitenkin, että kaikkien suurimpien päästöjen aiheuttajien on hyväksyttävä kunnianhimoiset ja riittävät kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistavoitteet sekä niiden mukaisia toimintalinjoja kehittyvien valmiuksien mukaisesti; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että oikeudellisesti sitovissa maailmanlaajuisissa sopimuksissa on noudatettava yhteisten mutta eriytettyjen velvollisuuksien ja kunkin valmiuksien periaatetta huomioiden kuitenkin, että kaikkien suurimpien päästöjen aiheuttajien on hyväksyttävä kunnianhimoiset ja riittävät kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistavoitteet sekä niiden mukaisia toimintalinjoja kehittyvien valmiuksien mukaisesti;

| E. | toteaa, että Durbanin paketissa ei otettu riittävästi huomioon tarvetta ryhtyä toimiin ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi vuoteen 2020 mennessä ja että olemassa olevat sitoumukset ja lupaukset eivät riitä maapallon keskimääräisen vuotuisen pintalämpötilan kokonaisnousun rajoittamiseen enintään kahteen celsiusasteeseen esiteolliseen aikaan verrattuna (2 oC:n tavoite) ja toteaa, että tähän aiheeseen on siksi erityisen tärkeää tarttua Dohan kokouksessa; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että Durbanin paketissa ei otettu riittävästi huomioon tarvetta ryhtyä toimiin ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi vuoteen 2020 mennessä ja että olemassa olevat sitoumukset ja lupaukset eivät riitä maapallon keskimääräisen vuotuisen pintalämpötilan kokonaisnousun rajoittamiseen enintään kahteen celsiusasteeseen esiteolliseen aikaan verrattuna (2 oC:n tavoite) ja toteaa, että tähän aiheeseen on siksi erityisen tärkeää tarttua Dohan kokouksessa;

| F. | toteaa, että hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin esittämän tieteellisen näytön mukaan 2 oC:n tavoitteeseen pääsemiseksi maailmanlaajuisten päästöjen huipputason vuonna 2015 on vähennyttävä ainakin 50 prosenttia vuoden 1990 tasosta vuoteen 2050 mennessä ja jatkettava vähenemistä sen jälkeenkin; toteaa, että EU:n on siksi vaadittava kaikilta suurimmilta päästöjen aiheuttajilta konkreettisia toimia ja niiden tehokasta täytäntöönpanoa ennen vuotta 2020; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin esittämän tieteellisen näytön mukaan 2 oC:n tavoitteeseen pääsemiseksi maailmanlaajuisten päästöjen huipputason vuonna 2015 on vähennyttävä ainakin 50 prosenttia vuoden 1990 tasosta vuoteen 2050 mennessä ja jatkettava vähenemistä sen jälkeenkin; toteaa, että EU:n on siksi vaadittava kaikilta suurimmilta päästöjen aiheuttajilta konkreettisia toimia ja niiden tehokasta täytäntöönpanoa ennen vuotta 2020;

| G. | toteaa viimeaikaisten tieteellisten tutkimusten osoittavan, että ilmastonmuutoksen vaikutukset ovat aiemmin arvioitua nopeampia ja voimakkaampia esimerkiksi arktisella alueella; |
| --- | --- |

G.

toteaa viimeaikaisten tieteellisten tutkimusten osoittavan, että ilmastonmuutoksen vaikutukset ovat aiemmin arvioitua nopeampia ja voimakkaampia esimerkiksi arktisella alueella;

| H. | ottaa huomioon, että Kansainvälisen energiajärjestön mukaan maailman energiankysynnän ennustetaan kasvavan kolmanneksella vuosien 2012 ja 2035 välillä; ottaa huomioon, että suurin osa kysynnän ja päästöjen kasvusta tapahtuu nousevan talouden maissa; ottaa huomioon, että fossiilisten polttoaineiden tuhlailevaa käyttöä tuetaan 400 miljardilla Yhdysvaltain dollarilla; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että Kansainvälisen energiajärjestön mukaan maailman energiankysynnän ennustetaan kasvavan kolmanneksella vuosien 2012 ja 2035 välillä; ottaa huomioon, että suurin osa kysynnän ja päästöjen kasvusta tapahtuu nousevan talouden maissa; ottaa huomioon, että fossiilisten polttoaineiden tuhlailevaa käyttöä tuetaan 400 miljardilla Yhdysvaltain dollarilla;

| I. | ottaa huomioon, että hiilestä irtautuminen energiasektorilla ja teollisuudessa innovaatioita soveltamalla olisi eduksi Euroopalle, josta tulisi näin edelläkävijä energiaan liittyvien tavaroiden ja palvelujen maailmanmarkkinoilla; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että hiilestä irtautuminen energiasektorilla ja teollisuudessa innovaatioita soveltamalla olisi eduksi Euroopalle, josta tulisi näin edelläkävijä energiaan liittyvien tavaroiden ja palvelujen maailmanmarkkinoilla;

| J. | ottaa huomioon, että maailmanlaajuinen innovointi kestävän energian alalla (sekä tuotannon että käyttäjien tasolla) luo työpaikkoja, kiihdyttää talouskasvua, lisää energiaomavaraisuutta ja vaalii puhtaampaa maailmaa, jossa ilmastonmuutosta hillitään ja varmistetaan riittävä energian tarjonta; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että maailmanlaajuinen innovointi kestävän energian alalla (sekä tuotannon että käyttäjien tasolla) luo työpaikkoja, kiihdyttää talouskasvua, lisää energiaomavaraisuutta ja vaalii puhtaampaa maailmaa, jossa ilmastonmuutosta hillitään ja varmistetaan riittävä energian tarjonta;

| K. | ottaa huomioon, että energia-alan investointien elinikä on usein vähintään 30 vuotta ja että uusien hankkeiden ja politiikkojen suunnittelu kestää pitkään, mikä korostaa pikaista tarvetta maailmanlaajuisesti uusiin edistysaskeliin energia-alalla; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että energia-alan investointien elinikä on usein vähintään 30 vuotta ja että uusien hankkeiden ja politiikkojen suunnittelu kestää pitkään, mikä korostaa pikaista tarvetta maailmanlaajuisesti uusiin edistysaskeliin energia-alalla;

| L. | katsoo, että tarvitaan enemmän energia- ja liikennejärjestelmien hyödyllisiä innovaatioita koskevaa tutkimusta; |
| --- | --- |

L.

katsoo, että tarvitaan enemmän energia- ja liikennejärjestelmien hyödyllisiä innovaatioita koskevaa tutkimusta;

| M. | katsoo, että EU:n olisi toimittava edelläkävijänä ilmastonsuojelussa, jotta se voisi osoittaa toimiensa olevan vakavasti otettavia ja hyödyntää teknisiä ja taloudellisia valmiuksiaan; |
| --- | --- |

M.

katsoo, että EU:n olisi toimittava edelläkävijänä ilmastonsuojelussa, jotta se voisi osoittaa toimiensa olevan vakavasti otettavia ja hyödyntää teknisiä ja taloudellisia valmiuksiaan;

| N. | toteaa, että oikeudellisesti sitova sopimus vuonna 2015 ei ole mahdollinen ilman pitkän aikavälin maailmanlaajuisten lieventämistoimien oikeudenmukaisuutta koskevaa konsensusta; |
| --- | --- |

N.

toteaa, että oikeudellisesti sitova sopimus vuonna 2015 ei ole mahdollinen ilman pitkän aikavälin maailmanlaajuisten lieventämistoimien oikeudenmukaisuutta koskevaa konsensusta;

| O. | ottaa huomioon, että vuonna 2010 pidetyssä Cancúnin COP16-kokouksessa kehittyneet maat sitoutuivat tuomaan vuoteen 2020 mennessä vuosittain 100 miljardia dollaria uutta ja lisättyä rahoitusta kehitysmaiden ilmastonmuutostoimiin, mutta toteaa, että tähän mennessä ei ole olemassa kansainvälistä määritelmää uudelle ja lisätylle; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että vuonna 2010 pidetyssä Cancúnin COP16-kokouksessa kehittyneet maat sitoutuivat tuomaan vuoteen 2020 mennessä vuosittain 100 miljardia dollaria uutta ja lisättyä rahoitusta kehitysmaiden ilmastonmuutostoimiin, mutta toteaa, että tähän mennessä ei ole olemassa kansainvälistä määritelmää uudelle ja lisätylle;

| P. | ottaa huomioon, että vuoden 2012 nopean alun jälkeen (Kööpenhaminassa sitouduttiin arvoltaan 30 miljardin Yhdysvaltojen dollarin rahoitukseen) ei ole olemassa varmuutta siitä, kuinka paljon ilmastorahoitusta on tulossa; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että vuoden 2012 nopean alun jälkeen (Kööpenhaminassa sitouduttiin arvoltaan 30 miljardin Yhdysvaltojen dollarin rahoitukseen) ei ole olemassa varmuutta siitä, kuinka paljon ilmastorahoitusta on tulossa;

| Q. | toteaa, että maailmassa noin 20 prosenttia kasvihuonekaasupäästöistä on peräisin metsäkadosta ja muista maankäytön ja sen muutoksen muodoista, ja katsoo, että peltometsätalous vähentää kasvihuonekaasupäästöjä, koska hiiltä varastoituu enemmän, ja se vähentää myös köyhyyttä, koska paikallisyhteisöjen tulot monipuolistuvat; |
| --- | --- |

Q.

toteaa, että maailmassa noin 20 prosenttia kasvihuonekaasupäästöistä on peräisin metsäkadosta ja muista maankäytön ja sen muutoksen muodoista, ja katsoo, että peltometsätalous vähentää kasvihuonekaasupäästöjä, koska hiiltä varastoituu enemmän, ja se vähentää myös köyhyyttä, koska paikallisyhteisöjen tulot monipuolistuvat;

| R. | katsoo, että metsähallinnon parantaminen on keskeinen edellytys metsäkadon pysyvälle hidastamiselle; |
| --- | --- |

R.

katsoo, että metsähallinnon parantaminen on keskeinen edellytys metsäkadon pysyvälle hidastamiselle;

Durbanin toimintaohjelma

| 1. | pitää myönteisenä Durbanin toimintaohjelmaa käsittelevän ad hoc -työryhmän perustamista ja toteaa, että päätös 1/CP.17 edellyttää, että työryhmä aloittaa pikaisesti työskentelyn saadakseen aikaan sellaisen pöytäkirjan, muun oikeudellisen välineen tai neuvottelutuloksen, jolla on oikeusvaikutus yleissopimuksen nojalla ja jota sovelletaan kaikkiin osapuoliin, ja saattaakseen työnsä päätökseen mahdollisimman pian, viimeistään vuonna 2015; lisää, että työryhmän työn tuloksista on raportoitava ilmastonmuutospaneelin viidennessä arviointiraportissa, joka julkaistaan vuonna 2014; pitää myönteisenä myös osapuolten prosessia tavoitteiden nostamiseksi vuotta 2020 edeltävällä kaudella; |
| --- | --- |

1.

pitää myönteisenä Durbanin toimintaohjelmaa käsittelevän ad hoc -työryhmän perustamista ja toteaa, että päätös 1/CP.17 edellyttää, että työryhmä aloittaa pikaisesti työskentelyn saadakseen aikaan sellaisen pöytäkirjan, muun oikeudellisen välineen tai neuvottelutuloksen, jolla on oikeusvaikutus yleissopimuksen nojalla ja jota sovelletaan kaikkiin osapuoliin, ja saattaakseen työnsä päätökseen mahdollisimman pian, viimeistään vuonna 2015; lisää, että työryhmän työn tuloksista on raportoitava ilmastonmuutospaneelin viidennessä arviointiraportissa, joka julkaistaan vuonna 2014; pitää myönteisenä myös osapuolten prosessia tavoitteiden nostamiseksi vuotta 2020 edeltävällä kaudella;

| 2. | korostaa, että oikeudenmukaisuuden ja yhteisten mutta eriytettyjen velvollisuuksien ja kunkin valmiuksien periaatteen on oltava Durbanin toimintaohjelman keskiössä, jotta tuloksia saadaan ilmaston kannalta riittävän ajoissa; |
| --- | --- |

2.

korostaa, että oikeudenmukaisuuden ja yhteisten mutta eriytettyjen velvollisuuksien ja kunkin valmiuksien periaatteen on oltava Durbanin toimintaohjelman keskiössä, jotta tuloksia saadaan ilmaston kannalta riittävän ajoissa;

| 3. | toteaa Durbanin paketin edellyttävän lisäksi, että pitkän aikavälin yhteistoimintaa käsittelevä ad hoc -työryhmä pääsee sovittuihin tavoitteisiinsa ennen Dohan kokousta; |
| --- | --- |

3.

toteaa Durbanin paketin edellyttävän lisäksi, että pitkän aikavälin yhteistoimintaa käsittelevä ad hoc -työryhmä pääsee sovittuihin tavoitteisiinsa ennen Dohan kokousta;

| 4. | korostaa, että uudella oikeudellisella välineellä on varmistettava hillitsemistoimet, jotka ovat sellaisen maailmanlaajuisen hiilitaseen mukaisia, jonka avulla ilmastonmuutos pysyy alle kahden celsiusasteen verrattuna esiteolliseen tasoon, ja että sillä on taattava välineet kehitysmaissa tarvittaviin ilmastotoimiin sekä tehokkaaseen tilinpitoon, seurantaan ja raportointiin ja täytäntöönpano- ja valvontajärjestelmään; |
| --- | --- |

4.

korostaa, että uudella oikeudellisella välineellä on varmistettava hillitsemistoimet, jotka ovat sellaisen maailmanlaajuisen hiilitaseen mukaisia, jonka avulla ilmastonmuutos pysyy alle kahden celsiusasteen verrattuna esiteolliseen tasoon, ja että sillä on taattava välineet kehitysmaissa tarvittaviin ilmastotoimiin sekä tehokkaaseen tilinpitoon, seurantaan ja raportointiin ja täytäntöönpano- ja valvontajärjestelmään;

| 5. | on erityisen huolissaan siitä, että joidenkin Bonnissa toukokuussa 2012 käytyihin keskusteluihin osallistuneiden osapuolten asenne oli torjuva, mutta pitää myönteisinä Bangkokissa Thaimaassa 30. elokuuta–5. syyskuuta 2012 järjestetyissä epävirallisissa kokouksissa saavutettuja pieniä mutta tunnistettavissa olevia askelia kohti lähentymistä; |
| --- | --- |

5.

on erityisen huolissaan siitä, että joidenkin Bonnissa toukokuussa 2012 käytyihin keskusteluihin osallistuneiden osapuolten asenne oli torjuva, mutta pitää myönteisinä Bangkokissa Thaimaassa 30. elokuuta–5. syyskuuta 2012 järjestetyissä epävirallisissa kokouksissa saavutettuja pieniä mutta tunnistettavissa olevia askelia kohti lähentymistä;

| 6. | vaatii lisää selkeyttä ja sopimusta toimien vertailtavuudesta ja yhteisestä tilinpidosta niille teollisuusmaaosapuolille, jotka eivät ole allekirjoittaneet Kioton pöytäkirjaa, ennen ilmastosopimuksen alaisen pitkän aikavälin yhteistoimintaa käsittelevän ad hoc -työryhmän työn päättämistä; |
| --- | --- |

6.

vaatii lisää selkeyttä ja sopimusta toimien vertailtavuudesta ja yhteisestä tilinpidosta niille teollisuusmaaosapuolille, jotka eivät ole allekirjoittaneet Kioton pöytäkirjaa, ennen ilmastosopimuksen alaisen pitkän aikavälin yhteistoimintaa käsittelevän ad hoc -työryhmän työn päättämistä;

| 7. | korostaa, että EU:n on toimittava johtavana esimerkkinä ja pantava sitoumuksensa täytäntöön ja osoitettava kunnianhimoa sekä hillitsemistoimien että rahoituksen suhteen; katsoo siksi, että on kaikkien unionin toimielinten vastuulla harjoittaa ennen Dohan kokousta intensiivistä ilmastodiplomatiaa ja perustaa kansainvälisiä yhteistyökumppanuuksia, jotta voidaan varmistaa, että Durbanin paketissa tehdyissä sitoumuksissa pysytään ja että ilmastonmuutossopimusta koskevaa prosessia viedään kohti uutta monenvälistä järjestelmää, josta päätetään vuonna 2015; tähdentää, että on tärkeää selventää, kuinka yleissopimuksen periaatteita sovelletaan vuoden 2020 jälkeen, niin että kaikki osapuolet tekevät sitoumuksia; katsoo, että COP 17 -kokouksessa määritelty markkinapohjainen mekanismi on erityisen tärkeä tässä suhteessa, ja toivoo, että ilmastosopimuksen alainen pitkän aikavälin yhteistoimintaa käsittelevä ad hoc -työryhmä onnistuu kehittämään yksityiskohtaisia sääntöjä ja menettelyjä tätä mekanismia varten; |
| --- | --- |

7.

korostaa, että EU:n on toimittava johtavana esimerkkinä ja pantava sitoumuksensa täytäntöön ja osoitettava kunnianhimoa sekä hillitsemistoimien että rahoituksen suhteen; katsoo siksi, että on kaikkien unionin toimielinten vastuulla harjoittaa ennen Dohan kokousta intensiivistä ilmastodiplomatiaa ja perustaa kansainvälisiä yhteistyökumppanuuksia, jotta voidaan varmistaa, että Durbanin paketissa tehdyissä sitoumuksissa pysytään ja että ilmastonmuutossopimusta koskevaa prosessia viedään kohti uutta monenvälistä järjestelmää, josta päätetään vuonna 2015; tähdentää, että on tärkeää selventää, kuinka yleissopimuksen periaatteita sovelletaan vuoden 2020 jälkeen, niin että kaikki osapuolet tekevät sitoumuksia; katsoo, että COP 17 -kokouksessa määritelty markkinapohjainen mekanismi on erityisen tärkeä tässä suhteessa, ja toivoo, että ilmastosopimuksen alainen pitkän aikavälin yhteistoimintaa käsittelevä ad hoc -työryhmä onnistuu kehittämään yksityiskohtaisia sääntöjä ja menettelyjä tätä mekanismia varten;

Kioton pöytäkirjan toinen velvoitekausi

| 8. | panee merkille Durbanin paketissa, joka kattaa yhteensä noin 15 prosenttia maailman päästöistä, esitetyn osapuolten päätöksen, jonka vuoksi EU:n on tehostettava pyrkimyksiään kaikkien keskeisten toimijoiden suostuttelemiseksi yhteisillä toimilla väliaikaisesti Kioton pöytäkirjan toiseen velvoitekauteen, joka alkaisi 1. tammikuuta 2013 siirtymänä uuteen, tehokkaampaan, kattavaan ja kaikkia osapuolia oikeudellisesti sitovaan kansainväliseen järjestelmään vuoteen 2020 mennessä; |
| --- | --- |

8.

panee merkille Durbanin paketissa, joka kattaa yhteensä noin 15 prosenttia maailman päästöistä, esitetyn osapuolten päätöksen, jonka vuoksi EU:n on tehostettava pyrkimyksiään kaikkien keskeisten toimijoiden suostuttelemiseksi yhteisillä toimilla väliaikaisesti Kioton pöytäkirjan toiseen velvoitekauteen, joka alkaisi 1. tammikuuta 2013 siirtymänä uuteen, tehokkaampaan, kattavaan ja kaikkia osapuolia oikeudellisesti sitovaan kansainväliseen järjestelmään vuoteen 2020 mennessä;

| 9. | panee merkille, että Yhdysvallat, Venäjä, Japani ja Kanada eivät osallistu Kioton pöytäkirjan mahdolliseen toiseen velvoitekauteen ja että Australian ja Uuden-Seelannin osallistuminenkin on epävarmaa; toteaa myös, että Kiinan, Intian, Brasilian ja Indonesian kaltaisilla kehittyvillä mailla ei edelleenkään ole päästövähennystavoitteita; |
| --- | --- |

9.

panee merkille, että Yhdysvallat, Venäjä, Japani ja Kanada eivät osallistu Kioton pöytäkirjan mahdolliseen toiseen velvoitekauteen ja että Australian ja Uuden-Seelannin osallistuminenkin on epävarmaa; toteaa myös, että Kiinan, Intian, Brasilian ja Indonesian kaltaisilla kehittyvillä mailla ei edelleenkään ole päästövähennystavoitteita;

| 10. | kehottaa hyväksymään tarvittavat muutokset Dohan kokouksessa, jotta Kioton pöytäkirjan toinen velvoitekausi voidaan aloittaa välittömästi jo ennen kuin velvoitteista tulee sitovia; |
| --- | --- |

10.

kehottaa hyväksymään tarvittavat muutokset Dohan kokouksessa, jotta Kioton pöytäkirjan toinen velvoitekausi voidaan aloittaa välittömästi jo ennen kuin velvoitteista tulee sitovia;

| 11. | panee merkille Durbanin paketin päätöksen 1/CMP.7 sisältämän lupauksen siitä, että toisen velvoitekauden päättymispäivästä päätetään Dohan kokouksessa, ja kannattaa kahdeksan vuoden velvoitekautta, joka päättyy 31. joulukuuta 2020; |
| --- | --- |

11.

panee merkille Durbanin paketin päätöksen 1/CMP.7 sisältämän lupauksen siitä, että toisen velvoitekauden päättymispäivästä päätetään Dohan kokouksessa, ja kannattaa kahdeksan vuoden velvoitekautta, joka päättyy 31. joulukuuta 2020;

| 12. | korostaa, että Kioton pöytäkirjan tämänhetkisen toimintarakenteen puitteissa tarvitaan päästöjen määrällisiä rajoitus- ja vähennystavoitteita, jotka osapuolten oli esitettävä toukokuuhun 2012 mennessä, jotta ne voitaisiin lisätä Dohan kokouksessa muutoksina Kioton pöytäkirjaan päätöksen 1/CMP.7 mukaisesti; kehottaa liitteen B osapuolia esittämään päästöjen määrällisen rajoitus- ja vähennysvelvoitteensa, jos ne eivät ole sitä jo tehneet, pitää myönteisenä tätä koskevaa EU:n alkuperäistä esitystä; korostaa, että käyttämättä jääneiden sallittujen päästömääräyksiköiden siirtäminen toisen velvoitekauden kiintiöön haittaisi Kioton pöytäkirjan tavoitteiden toteutumista; korostaa, että jos jäsenvaltiot saavat siirtää käyttämättä jääneitä sallittuja päästömääräyksiköitä, Kioton pöytäkirjalla ei ole todellista vaikutusta ilmastonmuutoksen hillitsemiseen; |
| --- | --- |

12.

korostaa, että Kioton pöytäkirjan tämänhetkisen toimintarakenteen puitteissa tarvitaan päästöjen määrällisiä rajoitus- ja vähennystavoitteita, jotka osapuolten oli esitettävä toukokuuhun 2012 mennessä, jotta ne voitaisiin lisätä Dohan kokouksessa muutoksina Kioton pöytäkirjaan päätöksen 1/CMP.7 mukaisesti; kehottaa liitteen B osapuolia esittämään päästöjen määrällisen rajoitus- ja vähennysvelvoitteensa, jos ne eivät ole sitä jo tehneet, pitää myönteisenä tätä koskevaa EU:n alkuperäistä esitystä; korostaa, että käyttämättä jääneiden sallittujen päästömääräyksiköiden siirtäminen toisen velvoitekauden kiintiöön haittaisi Kioton pöytäkirjan tavoitteiden toteutumista; korostaa, että jos jäsenvaltiot saavat siirtää käyttämättä jääneitä sallittuja päästömääräyksiköitä, Kioton pöytäkirjalla ei ole todellista vaikutusta ilmastonmuutoksen hillitsemiseen;

| 13. | pitää myönteisenä G77-ryhmän ja Kiinan ehdotusta ylijäämän käytön kouriintuntuvaksi hillitsemiseksi ja minimoimiseksi; toteaa, että Euroopan unioni ei ole toistaiseksi tehnyt ehdotusta käyttämättä jääneiden sallittujen päästömääräyksiköiden ylijäämän suhteen; muistuttaa, että Lissabonin sopimuksen mukaan Euroopan unionin neuvosto tekee päätöksensä yleensä määräenemmistöllä (SEU-sopimuksen 16 artikla) ja koko menettelyn ajan neuvotellessaan ja tehdessään kansainvälisiä sopimuksia (SEUT-sopimuksen 218 artikla); |
| --- | --- |

13.

pitää myönteisenä G77-ryhmän ja Kiinan ehdotusta ylijäämän käytön kouriintuntuvaksi hillitsemiseksi ja minimoimiseksi; toteaa, että Euroopan unioni ei ole toistaiseksi tehnyt ehdotusta käyttämättä jääneiden sallittujen päästömääräyksiköiden ylijäämän suhteen; muistuttaa, että Lissabonin sopimuksen mukaan Euroopan unionin neuvosto tekee päätöksensä yleensä määräenemmistöllä (SEU-sopimuksen 16 artikla) ja koko menettelyn ajan neuvotellessaan ja tehdessään kansainvälisiä sopimuksia (SEUT-sopimuksen 218 artikla);

| 14. | kehottaa jälleen uudistamaan puhtaan kehityksen mekanismia, laatimalla tiukkoja laatusääntöjä, jotta taataan, että hankkeet ovat riittävän korkeatasoisia päästöjen vähentämiseksi luotettavasti, todennettavasti, tosiasiallisesti ja täydentävästi, kestävän kehityksen tukeminen kehitysmaissa ja mekanismin väärinkäytön estäminen, ettei sitä käytetä infrastruktuurihankkeisiin, joiden hiilidioksidipäästöt ovat korkeat; katsoo, että tulevaisuudessa puhtaan kehityksen mekanismi olisi rajoitettava vähiten kehittyneisiin maihin; |
| --- | --- |

14.

kehottaa jälleen uudistamaan puhtaan kehityksen mekanismia, laatimalla tiukkoja laatusääntöjä, jotta taataan, että hankkeet ovat riittävän korkeatasoisia päästöjen vähentämiseksi luotettavasti, todennettavasti, tosiasiallisesti ja täydentävästi, kestävän kehityksen tukeminen kehitysmaissa ja mekanismin väärinkäytön estäminen, ettei sitä käytetä infrastruktuurihankkeisiin, joiden hiilidioksidipäästöt ovat korkeat; katsoo, että tulevaisuudessa puhtaan kehityksen mekanismi olisi rajoitettava vähiten kehittyneisiin maihin;

Hillitsemistoimenpiteiden riittämättömyys

| 15. | painottaa, että kaikkien osapuolten on ensi sijassa pantava sitoumuksensa täytäntöön ja sen lisäksi nostettava tavoitetasoaan tästä hetkestä vuoteen 2020 asti, jotta 2 oC:n tavoitteen saavuttaminen olisi mahdollista; muistuttaa erityisesti akuutista tarpeesta poistaa gigatonnikuilu eli tieteellisten tosiasioiden ja osapuolten nykyisten sitoumusten välinen ero, jotta voidaan luoda päästövähennyksiä koskevia sitovia sitoumuksia ja toimenpiteitä, jotka ovat Kööpenhaminan sitoumusta kunnianhimoisempia ja yhteisten mutta eriytettyjen velvollisuuksien periaatteen mukaisia, mikä tarkoittaa, että köyhemmille maille olisi voitava – rahoitus- ja teknisen avun mutta myös valmiuksien kehittämisen avulla – annettava mahdollisuus siirtyä suoraan edistyneeseen vähähiiliseen energia- ja talousjärjestelmään; kehottaa erityisesti osapuolia ryhtymään pikaisiin toimiin, jotka vaikuttavat viimeistään vuoteen 2015 mennessä, kansainvälisen lento- ja meriliikenteen sekä muiden asiaankuuluvien alojen päästöjen sekä fluorihiilivetyjen, noen, metaanin ja muiden ilmastonmuutosta kiihdyttävien lyhytkestoisten päästöjen vähentämiseksi, jotta saavutetaan 2 oC:n tavoite; |
| --- | --- |

15.

painottaa, että kaikkien osapuolten on ensi sijassa pantava sitoumuksensa täytäntöön ja sen lisäksi nostettava tavoitetasoaan tästä hetkestä vuoteen 2020 asti, jotta 2 oC:n tavoitteen saavuttaminen olisi mahdollista; muistuttaa erityisesti akuutista tarpeesta poistaa gigatonnikuilu eli tieteellisten tosiasioiden ja osapuolten nykyisten sitoumusten välinen ero, jotta voidaan luoda päästövähennyksiä koskevia sitovia sitoumuksia ja toimenpiteitä, jotka ovat Kööpenhaminan sitoumusta kunnianhimoisempia ja yhteisten mutta eriytettyjen velvollisuuksien periaatteen mukaisia, mikä tarkoittaa, että köyhemmille maille olisi voitava – rahoitus- ja teknisen avun mutta myös valmiuksien kehittämisen avulla – annettava mahdollisuus siirtyä suoraan edistyneeseen vähähiiliseen energia- ja talousjärjestelmään; kehottaa erityisesti osapuolia ryhtymään pikaisiin toimiin, jotka vaikuttavat viimeistään vuoteen 2015 mennessä, kansainvälisen lento- ja meriliikenteen sekä muiden asiaankuuluvien alojen päästöjen sekä fluorihiilivetyjen, noen, metaanin ja muiden ilmastonmuutosta kiihdyttävien lyhytkestoisten päästöjen vähentämiseksi, jotta saavutetaan 2 oC:n tavoite;

| 16. | kehottaa tekemään Dohassa päätöksen kokonaisvajeen koon määrittämisestä ja seuraamaan sitä jatkuvasti, jotta voidaan ryhtyä tarvittaviin toimiin sen kaventamiseksi; |
| --- | --- |

16.

kehottaa tekemään Dohassa päätöksen kokonaisvajeen koon määrittämisestä ja seuraamaan sitä jatkuvasti, jotta voidaan ryhtyä tarvittaviin toimiin sen kaventamiseksi;

| 17. | kehottaa komissiota ja puheenjohtajavaltio Kyprosta etsimään liittolaisia, jotta voidaan kuroa umpeen ”gigatonnikuilu”, eli se ero, joka vallitsee nykyisten tavoitetasojen ja sen tason välillä, jota ilmaston lämpenemisen pitäminen alle kahdessa celsiusasteessa edellyttää; |
| --- | --- |

17.

kehottaa komissiota ja puheenjohtajavaltio Kyprosta etsimään liittolaisia, jotta voidaan kuroa umpeen ”gigatonnikuilu”, eli se ero, joka vallitsee nykyisten tavoitetasojen ja sen tason välillä, jota ilmaston lämpenemisen pitäminen alle kahdessa celsiusasteessa edellyttää;

| 18. | toteaa, että fossiilisille polttoaineille myönnettävien tukien tosiasiallinen poistaminen edistäisi huomattavasti päästötavoitteiden saavuttamista; |
| --- | --- |

18.

toteaa, että fossiilisille polttoaineille myönnettävien tukien tosiasiallinen poistaminen edistäisi huomattavasti päästötavoitteiden saavuttamista;

| 19. | muistuttaa, että ilmastonmuutospaneelin neljännen arviointiraportin tulosten mukaan teollisuusmaiden on vähennettävä kotimaisia päästöjään 25–40 prosenttia vuoden 1990 tasosta vuoteen 2020 mennessä, kun taas kehitysmaiden olisi ryhmänä saavutettava vuoteen 2020 mennessä noin 15–30 prosentin vähennys tämänhetkisestä päästöjensä kasvuennusteesta; muistuttaa myös, että maapallon kokonaispäästöjen huippu olisi saavutettava ennen vuotta 2020, ja kehottaa avoimeen keskusteluun tehokkaammista toimintastrategioista, jotta päästäisiin lähemmäksi päästötavoitteita; |
| --- | --- |

19.

muistuttaa, että ilmastonmuutospaneelin neljännen arviointiraportin tulosten mukaan teollisuusmaiden on vähennettävä kotimaisia päästöjään 25–40 prosenttia vuoden 1990 tasosta vuoteen 2020 mennessä, kun taas kehitysmaiden olisi ryhmänä saavutettava vuoteen 2020 mennessä noin 15–30 prosentin vähennys tämänhetkisestä päästöjensä kasvuennusteesta; muistuttaa myös, että maapallon kokonaispäästöjen huippu olisi saavutettava ennen vuotta 2020, ja kehottaa avoimeen keskusteluun tehokkaammista toimintastrategioista, jotta päästäisiin lähemmäksi päästötavoitteita;

| 20. | korostaa, että tarvitaan luotettavaa tieteellistä perustaa, kuten se, jonka perusteellisen rakenne- ja menettelyuudistuksen läpikäynyt hallitustenvälinen ilmastonmuutospaneeli voi tarjota, ja tähdentää tähän liittyen ilmastonmuutospaneelin vuonna 2014 valmistuvan viidennen arviointiraportin (IPCC 5 AR) tulosten merkitystä; |
| --- | --- |

20.

korostaa, että tarvitaan luotettavaa tieteellistä perustaa, kuten se, jonka perusteellisen rakenne- ja menettelyuudistuksen läpikäynyt hallitustenvälinen ilmastonmuutospaneeli voi tarjota, ja tähdentää tähän liittyen ilmastonmuutospaneelin vuonna 2014 valmistuvan viidennen arviointiraportin (IPCC 5 AR) tulosten merkitystä;

| 21. | muistuttaa, että on EU:n intresseissä pyrkiä 30 prosentin ilmastonsuojelutavoitteeseen vuoteen 2020 mennessä, sillä niin luodaan kestävää kasvua ja lisää työpaikkoja sekä vähennetään riippuvuutta energian tuonnista; |
| --- | --- |

21.

muistuttaa, että on EU:n intresseissä pyrkiä 30 prosentin ilmastonsuojelutavoitteeseen vuoteen 2020 mennessä, sillä niin luodaan kestävää kasvua ja lisää työpaikkoja sekä vähennetään riippuvuutta energian tuonnista;

| 22. | pitää myönteisenä ehdotusta, että EU:n lainsäädäntöön sisällytettäisiin Cancúnin sopimus, jonka mukaan kehitysmaaosapuolten on laadittava vähähiilisiä kehitysstrategioita, ja tähdentää, että kehitysmaaosapuolille on tarjottava rahoitus- ja teknistä tukea vähähiilisten kehitysstrategioiden hyväksymiseksi ja täytäntöönpanemiseksi; huomauttaa, että näissä suunnitelmissa ja strategioissa olisi hahmoteltava toimintalinjoja ja toimia, joihin kuuluu ennakoiva kotimainen toiminta, jotta vältetään jumiutuminen hiili-intensiivisiin investointeihin ja infrastruktuureihin, sekä lyhyen ja keskipitkän aikavälin energiatehokkuutta ja uusiutuvia energiamuotoja koskevia tavoitteita; |
| --- | --- |

22.

pitää myönteisenä ehdotusta, että EU:n lainsäädäntöön sisällytettäisiin Cancúnin sopimus, jonka mukaan kehitysmaaosapuolten on laadittava vähähiilisiä kehitysstrategioita, ja tähdentää, että kehitysmaaosapuolille on tarjottava rahoitus- ja teknistä tukea vähähiilisten kehitysstrategioiden hyväksymiseksi ja täytäntöönpanemiseksi; huomauttaa, että näissä suunnitelmissa ja strategioissa olisi hahmoteltava toimintalinjoja ja toimia, joihin kuuluu ennakoiva kotimainen toiminta, jotta vältetään jumiutuminen hiili-intensiivisiin investointeihin ja infrastruktuureihin, sekä lyhyen ja keskipitkän aikavälin energiatehokkuutta ja uusiutuvia energiamuotoja koskevia tavoitteita;

Ilmastorahoitus

| 23. | korostaa, että on estettävä rahoituksen hiipuminen vuoden 2012 jälkeen (kun nopean rahoituksen kausi päättyy) ja pyrittävä määrittämään keinot ilmastorahoituksen turvaamiseksi vuosiksi 2013–2020 eri lähteistä; katsoo, että rahoitusta koskevat konkreettiset sitoumukset ovat erittäin tärkeitä kaudella 2013–2020, jotta voidaan nopeuttaa muutosprosesseja ja välttää jumiutumista fossiilisiin polttoaineisiin monissa kehitysmaissa sekä tukea niiden pyrkimyksiä ilmastonmuutoksen lieventämiseen ja siihen sopeutumiseen; muistuttaa, että suurin osa jäsenvaltioista ei ole vielä tehnyt ilmastorahoitussitoumuksia vuoden 2013 jälkeiselle ajalle; |
| --- | --- |

23.

korostaa, että on estettävä rahoituksen hiipuminen vuoden 2012 jälkeen (kun nopean rahoituksen kausi päättyy) ja pyrittävä määrittämään keinot ilmastorahoituksen turvaamiseksi vuosiksi 2013–2020 eri lähteistä; katsoo, että rahoitusta koskevat konkreettiset sitoumukset ovat erittäin tärkeitä kaudella 2013–2020, jotta voidaan nopeuttaa muutosprosesseja ja välttää jumiutumista fossiilisiin polttoaineisiin monissa kehitysmaissa sekä tukea niiden pyrkimyksiä ilmastonmuutoksen lieventämiseen ja siihen sopeutumiseen; muistuttaa, että suurin osa jäsenvaltioista ei ole vielä tehnyt ilmastorahoitussitoumuksia vuoden 2013 jälkeiselle ajalle;

| 24. | pane huolestuneena merkille, että vaikka kehittyneet valtiot ovat sitoutuneet myöntämään ilmastorahoitukseen 100 miljoonaa Yhdysvaltojen dollaria vuodessa vuoteen 2020 asti, tällä hetkellä ei ole olemassa kansainvälisesti sovittua määritelmää sille, mitä ”uudella ja täydentävällä” oikeasti tarkoitetaan; |
| --- | --- |

24.

pane huolestuneena merkille, että vaikka kehittyneet valtiot ovat sitoutuneet myöntämään ilmastorahoitukseen 100 miljoonaa Yhdysvaltojen dollaria vuodessa vuoteen 2020 asti, tällä hetkellä ei ole olemassa kansainvälisesti sovittua määritelmää sille, mitä ”uudella ja täydentävällä” oikeasti tarkoitetaan;

| 25. | korostaa, että ilmastovarojen laskeminen, todentaminen ja seuranta sekä niiden lisääminen ovat oleellisen tärkeitä ja edellyttävät kansainvälisesti sovittua määritelmää; kehottaa Euroopan unionia kehittämään yhteisen näkemyksen, jolla varmistetaan, että virallinen kehitysapu ei poikkea olemassa olevista kehitystavoitteista, vaan on todellakin niitä täydentävää; |
| --- | --- |

25.

korostaa, että ilmastovarojen laskeminen, todentaminen ja seuranta sekä niiden lisääminen ovat oleellisen tärkeitä ja edellyttävät kansainvälisesti sovittua määritelmää; kehottaa Euroopan unionia kehittämään yhteisen näkemyksen, jolla varmistetaan, että virallinen kehitysapu ei poikkea olemassa olevista kehitystavoitteista, vaan on todellakin niitä täydentävää;

| 26. | pitää myönteisenä pitkän aikavälin rahoitusta koskevan työohjelman toimia pitkän aikavälin rahoituslähteiden ja kehitysmaiden rahoitustarpeiden suhteen ja odottaa, että yhteispuheenjohtajien raportista käydään Dohassa keskusteluja; |
| --- | --- |

26.

pitää myönteisenä pitkän aikavälin rahoitusta koskevan työohjelman toimia pitkän aikavälin rahoituslähteiden ja kehitysmaiden rahoitustarpeiden suhteen ja odottaa, että yhteispuheenjohtajien raportista käydään Dohassa keskusteluja;

| 27. | katsoo, että kehitysmaiden ilmastotoimien rahoituksella on puututtava ilmastonmuutoksen jo tähän mennessä aiheuttamiin kielteisiin seurauksiin, autettava kehittämään sietokykyä erityisesti köyhimmissä ja haavoittuvimmissa maissa sekä pyrittävä edistämään vuoden 2020 päästötavoitteiden saavuttamista ja samalla tuettava kestävää kehitystä; |
| --- | --- |

27.

katsoo, että kehitysmaiden ilmastotoimien rahoituksella on puututtava ilmastonmuutoksen jo tähän mennessä aiheuttamiin kielteisiin seurauksiin, autettava kehittämään sietokykyä erityisesti köyhimmissä ja haavoittuvimmissa maissa sekä pyrittävä edistämään vuoden 2020 päästötavoitteiden saavuttamista ja samalla tuettava kestävää kehitystä;

| 28. | toteaa tässä yhteydessä, että olisi hyödynnettävä innovatiivisia ja uusia rahoituslähteitä (kansainvälinen finanssitransaktiovero ja kansainväliset lento- ja laivaliikennemaksut); |
| --- | --- |

28.

toteaa tässä yhteydessä, että olisi hyödynnettävä innovatiivisia ja uusia rahoituslähteitä (kansainvälinen finanssitransaktiovero ja kansainväliset lento- ja laivaliikennemaksut);

| 29. | kehottaa komissiota varmistamaan, että rahoitus on uutta ja täydentävää, ja edelleen edistämään innovatiivisia rahoituslähteitä; |
| --- | --- |

29.

kehottaa komissiota varmistamaan, että rahoitus on uutta ja täydentävää, ja edelleen edistämään innovatiivisia rahoituslähteitä;

| 30. | korostaa fossiilisten polttoaineiden tukien poistamisesta koituvia huomattavia kustannussäästöjä ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä; kehottaa hyväksymään Dohassa suunnitelmia fossiilisten polttoaineiden tukien poistamiseksi sekä teollisuusmaissa että kehitysmaissa, niin että etusijalle asetetaan liitteen I maat; |
| --- | --- |

30.

korostaa fossiilisten polttoaineiden tukien poistamisesta koituvia huomattavia kustannussäästöjä ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä; kehottaa hyväksymään Dohassa suunnitelmia fossiilisten polttoaineiden tukien poistamiseksi sekä teollisuusmaissa että kehitysmaissa, niin että etusijalle asetetaan liitteen I maat;

| 31. | suhtautuu myönteisesti vihreän ilmastorahaston johtokunnan perustamiseen ja odottaa, että Dohassa tehdään päätös vihreän ilmastorahaston sihteeristön sijoituspaikasta; toteaa, että Dohan kokouksessa on tehtävä lisäpäätöksiä vihreän ilmastorahaston käyttöönotosta, joka oli yksi Cancúnin sopimuksissa sovituista asioista, ja etenkin sen alkupääomasta, ja painottaa tarvetta saada osapuolilta taloudellista tukea, jotta vihreän ilmastorahaston toiminta voidaan aloittaa; toteaa, että vihreä ilmastorahasto on ratkaisevan tärkeä vähiten kehittyneiden maiden valmiuksille hillitä ilmastonmuutosta ja sopeutua siihen ja että kouriintuntuvat rahoitussitoumukset tällä alalla ovat äärimmäisen tärkeitä; |
| --- | --- |

31.

suhtautuu myönteisesti vihreän ilmastorahaston johtokunnan perustamiseen ja odottaa, että Dohassa tehdään päätös vihreän ilmastorahaston sihteeristön sijoituspaikasta; toteaa, että Dohan kokouksessa on tehtävä lisäpäätöksiä vihreän ilmastorahaston käyttöönotosta, joka oli yksi Cancúnin sopimuksissa sovituista asioista, ja etenkin sen alkupääomasta, ja painottaa tarvetta saada osapuolilta taloudellista tukea, jotta vihreän ilmastorahaston toiminta voidaan aloittaa; toteaa, että vihreä ilmastorahasto on ratkaisevan tärkeä vähiten kehittyneiden maiden valmiuksille hillitä ilmastonmuutosta ja sopeutua siihen ja että kouriintuntuvat rahoitussitoumukset tällä alalla ovat äärimmäisen tärkeitä;

| 32. | korostaa, että Cancúnin sopimuksissa määritellään selkeästi, että vihreän ilmastorahaston myöntämä tuki kehitysmaille olisi oltava ”uutta” ja nykyistä kehitysapua ”täydentävää”; |
| --- | --- |

32.

korostaa, että Cancúnin sopimuksissa määritellään selkeästi, että vihreän ilmastorahaston myöntämä tuki kehitysmaille olisi oltava ”uutta” ja nykyistä kehitysapua ”täydentävää”;

| 33. | muistuttaa, että vaikka köyhät maat ovatkin vaikuttaneet vähiten ilmakehässä olevien kasvihuonekasvupitoisuuksien lisääntymiseen, ne ovat kaikkein haavoittuvimpia ilmastonmuutoksen seurauksille ja niillä on kaikkein heikoimmat valmiudet sopeutua; |
| --- | --- |

33.

muistuttaa, että vaikka köyhät maat ovatkin vaikuttaneet vähiten ilmakehässä olevien kasvihuonekasvupitoisuuksien lisääntymiseen, ne ovat kaikkein haavoittuvimpia ilmastonmuutoksen seurauksille ja niillä on kaikkein heikoimmat valmiudet sopeutua;

| 34. | painottaa, että politiikkojen johdonmukaisuuden takaaminen ja ympäristönäkökohtien huomioon ottaminen kehitysyhteistyöhankkeissa on keskeinen osa EU:n tehokasta ilmastonmuutokseen sopeutumisen ja sen lieventämisen strategiaa; |
| --- | --- |

34.

painottaa, että politiikkojen johdonmukaisuuden takaaminen ja ympäristönäkökohtien huomioon ottaminen kehitysyhteistyöhankkeissa on keskeinen osa EU:n tehokasta ilmastonmuutokseen sopeutumisen ja sen lieventämisen strategiaa;

| 35. | kehottaa Euroopan unionia ja sen jäsenvaltioita tukemaan kehitysmaiden köyhien hyväksi toteutettavia toimia, joilla voitaisiin kohottaa kaikkein köyhimpien elintasoa; vaatii etenkin Euroopan unionia varmistamaan, että ilmaston kannalta myönteisille kehitysvaihtoehdoille on olemassa rahoitus, jonka myötä EU:n välitön ja välillinen tuki fossiilisten polttoaineiden teollisuudelle (EIB:n lainatakuut, vientiluottolaitokset jne.) käytännössä lopetettaisiin EU:n Pittsburghin G20-kokouksessa vuonna 2009 tekemän sitoumuksen mukaisesti; |
| --- | --- |

35.

kehottaa Euroopan unionia ja sen jäsenvaltioita tukemaan kehitysmaiden köyhien hyväksi toteutettavia toimia, joilla voitaisiin kohottaa kaikkein köyhimpien elintasoa; vaatii etenkin Euroopan unionia varmistamaan, että ilmaston kannalta myönteisille kehitysvaihtoehdoille on olemassa rahoitus, jonka myötä EU:n välitön ja välillinen tuki fossiilisten polttoaineiden teollisuudelle (EIB:n lainatakuut, vientiluottolaitokset jne.) käytännössä lopetettaisiin EU:n Pittsburghin G20-kokouksessa vuonna 2009 tekemän sitoumuksen mukaisesti;

| 36. | korostaa, että nykyinen talouskriisi ei saa toimia tekosyynä toimettomuudelle tai sille, että kieltäydytään rahoittamasta sopeutustoimia kehitysmaissa; huomauttaa, että vähähiilidioksidipäästöisen talouden kehittäminen on itse asiassa tärkeä askel kriisistä poispääsyssä; |
| --- | --- |

36.

korostaa, että nykyinen talouskriisi ei saa toimia tekosyynä toimettomuudelle tai sille, että kieltäydytään rahoittamasta sopeutustoimia kehitysmaissa; huomauttaa, että vähähiilidioksidipäästöisen talouden kehittäminen on itse asiassa tärkeä askel kriisistä poispääsyssä;

| 37. | kehottaa teollisuusmaita tukemaan kehitysmaita kestävien ja tehokkaiden tekniikoiden käytössä riittävän rahoituksen ja teknisen tuen avulla; |
| --- | --- |

37.

kehottaa teollisuusmaita tukemaan kehitysmaita kestävien ja tehokkaiden tekniikoiden käytössä riittävän rahoituksen ja teknisen tuen avulla;

| 38. | katsoo, että näillä toimilla on kunnioitettava kehitysmaiden etuja ja prioriteetteja sisällyttämällä niihin paikallistietoutta ja niillä on parannettava etelä-etelä-yhteistyötä ja pienten ja keskisuurten maatalousyritysten asemaa luonnon ja ekologisen tasapainon huomioon ottaen; |
| --- | --- |

38.

katsoo, että näillä toimilla on kunnioitettava kehitysmaiden etuja ja prioriteetteja sisällyttämällä niihin paikallistietoutta ja niillä on parannettava etelä-etelä-yhteistyötä ja pienten ja keskisuurten maatalousyritysten asemaa luonnon ja ekologisen tasapainon huomioon ottaen;

| 39. | korostaa, että ilmastonsuojelutoimia olisi rahoitettava uusin varoin, jotka täydentävät nykyistä kehitysapua; |
| --- | --- |

39.

korostaa, että ilmastonsuojelutoimia olisi rahoitettava uusin varoin, jotka täydentävät nykyistä kehitysapua;

| 40. | muistuttaa unionia ja sen jäsenvaltioita, että virallisella kehitysavulla rahoitetaan terveydenhoidon ja koulutuksen kaltaisia keskeisimpiä kehitystarpeita ja että sitä ei pitäisi suunnata uudelleen ilmastorahoitukseen; kehottaa unionia ja sen jäsenvaltioita varmistamaan, että vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamiseen on olemassa riittävä rahoitus ja että ilmastonmuutoksen hillintään ja siihen sopeutumiseen on uutta ja täydentävää rahoitusta; |
| --- | --- |

40.

muistuttaa unionia ja sen jäsenvaltioita, että virallisella kehitysavulla rahoitetaan terveydenhoidon ja koulutuksen kaltaisia keskeisimpiä kehitystarpeita ja että sitä ei pitäisi suunnata uudelleen ilmastorahoitukseen; kehottaa unionia ja sen jäsenvaltioita varmistamaan, että vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamiseen on olemassa riittävä rahoitus ja että ilmastonmuutoksen hillintään ja siihen sopeutumiseen on uutta ja täydentävää rahoitusta;

Maankäyttö, maankäytön muutos ja metsätalous

| 41. | pitää myönteisenä Durbanin kokouksessa tehtyä päätöstä 2/CMP.7, sillä se on merkittävä askel kohti maankäytön, maankäytön muutosten ja metsätalouden alan vankkojen laskentasääntöjen käyttöönottoa; toteaa, että kyseinen päätös sisältää kaksivuotisen työohjelman, jonka aikana voidaan selvittää, onko nykyistä kattavampi kirjanpitojärjestelmä tarpeellinen sen varmistamiseksi, ettei alan päästövähennystavoitteista tingitä; |
| --- | --- |

41.

pitää myönteisenä Durbanin kokouksessa tehtyä päätöstä 2/CMP.7, sillä se on merkittävä askel kohti maankäytön, maankäytön muutosten ja metsätalouden alan vankkojen laskentasääntöjen käyttöönottoa; toteaa, että kyseinen päätös sisältää kaksivuotisen työohjelman, jonka aikana voidaan selvittää, onko nykyistä kattavampi kirjanpitojärjestelmä tarpeellinen sen varmistamiseksi, ettei alan päästövähennystavoitteista tingitä;

| 42. | muistuttaa, että muutokset maankäytössä ja maatalous aiheuttavat merkittävän osuuden kehitysmaiden kasvihuonekaasupäästöistä; kehottaa EU:ta edistämään peltometsätaloutta tai luonnonmukaista maataloutta, erityisesti vähiten kehittyneissä maissa, koska molemmat vaikuttavat ilmastonmuutoksen hillitsemiseen ja köyhyyden lievittämiseen, sillä ne mahdollistavat paikallisyhteisöjen monipuolisemmat tulot; |
| --- | --- |

42.

muistuttaa, että muutokset maankäytössä ja maatalous aiheuttavat merkittävän osuuden kehitysmaiden kasvihuonekaasupäästöistä; kehottaa EU:ta edistämään peltometsätaloutta tai luonnonmukaista maataloutta, erityisesti vähiten kehittyneissä maissa, koska molemmat vaikuttavat ilmastonmuutoksen hillitsemiseen ja köyhyyden lievittämiseen, sillä ne mahdollistavat paikallisyhteisöjen monipuolisemmat tulot;

| 43. | toistaa, että agropolttoaineiden tuotanto ruokaviljasta (kuten öljysiemenistä, palmuöljystä, sokeriruoko, sokerijuurikas ja vehnä) saattaa johtaa maan kysynnän suureen kasvuun ja aiheuttaa riskejä köyhien maiden ihmisille, joiden elanto on riippuvainen viljelymaasta ja luonnonvaroista; |
| --- | --- |

43.

toistaa, että agropolttoaineiden tuotanto ruokaviljasta (kuten öljysiemenistä, palmuöljystä, sokeriruoko, sokerijuurikas ja vehnä) saattaa johtaa maan kysynnän suureen kasvuun ja aiheuttaa riskejä köyhien maiden ihmisille, joiden elanto on riippuvainen viljelymaasta ja luonnonvaroista;

| 44. | pitää valitettavana, että uusiutuvaa energiaa koskevassa direktiivissä ja polttoaineiden laatua koskevassa direktiivissä luetellut biopolttoaineiden kestävyyden kriteerien soveltamisala on rajallinen ja riittämätön sisältämään agropolttoaineiden kasvun aiheuttamat kielteiset vaikutukset epäsuoran maankäytön muutoksen osalta; kehottaa Euroopan unionia tiukentamaan biopolttoaineiden kestävyyttä ja sertifiointia koskevia vaatimuksiaan vastaamaan sen sitoutumista ilmastonmuutoksen torjuntaan ja sen Lissabonin sopimuksen 208 artiklaan kirjattua oikeudellista velvoitetta kehitysyhteistyöpolitiikan yhtenäisyyden suhteen; |
| --- | --- |

44.

pitää valitettavana, että uusiutuvaa energiaa koskevassa direktiivissä ja polttoaineiden laatua koskevassa direktiivissä luetellut biopolttoaineiden kestävyyden kriteerien soveltamisala on rajallinen ja riittämätön sisältämään agropolttoaineiden kasvun aiheuttamat kielteiset vaikutukset epäsuoran maankäytön muutoksen osalta; kehottaa Euroopan unionia tiukentamaan biopolttoaineiden kestävyyttä ja sertifiointia koskevia vaatimuksiaan vastaamaan sen sitoutumista ilmastonmuutoksen torjuntaan ja sen Lissabonin sopimuksen 208 artiklaan kirjattua oikeudellista velvoitetta kehitysyhteistyöpolitiikan yhtenäisyyden suhteen;

| 45. | toistaa näkemyksensä, että biomassan lisääntynyt käyttö voi johtaa tehostetumman metsätalouden harjoittamiseen ja metsien hiilivaraston pienenemiseen, mikä saattaa uhata EU:n tavoitetta ilmaston lämpenemisen rajoittamisesta kahteen celsiusasteeseen; pyytää Euroopan unionia ja sen jäsenvaltioita hyväksymään vain sellaiset agropolttoaineet, joiden on osoitettu vähentävän kasvihuonekaasupäästöjä, joihin ei liity merkittäviä maankäyttöongelmia, jotka eivät uhkaa elintarviketurvallisuutta ja joihin ei liity suojelukonflikteja; vaatii komissiota tähän liittyen kehittämään biomassalle oikeudellisesti sitovia kestävyysvaatimuksia, sisällyttämään epäsuoria maankäyttömuutoksia koskevat laskelmat agropolttoaineen nykyisiin kestävyysvaatimuksiin sekä sisällyttämään epäsuoria maankäyttömuutoksia ja hiilivelkaa koskevat laskelmat bioenergian kestävyysvaatimuksiin; |
| --- | --- |

45.

toistaa näkemyksensä, että biomassan lisääntynyt käyttö voi johtaa tehostetumman metsätalouden harjoittamiseen ja metsien hiilivaraston pienenemiseen, mikä saattaa uhata EU:n tavoitetta ilmaston lämpenemisen rajoittamisesta kahteen celsiusasteeseen; pyytää Euroopan unionia ja sen jäsenvaltioita hyväksymään vain sellaiset agropolttoaineet, joiden on osoitettu vähentävän kasvihuonekaasupäästöjä, joihin ei liity merkittäviä maankäyttöongelmia, jotka eivät uhkaa elintarviketurvallisuutta ja joihin ei liity suojelukonflikteja; vaatii komissiota tähän liittyen kehittämään biomassalle oikeudellisesti sitovia kestävyysvaatimuksia, sisällyttämään epäsuoria maankäyttömuutoksia koskevat laskelmat agropolttoaineen nykyisiin kestävyysvaatimuksiin sekä sisällyttämään epäsuoria maankäyttömuutoksia ja hiilivelkaa koskevat laskelmat bioenergian kestävyysvaatimuksiin;

Metsäkadosta ja metsien heikkenemisestä aiheutuvien päästöjen vähentäminen (REDD+)

| 46. | pitää myönteisinä Durbanissa hyväksyttyjä rahoitukseen, takeisiin ja viitearvoihin liittyviä päätöksiä; katsoo, että Dohassa on edistyttävä vielä enemmän varsinkin metsiin liittyvien viitetasojen teknisessä arvioinnissa; toteaa lisäksi, että REDD + -ohjelmalla on erittäin tärkeä rooli, kun yritetään kuroa umpeen välimatka vuoden 2020 päästötavoitteisiin; |
| --- | --- |

46.

pitää myönteisinä Durbanissa hyväksyttyjä rahoitukseen, takeisiin ja viitearvoihin liittyviä päätöksiä; katsoo, että Dohassa on edistyttävä vielä enemmän varsinkin metsiin liittyvien viitetasojen teknisessä arvioinnissa; toteaa lisäksi, että REDD + -ohjelmalla on erittäin tärkeä rooli, kun yritetään kuroa umpeen välimatka vuoden 2020 päästötavoitteisiin;

| 47. | korostaa, että ilmastosopimuksen mukaan REDD+-ohjelmaa rahoitetaan julkisilla varoilla, ja kehottaa osapuolia osoittamaan vahvaa poliittista sitoumusta innovatiivisten rahoitusratkaisujen kehittämiseksi; |
| --- | --- |

47.

korostaa, että ilmastosopimuksen mukaan REDD+-ohjelmaa rahoitetaan julkisilla varoilla, ja kehottaa osapuolia osoittamaan vahvaa poliittista sitoumusta innovatiivisten rahoitusratkaisujen kehittämiseksi;

| 48. | vastustaa metsien hiilidioksidilla käytävää kauppaa ja REDD+-ohjelman sisällyttämistä hiilidioksidimarkkinoille, sillä se johtaisi hyvitysten liialliseen myöntämiseen ja hiilidioksidin hinnan laskuun jatkossakin; |
| --- | --- |

48.

vastustaa metsien hiilidioksidilla käytävää kauppaa ja REDD+-ohjelman sisällyttämistä hiilidioksidimarkkinoille, sillä se johtaisi hyvitysten liialliseen myöntämiseen ja hiilidioksidin hinnan laskuun jatkossakin;

| 49. | tähdentää, että REDD+-ohjelman onnistunut täytäntöönpano edellyttää avoimuutta ja tehokkaan seurantajärjestelmän kehittämistä; |
| --- | --- |

49.

tähdentää, että REDD+-ohjelman onnistunut täytäntöönpano edellyttää avoimuutta ja tehokkaan seurantajärjestelmän kehittämistä;

| 50. | tunnustaa REDD+-ohjelman merkityksen metsäteollisuuden päästöjen torjumisessa; vaatii erityisesti, että REDD+ ei saa horjuttaa FLEGT-toimintasuunnitelmalla (metsälainsäädännön noudattaminen, metsähallinto ja puukauppa) saavutettuja edistysaskeleita, jotka koskevat erityisesti metsähallintoa ja perinteisen maanomistusjärjestelmän selkeyttämistä ja tunnustamista; kehottaa Euroopan unionia vaatimaan voimakkaampia ja yksityiskohtaisempia yhteiskunnallisia, hallinnollisia ja ekologisia suojakeinoja REDD+-hankkeille, mukaan luettuna suojamekanismit, joilla varmistetaan metsissä asuvien ihmisten oikeuksien loukkaamattomuus; |
| --- | --- |

50.

tunnustaa REDD+-ohjelman merkityksen metsäteollisuuden päästöjen torjumisessa; vaatii erityisesti, että REDD+ ei saa horjuttaa FLEGT-toimintasuunnitelmalla (metsälainsäädännön noudattaminen, metsähallinto ja puukauppa) saavutettuja edistysaskeleita, jotka koskevat erityisesti metsähallintoa ja perinteisen maanomistusjärjestelmän selkeyttämistä ja tunnustamista; kehottaa Euroopan unionia vaatimaan voimakkaampia ja yksityiskohtaisempia yhteiskunnallisia, hallinnollisia ja ekologisia suojakeinoja REDD+-hankkeille, mukaan luettuna suojamekanismit, joilla varmistetaan metsissä asuvien ihmisten oikeuksien loukkaamattomuus;

| 51. | katsoo, että metsien suojeluun tarvitaan pitkällä aikavälillä erityisen tasaisena jatkuvaa rahoitusta; painottaa, että metsien tuhoaminen alkaa uudelleen, jos rahoitus laskee tietyn tason alle; |
| --- | --- |

51.

katsoo, että metsien suojeluun tarvitaan pitkällä aikavälillä erityisen tasaisena jatkuvaa rahoitusta; painottaa, että metsien tuhoaminen alkaa uudelleen, jos rahoitus laskee tietyn tason alle;

Kansainvälinen lento- ja meriliikenne

| 52. | muistuttaa maailmanlaajuisia päästövähennystavoitteita sisältävien kansainvälisten välineiden tarpeellisuudesta kansainvälisen lento- ja meriliikenteen ilmastovaikutusten hillitsemiseksi; kannattaa yhä lentoliikenteen sisällyttämistä Euroopan päästökauppajärjestelmään; |
| --- | --- |

52.

muistuttaa maailmanlaajuisia päästövähennystavoitteita sisältävien kansainvälisten välineiden tarpeellisuudesta kansainvälisen lento- ja meriliikenteen ilmastovaikutusten hillitsemiseksi; kannattaa yhä lentoliikenteen sisällyttämistä Euroopan päästökauppajärjestelmään;

| 53. | kehottaa jäsenvaltioita käyttämään kaikki ilmailun päästöoikeuksien huutokaupasta saadut tulot ilmastorahoituksen lisäämiseen kehitysmaissa vuoden 2013 jälkeen; |
| --- | --- |

53.

kehottaa jäsenvaltioita käyttämään kaikki ilmailun päästöoikeuksien huutokaupasta saadut tulot ilmastorahoituksen lisäämiseen kehitysmaissa vuoden 2013 jälkeen;

Ilmastonsuojelu – eritoten talouskriisin aikana

| 54. | tähdentää, että tämä talouskriisi on osoittanut selvästi, että ainoastaan kestävä talous voi tuottaa vaurautta pitkällä aikavälillä ja että ilmastonsuojelu on yksi tällaisen kestävän talouden tukipylväistä; korostaa, että koskaan ei ole ollut näin tärkeää selvittää syitä poliittiseen toimintaan ilmastonsuojelun alalla, jonka tavoitteena on mahdollistaa suuremmalle määrälle ihmisiä korkea elintaso ja samalla turvata resurssit ja varmistaa myös tulevien sukupolvien mahdollisuus kehitykseen; |
| --- | --- |

54.

tähdentää, että tämä talouskriisi on osoittanut selvästi, että ainoastaan kestävä talous voi tuottaa vaurautta pitkällä aikavälillä ja että ilmastonsuojelu on yksi tällaisen kestävän talouden tukipylväistä; korostaa, että koskaan ei ole ollut näin tärkeää selvittää syitä poliittiseen toimintaan ilmastonsuojelun alalla, jonka tavoitteena on mahdollistaa suuremmalle määrälle ihmisiä korkea elintaso ja samalla turvata resurssit ja varmistaa myös tulevien sukupolvien mahdollisuus kehitykseen;

| 55. | toteaa jälleen, että ilmastonmuutoksen tuomaa haastetta ei voida tarkastella yksinään vaan sitä on tutkittava kestävän kehityksen, teollisuuspolitiikan ja resurssipolitiikan yhteydessä; |
| --- | --- |

55.

toteaa jälleen, että ilmastonmuutoksen tuomaa haastetta ei voida tarkastella yksinään vaan sitä on tutkittava kestävän kehityksen, teollisuuspolitiikan ja resurssipolitiikan yhteydessä;

Rakenneuudistus

| 56. | katsoo, että yksi Durbanin kokouksen onnistumisen syistä oli, että sillä luotiin perusta luopumiselle aiemmista tiukoista jaotteluista ”osapuoliin” ja ”tarkkailijoihin”, ”kehittyneisiin maihin” ja ”kehitysmaihin” sekä ”liitteen I maihin” ja ”liitteen I ulkopuolisiin maihin” ja pyytää näin ollen kaikkia osanottajia pyrkimään uuteen, kokonaisvaltaiseen ja kattavampaan rakenteeseen tulevissa neuvotteluissa; |
| --- | --- |

56.

katsoo, että yksi Durbanin kokouksen onnistumisen syistä oli, että sillä luotiin perusta luopumiselle aiemmista tiukoista jaotteluista ”osapuoliin” ja ”tarkkailijoihin”, ”kehittyneisiin maihin” ja ”kehitysmaihin” sekä ”liitteen I maihin” ja ”liitteen I ulkopuolisiin maihin” ja pyytää näin ollen kaikkia osanottajia pyrkimään uuteen, kokonaisvaltaiseen ja kattavampaan rakenteeseen tulevissa neuvotteluissa;

| 57. | katsoo, että nykyisellä sitoumus- ja tarkistusjärjestelmällä ei saada aikaan perustavaa laatua olevia muutoksia, joita tarvitaan ilmastonmuutoksen torjumiseksi pitkällä aikavälillä, ja kehottaa näin ollen kaikkia osapuolia harkitsemaan myös muita lähestymistapoja; |
| --- | --- |

57.

katsoo, että nykyisellä sitoumus- ja tarkistusjärjestelmällä ei saada aikaan perustavaa laatua olevia muutoksia, joita tarvitaan ilmastonmuutoksen torjumiseksi pitkällä aikavälillä, ja kehottaa näin ollen kaikkia osapuolia harkitsemaan myös muita lähestymistapoja;

| 58. | korostaa, että ilmastonmuutokseen ei ole olemassa ihmeratkaisua, ja painottaa tämän vuoksi eri mahdollisuuksia tarvittavien päästövähennysten aikaansaamiseksi ja – mikä vieläkin tärkeämpää – tarvittavia muutoksia yleisessä tietoisuudessa; pitää tämän suhteen myönteisenä, että monilla mailla on jo pitkälle meneviä hillitsemistoimia, ja odottaa ilmastosopimuksen tarjoavan foorumin paikallistason tapahtumien seuraamisen helpottamiseksi; |
| --- | --- |

58.

korostaa, että ilmastonmuutokseen ei ole olemassa ihmeratkaisua, ja painottaa tämän vuoksi eri mahdollisuuksia tarvittavien päästövähennysten aikaansaamiseksi ja – mikä vieläkin tärkeämpää – tarvittavia muutoksia yleisessä tietoisuudessa; pitää tämän suhteen myönteisenä, että monilla mailla on jo pitkälle meneviä hillitsemistoimia, ja odottaa ilmastosopimuksen tarjoavan foorumin paikallistason tapahtumien seuraamisen helpottamiseksi;

Siirtyminen kohti kestävää taloutta ja teollisuutta

| 59. | on huolestunut siitä, että IEA:n tietojen mukaan fossiilisten polttoaineiden polttamisesta johtuvat maailman hiilidioksidipäästöt olivat vuonna 2011 korkeammat kuin koskaan; palauttaa mieliin, että ennustettu maailman energiankulutuksen kasvu perustuu kaikkien energialähteiden käytön lisääntymiselle; katsoo näin ollen, että EU:n ponnistelut taloutensa muuttamiseksi kestäväksi taloudeksi eivät saa epäonnistua, jotta EU voi kehittää kilpailuetuaan kestävän tekniikan ja asiantuntemuksen suhteen; on sitä mieltä, että EU:n olisi edistettävä kansainvälisesti ympäristöystävällisten tekniikoiden leviämistä myös uusiutuvan energian, innovatiivisten ja tehokkaiden fossiilisia polttoaineita käyttävien teknologioiden ja erityisesti energiatehokkuusteknologioiden alalla; |
| --- | --- |

59.

on huolestunut siitä, että IEA:n tietojen mukaan fossiilisten polttoaineiden polttamisesta johtuvat maailman hiilidioksidipäästöt olivat vuonna 2011 korkeammat kuin koskaan; palauttaa mieliin, että ennustettu maailman energiankulutuksen kasvu perustuu kaikkien energialähteiden käytön lisääntymiselle; katsoo näin ollen, että EU:n ponnistelut taloutensa muuttamiseksi kestäväksi taloudeksi eivät saa epäonnistua, jotta EU voi kehittää kilpailuetuaan kestävän tekniikan ja asiantuntemuksen suhteen; on sitä mieltä, että EU:n olisi edistettävä kansainvälisesti ympäristöystävällisten tekniikoiden leviämistä myös uusiutuvan energian, innovatiivisten ja tehokkaiden fossiilisia polttoaineita käyttävien teknologioiden ja erityisesti energiatehokkuusteknologioiden alalla;

| 60. | kehottaa neuvostoa, komissiota ja Euroopan ulkosuhdehallintoa sovittamaan toimintansa paremmin yhteen, jotta EU voisi puhua yhdellä äänellä kansainvälisissä järjestöissä, kuten IAE:ssa (Kansainvälinen energiajärjestö), IRENA:ssa (Kansainvälinen uusiutuvan energian virasto), IPEEC:ssä (Energiatehokkuusyhteistyötä koskeva kansainvälinen kumppanuus) ja IAEA:ssa (Kansainvälinen atomienergiajärjestö), ja toimia siten aktiivisemmin ja vaikutusvaltaisemmin erityisesti kestävän energiapolitiikan ja energiaturvallisuuden puolesta; |
| --- | --- |

60.

kehottaa neuvostoa, komissiota ja Euroopan ulkosuhdehallintoa sovittamaan toimintansa paremmin yhteen, jotta EU voisi puhua yhdellä äänellä kansainvälisissä järjestöissä, kuten IAE:ssa (Kansainvälinen energiajärjestö), IRENA:ssa (Kansainvälinen uusiutuvan energian virasto), IPEEC:ssä (Energiatehokkuusyhteistyötä koskeva kansainvälinen kumppanuus) ja IAEA:ssa (Kansainvälinen atomienergiajärjestö), ja toimia siten aktiivisemmin ja vaikutusvaltaisemmin erityisesti kestävän energiapolitiikan ja energiaturvallisuuden puolesta;

| 61. | korostaa, että monet maat pyrkivät kohti vihreää taloutta eri syistä, joihin kuuluvat ilmastonsuojelu, resurssien vähyys sekä tehokkuuden tavoittelu, energian toimitusvarmuus, innovointi ja kilpailukyky; mainitsee esimerkkinä uusiin energialähteisiin siirtymiselle omistetut investointiohjelmat muun muassa Kiinassa ja Etelä-Koreassa ja kehottaa komissiota analysoimaan näitä ohjelmia ja niiden vaikutusta EU:n kilpailukyvylle kyseisillä aloilla; |
| --- | --- |

61.

korostaa, että monet maat pyrkivät kohti vihreää taloutta eri syistä, joihin kuuluvat ilmastonsuojelu, resurssien vähyys sekä tehokkuuden tavoittelu, energian toimitusvarmuus, innovointi ja kilpailukyky; mainitsee esimerkkinä uusiin energialähteisiin siirtymiselle omistetut investointiohjelmat muun muassa Kiinassa ja Etelä-Koreassa ja kehottaa komissiota analysoimaan näitä ohjelmia ja niiden vaikutusta EU:n kilpailukyvylle kyseisillä aloilla;

| 62. | pitää näitä toimia myönteisinä ja toteaa jälleen, että kansainvälisesti koordinoidulla toiminnalla voidaan auttaa käsittelemään asianomaisilla aloilla ja erityisesti energiavaltaisilla aloilla esiintyviä hiilivuotoa ja kilpailukykyä koskevia ongelmia; kehottaa tekemään sopimuksen, jolla varmistetaan runsaasti hiiltä käyttävän teollisuuden yhdenvertaiset kansainväliset toimintaedellytykset; |
| --- | --- |

62.

pitää näitä toimia myönteisinä ja toteaa jälleen, että kansainvälisesti koordinoidulla toiminnalla voidaan auttaa käsittelemään asianomaisilla aloilla ja erityisesti energiavaltaisilla aloilla esiintyviä hiilivuotoa ja kilpailukykyä koskevia ongelmia; kehottaa tekemään sopimuksen, jolla varmistetaan runsaasti hiiltä käyttävän teollisuuden yhdenvertaiset kansainväliset toimintaedellytykset;

| 63. | on huolissaan niin sanottujen tuontipäästöjen lisääntymisestä, mikä tarkoittaa, että tuontitavaroista peräisin olevat päästöt kasvavat nopeammin kuin kotimaassa vähennetään tuotannosta aiheutuvia päästöjä; katsoo, että jos EU seuraisi paremmin tuontipäästöjen kehitystä ja lisäisi tietoisuutta niistä, se saattaisi kannustaa teollisia kilpailijoita liittymään tiukempaan hiilidioksidipäästöjen vähennysjärjestelmään, jotta niiden tuotteet hyväksyttäisiin paremmin EU:n markkinoilla; |
| --- | --- |

63.

on huolissaan niin sanottujen tuontipäästöjen lisääntymisestä, mikä tarkoittaa, että tuontitavaroista peräisin olevat päästöt kasvavat nopeammin kuin kotimaassa vähennetään tuotannosta aiheutuvia päästöjä; katsoo, että jos EU seuraisi paremmin tuontipäästöjen kehitystä ja lisäisi tietoisuutta niistä, se saattaisi kannustaa teollisia kilpailijoita liittymään tiukempaan hiilidioksidipäästöjen vähennysjärjestelmään, jotta niiden tuotteet hyväksyttäisiin paremmin EU:n markkinoilla;

| 64. | painottaa, että EU:ta koetteleva rahoitus- ja talousarviokriisi ei saisi laskea EU:n ja sen teollisuuden, kuluttajien ja jäsenvaltioiden odotuksia Dohan kansainvälisten ilmastoneuvottelujen suhteen; katsoo, että EU ei saa horjua taloutensa muutospyrkimyksessään esimerkiksi työpaikkavuodon ja etenkään vihreän työpaikkavuodon torjumisen varjolla ja että EU:n on saatava kumppaninsa ympäri maailman, Kiina ja Yhdysvallat mukaan luettuina, vakuuttuneiksi kansainväliseen järjestelmään liittymisestä koituvista eduista ja siitä, että päästöjä on mahdollista vähentää kilpailukyvyn ja työllisyyden kärsimättä erityisesti jos vähennykset saavutetaan yhdessä; |
| --- | --- |

64.

painottaa, että EU:ta koetteleva rahoitus- ja talousarviokriisi ei saisi laskea EU:n ja sen teollisuuden, kuluttajien ja jäsenvaltioiden odotuksia Dohan kansainvälisten ilmastoneuvottelujen suhteen; katsoo, että EU ei saa horjua taloutensa muutospyrkimyksessään esimerkiksi työpaikkavuodon ja etenkään vihreän työpaikkavuodon torjumisen varjolla ja että EU:n on saatava kumppaninsa ympäri maailman, Kiina ja Yhdysvallat mukaan luettuina, vakuuttuneiksi kansainväliseen järjestelmään liittymisestä koituvista eduista ja siitä, että päästöjä on mahdollista vähentää kilpailukyvyn ja työllisyyden kärsimättä erityisesti jos vähennykset saavutetaan yhdessä;

| 65. | korostaa, että on tarpeen kehittää ja panna täytäntöön pikaisesti kokonaisvaltainen raaka-aine- ja resurssistrategia, johon sisältyy resurssitehokkuus kaikilla talouden aloilla sekä teollisuus- että kehitysmaissa pitkällä aikavälillä kestävien talouksien luomiseksi, ja kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita toimimaan tässä esimerkkinä; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita tukemaan kehitysmaita sekä valtion että paikallisella tasolla antamalla käyttöön asiantuntemusta kestävästä kaivostoiminnasta, resurssien käytön tehostamisesta, uusiokäytöstä ja kierrätyksestä; |
| --- | --- |

65.

korostaa, että on tarpeen kehittää ja panna täytäntöön pikaisesti kokonaisvaltainen raaka-aine- ja resurssistrategia, johon sisältyy resurssitehokkuus kaikilla talouden aloilla sekä teollisuus- että kehitysmaissa pitkällä aikavälillä kestävien talouksien luomiseksi, ja kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita toimimaan tässä esimerkkinä; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita tukemaan kehitysmaita sekä valtion että paikallisella tasolla antamalla käyttöön asiantuntemusta kestävästä kaivostoiminnasta, resurssien käytön tehostamisesta, uusiokäytöstä ja kierrätyksestä;

| 66. | katsoo, että alakohtaiset toimintamallit yhdessä teollisuusmaiden kattavien taloustoimien kanssa voivat auttaa sovittamaan yhteen ilmastotoimet, kilpailukyvyn ja talouskasvun; korostaa, että kansainvälisten neuvottelujen yhteydessä on erityisesti nousevan talouden maissa tärkeää ottaa käyttöön alakohtainen toimintamalli teollisuuspäästöjen suhteen; toivoo, että tällainen toimintamalli voisi sisältyä vuoden 2012 jälkeiseen ilmastoa koskevaan kansainväliseen toimintakehykseen; |
| --- | --- |

66.

katsoo, että alakohtaiset toimintamallit yhdessä teollisuusmaiden kattavien taloustoimien kanssa voivat auttaa sovittamaan yhteen ilmastotoimet, kilpailukyvyn ja talouskasvun; korostaa, että kansainvälisten neuvottelujen yhteydessä on erityisesti nousevan talouden maissa tärkeää ottaa käyttöön alakohtainen toimintamalli teollisuuspäästöjen suhteen; toivoo, että tällainen toimintamalli voisi sisältyä vuoden 2012 jälkeiseen ilmastoa koskevaan kansainväliseen toimintakehykseen;

| 67. | panee merkille, että eri energialähteiden hinnoilla on suuri merkitys markkinatoimijoiden, myös teollisuuden ja kuluttajien, käyttäytymisen määrittämisessä, ja toteaa, että koska nykyisillä kansainvälisillä poliittisilla puitteilla ei pystytä sisällyttämään ulkoisia kustannuksia hintoihin, kestämättömät kulutusmallit jatkuvat edelleen; toteaa lisäksi, että maailmanlaajuiset hiilidioksidimarkkinat voisivat luoda lujan pohjan sekä huomattaville päästövähennyksille että teollisuuden yhdenvertaisille toimintaedellytyksille; kehottaa EU:ta ja sen kumppaneita tutkimaan pikaisesti, miten EU:n päästökauppajärjestelmä voitaisiin tulevaisuudessa parhaiten kytkeä muihin kauppajärjestelmiin maailmanlaajuisten hiilidioksidimarkkinoiden luomiseksi, koska näin voidaan saada useampia erilaisia päästövähennysvaihtoehtoja, lisätä markkinoiden kokoa ja likviditeettiä, avoimuutta ja viime kädessä jakaa resursseja tehokkaammin energia-alalle ja teollisuudelle; |
| --- | --- |

67.

panee merkille, että eri energialähteiden hinnoilla on suuri merkitys markkinatoimijoiden, myös teollisuuden ja kuluttajien, käyttäytymisen määrittämisessä, ja toteaa, että koska nykyisillä kansainvälisillä poliittisilla puitteilla ei pystytä sisällyttämään ulkoisia kustannuksia hintoihin, kestämättömät kulutusmallit jatkuvat edelleen; toteaa lisäksi, että maailmanlaajuiset hiilidioksidimarkkinat voisivat luoda lujan pohjan sekä huomattaville päästövähennyksille että teollisuuden yhdenvertaisille toimintaedellytyksille; kehottaa EU:ta ja sen kumppaneita tutkimaan pikaisesti, miten EU:n päästökauppajärjestelmä voitaisiin tulevaisuudessa parhaiten kytkeä muihin kauppajärjestelmiin maailmanlaajuisten hiilidioksidimarkkinoiden luomiseksi, koska näin voidaan saada useampia erilaisia päästövähennysvaihtoehtoja, lisätä markkinoiden kokoa ja likviditeettiä, avoimuutta ja viime kädessä jakaa resursseja tehokkaammin energia-alalle ja teollisuudelle;

Tutkimus ja teknologia

| 68. | Pitää valitettavana, että Rio de Janeirossa järjestetty Rio+20-huippukokous ei saavuttanut merkittävää edistystä kestävään kehitykseen liittyvissä tulevaisuuden avainkysymyksissä; pitää harmillisena myös kouriintuntuvien tavoitteiden, mitattavissa olevien toimien ja maailman johtajien sitoumuksien puuttumista; panee merkille Durbanin kokouksen tulokset, muun muassa Durbanin ohjelman edistymisen, Kioton pöytäkirjan jatkamisen, 100 miljardin dollarin vihreän ilmastorahaston perustamisen ja teknologian toimeenpanokomitean edelleen kehittämisen vähähiilisen teknologian hyödyntämiseksi; |
| --- | --- |

68.

Pitää valitettavana, että Rio de Janeirossa järjestetty Rio+20-huippukokous ei saavuttanut merkittävää edistystä kestävään kehitykseen liittyvissä tulevaisuuden avainkysymyksissä; pitää harmillisena myös kouriintuntuvien tavoitteiden, mitattavissa olevien toimien ja maailman johtajien sitoumuksien puuttumista; panee merkille Durbanin kokouksen tulokset, muun muassa Durbanin ohjelman edistymisen, Kioton pöytäkirjan jatkamisen, 100 miljardin dollarin vihreän ilmastorahaston perustamisen ja teknologian toimeenpanokomitean edelleen kehittämisen vähähiilisen teknologian hyödyntämiseksi;

| 69. | korostaa, että läpimurtoteknologioiden kehittäminen ja käyttöönotto on avainasemassa ilmastonmuutoksen torjumisessa ja samalla vakuutettaessa unionin kumppaneita maailmanlaajuisesti siitä, että päästövähennykset ovat toteutettavissa ilman kilpailukyvyn ja työpaikkojen menettämistä; kehottaa sitoutumaan kansainvälisesti siihen, että lisätään läpimurtoteknologioihin tehtäviä tutkimus- ja kehittämisinvestointeja asianomaisilla aloilla; pitää tärkeänä, että EU näyttää esimerkkiä lisäämällä merkittävästi ilmastoystävällisiä ja energiatehokkaita teollisuus- ja energiateknologioita koskevalle tutkimukselle osoitettavaa rahoitusta, ja katsoo, että EU:n pitäisi kehittää alan tiivistä tieteellistä yhteistyötä kansainvälisten kumppaneiden, muun muassa BRIC-maiden ja Yhdysvaltojen kanssa; |
| --- | --- |

69.

korostaa, että läpimurtoteknologioiden kehittäminen ja käyttöönotto on avainasemassa ilmastonmuutoksen torjumisessa ja samalla vakuutettaessa unionin kumppaneita maailmanlaajuisesti siitä, että päästövähennykset ovat toteutettavissa ilman kilpailukyvyn ja työpaikkojen menettämistä; kehottaa sitoutumaan kansainvälisesti siihen, että lisätään läpimurtoteknologioihin tehtäviä tutkimus- ja kehittämisinvestointeja asianomaisilla aloilla; pitää tärkeänä, että EU näyttää esimerkkiä lisäämällä merkittävästi ilmastoystävällisiä ja energiatehokkaita teollisuus- ja energiateknologioita koskevalle tutkimukselle osoitettavaa rahoitusta, ja katsoo, että EU:n pitäisi kehittää alan tiivistä tieteellistä yhteistyötä kansainvälisten kumppaneiden, muun muassa BRIC-maiden ja Yhdysvaltojen kanssa;

| 70. | katsoo, että innovointi on avainasemassa, jotta maapallon lämpeneminen voidaan pitää alle kahdessa celsiusasteessa, ja toteaa, että markkinapohjaisessa taloudessa innovointiin voidaan kannustaa eri keinoin; kehottaa komissiota arvioimaan edistyksellisten yritysten palkitsemiseen tarkoitettuja järjestelyjä, jotka eroavat toisistaan sen suhteen, miten ne kykenevät vauhdittamaan innovointia ja maailmanlaajuista teknologian siirtoa ja hyödyntämistä; vaatii tunnustamaan kehitysmaiden oikeuden ottaa täysi hyöty TRIPS-sopimuksen tarjoamasta joustavuudesta; |
| --- | --- |

70.

katsoo, että innovointi on avainasemassa, jotta maapallon lämpeneminen voidaan pitää alle kahdessa celsiusasteessa, ja toteaa, että markkinapohjaisessa taloudessa innovointiin voidaan kannustaa eri keinoin; kehottaa komissiota arvioimaan edistyksellisten yritysten palkitsemiseen tarkoitettuja järjestelyjä, jotka eroavat toisistaan sen suhteen, miten ne kykenevät vauhdittamaan innovointia ja maailmanlaajuista teknologian siirtoa ja hyödyntämistä; vaatii tunnustamaan kehitysmaiden oikeuden ottaa täysi hyöty TRIPS-sopimuksen tarjoamasta joustavuudesta;

| 71. | korostaa, että on tärkeää tiivistää unionin ja vähiten kehittyneiden maiden välistä yhteistyötä; katsoo, että EU:n olisi tuettava toimia, joilla autetaan vähiten kehittyneitä maita löytämään kumppaneita sekä rahoitusta uusiutuvaa energiaa ja vihreää teknologiaa koskeviin investointeihin; kehottaa komissiota esittämään ideoita vaihtoehtoisia energialähteitä koskevista yhteisistä tutkimusohjelmista ja EU:n mahdollisuuksista kannustaa eri teollisuudenaloja yhteistyöhön kehittyneissä ja kehittyvissä maissa; |
| --- | --- |

71.

korostaa, että on tärkeää tiivistää unionin ja vähiten kehittyneiden maiden välistä yhteistyötä; katsoo, että EU:n olisi tuettava toimia, joilla autetaan vähiten kehittyneitä maita löytämään kumppaneita sekä rahoitusta uusiutuvaa energiaa ja vihreää teknologiaa koskeviin investointeihin; kehottaa komissiota esittämään ideoita vaihtoehtoisia energialähteitä koskevista yhteisistä tutkimusohjelmista ja EU:n mahdollisuuksista kannustaa eri teollisuudenaloja yhteistyöhön kehittyneissä ja kehittyvissä maissa;

Energia, energiatehokkuus ja resurssitehokkuus

| 72. | toteaa, että viimeaikainen IEA:n analyysi on osoittanut, että energiatehokkuuden lisääminen on helpoin reitti parempaan energianhallintaan tulevina vuosikymmeninä ja tarjoaa kolminkertaisen tuoton investoinneille pyrittäessä ilmaston kannalta kestävään toimintaan vuoteen 2050 mennessä, mutta se edellyttää vahvaa valtion toimintaa ja kannustimia; |
| --- | --- |

72.

toteaa, että viimeaikainen IEA:n analyysi on osoittanut, että energiatehokkuuden lisääminen on helpoin reitti parempaan energianhallintaan tulevina vuosikymmeninä ja tarjoaa kolminkertaisen tuoton investoinneille pyrittäessä ilmaston kannalta kestävään toimintaan vuoteen 2050 mennessä, mutta se edellyttää vahvaa valtion toimintaa ja kannustimia;

| 73. | pitää valitettavana, että energiansäästömahdollisuuksia ei hyödynnetä riittävästi kansainvälisesti ja EU:ssa; korostaa, että energian säästäminen mahdollistaa työpaikkojen luomisen ja taloudelliset säästöt, parantaa energian toimitusvarmuutta, kilpailukykyä ja vähentää päästöjä; kehottaa EU:ta kiinnittämään kansainvälisissä neuvotteluissa enemmän huomiota energiansäästöön, olipa kyse sitten teknologian siirrosta, kehitysmaiden kehityssuunnitelmista tai taloudellisesta avusta; tähdentää, että ollakseen uskottavia EU:n ja sen jäsenvaltioiden on pysyttävä omissa tavoitteissaan; |
| --- | --- |

73.

pitää valitettavana, että energiansäästömahdollisuuksia ei hyödynnetä riittävästi kansainvälisesti ja EU:ssa; korostaa, että energian säästäminen mahdollistaa työpaikkojen luomisen ja taloudelliset säästöt, parantaa energian toimitusvarmuutta, kilpailukykyä ja vähentää päästöjä; kehottaa EU:ta kiinnittämään kansainvälisissä neuvotteluissa enemmän huomiota energiansäästöön, olipa kyse sitten teknologian siirrosta, kehitysmaiden kehityssuunnitelmista tai taloudellisesta avusta; tähdentää, että ollakseen uskottavia EU:n ja sen jäsenvaltioiden on pysyttävä omissa tavoitteissaan;

| 74. | huomauttaa, että arvioiden mukaan kaksi miljardia ihmistä on edelleen vailla mahdollisuutta käyttää kestävää ja kohtuuhintaista energiaa; korostaa, että on tarpeen käsitellä energiaköyhyyttä koskevaa kysymystä ilmastopoliittisten tavoitteiden mukaisesti; panee merkille, että käytettävissä on energiateknologioita, joissa on otettu huomioon sekä ympäristönsuojelu maailmanlaajuisesti että paikalliset kehitystarpeet; |
| --- | --- |

74.

huomauttaa, että arvioiden mukaan kaksi miljardia ihmistä on edelleen vailla mahdollisuutta käyttää kestävää ja kohtuuhintaista energiaa; korostaa, että on tarpeen käsitellä energiaköyhyyttä koskevaa kysymystä ilmastopoliittisten tavoitteiden mukaisesti; panee merkille, että käytettävissä on energiateknologioita, joissa on otettu huomioon sekä ympäristönsuojelu maailmanlaajuisesti että paikalliset kehitystarpeet;

| 75. | pitää valitettavana, että ilmastonmuutosta koskevaa YK:n puitesopimusta (UNFCCC) ja biologista monimuotoisuutta koskevaa YK:n puitesopimusta ei ole sovitettu riittävästi yhteen, minkä vuoksi tuhlataan resursseja ja hukataan hyödyllisiä ja täydentäviä toimintamahdollisuuksia; korostaa, että useissa tutkimuksissa, kuten ekosysteemien ja biodiversiteetin taloutta tutkivassa TEEB-tutkimuksessa selvitetään, että ekosysteemipalvelujen säilyttäminen kestävillä käytänteillä on usein edullisempaa kuin menetettyjen toimintojen korvaaminen investoimalla raskaaseen infrastruktuuriin ja teknisiin sovelluksiin; vaatii Euroopan unionia ja sen jäsenvaltioita vastaavasti yhdistämään tavoitteensa biodiversiteetin suojelutavoitteisiin tulevassa COP11-kokouksessa Hyderabadissa; |
| --- | --- |

75.

pitää valitettavana, että ilmastonmuutosta koskevaa YK:n puitesopimusta (UNFCCC) ja biologista monimuotoisuutta koskevaa YK:n puitesopimusta ei ole sovitettu riittävästi yhteen, minkä vuoksi tuhlataan resursseja ja hukataan hyödyllisiä ja täydentäviä toimintamahdollisuuksia; korostaa, että useissa tutkimuksissa, kuten ekosysteemien ja biodiversiteetin taloutta tutkivassa TEEB-tutkimuksessa selvitetään, että ekosysteemipalvelujen säilyttäminen kestävillä käytänteillä on usein edullisempaa kuin menetettyjen toimintojen korvaaminen investoimalla raskaaseen infrastruktuuriin ja teknisiin sovelluksiin; vaatii Euroopan unionia ja sen jäsenvaltioita vastaavasti yhdistämään tavoitteensa biodiversiteetin suojelutavoitteisiin tulevassa COP11-kokouksessa Hyderabadissa;

| 76. | korostaa, että on tarpeen edistää ympäristön kannalta vakaan tekniikan käyttömahdollisuuksia ja siirtämistä kaikkialla, mutta eritoten kehitysmaissa, jotta parannettaisiin mahdollisuuksia käyttää teknologista tietoa, tuotettaisiin ja asetettaisiin saataville patentteja ja teknologiaa koskevaa luotettavaa tietoa, helpotettaisiin ja lisättäisiin immateriaalioikeuksien jakamista, vaihtoa ja yhteenliittämistä avoimilla ja turvallisilla mekanismeilla sekä kehitettäisiin tutkimuksen edistämistä koskevia uusia mekanismeja, jotka eivät estä innovointia; kehottaa Euroopan unionia ja sen jäsenvaltioita käsittelemään immateriaalioikeuksia koskevaa kysymystä, jotta voitaisiin tuottaa ja levittää tehokkaasti innovaatioita, jotka ovat oleellisen tärkeitä ilmastonmuutoksen kohtaamisen ja torjumisen kannalta; |
| --- | --- |

76.

korostaa, että on tarpeen edistää ympäristön kannalta vakaan tekniikan käyttömahdollisuuksia ja siirtämistä kaikkialla, mutta eritoten kehitysmaissa, jotta parannettaisiin mahdollisuuksia käyttää teknologista tietoa, tuotettaisiin ja asetettaisiin saataville patentteja ja teknologiaa koskevaa luotettavaa tietoa, helpotettaisiin ja lisättäisiin immateriaalioikeuksien jakamista, vaihtoa ja yhteenliittämistä avoimilla ja turvallisilla mekanismeilla sekä kehitettäisiin tutkimuksen edistämistä koskevia uusia mekanismeja, jotka eivät estä innovointia; kehottaa Euroopan unionia ja sen jäsenvaltioita käsittelemään immateriaalioikeuksia koskevaa kysymystä, jotta voitaisiin tuottaa ja levittää tehokkaasti innovaatioita, jotka ovat oleellisen tärkeitä ilmastonmuutoksen kohtaamisen ja torjumisen kannalta;

Ilmastodiplomatia

| 77. | korostaa, että EU:n on jatkossakin toimittava rakentavasti kansainvälisissä ilmastoneuvotteluissa ja että ennen Dohan kokousta EU:n kaikkien toimielinten on kehitettävä EU:n ilmastodiplomatiaa osana Euroopan ulkosuhdehallintoa; katsoo, että tämän toiminnan tavoitteena on selkeyttää EU:n ilmastopoliittista profiilia, tuoda uutta dynamiikkaa kansainvälisiin ilmastoneuvotteluihin ja kannustaa myös kumppaneita muualla maailmassa ja varsinkin suurimpien päästöjen aiheuttajia ottamaan käyttöön sitovia, verrattavissa olevia ja tehokkaita toimia päästöjen vähentämiseksi ja ryhtymään asianmukaisiin toimiin ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi ja siihen sopeutumiseksi; |
| --- | --- |

77.

korostaa, että EU:n on jatkossakin toimittava rakentavasti kansainvälisissä ilmastoneuvotteluissa ja että ennen Dohan kokousta EU:n kaikkien toimielinten on kehitettävä EU:n ilmastodiplomatiaa osana Euroopan ulkosuhdehallintoa; katsoo, että tämän toiminnan tavoitteena on selkeyttää EU:n ilmastopoliittista profiilia, tuoda uutta dynamiikkaa kansainvälisiin ilmastoneuvotteluihin ja kannustaa myös kumppaneita muualla maailmassa ja varsinkin suurimpien päästöjen aiheuttajia ottamaan käyttöön sitovia, verrattavissa olevia ja tehokkaita toimia päästöjen vähentämiseksi ja ryhtymään asianmukaisiin toimiin ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi ja siihen sopeutumiseksi;

| 78. | pitää valitettavana, että EU:n vähennystavoite ei ole hyväksytyn 2 oC:n tavoitteen mukainen eikä kustannustehokas tapa saavuttaa vuoden 2050 kasvihuonekaasupäästöjen vähennystavoitetta; |
| --- | --- |

78.

pitää valitettavana, että EU:n vähennystavoite ei ole hyväksytyn 2 oC:n tavoitteen mukainen eikä kustannustehokas tapa saavuttaa vuoden 2050 kasvihuonekaasupäästöjen vähennystavoitetta;

| 79. | korostaa edistyksellisimpien maiden kanssa tehtävien liittoutumien (jotka eivät kata kaikkia maita) merkitystä neuvotteluprosessin vauhdittamisessa ja sen varmistamisessa, että suurimmat päästöjen aiheuttajat hyväksyvät pitkälle meneviä ja riittäviä tavoitteita kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi; |
| --- | --- |

79.

korostaa edistyksellisimpien maiden kanssa tehtävien liittoutumien (jotka eivät kata kaikkia maita) merkitystä neuvotteluprosessin vauhdittamisessa ja sen varmistamisessa, että suurimmat päästöjen aiheuttajat hyväksyvät pitkälle meneviä ja riittäviä tavoitteita kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi;

| 80. | painottaa tässä yhteydessä, kuinka tärkeää on, että Euroopan unioni Dohan kokouksen merkittävänä osapuolena ”puhuu yhdellä äänellä” ja pyrkii yhtenäisenä rintamana pääsemään kansainväliseen sopimukseen; |
| --- | --- |

80.

painottaa tässä yhteydessä, kuinka tärkeää on, että Euroopan unioni Dohan kokouksen merkittävänä osapuolena ”puhuu yhdellä äänellä” ja pyrkii yhtenäisenä rintamana pääsemään kansainväliseen sopimukseen;

| 81. | kehottaa osapuolia ottamaan huomioon, että lainsäätäjien osallistuminen neuvotteluihin on oleellisen tärkeää vuonna 2015 tehtävään maailmanlaajuiseen sopimukseen pyrkivän hallitusten välisen prosessin onnistumisen kannalta, kunhan osapuolten kansallisten ilmastolainsäädäntöjen etenemisellä voidaan tarjota poliittiset edellytykset monenvälisille neuvotteluille ja mahdollistaa niiden nostaminen yleisesti kunnianhimoisemmalle tasolle; |
| --- | --- |

81.

kehottaa osapuolia ottamaan huomioon, että lainsäätäjien osallistuminen neuvotteluihin on oleellisen tärkeää vuonna 2015 tehtävään maailmanlaajuiseen sopimukseen pyrkivän hallitusten välisen prosessin onnistumisen kannalta, kunhan osapuolten kansallisten ilmastolainsäädäntöjen etenemisellä voidaan tarjota poliittiset edellytykset monenvälisille neuvotteluille ja mahdollistaa niiden nostaminen yleisesti kunnianhimoisemmalle tasolle;

| 82. | korostaa molempien isäntävaltioiden keskeistä asemaa: Qatarin, joka on yksi maailman suurimmista öljyn ja kaasun tuottajista, jonka tulot ovat vähenemään päin mutta jolla edelleen on suurimmat hiilidioksidipäästöt henkeä kohti, ja Etelä-Korean, jolla on johtoasema vihreän teknologian alalla ja joka on ensimmäisenä maana Aasiassa hyväksynyt päästökauppajärjestelmää soveltavaa ilmastonmuutoslainsäädäntöä; kannustaa molempia – tällä hetkellä liitteen I ulkopuolisia – maita näyttämään esimerkkiä ja auttamaan luomaan uusia liittoutumia; |
| --- | --- |

82.

korostaa molempien isäntävaltioiden keskeistä asemaa: Qatarin, joka on yksi maailman suurimmista öljyn ja kaasun tuottajista, jonka tulot ovat vähenemään päin mutta jolla edelleen on suurimmat hiilidioksidipäästöt henkeä kohti, ja Etelä-Korean, jolla on johtoasema vihreän teknologian alalla ja joka on ensimmäisenä maana Aasiassa hyväksynyt päästökauppajärjestelmää soveltavaa ilmastonmuutoslainsäädäntöä; kannustaa molempia – tällä hetkellä liitteen I ulkopuolisia – maita näyttämään esimerkkiä ja auttamaan luomaan uusia liittoutumia;

| 83. | tuo julki huolensa siitä, että epävirallinen käytäntö pyrkiä konsensukseen kaikkien neuvoston valtuuskuntien kesken viivästyttää kiireellisiä ilmastotoimia; kehottaa näin ollen neuvostoa toimimaan kansainvälisten sopimusten laatimisessa aina määräenemmistöperiaatteella perussopimusten, erityisesti SEU-sopimuksen 16 artiklan 3 kohdan (yleismääräys) ja SEUT-sopimuksen 218 artiklan 8 kohdan (”koko menettelyn ajan”), mukaisesti; |
| --- | --- |

83.

tuo julki huolensa siitä, että epävirallinen käytäntö pyrkiä konsensukseen kaikkien neuvoston valtuuskuntien kesken viivästyttää kiireellisiä ilmastotoimia; kehottaa näin ollen neuvostoa toimimaan kansainvälisten sopimusten laatimisessa aina määräenemmistöperiaatteella perussopimusten, erityisesti SEU-sopimuksen 16 artiklan 3 kohdan (yleismääräys) ja SEUT-sopimuksen 218 artiklan 8 kohdan (”koko menettelyn ajan”), mukaisesti;

| 84. | toteaa, että komissio on ehdottanut hiilidioksiditonta Eurooppaa vuonna 2050 koskevan etenemissuunnitelman, joka on hyvin kunnianhimoinen mutta saavutettavissa oleva tavoite; vahvistaa tässä valossa sitoumuksensa kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseen jopa ilman kansainvälistä sopimusta; |
| --- | --- |

84.

toteaa, että komissio on ehdottanut hiilidioksiditonta Eurooppaa vuonna 2050 koskevan etenemissuunnitelman, joka on hyvin kunnianhimoinen mutta saavutettavissa oleva tavoite; vahvistaa tässä valossa sitoumuksensa kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseen jopa ilman kansainvälistä sopimusta;

| 85. | toteaa, että maapallon lämpötilan kohoaminen korostaa maiden keskinäistä riippuvuutta; pitää sen vuoksi välttämättömänä päästä maailmanlaajuiseen sopimukseen, jotta vältetään katastrofaaliset muutokset, jotka vaikuttaisivat dramaattisesti koko ihmiskuntaan; |
| --- | --- |

85.

toteaa, että maapallon lämpötilan kohoaminen korostaa maiden keskinäistä riippuvuutta; pitää sen vuoksi välttämättömänä päästä maailmanlaajuiseen sopimukseen, jotta vältetään katastrofaaliset muutokset, jotka vaikuttaisivat dramaattisesti koko ihmiskuntaan;

Euroopan parlamentin valtuuskunta

| 86. | katsoo, että EU:n valtuuskunnan rooli ilmastonmuutosneuvotteluissa on keskeinen, eikä siksi voi hyväksyä sitä, etteivät Euroopan parlamentin valtuuskunnan jäsenet saaneet osallistua EU:n koordinointikokouksiin osapuolten edellisissä kokouksissa; toivoo, että ainakin Euroopan parlamentin valtuuskunnan puheenjohtaja voi osallistua EU:n koordinointikokouksiin Dohassa; |
| --- | --- |

86.

katsoo, että EU:n valtuuskunnan rooli ilmastonmuutosneuvotteluissa on keskeinen, eikä siksi voi hyväksyä sitä, etteivät Euroopan parlamentin valtuuskunnan jäsenet saaneet osallistua EU:n koordinointikokouksiin osapuolten edellisissä kokouksissa; toivoo, että ainakin Euroopan parlamentin valtuuskunnan puheenjohtaja voi osallistua EU:n koordinointikokouksiin Dohassa;

| 87. | toteaa, että marraskuussa 2010 tehdyn komission ja parlamentin välisen puitesopimuksen mukaisesti komission on edistettävä parlamentin jäsenten osallistumista tarkkailijoina monenvälisistä sopimuksista neuvotteleviin unionin valtuuskuntiin; muistuttaa, että Lissabonin sopimuksen mukaisesti (SEUT-sopimuksen 218 artikla) parlamentin on annettava hyväksyntänsä unionin ja kolmansien maiden tai kansainvälisten järjestöjen välisille sopimuksille; |
| --- | --- |

87.

toteaa, että marraskuussa 2010 tehdyn komission ja parlamentin välisen puitesopimuksen mukaisesti komission on edistettävä parlamentin jäsenten osallistumista tarkkailijoina monenvälisistä sopimuksista neuvotteleviin unionin valtuuskuntiin; muistuttaa, että Lissabonin sopimuksen mukaisesti (SEUT-sopimuksen 218 artikla) parlamentin on annettava hyväksyntänsä unionin ja kolmansien maiden tai kansainvälisten järjestöjen välisille sopimuksille;

o

o o

| 88. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille sekä Yhdistyneiden kansakuntien ilmastonmuutossopimuksen sihteeristölle ja pyytämään sen välittämistä kaikille Euroopan unioniin kuulumattomille sopimuspuolille. |
| --- | --- |

88.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille sekä Yhdistyneiden kansakuntien ilmastonmuutossopimuksen sihteeristölle ja pyytämään sen välittämistä kaikille Euroopan unioniin kuulumattomille sopimuspuolille.

---

(1)  EUVL L 8, 13.1.2009, s. 3.

(2)  EUVL C 67 E, 18.3.2010, s. 44.

(3)  EUVL C 285 E, 21.10.2010, s. 1.

(4)  EUVL C 341 E, 16.12.2010, s. 25.

(5)  EUVL C 99 E, 3.4.2012, s. 77.

(6)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2011)0504.

(7)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2012)0086.

(8)  EUVL C 46, 24.2.2006, s. 1.

---

| 16.12.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 419/114 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 419/114

---

P7_TA(2012)0453

Laajentuminen: politiikat, kriteerit ja EU:n strategiset edut

Euroopan parlamentin päätöslauselma 22. marraskuuta 2012 laajentumisesta: politiikat, kriteerit ja EU:n strategiset edut (2012/2025(INI))

(2015/C 419/18)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) ja erityisesti sen 2, 21 ja 49 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) ja erityisesti sen 2, 21 ja 49 artiklan,

| — | ottaa huomioon ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi liittymistä valmistelevasta tukivälineestä (IPA II) (COM(2011)0838/4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi liittymistä valmistelevasta tukivälineestä (IPA II) (COM(2011)0838/4),

| — | ottaa huomioon 21. ja 22. kesäkuuta 1993 Kööpenhaminassa, 15. ja 16. joulukuuta 1995 Madridissa, 19. ja 20. kesäkuuta 2003 Thessalonikissa sekä 14. ja 15. joulukuuta 2006 Brysselissä kokoontuneiden Eurooppa-neuvostojen päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. ja 22. kesäkuuta 1993 Kööpenhaminassa, 15. ja 16. joulukuuta 1995 Madridissa, 19. ja 20. kesäkuuta 2003 Thessalonikissa sekä 14. ja 15. joulukuuta 2006 Brysselissä kokoontuneiden Eurooppa-neuvostojen päätelmät,

| — | ottaa huomioon 5. joulukuuta 2011 annetut neuvoston päätelmät laajentumisesta ja vakautus- ja assosiaatioprosessista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. joulukuuta 2011 annetut neuvoston päätelmät laajentumisesta ja vakautus- ja assosiaatioprosessista,

| — | ottaa huomioon uuden yksimielisyyden laajentumisesta, jonka neuvosto hyväksyi vuonna 2006, ja komission sen jälkeen täytäntöön paneman yhtenäisen laajentumisstrategian, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon uuden yksimielisyyden laajentumisesta, jonka neuvosto hyväksyi vuonna 2006, ja komission sen jälkeen täytäntöön paneman yhtenäisen laajentumisstrategian,

| — | ottaa huomioon 20. helmikuuta 2009 annetun komission tiedonannon ”Viisi vuotta laajentuneessa EU:ssa – Taloudelliset saavutukset ja haasteet” (COM(2009)0079/3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. helmikuuta 2009 annetun komission tiedonannon ”Viisi vuotta laajentuneessa EU:ssa – Taloudelliset saavutukset ja haasteet” (COM(2009)0079/3),

| — | ottaa huomioon 13. joulukuuta 2006 komission tiedonannosta laajentumisstrategiasta ja tärkeimmistä haasteista 2006–2007 (1), 10. heinäkuuta 2008 komission vuoden 2007 laajentumisstrategia-asiakirjasta (2) ja 26. marraskuuta 2009 Länsi-Balkanin maita, Islantia ja Turkkia koskevasta komission vuoden 2009 laajentumisstrategia-asiakirjasta (3) antamansa päätöslauselmat sekä komission tiedonannot laajentumisstrategiasta 2009–2010, 2010–2011 ja 2011–2012, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. joulukuuta 2006 komission tiedonannosta laajentumisstrategiasta ja tärkeimmistä haasteista 2006–2007 (1), 10. heinäkuuta 2008 komission vuoden 2007 laajentumisstrategia-asiakirjasta (2) ja 26. marraskuuta 2009 Länsi-Balkanin maita, Islantia ja Turkkia koskevasta komission vuoden 2009 laajentumisstrategia-asiakirjasta (3) antamansa päätöslauselmat sekä komission tiedonannot laajentumisstrategiasta 2009–2010, 2010–2011 ja 2011–2012,

| — | ottaa huomioon aikaisemmat päätöslauselmansa Länsi-Balkanista, Islannista ja Turkista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aikaisemmat päätöslauselmansa Länsi-Balkanista, Islannista ja Turkista,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan,

| — | ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön ja budjettivaliokunnan lausunnon (A7-0274/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön ja budjettivaliokunnan lausunnon (A7-0274/2012),

| A. | toteaa, että Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 49 artiklan mukaan unionin jäsenyyttä voi hakea jokainen Euroopan valtio, joka noudattaa ihmisarvon kunnioittamisen, vapauden, kansanvallan, tasa-arvon, oikeusvaltion ja ihmisoikeuksien kunnioittamisen periaatteita, vähemmistöihin kuuluvien oikeudet mukaan luettuina, ja sitoutuu edistämään niitä; ottaa huomioon, että nämä arvot ovat Euroopan unionin perusta ja ne ohjaavat unionin toimintaa myös kansainvälisissä yhteyksissä ja että kaikkien jäsenvaltioiden on kunnioitettava ja noudatettava niitä; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 49 artiklan mukaan unionin jäsenyyttä voi hakea jokainen Euroopan valtio, joka noudattaa ihmisarvon kunnioittamisen, vapauden, kansanvallan, tasa-arvon, oikeusvaltion ja ihmisoikeuksien kunnioittamisen periaatteita, vähemmistöihin kuuluvien oikeudet mukaan luettuina, ja sitoutuu edistämään niitä; ottaa huomioon, että nämä arvot ovat Euroopan unionin perusta ja ne ohjaavat unionin toimintaa myös kansainvälisissä yhteyksissä ja että kaikkien jäsenvaltioiden on kunnioitettava ja noudatettava niitä;

| B. | toteaa, että laajentuminen on ollut EU:n asialistalla jo 1960-luvulta lähtien ja että vuoden 1973 ensimmäisestä laajentumisesta lähtien EU on kasvanut asteittain ja sen jäsenvaltioiden määrä on lisääntynyt kuudesta perustajajäsenestä nykyiseen 27 (pian 28) jäsenvaltioon; ottaa huomioon, että monet muutkin valtiot haluavat liittyä EU:hun, jonka ne näkevät turvallisen, demokraattisen ja vauraan tulevaisuuden takeena; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että laajentuminen on ollut EU:n asialistalla jo 1960-luvulta lähtien ja että vuoden 1973 ensimmäisestä laajentumisesta lähtien EU on kasvanut asteittain ja sen jäsenvaltioiden määrä on lisääntynyt kuudesta perustajajäsenestä nykyiseen 27 (pian 28) jäsenvaltioon; ottaa huomioon, että monet muutkin valtiot haluavat liittyä EU:hun, jonka ne näkevät turvallisen, demokraattisen ja vauraan tulevaisuuden takeena;

| C. | toteaa, että yhdentymispolitiikka on viime vuosikymmenen aikana osoittanut, että laajentuminen hyödyttää koko EU:ta ja parantaa sen valmiuksia vastata globaaleihin haasteisiin; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että yhdentymispolitiikka on viime vuosikymmenen aikana osoittanut, että laajentuminen hyödyttää koko EU:ta ja parantaa sen valmiuksia vastata globaaleihin haasteisiin;

| D. | toteaa, että laajentuminen on ollut menestystarina niin EU:lle kuin koko Euroopalle, auttanut selviytymään kylmän sodan aikaisesta jakautumisesta, edistänyt rauhaa, vakautta ja vaurautta kaikkialla Euroopassa, tehostanut konfliktien ehkäisyä, vauhdittanut uudistuksia ja vahvistanut vapautta, demokratiaa ja ihmisoikeuksien, perusvapauksien ja oikeusvaltion kunnioittamista sekä edistänyt markkinataloutta ja sosiaalisesti ja ekologisesti kestävää kehitystä; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että laajentuminen on ollut menestystarina niin EU:lle kuin koko Euroopalle, auttanut selviytymään kylmän sodan aikaisesta jakautumisesta, edistänyt rauhaa, vakautta ja vaurautta kaikkialla Euroopassa, tehostanut konfliktien ehkäisyä, vauhdittanut uudistuksia ja vahvistanut vapautta, demokratiaa ja ihmisoikeuksien, perusvapauksien ja oikeusvaltion kunnioittamista sekä edistänyt markkinataloutta ja sosiaalisesti ja ekologisesti kestävää kehitystä;

| E. | toteaa, että Eurooppa-neuvoston vuonna 1993 Kööpenhaminassa pitämässä kokouksessa vahvistettiin Keski- ja Itä-Euroopan valtioiden jäsenyysmahdollisuudet ja asetettiin liittymisperusteet, ja katsoo, että lähes 20 vuotta tämän kokouksen jälkeen on tullut aika arvioida uudelleen laajentumiseen liittyviä sovittuja menettelyjä ja myös laajentumispolitiikkaa kokonaisuudessaan, millä ei kuitenkaan ole tarkoitus vaikuttaa käynnissä oleviin neuvotteluihin; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että Eurooppa-neuvoston vuonna 1993 Kööpenhaminassa pitämässä kokouksessa vahvistettiin Keski- ja Itä-Euroopan valtioiden jäsenyysmahdollisuudet ja asetettiin liittymisperusteet, ja katsoo, että lähes 20 vuotta tämän kokouksen jälkeen on tullut aika arvioida uudelleen laajentumiseen liittyviä sovittuja menettelyjä ja myös laajentumispolitiikkaa kokonaisuudessaan, millä ei kuitenkaan ole tarkoitus vaikuttaa käynnissä oleviin neuvotteluihin;

| F. | katsoo, että Kööpenhaminan liittymisperusteet ovat ajan myötä säilyneet tarkoituksenmukaisina ja ovat edelleen EU:n laajentumispolitiikan keskiössä; toteaa, että yhtenäisen laajentumisstrategian ja uuden keskittymisen oikeus- ja sisäasioihin, oikeusvaltioperiaatteeseen ja perusoikeuksiin odotetaan osoittautuvan tehokkaaksi ja vaikuttavaksi; |
| --- | --- |

F.

katsoo, että Kööpenhaminan liittymisperusteet ovat ajan myötä säilyneet tarkoituksenmukaisina ja ovat edelleen EU:n laajentumispolitiikan keskiössä; toteaa, että yhtenäisen laajentumisstrategian ja uuden keskittymisen oikeus- ja sisäasioihin, oikeusvaltioperiaatteeseen ja perusoikeuksiin odotetaan osoittautuvan tehokkaaksi ja vaikuttavaksi;

| G. | toteaa antavansa vuosittain päätöslauselmat ehdokasvaltioista ja mahdollisista ehdokasvaltioista ja edistävänsä näin osaltaan laajentumisprosessin avoimuutta ja vastuuvelvollisuutta tuomalla esille Euroopan unionin kansalaisten näkemyksiä; toteaa, että Lissabonin sopimuksen tultua voimaan parlamentin rooli on korostunut muun muassa siksi, että sen asema toisena lainsäädäntövallan käyttäjänä on tunnustettu liittymistä valmistelevaa tukivälinettä koskevissa asioissa; |
| --- | --- |

G.

toteaa antavansa vuosittain päätöslauselmat ehdokasvaltioista ja mahdollisista ehdokasvaltioista ja edistävänsä näin osaltaan laajentumisprosessin avoimuutta ja vastuuvelvollisuutta tuomalla esille Euroopan unionin kansalaisten näkemyksiä; toteaa, että Lissabonin sopimuksen tultua voimaan parlamentin rooli on korostunut muun muassa siksi, että sen asema toisena lainsäädäntövallan käyttäjänä on tunnustettu liittymistä valmistelevaa tukivälinettä koskevissa asioissa;

| H. | ottaa huomioon, että EU:n jäseneksi liittymisen mahdollisuudella on merkittävä muutosvaikutus jäsenyyttä toivovien valtioiden poliittiseen, sosioekonomiseen ja kulttuuriseen ilmapiiriin ja se kannustaa voimakkaasti toteuttamaan tarpeellisia poliittisia, taloudellisia ja lainsäädännöllisiä uudistuksia ja vahvistamaan rauhaa, vakautta, sovinnontekoa ja hyviä naapuruussuhteita alueella; katsoo, että tämä muutosvoima tekee laajentumisesta tärkeän osan EU:n pehmeää vallankäyttöä ja sen ulkoisia toimia; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että EU:n jäseneksi liittymisen mahdollisuudella on merkittävä muutosvaikutus jäsenyyttä toivovien valtioiden poliittiseen, sosioekonomiseen ja kulttuuriseen ilmapiiriin ja se kannustaa voimakkaasti toteuttamaan tarpeellisia poliittisia, taloudellisia ja lainsäädännöllisiä uudistuksia ja vahvistamaan rauhaa, vakautta, sovinnontekoa ja hyviä naapuruussuhteita alueella; katsoo, että tämä muutosvoima tekee laajentumisesta tärkeän osan EU:n pehmeää vallankäyttöä ja sen ulkoisia toimia;

| I. | toteaa, että sitoutuminen, ehdollisuus ja uskottavuus ovat olleet laajentumisprosessin ytimessä; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että sitoutuminen, ehdollisuus ja uskottavuus ovat olleet laajentumisprosessin ytimessä;

| J. | pitää erittäin tärkeänä, että jäsenvaltiot noudattavat ja edistävät edelleen täysimääräisesti liittymisperusteita ja perusoikeuksia laajentumisprosessin uskottavuuden ja johdonmukaisuuden vahvistamiseksi ja mahdollisiin uusiin jäseniin kohdistuvan kaikenlaisen syrjinnän välttämiseksi; |
| --- | --- |

J.

pitää erittäin tärkeänä, että jäsenvaltiot noudattavat ja edistävät edelleen täysimääräisesti liittymisperusteita ja perusoikeuksia laajentumisprosessin uskottavuuden ja johdonmukaisuuden vahvistamiseksi ja mahdollisiin uusiin jäseniin kohdistuvan kaikenlaisen syrjinnän välttämiseksi;

| K. | katsoo, että sitoutuminen poliittisiin, taloudellisiin ja lainsäädännöllisiin uudistuksiin on ensisijaisesti ehdokasvaltioiden ja mahdollisten ehdokasvaltioiden ja niiden kansalaisten etujen mukaista; |
| --- | --- |

K.

katsoo, että sitoutuminen poliittisiin, taloudellisiin ja lainsäädännöllisiin uudistuksiin on ensisijaisesti ehdokasvaltioiden ja mahdollisten ehdokasvaltioiden ja niiden kansalaisten etujen mukaista;

| L. | katsoo, että jokaista EU:n jäsenyyttä haluavaa valtiota on tarkasteltava sen mukaan, miten ansiokkaasti se pystyy täyttämään samat perusteet ja noudattamaan niitä; korostaa, että liittymisprosessin etenemisen olisi riiputtava EU:n liittymisperusteiden tehokkaasta toteuttamisesta ja noudattamisesta sekä siitä, kuinka Eurooppa- tai liittymiskumppanuuden painopisteiden toteuttamisessa ja neuvottelukehyksen vaatimusten täyttämisessä on edistytty; katsoo, että jäsenyysvelvoitteiden noudattamista on arvioitava erittäin tasapuolisella ja avoimella tavalla; |
| --- | --- |

L.

katsoo, että jokaista EU:n jäsenyyttä haluavaa valtiota on tarkasteltava sen mukaan, miten ansiokkaasti se pystyy täyttämään samat perusteet ja noudattamaan niitä; korostaa, että liittymisprosessin etenemisen olisi riiputtava EU:n liittymisperusteiden tehokkaasta toteuttamisesta ja noudattamisesta sekä siitä, kuinka Eurooppa- tai liittymiskumppanuuden painopisteiden toteuttamisessa ja neuvottelukehyksen vaatimusten täyttämisessä on edistytty; katsoo, että jäsenyysvelvoitteiden noudattamista on arvioitava erittäin tasapuolisella ja avoimella tavalla;

| M. | katsoo, että laajentumisprosessi vaikuttaa merkittävästi myös itse EU:hun ja antaa sille mahdollisuuden määrittää paremmin identiteettinsä, tavoitteensa, arvonsa ja toimintalinjansa sekä tarjoaa sille sopivan tilaisuuden viestiä niistä kansalaisilleen; |
| --- | --- |

M.

katsoo, että laajentumisprosessi vaikuttaa merkittävästi myös itse EU:hun ja antaa sille mahdollisuuden määrittää paremmin identiteettinsä, tavoitteensa, arvonsa ja toimintalinjansa sekä tarjoaa sille sopivan tilaisuuden viestiä niistä kansalaisilleen;

| N. | ottaa huomioon, että vuonna 2006 uudistetun laajentumista koskevan yhteisymmärryksen mukaisesti prosessin on perustuttava sitoumusten vahvistamiseen, ehdollisuuteen ja tiedottamiseen yhdistettynä EU:n valmiuteen ottaa vastaan uusia jäseniä; katsoo, että EU:n integrointikyky on merkittävä huomioon otettava seikka ja ennakkoedellytys laajentumispolitiikan ja koko yhdentymisprosessin kestävyydelle; toteaa, että tämä näkökohta on ollut myönteinen kannustin institutionaaliseen syventämiseen, kuten ovat osoittaneet eri laajentumisaaltoihin liittyneet toistuvat perussopimustarkistukset, joilla on laajennettu unionin tehtäviä ja toimintoja; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että vuonna 2006 uudistetun laajentumista koskevan yhteisymmärryksen mukaisesti prosessin on perustuttava sitoumusten vahvistamiseen, ehdollisuuteen ja tiedottamiseen yhdistettynä EU:n valmiuteen ottaa vastaan uusia jäseniä; katsoo, että EU:n integrointikyky on merkittävä huomioon otettava seikka ja ennakkoedellytys laajentumispolitiikan ja koko yhdentymisprosessin kestävyydelle; toteaa, että tämä näkökohta on ollut myönteinen kannustin institutionaaliseen syventämiseen, kuten ovat osoittaneet eri laajentumisaaltoihin liittyneet toistuvat perussopimustarkistukset, joilla on laajennettu unionin tehtäviä ja toimintoja;

| O. | katsoo, että eri kansakuntien ja kansojen välinen todellinen sovinnonteko, konfliktien rauhanomainen ratkaiseminen sekä hyvien naapuruussuhteiden luominen Euroopan valtioiden välille ovat erittäin tärkeitä kestävän rauhan ja vakauden kannalta ja voivat myötävaikuttaa olennaisesti todelliseen Euroopan yhdentymiseen ja ovat siksi ratkaisevan tärkeitä laajentumiselle; panee merkille, että tietyillä ehdokasvaltioilla ja mahdollisilla ehdokasvaltioilla on edelleen ratkaisemattomia kiistoja naapurimaidensa kanssa, mistä syystä kaikkien osapuolten olisi työskenneltävä avoimesti kahdenvälisten jännitteiden ratkaisemiseksi; katsoo, että nämä kysymykset olisi ratkaistava ennen jäseneksi liittymistä; |
| --- | --- |

O.

katsoo, että eri kansakuntien ja kansojen välinen todellinen sovinnonteko, konfliktien rauhanomainen ratkaiseminen sekä hyvien naapuruussuhteiden luominen Euroopan valtioiden välille ovat erittäin tärkeitä kestävän rauhan ja vakauden kannalta ja voivat myötävaikuttaa olennaisesti todelliseen Euroopan yhdentymiseen ja ovat siksi ratkaisevan tärkeitä laajentumiselle; panee merkille, että tietyillä ehdokasvaltioilla ja mahdollisilla ehdokasvaltioilla on edelleen ratkaisemattomia kiistoja naapurimaidensa kanssa, mistä syystä kaikkien osapuolten olisi työskenneltävä avoimesti kahdenvälisten jännitteiden ratkaisemiseksi; katsoo, että nämä kysymykset olisi ratkaistava ennen jäseneksi liittymistä;

Yleiset näkökohdat

| 1. | kannattaa vahvasti laajentumisprosessia ja uskoo, että laajentumisen uskottavuus toimintalinjana on säilytettävä ja sille on saatava sekä EU:n että ehdokasvaltioiden ja mahdollisten ehdokasvaltioiden kansalaisten tuki; korostaa tämän vuoksi, että sekä EU:n että ehdokasvaltioiden ja mahdollisten ehdokasvaltioiden kannalta on tärkeää, että kaikki velvoitteet ja sitoumukset täytetään ja luodaan näin tulevien laajentumisten onnistumisen edellytykset muun muassa auttamalla näitä maita niiden pyrkimyksissä täyttää EU:n liittymisperusteet; |
| --- | --- |

1.

kannattaa vahvasti laajentumisprosessia ja uskoo, että laajentumisen uskottavuus toimintalinjana on säilytettävä ja sille on saatava sekä EU:n että ehdokasvaltioiden ja mahdollisten ehdokasvaltioiden kansalaisten tuki; korostaa tämän vuoksi, että sekä EU:n että ehdokasvaltioiden ja mahdollisten ehdokasvaltioiden kannalta on tärkeää, että kaikki velvoitteet ja sitoumukset täytetään ja luodaan näin tulevien laajentumisten onnistumisen edellytykset muun muassa auttamalla näitä maita niiden pyrkimyksissä täyttää EU:n liittymisperusteet;

| 2. | korostaa laajentumis- ja liittymisprosessin ehdokasvaltioiden ja mahdollisten ehdokasvaltioiden ja myös EU:n kansalaisille tuomia hyötyjä; |
| --- | --- |

2.

korostaa laajentumis- ja liittymisprosessin ehdokasvaltioiden ja mahdollisten ehdokasvaltioiden ja myös EU:n kansalaisille tuomia hyötyjä;

| 3. | katsoo, että Kööpenhaminan arviointiperusteet ovat edelleen laajentumispolitiikan keskeinen perusta ja niiden on säilyttävä sen ytimessä; korostaa, että näiden perusteiden täysimääräinen ja tinkimätön noudattaminen on ehdottoman tärkeää ja että on otettava asianmukaisesti huomioon sosiaaliset vaikutukset ehdokasvaltioihin ja mahdollisiin ehdokasvaltioihin; korostaa, että myös EU:n integrointikyky on otettava täysin huomioon; |
| --- | --- |

3.

katsoo, että Kööpenhaminan arviointiperusteet ovat edelleen laajentumispolitiikan keskeinen perusta ja niiden on säilyttävä sen ytimessä; korostaa, että näiden perusteiden täysimääräinen ja tinkimätön noudattaminen on ehdottoman tärkeää ja että on otettava asianmukaisesti huomioon sosiaaliset vaikutukset ehdokasvaltioihin ja mahdollisiin ehdokasvaltioihin; korostaa, että myös EU:n integrointikyky on otettava täysin huomioon;

| 4. | katsoo, että integrointikyvyn käsite sisältää neljä osatekijää:






  i) | ehdokasvaltioiden olisi edistettävä eikä haitattava unionin kykyä edetä kohti poliittisten tavoitteidensa saavuttamista |
| --- | --- | --- |

4.

katsoo, että integrointikyvyn käsite sisältää neljä osatekijää:

i)

ehdokasvaltioiden olisi edistettävä eikä haitattava unionin kykyä edetä kohti poliittisten tavoitteidensa saavuttamista

| ii) | unionin toimielinkehyksen olisi kyettävä huolehtimaan tehokkaasta ja vaikuttavasta hallinnosta |
| --- | --- |

ii)

unionin toimielinkehyksen olisi kyettävä huolehtimaan tehokkaasta ja vaikuttavasta hallinnosta

| iii) | unionin rahoitusvarojen olisi oltava riittävät vastaamaan taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden ja unionin yhteisten politiikkojen haasteisiin |
| --- | --- |

iii)

unionin rahoitusvarojen olisi oltava riittävät vastaamaan taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden ja unionin yhteisten politiikkojen haasteisiin

| iv) | kattavan viestintästrategian avulla olisi voitava tiedottaa kansalaisille laajentumisen vaikutuksista; |
| --- | --- |

iv)

kattavan viestintästrategian avulla olisi voitava tiedottaa kansalaisille laajentumisen vaikutuksista;

| 5. | korostaa kuitenkin, että unionin velvollisuutena on parantaa integrointikykyään samalla kun tarkastellaan ehdokasvaltioiden ja mahdollisten ehdokas- ja hakijavaltioiden oikeutettuja yhdentymispyrkimyksiä; |
| --- | --- |

5.

korostaa kuitenkin, että unionin velvollisuutena on parantaa integrointikykyään samalla kun tarkastellaan ehdokasvaltioiden ja mahdollisten ehdokas- ja hakijavaltioiden oikeutettuja yhdentymispyrkimyksiä;

| 6. | korostaa, että EU on edelleen vetovoimainen myös sen vuoksi, että siinä yhdistyy taloudellinen dynaamisuus ja sosiaalinen malli ainutlaatuisella tavalla, ja pitää valitettavana, että tämä sosiaalinen ulottuvuus on pitkälti sivuutettu laajentumisprosessissa; kehottaa komissiota tarkastelemaan tätä asiaa erityisesti 19 luvun (sosiaalipolitiikka ja työllisyys) puitteissa, edistämään myönteistä sosiaalista muutosta tulevissa EU:n jäsenvaltioissa ja kiinnittämään asiaankuuluvaa huomiota sosiaaliseen oikeudenmukaisuuteen; |
| --- | --- |

6.

korostaa, että EU on edelleen vetovoimainen myös sen vuoksi, että siinä yhdistyy taloudellinen dynaamisuus ja sosiaalinen malli ainutlaatuisella tavalla, ja pitää valitettavana, että tämä sosiaalinen ulottuvuus on pitkälti sivuutettu laajentumisprosessissa; kehottaa komissiota tarkastelemaan tätä asiaa erityisesti 19 luvun (sosiaalipolitiikka ja työllisyys) puitteissa, edistämään myönteistä sosiaalista muutosta tulevissa EU:n jäsenvaltioissa ja kiinnittämään asiaankuuluvaa huomiota sosiaaliseen oikeudenmukaisuuteen;

| 7. | muistuttaa, että yhteisön sosiaalialan säännöstö sisältää muun muassa työoikeuden, naisten ja miesten tasavertaisen kohtelun, työterveyden ja -turvallisuuden ja syrjimättömyyden alan vähimmäisvaatimuksia ja että EU:n perussopimuksissa vahvistetaan sitoutuminen vuoden 1961 Euroopan sosiaaliseen peruskirjaan sekä vuoden 1989 työntekijöiden sosiaalisia perusoikeuksia koskevaan yhteisön peruskirjaan ja että myös EU:n perusoikeuskirja sisältää useita sosiaalisia perusoikeuksia; korostaa, että EU:n sosiaalisten perusnormien rikkominen on eräänlaista sosiaalista polkumyyntiä, joka on haitaksi eurooppalaisille yrityksille ja työntekijöille ja joka tosiasiallisesti estäisi ehdokasvaltioita osallistumasta yhteismarkkinoille; huomauttaa, että työmarkkinaosapuolet ja erityisesti ammattiliitot tarvitsevat kohdennettua EU:n tukea vahvistaakseen valmiuksiaan; |
| --- | --- |

7.

muistuttaa, että yhteisön sosiaalialan säännöstö sisältää muun muassa työoikeuden, naisten ja miesten tasavertaisen kohtelun, työterveyden ja -turvallisuuden ja syrjimättömyyden alan vähimmäisvaatimuksia ja että EU:n perussopimuksissa vahvistetaan sitoutuminen vuoden 1961 Euroopan sosiaaliseen peruskirjaan sekä vuoden 1989 työntekijöiden sosiaalisia perusoikeuksia koskevaan yhteisön peruskirjaan ja että myös EU:n perusoikeuskirja sisältää useita sosiaalisia perusoikeuksia; korostaa, että EU:n sosiaalisten perusnormien rikkominen on eräänlaista sosiaalista polkumyyntiä, joka on haitaksi eurooppalaisille yrityksille ja työntekijöille ja joka tosiasiallisesti estäisi ehdokasvaltioita osallistumasta yhteismarkkinoille; huomauttaa, että työmarkkinaosapuolet ja erityisesti ammattiliitot tarvitsevat kohdennettua EU:n tukea vahvistaakseen valmiuksiaan;

| 8. | katsoo, että liittymisperusteet olisi muunnettava liittymistä valmistelevassa tukivälineessä asianmukaisesti selviksi, konkreettisiksi ja mitattaviksi tavoitteiksi, jotta osoitetaan selvästi unionin ehdokasvaltioissa rahoittamien toimien yhteys yleisten liittymisperusteiden täyttämisessä saavutettavaan edistymiseen; |
| --- | --- |

8.

katsoo, että liittymisperusteet olisi muunnettava liittymistä valmistelevassa tukivälineessä asianmukaisesti selviksi, konkreettisiksi ja mitattaviksi tavoitteiksi, jotta osoitetaan selvästi unionin ehdokasvaltioissa rahoittamien toimien yhteys yleisten liittymisperusteiden täyttämisessä saavutettavaan edistymiseen;

| 9. | toteaa, että ehdokasvaltioiden talouksien on kehityttävä samaan suuntaan kuin EU:n jäsenvaltioiden talouksien yhdenmukaistamisen helpottamiseksi; kannustaa tästä syystä ehdokasvaltiota määrittelemään toteuttamiskelpoisia maakohtaisia tavoitteita kutakin älykkääseen, kestävään ja osallistavaan kasvuun tähtäävän Eurooppa 2020 -strategian yleistavoitetta kohden; |
| --- | --- |

9.

toteaa, että ehdokasvaltioiden talouksien on kehityttävä samaan suuntaan kuin EU:n jäsenvaltioiden talouksien yhdenmukaistamisen helpottamiseksi; kannustaa tästä syystä ehdokasvaltiota määrittelemään toteuttamiskelpoisia maakohtaisia tavoitteita kutakin älykkääseen, kestävään ja osallistavaan kasvuun tähtäävän Eurooppa 2020 -strategian yleistavoitetta kohden;

| 10. | kiinnittää huomiota Madridin kriteereihin (jotka määriteltiin Eurooppa-neuvoston kokouksessa Madridissa joulukuussa 1995), joissa painotettiin ehdokasvaltioiden kykyä panna EU:n säännöt ja menettelyt täytäntöön; katsoo, että tiukan ehdollisuuden periaate edellyttää uudistusten hyväksymisen ja täytäntöönpanon edistymisen tehokasta arviointia ehdokasvaltioissa ja mahdollisissa ehdokasvaltiossa selkeiden perusteiden mukaisesti kaikissa vaiheissa ja että valtioiden, jotka haluavat liittyä EU:hun, olisi voitava edetä vaiheesta toiseen vasta kun kunkin vaiheen kaikki edellytykset on täytetty; korostaa, että laajentumisstrategian uskottavuuden ja tehokkuuden lisäämiseksi myös jäsenvaltioiden on noudatettava Kööpenhaminan arviointiperusteita ja täytettävä ne täysimääräisesti, jotta ehdokasvaltioilta ei edellytettäisi tiukempia normeja kuin ne, joita sovelletaan joissakin EU:n jäsenvaltioissa; korostaa, että on tärkeää määritellä eri vaiheet nykyistä selvemmin ja asettaa koko prosessin ajan avoimet ja tasapuoliset vertailuperusteet, joissa yleiset liittymisperusteet on muunnettu konkreettisiksi vaiheiksi kohti jäsenyyttä, sekä mitata, onko vaaditut edellytykset täytetty; toteaa, että on myös tärkeää välttää liittymisajankohdan määrittelyä tai sitä koskevia lupauksia, jos neuvotteluja ei ole saatu päätökseen; korostaa, että olisi myös oltava selvää, että kun vertailuperuste on saavutettu, tilanne on säilytettävä, ja että vertailuperusteiden asettajien olisi reagoitava asianmukaisesti taantumiseen; |
| --- | --- |

10.

kiinnittää huomiota Madridin kriteereihin (jotka määriteltiin Eurooppa-neuvoston kokouksessa Madridissa joulukuussa 1995), joissa painotettiin ehdokasvaltioiden kykyä panna EU:n säännöt ja menettelyt täytäntöön; katsoo, että tiukan ehdollisuuden periaate edellyttää uudistusten hyväksymisen ja täytäntöönpanon edistymisen tehokasta arviointia ehdokasvaltioissa ja mahdollisissa ehdokasvaltiossa selkeiden perusteiden mukaisesti kaikissa vaiheissa ja että valtioiden, jotka haluavat liittyä EU:hun, olisi voitava edetä vaiheesta toiseen vasta kun kunkin vaiheen kaikki edellytykset on täytetty; korostaa, että laajentumisstrategian uskottavuuden ja tehokkuuden lisäämiseksi myös jäsenvaltioiden on noudatettava Kööpenhaminan arviointiperusteita ja täytettävä ne täysimääräisesti, jotta ehdokasvaltioilta ei edellytettäisi tiukempia normeja kuin ne, joita sovelletaan joissakin EU:n jäsenvaltioissa; korostaa, että on tärkeää määritellä eri vaiheet nykyistä selvemmin ja asettaa koko prosessin ajan avoimet ja tasapuoliset vertailuperusteet, joissa yleiset liittymisperusteet on muunnettu konkreettisiksi vaiheiksi kohti jäsenyyttä, sekä mitata, onko vaaditut edellytykset täytetty; toteaa, että on myös tärkeää välttää liittymisajankohdan määrittelyä tai sitä koskevia lupauksia, jos neuvotteluja ei ole saatu päätökseen; korostaa, että olisi myös oltava selvää, että kun vertailuperuste on saavutettu, tilanne on säilytettävä, ja että vertailuperusteiden asettajien olisi reagoitava asianmukaisesti taantumiseen;

| 11. | korostaa, että liittymisprosessin tavoitteena on täysivaltainen EU:n jäsenyys; |
| --- | --- |

11.

korostaa, että liittymisprosessin tavoitteena on täysivaltainen EU:n jäsenyys;

| 12. | kehottaa komissiota ylläpitämään ja tehostamaan edelleen liittymisprosessissa edistymisen seurantaa sekä ehdokasvaltioiden ja mahdollisten ehdokasvaltioiden avustamista, jotta varmistetaan, että nämä valtiot saavuttavat korkean valmiusasteen, joka on hyödyksi niin niille kuin EU:lle; |
| --- | --- |

12.

kehottaa komissiota ylläpitämään ja tehostamaan edelleen liittymisprosessissa edistymisen seurantaa sekä ehdokasvaltioiden ja mahdollisten ehdokasvaltioiden avustamista, jotta varmistetaan, että nämä valtiot saavuttavat korkean valmiusasteen, joka on hyödyksi niin niille kuin EU:lle;

| 13. | katsoo, että laajentumisprosessin uskottavuuden säilyttämiseksi EU:n integrointikykyä on arvioitava varhaisessa vaiheessa ja sitä olisi tarkasteltava asianmukaisesti komission jokaista mahdollista ehdokasvaltiota koskevissa lausunnoissa, joissa on esitettävä suurimmat tätä koskevat huolenaiheet ja mahdolliset keinot niiden ratkaisemiseksi; katsoo, että tämän jälkeen olisi toteutettava kattava vaikutustenarviointi; korostaa, että laajentumisprosessin onnistumisen kannalta on tärkeää, että unioni säilyttää kykynsä toimia, kehittyä ja tehdä päätöksiä demokraattisesti ja tehokkaasti ja että sillä on tarvittavat rahoitusvarat taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden edistämiseksi ja poliittisten tavoitteidensa saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

13.

katsoo, että laajentumisprosessin uskottavuuden säilyttämiseksi EU:n integrointikykyä on arvioitava varhaisessa vaiheessa ja sitä olisi tarkasteltava asianmukaisesti komission jokaista mahdollista ehdokasvaltiota koskevissa lausunnoissa, joissa on esitettävä suurimmat tätä koskevat huolenaiheet ja mahdolliset keinot niiden ratkaisemiseksi; katsoo, että tämän jälkeen olisi toteutettava kattava vaikutustenarviointi; korostaa, että laajentumisprosessin onnistumisen kannalta on tärkeää, että unioni säilyttää kykynsä toimia, kehittyä ja tehdä päätöksiä demokraattisesti ja tehokkaasti ja että sillä on tarvittavat rahoitusvarat taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden edistämiseksi ja poliittisten tavoitteidensa saavuttamiseksi;

Laajentumispolitiikka

| 14. | on tyytyväinen tulevissa neuvottelukehyksissä sovellettavaan uuteen lähestymistapaan, jonka mukaisesti katsotaan ensisijaisiksi oikeuslaitokseen ja perusoikeuksiin sekä oikeus- ja sisäasioihin liittyvät seikat; on samaa mieltä siitä, että näitä kysymyksiä olisi käsiteltävä liittymisprosessin varhaisessa vaiheessa ja että luvut 23 ja 24 olisi yleensä avattava toimintasuunnitelmien perusteella, koska niissä edellytetään vakuuttavaa näyttöä edistymisestä; kehottaa komissiota raportoimaan parlamentille näillä aloilla saavutetusta edistyksestä ja asettamaan pyydettäessä EU:n edustustojen kuukausittaiset raportit liittymisen valmistelusta ulkoasiainvaliokunnan jäsenten saataville; huomauttaa kuitenkin, että keskittyminen näihin aloihin ei saa tapahtua ehdokasvaltioiden ja mahdollisten ehdokasvaltioiden yksilöllisissä liittymissuunnitelmissa esitettyjen muiden alojen toimien ja edistyksen kustannuksella; |
| --- | --- |

14.

on tyytyväinen tulevissa neuvottelukehyksissä sovellettavaan uuteen lähestymistapaan, jonka mukaisesti katsotaan ensisijaisiksi oikeuslaitokseen ja perusoikeuksiin sekä oikeus- ja sisäasioihin liittyvät seikat; on samaa mieltä siitä, että näitä kysymyksiä olisi käsiteltävä liittymisprosessin varhaisessa vaiheessa ja että luvut 23 ja 24 olisi yleensä avattava toimintasuunnitelmien perusteella, koska niissä edellytetään vakuuttavaa näyttöä edistymisestä; kehottaa komissiota raportoimaan parlamentille näillä aloilla saavutetusta edistyksestä ja asettamaan pyydettäessä EU:n edustustojen kuukausittaiset raportit liittymisen valmistelusta ulkoasiainvaliokunnan jäsenten saataville; huomauttaa kuitenkin, että keskittyminen näihin aloihin ei saa tapahtua ehdokasvaltioiden ja mahdollisten ehdokasvaltioiden yksilöllisissä liittymissuunnitelmissa esitettyjen muiden alojen toimien ja edistyksen kustannuksella;

| 15. | pitää tärkeänä, että laajentumispolitiikassa asetetaan asianmukaisesti etusijalle tehokkaan, riippumattoman ja puolueettoman oikeusjärjestelmän sekä avoimen ja demokraattisen poliittisen järjestelmän kehittäminen, jotta voidaan vahvistaa oikeusvaltiota; korostaa samalla sananvapauden merkitystä sen kaikissa ilmenemismuodoissa sekä tarvetta taata tiedostusvälineiden vapaus niin lainsäädännössä kuin käytännössä sekä torjua tehokkaasti korruptiota ja järjestäytynyttä rikollisuutta; |
| --- | --- |

15.

pitää tärkeänä, että laajentumispolitiikassa asetetaan asianmukaisesti etusijalle tehokkaan, riippumattoman ja puolueettoman oikeusjärjestelmän sekä avoimen ja demokraattisen poliittisen järjestelmän kehittäminen, jotta voidaan vahvistaa oikeusvaltiota; korostaa samalla sananvapauden merkitystä sen kaikissa ilmenemismuodoissa sekä tarvetta taata tiedostusvälineiden vapaus niin lainsäädännössä kuin käytännössä sekä torjua tehokkaasti korruptiota ja järjestäytynyttä rikollisuutta;

| 16. | korostaa, että viisumivapaus on hyvä esimerkki EU:n asettamista ehdoista, joissa poliittiset ja tekniset kriteerit yhdistyvät haluttuun tavoitteeseen ja konkreettisiin etuihin; suhtautuu näin ollen myönteisesti komission ja asianomaisten valtioiden tällä alalla toteuttamiin toimiin ja tukee niitä; |
| --- | --- |

16.

korostaa, että viisumivapaus on hyvä esimerkki EU:n asettamista ehdoista, joissa poliittiset ja tekniset kriteerit yhdistyvät haluttuun tavoitteeseen ja konkreettisiin etuihin; suhtautuu näin ollen myönteisesti komission ja asianomaisten valtioiden tällä alalla toteuttamiin toimiin ja tukee niitä;

| 17. | kehottaa komissiota yksinkertaistamaan liittymistä valmistelevan tukivälineen rahoituksen hallintomenettelyä ja vähentämään sen hallintorasitusta, jotta parannetaan pienten ja hajanaisten kansalaisjärjestöjen, ammattiliittojen ja muiden edunsaajien mahdollisuuksia saada rahoitusta ja lisätään niiden osallistumista; |
| --- | --- |

17.

kehottaa komissiota yksinkertaistamaan liittymistä valmistelevan tukivälineen rahoituksen hallintomenettelyä ja vähentämään sen hallintorasitusta, jotta parannetaan pienten ja hajanaisten kansalaisjärjestöjen, ammattiliittojen ja muiden edunsaajien mahdollisuuksia saada rahoitusta ja lisätään niiden osallistumista;

| 18. | rohkaisee sekä ehdokasvaltioiden että jäsenvaltioiden kansalaisyhteiskuntaa, valtiosta riippumattomia toimijoita ja työmarkkinaosapuolia osallistumaan liittymisprosessiin; kehottaa komissiota ylläpitämään jatkuvaa vuoropuhelua niiden kanssa; kehottaa ehdokasvaltioita ja mahdollisia ehdokasvaltioita varmistamaan osallistumisensa kaikissa vaiheissa; korostaa, että kansalaisyhteiskunta voi toimia merkittävällä tavalla moottorina lähentymisessä EU:hun ja luoda alhaalta ylöspäin suuntautuvaa painetta Euroopan toimintasuunnitelman edistämiseen sekä lisätä liittymisprosessin avoimuutta ja sen yleistä kannatusta; korostaa riittävän taloudellisen tuen merkitystä ja toteaa, että sitä voitaisiin antaa muun muassa kansalaisyhteiskuntaa tukevan välineen kautta, jotta lisätään erityisesti kansalaisyhteiskunnan valmiuksia valvoa yhteisön säännöstön täytäntöönpanoa; korostaa myös Euroopan kansalaisyhteiskunnan järjestöjen sekä ehdokasvaltioiden ja mahdollisten ehdokasvaltioiden vastaavien järjestöjen välisen yhteistyön tärkeyttä; |
| --- | --- |

18.

rohkaisee sekä ehdokasvaltioiden että jäsenvaltioiden kansalaisyhteiskuntaa, valtiosta riippumattomia toimijoita ja työmarkkinaosapuolia osallistumaan liittymisprosessiin; kehottaa komissiota ylläpitämään jatkuvaa vuoropuhelua niiden kanssa; kehottaa ehdokasvaltioita ja mahdollisia ehdokasvaltioita varmistamaan osallistumisensa kaikissa vaiheissa; korostaa, että kansalaisyhteiskunta voi toimia merkittävällä tavalla moottorina lähentymisessä EU:hun ja luoda alhaalta ylöspäin suuntautuvaa painetta Euroopan toimintasuunnitelman edistämiseen sekä lisätä liittymisprosessin avoimuutta ja sen yleistä kannatusta; korostaa riittävän taloudellisen tuen merkitystä ja toteaa, että sitä voitaisiin antaa muun muassa kansalaisyhteiskuntaa tukevan välineen kautta, jotta lisätään erityisesti kansalaisyhteiskunnan valmiuksia valvoa yhteisön säännöstön täytäntöönpanoa; korostaa myös Euroopan kansalaisyhteiskunnan järjestöjen sekä ehdokasvaltioiden ja mahdollisten ehdokasvaltioiden vastaavien järjestöjen välisen yhteistyön tärkeyttä;

| 19. | painottaa voimakkaasti tarvetta lisätä hallintojen valmiuksia ja henkilöresursseja, joiden avulla ne kykenevät siirtämään yhteisön säännöstön osaksi kansallista lainsäädäntöä, panemaan sen täytäntöön ja valvomaan sen noudattamista; katsoo, että laajentumisen puitteissa toteutettavat prosessit eivät saisi olla vain ”teknisiä”, ja korostaa tarvetta lähentää analyyttista tarkasteluprosessia käytännön realiteetteihin; kehottaa tästä syystä komissiota kutsumaan kansalaisjärjestöt, ammattiliitot ja tärkeimmät sidosryhmät tarvittaessa osallistumaan tähän työhön; |
| --- | --- |

19.

painottaa voimakkaasti tarvetta lisätä hallintojen valmiuksia ja henkilöresursseja, joiden avulla ne kykenevät siirtämään yhteisön säännöstön osaksi kansallista lainsäädäntöä, panemaan sen täytäntöön ja valvomaan sen noudattamista; katsoo, että laajentumisen puitteissa toteutettavat prosessit eivät saisi olla vain ”teknisiä”, ja korostaa tarvetta lähentää analyyttista tarkasteluprosessia käytännön realiteetteihin; kehottaa tästä syystä komissiota kutsumaan kansalaisjärjestöt, ammattiliitot ja tärkeimmät sidosryhmät tarvittaessa osallistumaan tähän työhön;

| 20. | tunnustaa työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun merkittävän roolin EU:n päätöksenteossa ja kehottaa painottamaan nykyistä enemmän työmarkkinaosapuolten valmiuksien lisäämistä ja niiden vuoropuhelun roolia laajentumisprosessissa; pyytää lisäksi kiinnittämään enemmän huomiota työsuojelutarkastusten kaltaisten lainvalvontamekanismien kehittämiseen, jotta voidaan suojella työntekijöitä ja varmistaa heidän sosiaalisten oikeuksiensa sekä työterveys- ja työturvallisuusnormien noudattaminen, sekä etenkin pimeää työtä tekevien työntekijöiden hyväksikäytön torjumiseen; |
| --- | --- |

20.

tunnustaa työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun merkittävän roolin EU:n päätöksenteossa ja kehottaa painottamaan nykyistä enemmän työmarkkinaosapuolten valmiuksien lisäämistä ja niiden vuoropuhelun roolia laajentumisprosessissa; pyytää lisäksi kiinnittämään enemmän huomiota työsuojelutarkastusten kaltaisten lainvalvontamekanismien kehittämiseen, jotta voidaan suojella työntekijöitä ja varmistaa heidän sosiaalisten oikeuksiensa sekä työterveys- ja työturvallisuusnormien noudattaminen, sekä etenkin pimeää työtä tekevien työntekijöiden hyväksikäytön torjumiseen;

| 21. | kehottaa Euroopan talous- ja sosiaalikomiteaa (ETSK) osallistumaan aktiivisemmin laajentumisprosessiin; korostaa sen roolia hyvien käytäntöjen välittämisessä ehdokasvaltioille ja mahdollisille ehdokasvaltioille sekä EU:n kansalaisyhteiskunnan saamisessa Euroopan yhdentymisen taakse; kannattaa EU:n ja ehdokasvaltioiden kansalaisyhteiskuntien järjestöjen välisen vuoropuhelun vahvistamista edelleen ja kehottaa lisäämään yhteistyötä ETSK:n, komission ja Euroopan parlamentin välillä; |
| --- | --- |

21.

kehottaa Euroopan talous- ja sosiaalikomiteaa (ETSK) osallistumaan aktiivisemmin laajentumisprosessiin; korostaa sen roolia hyvien käytäntöjen välittämisessä ehdokasvaltioille ja mahdollisille ehdokasvaltioille sekä EU:n kansalaisyhteiskunnan saamisessa Euroopan yhdentymisen taakse; kannattaa EU:n ja ehdokasvaltioiden kansalaisyhteiskuntien järjestöjen välisen vuoropuhelun vahvistamista edelleen ja kehottaa lisäämään yhteistyötä ETSK:n, komission ja Euroopan parlamentin välillä;

| 22. | muistuttaa, että kestävän taloudellisen elpymisen aikaansaaminen on suuri haaste useimmille ehdokasvaltioille, ja korostaa tarvetta edistää älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua Eurooppa 2020 -strategian mukaisesti; pyytää tehostamaan tukea pienille ja keskisuurille yrityksille (pk-yritykset), jotka ovat ratkaisevan tärkeitä sosioekonomiselle edistykselle kaikissa ehdokasvaltioissa, ja kehottaa komissiota vaatimaan painokkaasti ensisijaisia uudistuksia, joilla luodaan suotuisa sääntely-ympäristö innovatiivisille ja suuren potentiaalin omaaville pk-yrityksille; korostaa samalla, että epävirallisen sektorin kasvuun, korkeaan työttömyyteen ja yhteiskunnan haavoittuvimmassa asemassa olevien jäsenten integrointiin on jatkuvasti kiinnitettävä huomiota; |
| --- | --- |

22.

muistuttaa, että kestävän taloudellisen elpymisen aikaansaaminen on suuri haaste useimmille ehdokasvaltioille, ja korostaa tarvetta edistää älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua Eurooppa 2020 -strategian mukaisesti; pyytää tehostamaan tukea pienille ja keskisuurille yrityksille (pk-yritykset), jotka ovat ratkaisevan tärkeitä sosioekonomiselle edistykselle kaikissa ehdokasvaltioissa, ja kehottaa komissiota vaatimaan painokkaasti ensisijaisia uudistuksia, joilla luodaan suotuisa sääntely-ympäristö innovatiivisille ja suuren potentiaalin omaaville pk-yrityksille; korostaa samalla, että epävirallisen sektorin kasvuun, korkeaan työttömyyteen ja yhteiskunnan haavoittuvimmassa asemassa olevien jäsenten integrointiin on jatkuvasti kiinnitettävä huomiota;

| 23. | uskoo vahvasti tarpeeseen edistää suvaitsevuuden ja keskinäisen kunnioituksen ilmapiiriä, hyviä naapuruussuhteita sekä alueellista ja rajat ylittävää yhteistyötä, sillä ne ovat ennakkoedellytyksiä vakaudelle ja keino edistää aitoa ja pysyvää sovintoa; katsoo, että sotarikosten oikeuskäsittelyn, erilaisten etnisten, kulttuuristen ja uskonnollisten yhteisöjen rauhanomaisen rinnakkaiselon, vähemmistöjen suojelun, ihmisoikeuksien turvaamisen sekä pakolaisten ja siirtymään joutuneiden henkilöiden uudelleenintegroimisen ja paluun on oltava liittymisprosessin olennaisia osatekijöitä alueilla, joiden lähihistoriassa on ollut konflikteja; kannustaa kaikkia ehdokasvaltioita ja mahdollisia ehdokasvaltioita ratifioimaan viimeistään nyt kansallisten vähemmistöjen suojelua koskevan puiteyleissopimuksen; katsoo, että edistämällä eri ryhmien historian, kielen ja kulttuuriperinnön vastavuoroista opettamista ja opiskelua liittymisprosessin aikana ja sen jälkeen helpotettaisiin keskinäistä ymmärrystä ja edistettäisiin historiallista sovinnontekoa; |
| --- | --- |

23.

uskoo vahvasti tarpeeseen edistää suvaitsevuuden ja keskinäisen kunnioituksen ilmapiiriä, hyviä naapuruussuhteita sekä alueellista ja rajat ylittävää yhteistyötä, sillä ne ovat ennakkoedellytyksiä vakaudelle ja keino edistää aitoa ja pysyvää sovintoa; katsoo, että sotarikosten oikeuskäsittelyn, erilaisten etnisten, kulttuuristen ja uskonnollisten yhteisöjen rauhanomaisen rinnakkaiselon, vähemmistöjen suojelun, ihmisoikeuksien turvaamisen sekä pakolaisten ja siirtymään joutuneiden henkilöiden uudelleenintegroimisen ja paluun on oltava liittymisprosessin olennaisia osatekijöitä alueilla, joiden lähihistoriassa on ollut konflikteja; kannustaa kaikkia ehdokasvaltioita ja mahdollisia ehdokasvaltioita ratifioimaan viimeistään nyt kansallisten vähemmistöjen suojelua koskevan puiteyleissopimuksen; katsoo, että edistämällä eri ryhmien historian, kielen ja kulttuuriperinnön vastavuoroista opettamista ja opiskelua liittymisprosessin aikana ja sen jälkeen helpotettaisiin keskinäistä ymmärrystä ja edistettäisiin historiallista sovinnontekoa;

| 24. | katsoo, että sukupuolten tasa-arvo ja syrjinnän torjunta olisi edelleen asetettava etusijalle laajentumispolitiikassa; korostaa, että miesten ja naisten tasa-arvo on perusoikeutena yksi keskeisistä EU:n arvoista ja sen ulkoisten toimien periaatteista ja että se tarjoaa suuria mahdollisuuksia saavuttaa Eurooppa 2020 -strategian tavoitteet edistämällä kasvua ja täystyöllisyyttä; kannustaa siksi naisten osallistumista liittymisprosessiin ja korostaa tasa-arvopolitiikan valtavirtaistamisen tärkeyttä; korostaa, että syrjintä ei ole sallittua millään perusteella ja että tämän arvioinnin olisi sisällettävä homo- ja biseksuaalien sekä transihmisten oikeudet sekä vähemmistöjen integroimisen poliittiseen, sosiaaliseen ja talouselämään; |
| --- | --- |

24.

katsoo, että sukupuolten tasa-arvo ja syrjinnän torjunta olisi edelleen asetettava etusijalle laajentumispolitiikassa; korostaa, että miesten ja naisten tasa-arvo on perusoikeutena yksi keskeisistä EU:n arvoista ja sen ulkoisten toimien periaatteista ja että se tarjoaa suuria mahdollisuuksia saavuttaa Eurooppa 2020 -strategian tavoitteet edistämällä kasvua ja täystyöllisyyttä; kannustaa siksi naisten osallistumista liittymisprosessiin ja korostaa tasa-arvopolitiikan valtavirtaistamisen tärkeyttä; korostaa, että syrjintä ei ole sallittua millään perusteella ja että tämän arvioinnin olisi sisällettävä homo- ja biseksuaalien sekä transihmisten oikeudet sekä vähemmistöjen integroimisen poliittiseen, sosiaaliseen ja talouselämään;

| 25. | kehottaa lisäksi komissiota kutsumaan ehdokasvaltiot osallistumaan sen sosiaaliseen osallisuuteen tähtääviin aloitteisiin – kuten EU:n puitekehykseen romanien kansallisille integrointistrategioille –, jotta liittymistä valmistelevaa tukivälinettä käytettäisiin tehokkaammin tähän tarkoitukseen, sekä kehottamaan ehdokasvaltioita vakautus- ja assosiaatioprosessin mekanismin avulla toteuttamaan nämä tavoitteet; kehottaa kyseisiä valtioita osallistumaan aktiivisesti romanien integraation vuosikymmentä koskevaan aloitteeseen ja turvaamaan romanien perusoikeudet ja parantamaan heidän sosiaalista ja taloudellista asemaansa sekä varmistamaan heidän mahdollisuutensa saada asuntoja; |
| --- | --- |

25.

kehottaa lisäksi komissiota kutsumaan ehdokasvaltiot osallistumaan sen sosiaaliseen osallisuuteen tähtääviin aloitteisiin – kuten EU:n puitekehykseen romanien kansallisille integrointistrategioille –, jotta liittymistä valmistelevaa tukivälinettä käytettäisiin tehokkaammin tähän tarkoitukseen, sekä kehottamaan ehdokasvaltioita vakautus- ja assosiaatioprosessin mekanismin avulla toteuttamaan nämä tavoitteet; kehottaa kyseisiä valtioita osallistumaan aktiivisesti romanien integraation vuosikymmentä koskevaan aloitteeseen ja turvaamaan romanien perusoikeudet ja parantamaan heidän sosiaalista ja taloudellista asemaansa sekä varmistamaan heidän mahdollisuutensa saada asuntoja;

| 26. | katsoo, että ehdokasvaltioiden olisi ratkaistava tärkeimmät kahdenväliset ongelmansa ja kiistansa naapurimaiden kanssa, erityisesti aluekysymyksiä koskevat ongelmat, ennen kuin ne voivat liittyä unionin jäseniksi; suosittaa voimakkaasti, että näitä asioita käsitellään liittymisprosessin mahdollisimman varhaisessa vaiheessa rakentavassa ja hyvien naapuruussuhteiden mukaisessa hengessä mieluiten jo ennen liittymisneuvottelujen aloittamista, koska ne voivat vaikuttaa kielteisesti neuvotteluihin; katsoo, että on tärkeää ottaa huomioon EU:n kokonaisetu ja arvot sekä velvoite noudattaa täysimääräisesti yhteisön säännöstöä ja kunnioittaa periaatteita, joille EU perustuu; |
| --- | --- |

26.

katsoo, että ehdokasvaltioiden olisi ratkaistava tärkeimmät kahdenväliset ongelmansa ja kiistansa naapurimaiden kanssa, erityisesti aluekysymyksiä koskevat ongelmat, ennen kuin ne voivat liittyä unionin jäseniksi; suosittaa voimakkaasti, että näitä asioita käsitellään liittymisprosessin mahdollisimman varhaisessa vaiheessa rakentavassa ja hyvien naapuruussuhteiden mukaisessa hengessä mieluiten jo ennen liittymisneuvottelujen aloittamista, koska ne voivat vaikuttaa kielteisesti neuvotteluihin; katsoo, että on tärkeää ottaa huomioon EU:n kokonaisetu ja arvot sekä velvoite noudattaa täysimääräisesti yhteisön säännöstöä ja kunnioittaa periaatteita, joille EU perustuu;

| 27. | kehottaa EU:ta tukemaan pyrkimyksiä ratkaista avoimet kiistakysymykset, myös rajakiistat, ennen liittymistä; rohkaisee kansainvälisen oikeuden, YK:n peruskirjan ja asiaa koskevien YK:n päätöslauselmien ja Helsingin päätösasiakirjan mukaisesti kaikkia sellaisten kiistojen osapuolia, joiden jatkuminen todennäköisesti estäisi yhteisön säännöstön täytäntöönpanon tai vaarantaisi kansainvälisen rauhan ja turvallisuuden säilyttämisen, sitoutumaan rakentavalla tavalla niiden rauhanomaiseen ratkaisemiseen ja saattamaan tarvittaessa asian kansainvälisen tuomioistuimen ratkaistavaksi, sitoutumaan valitsemaansa sitovaan sovittelumenettelyyn tai muutoin työskentelemään rakentavasti tehokkaan sovitteluhankkeen puitteissa, jos kahdenväliseen sopimukseen pääsy osoittautuu mahdottomaksi; muistuttaa komissiota ja neuvostoa kehottaneensa niitä kehittämään EU:n perussopimusten mukaisesti kahdenvälisten ja monenvälisten kiistojen ratkaisemiseen tarkoitetun sovittelumekanismin; |
| --- | --- |

27.

kehottaa EU:ta tukemaan pyrkimyksiä ratkaista avoimet kiistakysymykset, myös rajakiistat, ennen liittymistä; rohkaisee kansainvälisen oikeuden, YK:n peruskirjan ja asiaa koskevien YK:n päätöslauselmien ja Helsingin päätösasiakirjan mukaisesti kaikkia sellaisten kiistojen osapuolia, joiden jatkuminen todennäköisesti estäisi yhteisön säännöstön täytäntöönpanon tai vaarantaisi kansainvälisen rauhan ja turvallisuuden säilyttämisen, sitoutumaan rakentavalla tavalla niiden rauhanomaiseen ratkaisemiseen ja saattamaan tarvittaessa asian kansainvälisen tuomioistuimen ratkaistavaksi, sitoutumaan valitsemaansa sitovaan sovittelumenettelyyn tai muutoin työskentelemään rakentavasti tehokkaan sovitteluhankkeen puitteissa, jos kahdenväliseen sopimukseen pääsy osoittautuu mahdottomaksi; muistuttaa komissiota ja neuvostoa kehottaneensa niitä kehittämään EU:n perussopimusten mukaisesti kahdenvälisten ja monenvälisten kiistojen ratkaisemiseen tarkoitetun sovittelumekanismin;

| 28. | panee merkille Turkin myönteisen asialistan, entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian korkean tason liittymisvuoropuhelun sekä Kosovon kanssa käytävän oikeusvaltiota koskevan jäsennellyn vuoropuhelun (4) kaltaiset aloitteet; on tyytyväinen pyrkimykseen tuoda uudistusprosessiin uutta dynamiikkaa, mutta korostaa, etteivät tällaiset aloitteet voi mitenkään korvata virallisia neuvottelumenettelyjä vaan niiden on oltava täysin neuvottelukehyksen mukaisia; |
| --- | --- |

28.

panee merkille Turkin myönteisen asialistan, entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian korkean tason liittymisvuoropuhelun sekä Kosovon kanssa käytävän oikeusvaltiota koskevan jäsennellyn vuoropuhelun (4) kaltaiset aloitteet; on tyytyväinen pyrkimykseen tuoda uudistusprosessiin uutta dynamiikkaa, mutta korostaa, etteivät tällaiset aloitteet voi mitenkään korvata virallisia neuvottelumenettelyjä vaan niiden on oltava täysin neuvottelukehyksen mukaisia;

| 29. | korostaa, että ehdokasvaltioiden ja mahdollisten ehdokasvaltioiden on edistyttävä demokratian, ihmisoikeuksien ja sovintoprosessien aloilla, ja että näiden olisi johdonmukaisesti oltava laajentumisprosessin ensisijaisia tavoitteita ja ne olisi otettava huomioon rahoitusvälineissä; muistuttaa rahoitusavun merkityksestä konfliktialueiden kulttuuriperinnön ennalleen palauttamisessa, sillä kulttuuriperinnöllä on tärkeä rooli eri etnisten ryhmien ja uskonnollisten yhteisöjen välisen luottamuksen ja osallisuuden rakentamisessa; |
| --- | --- |

29.

korostaa, että ehdokasvaltioiden ja mahdollisten ehdokasvaltioiden on edistyttävä demokratian, ihmisoikeuksien ja sovintoprosessien aloilla, ja että näiden olisi johdonmukaisesti oltava laajentumisprosessin ensisijaisia tavoitteita ja ne olisi otettava huomioon rahoitusvälineissä; muistuttaa rahoitusavun merkityksestä konfliktialueiden kulttuuriperinnön ennalleen palauttamisessa, sillä kulttuuriperinnöllä on tärkeä rooli eri etnisten ryhmien ja uskonnollisten yhteisöjen välisen luottamuksen ja osallisuuden rakentamisessa;

| 30. | korostaa, että EU:n laajentumispolitiikka on nykyaikaistamisen, demokratisoinnin ja vakauttamisen väline, jolla pyritään myös vahvistamaan EU:ta sisäisesti sekä globaalina toimijana; kehottaa komissiota toteuttamaan kattavia vaikutustenarviointeja aina tarkastellessaan uusia jäsenyyshakemuksia ja myös suositellessaan liittymisneuvottelujen aloittamista tai niiden lopettamista perustavalla tavalla muuttuneissa olosuhteissa; |
| --- | --- |

30.

korostaa, että EU:n laajentumispolitiikka on nykyaikaistamisen, demokratisoinnin ja vakauttamisen väline, jolla pyritään myös vahvistamaan EU:ta sisäisesti sekä globaalina toimijana; kehottaa komissiota toteuttamaan kattavia vaikutustenarviointeja aina tarkastellessaan uusia jäsenyyshakemuksia ja myös suositellessaan liittymisneuvottelujen aloittamista tai niiden lopettamista perustavalla tavalla muuttuneissa olosuhteissa;

| 31. | tukee komission sitoutumista liittymisprosessin laadun parantamiseen siten, että se perustetaan entistä enemmän ansioihin, vertailuanalyyseihin ja avoimuuteen; katsoo, että tämä tekee prosessista tasapuolisemman ja objektiivisesti mitattavan, mikä lisää sen uskottavuutta; suosittelee tässä yhteydessä, että edistymiskertomuksissa esitettäisiin selvempiä arviointeja; korostaa, että arviointiperusteilla ei pidä asettaa ehdokasvaltioille ja mahdollisille ehdokasvaltioille lisävaatimuksia, vaan niillä on muutettava yleiset jäsenyysperusteet ja EU:n liittymistä valmistelevan tuen tavoitteet konkreettisiksi askeliksi ja tuloksiksi kohti liittymistä täysin neuvottelukehyksen mukaisesti; |
| --- | --- |

31.

tukee komission sitoutumista liittymisprosessin laadun parantamiseen siten, että se perustetaan entistä enemmän ansioihin, vertailuanalyyseihin ja avoimuuteen; katsoo, että tämä tekee prosessista tasapuolisemman ja objektiivisesti mitattavan, mikä lisää sen uskottavuutta; suosittelee tässä yhteydessä, että edistymiskertomuksissa esitettäisiin selvempiä arviointeja; korostaa, että arviointiperusteilla ei pidä asettaa ehdokasvaltioille ja mahdollisille ehdokasvaltioille lisävaatimuksia, vaan niillä on muutettava yleiset jäsenyysperusteet ja EU:n liittymistä valmistelevan tuen tavoitteet konkreettisiksi askeliksi ja tuloksiksi kohti liittymistä täysin neuvottelukehyksen mukaisesti;

| 32. | korostaa, että korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunta on liittymisprosessin onnistumisen kannalta erittäin tärkeää; kehottaa komissiota tarkastelemaan tätä kysymystä uudella tavalla kiinnittämällä jäseneksi pyrkivien maiden viranomaisten huomiota yksittäisiin systeemisen korruption tapauksiin; kehottaa komissiota tekemään tiivistä yhteistyötä lahjonnan vastaisen valtioiden ryhmän (GRECO) ja kyseisten valtioiden korruption vastaisten elinten kanssa; korostaa, että uudesta tarkastelutavasta olisi suurta etua unionin imagolle jäseneksi pyrkivien maiden kansalaisten keskuudessa ja se voisi mahdollisesti helpottaa korruption torjuntaa; |
| --- | --- |

32.

korostaa, että korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunta on liittymisprosessin onnistumisen kannalta erittäin tärkeää; kehottaa komissiota tarkastelemaan tätä kysymystä uudella tavalla kiinnittämällä jäseneksi pyrkivien maiden viranomaisten huomiota yksittäisiin systeemisen korruption tapauksiin; kehottaa komissiota tekemään tiivistä yhteistyötä lahjonnan vastaisen valtioiden ryhmän (GRECO) ja kyseisten valtioiden korruption vastaisten elinten kanssa; korostaa, että uudesta tarkastelutavasta olisi suurta etua unionin imagolle jäseneksi pyrkivien maiden kansalaisten keskuudessa ja se voisi mahdollisesti helpottaa korruption torjuntaa;

| 33. | kehottaa komissiota pyrkimään säilyttämään kunkin avunsaajan kokonaisrahoituksen ennallaan; toteaa, että tämän laskelman yhteydessä olisi otettava huomioon, että a) liittymistä valmistelevan ohjelmoidun tuen suhde kunkin maan BKT:een ei saisi vähentyä suhteellisesti siinäkään tapauksessa, että kunkin edunsaajamaan nimittäjä (BKT) osoittaa reaalisesti kumulatiivista kasvua kaudella 2007–2013, b) tulevan rahoitusvälineen edunsaajavaltioiden lukumäärä vähenee todennäköisesti Kroatian EU-jäsenyyden myötä, mikä saattaa muuttaa rahoituksen suhteellista jakautumista edunsaajien kesken, c) koska uuden välineen yhteydessä ehdotetaan muutoksia, joilla lakkautetaan maiden erottelu ehdokasaseman perusteella, nykyistä useammat maat voivat saada rahoitusta sosioekonomista kehittämistä koskevilla politiikanaloilla, mitä ei aikaisemmin ole voinut saada ilman ehdokasvaltion asemaa; suositteleekin, että yhtäkään avunsaajaa ei suljeta riittävän ja oikeudenmukaisen rahoituksen ulkopuolelle EU:n rahoitusvarojen riittämättömyyden perusteella eikä etenkään yhteiskunnan rakenteiden kehittämisen osalta; |
| --- | --- |

33.

kehottaa komissiota pyrkimään säilyttämään kunkin avunsaajan kokonaisrahoituksen ennallaan; toteaa, että tämän laskelman yhteydessä olisi otettava huomioon, että a) liittymistä valmistelevan ohjelmoidun tuen suhde kunkin maan BKT:een ei saisi vähentyä suhteellisesti siinäkään tapauksessa, että kunkin edunsaajamaan nimittäjä (BKT) osoittaa reaalisesti kumulatiivista kasvua kaudella 2007–2013, b) tulevan rahoitusvälineen edunsaajavaltioiden lukumäärä vähenee todennäköisesti Kroatian EU-jäsenyyden myötä, mikä saattaa muuttaa rahoituksen suhteellista jakautumista edunsaajien kesken, c) koska uuden välineen yhteydessä ehdotetaan muutoksia, joilla lakkautetaan maiden erottelu ehdokasaseman perusteella, nykyistä useammat maat voivat saada rahoitusta sosioekonomista kehittämistä koskevilla politiikanaloilla, mitä ei aikaisemmin ole voinut saada ilman ehdokasvaltion asemaa; suositteleekin, että yhtäkään avunsaajaa ei suljeta riittävän ja oikeudenmukaisen rahoituksen ulkopuolelle EU:n rahoitusvarojen riittämättömyyden perusteella eikä etenkään yhteiskunnan rakenteiden kehittämisen osalta;

| 34. | palauttaa mieliin tarpeen täydentää EU:n laajentumista kaikkia EU:n toimielimiä, jäsenvaltioiden hallituksia ja parlamentteja sekä kansalaisyhteiskunnan edustajia koskevalla keskitetyllä ja entistä tehokkaammalla ja avoimemmalla viestintäpolitiikalla, jotta käynnistetään avoin ja vilpitön julkinen keskustelu laajentumisen seurauksista sekä EU:n jäsenvaltioissa että ehdokasvaltioissa; korostaa, että samanlaista viestintäpolitiikkaa olisi sovellettava myös ehdokasvaltioissa yhteistyössä kaikkien toimijoiden kanssa; |
| --- | --- |

34.

palauttaa mieliin tarpeen täydentää EU:n laajentumista kaikkia EU:n toimielimiä, jäsenvaltioiden hallituksia ja parlamentteja sekä kansalaisyhteiskunnan edustajia koskevalla keskitetyllä ja entistä tehokkaammalla ja avoimemmalla viestintäpolitiikalla, jotta käynnistetään avoin ja vilpitön julkinen keskustelu laajentumisen seurauksista sekä EU:n jäsenvaltioissa että ehdokasvaltioissa; korostaa, että samanlaista viestintäpolitiikkaa olisi sovellettava myös ehdokasvaltioissa yhteistyössä kaikkien toimijoiden kanssa;

| 35. | katsoo, että jos halutaan lisätä EU:n kansalaisten tukea tuleville laajentumisille ja ehdokasvaltioiden ja mahdollisten ehdokasvaltioiden kansalaisten sitoutumista uudistusten jatkamiseen, on keskeisen tärkeää antaa selkeitä ja kattavia tietoja laajentumisen poliittisista, sosioekonomisista ja kulttuurisista eduista; katsoo, että on tärkeää selittää kansalaisille, kuinka laajentuminen on tuonut mukanaan uusia investointi- ja vientimahdollisuuksia ja kuinka se voi auttaa saavuttamaan EU:n tavoitteet konfliktien ehkäisemisen edistämisessä, rauhanomaisen konfliktien ratkaisemisen tehostamisessa, talouskriisin selättämisessä, työpaikkojen luomisessa, ympäristösuojelussa ja turvallisuuden vahvistamisessa samalla kun vauhditetaan uudistuksia, lisätään rahoitusmahdollisuuksia ja parannetaan elinoloja laajentumisprosessissa mukana olevissa maissa kaikkien Euroopan kansalaisten eduksi ja vähennetään sosiaalista ja taloudellista epätasapainoa; korostaa tarvetta ottaa kohteeksi yhteiskunnan kaikki osa-alueet muun muassa sisällyttämällä EU:n taustaa, tavoitteita ja toimintaa sekä sen laajentumisprosesseja käsittelevä erityinen oppijakson ylemmän perusasteen ja keskiasteen tai vastaavan koulutustason opetusohjelmaan; korostaa myös tarvetta ottaa kohteeksi keskeiset mielipidevaikuttajat kuten toimittajat, kansalaisyhteiskunnan edustajat ja sosioekonomiset toimijat ja ammattiliitot; katsoo, että ehdokasvaltioiden ja mahdollisten ehdokasvaltioiden vastaavia toimia olisi edistettävä ja tuettava; |
| --- | --- |

35.

katsoo, että jos halutaan lisätä EU:n kansalaisten tukea tuleville laajentumisille ja ehdokasvaltioiden ja mahdollisten ehdokasvaltioiden kansalaisten sitoutumista uudistusten jatkamiseen, on keskeisen tärkeää antaa selkeitä ja kattavia tietoja laajentumisen poliittisista, sosioekonomisista ja kulttuurisista eduista; katsoo, että on tärkeää selittää kansalaisille, kuinka laajentuminen on tuonut mukanaan uusia investointi- ja vientimahdollisuuksia ja kuinka se voi auttaa saavuttamaan EU:n tavoitteet konfliktien ehkäisemisen edistämisessä, rauhanomaisen konfliktien ratkaisemisen tehostamisessa, talouskriisin selättämisessä, työpaikkojen luomisessa, ympäristösuojelussa ja turvallisuuden vahvistamisessa samalla kun vauhditetaan uudistuksia, lisätään rahoitusmahdollisuuksia ja parannetaan elinoloja laajentumisprosessissa mukana olevissa maissa kaikkien Euroopan kansalaisten eduksi ja vähennetään sosiaalista ja taloudellista epätasapainoa; korostaa tarvetta ottaa kohteeksi yhteiskunnan kaikki osa-alueet muun muassa sisällyttämällä EU:n taustaa, tavoitteita ja toimintaa sekä sen laajentumisprosesseja käsittelevä erityinen oppijakson ylemmän perusasteen ja keskiasteen tai vastaavan koulutustason opetusohjelmaan; korostaa myös tarvetta ottaa kohteeksi keskeiset mielipidevaikuttajat kuten toimittajat, kansalaisyhteiskunnan edustajat ja sosioekonomiset toimijat ja ammattiliitot; katsoo, että ehdokasvaltioiden ja mahdollisten ehdokasvaltioiden vastaavia toimia olisi edistettävä ja tuettava;

Tulevaisuudennäkymät ja EU:n strategiset edut

| 36. | uskoo vahvasti, että EU voi saada suurta strategista etua laajentumispolitiikan avulla; korostaa, että EU:n jäsenyys tarjoaa vakautta nopeasti muuttuvassa kansainvälisessä ympäristössä ja että EU:hun kuuluminen tarjoaa edelleen sosiaalisen kehityksen ja vaurauden mahdollisuuksia; katsoo, että laajentuminen on EU:n pitkän ajanjakson strateginen etu, jota ei välttämättä voi mitata lyhyen ajanjakson taseilla; pitää tärkeänä, että otetaan huomioon laajentumisen merkittävä ja kestävä arvo EU:n pehmeän mutta olennaisen vallankäytön välineenä; |
| --- | --- |

36.

uskoo vahvasti, että EU voi saada suurta strategista etua laajentumispolitiikan avulla; korostaa, että EU:n jäsenyys tarjoaa vakautta nopeasti muuttuvassa kansainvälisessä ympäristössä ja että EU:hun kuuluminen tarjoaa edelleen sosiaalisen kehityksen ja vaurauden mahdollisuuksia; katsoo, että laajentuminen on EU:n pitkän ajanjakson strateginen etu, jota ei välttämättä voi mitata lyhyen ajanjakson taseilla; pitää tärkeänä, että otetaan huomioon laajentumisen merkittävä ja kestävä arvo EU:n pehmeän mutta olennaisen vallankäytön välineenä;

| 37. | on edelleen täysin sitoutunut laajentumiseen ja kehottaa jäsenvaltioita pitämään yllä laajentumisprosessia; painottaa olevansa vakuuttunut, että Lissabonin sopimuksen voimaantulon myötä EU voi samanaikaisesti jatkaa laajentumisprosessiaan ja syventää yhdentymiskehitystä; |
| --- | --- |

37.

on edelleen täysin sitoutunut laajentumiseen ja kehottaa jäsenvaltioita pitämään yllä laajentumisprosessia; painottaa olevansa vakuuttunut, että Lissabonin sopimuksen voimaantulon myötä EU voi samanaikaisesti jatkaa laajentumisprosessiaan ja syventää yhdentymiskehitystä;

| 38. | muistuttaa, että prosessia ei saateta päätökseen pelkästään saattamalla yhteisön lainsäädäntö osaksi kansallista lainsäädäntöä, ja korostaa yhteisön säännöstön ja Kööpenhaminan arviointiperusteiden tehokkaan täytäntöönpanon ja myös niiden pitkän aikavälin noudattamisen merkitystä; katsoo, että liittymisen edellytysten uskottavuuden säilyttämiseksi olisi arvioitava myös, miten EU:n jäsenvaltiot noudattavat EU:n perusarvoja ja miten ne täyttävät instituutioiden demokraattisuutta ja oikeusvaltion toimintaa koskevat sitoumuksensa; kehottaa komissiota laatimaan yksityiskohtaisen ehdotuksen seurantamekanismista SEU-sopimuksen 7 artiklan ja SEUT-sopimuksen 258 artiklan pohjalta; |
| --- | --- |

38.

muistuttaa, että prosessia ei saateta päätökseen pelkästään saattamalla yhteisön lainsäädäntö osaksi kansallista lainsäädäntöä, ja korostaa yhteisön säännöstön ja Kööpenhaminan arviointiperusteiden tehokkaan täytäntöönpanon ja myös niiden pitkän aikavälin noudattamisen merkitystä; katsoo, että liittymisen edellytysten uskottavuuden säilyttämiseksi olisi arvioitava myös, miten EU:n jäsenvaltiot noudattavat EU:n perusarvoja ja miten ne täyttävät instituutioiden demokraattisuutta ja oikeusvaltion toimintaa koskevat sitoumuksensa; kehottaa komissiota laatimaan yksityiskohtaisen ehdotuksen seurantamekanismista SEU-sopimuksen 7 artiklan ja SEUT-sopimuksen 258 artiklan pohjalta;

| 39. | muistuttaa, että kokonaisvaltainen ja tulevaisuuteen suuntaava laajentumispolitiikka voisi toimia EU:n ja koko Euroopan taloudellisen kehittämisen arvokkaana strategisena välineenä ja että sen tavoitteena olisi oltava EU:n, jäsenvaltioiden ja kansainvälisten rahoituslaitosten toimien sekä käytössä olevien välineiden, erityisesti liittymistä valmistelevan tukivälineen, budjettien synergiaetujen luominen ja koordinoinnin tehostaminen siten, että vältetään mahdolliset päällekkäisyydet erityisesti kireän budjettipolitiikan oloissa; |
| --- | --- |

39.

muistuttaa, että kokonaisvaltainen ja tulevaisuuteen suuntaava laajentumispolitiikka voisi toimia EU:n ja koko Euroopan taloudellisen kehittämisen arvokkaana strategisena välineenä ja että sen tavoitteena olisi oltava EU:n, jäsenvaltioiden ja kansainvälisten rahoituslaitosten toimien sekä käytössä olevien välineiden, erityisesti liittymistä valmistelevan tukivälineen, budjettien synergiaetujen luominen ja koordinoinnin tehostaminen siten, että vältetään mahdolliset päällekkäisyydet erityisesti kireän budjettipolitiikan oloissa;

| 40. | panee merkille, että maailmanlaajuinen finanssikriisi ja euroalueen ongelmat ovat korostaneet kansantalouksien keskinäistä riippuvuutta sekä EU:ssa että sen ulkopuolella; painottaa tämän vuoksi, että on tärkeää tukea talouden ja rahoitusjärjestelmän vakautta ja edistää kasvua, myös ehdokasvaltioissa ja mahdollisissa ehdokasvaltioissa; korostaa, että näissä vaikeissa oloissa näille valtioille on tarjottava asianmukaista ja paremmin kohdennettua liittymistä edeltävää taloudellista tukea; panee merkille komission ehdotuksen uudesta liittymistä valmistelevasta tukivälineestä, johon sisältyy rahoitustuen lisääminen vuosien 2014–2020 rahoituskehyksissä; painottaa tämän osalta tarvetta yksinkertaistaa ja nopeuttaa menettelyjä sekä vahvistaa edunsaajamaiden hallinnollisia valmiuksia, jotta voidaan varmistaa laaja osallistuminen EU:n ohjelmiin ja tuen hyödyntämiskyvyn vahvistaminen; huomauttaa tuovansa kokonaisuudessaan esille kantansa liittymistä valmistelevasta tukivälineestä tavallisen lainsäätämisjärjestyksen mukaisessa menettelyssä; korostaa kansallisen finanssivakauden tärkeyttä ja EU:n entistä suurempaa keskittymistä talouden ohjaamiseen; suosittaa, että julkisen talouden vakautta olisi käsiteltävä asianmukaisesti liittymisprosessissa; |
| --- | --- |

40.

panee merkille, että maailmanlaajuinen finanssikriisi ja euroalueen ongelmat ovat korostaneet kansantalouksien keskinäistä riippuvuutta sekä EU:ssa että sen ulkopuolella; painottaa tämän vuoksi, että on tärkeää tukea talouden ja rahoitusjärjestelmän vakautta ja edistää kasvua, myös ehdokasvaltioissa ja mahdollisissa ehdokasvaltioissa; korostaa, että näissä vaikeissa oloissa näille valtioille on tarjottava asianmukaista ja paremmin kohdennettua liittymistä edeltävää taloudellista tukea; panee merkille komission ehdotuksen uudesta liittymistä valmistelevasta tukivälineestä, johon sisältyy rahoitustuen lisääminen vuosien 2014–2020 rahoituskehyksissä; painottaa tämän osalta tarvetta yksinkertaistaa ja nopeuttaa menettelyjä sekä vahvistaa edunsaajamaiden hallinnollisia valmiuksia, jotta voidaan varmistaa laaja osallistuminen EU:n ohjelmiin ja tuen hyödyntämiskyvyn vahvistaminen; huomauttaa tuovansa kokonaisuudessaan esille kantansa liittymistä valmistelevasta tukivälineestä tavallisen lainsäätämisjärjestyksen mukaisessa menettelyssä; korostaa kansallisen finanssivakauden tärkeyttä ja EU:n entistä suurempaa keskittymistä talouden ohjaamiseen; suosittaa, että julkisen talouden vakautta olisi käsiteltävä asianmukaisesti liittymisprosessissa;

| 41. | korostaa, että Eurooppa 2020 -strategian tavoitteet perustuvat yleisiin periaatteisiin, jotka ovat tehokkaasti edistäneet taloudellista hyvinvointia; suosittaa näin ollen, että lippulaivahakkeiden edistyminen sisällytetään liittymistä edeltävään vuoropuheluun ja että etenemistä kannustetaan lisärahoituksella; katsoo, että vähähiilinen kasvumalli ansaitsee osakseen erityistä huomiota ja että sitä olisi sovellettava aktiivisesti laajentumisprosessin yhteydessä; |
| --- | --- |

41.

korostaa, että Eurooppa 2020 -strategian tavoitteet perustuvat yleisiin periaatteisiin, jotka ovat tehokkaasti edistäneet taloudellista hyvinvointia; suosittaa näin ollen, että lippulaivahakkeiden edistyminen sisällytetään liittymistä edeltävään vuoropuheluun ja että etenemistä kannustetaan lisärahoituksella; katsoo, että vähähiilinen kasvumalli ansaitsee osakseen erityistä huomiota ja että sitä olisi sovellettava aktiivisesti laajentumisprosessin yhteydessä;

| 42. | kehottaa harjoittamaan avunantajien välistä jatkuvaa vuoropuhelua ja tarvittaessa käyttämään soveltuvia rakenteita avun koordinoimiseksi ja hallinnoimiseksi; kehottaa tutkimaan tarkemmin mahdollisuutta käyttää koordinointia edellyttäviä innovatiivisia rahoitusvälineitä, kuten liittymistä valmistelevaa tukivälinettä täydentävää Länsi-Balkanin investointikehystä, joka täydentää liittymistä valmistelevan tukivälineen hallintorakenteita ja jonka tavoitteena on houkutella, keskittää ja kanavoida tukea ensisijaisille aloille; korostaa, että hankkeiden rahoittaminen käyttäen useiden eri lähteiden eli EU:n, jäsenvaltioiden ja kansainvälisten rahoituslaitosten varoja voi tuottaa rahoituksellista ja toimintapoliittista vipuvaikutusta, kun varmistetaan varainhoidon parhaiden käytäntöjen noudattaminen ja keskeisten toimijoiden toimien koordinointi; |
| --- | --- |

42.

kehottaa harjoittamaan avunantajien välistä jatkuvaa vuoropuhelua ja tarvittaessa käyttämään soveltuvia rakenteita avun koordinoimiseksi ja hallinnoimiseksi; kehottaa tutkimaan tarkemmin mahdollisuutta käyttää koordinointia edellyttäviä innovatiivisia rahoitusvälineitä, kuten liittymistä valmistelevaa tukivälinettä täydentävää Länsi-Balkanin investointikehystä, joka täydentää liittymistä valmistelevan tukivälineen hallintorakenteita ja jonka tavoitteena on houkutella, keskittää ja kanavoida tukea ensisijaisille aloille; korostaa, että hankkeiden rahoittaminen käyttäen useiden eri lähteiden eli EU:n, jäsenvaltioiden ja kansainvälisten rahoituslaitosten varoja voi tuottaa rahoituksellista ja toimintapoliittista vipuvaikutusta, kun varmistetaan varainhoidon parhaiden käytäntöjen noudattaminen ja keskeisten toimijoiden toimien koordinointi;

o

o o

| 43. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle sekä jäsenvaltioiden ja Albanian, Bosnia ja Hertsegovinan, Kroatian, entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian, Islannin, Kosovon, Montenegron, Serbian ja Turkin hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

43.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle sekä jäsenvaltioiden ja Albanian, Bosnia ja Hertsegovinan, Kroatian, entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian, Islannin, Kosovon, Montenegron, Serbian ja Turkin hallituksille ja parlamenteille.

---

(1)  EUVL C 317 E, 23.12.2006, s. 480.

(2)  EUVL C 294 E, 3.12.2009, s. 60.

(3)  EUVL C 285 E, 21.10.2010, s. 47.

(4)  Tämä nimitys ei vaikuta asemaa koskeviin kantoihin, ja se on YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1244/1999 ja Kansainvälisen tuomioistuimen Kosovon itsenäisyysjulistuksesta antaman lausunnon mukainen.

---

| 16.12.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 419/122 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 419/122

---

P7_TA(2012)0454

Gazan tilanne

Euroopan parlamentin päätöslauselma 22. marraskuuta 2012 Gazan tilanteesta (2012/2883(RSP))

(2015/C 419/19)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon 19. marraskuuta 2012 kokoontuneen ulkoasiainneuvoston kokouksen päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. marraskuuta 2012 kokoontuneen ulkoasiainneuvoston kokouksen päätelmät,

| — | ottaa huomioon YK:n pääsihteerin Ban Ki-moonin 18. ja 19. marraskuuta 2012 tiedotusvälineille antamat lausunnot, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n pääsihteerin Ban Ki-moonin 18. ja 19. marraskuuta 2012 tiedotusvälineille antamat lausunnot,

| — | ottaa huomioon 14. toukokuuta 2012, 18. heinäkuuta 2011, 23. toukokuuta 2011 ja 8. joulukuuta 2009 annetut neuvoston päätelmät Lähi-idän rauhanprosessista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. toukokuuta 2012, 18. heinäkuuta 2011, 23. toukokuuta 2011 ja 8. joulukuuta 2009 annetut neuvoston päätelmät Lähi-idän rauhanprosessista,

| — | ottaa huomioon korkean edustajan Catherine Ashtonin 12. marraskuuta 2012 antaman julkilausuman Gazan ja Israelin välisten väkivaltaisuuksien viimeaikaisesta lisääntymisestä ja 16. marraskuuta 2012 antaman julkilausuman väkivallan kärjistymisestä Israelissa ja Gazassa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon korkean edustajan Catherine Ashtonin 12. marraskuuta 2012 antaman julkilausuman Gazan ja Israelin välisten väkivaltaisuuksien viimeaikaisesta lisääntymisestä ja 16. marraskuuta 2012 antaman julkilausuman väkivallan kärjistymisestä Israelissa ja Gazassa,

| — | ottaa huomioon 21. marraskuuta 2012 tehdyn tulitaukosopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. marraskuuta 2012 tehdyn tulitaukosopimuksen,

| — | ottaa huomioon vuonna 1949 tehdyn neljännen Geneven yleissopimuksen siviilihenkilöiden suojelemisesta sodan aikana, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1949 tehdyn neljännen Geneven yleissopimuksen siviilihenkilöiden suojelemisesta sodan aikana,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien peruskirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien peruskirjan,

| — | ottaa huomioon 18. syyskuuta 1995 tehdyn Länsirantaa ja Gazan aluetta koskevan väliaikaisen sopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. syyskuuta 1995 tehdyn Länsirantaa ja Gazan aluetta koskevan väliaikaisen sopimuksen,

| — | ottaa huomioon 13. syyskuuta 1993 tehdyt Oslon sopimukset (periaatejulistus väliaikaisen itsehallinnon järjestämisestä), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. syyskuuta 1993 tehdyt Oslon sopimukset (periaatejulistus väliaikaisen itsehallinnon järjestämisestä),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 110 artiklan 2 ja 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 110 artiklan 2 ja 4 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että väkivaltaisuuksien äskettäinen kiihtyminen on aiheuttanut molempien osapuolten siviiliväestölle kuolonuhreja ja suunnattomia kärsimyksiä; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että väkivaltaisuuksien äskettäinen kiihtyminen on aiheuttanut molempien osapuolten siviiliväestölle kuolonuhreja ja suunnattomia kärsimyksiä;

| B. | ottaa huomioon, että Egyptin ulkoministeri Mohamed Kamel Amr ja Yhdysvaltain ulkoministeri Hillary Clinton ilmoittivat tulitauosta Kairossa 21. marraskuuta 2012 pidetyssä lehdistötilaisuudessa; ottaa huomioon, että tulitaukosopimuksen mukaan Israelin on lopetettava kaikki vihollisuudet Gazan alueella maalla, merellä ja ilmassa, myös tunkeutumiset alueelle ja yksittäisiin henkilöihin kohdistetut iskut ja että palestiinalaisryhmien on lopetettava kaikki vihollisuudet Israelia vastaan Gazan alueelta käsin, myös raketti-iskut ja iskut rajalla; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Egyptin ulkoministeri Mohamed Kamel Amr ja Yhdysvaltain ulkoministeri Hillary Clinton ilmoittivat tulitauosta Kairossa 21. marraskuuta 2012 pidetyssä lehdistötilaisuudessa; ottaa huomioon, että tulitaukosopimuksen mukaan Israelin on lopetettava kaikki vihollisuudet Gazan alueella maalla, merellä ja ilmassa, myös tunkeutumiset alueelle ja yksittäisiin henkilöihin kohdistetut iskut ja että palestiinalaisryhmien on lopetettava kaikki vihollisuudet Israelia vastaan Gazan alueelta käsin, myös raketti-iskut ja iskut rajalla;

| C. | toteaa kannattaneensa toistuvasti kahden valtion ratkaisua, johon kuuluvat Israelin valtio ja itsenäinen, demokraattinen ja elinkelpoinen Palestiinan valtio, jotka elävät rinnakkain rauhan ja turvallisuuden ilmapiirissä, ja muistuttaa kehottaneensa luomaan edellytykset osapuolten välisten suorien rauhanneuvottelujen aloittamiseksi uudelleen; |
| --- | --- |

C.

toteaa kannattaneensa toistuvasti kahden valtion ratkaisua, johon kuuluvat Israelin valtio ja itsenäinen, demokraattinen ja elinkelpoinen Palestiinan valtio, jotka elävät rinnakkain rauhan ja turvallisuuden ilmapiirissä, ja muistuttaa kehottaneensa luomaan edellytykset osapuolten välisten suorien rauhanneuvottelujen aloittamiseksi uudelleen;

| D. | ottaa huomioon, että Gazan alueen saarto ja humanitaarinen kriisi jatkuvat, vaikka kansainvälinen yhteisö on useasti kehottanut avaamaan rajanylityspaikkoja, jotta humanitaarinen apu, kauppatavarat ja henkilöt voisivat liikkua vapaasti Gazaan ja sieltä pois, kuten myös neuvosto jälleen totesi 14. toukokuuta 2012 antamissaan päätelmissä; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että Gazan alueen saarto ja humanitaarinen kriisi jatkuvat, vaikka kansainvälinen yhteisö on useasti kehottanut avaamaan rajanylityspaikkoja, jotta humanitaarinen apu, kauppatavarat ja henkilöt voisivat liikkua vapaasti Gazaan ja sieltä pois, kuten myös neuvosto jälleen totesi 14. toukokuuta 2012 antamissaan päätelmissä;

| E. | toteaa ilmaisseensa toistuvasti voimakkaan sitoutumisensa Israelin valtion turvallisuuteen; ottaa huomioon, että 14. toukokuuta 2012 annetuissa neuvoston päätelmissä muistutettiin myös EU:n ja sen jäsenvaltioiden perustavanlaatuisesta sitoutumisesta Israelin turvallisuuteen, tuomittiin erittäin ankarasti siviileihin tarkoituksella kohdistuva väkivalta, kuten Gazan alueelta tehdyt raketti-iskut, ja kehotettiin estämään tehokkaasti aseiden salakuljetus Gazaan; |
| --- | --- |

E.

toteaa ilmaisseensa toistuvasti voimakkaan sitoutumisensa Israelin valtion turvallisuuteen; ottaa huomioon, että 14. toukokuuta 2012 annetuissa neuvoston päätelmissä muistutettiin myös EU:n ja sen jäsenvaltioiden perustavanlaatuisesta sitoutumisesta Israelin turvallisuuteen, tuomittiin erittäin ankarasti siviileihin tarkoituksella kohdistuva väkivalta, kuten Gazan alueelta tehdyt raketti-iskut, ja kehotettiin estämään tehokkaasti aseiden salakuljetus Gazaan;

| 1. | ilmaisee vakavan huolensa Gazan ja Israelin tilanteesta ja pitää ihmishenkien menetyksiä siviiliväestön, myös naisten ja lasten, keskuudessa erittäin valitettavina; on tyytyväinen Kairossa annettuun ilmoitukseen tulitauosta ja pyytää panemaan sen täytäntöön kaikilta osin; painottaa, että kaikki hyökkäykset on lopetettava välittömästi, koska ne aiheuttavat aiheettomia kärsimyksiä viattomille siviileille, ja kehottaa rauhoittamaan tilanteen ja lopettamaan vihollisuudet pikaisesti; antaa tunnustusta Egyptin ja muiden toimijoiden välitysponnisteluista pitävän tulitauon aikaan saamiseksi ja pitää myönteisenä Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteerin käyntiä alueella; |
| --- | --- |

1.

ilmaisee vakavan huolensa Gazan ja Israelin tilanteesta ja pitää ihmishenkien menetyksiä siviiliväestön, myös naisten ja lasten, keskuudessa erittäin valitettavina; on tyytyväinen Kairossa annettuun ilmoitukseen tulitauosta ja pyytää panemaan sen täytäntöön kaikilta osin; painottaa, että kaikki hyökkäykset on lopetettava välittömästi, koska ne aiheuttavat aiheettomia kärsimyksiä viattomille siviileille, ja kehottaa rauhoittamaan tilanteen ja lopettamaan vihollisuudet pikaisesti; antaa tunnustusta Egyptin ja muiden toimijoiden välitysponnisteluista pitävän tulitauon aikaan saamiseksi ja pitää myönteisenä Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteerin käyntiä alueella;

| 2. | tuomitsee jyrkästi Gazan alueelta Israeliin tehdyt raketti-iskut ja katsoo, että Hamasin ja Gazan muiden aseistettujen ryhmien on lopetettava ne välittömästi; korostaa, että Israelilla on oikeus suojella väestöään tällaisilta iskuilta mutta niin tehdessään sen on toimittava oikeasuhteisesti ja varmistettava jatkuvasti siviilien suojelu; painottaa, että kaikkien osapuolten on noudatettava täydellisesti kansainvälistä humanitaarista oikeutta ja että iskujen tarkoitukselliselle kohdistamiselle viattomiin siviileihin ei ole mitään perustetta; |
| --- | --- |

2.

tuomitsee jyrkästi Gazan alueelta Israeliin tehdyt raketti-iskut ja katsoo, että Hamasin ja Gazan muiden aseistettujen ryhmien on lopetettava ne välittömästi; korostaa, että Israelilla on oikeus suojella väestöään tällaisilta iskuilta mutta niin tehdessään sen on toimittava oikeasuhteisesti ja varmistettava jatkuvasti siviilien suojelu; painottaa, että kaikkien osapuolten on noudatettava täydellisesti kansainvälistä humanitaarista oikeutta ja että iskujen tarkoitukselliselle kohdistamiselle viattomiin siviileihin ei ole mitään perustetta;

| 3. | tuomitsee siviilejä kuljettaneeseen bussiin Tel Avivissa 21. marraskuuta 2012 tehdyn terrori-iskun; |
| --- | --- |

3.

tuomitsee siviilejä kuljettaneeseen bussiin Tel Avivissa 21. marraskuuta 2012 tehdyn terrori-iskun;

| 4. | toistaa kannattavansa vankasti kahden valtion ratkaisua, joka perustuu vuoden 1967 rajoihin ja Jerusalemin asemaan molempien valtioiden pääkaupunkina ja johon kuuluvat Israelin valtio ja itsenäinen, demokraattinen ja elinkelpoinen Palestiinan valtio, jotka elävät rinnakkain rauhan ja turvallisuuden ilmapiirissä; |
| --- | --- |

4.

toistaa kannattavansa vankasti kahden valtion ratkaisua, joka perustuu vuoden 1967 rajoihin ja Jerusalemin asemaan molempien valtioiden pääkaupunkina ja johon kuuluvat Israelin valtio ja itsenäinen, demokraattinen ja elinkelpoinen Palestiinan valtio, jotka elävät rinnakkain rauhan ja turvallisuuden ilmapiirissä;

| 5. | korostaa jälleen, että israelilaisten ja palestiinalaisten väliseen oikeudenmukaiseen ja kestävään rauhaan voidaan päästä ainoastaan rauhanomaisin keinoin ilman väkivaltaa; kehottaa taas kerran luomaan edellytykset osapuolten välisten suorien rauhanneuvottelujen aloittamiseksi uudelleen; |
| --- | --- |

5.

korostaa jälleen, että israelilaisten ja palestiinalaisten väliseen oikeudenmukaiseen ja kestävään rauhaan voidaan päästä ainoastaan rauhanomaisin keinoin ilman väkivaltaa; kehottaa taas kerran luomaan edellytykset osapuolten välisten suorien rauhanneuvottelujen aloittamiseksi uudelleen;

| 6. | tukee tässä yhteydessä Palestiinan pyrkimystä päästä YK:n tarkkailijavaltioksi ja pitää sitä merkittävänä askeleena pyrittäessä tekemään Palestiinan vaatimuksista näkyvämpiä, vahvempia ja tehokkaampia; kehottaa näin ollen unionin jäsenvaltioita ja kansainvälistä yhteisöä pyrkimään asiassa tämänsuuntaiseen yhteisymmärrykseen; |
| --- | --- |

6.

tukee tässä yhteydessä Palestiinan pyrkimystä päästä YK:n tarkkailijavaltioksi ja pitää sitä merkittävänä askeleena pyrittäessä tekemään Palestiinan vaatimuksista näkyvämpiä, vahvempia ja tehokkaampia; kehottaa näin ollen unionin jäsenvaltioita ja kansainvälistä yhteisöä pyrkimään asiassa tämänsuuntaiseen yhteisymmärrykseen;

| 7. | kehottaa jälleen EU:ta ja jäsenvaltioita ottamaan aktiivisemman poliittisen roolin pyrittäessä saavuttamaan Israelin ja Palestiinan välillä oikeudenmukainen ja kestävä rauha; kannattaa korkean edustajan pyrkimyksiä luoda uskottavat puitteet rauhanprosessin käynnistämiselle uudelleen; |
| --- | --- |

7.

kehottaa jälleen EU:ta ja jäsenvaltioita ottamaan aktiivisemman poliittisen roolin pyrittäessä saavuttamaan Israelin ja Palestiinan välillä oikeudenmukainen ja kestävä rauha; kannattaa korkean edustajan pyrkimyksiä luoda uskottavat puitteet rauhanprosessin käynnistämiselle uudelleen;

| 8. | toistaa kehotuksensa lopettaa Gazan alueen saarto sillä edellytyksellä, että otetaan käyttöön tehokas valvontamekanismi, jolla estetään aseiden salakuljetus Gazaan ja otetaan siten huomioon Israelin oikeutetut turvallisuustarpeet; kehottaa ryhtymään toimiin, joilla mahdollistetaan Gazan jälleenrakentaminen ja talouden elpyminen; |
| --- | --- |

8.

toistaa kehotuksensa lopettaa Gazan alueen saarto sillä edellytyksellä, että otetaan käyttöön tehokas valvontamekanismi, jolla estetään aseiden salakuljetus Gazaan ja otetaan siten huomioon Israelin oikeutetut turvallisuustarpeet; kehottaa ryhtymään toimiin, joilla mahdollistetaan Gazan jälleenrakentaminen ja talouden elpyminen;

| 9. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, EU:n erityisedustajalle Lähi-idän rauhanprosessissa, YK:n yleiskokouksen puheenjohtajalle, YK:n turvallisuusneuvoston jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, Lähi-idän kvartetin erityisedustajalle, Israelin knessetille ja hallitukselle, palestiinalaishallinnon presidentille ja Palestiinan lakiasäätävälle neuvostolle. |
| --- | --- |

9.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, EU:n erityisedustajalle Lähi-idän rauhanprosessissa, YK:n yleiskokouksen puheenjohtajalle, YK:n turvallisuusneuvoston jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, Lähi-idän kvartetin erityisedustajalle, Israelin knessetille ja hallitukselle, palestiinalaishallinnon presidentille ja Palestiinan lakiasäätävälle neuvostolle.

---

| 16.12.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 419/124 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 419/124

---

P7_TA(2012)0455

Yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan täytäntöönpano

Euroopan parlamentin päätöslauselma 22. marraskuuta 2012 yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan täytäntöönpanosta (neuvoston Euroopan parlamentille yhteisestä ulko- ja turvallisuuspolitiikasta antamaan vuosittaiseen selvitykseen perustuen) (12562/2011 – 2012/2138(INI))

(2015/C 419/20)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon neuvoston vuosittaisen selvityksen Euroopan parlamentille yhteisestä ulko- ja turvallisuuspolitiikasta (YUTP) ja erityisesti sen yhteistä turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaa (YTPP) käsittelevän osan (12562/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston vuosittaisen selvityksen Euroopan parlamentille yhteisestä ulko- ja turvallisuuspolitiikasta (YUTP) ja erityisesti sen yhteistä turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaa (YTPP) käsittelevän osan (12562/2011),

| — | ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisestä turvallisuus- ja puolustuspolitiikasta 23. heinäkuuta 2012 neuvostolle antaman selvityksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisestä turvallisuus- ja puolustuspolitiikasta 23. heinäkuuta 2012 neuvostolle antaman selvityksen,

| — | ottaa huomioon 23. heinäkuuta 2012 annetut neuvoston päätelmät yhteisestä turvallisuus- ja puolustuspolitiikasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. heinäkuuta 2012 annetut neuvoston päätelmät yhteisestä turvallisuus- ja puolustuspolitiikasta,

| — | ottaa huomioon 1. joulukuuta 2011 annetut neuvoston päätelmät yhteisestä turvallisuus- ja puolustuspolitiikasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 1. joulukuuta 2011 annetut neuvoston päätelmät yhteisestä turvallisuus- ja puolustuspolitiikasta,

| — | ottaa huomioon Gentissä syyskuussa 2010 järjestetyssä EU:n puolustusministerien epävirallisessa kokouksessa käynnistetyn sotilasvoimavaroja koskevan aloitteen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Gentissä syyskuussa 2010 järjestetyssä EU:n puolustusministerien epävirallisessa kokouksessa käynnistetyn sotilasvoimavaroja koskevan aloitteen,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2, 3, 24 ja 36 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2, 3, 24 ja 36 artiklan,

| — | ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17. toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (1) 43 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17. toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (1) 43 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osaston ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osaston ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

| — | ottaa huomioon joukkotuhoaseiden leviämisen vastaisen Euroopan unionin strategian, jonka neuvosto vahvisti 9. joulukuuta 2003, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon joukkotuhoaseiden leviämisen vastaisen Euroopan unionin strategian, jonka neuvosto vahvisti 9. joulukuuta 2003,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien peruskirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien peruskirjan,

| — | ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston 12. joulukuuta 2003 hyväksymän Euroopan unionin turvallisuusstrategian ”Turvallisempi Eurooppa oikeudenmukaisemmassa maailmassa” ja Eurooppa-neuvoston kokouksessaan 11.–12. joulukuuta 2008 hyväksymän selvityksen Euroopan unionin turvallisuusstrategian täytäntöönpanosta ”Turvallisuudesta huolehtiminen muuttuvassa maailmassa”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston 12. joulukuuta 2003 hyväksymän Euroopan unionin turvallisuusstrategian ”Turvallisempi Eurooppa oikeudenmukaisemmassa maailmassa” ja Eurooppa-neuvoston kokouksessaan 11.–12. joulukuuta 2008 hyväksymän selvityksen Euroopan unionin turvallisuusstrategian täytäntöönpanosta ”Turvallisuudesta huolehtiminen muuttuvassa maailmassa”,

| — | ottaa huomioon 10. maaliskuuta 2010 antamansa päätöslauselman Euroopan turvallisuusstrategian täytäntöönpanosta osana yhteistä turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaa (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. maaliskuuta 2010 antamansa päätöslauselman Euroopan turvallisuusstrategian täytäntöönpanosta osana yhteistä turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaa (2),

| — | ottaa huomioon 23. marraskuuta 2010 antamansa päätöslauselman siviili-sotilasyhteistyöstä sekä siviili-sotilasvoimavarojen kehittämisestä (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. marraskuuta 2010 antamansa päätöslauselman siviili-sotilasyhteistyöstä sekä siviili-sotilasvoimavarojen kehittämisestä (3),

| — | ottaa huomioon 11. toukokuuta 2011 antamansa päätöslauselman yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan kehityksestä Lissabonin sopimuksen voimaantulon jälkeen (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. toukokuuta 2011 antamansa päätöslauselman yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan kehityksestä Lissabonin sopimuksen voimaantulon jälkeen (4),

| — | ottaa huomioon 14. joulukuuta 2011 antamansa päätöslauselman rahoituskriisin vaikutuksista EU:n jäsenvaltioiden puolustusalaan (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. joulukuuta 2011 antamansa päätöslauselman rahoituskriisin vaikutuksista EU:n jäsenvaltioiden puolustusalaan (5),

| — | ottaa huomioon neuvoston 15. lokakuuta 2012 antamat päätelmät Malin tilanteesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston 15. lokakuuta 2012 antamat päätelmät Malin tilanteesta,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 119 artiklan 1 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 119 artiklan 1 kohdan,

| — | ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön (A7-0357/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön (A7-0357/2012),

| A. | panee merkille yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan ja YTPP:n geostrategisen toimintaympäristön merkittävät muutokset, jotka johtuvat erityisesti Lähi-idän ja Pohjois-Afrikan mullistuksista (mukaan lukien vallankumoukset, konfliktit ja/tai vallanvaihdokset Libyassa, Tunisiassa, Egyptissä ja Syyriassa), alueellisia ja jopa globaaleja pyrkimyksiä omaavien uusien toimijoiden ilmaantumisesta kansainväliselle näyttämölle sekä Yhdysvaltojen puolustuspoliittisten prioriteettien suuntautumisesta Aasian ja Tyynenmeren alueelle; |
| --- | --- |

A.

panee merkille yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan ja YTPP:n geostrategisen toimintaympäristön merkittävät muutokset, jotka johtuvat erityisesti Lähi-idän ja Pohjois-Afrikan mullistuksista (mukaan lukien vallankumoukset, konfliktit ja/tai vallanvaihdokset Libyassa, Tunisiassa, Egyptissä ja Syyriassa), alueellisia ja jopa globaaleja pyrkimyksiä omaavien uusien toimijoiden ilmaantumisesta kansainväliselle näyttämölle sekä Yhdysvaltojen puolustuspoliittisten prioriteettien suuntautumisesta Aasian ja Tyynenmeren alueelle;

| B. | panee myös merkille, että maailman turvallisuuteen kohdistuvat uhat ja haasteet ovat kasvamassa, mihin on monia syitä: joukkotuhoaseiden (ydinaseet mukaan lukien) leviämiseen vaarallisesti myötävaikuttavia ohjelmia toteuttavien valtioiden ja valtioista riippumattomien toimijoiden (kuten terroristijärjestöjen) arvaamattomuus, EU:n lähivaltioissa kytevät paikalliset mutta alueellisilta vaikutuksiltaan merkittävät kriisit (kuten Syyrian kriisi), arabimaiden vallanvaihtoon liittyvät epävarmuustekijät ja niiden turvallisuusulottuvuus (esimerkiksi Libyassa ja Siinain niemimaalla), Pakistanin ja Afganistanin alueen kehitys Naton sotilasjoukkojen vetäytymisen lähetessä sekä terrorismiuhan kasvaminen Afrikassa Sahelin, Afrikan sarven ja Nigerian alueella; |
| --- | --- |

B.

panee myös merkille, että maailman turvallisuuteen kohdistuvat uhat ja haasteet ovat kasvamassa, mihin on monia syitä: joukkotuhoaseiden (ydinaseet mukaan lukien) leviämiseen vaarallisesti myötävaikuttavia ohjelmia toteuttavien valtioiden ja valtioista riippumattomien toimijoiden (kuten terroristijärjestöjen) arvaamattomuus, EU:n lähivaltioissa kytevät paikalliset mutta alueellisilta vaikutuksiltaan merkittävät kriisit (kuten Syyrian kriisi), arabimaiden vallanvaihtoon liittyvät epävarmuustekijät ja niiden turvallisuusulottuvuus (esimerkiksi Libyassa ja Siinain niemimaalla), Pakistanin ja Afganistanin alueen kehitys Naton sotilasjoukkojen vetäytymisen lähetessä sekä terrorismiuhan kasvaminen Afrikassa Sahelin, Afrikan sarven ja Nigerian alueella;

| C. | toteaa, että ilmastonmuutosta pidetään laajalti keskeisenä tekijänä, joka vaikuttaa maailman turvallisuuteen, rauhaan ja vakauteen ja moninkertaistaa niihin kohdistuvan uhan; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että ilmastonmuutosta pidetään laajalti keskeisenä tekijänä, joka vaikuttaa maailman turvallisuuteen, rauhaan ja vakauteen ja moninkertaistaa niihin kohdistuvan uhan;

| D. | painottaa, että Euroopan unionin on reagoitava näihin uhkiin ja haasteisiin yksissä tuumin varmistaen siten johdonmukaisuuden, toimimalla jäsenvaltioiden keskinäisen solidaarisuuden hengessä ja hyödyntäen kaikkia sen käytössä olevia keinoja ja välineitä taatakseen rauhan ja turvallisuuden kansalaisilleen; |
| --- | --- |

D.

painottaa, että Euroopan unionin on reagoitava näihin uhkiin ja haasteisiin yksissä tuumin varmistaen siten johdonmukaisuuden, toimimalla jäsenvaltioiden keskinäisen solidaarisuuden hengessä ja hyödyntäen kaikkia sen käytössä olevia keinoja ja välineitä taatakseen rauhan ja turvallisuuden kansalaisilleen;

| E. | palauttaa mieliin, että YTPP:llä, joka on erottamaton osa YUTP:tä, jonka tavoitteet on määritelty Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 21 artiklassa, turvataan unionin operatiivinen toimintakyky, joka perustuu siviili- ja sotilasvoimavaroihin; |
| --- | --- |

E.

palauttaa mieliin, että YTPP:llä, joka on erottamaton osa YUTP:tä, jonka tavoitteet on määritelty Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 21 artiklassa, turvataan unionin operatiivinen toimintakyky, joka perustuu siviili- ja sotilasvoimavaroihin;

| F. | toteaa, että YTPP:n on operaatioillaan edistettävä voimakkaasti maailman rauhaa ja vakautta osana kokonaisvaltaista lähestymistapaa, jota unioni toteuttaa suhteissa tiettyyn maahan tai alueeseen, sekä monenvälisellä yhteistyöllä kansainvälisissä ja alueellisissa järjestöissä – etenkin Yhdistyneissä kansakunnissa – ja näiden järjestöjen kanssa YK:n peruskirjaa noudattaen; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että YTPP:n on operaatioillaan edistettävä voimakkaasti maailman rauhaa ja vakautta osana kokonaisvaltaista lähestymistapaa, jota unioni toteuttaa suhteissa tiettyyn maahan tai alueeseen, sekä monenvälisellä yhteistyöllä kansainvälisissä ja alueellisissa järjestöissä – etenkin Yhdistyneissä kansakunnissa – ja näiden järjestöjen kanssa YK:n peruskirjaa noudattaen;

| G. | toteaa, että aseriisunta ja asesulku ovat olennainen osa YTPP:tä, että niiden asemaa on vahvistettava EU:n poliittisessa vuoropuhelussa kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa ja että kyseessä on myös EU:n jäsenvaltioiden kansainvälisissä sopimuksissa hyväksymä velvollisuus; katsoo, että tämä sitoumus on täysin sopusoinnussa YTPP:n yhteydessä sovitun siviili- ja sotilasvoimavarojen vahvistamisen kanssa; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että aseriisunta ja asesulku ovat olennainen osa YTPP:tä, että niiden asemaa on vahvistettava EU:n poliittisessa vuoropuhelussa kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa ja että kyseessä on myös EU:n jäsenvaltioiden kansainvälisissä sopimuksissa hyväksymä velvollisuus; katsoo, että tämä sitoumus on täysin sopusoinnussa YTPP:n yhteydessä sovitun siviili- ja sotilasvoimavarojen vahvistamisen kanssa;

| H. | palauttaa mieliin, että Lissabonin sopimuksessa YTPP:n vahvistamiseksi tehtiin tärkeitä uudistuksia, mutta toteaa, ettei niitä ole vielä läheskään täysin hyödynnetty; |
| --- | --- |

H.

palauttaa mieliin, että Lissabonin sopimuksessa YTPP:n vahvistamiseksi tehtiin tärkeitä uudistuksia, mutta toteaa, ettei niitä ole vielä läheskään täysin hyödynnetty;

| I. | palauttaa mieliin, että EU on vuoden 2003 jälkeen käynnistänyt 19 siviili- ja seitsemän sotilasoperaatiota ensin Euroopan unionin turvallisuus- ja puolustuspolitiikan ja sittemmin YTPP:n osana ja että tällä hetkellä meneillään on 11 siviili- ja kolme sotilasoperaatiota; |
| --- | --- |

I.

palauttaa mieliin, että EU on vuoden 2003 jälkeen käynnistänyt 19 siviili- ja seitsemän sotilasoperaatiota ensin Euroopan unionin turvallisuus- ja puolustuspolitiikan ja sittemmin YTPP:n osana ja että tällä hetkellä meneillään on 11 siviili- ja kolme sotilasoperaatiota;

YTPP:n strateginen kehys

Uusi strateginen kehys

| 1. | korostaa, että Euroopan unionin olisi oltava globaali poliittinen toimija kansainvälisellä näyttämöllä voidakseen edistää rauhaa ja kansainvälistä turvallisuutta, suojata etunsa maailmalla ja varmistaa kansalaistensa turvallisuuden; katsoo, että EU:n olisi voitava kantaa vastuunsa uhka- ja kriisitilanteissa sekä kansainvälisissä konflikteissa, etenkin lähialueillaan; korostaa tässä yhteydessä, että EU:n on toteutettava politiikkaansa johdonmukaisesti eri aloilla ja kannettava edellä mainittu vastuunsa ripeämmin ja tehokkaammin; |
| --- | --- |

1.

korostaa, että Euroopan unionin olisi oltava globaali poliittinen toimija kansainvälisellä näyttämöllä voidakseen edistää rauhaa ja kansainvälistä turvallisuutta, suojata etunsa maailmalla ja varmistaa kansalaistensa turvallisuuden; katsoo, että EU:n olisi voitava kantaa vastuunsa uhka- ja kriisitilanteissa sekä kansainvälisissä konflikteissa, etenkin lähialueillaan; korostaa tässä yhteydessä, että EU:n on toteutettava politiikkaansa johdonmukaisesti eri aloilla ja kannettava edellä mainittu vastuunsa ripeämmin ja tehokkaammin;

| 2. | painottaa, että EU:n on osoitettava strateginen riippumattomuutensa vahvalla ja tehokkaalla ulko-, turvallisuus ja puolustuspolitiikalla, jonka ansiosta se voi tarvittaessa toimia yksin; huomauttaa, että ilman uskottavia siviili- ja sotilasvoimavaroja strateginen riippumattomuus jää näennäiseksi; muistuttaa, ettei strategista riippumattomuutta rakennettaessa pidä unohtaa nykyisiä liittolaisia – etenkään Natoa – ja lujan transatlanttisen siteen ylläpitämistä, kuten Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 42 artiklassa painotetaan, eikä tietenkään toimivan monenvälisyyden kunnioittamista ja vahvistamista EU:n toimintaa ajavana periaatteena kansainvälisissä kriisinhallintaoperaatioissa; |
| --- | --- |

2.

painottaa, että EU:n on osoitettava strateginen riippumattomuutensa vahvalla ja tehokkaalla ulko-, turvallisuus ja puolustuspolitiikalla, jonka ansiosta se voi tarvittaessa toimia yksin; huomauttaa, että ilman uskottavia siviili- ja sotilasvoimavaroja strateginen riippumattomuus jää näennäiseksi; muistuttaa, ettei strategista riippumattomuutta rakennettaessa pidä unohtaa nykyisiä liittolaisia – etenkään Natoa – ja lujan transatlanttisen siteen ylläpitämistä, kuten Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 42 artiklassa painotetaan, eikä tietenkään toimivan monenvälisyyden kunnioittamista ja vahvistamista EU:n toimintaa ajavana periaatteena kansainvälisissä kriisinhallintaoperaatioissa;

| 3. | on huolissaan unionia uhkaavasta strategisten valmiuksien huonontumisesta, johon on syynä puolustusbudjettien laskusuuntaus Euroopan laajuisen ja kansainvälisen rahoitus- ja talouskriisin vuoksi sekä unionin kriisinhallintavälineiden ja -voimavarojen, erityisesti sotilaallisten, merkityksen suhteellinen ja asteittainen hiipuminen; panee niin ikään merkille jäsenvaltioiden sitoutumishaluttomuuden kielteiset vaikutukset tässä asiassa; |
| --- | --- |

3.

on huolissaan unionia uhkaavasta strategisten valmiuksien huonontumisesta, johon on syynä puolustusbudjettien laskusuuntaus Euroopan laajuisen ja kansainvälisen rahoitus- ja talouskriisin vuoksi sekä unionin kriisinhallintavälineiden ja -voimavarojen, erityisesti sotilaallisten, merkityksen suhteellinen ja asteittainen hiipuminen; panee niin ikään merkille jäsenvaltioiden sitoutumishaluttomuuden kielteiset vaikutukset tässä asiassa;

| 4. | katsoo, että unionin toimet ovat merkittävässä asemassa jäsenvaltioiden ja kansalaisten turvallisuuden varmistamisessa; on vankasti sitä mieltä, että unionin olisi pyrittävä vahvistamaan omaansa ja naapurimaidensa turvallisuutta ja olemaan siirtämättä siitä huolehtimista muiden vastuulle; korostaa, että EU:n on voitava osallistua merkittävällä tavalla rauhanturvaoperaatioihin eri puolilla maailmaa; |
| --- | --- |

4.

katsoo, että unionin toimet ovat merkittävässä asemassa jäsenvaltioiden ja kansalaisten turvallisuuden varmistamisessa; on vankasti sitä mieltä, että unionin olisi pyrittävä vahvistamaan omaansa ja naapurimaidensa turvallisuutta ja olemaan siirtämättä siitä huolehtimista muiden vastuulle; korostaa, että EU:n on voitava osallistua merkittävällä tavalla rauhanturvaoperaatioihin eri puolilla maailmaa;

| 5. | toteaa, että vaikka vuonna 2003 laaditun ja vuonna 2008 tarkistetun Euroopan turvallisuusstrategian analyysit ja väittämät pitävät yhä paikkansa, se alkaa olla todellisesta tilanteesta jäljessä eikä se enää riitä nykymaailman ymmärtämiseen; |
| --- | --- |

5.

toteaa, että vaikka vuonna 2003 laaditun ja vuonna 2008 tarkistetun Euroopan turvallisuusstrategian analyysit ja väittämät pitävät yhä paikkansa, se alkaa olla todellisesta tilanteesta jäljessä eikä se enää riitä nykymaailman ymmärtämiseen;

| 6. | kehottaa näin ollen jälleen kerran Eurooppa-neuvostoa pyytämään, että varapuheenjohtaja / korkea edustaja laatii EU:n turvallisuutta ja puolustusta käsittelevän valkoisen kirjan, jossa määritellään EU:n strategiset edut muuttuvien uhkakuvien yhteydessä ottaen huomioon jäsenvaltioiden turvallisuuskapasiteetin, EU:n toimielinten valmiudet toimia tehokkaasti turvallisuus- ja puolustuspolitiikan alalla sekä EU:n kumppanuudet erityisesti sen naapurimaiden ja Naton kanssa ja jossa otetaan huomioon uhkakuvien kehitys sekä muutokset suhteissa unionin liittolaisiin ja kumppaneihin sekä nousevan talouden maihin; |
| --- | --- |

6.

kehottaa näin ollen jälleen kerran Eurooppa-neuvostoa pyytämään, että varapuheenjohtaja / korkea edustaja laatii EU:n turvallisuutta ja puolustusta käsittelevän valkoisen kirjan, jossa määritellään EU:n strategiset edut muuttuvien uhkakuvien yhteydessä ottaen huomioon jäsenvaltioiden turvallisuuskapasiteetin, EU:n toimielinten valmiudet toimia tehokkaasti turvallisuus- ja puolustuspolitiikan alalla sekä EU:n kumppanuudet erityisesti sen naapurimaiden ja Naton kanssa ja jossa otetaan huomioon uhkakuvien kehitys sekä muutokset suhteissa unionin liittolaisiin ja kumppaneihin sekä nousevan talouden maihin;

| 7. | korostaa tällaisen strategisen kehyksen, joka ohjaisi EU:n ulkoisia toimia ja jossa määriteltäisiin EU:n turvallisuuspolitiikalle selkeät painopistealueet, merkitystä; |
| --- | --- |

7.

korostaa tällaisen strategisen kehyksen, joka ohjaisi EU:n ulkoisia toimia ja jossa määriteltäisiin EU:n turvallisuuspolitiikalle selkeät painopistealueet, merkitystä;

| 8. | toteaa, että valkoisen kirjan olisi perustuttava sekä vuosien 2003 ja 2008 Euroopan turvallisuusstrategioissa käyttöön otettuihin käsitteisiin että viime vuosina mukaan kuvaan tulleisiin uusiin turvallisuuskäsitteisiin, joita ovat esimerkiksi ”suojeluvelvollisuus”, ihmisten turvallisuus ja tehokas monenvälisyys; |
| --- | --- |

8.

toteaa, että valkoisen kirjan olisi perustuttava sekä vuosien 2003 ja 2008 Euroopan turvallisuusstrategioissa käyttöön otettuihin käsitteisiin että viime vuosina mukaan kuvaan tulleisiin uusiin turvallisuuskäsitteisiin, joita ovat esimerkiksi ”suojeluvelvollisuus”, ihmisten turvallisuus ja tehokas monenvälisyys;

| 9. | painottaa, että EU:n jäsenvaltioiden sotilaalliset vahvuudet ja heikkoudet on arvioitava teknisesti Euroopan puolustusvirastossa ja yhteistyössä Naton kanssa; katsoo, että valkoinen kirja muodostaa perustan EU:n tulevalle strategiselle lähestymistavalle sekä ohjaa YTPP:n näkökulmasta kehitettävien ja koottavien niin siviili- kuin sotilasvoimavarojenkin strategista suunnittelua keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä; |
| --- | --- |

9.

painottaa, että EU:n jäsenvaltioiden sotilaalliset vahvuudet ja heikkoudet on arvioitava teknisesti Euroopan puolustusvirastossa ja yhteistyössä Naton kanssa; katsoo, että valkoinen kirja muodostaa perustan EU:n tulevalle strategiselle lähestymistavalle sekä ohjaa YTPP:n näkökulmasta kehitettävien ja koottavien niin siviili- kuin sotilasvoimavarojenkin strategista suunnittelua keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä;

| 10. | panee tyytyväisenä merkille neuvoston 23. heinäkuuta 2012 antamat päätelmät yhteisestä turvallisuus- ja puolustuspolitiikasta sekä ilmoituksen, jonka mukaan Eurooppa-neuvosto kokoontuu käsittelemään erityisesti puolustusasioita vuoden 2013 aikana; pyytää jäsenvaltioita ja Eurooppa-neuvoston puheenjohtajaa kuulemaan Euroopan parlamenttia kyseistä Eurooppa-neuvoston kokousta valmisteltaessa; |
| --- | --- |

10.

panee tyytyväisenä merkille neuvoston 23. heinäkuuta 2012 antamat päätelmät yhteisestä turvallisuus- ja puolustuspolitiikasta sekä ilmoituksen, jonka mukaan Eurooppa-neuvosto kokoontuu käsittelemään erityisesti puolustusasioita vuoden 2013 aikana; pyytää jäsenvaltioita ja Eurooppa-neuvoston puheenjohtajaa kuulemaan Euroopan parlamenttia kyseistä Eurooppa-neuvoston kokousta valmisteltaessa;

| 11. | pitää myönteisenä komission varapuheenjohtajan / korkean edustajan YUTP:n tärkeimmistä näkökohdista ja perusvalinnoista antamaa selvitystä, joka on osittain omistettu turvallisuus- ja puolustusalan kysymyksille; painottaa kuitenkin tarvetta asettaa YTPP:n kehittämiselle kunnianhimoisemmat päämäärät; vetoaa jäsenvaltioihin, jotta ne hyödyntäisivät komission varapuheenjohtajan / korkean edustajan tuella täysin tämän Lissabonin sopimuksessa vahvistetun välineen potentiaalia toimintaympäristössä, jossa useat kriisit yhä jatkuvat myös Euroopan lähialueilla ja jossa Yhdysvaltojen sitoumusten muuttuminen on yhä ilmeisempää; |
| --- | --- |

11.

pitää myönteisenä komission varapuheenjohtajan / korkean edustajan YUTP:n tärkeimmistä näkökohdista ja perusvalinnoista antamaa selvitystä, joka on osittain omistettu turvallisuus- ja puolustusalan kysymyksille; painottaa kuitenkin tarvetta asettaa YTPP:n kehittämiselle kunnianhimoisemmat päämäärät; vetoaa jäsenvaltioihin, jotta ne hyödyntäisivät komission varapuheenjohtajan / korkean edustajan tuella täysin tämän Lissabonin sopimuksessa vahvistetun välineen potentiaalia toimintaympäristössä, jossa useat kriisit yhä jatkuvat myös Euroopan lähialueilla ja jossa Yhdysvaltojen sitoumusten muuttuminen on yhä ilmeisempää;

| 12. | suhtautuu myönteisesti nk. Weimarin aloitteeseen, johon Espanja ja Italia ovat liittyneet ja jolla YTPP:n asialistaa on elävöitetty ja kolmen keskeisen osa-alueen – instituutiot, operaatiot ja voimavarat – kehittäminen on saatu uuteen vauhtiin; kehottaa asianomaisia maita pitämään kiinni sitoumuksestaan YTPP:n kunnianhimoisen vision kehittämiseksi ja pitää näiden maiden toimia mallina, jota kaikkien muidenkin jäsenvaltioiden pitäisi toteuttaa ja seurata; |
| --- | --- |

12.

suhtautuu myönteisesti nk. Weimarin aloitteeseen, johon Espanja ja Italia ovat liittyneet ja jolla YTPP:n asialistaa on elävöitetty ja kolmen keskeisen osa-alueen – instituutiot, operaatiot ja voimavarat – kehittäminen on saatu uuteen vauhtiin; kehottaa asianomaisia maita pitämään kiinni sitoumuksestaan YTPP:n kunnianhimoisen vision kehittämiseksi ja pitää näiden maiden toimia mallina, jota kaikkien muidenkin jäsenvaltioiden pitäisi toteuttaa ja seurata;

YTPP kokonaisvaltaisen lähestymistavan keskiössä

| 13. | panee tyytyväisenä merkille neuvoston 23. heinäkuuta 2012 antamat päätelmät yhteisestä turvallisuus- ja puolustuspolitiikasta sekä ilmoituksen, jonka mukaan komissio ja komission varapuheenjohtaja / korkea edustaja aikovat esittää yhteisen tiedonannon kokonaisvaltaisesta lähestymistavasta; kehottaa komissiota ja komission varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa ottamaan Euroopan parlamentin mukaan työhönsä; |
| --- | --- |

13.

panee tyytyväisenä merkille neuvoston 23. heinäkuuta 2012 antamat päätelmät yhteisestä turvallisuus- ja puolustuspolitiikasta sekä ilmoituksen, jonka mukaan komissio ja komission varapuheenjohtaja / korkea edustaja aikovat esittää yhteisen tiedonannon kokonaisvaltaisesta lähestymistavasta; kehottaa komissiota ja komission varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa ottamaan Euroopan parlamentin mukaan työhönsä;

| 14. | painottaa, että EU:n vahvuus muihin järjestöihin verrattuna on siinä, että sillä on ainutlaatuiset edellytykset mobilisoida täydellinen joukko poliittisia, taloudellisia ja humanitaarisia sekä kehitysyhteistyön välineitä sotilaallisen ja siviilikriisinhallinnan tehtäviensä ja operaatioidensa tueksi ja vieläpä yhden poliittisen vallan käyttäjän – komission varapuheenjohtajan / korkean edustajan – alaisuudessa ja että tämä kokonaisvaltainen lähestymistapa mahdollistaa joustavuuden sekä ainutlaatuisen ja laajalti arvostetun tehokkuuden; |
| --- | --- |

14.

painottaa, että EU:n vahvuus muihin järjestöihin verrattuna on siinä, että sillä on ainutlaatuiset edellytykset mobilisoida täydellinen joukko poliittisia, taloudellisia ja humanitaarisia sekä kehitysyhteistyön välineitä sotilaallisen ja siviilikriisinhallinnan tehtäviensä ja operaatioidensa tueksi ja vieläpä yhden poliittisen vallan käyttäjän – komission varapuheenjohtajan / korkean edustajan – alaisuudessa ja että tämä kokonaisvaltainen lähestymistapa mahdollistaa joustavuuden sekä ainutlaatuisen ja laajalti arvostetun tehokkuuden;

| 15. | katsoo, että kokonaisvaltaisen lähestymistavan toimeenpanolla on kuitenkin varmistettava, että unioni reagoi yksittäisiin uhkiin käyttämällä asianmukaisia siviili- ja /tai sotilasvoimavaroja; korostaa, että kokonaisvaltaisen lähestymistavan olisi perustuttava yhtä paljon YTPP:hen kuin ulkoisen toiminnan muihin välineisiin; |
| --- | --- |

15.

katsoo, että kokonaisvaltaisen lähestymistavan toimeenpanolla on kuitenkin varmistettava, että unioni reagoi yksittäisiin uhkiin käyttämällä asianmukaisia siviili- ja /tai sotilasvoimavaroja; korostaa, että kokonaisvaltaisen lähestymistavan olisi perustuttava yhtä paljon YTPP:hen kuin ulkoisen toiminnan muihin välineisiin;

| 16. | painottaa, että YTPP on näiden operaatioiden kautta EU:n ensisijainen kriisinhallintaväline, joka antaa unionin toiminnalle poliittista uskottavuutta ja näkyvyyttä ja samalla mahdollistaa poliittisen valvonnan; |
| --- | --- |

16.

painottaa, että YTPP on näiden operaatioiden kautta EU:n ensisijainen kriisinhallintaväline, joka antaa unionin toiminnalle poliittista uskottavuutta ja näkyvyyttä ja samalla mahdollistaa poliittisen valvonnan;

Lissabonin sopimuksen täytäntöönpano

| 17. | muistuttaa, että Lissabonin sopimuksessa määrättiin YTPP:n merkittävistä uudistuksista, joiden täytäntöönpanoa odotetaan yhä; pitää tässä yhteydessä pahoiteltavana, ettei komission varapuheenjohtaja / korkea edustaja ole ottanut huomioon parlamentin aiempia päätöslauselmia, joissa vaaditaan aktiivisempaa ja johdonmukaisempaa edistymistä Lissabonin sopimuksella käyttöön otettujen uusien välineiden täytäntöön panemiseksi:






  — | neuvosto voi unionin arvojen vaalimiseksi ja sen etujen ajamiseksi antaa tehtävän toteuttamisen jäsenvaltioiden ryhmälle; |
| --- | --- | --- |

17.

muistuttaa, että Lissabonin sopimuksessa määrättiin YTPP:n merkittävistä uudistuksista, joiden täytäntöönpanoa odotetaan yhä; pitää tässä yhteydessä pahoiteltavana, ettei komission varapuheenjohtaja / korkea edustaja ole ottanut huomioon parlamentin aiempia päätöslauselmia, joissa vaaditaan aktiivisempaa ja johdonmukaisempaa edistymistä Lissabonin sopimuksella käyttöön otettujen uusien välineiden täytäntöön panemiseksi:

—

neuvosto voi unionin arvojen vaalimiseksi ja sen etujen ajamiseksi antaa tehtävän toteuttamisen jäsenvaltioiden ryhmälle;

| — | jäsenvaltiot, joiden sotilaalliset voimavarat täyttävät korkeammat vaatimukset ja jotka ovat tehneet keskenään tiukempia sitoumuksia tällä alalla suorittaakseen vaativimpia tehtäviä, voivat aloittaa pysyvän rakenteellisen yhteistyön; |
| --- | --- |

—

jäsenvaltiot, joiden sotilaalliset voimavarat täyttävät korkeammat vaatimukset ja jotka ovat tehneet keskenään tiukempia sitoumuksia tällä alalla suorittaakseen vaativimpia tehtäviä, voivat aloittaa pysyvän rakenteellisen yhteistyön;

| — | sopimuksessa otettiin käyttöön keskinäistä puolustusta ja yhteisvastuuta koskevat lausekkeet; |
| --- | --- |

—

sopimuksessa otettiin käyttöön keskinäistä puolustusta ja yhteisvastuuta koskevat lausekkeet;

| — | Euroopan puolustusvirastolle uskotaan tärkeitä tehtäviä jäsenvaltioiden sotilaallisten voimavarojen kehittämiseksi, mukaan lukien puolustusalan teollisen ja teknologisen perustan vahvistaminen, voimavaroja ja puolustusmateriaalia koskevan eurooppalaisen politiikan määrittely sekä pysyvän rakenteellisen yhteistyön täytäntöönpano; |
| --- | --- |

—

Euroopan puolustusvirastolle uskotaan tärkeitä tehtäviä jäsenvaltioiden sotilaallisten voimavarojen kehittämiseksi, mukaan lukien puolustusalan teollisen ja teknologisen perustan vahvistaminen, voimavaroja ja puolustusmateriaalia koskevan eurooppalaisen politiikan määrittely sekä pysyvän rakenteellisen yhteistyön täytäntöönpano;

| — | on perustettava käynnistysrahasto, josta rahoitetaan sellaisten tehtävien valmistelutoimet, joita ei oteta menoina unionin talousarvioon; |
| --- | --- |

—

on perustettava käynnistysrahasto, josta rahoitetaan sellaisten tehtävien valmistelutoimet, joita ei oteta menoina unionin talousarvioon;

| 18. | kehottaa komission varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa antamaan tarvittavat virikkeet Lissabonin sopimuksen potentiaalin kehittämiseksi niin, että EU:lla olisi kansainvälisessä ympäristössä käytössään kaikki kokonaisvaltaisen lähestymistavan suomat mahdollisuudet ”pehmeään vallankäyttöön” tai tarvittaessa jämerämpiin toimiin YK:n peruskirjaa noudattaen; |
| --- | --- |

18.

kehottaa komission varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa antamaan tarvittavat virikkeet Lissabonin sopimuksen potentiaalin kehittämiseksi niin, että EU:lla olisi kansainvälisessä ympäristössä käytössään kaikki kokonaisvaltaisen lähestymistavan suomat mahdollisuudet ”pehmeään vallankäyttöön” tai tarvittaessa jämerämpiin toimiin YK:n peruskirjaa noudattaen;

| 19. | kehottaa jäsenvaltioita tekemään aktiivisesti yhteisyötä komission varapuheenjohtajan / korkean edustajan ja neuvoston kanssa, jotta Lissabonin sopimuksen YTPP:tä koskevat määräykset saataisiin sisällytettyä jäsenvaltioiden kansallisiin puolustusstrategioihin; |
| --- | --- |

19.

kehottaa jäsenvaltioita tekemään aktiivisesti yhteisyötä komission varapuheenjohtajan / korkean edustajan ja neuvoston kanssa, jotta Lissabonin sopimuksen YTPP:tä koskevat määräykset saataisiin sisällytettyä jäsenvaltioiden kansallisiin puolustusstrategioihin;

| 20. | on tyytyväinen YTPP:n puitteissa toteutettavien tehtävien laajentamiseen suhteessa entisiin ns. Petersbergin tehtäviin Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 43 artiklan mukaisesti; panee kuitenkin merkille, etteivät Euroopan ulkosuhdehallinnon perustamisen jälkeen tehdyt päätökset ole kuvastaneet tätä kehitystä; |
| --- | --- |

20.

on tyytyväinen YTPP:n puitteissa toteutettavien tehtävien laajentamiseen suhteessa entisiin ns. Petersbergin tehtäviin Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 43 artiklan mukaisesti; panee kuitenkin merkille, etteivät Euroopan ulkosuhdehallinnon perustamisen jälkeen tehdyt päätökset ole kuvastaneet tätä kehitystä;

Siviili- ja sotilasoperaatiot

| 21. | korostaa, että tähän mennessä YTPP on edistänyt kriisinhallintaa, rauhanturvaamista sekä kansainvälisen turvallisuuden parantamista; painottaa, että YTPP:n on nyt voitava osallistua toimintaan kaikenlaisissa kriiseissä, myös hyvin kärjistyneissä konfliktitilanteissa EU:n lähialueilla, ja että sen on oltava riittävän kunnianhimoista ollakseen todella vaikuttavaa; |
| --- | --- |

21.

korostaa, että tähän mennessä YTPP on edistänyt kriisinhallintaa, rauhanturvaamista sekä kansainvälisen turvallisuuden parantamista; painottaa, että YTPP:n on nyt voitava osallistua toimintaan kaikenlaisissa kriiseissä, myös hyvin kärjistyneissä konfliktitilanteissa EU:n lähialueilla, ja että sen on oltava riittävän kunnianhimoista ollakseen todella vaikuttavaa;

| 22. | ottaa huomioon, että meneillään on 14 operaatiota, joista 11 on siviili- ja kolme sotilasoperaatioita; pitää myönteisenä kesällä 2012 aloitettua kolmea uutta siviilioperaatiota Afrikan sarvessa (EUCAP Nestor), Nigerissä (EUCAP Sahel Niger) ja Etelä-Sudanissa (EUAVSEC South Sudan) sekä suunnitteilla olevia, Libyan rajavalvontaa tukevaa siviilioperaatiota ja Malin koulutusoperaatiota; pitää näitä operaatioita ensimmäisinä merkkeinä YTPP:n elävöitymisestä; korostaa, että aiemmista toimista ja operaatioista on otettava paremmin opiksi; |
| --- | --- |

22.

ottaa huomioon, että meneillään on 14 operaatiota, joista 11 on siviili- ja kolme sotilasoperaatioita; pitää myönteisenä kesällä 2012 aloitettua kolmea uutta siviilioperaatiota Afrikan sarvessa (EUCAP Nestor), Nigerissä (EUCAP Sahel Niger) ja Etelä-Sudanissa (EUAVSEC South Sudan) sekä suunnitteilla olevia, Libyan rajavalvontaa tukevaa siviilioperaatiota ja Malin koulutusoperaatiota; pitää näitä operaatioita ensimmäisinä merkkeinä YTPP:n elävöitymisestä; korostaa, että aiemmista toimista ja operaatioista on otettava paremmin opiksi;

| 23. | pitää kuitenkin valitettavana, ettei EU hyödynnä täysimääräisesti YTPP:n tarjoamia sotilaallisia välineitä, vaikka monissa kriiseissä ja eritoten Libyassa ja Malissa olisi voinut olla perusteltua ryhtyä toimiin YTPP:n puitteissa; korostaa tarvetta harkita turvallisuussektorin uudistamiseen liittyvän avun antamista arabikevään ravistelemille maille etenkin Pohjois-Afrikassa ja Sahelin alueella; kannustaakin tehostamaan suunnittelua mahdollisten sotilasoperaatioiden aikana sekä kehottaa arvioimaan uudelleen käynnissä olevat operaatiot; |
| --- | --- |

23.

pitää kuitenkin valitettavana, ettei EU hyödynnä täysimääräisesti YTPP:n tarjoamia sotilaallisia välineitä, vaikka monissa kriiseissä ja eritoten Libyassa ja Malissa olisi voinut olla perusteltua ryhtyä toimiin YTPP:n puitteissa; korostaa tarvetta harkita turvallisuussektorin uudistamiseen liittyvän avun antamista arabikevään ravistelemille maille etenkin Pohjois-Afrikassa ja Sahelin alueella; kannustaakin tehostamaan suunnittelua mahdollisten sotilasoperaatioiden aikana sekä kehottaa arvioimaan uudelleen käynnissä olevat operaatiot;

| 24. | kehottaa myös jäsenvaltioita ryhtymään sanoista tekoihin ja hyödyntämään nykyiset välineet, pöytäkirjat ja sopimukset asettaakseen voimavaransa YTPP:n käyttöön esimerkiksi muodostamalla taisteluosastoja tai yhteisiä joukkoja; |
| --- | --- |

24.

kehottaa myös jäsenvaltioita ryhtymään sanoista tekoihin ja hyödyntämään nykyiset välineet, pöytäkirjat ja sopimukset asettaakseen voimavaransa YTPP:n käyttöön esimerkiksi muodostamalla taisteluosastoja tai yhteisiä joukkoja;

Länsi-Balkan

| 25. | palauttaa mieliin ja panee tyytyväisenä merkille, että unionin sitoutuminen Länsi-Balkanin tukemiseen on edistänyt alueen rauhaa ja turvallisuutta ja on siksi poliittisesti, strategisesti ja symbolisesti hyvin tärkeää; muistuttaa kuitenkin, että kyseiseen alueeseen kohdistuu yhä lukuisia haasteita, jotka ovat myös testi unionin uskottavuudelle; kehottaa komission varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa ja neuvostoa arvioimaan uudelleen EU:n panosta Länsi-Balkanin turvallisuuteen ja kiinnittämään erityistä huomiota oikeusvaltioperiaatteen vahvistamiseen, vähemmistöryhmien suojeluun sekä järjestäytyneen rikollisuuden ja korruption torjuntaan; |
| --- | --- |

25.

palauttaa mieliin ja panee tyytyväisenä merkille, että unionin sitoutuminen Länsi-Balkanin tukemiseen on edistänyt alueen rauhaa ja turvallisuutta ja on siksi poliittisesti, strategisesti ja symbolisesti hyvin tärkeää; muistuttaa kuitenkin, että kyseiseen alueeseen kohdistuu yhä lukuisia haasteita, jotka ovat myös testi unionin uskottavuudelle; kehottaa komission varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa ja neuvostoa arvioimaan uudelleen EU:n panosta Länsi-Balkanin turvallisuuteen ja kiinnittämään erityistä huomiota oikeusvaltioperiaatteen vahvistamiseen, vähemmistöryhmien suojeluun sekä järjestäytyneen rikollisuuden ja korruption torjuntaan;

| 26. | antaa tunnustusta 30. kesäkuuta 2012 päättyneen ensimmäisen siviilioperaation EUPM:n Bosnia ja Hertsegovinassa saavuttamista tuloksista, sillä yhdessä EUFOR Althea -operaation kanssa se edisti maan eri yhteisöjen keskinäistä vuoropuhelua ja oikeusvaltion vakiintumista; |
| --- | --- |

26.

antaa tunnustusta 30. kesäkuuta 2012 päättyneen ensimmäisen siviilioperaation EUPM:n Bosnia ja Hertsegovinassa saavuttamista tuloksista, sillä yhdessä EUFOR Althea -operaation kanssa se edisti maan eri yhteisöjen keskinäistä vuoropuhelua ja oikeusvaltion vakiintumista;

| 27. | toteaa, että Bosnia ja Hertsegovinassa vuonna 2004 käynnistetyn Althea-operaation henkilöresursseja on jatkuvasti vähennetty; kannattaa näin ollen kyseisen operaation lopettamista ja uudenlaisen EU:n tuen suuntaamista voimavarojen parantamiseen ja Bosnia ja Hertsegovinan omien asevoimien kouluttamiseen; |
| --- | --- |

27.

toteaa, että Bosnia ja Hertsegovinassa vuonna 2004 käynnistetyn Althea-operaation henkilöresursseja on jatkuvasti vähennetty; kannattaa näin ollen kyseisen operaation lopettamista ja uudenlaisen EU:n tuen suuntaamista voimavarojen parantamiseen ja Bosnia ja Hertsegovinan omien asevoimien kouluttamiseen;

| 28. | tukee poliittisesti herkässä ympäristössä toimivan EULEX Kosovo -operaation panosta, ja antaa kiitosta päätöksestä jatkaa operaation toteuttamista kahdella vuodella aina 14. kesäkuuta 2014 asti; |
| --- | --- |

28.

tukee poliittisesti herkässä ympäristössä toimivan EULEX Kosovo -operaation panosta, ja antaa kiitosta päätöksestä jatkaa operaation toteuttamista kahdella vuodella aina 14. kesäkuuta 2014 asti;

| 29. | korostaa sen myönteisiä toimia Kosovon auttamiseksi järjestäytyneen rikollisuuden torjunnassa kaikilla tasoilla sekä oikeusvaltion kehittämisessä, poliittisesti riippumattoman oikeus-, poliisi- ja tullilaitoksen perustamisessa parhaiden kansainvälisten ja eurooppalaisten käytäntöjen ja standardien pohjalta; panee merkille operaation uuden kokoonpanon ja resurssien vähentämisen ja pitää niitä merkkinä tähän asti saavutetusta menestyksestä; |
| --- | --- |

29.

korostaa sen myönteisiä toimia Kosovon auttamiseksi järjestäytyneen rikollisuuden torjunnassa kaikilla tasoilla sekä oikeusvaltion kehittämisessä, poliittisesti riippumattoman oikeus-, poliisi- ja tullilaitoksen perustamisessa parhaiden kansainvälisten ja eurooppalaisten käytäntöjen ja standardien pohjalta; panee merkille operaation uuden kokoonpanon ja resurssien vähentämisen ja pitää niitä merkkinä tähän asti saavutetusta menestyksestä;

| 30. | korostaa kuitenkin, että tarvitaan vielä suuria ponnistuksia, jotta EULEX toteuttaisi täysin sille uskotut tehtävät ja saisi osakseen Kosovon väestön ja etenkin serbiyhteisön täyden luottamuksen; kehottaa operaatiota lisäämään toimiaan Pohjois-Kosovossa, sitoutumaan selvemmin korruptiotapausten tutkintaan ja niitä koskevien syytteiden nostamiseen; |
| --- | --- |

30.

korostaa kuitenkin, että tarvitaan vielä suuria ponnistuksia, jotta EULEX toteuttaisi täysin sille uskotut tehtävät ja saisi osakseen Kosovon väestön ja etenkin serbiyhteisön täyden luottamuksen; kehottaa operaatiota lisäämään toimiaan Pohjois-Kosovossa, sitoutumaan selvemmin korruptiotapausten tutkintaan ja niitä koskevien syytteiden nostamiseen;

| 31. | kehottaa EULEX-operaation erityistä toimintaryhmää tutkimaan jatkossakin erittäin huolellisesti ja tarkkaan Euroopan neuvoston raportissa esitettyjä kysymyksiä elinkauppasyytösten paikkansapitävyydestä; kehottaa EULEXia ottamaan – siihen osallistuvien maiden täydellä tuella – käyttöön todistajansuojeluohjelman, johon sisältyisi esimerkiksi todistajien siirtämistä ja jonka ansiosta tosiseikat voitaisiin selvittää perinpohjaisessa oikeudellisessa menettelyssä; |
| --- | --- |

31.

kehottaa EULEX-operaation erityistä toimintaryhmää tutkimaan jatkossakin erittäin huolellisesti ja tarkkaan Euroopan neuvoston raportissa esitettyjä kysymyksiä elinkauppasyytösten paikkansapitävyydestä; kehottaa EULEXia ottamaan – siihen osallistuvien maiden täydellä tuella – käyttöön todistajansuojeluohjelman, johon sisältyisi esimerkiksi todistajien siirtämistä ja jonka ansiosta tosiseikat voitaisiin selvittää perinpohjaisessa oikeudellisessa menettelyssä;

| 32. | huomauttaa, että KFOR-joukkojen läsnäolo on yhä välttämätöntä turvallisuuden varmistamiseksi Kosovossa ja että Naton sotilasoperaation ja EU:n siviilioperaation koordinoinnin tehokkuuteen ja tulevaisuuteen liittyy yhä paljon ongelmia; kehottaa siksi komission varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa raportoimaan säännöllisesti EULEX-operaation, jonka jatkamista 14. kesäkuuta 2014 asti parlamentti pitää myönteisenä, kehityksestä sekä saavutetuista tuloksista ja suhteista Naton sotilasjoukkoihin; |
| --- | --- |

32.

huomauttaa, että KFOR-joukkojen läsnäolo on yhä välttämätöntä turvallisuuden varmistamiseksi Kosovossa ja että Naton sotilasoperaation ja EU:n siviilioperaation koordinoinnin tehokkuuteen ja tulevaisuuteen liittyy yhä paljon ongelmia; kehottaa siksi komission varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa raportoimaan säännöllisesti EULEX-operaation, jonka jatkamista 14. kesäkuuta 2014 asti parlamentti pitää myönteisenä, kehityksestä sekä saavutetuista tuloksista ja suhteista Naton sotilasjoukkoihin;

Afrikan sarvi

| 33. | on tyytyväinen EU:n uuteen Afrikan sarven aluetta koskevaan strategiaan, jossa kokonaisvaltaista lähestymistapaa käytetään merirosvouden ja sen syiden poistamiseen, sekä EU:n merkittävään rooliin alueen turvallisuusongelmien ratkaisemisessa, mikä lisää EU:n näkyvyyttä ja uskottavuutta kriisinhallinnassa; suhtautuu myönteisesti siihen, että Afrikan sarvessa toteutettavien YTPP-operaatioiden tueksi perustettu EU:n operaatiokeskus aktivoitiin toukokuussa 2012; |
| --- | --- |

33.

on tyytyväinen EU:n uuteen Afrikan sarven aluetta koskevaan strategiaan, jossa kokonaisvaltaista lähestymistapaa käytetään merirosvouden ja sen syiden poistamiseen, sekä EU:n merkittävään rooliin alueen turvallisuusongelmien ratkaisemisessa, mikä lisää EU:n näkyvyyttä ja uskottavuutta kriisinhallinnassa; suhtautuu myönteisesti siihen, että Afrikan sarvessa toteutettavien YTPP-operaatioiden tueksi perustettu EU:n operaatiokeskus aktivoitiin toukokuussa 2012;

| 34. | panee merkille, että alueella on käynnissä kolme operaatiota (EUNAVFOR Atalanta, EUTM Somalia ja EUCAP Nestor), ja painottaa, että EU:n toimien koordinointia kansainvälisen yhteisön ja etenkin Afrikan unionin (AU) ponnistelujen kanssa on jatkettava, jotta demokraattiset valtiorakenteet saadaan toimintaan Somaliassa; katsoo, että EU:n operaatiokeskus auttaa tehostamaan koordinointia Afrikan sarven alueen strategian yhteydessä; |
| --- | --- |

34.

panee merkille, että alueella on käynnissä kolme operaatiota (EUNAVFOR Atalanta, EUTM Somalia ja EUCAP Nestor), ja painottaa, että EU:n toimien koordinointia kansainvälisen yhteisön ja etenkin Afrikan unionin (AU) ponnistelujen kanssa on jatkettava, jotta demokraattiset valtiorakenteet saadaan toimintaan Somaliassa; katsoo, että EU:n operaatiokeskus auttaa tehostamaan koordinointia Afrikan sarven alueen strategian yhteydessä;

| 35. | ottaa huomioon Somalian poliittisen ja turvallisuustilanteen kehityksen ja suosittaa, että jäsenvaltiot ja komission varapuheenjohtaja / korkea edustaja tutkivat mahdollisuutta käynnistää turvallisuusalojen uudistusprosessi yhteistyössä Somalian legitiimien viranomaisten, Afrikan unionin, Afrikan sarven alueen maiden yhteistyöjärjestön (IGAD) sekä Yhdysvaltojen kanssa; |
| --- | --- |

35.

ottaa huomioon Somalian poliittisen ja turvallisuustilanteen kehityksen ja suosittaa, että jäsenvaltiot ja komission varapuheenjohtaja / korkea edustaja tutkivat mahdollisuutta käynnistää turvallisuusalojen uudistusprosessi yhteistyössä Somalian legitiimien viranomaisten, Afrikan unionin, Afrikan sarven alueen maiden yhteistyöjärjestön (IGAD) sekä Yhdysvaltojen kanssa;

| 36. | on tyytyväinen EUCAP Nestor -operaation käynnistämiseen merivoimien puolustusvalmiuksien kehittämiseksi Djiboutissa, Keniassa ja Seychelleillä ja oikeusvaltion tukemiseksi Somaliassa (ensi alkuun Puntmaassa ja Somalimaassa) vastuullista rannikkovartiostoa ja oikeuslaitosta kehittämällä sekä varmistamalla, että oikeusvaltion ja avoimuuden periaatteita sekä ihmisoikeuksia kunnioitetaan täysimääräisesti, ja kehottaa Tansaniaa hyväksymään kyseisen operaation; |
| --- | --- |

36.

on tyytyväinen EUCAP Nestor -operaation käynnistämiseen merivoimien puolustusvalmiuksien kehittämiseksi Djiboutissa, Keniassa ja Seychelleillä ja oikeusvaltion tukemiseksi Somaliassa (ensi alkuun Puntmaassa ja Somalimaassa) vastuullista rannikkovartiostoa ja oikeuslaitosta kehittämällä sekä varmistamalla, että oikeusvaltion ja avoimuuden periaatteita sekä ihmisoikeuksia kunnioitetaan täysimääräisesti, ja kehottaa Tansaniaa hyväksymään kyseisen operaation;

| 37. | pyytää, että EUCAP Nestor -operaatio sovitettaisiin yhteen muiden merenkulun turvallisuuteen liittyvien aloitteiden, kuten MARSICin ja MASEn kanssa, joista ensiksi mainittu rahoitetaan vakautusvälineestä ja toinen Euroopan kehitysrahastosta; suosittaa ulottamaan EUCAP Nestor -operaation muihin maihin heti edellytysten täyttyessä; |
| --- | --- |

37.

pyytää, että EUCAP Nestor -operaatio sovitettaisiin yhteen muiden merenkulun turvallisuuteen liittyvien aloitteiden, kuten MARSICin ja MASEn kanssa, joista ensiksi mainittu rahoitetaan vakautusvälineestä ja toinen Euroopan kehitysrahastosta; suosittaa ulottamaan EUCAP Nestor -operaation muihin maihin heti edellytysten täyttyessä;

| 38. | antaa tunnustusta EUNAVFOR Atalanta -operaation keskeisestä osuudesta merirosvouksen torjunnassa Adenin lahdella ja Intian valtameren länsiosissa sekä operaation humanitaarisesta ja meriturvallisuuden parantamiseen liittyvästä panoksesta Maailman elintarvikeohjelman alusten ja muiden suojattomien alusten suojelussa ja hyväksyy sen toimeksiannon jatkamisen joulukuuhun 2014 asti; hyväksyy myös operaation toiminta-alueen laajentamisen Somalian rannikkovyöhykkeeseen, aluemereen ja aluevesiin; kehottaa jäsenvaltioita antamaan operaation käyttöön riittävät, sekä meri- että ilmavoimien voimavarat ja kehottaa kauppalaivoja jatkamaan hyvien merenkulkukäytänteiden noudattamista hyökkäysvaaran vähentämiseksi; antaa kiitosta Alankomaiden panoksesta Atalanta-operaatioon, sillä maa on antanut käyttöön saattojoukkoja huolehtimaan humanitaaristen kuljetusten turvallisuudesta, ja kehottaa muita jäsenvaltioita osallistumaan vastaavalla tavalla; |
| --- | --- |

38.

antaa tunnustusta EUNAVFOR Atalanta -operaation keskeisestä osuudesta merirosvouksen torjunnassa Adenin lahdella ja Intian valtameren länsiosissa sekä operaation humanitaarisesta ja meriturvallisuuden parantamiseen liittyvästä panoksesta Maailman elintarvikeohjelman alusten ja muiden suojattomien alusten suojelussa ja hyväksyy sen toimeksiannon jatkamisen joulukuuhun 2014 asti; hyväksyy myös operaation toiminta-alueen laajentamisen Somalian rannikkovyöhykkeeseen, aluemereen ja aluevesiin; kehottaa jäsenvaltioita antamaan operaation käyttöön riittävät, sekä meri- että ilmavoimien voimavarat ja kehottaa kauppalaivoja jatkamaan hyvien merenkulkukäytänteiden noudattamista hyökkäysvaaran vähentämiseksi; antaa kiitosta Alankomaiden panoksesta Atalanta-operaatioon, sillä maa on antanut käyttöön saattojoukkoja huolehtimaan humanitaaristen kuljetusten turvallisuudesta, ja kehottaa muita jäsenvaltioita osallistumaan vastaavalla tavalla;

| 39. | toteaa, että merirosvous voidaan rinnastaa järjestäytyneeseen rikollisuuteen ja että kaupan vapauden ja keskeisen tärkeän merireitin suojelemiseksi se on pyrittävä tekemään taloudellisesti kannattamattomaksi ja sen syitä on torjuttava sitoutumalla pitkän aikavälin toimiin hyvän hallintotavan sekä kansalaisten toimeentulomahdollisuuksien ja laillisten taloudellisten pyrkimysten edistämiseksi; kehottaa komissiota ja neuvostoa pyrkimään kaikin tavoin varmistamaan merirosvoudesta saatavan tuoton jäljitettävyyden ja helpottamaan tietojenvaihtoa EUNAVFOR Atalantan ja Europolin kesken; |
| --- | --- |

39.

toteaa, että merirosvous voidaan rinnastaa järjestäytyneeseen rikollisuuteen ja että kaupan vapauden ja keskeisen tärkeän merireitin suojelemiseksi se on pyrittävä tekemään taloudellisesti kannattamattomaksi ja sen syitä on torjuttava sitoutumalla pitkän aikavälin toimiin hyvän hallintotavan sekä kansalaisten toimeentulomahdollisuuksien ja laillisten taloudellisten pyrkimysten edistämiseksi; kehottaa komissiota ja neuvostoa pyrkimään kaikin tavoin varmistamaan merirosvoudesta saatavan tuoton jäljitettävyyden ja helpottamaan tietojenvaihtoa EUNAVFOR Atalantan ja Europolin kesken;

| 40. | painottaa, että EUTM Somalia -operaatio on tiiviissä yhteistyössä Ugandan, Afrikan unionin ja Yhdysvaltojen kanssa edistänyt merkittävästi 3  000 värvätyn somalialaisen kouluttamista, joista noin 2  500 on jo otettu Somalian turvallisuusjoukkoihin, ja että samalla on myös edistetty oikeusvaltioperiaatetta; katsoo, että operaatio on huomattavasti parantanut tilannetta Mogadishussa ja sen ympäristössä vahvistamalla Somalian ja AMISOM-operaation turvallisuusjoukkoja; vaatii keskittämään operaation voimavarat vastuullisten ja avointen komento- ja valvontarakenteiden luomiseen sekä riittävän rahoituksen varmistamiseen, jotta palkat voidaan maksaa säännöllisesti ja jotta mahdollisimman suuri osa koulutetuista sotilaista saadaan pidettyä turvallisuusjoukkojen palveluksessa; |
| --- | --- |

40.

painottaa, että EUTM Somalia -operaatio on tiiviissä yhteistyössä Ugandan, Afrikan unionin ja Yhdysvaltojen kanssa edistänyt merkittävästi 3  000 värvätyn somalialaisen kouluttamista, joista noin 2  500 on jo otettu Somalian turvallisuusjoukkoihin, ja että samalla on myös edistetty oikeusvaltioperiaatetta; katsoo, että operaatio on huomattavasti parantanut tilannetta Mogadishussa ja sen ympäristössä vahvistamalla Somalian ja AMISOM-operaation turvallisuusjoukkoja; vaatii keskittämään operaation voimavarat vastuullisten ja avointen komento- ja valvontarakenteiden luomiseen sekä riittävän rahoituksen varmistamiseen, jotta palkat voidaan maksaa säännöllisesti ja jotta mahdollisimman suuri osa koulutetuista sotilaista saadaan pidettyä turvallisuusjoukkojen palveluksessa;

| 41. | hyväksyy EUTM Somalia -operaation toimeksiannon jatkamisen joulukuuhun 2012 ja johtamis- ja valvontajärjestelyjen, erityisvalmiuksien ja Somalian kansallisten turvallisuusjoukkojen oman koulutuskapasiteetin kehittämisen painottamisen tarkoituksena siirtää koulutusasiantuntemusta paikallisille toimijoille; huomauttaa, että EU:n on jatkettava koulutusalan toimiaan vuoden 2012 jälkeen, ja kehottaa siksi Euroopan ulkosuhdehallintoa tarkastelemaan mahdollisuutta siirtää heti Somalian turvallisuustilanteen sen salliessa koko tämä koulutus tai osa siitä viranomaisten hallinnassa oleviin Somalian osiin turvallisuustilanteen parantamiseksi; suosittaa, että EUTM Somalia voisi olla tiiviimmin mukana tällaiseen sotilaskoulutukseen osallistuvan henkilöstön värväysprosessissa sekä uudelleen sopeuttamisessa; |
| --- | --- |

41.

hyväksyy EUTM Somalia -operaation toimeksiannon jatkamisen joulukuuhun 2012 ja johtamis- ja valvontajärjestelyjen, erityisvalmiuksien ja Somalian kansallisten turvallisuusjoukkojen oman koulutuskapasiteetin kehittämisen painottamisen tarkoituksena siirtää koulutusasiantuntemusta paikallisille toimijoille; huomauttaa, että EU:n on jatkettava koulutusalan toimiaan vuoden 2012 jälkeen, ja kehottaa siksi Euroopan ulkosuhdehallintoa tarkastelemaan mahdollisuutta siirtää heti Somalian turvallisuustilanteen sen salliessa koko tämä koulutus tai osa siitä viranomaisten hallinnassa oleviin Somalian osiin turvallisuustilanteen parantamiseksi; suosittaa, että EUTM Somalia voisi olla tiiviimmin mukana tällaiseen sotilaskoulutukseen osallistuvan henkilöstön värväysprosessissa sekä uudelleen sopeuttamisessa;

| 42. | korostaa, että EUTM-operaatiomalli, joka kykeni suhteellisen vaatimattomilla taloudellisilla, aineellisilla ja henkilöresurssien investoinneilla tarjoamaan EU:lle merkittävän alueellisen roolin Itä-Afrikassa, kävisi esimerkistä muilla alueilla, eritoten Sahelissa, toteutettaville operaatioille; |
| --- | --- |

42.

korostaa, että EUTM-operaatiomalli, joka kykeni suhteellisen vaatimattomilla taloudellisilla, aineellisilla ja henkilöresurssien investoinneilla tarjoamaan EU:lle merkittävän alueellisen roolin Itä-Afrikassa, kävisi esimerkistä muilla alueilla, eritoten Sahelissa, toteutettaville operaatioille;

Sahel

| 43. | on erittäin huolissaan epävakaan vyöhykkeen muodostumisesta Sahelin alueelle, jolla rikollinen toiminta – varsinkin huumeiden, aseiden ja ihmisten salakuljetus – ja radikaalien terroristiryhmien aseelliset hyökkäykset kytkeytyvät toisiinsa, sillä ne vaarantavat alueen valtioiden alueellisen koskemattomuuden ja saattavat johtaa oikeudettoman vyöhykkeen juurtumiseen Malin alueelle sekä sen leviämiseen naapurimaihin, mikä aiheuttaa yhä suurempia uhkia jo nyt murhien ja kaappausten uhreiksi joutuneille Euroopan kansalaisille ja Euroopan eduille paikan päällä; korostaa näin ollen, että Malin hallitusta on tuettava, jotta voidaan estää maan jakautuminen ja sen mahdolliset laajat heijastusvaikutukset rikollisuuden ja konfliktin leviämiseen; |
| --- | --- |

43.

on erittäin huolissaan epävakaan vyöhykkeen muodostumisesta Sahelin alueelle, jolla rikollinen toiminta – varsinkin huumeiden, aseiden ja ihmisten salakuljetus – ja radikaalien terroristiryhmien aseelliset hyökkäykset kytkeytyvät toisiinsa, sillä ne vaarantavat alueen valtioiden alueellisen koskemattomuuden ja saattavat johtaa oikeudettoman vyöhykkeen juurtumiseen Malin alueelle sekä sen leviämiseen naapurimaihin, mikä aiheuttaa yhä suurempia uhkia jo nyt murhien ja kaappausten uhreiksi joutuneille Euroopan kansalaisille ja Euroopan eduille paikan päällä; korostaa näin ollen, että Malin hallitusta on tuettava, jotta voidaan estää maan jakautuminen ja sen mahdolliset laajat heijastusvaikutukset rikollisuuden ja konfliktin leviämiseen;

| 44. | painottaa, että tilanne on turvallisuusuhka koko Euroopalle; kehottaakin komission varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa ja neuvostoa panemaan pikaisesti ja täysimääräisesti täytäntöön maaliskuussa 2011 hyväksytyn EU:n strategian Sahelia varten ja ryhtymään turvallisuustilanteen edellyttämiin toimiin tarvittaessa aloittamalla YTPP-operaatioita, joilla alueen valtioita voidaan auttaa parantamaan valmiuksiaan torjua rajat ylittävää järjestäytynyttä rikollisuutta ja terroristiryhmiä; |
| --- | --- |

44.

painottaa, että tilanne on turvallisuusuhka koko Euroopalle; kehottaakin komission varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa ja neuvostoa panemaan pikaisesti ja täysimääräisesti täytäntöön maaliskuussa 2011 hyväksytyn EU:n strategian Sahelia varten ja ryhtymään turvallisuustilanteen edellyttämiin toimiin tarvittaessa aloittamalla YTPP-operaatioita, joilla alueen valtioita voidaan auttaa parantamaan valmiuksiaan torjua rajat ylittävää järjestäytynyttä rikollisuutta ja terroristiryhmiä;

| 45. | pitää hyvänä aloitettua EUCAP Sahel Niger -operaatiota, jolla Nigeriä tuetaan turvallisuushaasteisiin vastaamisessa; panee merkille, että operaatio sopii täydellisesti Sahelin aluetta koskevaan kokonaisvaltaiseen strategiaan, mutta pitää valitettavana, että se koskee vain yhtä maata, kun muillakin alueen valtioilla, etenkin Malilla, on kiireellisiä ja suuria tarpeita lujittaa voimavarojaan ja vastata alueelliseen koskemattomuuteensa kohdistuviin uhkiin; |
| --- | --- |

45.

pitää hyvänä aloitettua EUCAP Sahel Niger -operaatiota, jolla Nigeriä tuetaan turvallisuushaasteisiin vastaamisessa; panee merkille, että operaatio sopii täydellisesti Sahelin aluetta koskevaan kokonaisvaltaiseen strategiaan, mutta pitää valitettavana, että se koskee vain yhtä maata, kun muillakin alueen valtioilla, etenkin Malilla, on kiireellisiä ja suuria tarpeita lujittaa voimavarojaan ja vastata alueelliseen koskemattomuuteensa kohdistuviin uhkiin;

| 46. | iloitsee siitä, että YK:n turvallisuusneuvosto hyväksyi 12. lokakuuta 2012 yksimielisesti Malia koskevan päätöslauselman 2071; panee merkille, että siinä vedotaan suoraan alueellisiin ja kansainvälisiin järjestöihin, EU mukaan lukien, jotta ne antaisivat koordinoitua tukea, asiantuntemusta ja koulutusta Malin armeijan ja turvallisuusjoukkojen valmiuksien kehittämiseksi ja valtion määräysvallan palauttamiseksi Maliin; pyytää myös YK:n turvallisuusneuvostoa antamaan toisen päätöslauselman, jossa annetaan virallinen lupa käynnistää kansainvälisen yhteisön tuella uusi Afrikan unionin operaatio, jonka esikuvana on Somalian AMISOM-operaatiolle annettu tuki; |
| --- | --- |

46.

iloitsee siitä, että YK:n turvallisuusneuvosto hyväksyi 12. lokakuuta 2012 yksimielisesti Malia koskevan päätöslauselman 2071; panee merkille, että siinä vedotaan suoraan alueellisiin ja kansainvälisiin järjestöihin, EU mukaan lukien, jotta ne antaisivat koordinoitua tukea, asiantuntemusta ja koulutusta Malin armeijan ja turvallisuusjoukkojen valmiuksien kehittämiseksi ja valtion määräysvallan palauttamiseksi Maliin; pyytää myös YK:n turvallisuusneuvostoa antamaan toisen päätöslauselman, jossa annetaan virallinen lupa käynnistää kansainvälisen yhteisön tuella uusi Afrikan unionin operaatio, jonka esikuvana on Somalian AMISOM-operaatiolle annettu tuki;

| 47. | pitää myönteisinä neuvoston Malin tilanteesta 15. lokakuuta 2012 antamia päätelmiä, joissa vaaditaan jatkamaan kiireellisesti mahdollisen YTPP-sotilasoperaation suunnittelua varsinkin kehittämällä kriisinhallintasuunnitelma, jolla autetaan Malin armeijan uudelleenkoulutusta ja uudelleenjärjestämistä; |
| --- | --- |

47.

pitää myönteisinä neuvoston Malin tilanteesta 15. lokakuuta 2012 antamia päätelmiä, joissa vaaditaan jatkamaan kiireellisesti mahdollisen YTPP-sotilasoperaation suunnittelua varsinkin kehittämällä kriisinhallintasuunnitelma, jolla autetaan Malin armeijan uudelleenkoulutusta ja uudelleenjärjestämistä;

| 48. | pitää myönteisenä ECOWASin valtion- ja hallitusten päämiesten 11. marraskuuta 2012 tekemää päätöstä antaa käyttöön vähintään 3  200 hengen vahvuiset vakautusjoukot, joiden toimeksianto kestää vuoden; |
| --- | --- |

48.

pitää myönteisenä ECOWASin valtion- ja hallitusten päämiesten 11. marraskuuta 2012 tekemää päätöstä antaa käyttöön vähintään 3  200 hengen vahvuiset vakautusjoukot, joiden toimeksianto kestää vuoden;

| 49. | kehottaa jatkamaan sellaisen operaation suunnittelua, jolla tuettaisiin yhdessä Länsi-Afrikan valtioiden talousyhteisön ECOWASin kanssa Malin asevoimien uudelleenjärjestelyä maan turvallisuusjoukkojen toiminnan tehostamiseksi ja jotta maa saisi taas koko alueensa hallintaansa; |
| --- | --- |

49.

kehottaa jatkamaan sellaisen operaation suunnittelua, jolla tuettaisiin yhdessä Länsi-Afrikan valtioiden talousyhteisön ECOWASin kanssa Malin asevoimien uudelleenjärjestelyä maan turvallisuusjoukkojen toiminnan tehostamiseksi ja jotta maa saisi taas koko alueensa hallintaansa;

Libya

| 50. | on tyytyväinen toimiin, joita komissio ja jäsenvaltiot ovat toteuttaneet humanitaarisen avun ja pelastuspalvelun alalla YK:n alaisten järjestöjen tukemiseksi Libyassa ja sen naapurimaissa; katsoo kuitenkin, että Libyan kriisi olisi voinut tarjota unionille tilaisuuden osoittaa kokonaisvaltaisemmin – tarvittaessa myös sotilaallisen – toimintakykynsä YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmia noudattaen aivan unionin naapurialueella riehuneessa suuressa kriisissä, joka suoraan vaikutti lähiympäristön vakauteen; pahoittelee, ettei jäsenvaltioilla ollut yhteistä poliittista tahtoa ja että unionin omien voimavarojen käyttö kilpistyi ideologiseen vastustukseen, minkä seurauksena unioni sai tyytyä sivuosaan; toteaa, että jotkut YK:n turvallisuusneuvoston jäsenet vastustavat humanitaarista apua tukevan EU:n sotilasoperaation käynnistämistä Libyassa; |
| --- | --- |

50.

on tyytyväinen toimiin, joita komissio ja jäsenvaltiot ovat toteuttaneet humanitaarisen avun ja pelastuspalvelun alalla YK:n alaisten järjestöjen tukemiseksi Libyassa ja sen naapurimaissa; katsoo kuitenkin, että Libyan kriisi olisi voinut tarjota unionille tilaisuuden osoittaa kokonaisvaltaisemmin – tarvittaessa myös sotilaallisen – toimintakykynsä YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmia noudattaen aivan unionin naapurialueella riehuneessa suuressa kriisissä, joka suoraan vaikutti lähiympäristön vakauteen; pahoittelee, ettei jäsenvaltioilla ollut yhteistä poliittista tahtoa ja että unionin omien voimavarojen käyttö kilpistyi ideologiseen vastustukseen, minkä seurauksena unioni sai tyytyä sivuosaan; toteaa, että jotkut YK:n turvallisuusneuvoston jäsenet vastustavat humanitaarista apua tukevan EU:n sotilasoperaation käynnistämistä Libyassa;

| 51. | pyytää komission varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa tekemään aiheelliset johtopäätökset Libyan kriisin hoidosta ja tarkastelemaan sekä EU:n päätöksentekoprosessia että Naton sotilastoimia paitsi voimavarojen, myös ja ennen kaikkea jäsenvaltioiden keskinäisen poliittisen yhtenäisyyden ja solidaarisuuden näkökulmasta sekä EU:n ja YTPP:n että EU:n ja Naton suhteiden näkökulmasta; |
| --- | --- |

51.

pyytää komission varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa tekemään aiheelliset johtopäätökset Libyan kriisin hoidosta ja tarkastelemaan sekä EU:n päätöksentekoprosessia että Naton sotilastoimia paitsi voimavarojen, myös ja ennen kaikkea jäsenvaltioiden keskinäisen poliittisen yhtenäisyyden ja solidaarisuuden näkökulmasta sekä EU:n ja YTPP:n että EU:n ja Naton suhteiden näkökulmasta;

| 52. | katsoo, että unionille lankeaa tärkeä rooli Libyan instituutioiden siirtymäprosessissa, etenkin vallankumouksellisten joukkojen aseistariisunnassa ja yhteiskuntaan sopeuttamisessa, asevoimien uudelleenmuodostamisessa sekä maa- ja merirajojen vartioinnissa avustamisessa; pahoittelee, että unionin turvallisuustoimien käytännön toteutus on viivästynyt ja että vaikeudet toimien suunnittelussa ja täytäntöönpanossa jättävät tien vapaaksi kahdenvälisille aloitteille, joiden näkyvyys ja johdonmukaisuus ovat sattumanvaraisia; kannattaa rajavalvontaa tukevan siviilioperaation suunnittelun nopeuttamista; |
| --- | --- |

52.

katsoo, että unionille lankeaa tärkeä rooli Libyan instituutioiden siirtymäprosessissa, etenkin vallankumouksellisten joukkojen aseistariisunnassa ja yhteiskuntaan sopeuttamisessa, asevoimien uudelleenmuodostamisessa sekä maa- ja merirajojen vartioinnissa avustamisessa; pahoittelee, että unionin turvallisuustoimien käytännön toteutus on viivästynyt ja että vaikeudet toimien suunnittelussa ja täytäntöönpanossa jättävät tien vapaaksi kahdenvälisille aloitteille, joiden näkyvyys ja johdonmukaisuus ovat sattumanvaraisia; kannattaa rajavalvontaa tukevan siviilioperaation suunnittelun nopeuttamista;

Etelä-Sudan

| 53. | panee merkille EUAVSEC South Sudan -operaation käynnistämisen Juban lentokentän turvallisuuden parantamiseksi; epäilee kuitenkin YTPP-operaation aiheellisuutta kyseisen lentokentän turvallisuuden varmistamisessa, koska komissio olisi voinut toteuttaa operaation vakautusvälineen avulla; |
| --- | --- |

53.

panee merkille EUAVSEC South Sudan -operaation käynnistämisen Juban lentokentän turvallisuuden parantamiseksi; epäilee kuitenkin YTPP-operaation aiheellisuutta kyseisen lentokentän turvallisuuden varmistamisessa, koska komissio olisi voinut toteuttaa operaation vakautusvälineen avulla;

Kongon demokraattinen tasavalta

| 54. | korostaa Kongon demokraattisen tasavallan suurta merkitystä Afrikan maiden rauhalle ja vakaudelle ja tukee MONUSCOn toimintaa maan itäosien väestön suojelemiseksi; |
| --- | --- |

54.

korostaa Kongon demokraattisen tasavallan suurta merkitystä Afrikan maiden rauhalle ja vakaudelle ja tukee MONUSCOn toimintaa maan itäosien väestön suojelemiseksi;

| 55. | pitää myönteisinä EU:n ponnisteluja oikeusvaltion vakiinnuttamiseksi EUSEC RD Congo – ja EUPOL RD Congo -operaatioiden avulla; panee kuitenkin merkille, että operaatiot ovat alimitoitettuja tehtäviensä laajuuteen nähden ja että konkreettisten tulosten saavuttaminen edellyttää Kongon viranomaisten aktiivista yhteistyötä; |
| --- | --- |

55.

pitää myönteisinä EU:n ponnisteluja oikeusvaltion vakiinnuttamiseksi EUSEC RD Congo – ja EUPOL RD Congo -operaatioiden avulla; panee kuitenkin merkille, että operaatiot ovat alimitoitettuja tehtäviensä laajuuteen nähden ja että konkreettisten tulosten saavuttaminen edellyttää Kongon viranomaisten aktiivista yhteistyötä;

Afganistan

| 56. | antaa kiitosta EUPOL Afganistan -operaatiolle, jonka tavoitteena on perustaa siviilipoliisi ja oikeuslaitos, joiden avulla afganistanilaiset voivat kantaa ensisijaisen vastuun näistä tehtävistä Afganistanin valtion uudelleenrakentamiseksi; painottaa, että tämä operaatio, joka näillä näkymin päättyy 31. toukokuuta 2013 mutta jota saatetaan jatkaa 31. päivään joulukuuta 2014, on osa kansainvälisen yhteisön yhteisiä ponnisteluja sen varmistamiseksi, että afganistanilaiset pystyvät ottamaan asiat omiin käsiinsä, kun Naton joukot vetäytyvät maasta vuonna 2014; kehottaa komission varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa ja neuvostoa pohtimaan syvällisesti ja Euroopan parlamentin kanssa unionin erilaisten järjestelyjen ja erityisesti EUPOL-operaation tulevaisuutta vuoden 2014 jälkeisessä Afganistanissa; |
| --- | --- |

56.

antaa kiitosta EUPOL Afganistan -operaatiolle, jonka tavoitteena on perustaa siviilipoliisi ja oikeuslaitos, joiden avulla afganistanilaiset voivat kantaa ensisijaisen vastuun näistä tehtävistä Afganistanin valtion uudelleenrakentamiseksi; painottaa, että tämä operaatio, joka näillä näkymin päättyy 31. toukokuuta 2013 mutta jota saatetaan jatkaa 31. päivään joulukuuta 2014, on osa kansainvälisen yhteisön yhteisiä ponnisteluja sen varmistamiseksi, että afganistanilaiset pystyvät ottamaan asiat omiin käsiinsä, kun Naton joukot vetäytyvät maasta vuonna 2014; kehottaa komission varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa ja neuvostoa pohtimaan syvällisesti ja Euroopan parlamentin kanssa unionin erilaisten järjestelyjen ja erityisesti EUPOL-operaation tulevaisuutta vuoden 2014 jälkeisessä Afganistanissa;

Palestiinalaisalueet

| 57. | pitää menestyksenä palestiinalaisten siviilipoliisivoimien koulutusoperaatiota EUPOL COPPSia, jonka tavoitteena on auttaa palestiinalaishallintoa lujittamaan tulevan Palestiinan valtion instituutioita palestiinalaisten vastuulla olevan, parhaiden kansainvälisten käytäntöjen mukaisen lainvalvonnan ja rikosoikeusjärjestelmän alalla; toteaa, että operaatio on osa EU:n pyrkimyksiä tukea Palestiinan valtion perustamista ja rauhanomaista rinnakkaiseloa Israelin kanssa; |
| --- | --- |

57.

pitää menestyksenä palestiinalaisten siviilipoliisivoimien koulutusoperaatiota EUPOL COPPSia, jonka tavoitteena on auttaa palestiinalaishallintoa lujittamaan tulevan Palestiinan valtion instituutioita palestiinalaisten vastuulla olevan, parhaiden kansainvälisten käytäntöjen mukaisen lainvalvonnan ja rikosoikeusjärjestelmän alalla; toteaa, että operaatio on osa EU:n pyrkimyksiä tukea Palestiinan valtion perustamista ja rauhanomaista rinnakkaiseloa Israelin kanssa;

| 58. | pitää valitettavana, että EUBAM Rafah -operaation toimet on keskeytetty Hamasin otettua Gazan hallintaansa ja että henkilöresursseja on vähennetty, mutta painottaa, että läsnäolo alueella on osoitus EU:n tahdosta tukea kaikin tavoin israelilaisten ja palestiinalaisten vuoropuhelua; pitää valitettavana, ettei Israelin hallitus hyväksynyt sitä, että EUPOL COPPS -operaation johtaja johtaisi myös EUBAM Rafah -operaatiota ja että kyseisen operaation johtokeskus olisi Tel Avivissa eikä Itä-Jerusalemissa; |
| --- | --- |

58.

pitää valitettavana, että EUBAM Rafah -operaation toimet on keskeytetty Hamasin otettua Gazan hallintaansa ja että henkilöresursseja on vähennetty, mutta painottaa, että läsnäolo alueella on osoitus EU:n tahdosta tukea kaikin tavoin israelilaisten ja palestiinalaisten vuoropuhelua; pitää valitettavana, ettei Israelin hallitus hyväksynyt sitä, että EUPOL COPPS -operaation johtaja johtaisi myös EUBAM Rafah -operaatiota ja että kyseisen operaation johtokeskus olisi Tel Avivissa eikä Itä-Jerusalemissa;

Georgia

| 59. | painottaa EUMM Georgia -tarkkailuoperaation myönteistä roolia, sillä se on etenkin tukenut vuoropuhelua ja osapuolten välisen luottamuksen palauttamistoimia, mutta pitää valitettavana, ettei operaation edustajilla vieläkään ole pääsyä Abhasian ja Etelä-Ossetian miehitetyille alueille, jotka Euroopan parlamentti, Nato, Euroopan neuvosto ja jotkut jäsenvaltiot ovat määrittäneet Venäjän miehitysalueiksi; |
| --- | --- |

59.

painottaa EUMM Georgia -tarkkailuoperaation myönteistä roolia, sillä se on etenkin tukenut vuoropuhelua ja osapuolten välisen luottamuksen palauttamistoimia, mutta pitää valitettavana, ettei operaation edustajilla vieläkään ole pääsyä Abhasian ja Etelä-Ossetian miehitetyille alueille, jotka Euroopan parlamentti, Nato, Euroopan neuvosto ja jotkut jäsenvaltiot ovat määrittäneet Venäjän miehitysalueiksi;

Irak

| 60. | toteaa, että EUJUST LEX-Iraq-operaatio, jonka toimeksiantoa jatkettiin 31. päivään joulukuuta 2013, on EU:n ensimmäinen yhdennetty ”oikeusvaltio-operaatio”, jonka päämääränä on auttaa luomaan Irakiin oikeusvaltioperiaatteeseen perustuva ammattimainen rikosoikeusjärjestelmä; toteaa kuitenkin, että Irakin olosuhteet eivät ole läheskään vakaantuneet, sillä siellä on säännöllisesti terrori-iskuja ja tilannetta pahentaa ympäröivän alueen äärimmäisen suuri epävarmuus; |
| --- | --- |

60.

toteaa, että EUJUST LEX-Iraq-operaatio, jonka toimeksiantoa jatkettiin 31. päivään joulukuuta 2013, on EU:n ensimmäinen yhdennetty ”oikeusvaltio-operaatio”, jonka päämääränä on auttaa luomaan Irakiin oikeusvaltioperiaatteeseen perustuva ammattimainen rikosoikeusjärjestelmä; toteaa kuitenkin, että Irakin olosuhteet eivät ole läheskään vakaantuneet, sillä siellä on säännöllisesti terrori-iskuja ja tilannetta pahentaa ympäröivän alueen äärimmäisen suuri epävarmuus;

Kokemukseen perustuva palaute

| 61. | toteaa, että YTPP:n osana toteutetuissa tehtävissä ja operaatioissa saaduista kokemuksista on tärkeää saada palautetta, ja pitää hyvänä Euroopan ulkosuhdehallinnon kriisinhallinta- ja suunnitteluosaston ja EU:n sotilasesikunnan asian hyväksi tekemää työtä; pyytää komission varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa raportoimaan säännöllisesti Euroopan parlamentille tämän työn tuloksista; |
| --- | --- |

61.

toteaa, että YTPP:n osana toteutetuissa tehtävissä ja operaatioissa saaduista kokemuksista on tärkeää saada palautetta, ja pitää hyvänä Euroopan ulkosuhdehallinnon kriisinhallinta- ja suunnitteluosaston ja EU:n sotilasesikunnan asian hyväksi tekemää työtä; pyytää komission varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa raportoimaan säännöllisesti Euroopan parlamentille tämän työn tuloksista;

| 62. | pitää erityisen merkittävänä kokemusta, jota on kartutettu siviilitehtävissä ja -operaatioissa; korostaa, että EU on työskennellyt niiden parissa pitkään ja että niissä on saavutettu mittavia tuloksia; katsoo, että näiden EU:n siviilioperaatioiden lisäarvo on otettava huomioon kansainvälisten kriisien hallintaan liittyvien tehtävien koordinoinnissa EU:n kumppaneiden ja liittolaisten kanssa; |
| --- | --- |

62.

pitää erityisen merkittävänä kokemusta, jota on kartutettu siviilitehtävissä ja -operaatioissa; korostaa, että EU on työskennellyt niiden parissa pitkään ja että niissä on saavutettu mittavia tuloksia; katsoo, että näiden EU:n siviilioperaatioiden lisäarvo on otettava huomioon kansainvälisten kriisien hallintaan liittyvien tehtävien koordinoinnissa EU:n kumppaneiden ja liittolaisten kanssa;

Voimavarat ja operaatioiden toteutuksen rakenteet

| 63. | toteaa, että unionin sotilasoperaatiot kärsivät yhä liian usein joukkojen muodostamisvaikeuksista ja että YTPP:n uskottavuus heikentyy, jos sille ei osoiteta vakuuttavia voimavaroja; vetoaa siksi jäsenvaltioihin, jotta ne asettaisivat jatkossakin käyttöön korkeatasoista henkilöstöä ja kalustoa; |
| --- | --- |

63.

toteaa, että unionin sotilasoperaatiot kärsivät yhä liian usein joukkojen muodostamisvaikeuksista ja että YTPP:n uskottavuus heikentyy, jos sille ei osoiteta vakuuttavia voimavaroja; vetoaa siksi jäsenvaltioihin, jotta ne asettaisivat jatkossakin käyttöön korkeatasoista henkilöstöä ja kalustoa;

| 64. | huomauttaa, että Euroopan ulkosuhdehallinnon kriisinhallintarakenteet ovat alimiehitettyjä sekä siviili- että sotilaspuolella, mikä hidastaa niiden reagointikykyä ja johtaa osaltaan YTPP:n väheksyntään; kehottaa komission varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa korjaamaan tilanteen mahdollisimman pian; painottaa, että komission varapuheenjohtajan / korkean edustajan ja YTPP:n kriisinhallintarakenteiden on oltava suorassa yhteydessä toisiinsa; |
| --- | --- |

64.

huomauttaa, että Euroopan ulkosuhdehallinnon kriisinhallintarakenteet ovat alimiehitettyjä sekä siviili- että sotilaspuolella, mikä hidastaa niiden reagointikykyä ja johtaa osaltaan YTPP:n väheksyntään; kehottaa komission varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa korjaamaan tilanteen mahdollisimman pian; painottaa, että komission varapuheenjohtajan / korkean edustajan ja YTPP:n kriisinhallintarakenteiden on oltava suorassa yhteydessä toisiinsa;

Siviilityöntekijät ja siviilivoimavarat

| 65. | painottaa jäsenvaltioiden vaikeuksia asettaa YTPP:n siviilioperaatioiden käyttöön riittävästi pätevää henkilöstöä; kehottaa komissiota ja Euroopan ulkosuhdehallintoa tutkimaan keinoja, joilla voidaan tukea jäsenvaltioita YTPP-operaatioihin osallistuvien poliisien, tuomareiden ja pitkälle erikoistuneiden julkishallinnon työntekijöiden määrän lisäämiseksi; |
| --- | --- |

65.

painottaa jäsenvaltioiden vaikeuksia asettaa YTPP:n siviilioperaatioiden käyttöön riittävästi pätevää henkilöstöä; kehottaa komissiota ja Euroopan ulkosuhdehallintoa tutkimaan keinoja, joilla voidaan tukea jäsenvaltioita YTPP-operaatioihin osallistuvien poliisien, tuomareiden ja pitkälle erikoistuneiden julkishallinnon työntekijöiden määrän lisäämiseksi;

| 66. | panee merkille, että siviilikriisinhallinnan yleistavoitetta 2010 on jatkettu, ja pitää hyvänä monivuotisen siviilivoimavarojen kehittämisohjelman hyväksymistä; vetoaa jäsenvaltioihin ja eritoten asiasta vastaaviin ministeriöihin ohjelman täytäntöönpanemiseksi; |
| --- | --- |

66.

panee merkille, että siviilikriisinhallinnan yleistavoitetta 2010 on jatkettu, ja pitää hyvänä monivuotisen siviilivoimavarojen kehittämisohjelman hyväksymistä; vetoaa jäsenvaltioihin ja eritoten asiasta vastaaviin ministeriöihin ohjelman täytäntöönpanemiseksi;

| 67. | korostaa tarvetta varmistaa tehokkaammat suuntaviivat ja valmiudet sovittelua varten sekä osoittaa sovitteluun oikea-aikaisesti ja koordinoidusti riittävät resurssit siviilikriisinhallinnan yleistavoitteissa mainittujen poliiseja, tuomareita ja pitkälle erikoistuneita julkishallinnon työntekijöitä koskevien valmiuksien lisäksi; |
| --- | --- |

67.

korostaa tarvetta varmistaa tehokkaammat suuntaviivat ja valmiudet sovittelua varten sekä osoittaa sovitteluun oikea-aikaisesti ja koordinoidusti riittävät resurssit siviilikriisinhallinnan yleistavoitteissa mainittujen poliiseja, tuomareita ja pitkälle erikoistuneita julkishallinnon työntekijöitä koskevien valmiuksien lisäksi;

| 68. | panee huolestuneena merkille, että joissakin jäsenvaltioissa siviilihenkilöstön rekrytointia, koordinointia ja lähettämistä YTPP-operaatioihin vaikeuttaa edelleen erilaisten kansallisten käytäntöjen ja kriteerien noudattaminen; kehottaa jäsenvaltioita koordinoimaan näitä asioita paremmin keskenään ja määrittelemään niitä koskevia parhaita käytäntöjä; |
| --- | --- |

68.

panee huolestuneena merkille, että joissakin jäsenvaltioissa siviilihenkilöstön rekrytointia, koordinointia ja lähettämistä YTPP-operaatioihin vaikeuttaa edelleen erilaisten kansallisten käytäntöjen ja kriteerien noudattaminen; kehottaa jäsenvaltioita koordinoimaan näitä asioita paremmin keskenään ja määrittelemään niitä koskevia parhaita käytäntöjä;

| 69. | pahoittelee tässä yhteydessä sitä, etteivät komission varapuheenjohtaja / korkea edustaja ja jäsenvaltiot ole ottaneet huomioon Euroopan parlamentin antamia päätöslauselmia, joissa kehotetaan varmistamaan pätevän siviilihenkilöstön ja aineellisten valmiuksien riittävä taso; palauttaa tässä yhteydessä mieliin 21. maaliskuuta 2011 kokoontuneen neuvoston seuraavat päätelmät YTPP:n siviilivoimavaroista ja pitää niitä yhä ajankohtaisina:






  — | on otettava palvelukseen riittävä määrä pätevää ja koulutettua henkilöstöä; |
| --- | --- | --- |

69.

pahoittelee tässä yhteydessä sitä, etteivät komission varapuheenjohtaja / korkea edustaja ja jäsenvaltiot ole ottaneet huomioon Euroopan parlamentin antamia päätöslauselmia, joissa kehotetaan varmistamaan pätevän siviilihenkilöstön ja aineellisten valmiuksien riittävä taso; palauttaa tässä yhteydessä mieliin 21. maaliskuuta 2011 kokoontuneen neuvoston seuraavat päätelmät YTPP:n siviilivoimavaroista ja pitää niitä yhä ajankohtaisina:

—

on otettava palvelukseen riittävä määrä pätevää ja koulutettua henkilöstöä;

| — | on kehitettävä asianmukaisia edellytyksiä operaatioille, muun muassa viimeisteltyä Goalkeeper-sovellusta, joustavampia valmistelutoimenpiteitä sekä parempia menetelmiä siviilioperaatioiden varustamiseksi (muun muassa pysyvän varastointiratkaisun käyttöönotto); |
| --- | --- |

—

on kehitettävä asianmukaisia edellytyksiä operaatioille, muun muassa viimeisteltyä Goalkeeper-sovellusta, joustavampia valmistelutoimenpiteitä sekä parempia menetelmiä siviilioperaatioiden varustamiseksi (muun muassa pysyvän varastointiratkaisun käyttöönotto);

| — | on jatkettava siviilioperaatioiden valmistelutoimien täytäntöönpanoa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen asiaankuuluvien määräysten mukaisesti; |
| --- | --- |

—

on jatkettava siviilioperaatioiden valmistelutoimien täytäntöönpanoa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen asiaankuuluvien määräysten mukaisesti;

| — | on tehostettava saatujen kokemusten vaikutustenarviointia ja täytäntöönpanoa; |
| --- | --- |

—

on tehostettava saatujen kokemusten vaikutustenarviointia ja täytäntöönpanoa;

| — | on tehostettava yhteistyötä kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa; |
| --- | --- |

—

on tehostettava yhteistyötä kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa;

Sotilashenkilöstö ja sotilaalliset voimavarat

| 70. | panee merkille, että EU:ta vaivaavat tällä hetkellä suuret rahoitusongelmat ja että jäsenvaltiot ovat euroalueen kriisistä riippuvista tai riippumattomista kustannus-, talousarvio- ja poliittisista syistä vaiheessa, jossa ne leikkaavat puolustusbudjettiaan tai parhaimmillaankin ylläpitävät sitä entisellä tasolla; korostaa, että nämä leikkaukset saattavat heikentää jäsenvaltioiden sotilasvoimavaroja ja sitä kautta myös EU:n mahdollisuuksia kantaa tehokkaasti vastuunsa rauhanturvaamisen ja konfliktien estämisen alalla sekä kansainvälisen turvallisuuden edistämisessä; |
| --- | --- |

70.

panee merkille, että EU:ta vaivaavat tällä hetkellä suuret rahoitusongelmat ja että jäsenvaltiot ovat euroalueen kriisistä riippuvista tai riippumattomista kustannus-, talousarvio- ja poliittisista syistä vaiheessa, jossa ne leikkaavat puolustusbudjettiaan tai parhaimmillaankin ylläpitävät sitä entisellä tasolla; korostaa, että nämä leikkaukset saattavat heikentää jäsenvaltioiden sotilasvoimavaroja ja sitä kautta myös EU:n mahdollisuuksia kantaa tehokkaasti vastuunsa rauhanturvaamisen ja konfliktien estämisen alalla sekä kansainvälisen turvallisuuden edistämisessä;

| 71. | panee merkille sotilaallisten voimavarojen ja aseiden lisääntymisen Aasian mantereella ja erityisesti Kiinassa; kehottaa syventämään vuoropuhelua alueen kanssa ja nostamaan esille turvallisuuteen ja puolustukseen liittyviä kysymyksiä; |
| --- | --- |

71.

panee merkille sotilaallisten voimavarojen ja aseiden lisääntymisen Aasian mantereella ja erityisesti Kiinassa; kehottaa syventämään vuoropuhelua alueen kanssa ja nostamaan esille turvallisuuteen ja puolustukseen liittyviä kysymyksiä;

| 72. | korostaa eritoten, että ulkoisten operaatioiden määrän moninkertaistuminen viime vuosina – Irakissa, Afganistanissa ja Afrikassa, esimerkiksi Libyassa – on ollut ja on yhä suuri taloudellinen rasitus valtioille, jotka ovat osallistuneet tai osallistuvat näihin operaatioihin; toteaa, että nämä kustannukset vaikuttavat suoraan kaluston ennenaikaiseen kulumiseen mutta myös valtioiden halukkuuteen osallistua YTPP-operaatioihin niistä talousarviolle ja voimavaroille aiheutuvan taakan vuoksi; |
| --- | --- |

72.

korostaa eritoten, että ulkoisten operaatioiden määrän moninkertaistuminen viime vuosina – Irakissa, Afganistanissa ja Afrikassa, esimerkiksi Libyassa – on ollut ja on yhä suuri taloudellinen rasitus valtioille, jotka ovat osallistuneet tai osallistuvat näihin operaatioihin; toteaa, että nämä kustannukset vaikuttavat suoraan kaluston ennenaikaiseen kulumiseen mutta myös valtioiden halukkuuteen osallistua YTPP-operaatioihin niistä talousarviolle ja voimavaroille aiheutuvan taakan vuoksi;

| 73. | korostaa, että kaikkien jäsenvaltioiden yhteenlasketut absoluuttiset puolustusbudjetit kestävät vertailun tärkeimpien nopeasti kehittyvien maiden menojen kanssa, eli ongelma ei ole niinkään talousarvioon liittyvä kuin poliittinen, olipa kyse eurooppalaisen teollisen ja teknologisen perustan määrittelystä tai tiettyjen operatiivisten voimavarojen antamisesta yhteiskäyttöön; huomauttaa, että eurooppalaisten yritysten yhteenliittymät, yhteiset aloitteet ja fuusiohankkeet voivat edistää EU:n puolustusteollisuuden kehitystä; |
| --- | --- |

73.

korostaa, että kaikkien jäsenvaltioiden yhteenlasketut absoluuttiset puolustusbudjetit kestävät vertailun tärkeimpien nopeasti kehittyvien maiden menojen kanssa, eli ongelma ei ole niinkään talousarvioon liittyvä kuin poliittinen, olipa kyse eurooppalaisen teollisen ja teknologisen perustan määrittelystä tai tiettyjen operatiivisten voimavarojen antamisesta yhteiskäyttöön; huomauttaa, että eurooppalaisten yritysten yhteenliittymät, yhteiset aloitteet ja fuusiohankkeet voivat edistää EU:n puolustusteollisuuden kehitystä;

| 74. | huomauttaa, että Ranskan ja Yhdistyneen kuningaskunnan Yhdysvaltojen tuella aloittamat ja Naton jatkamat sotilastoimet osoittivat tiettyjen Euroopan valtioiden kyvyn puuttua intensiivisiin konflikteihin mutta myös niiden vaikeudet toteuttaa tämänkaltaisia toimia pitemmän aikaa, etenkin koska niiltä puuttuu perustavia valmiuksia, kuten ilmatankkaus, tiedustelutietojen kerääminen tai täsmäammukset; |
| --- | --- |

74.

huomauttaa, että Ranskan ja Yhdistyneen kuningaskunnan Yhdysvaltojen tuella aloittamat ja Naton jatkamat sotilastoimet osoittivat tiettyjen Euroopan valtioiden kyvyn puuttua intensiivisiin konflikteihin mutta myös niiden vaikeudet toteuttaa tämänkaltaisia toimia pitemmän aikaa, etenkin koska niiltä puuttuu perustavia valmiuksia, kuten ilmatankkaus, tiedustelutietojen kerääminen tai täsmäammukset;

| 75. | palauttaa mieliin rahoituskriisin vaikutuksista EU:n jäsenvaltioiden puolustusalaan 14. joulukuuta 2011 antamansa päätöslauselman ja painottaa, että siinä esitetään käypiä suosituksia jäsenvaltioiden sotilasvoimavarojen kehittämiseksi vastuunjaon ja yhteiskäytön hengessä; |
| --- | --- |

75.

palauttaa mieliin rahoituskriisin vaikutuksista EU:n jäsenvaltioiden puolustusalaan 14. joulukuuta 2011 antamansa päätöslauselman ja painottaa, että siinä esitetään käypiä suosituksia jäsenvaltioiden sotilasvoimavarojen kehittämiseksi vastuunjaon ja yhteiskäytön hengessä;

| 76. | suhtautuu myönteisesti kahdenvälisiin sopimuksiin, kuten Ranskan ja Yhdistyneen kuningaskunnan väliseen sopimukseen sotilasyhteistyöstä, ja kehottaa myös muita jäsenvaltioita harkitsemaan kahden- tai monenvälisten sopimusten tekemistä sotilaallisen yhteistyön ja yhdentymisen alalla, jotta voitaisiin säästää kustannuksissa, välttää turhat päällekkäisyydet sekä aloittaa YTPP:n kehittäminen ja EU:n turvallisuusalan yhdentäminen perusasioista; |
| --- | --- |

76.

suhtautuu myönteisesti kahdenvälisiin sopimuksiin, kuten Ranskan ja Yhdistyneen kuningaskunnan väliseen sopimukseen sotilasyhteistyöstä, ja kehottaa myös muita jäsenvaltioita harkitsemaan kahden- tai monenvälisten sopimusten tekemistä sotilaallisen yhteistyön ja yhdentymisen alalla, jotta voitaisiin säästää kustannuksissa, välttää turhat päällekkäisyydet sekä aloittaa YTPP:n kehittäminen ja EU:n turvallisuusalan yhdentäminen perusasioista;

| 77. | on tyytyväinen voimavarojen yhdistämistä ja yhteiskäyttöä koskevan EU:n aloitteen ensimmäisiin edistysaskeliin ja antaa tunnustusta Euroopan puolustusviraston työstä 11 ensisijaisen toiminnan painopistealueen määrittämiseksi; korostaa etenkin neljällä alalla saavutettua edistystä: ilmatankkaus, merivalvonta, lääkintätuki ja koulutus; pyytää luomaan aloitteelle strategisen kehyksen; |
| --- | --- |

77.

on tyytyväinen voimavarojen yhdistämistä ja yhteiskäyttöä koskevan EU:n aloitteen ensimmäisiin edistysaskeliin ja antaa tunnustusta Euroopan puolustusviraston työstä 11 ensisijaisen toiminnan painopistealueen määrittämiseksi; korostaa etenkin neljällä alalla saavutettua edistystä: ilmatankkaus, merivalvonta, lääkintätuki ja koulutus; pyytää luomaan aloitteelle strategisen kehyksen;

| 78. | pitää kuitenkin valitettavana, ettei voimavarojen yhdistämistä ja yhteiskäyttöä koskevassa aloitteessa ole tähän mennessä onnistuttu ratkaisemaan ainuttakaan siviilikriisinhallinnan yleistavoitteissa 2010 mainittua ongelmaa; toteaa jäsenvaltioiden olevan vastahakoisia toimimaan johtovaltioina, jotka ottavat kukin vastuulleen yhden 300:sta voimavarojen yhdistämistä ja yhteiskäyttöä koskevasta aloitteesta, joita EU:n sotilasesikunta ehdotti huhtikuussa 2011; |
| --- | --- |

78.

pitää kuitenkin valitettavana, ettei voimavarojen yhdistämistä ja yhteiskäyttöä koskevassa aloitteessa ole tähän mennessä onnistuttu ratkaisemaan ainuttakaan siviilikriisinhallinnan yleistavoitteissa 2010 mainittua ongelmaa; toteaa jäsenvaltioiden olevan vastahakoisia toimimaan johtovaltioina, jotka ottavat kukin vastuulleen yhden 300:sta voimavarojen yhdistämistä ja yhteiskäyttöä koskevasta aloitteesta, joita EU:n sotilasesikunta ehdotti huhtikuussa 2011;

| 79. | kehottaa jäsenvaltioita arvioimaan ensi vuonna pidettäväksi kaavailtua puolustusasioiden Eurooppa-neuvostoa valmisteltaessa EU:n nykyiset valmiudet sekä päättämään lopullisesti aloitteen toteuttamisesta unionin puolustusta koskevan suunnittelumenettelyn käynnistämiseksi; |
| --- | --- |

79.

kehottaa jäsenvaltioita arvioimaan ensi vuonna pidettäväksi kaavailtua puolustusasioiden Eurooppa-neuvostoa valmisteltaessa EU:n nykyiset valmiudet sekä päättämään lopullisesti aloitteen toteuttamisesta unionin puolustusta koskevan suunnittelumenettelyn käynnistämiseksi;

| 80. | pitää myönteisenä Euroopan puolustusviraston ehdotusta, joka koskee vapaaehtoisten, voimavarojen yhdistämistä ja yhteiskäyttöä koskevien käytännesääntöjen laatimista jäsenvaltioiden yhteistyön helpottamiseksi sotilaallisten voimavarojen hankkimisessa, käytössä ja yhteisessä hallinnoinnissa; |
| --- | --- |

80.

pitää myönteisenä Euroopan puolustusviraston ehdotusta, joka koskee vapaaehtoisten, voimavarojen yhdistämistä ja yhteiskäyttöä koskevien käytännesääntöjen laatimista jäsenvaltioiden yhteistyön helpottamiseksi sotilaallisten voimavarojen hankkimisessa, käytössä ja yhteisessä hallinnoinnissa;

| 81. | tukee eritoten ilmatankkaushanketta, jossa on myös hankintaosio; on kuitenkin pettynyt siihen, että hankkeen tulokset todennäköisesti jäävät vähäisiksi, sillä sen yhteydessä ei ole onnistuttu luomaan uusia valmiuksia, vaan siinä ainoastaan uudistetaan nykyisiä; painottaa, että jäsenvaltioiden on pidettävä kiinni aloitteen eurooppalaisuudesta, ja katsoo, että puolustusmateriaalialan yhteistyöorganisaatio OCCAR olisi sopiva taho hallinnoimaan hankintaosiota; |
| --- | --- |

81.

tukee eritoten ilmatankkaushanketta, jossa on myös hankintaosio; on kuitenkin pettynyt siihen, että hankkeen tulokset todennäköisesti jäävät vähäisiksi, sillä sen yhteydessä ei ole onnistuttu luomaan uusia valmiuksia, vaan siinä ainoastaan uudistetaan nykyisiä; painottaa, että jäsenvaltioiden on pidettävä kiinni aloitteen eurooppalaisuudesta, ja katsoo, että puolustusmateriaalialan yhteistyöorganisaatio OCCAR olisi sopiva taho hallinnoimaan hankintaosiota;

| 82. | on tyytyväinen Euroopan puolustusviraston ja OCCARin välillä 27. heinäkuuta 2012 tehtyyn sopimukseen, joka mahdollistaa niiden suhteiden virallistamisen, sotilasvoimavarojen kehittämistä koskevan tiiviimmän yhteistyön ja turvallisuusluokiteltujen tietojen vaihdon; |
| --- | --- |

82.

on tyytyväinen Euroopan puolustusviraston ja OCCARin välillä 27. heinäkuuta 2012 tehtyyn sopimukseen, joka mahdollistaa niiden suhteiden virallistamisen, sotilasvoimavarojen kehittämistä koskevan tiiviimmän yhteistyön ja turvallisuusluokiteltujen tietojen vaihdon;

| 83. | huomauttaa, että Libyan sota teki ilmeiseksi myös, että eurooppalaisilta asevoimilta puuttuu miehittämättömiä ilma-aluksia tiedustelulentoja varten, ja toteaa, että Euroopassa on meneillään kaksi kilpailevaa MALE-tiedustelulennokkeja (Medium Altitude Long Endurance) koskevaa hanketta; panee merkille Ranskan ja Yhdistyneen kuningaskunnan yhteistyön miehittämättömien taistelulennokkien alalla ja katsoo, että kahdenkeskisyyden sijaan olisi hyödyllistä sallia myös muiden eurooppalaisten kumppanien osallistuminen yhteistyöhön; |
| --- | --- |

83.

huomauttaa, että Libyan sota teki ilmeiseksi myös, että eurooppalaisilta asevoimilta puuttuu miehittämättömiä ilma-aluksia tiedustelulentoja varten, ja toteaa, että Euroopassa on meneillään kaksi kilpailevaa MALE-tiedustelulennokkeja (Medium Altitude Long Endurance) koskevaa hanketta; panee merkille Ranskan ja Yhdistyneen kuningaskunnan yhteistyön miehittämättömien taistelulennokkien alalla ja katsoo, että kahdenkeskisyyden sijaan olisi hyödyllistä sallia myös muiden eurooppalaisten kumppanien osallistuminen yhteistyöhön;

| 84. | pitää Euroopan ilmakuljetusjohtoportaan (European Air Transport Command, EATC) perustamista konkreettisena ja onnistuneena esimerkkinä voimavarojen yhdistämisestä ja yhteiskäytöstä ja painottaa, että A400M-kuljetuskaluston kokoaminen tämän rakenteen osaksi lujittaisi huomattavasti EU:n ja sen jäsenvaltioiden joukkojenprojisointivalmiuksia; kehottaa kaikkia hankkeeseen osallistuvia valtioita asettamaan kaikki saatavilla olevat kuljetusvälineet EATC:n käyttöön; kehottaa EATC:n ulkopuolisia jäsenvaltioita liittymään EATC:hen; |
| --- | --- |

84.

pitää Euroopan ilmakuljetusjohtoportaan (European Air Transport Command, EATC) perustamista konkreettisena ja onnistuneena esimerkkinä voimavarojen yhdistämisestä ja yhteiskäytöstä ja painottaa, että A400M-kuljetuskaluston kokoaminen tämän rakenteen osaksi lujittaisi huomattavasti EU:n ja sen jäsenvaltioiden joukkojenprojisointivalmiuksia; kehottaa kaikkia hankkeeseen osallistuvia valtioita asettamaan kaikki saatavilla olevat kuljetusvälineet EATC:n käyttöön; kehottaa EATC:n ulkopuolisia jäsenvaltioita liittymään EATC:hen;

| 85. | kehottaa komissiota, neuvostoa, jäsenvaltioita ja Euroopan puolustusvirastoa pohtimaan innovoivien ratkaisujen käyttöönottoa EU:n projisointivalmiuksien parantamiseksi, josta olisi kahtalainen hyöty: pienen A400M-kaluston varaan rakentuva ilmakuljetusalan julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuus mahdollistaisi paitsi humanitaarisen avun toimittamisen katastrofialueille, myös kaluston ja henkilöstön kuljetukset YTPP-operaatioiden yhteydessä; |
| --- | --- |

85.

kehottaa komissiota, neuvostoa, jäsenvaltioita ja Euroopan puolustusvirastoa pohtimaan innovoivien ratkaisujen käyttöönottoa EU:n projisointivalmiuksien parantamiseksi, josta olisi kahtalainen hyöty: pienen A400M-kaluston varaan rakentuva ilmakuljetusalan julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuus mahdollistaisi paitsi humanitaarisen avun toimittamisen katastrofialueille, myös kaluston ja henkilöstön kuljetukset YTPP-operaatioiden yhteydessä;

| 86. | korostaa, että eurooppalaisten voimavarojen parantamiseen on sisällyttävä myös Euroopan puolustusalan teollisen ja teknologisen perustan lujittaminen; muistuttaa siksi, että on tärkeä suosia eurooppalaista tuotantoa, ja pitää osta eurooppalaista -toimenpidepakettia tarpeellisena; |
| --- | --- |

86.

korostaa, että eurooppalaisten voimavarojen parantamiseen on sisällyttävä myös Euroopan puolustusalan teollisen ja teknologisen perustan lujittaminen; muistuttaa siksi, että on tärkeä suosia eurooppalaista tuotantoa, ja pitää osta eurooppalaista -toimenpidepakettia tarpeellisena;

| 87. | huomauttaa, että EU:ta ja jäsenvaltioita koetteleva finanssi- ja budjettikriisi johtaa taitotiedon menettämiseen, jos ei käynnistetä yhtään merkittävää kahden- tai monenvälistä Euroopan tason ohjelmaa, ja että se voi johtaa myös pitkälle erikoistuneen teollisen perustan katoamiseen; kiinnittää huomiota myös EU:n puolustusteollisuuden keskisuuriin yrityksiin, jotka kärsivät myös talous- ja rahoituskriisistä ja jotka voivat lisätä taloudellista toimintaa ja olla vastuussa työpaikkojen luomisesta joissakin EU:n jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

87.

huomauttaa, että EU:ta ja jäsenvaltioita koetteleva finanssi- ja budjettikriisi johtaa taitotiedon menettämiseen, jos ei käynnistetä yhtään merkittävää kahden- tai monenvälistä Euroopan tason ohjelmaa, ja että se voi johtaa myös pitkälle erikoistuneen teollisen perustan katoamiseen; kiinnittää huomiota myös EU:n puolustusteollisuuden keskisuuriin yrityksiin, jotka kärsivät myös talous- ja rahoituskriisistä ja jotka voivat lisätä taloudellista toimintaa ja olla vastuussa työpaikkojen luomisesta joissakin EU:n jäsenvaltioissa;

| 88. | panee tyytyväisenä merkille komission ehdotuksen Horisontti 2020 -ohjelmasta, jossa esitetään YTPP-operaatioita tukevien siviili- ja sotilasalan tutkimusten ja hankintojen rahoittamista jatkossa EU:n talousarviosta; toteaa huolestuneena, että tutkimukseen ja teknologiaan varatut määrärahat ovat laskussa, mikä pitkällä aikavälillä vaikuttaa eurooppalaisten kykyyn ylläpitää uskottavia puolustusvalmiuksia, jotka perustuvat puolustustarvikkeiden laajaan valikoimaan; palauttaa mieliin, että jäsenvaltiot ovat sitoutuneet nostamaan puolustusalan tutkimukseen ja teknologiaan osoittamiensa määrärahojen osuuden vähintään kahteen prosenttiin puolustusbudjetistaan, ja muistuttaa, että puolustusteknologian ja puolustukseen liittyvän tutkimuksen investointien avulla on saatu aikaan merkittäviä tuloksia, joita on voitu soveltaa siviilikäytössä; |
| --- | --- |

88.

panee tyytyväisenä merkille komission ehdotuksen Horisontti 2020 -ohjelmasta, jossa esitetään YTPP-operaatioita tukevien siviili- ja sotilasalan tutkimusten ja hankintojen rahoittamista jatkossa EU:n talousarviosta; toteaa huolestuneena, että tutkimukseen ja teknologiaan varatut määrärahat ovat laskussa, mikä pitkällä aikavälillä vaikuttaa eurooppalaisten kykyyn ylläpitää uskottavia puolustusvalmiuksia, jotka perustuvat puolustustarvikkeiden laajaan valikoimaan; palauttaa mieliin, että jäsenvaltiot ovat sitoutuneet nostamaan puolustusalan tutkimukseen ja teknologiaan osoittamiensa määrärahojen osuuden vähintään kahteen prosenttiin puolustusbudjetistaan, ja muistuttaa, että puolustusteknologian ja puolustukseen liittyvän tutkimuksen investointien avulla on saatu aikaan merkittäviä tuloksia, joita on voitu soveltaa siviilikäytössä;

| 89. | panee tyytyväisenä merkille uusimmat aloitteet ja hankkeet verkkopuolustuksen alalla; kehottaa jäsenvaltioita tekemään Euroopan puolustusviraston kanssa vielä tiiviimpää yhteistyötä luottamuksen lisäämisen sekä voimavarojen yhdistämisen ja yhteiskäytön alalla erityisesti niiden verkkopuolustusvalmiuksien kehittämiseksi; on tyytyväinen siihen, että Euroopan puolustusvirasto on nimennyt verkkopuolustuksen yhdeksi puolustusalan tutkimuksen ja teknologian painopistealueeksi; |
| --- | --- |

89.

panee tyytyväisenä merkille uusimmat aloitteet ja hankkeet verkkopuolustuksen alalla; kehottaa jäsenvaltioita tekemään Euroopan puolustusviraston kanssa vielä tiiviimpää yhteistyötä luottamuksen lisäämisen sekä voimavarojen yhdistämisen ja yhteiskäytön alalla erityisesti niiden verkkopuolustusvalmiuksien kehittämiseksi; on tyytyväinen siihen, että Euroopan puolustusvirasto on nimennyt verkkopuolustuksen yhdeksi puolustusalan tutkimuksen ja teknologian painopistealueeksi;

| 90. | antaa kiitosta Euroopan puolustusviraston ponnisteluista Euroopan puolustuksen teollisen ja teknologisen perustan säilyttämiseksi sekä Barnierin-Tajanin-aloitteesta perustaa komission alaisuuteen työryhmä, jonka tehtävänä on säilyttää ja kehittää tätä strategista välinettä, jolla varmistetaan EU:n ja sen jäsenvaltioiden puolustuksellinen riippumattomuus; kehottaa komissiota tiedottamaan parlamentille työryhmän työskentelyn etenemisestä ja pyytää sitä ottamaan parlamentin tulevaisuudessa mukaan työskentelyyn; |
| --- | --- |

90.

antaa kiitosta Euroopan puolustusviraston ponnisteluista Euroopan puolustuksen teollisen ja teknologisen perustan säilyttämiseksi sekä Barnierin-Tajanin-aloitteesta perustaa komission alaisuuteen työryhmä, jonka tehtävänä on säilyttää ja kehittää tätä strategista välinettä, jolla varmistetaan EU:n ja sen jäsenvaltioiden puolustuksellinen riippumattomuus; kehottaa komissiota tiedottamaan parlamentille työryhmän työskentelyn etenemisestä ja pyytää sitä ottamaan parlamentin tulevaisuudessa mukaan työskentelyyn;

| 91. | pyytää jäsenvaltioita soveltamaan täysin puolustusalan julkisista hankinnoista annettua direktiiviä (2009/81/EY (6)), jotta voidaan pyrkiä lisäämään laitteiden välistä yhteentoimivuutta ja ehkäistä markkinoiden pirstoutumista, joka usein hyödyttää unionin ulkopuolisia maita; |
| --- | --- |

91.

pyytää jäsenvaltioita soveltamaan täysin puolustusalan julkisista hankinnoista annettua direktiiviä (2009/81/EY (6)), jotta voidaan pyrkiä lisäämään laitteiden välistä yhteentoimivuutta ja ehkäistä markkinoiden pirstoutumista, joka usein hyödyttää unionin ulkopuolisia maita;

| 92. | pitää myönteisenä komission 10. lokakuuta 2012 antamaa teollisuuspolitiikan alan tiedonantoa ”Vahvempi eurooppalainen teollisuus talouden kasvua ja elpymistä varten”, jossa todetaan, että puolustusalalla on yhä vahvasti kansallinen ulottuvuus, ja ilmoitetaan, että komissio aikoo kehittää kattavan strategian puolustusteollisuuden kilpailukyvyn tukemiseksi; |
| --- | --- |

92.

pitää myönteisenä komission 10. lokakuuta 2012 antamaa teollisuuspolitiikan alan tiedonantoa ”Vahvempi eurooppalainen teollisuus talouden kasvua ja elpymistä varten”, jossa todetaan, että puolustusalalla on yhä vahvasti kansallinen ulottuvuus, ja ilmoitetaan, että komissio aikoo kehittää kattavan strategian puolustusteollisuuden kilpailukyvyn tukemiseksi;

| 93. | muistuttaa, että Euroopan puolustusviraston laatima voimavarojen kehittämissuunnitelma on tarkoituksenmukainen; kehottaa jäsenvaltioita ottamaan sen paremmin huomioon kansallisessa suunnittelussa sekä osallistumaan innokkaammin Euroopan puolustusviraston hankkeiden rahoittamiseen; |
| --- | --- |

93.

muistuttaa, että Euroopan puolustusviraston laatima voimavarojen kehittämissuunnitelma on tarkoituksenmukainen; kehottaa jäsenvaltioita ottamaan sen paremmin huomioon kansallisessa suunnittelussa sekä osallistumaan innokkaammin Euroopan puolustusviraston hankkeiden rahoittamiseen;

| 94. | katsoo, että neuvoston ja jäsenvaltioiden on enemmän tuettava unionin resursseja, joiden avulla voidaan saada aikaan yhteiskäytön synnyttämiä säästöjä, ja eritoten Euroopan puolustusvirastoa, Euroopan unionin satelliittikeskusta ja Euroopan turvallisuus- ja puolustusakatemiaa; |
| --- | --- |

94.

katsoo, että neuvoston ja jäsenvaltioiden on enemmän tuettava unionin resursseja, joiden avulla voidaan saada aikaan yhteiskäytön synnyttämiä säästöjä, ja eritoten Euroopan puolustusvirastoa, Euroopan unionin satelliittikeskusta ja Euroopan turvallisuus- ja puolustusakatemiaa;

| 95. | vaatii neuvostoa ja jäsenvaltioita osoittamaan Euroopan puolustusvirastolle riittävästi määrärahoja ja henkilöstöä, jotta se voisi täyttää kaikki sille Lissabonin sopimuksessa määrätyt tehtävät; korostaa, että tämä on otettava huomioon seuraavassa monivuotisessa rahoituskehyksessä; |
| --- | --- |

95.

vaatii neuvostoa ja jäsenvaltioita osoittamaan Euroopan puolustusvirastolle riittävästi määrärahoja ja henkilöstöä, jotta se voisi täyttää kaikki sille Lissabonin sopimuksessa määrätyt tehtävät; korostaa, että tämä on otettava huomioon seuraavassa monivuotisessa rahoituskehyksessä;

YTPP:tä tukeva avaruuspolitiikka

| 96. | korostaa, että EU:n päätöksenteon ja toiminnan riippumattomuuden varmistamiseksi sillä on oltava käytössään asianmukaiset satelliittiperusteiset keinot tuottaa satelliittikuvia, kerätä tiedustelutietoja sekä huolehtia viestinnästä ja avaruustilannetietoisuudesta; katsoo, että näillä aloilla voimavaroja voitaisiin jakaa ja antaa yhteiskäyttöön enemmän kuin nykyisissä kahdenvälisissä tai EU:n satelliittikeskuksen kanssa Helios-, Cosmo-Skymed- ja SAR-Lupe-ohjelmista tehdyissä sopimuksissa määrätään; toivoo, että MUSIS-ohjelma, joka korvaa kaukokartoitussatelliittien nykyisen sukupolven, voisi olla esimerkki yhteistyöstä sekä Euroopan maiden kesken että Euroopan ulkosuhdehallinnon ja unionin poliittis-sotilaallisten elinten kanssa; |
| --- | --- |

96.

korostaa, että EU:n päätöksenteon ja toiminnan riippumattomuuden varmistamiseksi sillä on oltava käytössään asianmukaiset satelliittiperusteiset keinot tuottaa satelliittikuvia, kerätä tiedustelutietoja sekä huolehtia viestinnästä ja avaruustilannetietoisuudesta; katsoo, että näillä aloilla voimavaroja voitaisiin jakaa ja antaa yhteiskäyttöön enemmän kuin nykyisissä kahdenvälisissä tai EU:n satelliittikeskuksen kanssa Helios-, Cosmo-Skymed- ja SAR-Lupe-ohjelmista tehdyissä sopimuksissa määrätään; toivoo, että MUSIS-ohjelma, joka korvaa kaukokartoitussatelliittien nykyisen sukupolven, voisi olla esimerkki yhteistyöstä sekä Euroopan maiden kesken että Euroopan ulkosuhdehallinnon ja unionin poliittis-sotilaallisten elinten kanssa;

| 97. | kehottaakin neuvostoa ja komissiota tutkimaan mahdollisuutta, että EU osallistuisi tulevien satelliittikuvaohjelmien rahoitukseen siten, että unionin poliittis-sotilaallisilla elimillä ja Euroopan ulkosuhdehallinnolla olisi mahdollisuus määrittää satelliittien tehtäviä ja saada pyynnöstä käyttöönsä omia tarpeita vastaavia satelliittikuvia kriisialueista tai alueista, joilla on määrä toteuttaa YTPP-operaatio; |
| --- | --- |

97.

kehottaakin neuvostoa ja komissiota tutkimaan mahdollisuutta, että EU osallistuisi tulevien satelliittikuvaohjelmien rahoitukseen siten, että unionin poliittis-sotilaallisilla elimillä ja Euroopan ulkosuhdehallinnolla olisi mahdollisuus määrittää satelliittien tehtäviä ja saada pyynnöstä käyttöönsä omia tarpeita vastaavia satelliittikuvia kriisialueista tai alueista, joilla on määrä toteuttaa YTPP-operaatio;

| 98. | muistuttaa, että unionin rahoitus on tarpeen GMES-hankkeessa, josta on määrä tulla GALILEO-ohjelman kaltainen EU:n kriittinen infrastruktuuri; |
| --- | --- |

98.

muistuttaa, että unionin rahoitus on tarpeen GMES-hankkeessa, josta on määrä tulla GALILEO-ohjelman kaltainen EU:n kriittinen infrastruktuuri;

Nopean toiminnan kyvyn parantaminen

| 99. | huomauttaa, että huolimatta Euroopan parlamentin päätöslauselmista sekä Athene-järjestelmään ja EU:n taisteluosastojen käyttöjärjestelmään tehdyistä mukautuksista, joita pyydettiin esimerkiksi Weimarin kirjeessä, osastoja ei ole tähän mennessä käytetty, vaikka ne voivat toimia ensiksi paikalle lähetettävinä joukkoina, kunnes pitkäaikaisempaan toimintaan soveltuvat joukot tulevat niiden tilalle; |
| --- | --- |

99.

huomauttaa, että huolimatta Euroopan parlamentin päätöslauselmista sekä Athene-järjestelmään ja EU:n taisteluosastojen käyttöjärjestelmään tehdyistä mukautuksista, joita pyydettiin esimerkiksi Weimarin kirjeessä, osastoja ei ole tähän mennessä käytetty, vaikka ne voivat toimia ensiksi paikalle lähetettävinä joukkoina, kunnes pitkäaikaisempaan toimintaan soveltuvat joukot tulevat niiden tilalle;

| 100. | katsoo tilanteen heikentävän taisteluosastojen ja yleensä YTPP:n uskottavuutta, sillä niitä olisi jo voitu käyttää; kannustaa jäsenvaltioita säilyttämään toimintavalmiutensa ja täyttämään tähän välineeseen liittyvät sitoumuksensa sekä pitämään mielessä, että taisteluosastoihin on kohdennettu suuri määrä rahaa ja henkilöstöä, minkä takia niiden hyödyntämättä jättäminen lukuisista tilaisuuksista riippumatta on muodostunut rasitteeksi; |
| --- | --- |

100.

katsoo tilanteen heikentävän taisteluosastojen ja yleensä YTPP:n uskottavuutta, sillä niitä olisi jo voitu käyttää; kannustaa jäsenvaltioita säilyttämään toimintavalmiutensa ja täyttämään tähän välineeseen liittyvät sitoumuksensa sekä pitämään mielessä, että taisteluosastoihin on kohdennettu suuri määrä rahaa ja henkilöstöä, minkä takia niiden hyödyntämättä jättäminen lukuisista tilaisuuksista riippumatta on muodostunut rasitteeksi;

| 101. | toteaa jälleen, että Athene-järjestelmää pitäisi mukauttaa lisää yhteisten kustannusten osuuden kasvattamiseksi ja sen varmistamiseksi, että sotilasoperaatioihin liittyvä taakka jakautuu oikeudenmukaisemmin ja että jäsenvaltiot saadaan aiempaa paremmin ryhtymään YTPP-operaatioiden johtovaltioiksi; |
| --- | --- |

101.

toteaa jälleen, että Athene-järjestelmää pitäisi mukauttaa lisää yhteisten kustannusten osuuden kasvattamiseksi ja sen varmistamiseksi, että sotilasoperaatioihin liittyvä taakka jakautuu oikeudenmukaisemmin ja että jäsenvaltiot saadaan aiempaa paremmin ryhtymään YTPP-operaatioiden johtovaltioiksi;

| 102. | tukee kriisinhallintamenettelyiden tarkistamisprosessia, joka on määrä saada päätökseen ennen vuoden loppua ja jonka pitäisi nopeuttaa YTPP:n siviili- ja sotilasoperaatioiden käynnistämistä; katsoo, että kriisinhallintamenettelyjen on jatkossakin liityttävä YTPP-operaatioihin eikä niihin pidä sisällyttää muita välineitä, jotteivät ne hidastuisi; kannattaa myös rahoitusmenettelyjen tarkistamista, jotta varoja saataisiin käyttöön joustavammin ja nopeammin; |
| --- | --- |

102.

tukee kriisinhallintamenettelyiden tarkistamisprosessia, joka on määrä saada päätökseen ennen vuoden loppua ja jonka pitäisi nopeuttaa YTPP:n siviili- ja sotilasoperaatioiden käynnistämistä; katsoo, että kriisinhallintamenettelyjen on jatkossakin liityttävä YTPP-operaatioihin eikä niihin pidä sisällyttää muita välineitä, jotteivät ne hidastuisi; kannattaa myös rahoitusmenettelyjen tarkistamista, jotta varoja saataisiin käyttöön joustavammin ja nopeammin;

Rakenteet ja suunnittelu

| 103. | pitää EU:n operaatiokeskukselle uskottua Afrikan sarven operaatioiden koordinointitehtävää ensimmäisenä askeleena kohti sellaisen eurooppalaisen operaatioiden suunnittelu- ja toteutusvoimavaran perustamista, jolla olisi riittävästi henkilöstöä ja viestintä- ja valvontaresursseja; pitää kuitenkin valitettavana, ettei operaatiokeskuksen asema siviilitehtävien ja sotilasoperaatioiden suunnittelusta ja toteutuksesta vastaavana keskuksena ole pysyvä; |
| --- | --- |

103.

pitää EU:n operaatiokeskukselle uskottua Afrikan sarven operaatioiden koordinointitehtävää ensimmäisenä askeleena kohti sellaisen eurooppalaisen operaatioiden suunnittelu- ja toteutusvoimavaran perustamista, jolla olisi riittävästi henkilöstöä ja viestintä- ja valvontaresursseja; pitää kuitenkin valitettavana, ettei operaatiokeskuksen asema siviilitehtävien ja sotilasoperaatioiden suunnittelusta ja toteutuksesta vastaavana keskuksena ole pysyvä;

| 104. | vetoaa jälleen sen puolesta, että Euroopan ulkosuhdehallintoon perustettaisiin operatiivinen esikunta siviilitehtävien ja sotilasoperaatioiden suunnittelua ja toteutusta varten, tarvittaessa pysyvää rakenteellista yhteistyötä hyödyntämällä; |
| --- | --- |

104.

vetoaa jälleen sen puolesta, että Euroopan ulkosuhdehallintoon perustettaisiin operatiivinen esikunta siviilitehtävien ja sotilasoperaatioiden suunnittelua ja toteutusta varten, tarvittaessa pysyvää rakenteellista yhteistyötä hyödyntämällä;

| 105. | panee merkille, että neuvosto ilmaisi päätelmissään joulukuussa 2011 tahtonsa lujittaa voimavaroja suunnittelun ja ennakoinnin alalla; kannattaa EU:n sotilasesikunnan valtuuksien laajentamista tätä varten; katsoo, että operaatiokeskus voisi avustaa sotilasesikuntaa tässä tehtävässä; |
| --- | --- |

105.

panee merkille, että neuvosto ilmaisi päätelmissään joulukuussa 2011 tahtonsa lujittaa voimavaroja suunnittelun ja ennakoinnin alalla; kannattaa EU:n sotilasesikunnan valtuuksien laajentamista tätä varten; katsoo, että operaatiokeskus voisi avustaa sotilasesikuntaa tässä tehtävässä;

| 106. | panee mielenkiinnolla merkille EU:n tilannekeskuksen jakamisen kahdeksi uudeksi yksiköksi, tilannekeskukseksi (Situation Room) ja tiedusteluanalyysikeskukseksi (INTCEN), ja suhtautuu myönteisesti siihen, että viimeksi mainittua muokataan edelleen, jos jäsenvaltiot haluavat kehittää YUTP:tä ja YTPP:tä; |
| --- | --- |

106.

panee mielenkiinnolla merkille EU:n tilannekeskuksen jakamisen kahdeksi uudeksi yksiköksi, tilannekeskukseksi (Situation Room) ja tiedusteluanalyysikeskukseksi (INTCEN), ja suhtautuu myönteisesti siihen, että viimeksi mainittua muokataan edelleen, jos jäsenvaltiot haluavat kehittää YUTP:tä ja YTPP:tä;

| 107. | suosittaa, että YTPP:n kannalta merkittävimpiin EU:n edustustoihin luodaan turvallisuusasiantuntijoiden tilapäisiä tai pysyviä virkoja, jotta turvallisuusnäkökohdat tulisivat paremmin huomioiduiksi; pyytää ottamaan huomioon roolin, joka näillä viroilla voisi olla turvallisuuteen ja varhaiseen varoittamiseen liittyvissä ennaltaehkäisevissä toimissa; |
| --- | --- |

107.

suosittaa, että YTPP:n kannalta merkittävimpiin EU:n edustustoihin luodaan turvallisuusasiantuntijoiden tilapäisiä tai pysyviä virkoja, jotta turvallisuusnäkökohdat tulisivat paremmin huomioiduiksi; pyytää ottamaan huomioon roolin, joka näillä viroilla voisi olla turvallisuuteen ja varhaiseen varoittamiseen liittyvissä ennaltaehkäisevissä toimissa;

Kumppanuudet

EU / Nato

| 108. | toteaa, että EU ja Nato, joiden strateginen kumppanuus vahvistettiin Chicagon huippukokouksessa, toimivat yhdessä monilla alueilla, kuten Kosovossa, Afganistanissa sekä merirosvouksen torjumiseksi Adenin lahdella ja Intian valtamerellä; muistuttaa EU:n ja Naton hyvän yhteistyön tärkeydestä; |
| --- | --- |

108.

toteaa, että EU ja Nato, joiden strateginen kumppanuus vahvistettiin Chicagon huippukokouksessa, toimivat yhdessä monilla alueilla, kuten Kosovossa, Afganistanissa sekä merirosvouksen torjumiseksi Adenin lahdella ja Intian valtamerellä; muistuttaa EU:n ja Naton hyvän yhteistyön tärkeydestä;

| 109. | katsoo, että EU:n siviili- ja sotilasvalmiuksien vahvistaminen hyödyttäisi myös Natoa ja auttaisi luomaan synergioita näiden kahden organisaation välille; |
| --- | --- |

109.

katsoo, että EU:n siviili- ja sotilasvalmiuksien vahvistaminen hyödyttäisi myös Natoa ja auttaisi luomaan synergioita näiden kahden organisaation välille;

| 110. | huomauttaa, että Kyproksen ja Turkin konfliktiin liittyvät erimielisyydet eivät estä EU:ta ja Natoa käymästä poliittista vuoropuhelua asianmukaisten kanavien kautta, tekemästä henkilöstösuhteisiin perustuvaa yhteistyötä ja koordinoimasta toimiaan; vetoaa kuitenkin erimielisyyksien ratkaisemisen puolesta, jotta yhteistyötä voitaisiin tehostaa; |
| --- | --- |

110.

huomauttaa, että Kyproksen ja Turkin konfliktiin liittyvät erimielisyydet eivät estä EU:ta ja Natoa käymästä poliittista vuoropuhelua asianmukaisten kanavien kautta, tekemästä henkilöstösuhteisiin perustuvaa yhteistyötä ja koordinoimasta toimiaan; vetoaa kuitenkin erimielisyyksien ratkaisemisen puolesta, jotta yhteistyötä voitaisiin tehostaa;

| 111. | pitää myönteisenä EU:n ja Naton yhteistyötä sotilasvoimavarojen alalla, varsinkin jotta vältetään voimavarojen yhteiskäyttöä ja jakamista koskevan unionin aloitteen ja Naton Smart Defence -aloitteen päällekkäisyydet; |
| --- | --- |

111.

pitää myönteisenä EU:n ja Naton yhteistyötä sotilasvoimavarojen alalla, varsinkin jotta vältetään voimavarojen yhteiskäyttöä ja jakamista koskevan unionin aloitteen ja Naton Smart Defence -aloitteen päällekkäisyydet;

| 112. | korostaa täydentävyyteen perustuvaa käytännön yhteistyötä, jota tehdään verkkoturvallisuuden ja -puolustuksen alalla puolustusvalmiuksien kehittämiseksi, ja katsoo, että tätä yhteistyötä on edelleen tiivistettävä erityisesti suunnittelun, teknologian, koulutuksen ja tarvikkeiden alalla; |
| --- | --- |

112.

korostaa täydentävyyteen perustuvaa käytännön yhteistyötä, jota tehdään verkkoturvallisuuden ja -puolustuksen alalla puolustusvalmiuksien kehittämiseksi, ja katsoo, että tätä yhteistyötä on edelleen tiivistettävä erityisesti suunnittelun, teknologian, koulutuksen ja tarvikkeiden alalla;

| 113. | on pettynyt siihen, että Nato kehittää siviilikriisinhallinnan rakenteita, vaikka EU:lla on jo kehittyneet rakenteet tähän tarkoitukseen; |
| --- | --- |

113.

on pettynyt siihen, että Nato kehittää siviilikriisinhallinnan rakenteita, vaikka EU:lla on jo kehittyneet rakenteet tähän tarkoitukseen;

EU / Afrikan unioni

| 114. | on tyytyväinen EU:n ja Afrikan unionin yhteistyöhön rauhan ja vakauden säilyttämisessä Afrikan manterella; huomauttaa, että EU osallistuu Afrikan rauhan ja turvallisuuden rakenteiden perustamiseen ja tukee tätä varten Afrikan unionin ja ECOWASin kaltaisten alueellisten afrikkalaisten järjestöjen rauhanponnisteluja epävakauden, turvattomuuden ja terrorismin uhan torjumiseksi Afrikan sarvesta Saheliin ulottuvalla alueella; |
| --- | --- |

114.

on tyytyväinen EU:n ja Afrikan unionin yhteistyöhön rauhan ja vakauden säilyttämisessä Afrikan manterella; huomauttaa, että EU osallistuu Afrikan rauhan ja turvallisuuden rakenteiden perustamiseen ja tukee tätä varten Afrikan unionin ja ECOWASin kaltaisten alueellisten afrikkalaisten järjestöjen rauhanponnisteluja epävakauden, turvattomuuden ja terrorismin uhan torjumiseksi Afrikan sarvesta Saheliin ulottuvalla alueella;

| 115. | muistuttaa, että EU on yhä AMISOM-operaation talousarvion suurin rahoittaja, ja painottaa tarvetta hahmotella operaatiolle tulevaisuuden visio; |
| --- | --- |

115.

muistuttaa, että EU on yhä AMISOM-operaation talousarvion suurin rahoittaja, ja painottaa tarvetta hahmotella operaatiolle tulevaisuuden visio;

EU / YK

| 116. | on tyytyväinen Euroopan ulkosuhdehallinnon ja YK:n rauhanturvaoperaatioista vastaavan osaston välille vakiintuneeseen hyvään yhteistyöhön; huomauttaa, että EU voisi taisteluosastojensa ansiosta tarjota kiireellisten rauhanturvaoperaatioiden käyttöön ensijoukot, jotka pysyisivät alueella, kunnes YK-joukot tulisivat niiden tilalle; |
| --- | --- |

116.

on tyytyväinen Euroopan ulkosuhdehallinnon ja YK:n rauhanturvaoperaatioista vastaavan osaston välille vakiintuneeseen hyvään yhteistyöhön; huomauttaa, että EU voisi taisteluosastojensa ansiosta tarjota kiireellisten rauhanturvaoperaatioiden käyttöön ensijoukot, jotka pysyisivät alueella, kunnes YK-joukot tulisivat niiden tilalle;

EU / Etyj

| 117. | korostaa EU:n ja Etyjin yhteistyön merkitystä kummankin osapuolen kannalta tärkeillä alueilla esimerkiksi konfliktien estämisessä, konfliktien jälkeisessä jälleenrakentamisessa sekä oikeusvaltion periaatteen edistämisessä ja vahvistamisessa; toteaa olevansa tyytyväinen siihen, että yhteistyö on lisääntynyt ja syventynyt viime vuosina, mutta kehottaa vahvistamaan yhteistyötä ja synergioita entisestään kriisien ja konfliktien ratkaisemisessa, jotta voidaan välttää päällekkäiset toimet ja kehittää kustannustehokkaita lähestymistapoja; |
| --- | --- |

117.

korostaa EU:n ja Etyjin yhteistyön merkitystä kummankin osapuolen kannalta tärkeillä alueilla esimerkiksi konfliktien estämisessä, konfliktien jälkeisessä jälleenrakentamisessa sekä oikeusvaltion periaatteen edistämisessä ja vahvistamisessa; toteaa olevansa tyytyväinen siihen, että yhteistyö on lisääntynyt ja syventynyt viime vuosina, mutta kehottaa vahvistamaan yhteistyötä ja synergioita entisestään kriisien ja konfliktien ratkaisemisessa, jotta voidaan välttää päällekkäiset toimet ja kehittää kustannustehokkaita lähestymistapoja;

Euroopan unioni ja kolmannet maat

| 118. | korostaa vahvojen transatlanttisten suhteiden tärkeyttä jatkossakin ja on tyytyväinen EU:n yhteistyöhön Yhdysvaltojen kanssa kriisinhallintaoperaatioissa, joista mainittakoon EUTM Somalia, EUNAVFOR Atalanta, EULEX Kosovo ja EUPOL Afganistan; |
| --- | --- |

118.

korostaa vahvojen transatlanttisten suhteiden tärkeyttä jatkossakin ja on tyytyväinen EU:n yhteistyöhön Yhdysvaltojen kanssa kriisinhallintaoperaatioissa, joista mainittakoon EUTM Somalia, EUNAVFOR Atalanta, EULEX Kosovo ja EUPOL Afganistan;

| 119. | pitää myönteisenä, että EU on tähän mennessä tehnyt puitesopimuksen noin kahdentoista kolmannen maan kanssa, jotta ne voivat osallistua YTPP:n yhteydessä toteutettaviin siviili- ja sotilasoperaatioihin; |
| --- | --- |

119.

pitää myönteisenä, että EU on tähän mennessä tehnyt puitesopimuksen noin kahdentoista kolmannen maan kanssa, jotta ne voivat osallistua YTPP:n yhteydessä toteutettaviin siviili- ja sotilasoperaatioihin;

o

o o

| 120. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, Naton pääsihteerille, Naton parlamentaarisen yleiskokouksen puheenjohtajalle, YK:n pääsihteerille, Etyjin puheenjohtajalle ja Etyjin parlamentaarisen yleiskokouksen puheenjohtajalle. |
| --- | --- |

120.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, Naton pääsihteerille, Naton parlamentaarisen yleiskokouksen puheenjohtajalle, YK:n pääsihteerille, Etyjin puheenjohtajalle ja Etyjin parlamentaarisen yleiskokouksen puheenjohtajalle.

---

(1)  EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1.

(2)  EUVL C 349 E, 22.12.2010, s. 63.

(3)  EUVL C 99 E, 3.4.2012, s. 7.

(4)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2011)0228.

(5)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2011)0574.

(6)  EUVL L 216, 20.8.2009, s. 76.

---

| 16.12.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 419/138 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 419/138

---

P7_TA(2012)0456

EU:n keskinäistä puolustusta ja yhteisvastuuta koskevat lausekkeet: poliittinen ja operatiivinen ulottuvuus

Euroopan parlamentin päätöslauselma 22. marraskuuta 2012 EU:n keskinäistä puolustusta ja yhteisvastuuta koskevista lausekkeista: poliittinen ja operatiivinen ulottuvuus (2012/2223(INI))

(2015/C 419/21)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 42 artiklan 7 kohdan ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 222 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 42 artiklan 7 kohdan ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 222 artiklan,

| — | ottaa huomioon SEU-sopimuksen 24 kohdan ja 42 artiklan 2 kohdan, SEUT-sopimuksen 122 ja 196 artiklan sekä SEUT-sopimuksen 222 artiklasta annetun julistuksen 37, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon SEU-sopimuksen 24 kohdan ja 42 artiklan 2 kohdan, SEUT-sopimuksen 122 ja 196 artiklan sekä SEUT-sopimuksen 222 artiklasta annetun julistuksen 37,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien peruskirjan ja erityisesti sen VII luvun ja 51 artiklan määräykset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien peruskirjan ja erityisesti sen VII luvun ja 51 artiklan määräykset,

| — | ottaa huomioon Euroopan turvallisuusstrategian, jonka Eurooppa-neuvosto hyväksyi 12. joulukuuta 2003, ja kertomuksen sen täytäntöönpanosta, jolle Eurooppa-neuvosto antoi tukensa 11.–12. joulukuuta 2008, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan turvallisuusstrategian, jonka Eurooppa-neuvosto hyväksyi 12. joulukuuta 2003, ja kertomuksen sen täytäntöönpanosta, jolle Eurooppa-neuvosto antoi tukensa 11.–12. joulukuuta 2008,

| — | ottaa huomioon 25.–26. maaliskuuta 2010 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston hyväksymän Euroopan unionin sisäisen turvallisuuden strategian, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25.–26. maaliskuuta 2010 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston hyväksymän Euroopan unionin sisäisen turvallisuuden strategian,

| — | ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston 15.–16. joulukuuta 2005 hyväksymän Euroopan unionin terrorisminvastaisen strategian, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston 15.–16. joulukuuta 2005 hyväksymän Euroopan unionin terrorisminvastaisen strategian,

| — | ottaa huomioon Pohjois-Atlantin sopimuksen 4 ja 5 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Pohjois-Atlantin sopimuksen 4 ja 5 artiklan,

| — | ottaa huomioon Pohjois-Atlantin liiton jäsenten puolustuksen ja turvallisuuden strategisen toimintaperiaatteen, joka hyväksyttiin Naton huippukokouksessa 19.–20. marraskuuta 2010, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Pohjois-Atlantin liiton jäsenten puolustuksen ja turvallisuuden strategisen toimintaperiaatteen, joka hyväksyttiin Naton huippukokouksessa 19.–20. marraskuuta 2010,

| — | ottaa huomioon päätöksen lopettaa Länsi-Euroopan unionin toiminta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon päätöksen lopettaa Länsi-Euroopan unionin toiminta,

| — | ottaa huomioon 30. marraskuuta 2009 annetut neuvoston päätelmät katastrofien ehkäisyä EU:ssa koskevista yhteisön puitteista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. marraskuuta 2009 annetut neuvoston päätelmät katastrofien ehkäisyä EU:ssa koskevista yhteisön puitteista,

| — | ottaa huomioon 26. lokakuuta 2010 annetun komission tiedonannon ”Kohti parempaa Euroopan katastrofiapua: pelastuspalvelun ja humanitaarisen avun rooli” (COM(2010)0600), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. lokakuuta 2010 annetun komission tiedonannon ”Kohti parempaa Euroopan katastrofiapua: pelastuspalvelun ja humanitaarisen avun rooli” (COM(2010)0600),

| — | ottaa huomioon 22. marraskuuta 2010 annetun komission tiedonannon ”EU:n sisäisen turvallisuuden strategian toteuttamissuunnitelma: viisi askelta kohti turvallisempaa Eurooppaa” (COM(2010)0673), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. marraskuuta 2010 annetun komission tiedonannon ”EU:n sisäisen turvallisuuden strategian toteuttamissuunnitelma: viisi askelta kohti turvallisempaa Eurooppaa” (COM(2010)0673),

| — | ottaa huomioon yhteenvedon hätätila- ja kriisinkoordinointijärjestelyistä EU:n poliittisella tasolla, jonka Coreper hyväksyi 30. toukokuuta 2012 (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yhteenvedon hätätila- ja kriisinkoordinointijärjestelyistä EU:n poliittisella tasolla, jonka Coreper hyväksyi 30. toukokuuta 2012 (1),

| — | ottaa huomioon 22. toukokuuta 2012 Euroopan unionin sisäisen turvallisuuden strategiasta (2), 14. joulukuuta 2011 rahoituskriisin vaikutuksista EU:n jäsenvaltioiden puolustusalaan (3), 27. syyskuuta 2011 aiheesta ”Kohti parempaa Euroopan katastrofiapua: pelastuspalvelun ja humanitaarisen avun rooli” (4) sekä 23. marraskuuta 2010 siviili- ja sotilasyhteistyöstä sekä siviili- ja sotilasvalmiuksien kehittämisestä (5) antamansa päätöslauselmat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. toukokuuta 2012 Euroopan unionin sisäisen turvallisuuden strategiasta (2), 14. joulukuuta 2011 rahoituskriisin vaikutuksista EU:n jäsenvaltioiden puolustusalaan (3), 27. syyskuuta 2011 aiheesta ”Kohti parempaa Euroopan katastrofiapua: pelastuspalvelun ja humanitaarisen avun rooli” (4) sekä 23. marraskuuta 2010 siviili- ja sotilasyhteistyöstä sekä siviili- ja sotilasvalmiuksien kehittämisestä (5) antamansa päätöslauselmat,

| — | ottaa huomioon vuoden 2009 EU:n CBRN-toimintasuunnitelman (6) ja 14. joulukuuta 2010 antamansa päätöslauselman kemiallisen, biologisen sekä säteily- ja ydinturvallisuuden edistämisestä Euroopan unionissa – EU:n CBRN-toimintasuunnitelma (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuoden 2009 EU:n CBRN-toimintasuunnitelman (6) ja 14. joulukuuta 2010 antamansa päätöslauselman kemiallisen, biologisen sekä säteily- ja ydinturvallisuuden edistämisestä Euroopan unionissa – EU:n CBRN-toimintasuunnitelma (7),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan,

| — | ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön sekä perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan ja kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan lausunnot (A7-0356/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön sekä perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan ja kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan lausunnot (A7-0356/2012),

| A. | katsoo, että EU:n jäsenvaltioiden turvallisuus on jakamaton ja kaikilla Euroopan kansalaisilla pitäisi olla samat turvallisuustakuut ja samantasoinen suojelu sekä perinteisiä että poikkeuksellisia uhkia vastaan; katsoo, että kansojemme hyvinvoinnin kannalta välttämättömien rauhan, turvallisuuden, demokratian, ihmisoikeuksien, oikeusvaltioperiaatteen ja vapauden puolustamisen Euroopassa on oltava edelleen Euroopan maiden ja EU:n keskeinen tavoite ja vastuu; |
| --- | --- |

A.

katsoo, että EU:n jäsenvaltioiden turvallisuus on jakamaton ja kaikilla Euroopan kansalaisilla pitäisi olla samat turvallisuustakuut ja samantasoinen suojelu sekä perinteisiä että poikkeuksellisia uhkia vastaan; katsoo, että kansojemme hyvinvoinnin kannalta välttämättömien rauhan, turvallisuuden, demokratian, ihmisoikeuksien, oikeusvaltioperiaatteen ja vapauden puolustamisen Euroopassa on oltava edelleen Euroopan maiden ja EU:n keskeinen tavoite ja vastuu;

| B. | ottaa huomioon, että nykyisiin turvallisuusuhkiin sisältyy paljon monimutkaisia ja muuttuvia vaaroja, kuten kansainvälinen terrorismi, joukkotuhoaseiden leviäminen, hajoamistilassa olevat valtiot, lukkiutuneet ja jatkuvat konfliktit, järjestäytynyt rikollisuus, verkkouhat, energialähteiden niukkuus ja ympäristön pilaantuminen ja siihen liittyvät turvallisuusriskit, luonnonkatastrofit ja ihmisen aiheuttamat katastrofit, pandemiat ja monet muut tekijät; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että nykyisiin turvallisuusuhkiin sisältyy paljon monimutkaisia ja muuttuvia vaaroja, kuten kansainvälinen terrorismi, joukkotuhoaseiden leviäminen, hajoamistilassa olevat valtiot, lukkiutuneet ja jatkuvat konfliktit, järjestäytynyt rikollisuus, verkkouhat, energialähteiden niukkuus ja ympäristön pilaantuminen ja siihen liittyvät turvallisuusriskit, luonnonkatastrofit ja ihmisen aiheuttamat katastrofit, pandemiat ja monet muut tekijät;

| C. | ottaa huomioon, että EU tunnustaa kansainvälisen järjestyksen, joka perustuu tehokkaaseen monenvälisyyteen kansainvälisen oikeuden pohjalta, ja katsoo, että tämä on osoitus eurooppalaisten uskosta siihen, että yksikään maa ei pysty kohtaamaan uusia uhkia yksin; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että EU tunnustaa kansainvälisen järjestyksen, joka perustuu tehokkaaseen monenvälisyyteen kansainvälisen oikeuden pohjalta, ja katsoo, että tämä on osoitus eurooppalaisten uskosta siihen, että yksikään maa ei pysty kohtaamaan uusia uhkia yksin;

| D. | ottaa huomioon, että turvallisuuden ja kansainvälisen terrorismin torjunnan katsotaan olevan EU:n painopisteitä, ja toteaa, että tarvitaan kaikkien jäsenvaltioiden yhteistä toimintaa ja kaikille jäsenvaltioille yhteistä strategiaa; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että turvallisuuden ja kansainvälisen terrorismin torjunnan katsotaan olevan EU:n painopisteitä, ja toteaa, että tarvitaan kaikkien jäsenvaltioiden yhteistä toimintaa ja kaikille jäsenvaltioille yhteistä strategiaa;

| E. | ottaa huomioon, että viime vuosikymmeninä luonnonkatastrofeja, ihmisen aiheuttamia katastrofeja ja erityisesti ilmastosta johtuvia katastrofeja on tapahtunut yhä useammin, ne ovat olleet yhä suurempia ja niiden odotetaan vielä lisääntyvän ilmastonmuutoksen kiihtymisen myötä; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että viime vuosikymmeninä luonnonkatastrofeja, ihmisen aiheuttamia katastrofeja ja erityisesti ilmastosta johtuvia katastrofeja on tapahtunut yhä useammin, ne ovat olleet yhä suurempia ja niiden odotetaan vielä lisääntyvän ilmastonmuutoksen kiihtymisen myötä;

| F. | ottaa huomioon, että yhteiseen puolustukseen tähtäävän yhteisen puolustuspolitiikan asteittainen kehittäminen vahvistaa eurooppalaista identiteettiä ja EU:n strategista riippumattomuutta; ottaa samalla huomioon, että vahvempi ja kyvykkäämpi eurooppalainen puolustus on ensiarvoisen tärkeä transatlanttisen yhteyden lujittamiseksi, koska käynnissä on rakenteellisia geostrategisia muutoksia, joita maailmanlaajuinen talouskriisi vielä kiihdyttää, ja erityisesti koska Yhdysvallat siirtää strategiansa painopistettä kohti Aasiaa ja Tyynenmeren aluetta; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että yhteiseen puolustukseen tähtäävän yhteisen puolustuspolitiikan asteittainen kehittäminen vahvistaa eurooppalaista identiteettiä ja EU:n strategista riippumattomuutta; ottaa samalla huomioon, että vahvempi ja kyvykkäämpi eurooppalainen puolustus on ensiarvoisen tärkeä transatlanttisen yhteyden lujittamiseksi, koska käynnissä on rakenteellisia geostrategisia muutoksia, joita maailmanlaajuinen talouskriisi vielä kiihdyttää, ja erityisesti koska Yhdysvallat siirtää strategiansa painopistettä kohti Aasiaa ja Tyynenmeren aluetta;

| G. | ottaa huomioon, että ne 21 EU:n jäsenvaltiota, jotka ovat myös Naton jäseniä, voivat pyytää apua toisiltaan aina kun niiden alueellinen koskemattomuus, poliittinen riippumattomuus tai turvallisuus on uhattuna, ja ne ovat joka tapauksessa sitoutuneet yhteiseen puolustukseen aseellisen hyökkäyksen yhteydessä; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että ne 21 EU:n jäsenvaltiota, jotka ovat myös Naton jäseniä, voivat pyytää apua toisiltaan aina kun niiden alueellinen koskemattomuus, poliittinen riippumattomuus tai turvallisuus on uhattuna, ja ne ovat joka tapauksessa sitoutuneet yhteiseen puolustukseen aseellisen hyökkäyksen yhteydessä;

| H. | toteaa, että vaikka jäsenvaltiot ovat edelleen ensisijaisesti vastuussa kriisinhallinnasta alueellaan, vakavat ja monimutkaiset turvallisuusuhat aseellisista hyökkäyksistä terrorismiin ja luonnonkatastrofeista tai CBRN-katastrofeista verkkohyökkäyksiin ovat luonteeltaan yhä enemmän rajat ylittäviä ja saattavat ylittää yksittäisen jäsenvaltion toimintavalmiudet, ja katsoo siksi, että jäsenvaltioiden sitova yhteisvastuu ja koordinoidut toimet tällaisiin uhkiin vastaamiseksi ovat välttämättömiä; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että vaikka jäsenvaltiot ovat edelleen ensisijaisesti vastuussa kriisinhallinnasta alueellaan, vakavat ja monimutkaiset turvallisuusuhat aseellisista hyökkäyksistä terrorismiin ja luonnonkatastrofeista tai CBRN-katastrofeista verkkohyökkäyksiin ovat luonteeltaan yhä enemmän rajat ylittäviä ja saattavat ylittää yksittäisen jäsenvaltion toimintavalmiudet, ja katsoo siksi, että jäsenvaltioiden sitova yhteisvastuu ja koordinoidut toimet tällaisiin uhkiin vastaamiseksi ovat välttämättömiä;

| I. | ottaa huomioon, että Lissabonin sopimuksella SEU-sopimukseen lisättiin 42 artiklan 7 kohta (”keskinäistä puolustusta koskeva lauseke” tai ”keskinäistä avunantoa koskeva lauseke” (8)) ja SEUT-sopimukseen 222 artikla (”yhteisvastuulauseke”) tällaisiin huolenaiheisiin vastaamiseksi, mutta melkein kolme vuotta sopimuksen voimaantulon jälkeen näiden lausekkeiden noudattamiseksi ei ole vielä toteutettu mitään täytäntöönpanojärjestelyjä; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että Lissabonin sopimuksella SEU-sopimukseen lisättiin 42 artiklan 7 kohta (”keskinäistä puolustusta koskeva lauseke” tai ”keskinäistä avunantoa koskeva lauseke” (8)) ja SEUT-sopimukseen 222 artikla (”yhteisvastuulauseke”) tällaisiin huolenaiheisiin vastaamiseksi, mutta melkein kolme vuotta sopimuksen voimaantulon jälkeen näiden lausekkeiden noudattamiseksi ei ole vielä toteutettu mitään täytäntöönpanojärjestelyjä;

Yleistä

| 1. | kehottaa jäsenvaltioita, komissiota ja komission varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa hyödyntämään täysin kaikkia asiaankuuluvia perussopimuksen määräyksiä ja erityisesti keskinäistä puolustusta koskevaa lauseketta ja yhteisvastuulauseketta, jotta kaikille Euroopan kansalaisille voidaan tarjota samat turvatakuut perinteisiä ja poikkeuksellisia uhkia vastaan jäsenvaltioiden jakamatonta turvallisuutta ja yhteisvastuuta koskevien periaatteiden mukaisesti ja ottaen huomioon tarpeen parantaa kustannustehokkuutta ja kustannusten oikeudenmukaista jakamista; |
| --- | --- |

1.

kehottaa jäsenvaltioita, komissiota ja komission varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa hyödyntämään täysin kaikkia asiaankuuluvia perussopimuksen määräyksiä ja erityisesti keskinäistä puolustusta koskevaa lauseketta ja yhteisvastuulauseketta, jotta kaikille Euroopan kansalaisille voidaan tarjota samat turvatakuut perinteisiä ja poikkeuksellisia uhkia vastaan jäsenvaltioiden jakamatonta turvallisuutta ja yhteisvastuuta koskevien periaatteiden mukaisesti ja ottaen huomioon tarpeen parantaa kustannustehokkuutta ja kustannusten oikeudenmukaista jakamista;

| 2. | toistaa, että jäsenvaltioiden ja EU:n on laadittava ehkäisyyn, valmistautumiseen ja reagointiin perustuva politiikka kaikkia suurimpia turvallisuusuhkia ja erityisesti niitä uhkia varten, jotka on yksilöity Euroopan turvallisuusstrategiassa, sisäisen turvallisuuden strategiassa ja EU:n terrorisminvastaisen koordinaattorin neuvostolle esittämissä säännöllisissä raporteissa; |
| --- | --- |

2.

toistaa, että jäsenvaltioiden ja EU:n on laadittava ehkäisyyn, valmistautumiseen ja reagointiin perustuva politiikka kaikkia suurimpia turvallisuusuhkia ja erityisesti niitä uhkia varten, jotka on yksilöity Euroopan turvallisuusstrategiassa, sisäisen turvallisuuden strategiassa ja EU:n terrorisminvastaisen koordinaattorin neuvostolle esittämissä säännöllisissä raporteissa;

| 3. | korostaa, että jäsenvaltioiden ja EU:n on suoritettava säännöllisesti yhteisiä uhkien ja riskien arviointeja, jotka perustuvat jaetun tiedustelutiedon yhteiseen analysointiin ja joissa hyödynnetään täysin EU:n nykyisiä rakenteita; |
| --- | --- |

3.

korostaa, että jäsenvaltioiden ja EU:n on suoritettava säännöllisesti yhteisiä uhkien ja riskien arviointeja, jotka perustuvat jaetun tiedustelutiedon yhteiseen analysointiin ja joissa hyödynnetään täysin EU:n nykyisiä rakenteita;

| 4. | ottaa huomioon Naton uuden strategisen toimintaperiaatteen, jossa pyritään säilyttämään Naton rooli sotilaallisena liittoumana ja kehittämään Naton valmiuksia toimia poliittisena ja turvallisuusyhteisönä yhdessä EU:n kanssa; toteaa, että Naton tavoitteet ja SEU-sopimuksen 43 artiklassa asetetut tavoitteet täydentävät toisiaan; varoittaa siksi näiden kahden organisaation kalliista toimintojen päällekkäisyyksistä ja siitä johtuvasta resurssien tuhlauksesta ja kehottaa EU:n korkeaa edustajaa ja Naton pääsihteeriä tekemään paljon tiiviimmin ja säännöllisemmin poliittista yhteistyötä riskien arvioinnissa, resurssien hallinnassa, politiikan suunnittelussa ja operaatioiden toteutuksessa siviili- ja sotilasalalla; |
| --- | --- |

4.

ottaa huomioon Naton uuden strategisen toimintaperiaatteen, jossa pyritään säilyttämään Naton rooli sotilaallisena liittoumana ja kehittämään Naton valmiuksia toimia poliittisena ja turvallisuusyhteisönä yhdessä EU:n kanssa; toteaa, että Naton tavoitteet ja SEU-sopimuksen 43 artiklassa asetetut tavoitteet täydentävät toisiaan; varoittaa siksi näiden kahden organisaation kalliista toimintojen päällekkäisyyksistä ja siitä johtuvasta resurssien tuhlauksesta ja kehottaa EU:n korkeaa edustajaa ja Naton pääsihteeriä tekemään paljon tiiviimmin ja säännöllisemmin poliittista yhteistyötä riskien arvioinnissa, resurssien hallinnassa, politiikan suunnittelussa ja operaatioiden toteutuksessa siviili- ja sotilasalalla;

| 5. | vahvistaa, että alueellisen koskemattomuuden ja kansalaisten suojelu on puolustuspolitiikan ytimessä, mutta kehottaa neuvostoa soveltamaan Naton lähestymistapaa, jossa otetaan huomioon väistämättömät olosuhteet, joissa liittoutuneiden turvallisuusetujen edistäminen edellyttää ulkoisten uhkien ehkäisemistä ja tarvitaan voimankäyttöä; |
| --- | --- |

5.

vahvistaa, että alueellisen koskemattomuuden ja kansalaisten suojelu on puolustuspolitiikan ytimessä, mutta kehottaa neuvostoa soveltamaan Naton lähestymistapaa, jossa otetaan huomioon väistämättömät olosuhteet, joissa liittoutuneiden turvallisuusetujen edistäminen edellyttää ulkoisten uhkien ehkäisemistä ja tarvitaan voimankäyttöä;

| 6. | toistaa, että EU:n tai sen jäsenvaltioiden voimankäyttö on sallittua vain, jos se on oikeudellisesti perusteltua YK:n peruskirjan nojalla; korostaa tässä yhteydessä luonnollista oikeutta yksilölliseen tai kollektiiviseen itsepuolustukseen; toistaa sitoutuneensa noudattamaan Oslon suuntaviivoja sotilas- ja siviilipuolustusvoimien käyttöä varten katastrofiavussa; korostaa, että on parempi ehkäistä konfliktit, hyökkäykset ja katastrofit kuin selvittää niiden seurauksia; |
| --- | --- |

6.

toistaa, että EU:n tai sen jäsenvaltioiden voimankäyttö on sallittua vain, jos se on oikeudellisesti perusteltua YK:n peruskirjan nojalla; korostaa tässä yhteydessä luonnollista oikeutta yksilölliseen tai kollektiiviseen itsepuolustukseen; toistaa sitoutuneensa noudattamaan Oslon suuntaviivoja sotilas- ja siviilipuolustusvoimien käyttöä varten katastrofiavussa; korostaa, että on parempi ehkäistä konfliktit, hyökkäykset ja katastrofit kuin selvittää niiden seurauksia;

| 7. | huomauttaa, että EU:lla ja sen jäsenvaltioilla on käytössään paljon eri välineitä poikkeustilanteisiin vastaamiseksi yhteisvastuun hengessä; muistuttaa, että SEUT-sopimuksen 122 artikla muodostaa hyödyllisen oikeusperustan taloudellisen ja rahoitusavun tarjoamiseksi vakavissa vaikeuksissa oleville jäsenvaltioille ja SEUT-sopimuksen 196 artikla vastaavasti pelastuspalvelutoimien alalla; |
| --- | --- |

7.

huomauttaa, että EU:lla ja sen jäsenvaltioilla on käytössään paljon eri välineitä poikkeustilanteisiin vastaamiseksi yhteisvastuun hengessä; muistuttaa, että SEUT-sopimuksen 122 artikla muodostaa hyödyllisen oikeusperustan taloudellisen ja rahoitusavun tarjoamiseksi vakavissa vaikeuksissa oleville jäsenvaltioille ja SEUT-sopimuksen 196 artikla vastaavasti pelastuspalvelutoimien alalla;

| 8. | muistuttaa sitoumuksesta kehittää järjestelmällisesti keskinäistä poliittista yhteisvastuullisuutta ulko- ja turvallisuuspolitiikassa SEU-sopimuksen 24 artiklan mukaisesti; panee merkille Lissabonin sopimuksen tarjoamat mahdollisuudet YUTP-yhteistyön parantamiseen, muun muassa erityisten tehtävien ja operaatioiden osoittamisen valtioiden ryhmille ja sotilasasioissa tehtävää pysyvää rakenteellista yhteistyötä koskevan konseptin; |
| --- | --- |

8.

muistuttaa sitoumuksesta kehittää järjestelmällisesti keskinäistä poliittista yhteisvastuullisuutta ulko- ja turvallisuuspolitiikassa SEU-sopimuksen 24 artiklan mukaisesti; panee merkille Lissabonin sopimuksen tarjoamat mahdollisuudet YUTP-yhteistyön parantamiseen, muun muassa erityisten tehtävien ja operaatioiden osoittamisen valtioiden ryhmille ja sotilasasioissa tehtävää pysyvää rakenteellista yhteistyötä koskevan konseptin;

| 9. | korostaa, että keskinäistä puolustusta koskevan lausekkeen ja yhteisvastuulausekkeen tarkoituksena ei ole korvata mitään näistä välineistä, vaan toimia yleisenä kehyksenä poikkeuksellisen vaaratilanteen tai vahingon uhatessa ja erityisesti silloin, kun toiminta edellyttää korkean tason poliittista koordinointia ja sotilaiden osallistumista tarpeellisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden mukaisesti; |
| --- | --- |

9.

korostaa, että keskinäistä puolustusta koskevan lausekkeen ja yhteisvastuulausekkeen tarkoituksena ei ole korvata mitään näistä välineistä, vaan toimia yleisenä kehyksenä poikkeuksellisen vaaratilanteen tai vahingon uhatessa ja erityisesti silloin, kun toiminta edellyttää korkean tason poliittista koordinointia ja sotilaiden osallistumista tarpeellisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden mukaisesti;

| 10. | kehottaa komissiota ja komission varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa esittämään ennen vuoden 2012 loppua yhteisen ehdotuksensa neuvoston päätökseksi, jossa määritellään yhteisvastuulausekkeen täytäntöönpanoa koskevat järjestelyt SEUT-sopimuksen 222 artiklan 3 kohdan määräysten mukaisesti ja täsmennetään etenkin eri toimijoiden roolit ja valtuudet; kehottaa johdonmukaisuuden vuoksi poliittisten ja turvallisuusasioiden komiteaa ja sisäisen turvallisuuden operatiivisen yhteistyön pysyvää komiteaa esittämään yhteisen lausunnon yhteisvastuulausekkeen täytäntöönpanosta ja ottamaan siinä huomioon kummankin lausekkeen poliittiset ja käytännön ulottuvuudet ja yhteydet Natoon; panee merkille, että neuvoston olisi toimittava määräenemmistöllä keskinäisen avunannon ei-sotilaallisissa kysymyksissä; korostaa tässä yhteydessä, että parlamentin on saatava kaikki asiaankuuluvat tiedot; |
| --- | --- |

10.

kehottaa komissiota ja komission varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa esittämään ennen vuoden 2012 loppua yhteisen ehdotuksensa neuvoston päätökseksi, jossa määritellään yhteisvastuulausekkeen täytäntöönpanoa koskevat järjestelyt SEUT-sopimuksen 222 artiklan 3 kohdan määräysten mukaisesti ja täsmennetään etenkin eri toimijoiden roolit ja valtuudet; kehottaa johdonmukaisuuden vuoksi poliittisten ja turvallisuusasioiden komiteaa ja sisäisen turvallisuuden operatiivisen yhteistyön pysyvää komiteaa esittämään yhteisen lausunnon yhteisvastuulausekkeen täytäntöönpanosta ja ottamaan siinä huomioon kummankin lausekkeen poliittiset ja käytännön ulottuvuudet ja yhteydet Natoon; panee merkille, että neuvoston olisi toimittava määräenemmistöllä keskinäisen avunannon ei-sotilaallisissa kysymyksissä; korostaa tässä yhteydessä, että parlamentin on saatava kaikki asiaankuuluvat tiedot;

Keskinäistä puolustusta koskeva lauseke

Soveltamisala

| 11. | muistuttaa jäsenvaltioita niiden yksiselitteisestä velvollisuudesta auttaa ja tukea kaikin käytettävissään olevin keinoin, jos jäsenvaltio joutuu alueeseensa kohdistuvan aseellisen hyökkäyksen kohteeksi; korostaa, että perinteisiä alueellisen puolustuksen ja uusia uhkia vastaan puolustautumisen on oltava korkealla asialistalla, vaikka laajamittainen hyökkäys jäsenvaltiota vastaan on epätodennäköinen lähitulevaisuudessa; muistuttaa myös perussopimuksen määräyksestä, jonka perusteella yhteisen puolustuksen alalla tehtävien sitoumusten ja yhteistyön on oltava Naton puitteissa tehtyjen sitoumusten mukaisia, ja Nato on jäseninään oleville valtioille edelleen niiden yhteisen puolustuksen perusta ja sitä toteuttava elin; |
| --- | --- |

11.

muistuttaa jäsenvaltioita niiden yksiselitteisestä velvollisuudesta auttaa ja tukea kaikin käytettävissään olevin keinoin, jos jäsenvaltio joutuu alueeseensa kohdistuvan aseellisen hyökkäyksen kohteeksi; korostaa, että perinteisiä alueellisen puolustuksen ja uusia uhkia vastaan puolustautumisen on oltava korkealla asialistalla, vaikka laajamittainen hyökkäys jäsenvaltiota vastaan on epätodennäköinen lähitulevaisuudessa; muistuttaa myös perussopimuksen määräyksestä, jonka perusteella yhteisen puolustuksen alalla tehtävien sitoumusten ja yhteistyön on oltava Naton puitteissa tehtyjen sitoumusten mukaisia, ja Nato on jäseninään oleville valtioille edelleen niiden yhteisen puolustuksen perusta ja sitä toteuttava elin;

| 12. | korostaa, että samanaikaisesti on yhtä tärkeää valmistautua tilanteisiin, joihin osallistuu Natoon kuulumattomia EU:n jäsenvaltioita tai joissa on mukana Pohjois-Atlantin alueen ulkopuolella sijaitsevia EU:n jäsenvaltioiden alueita, joita Washingtonin sopimus ei siis koske, tai tilanteisiin, joissa Naton sisällä ei ole päästy sopimukseen yhteisestä toiminnasta; korostaa tässä yhteydessä, että olisi valmistauduttava myös Berliini plus -järjestelyssä tarkoitettujen valmiuksien käyttöön; |
| --- | --- |

12.

korostaa, että samanaikaisesti on yhtä tärkeää valmistautua tilanteisiin, joihin osallistuu Natoon kuulumattomia EU:n jäsenvaltioita tai joissa on mukana Pohjois-Atlantin alueen ulkopuolella sijaitsevia EU:n jäsenvaltioiden alueita, joita Washingtonin sopimus ei siis koske, tai tilanteisiin, joissa Naton sisällä ei ole päästy sopimukseen yhteisestä toiminnasta; korostaa tässä yhteydessä, että olisi valmistauduttava myös Berliini plus -järjestelyssä tarkoitettujen valmiuksien käyttöön;

| 13. | katsoo, että lausekkeen soveltamisalaan voisivat kuulua jopa ei-sotilaalliset hyökkäykset, kuten kriittisiin infrastruktuureihin kohdistuvat tietoverkkohyökkäykset, jotka on tehty vakavan vahingon ja häiriön aiheuttamiseksi jäsenvaltiolle ja joiden on havaittu olevan ulkopuolisen tahon aiheuttamia, jos ne uhkaavat vakavasti jäsenvaltion turvallisuutta, mutta toteaa, että samalla on noudatettava täysin suhteellisuusperiaatetta; |
| --- | --- |

13.

katsoo, että lausekkeen soveltamisalaan voisivat kuulua jopa ei-sotilaalliset hyökkäykset, kuten kriittisiin infrastruktuureihin kohdistuvat tietoverkkohyökkäykset, jotka on tehty vakavan vahingon ja häiriön aiheuttamiseksi jäsenvaltiolle ja joiden on havaittu olevan ulkopuolisen tahon aiheuttamia, jos ne uhkaavat vakavasti jäsenvaltion turvallisuutta, mutta toteaa, että samalla on noudatettava täysin suhteellisuusperiaatetta;

Valmiudet

| 14. | korostaa, että Euroopan mailla on oltava uskottavat sotilaalliset valmiudet; kannustaa jäsenvaltioita lisäämään ponnistelujaan sotilaallisten valmiuksien kehittämiseksi yhteistyössä erityisesti ”yhdistämiseen ja yhteiskäyttöön” ja ”älykkääseen puolustukseen” liittyvien täydentävien EU:n ja Naton aloitteiden avulla, sillä ne edustavat kriittisen tärkeää toimintamallia aikana, jolloin puolustusbudjetit ovat niukkoja, ja suosivat eurooppalaisia ja alueellisia synergioita eivätkä lyhytnäköisiä kansallisia lähestymistapoja; kehottaa tässä yhteydessä jälleen kansallisia puolustusministeriöitä paremmin hyödyntämään ja noudattamaan Euroopan puolustusviraston työtä ja kannustaa jäsenvaltioita ja Euroopan ulkosuhdehallintoa jatkamaan keskustelua mahdollisuuksista aloittaa Lissabonin sopimuksessa tarkoitettu pysyvä rakenteellinen yhteistyö; |
| --- | --- |

14.

korostaa, että Euroopan mailla on oltava uskottavat sotilaalliset valmiudet; kannustaa jäsenvaltioita lisäämään ponnistelujaan sotilaallisten valmiuksien kehittämiseksi yhteistyössä erityisesti ”yhdistämiseen ja yhteiskäyttöön” ja ”älykkääseen puolustukseen” liittyvien täydentävien EU:n ja Naton aloitteiden avulla, sillä ne edustavat kriittisen tärkeää toimintamallia aikana, jolloin puolustusbudjetit ovat niukkoja, ja suosivat eurooppalaisia ja alueellisia synergioita eivätkä lyhytnäköisiä kansallisia lähestymistapoja; kehottaa tässä yhteydessä jälleen kansallisia puolustusministeriöitä paremmin hyödyntämään ja noudattamaan Euroopan puolustusviraston työtä ja kannustaa jäsenvaltioita ja Euroopan ulkosuhdehallintoa jatkamaan keskustelua mahdollisuuksista aloittaa Lissabonin sopimuksessa tarkoitettu pysyvä rakenteellinen yhteistyö;

| 15. | toteaa, että yhteistyön vahvistamiseksi Naton ja EU:n olisi keskityttävä vahvistamaan perusvalmiuksiaan, parantamaan yhteentoimivuutta sekä yhteensovittamaan doktriinejaan, suunnitelmiaan, teknologioitaan, kalustoaan ja koulutustapojaan; |
| --- | --- |

15.

toteaa, että yhteistyön vahvistamiseksi Naton ja EU:n olisi keskityttävä vahvistamaan perusvalmiuksiaan, parantamaan yhteentoimivuutta sekä yhteensovittamaan doktriinejaan, suunnitelmiaan, teknologioitaan, kalustoaan ja koulutustapojaan;

| 16. | toistaa kehotuksensa sotilaallisten tarpeiden järjestelmälliseen yhdenmukaistamiseen ja harmonisoituun EU:n puolustusalan suunnittelu- ja hankintaprosessiin, joka vastaisi EU:n tavoitteita ja jota koordinoitaisiin Naton puolustussuunnitteluprosessin kanssa; kannustaa jäsenvaltioita pitämään puolustuksen suunnittelunsa perusperiaatteina valmiuksien kehittämisen alalla tehtävää monikansallista yhteistyötä ja tarvittaessa erikoistumista, koska keskinäistä puolustusta koskeva lauseke tarjoaa entistä vahvemmat turvallisuustakuut; |
| --- | --- |

16.

toistaa kehotuksensa sotilaallisten tarpeiden järjestelmälliseen yhdenmukaistamiseen ja harmonisoituun EU:n puolustusalan suunnittelu- ja hankintaprosessiin, joka vastaisi EU:n tavoitteita ja jota koordinoitaisiin Naton puolustussuunnitteluprosessin kanssa; kannustaa jäsenvaltioita pitämään puolustuksen suunnittelunsa perusperiaatteina valmiuksien kehittämisen alalla tehtävää monikansallista yhteistyötä ja tarvittaessa erikoistumista, koska keskinäistä puolustusta koskeva lauseke tarjoaa entistä vahvemmat turvallisuustakuut;

Rakenteet ja menettelyt

| 17. | pyytää komission varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa ehdottamaan käytännön järjestelyjä ja suuntaviivoja, joilla varmistetaan tehokas toiminta, jos jäsenvaltio pyytää soveltamaan keskinäistä puolustusta koskevaa lauseketta, ja kehottaa myös arvioimaan EU:n toimielinten roolia, jos lausekkeen soveltamista pyydetään; katsoo, että velvollisuus auttaa ja tukea on jäsenvaltioiden poliittisen yhteisvastuun ilmaus, joten olisi varmistettava, että neuvostossa voidaan päättää nopeasti hyökkäyksen kohteeksi joutuneen jäsenvaltion tukemisesta; katsoo, että SEU-sopimuksen 32 artiklan mukaiset kuulemiset toimisivat tässä tarkoituksessa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta kunkin jäsenvaltion oikeutta huolehtia tällä välin itse omasta puolustuksestaan; |
| --- | --- |

17.

pyytää komission varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa ehdottamaan käytännön järjestelyjä ja suuntaviivoja, joilla varmistetaan tehokas toiminta, jos jäsenvaltio pyytää soveltamaan keskinäistä puolustusta koskevaa lauseketta, ja kehottaa myös arvioimaan EU:n toimielinten roolia, jos lausekkeen soveltamista pyydetään; katsoo, että velvollisuus auttaa ja tukea on jäsenvaltioiden poliittisen yhteisvastuun ilmaus, joten olisi varmistettava, että neuvostossa voidaan päättää nopeasti hyökkäyksen kohteeksi joutuneen jäsenvaltion tukemisesta; katsoo, että SEU-sopimuksen 32 artiklan mukaiset kuulemiset toimisivat tässä tarkoituksessa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta kunkin jäsenvaltion oikeutta huolehtia tällä välin itse omasta puolustuksestaan;

| 18. | katsoo, että ryhdyttäessä kollektiivisiin toimiin hyökkäyksen kohteeksi joutuneen jäsenvaltion puolustamiseksi olisi oltava mahdollista käyttää tarvittaessa nykyisiä EU:n kriisinhallintarakenteita, ja toteaa, että erityisesti on tarkasteltava mahdollisuutta ottaa käyttöön EU:n operatiivinen päämaja; korostaa, että tarvitaan täysimittainen pysyvä EU:n operatiivinen päämaja, jotta voidaan varmistaa riittävä valmius ja riittävän nopea reagointi, ja kehottaa jäsenvaltioita perustamaan tällaisen pysyvän valmiuden äskettäin toimintansa aloittaneen EU:n operaatiokeskuksen pohjalta; |
| --- | --- |

18.

katsoo, että ryhdyttäessä kollektiivisiin toimiin hyökkäyksen kohteeksi joutuneen jäsenvaltion puolustamiseksi olisi oltava mahdollista käyttää tarvittaessa nykyisiä EU:n kriisinhallintarakenteita, ja toteaa, että erityisesti on tarkasteltava mahdollisuutta ottaa käyttöön EU:n operatiivinen päämaja; korostaa, että tarvitaan täysimittainen pysyvä EU:n operatiivinen päämaja, jotta voidaan varmistaa riittävä valmius ja riittävän nopea reagointi, ja kehottaa jäsenvaltioita perustamaan tällaisen pysyvän valmiuden äskettäin toimintansa aloittaneen EU:n operaatiokeskuksen pohjalta;

Yhteisvastuulauseke

Soveltamisala

| 19. | muistuttaa, että EU:lla ja jäsenvaltioilla on velvollisuus toimia yhdessä yhteisvastuun hengessä jäsenvaltion auttamiseksi sen poliittisen johdon pyynnöstä, jos jäsenvaltio on joutunut terrorihyökkäyksen, luonnonkatastrofin tai ihmisen aiheuttaman katastrofin uhriksi, ja toteaa, että EU:n on tällöin otettava käyttöön kaikki käytettävissään olevat välineet, myös jäsenvaltioiden sen käyttöön asettamat sotilaalliset voimavarat; muistuttaa myös EU:n velvollisuudesta ottaa käyttöön kaikki käytettävissään olevat välineet estääkseen terrori-iskut EU:ssa ja suojellakseen demokraattisia elimiä ja siviiliväestöä kaikenlaisilta terrorihyökkäyksiltä; |
| --- | --- |

19.

muistuttaa, että EU:lla ja jäsenvaltioilla on velvollisuus toimia yhdessä yhteisvastuun hengessä jäsenvaltion auttamiseksi sen poliittisen johdon pyynnöstä, jos jäsenvaltio on joutunut terrorihyökkäyksen, luonnonkatastrofin tai ihmisen aiheuttaman katastrofin uhriksi, ja toteaa, että EU:n on tällöin otettava käyttöön kaikki käytettävissään olevat välineet, myös jäsenvaltioiden sen käyttöön asettamat sotilaalliset voimavarat; muistuttaa myös EU:n velvollisuudesta ottaa käyttöön kaikki käytettävissään olevat välineet estääkseen terrori-iskut EU:ssa ja suojellakseen demokraattisia elimiä ja siviiliväestöä kaikenlaisilta terrorihyökkäyksiltä;

| 20. | vaatii, että arvioitaessa lausekkeen soveltamisalaan kuuluvia hyökkäysten ja onnettomuuksien tyyppejä noudatetaan riittävää joustavuuden ja johdonmukaisuuden välistä tasapainoa, jotta varmistetaan, ettei sivuuteta mitään merkittävää uhkaa, kuten hyökkäyksiä tietoverkkoja vastaan, pandemioita tai energiapulaa; huomauttaa, että lausekkeen soveltamisalaan voisivat kuulua myös sellaiset EU:n ulkopuoliset tapahtumat, joilla on suora ja merkittävä vaikutus johonkin jäsenvaltioon; |
| --- | --- |

20.

vaatii, että arvioitaessa lausekkeen soveltamisalaan kuuluvia hyökkäysten ja onnettomuuksien tyyppejä noudatetaan riittävää joustavuuden ja johdonmukaisuuden välistä tasapainoa, jotta varmistetaan, ettei sivuuteta mitään merkittävää uhkaa, kuten hyökkäyksiä tietoverkkoja vastaan, pandemioita tai energiapulaa; huomauttaa, että lausekkeen soveltamisalaan voisivat kuulua myös sellaiset EU:n ulkopuoliset tapahtumat, joilla on suora ja merkittävä vaikutus johonkin jäsenvaltioon;

| 21. | korostaa, että jäsenvaltioiden on investoitava omaan turvallisuus- ja katastrofivalmiuteensa eivätkä ne saa turvautua liikaa toisten solidaarisuuteen; korostaa jäsenvaltioiden olevan ensisijaisesti vastuussa pelastuspalvelusta ja turvallisuudesta alueellaan; |
| --- | --- |

21.

korostaa, että jäsenvaltioiden on investoitava omaan turvallisuus- ja katastrofivalmiuteensa eivätkä ne saa turvautua liikaa toisten solidaarisuuteen; korostaa jäsenvaltioiden olevan ensisijaisesti vastuussa pelastuspalvelusta ja turvallisuudesta alueellaan;

| 22. | katsoo, että yhteisvastuulausekkeen soveltamista olisi pyydettävä tilanteissa, joissa kyseisen jäsenvaltion toimintavalmiudet eivät mitenkään riitä tai jotka edellyttävät monialaista vastausta ja useita toimijoita, mutta on sitä mieltä, että muiden ei pitäisi keskustella avun tarjoamisesta, kun jäsenvaltio on päättänyt vedota lausekkeeseen; korostaa, että yhteisvastuulauseke tarkoittaa myös velvollisuutta investoida riittäviin kansallisiin ja eurooppalaisiin valmiuksiin; |
| --- | --- |

22.

katsoo, että yhteisvastuulausekkeen soveltamista olisi pyydettävä tilanteissa, joissa kyseisen jäsenvaltion toimintavalmiudet eivät mitenkään riitä tai jotka edellyttävät monialaista vastausta ja useita toimijoita, mutta on sitä mieltä, että muiden ei pitäisi keskustella avun tarjoamisesta, kun jäsenvaltio on päättänyt vedota lausekkeeseen; korostaa, että yhteisvastuulauseke tarkoittaa myös velvollisuutta investoida riittäviin kansallisiin ja eurooppalaisiin valmiuksiin;

| 23. | katsoo, että yhteisvastuulauseke voi tarjota mahdollisuuden vahvistaa EU:n asemaa Euroopan kansalaisten keskuudessa ja tarjota kouriintuntuvan todisteen lisääntyvän EU-yhteistyön eduista kriisinhallinta- ja katastrofivalmiuksien alalla; |
| --- | --- |

23.

katsoo, että yhteisvastuulauseke voi tarjota mahdollisuuden vahvistaa EU:n asemaa Euroopan kansalaisten keskuudessa ja tarjota kouriintuntuvan todisteen lisääntyvän EU-yhteistyön eduista kriisinhallinta- ja katastrofivalmiuksien alalla;

Valmiudet ja voimavarat

| 24. | korostaa, että yhteisvastuulausekkeen täytäntöönpanon pitäisi kuulua olennaisena osana EU:n pysyvään kriisivalmiuteen, kriisinhallintaan ja kriisien koordinointijärjestelmään ja sen pitäisi rakentua nykyisten alakohtaisten välineiden ja valmiuksien varaan ja varmistaa niiden tehokas käyttöönotto koordinoidun monialaisen vastauksen antamiseksi tarvittaessa; korostaa, että täytäntöönpanon ei periaatteessa pitäisi johtaa tilapäisten välineiden perustamiseen; |
| --- | --- |

24.

korostaa, että yhteisvastuulausekkeen täytäntöönpanon pitäisi kuulua olennaisena osana EU:n pysyvään kriisivalmiuteen, kriisinhallintaan ja kriisien koordinointijärjestelmään ja sen pitäisi rakentua nykyisten alakohtaisten välineiden ja valmiuksien varaan ja varmistaa niiden tehokas käyttöönotto koordinoidun monialaisen vastauksen antamiseksi tarvittaessa; korostaa, että täytäntöönpanon ei periaatteessa pitäisi johtaa tilapäisten välineiden perustamiseen;

| 25. | tuo esiin pelastuspalvelumekanismin keskeisen roolin merkittävänä yhteisvastuullisuuteen perustuvana Euroopan nopean toiminnan välineenä monenlaisissa kriiseissä; tukee yleisellä tasolla komission ehdotusta mekanismin vahvistamiseksi (9) vuonna 2010 annetun komission tiedonannon ”Kohti parempaa Euroopan katastrofiapua” perusteella ja vuoden 2006 Barnier'n raportin innoittamana; |
| --- | --- |

25.

tuo esiin pelastuspalvelumekanismin keskeisen roolin merkittävänä yhteisvastuullisuuteen perustuvana Euroopan nopean toiminnan välineenä monenlaisissa kriiseissä; tukee yleisellä tasolla komission ehdotusta mekanismin vahvistamiseksi (9) vuonna 2010 annetun komission tiedonannon ”Kohti parempaa Euroopan katastrofiapua” perusteella ja vuoden 2006 Barnier'n raportin innoittamana;

| 26. | panee merkille meneillään olevan työn sisäisen turvallisuuden strategian täytäntöön panemiseksi erityisesti terrorismin ja tietoverkkorikollisuuden torjunnassa sekä kriisi- ja katastrofivalmiuden parantamisessa; korostaa, että yhteisvastuulausekkeen toimeenpanossa ei ole kyse vain menettelyjen vahvistamisesta suurten kriisien varalle, vaan siinä on kyse juuri valmiuksien kehittämisestä, ennaltaehkäisystä ja valmistautumisesta; muistuttaa, että lausekkeen soveltamisalaan kuuluviin poikkeuksellisiin tapahtumiin räätälöidyt kriisinhallintaharjoitukset ovat tärkeitä; |
| --- | --- |

26.

panee merkille meneillään olevan työn sisäisen turvallisuuden strategian täytäntöön panemiseksi erityisesti terrorismin ja tietoverkkorikollisuuden torjunnassa sekä kriisi- ja katastrofivalmiuden parantamisessa; korostaa, että yhteisvastuulausekkeen toimeenpanossa ei ole kyse vain menettelyjen vahvistamisesta suurten kriisien varalle, vaan siinä on kyse juuri valmiuksien kehittämisestä, ennaltaehkäisystä ja valmistautumisesta; muistuttaa, että lausekkeen soveltamisalaan kuuluviin poikkeuksellisiin tapahtumiin räätälöidyt kriisinhallintaharjoitukset ovat tärkeitä;

| 27. | panee merkille, että ennakkoon sidottujen pelastuspalveluresurssien vapaaehtoinen reservi parantaisi huomattavasti EU:n valmiutta ja mahdollistaisi nykyisten puutteiden tunnistamisen niiden korjaamiseksi; korostaa, että yhteisissä puutteiden arvioinneissa on tärkeää keskittää tehokkaasti kaikkien ponnistukset ja varmistaa, että kukin jäsenvaltio tekee oman osansa; |
| --- | --- |

27.

panee merkille, että ennakkoon sidottujen pelastuspalveluresurssien vapaaehtoinen reservi parantaisi huomattavasti EU:n valmiutta ja mahdollistaisi nykyisten puutteiden tunnistamisen niiden korjaamiseksi; korostaa, että yhteisissä puutteiden arvioinneissa on tärkeää keskittää tehokkaasti kaikkien ponnistukset ja varmistaa, että kukin jäsenvaltio tekee oman osansa;

| 28. | katsoo, että kun kyseessä ovat erittäin kalliit voimavarat erityisesti epätodennäköisempiä uhkia vastaan, jäsenvaltioiden kannalta on taloudellisesti järkevää etsiä ratkaisuja, joihin kuuluvat yhteiset investoinnit tällaisiin välttämättömiin välineisiin ja niiden yhteinen kehittäminen erityisesti nykyisen talouskriisin aikana; muistuttaa samalla, että on kehitettävä komission ja Euroopan puolustusviraston sekä muiden EU:n virastojen asiantuntemusta ja kokemusta; |
| --- | --- |

28.

katsoo, että kun kyseessä ovat erittäin kalliit voimavarat erityisesti epätodennäköisempiä uhkia vastaan, jäsenvaltioiden kannalta on taloudellisesti järkevää etsiä ratkaisuja, joihin kuuluvat yhteiset investoinnit tällaisiin välttämättömiin välineisiin ja niiden yhteinen kehittäminen erityisesti nykyisen talouskriisin aikana; muistuttaa samalla, että on kehitettävä komission ja Euroopan puolustusviraston sekä muiden EU:n virastojen asiantuntemusta ja kokemusta;

| 29. | korostaa, että on tärkeää varmistaa, että yhteisvastuuta tuetaan asianmukaisilla EU:n rahoitusmekanismeilla, jotka ovat riittävän joustavia hätätilanteissa; panee tyytyväisenä merkille yhteisrahoitusosuuden lisäämisen pelastuspalvelumekanismissa erityisesti kuljetuskustannusten osalta; panee merkille ehdotetun sisäisen turvallisuuden rahaston hätäapua koskevat säännökset; |
| --- | --- |

29.

korostaa, että on tärkeää varmistaa, että yhteisvastuuta tuetaan asianmukaisilla EU:n rahoitusmekanismeilla, jotka ovat riittävän joustavia hätätilanteissa; panee tyytyväisenä merkille yhteisrahoitusosuuden lisäämisen pelastuspalvelumekanismissa erityisesti kuljetuskustannusten osalta; panee merkille ehdotetun sisäisen turvallisuuden rahaston hätäapua koskevat säännökset;

| 30. | muistuttaa, että solidaarisuusrahastosta voidaan myöntää taloudellista tukea suurkatastrofin jälkeen; muistuttaa myös, että SEUT-sopimuksen 122 artiklan 2 kohdan mukaan neuvosto voi myöntää lisää unionin taloudellista tukea, kun luonnonkatastrofit tai poikkeukselliset tapahtumat, joihin jäsenvaltio ei voi vaikuttaa, ovat aiheuttaneet jäsenvaltiolle vaikeuksia tai vakavasti uhkaavat aiheuttaa sille suuria vaikeuksia; |
| --- | --- |

30.

muistuttaa, että solidaarisuusrahastosta voidaan myöntää taloudellista tukea suurkatastrofin jälkeen; muistuttaa myös, että SEUT-sopimuksen 122 artiklan 2 kohdan mukaan neuvosto voi myöntää lisää unionin taloudellista tukea, kun luonnonkatastrofit tai poikkeukselliset tapahtumat, joihin jäsenvaltio ei voi vaikuttaa, ovat aiheuttaneet jäsenvaltiolle vaikeuksia tai vakavasti uhkaavat aiheuttaa sille suuria vaikeuksia;

| 31. | muistuttaa, että SEUT-sopimuksen 122 artiklan 1 kohdan mukaan neuvosto voi päättää yhteisvastuun hengessä vaikean taloudellisen tilanteen kannalta aiheellisista toimenpiteistä erityisesti, jos ilmenee suuria vaikeuksia tiettyjen tuotteiden saatavuudessa, ennen kaikkea energia-alalla; korostaa, että tämä määräys olisi nähtävä osana EU:n kokonaisvaltaista yhteisvastuuvälineistöä, jolla vastataan uusiin merkittäviin turvallisuushaasteisiin, kuten energiaturvallisuuden ja muiden kriittisten tuotteiden toimitusvarmuuden alan haasteisiin etenkin poliittisesti motivoitujen saartotoimenpiteiden yhteydessä; |
| --- | --- |

31.

muistuttaa, että SEUT-sopimuksen 122 artiklan 1 kohdan mukaan neuvosto voi päättää yhteisvastuun hengessä vaikean taloudellisen tilanteen kannalta aiheellisista toimenpiteistä erityisesti, jos ilmenee suuria vaikeuksia tiettyjen tuotteiden saatavuudessa, ennen kaikkea energia-alalla; korostaa, että tämä määräys olisi nähtävä osana EU:n kokonaisvaltaista yhteisvastuuvälineistöä, jolla vastataan uusiin merkittäviin turvallisuushaasteisiin, kuten energiaturvallisuuden ja muiden kriittisten tuotteiden toimitusvarmuuden alan haasteisiin etenkin poliittisesti motivoitujen saartotoimenpiteiden yhteydessä;

Rakenteet ja menettelyt

| 32. | korostaa, että EU tarvitsee toimintakykyiset kriisinhallintarakenteet, jotka pystyvät ympärivuorokautiseen tarkkailu- ja toimintavalmiuteen ja voivat antaa ennakkovaroituksia ja ajantasaista tilannetietoa kaikille asianomaisille toimijoille; panee merkille, että EU:n tason tarkkailuyksiköitä on paljon ja tämä herättää kysymyksiä tehokkaasta koordinoinnista monimutkaisten ja moniulotteisten kriisien yhteydessä; panee merkille tilannekeskuksen perustamisen Euroopan ulkosuhdehallintoon ja komissiossa ja EU:n erillisyksiköissä toimivat useat alakohtaiset tarkkailukeskukset; kiinnittää erityisesti huomiota humanitaarisen avun ja pelastuspalveluasioiden pääosaston seuranta- ja tiedotuskeskukseen, sisäasioiden pääosaston strategisen analyysin ja toimintakyvyn yksikköön, terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosaston terveyttä koskevien hätätilanteiden yksikköön sekä Frontexin tilannekeskukseen; |
| --- | --- |

32.

korostaa, että EU tarvitsee toimintakykyiset kriisinhallintarakenteet, jotka pystyvät ympärivuorokautiseen tarkkailu- ja toimintavalmiuteen ja voivat antaa ennakkovaroituksia ja ajantasaista tilannetietoa kaikille asianomaisille toimijoille; panee merkille, että EU:n tason tarkkailuyksiköitä on paljon ja tämä herättää kysymyksiä tehokkaasta koordinoinnista monimutkaisten ja moniulotteisten kriisien yhteydessä; panee merkille tilannekeskuksen perustamisen Euroopan ulkosuhdehallintoon ja komissiossa ja EU:n erillisyksiköissä toimivat useat alakohtaiset tarkkailukeskukset; kiinnittää erityisesti huomiota humanitaarisen avun ja pelastuspalveluasioiden pääosaston seuranta- ja tiedotuskeskukseen, sisäasioiden pääosaston strategisen analyysin ja toimintakyvyn yksikköön, terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosaston terveyttä koskevien hätätilanteiden yksikköön sekä Frontexin tilannekeskukseen;

| 33. | muistuttaa jälleen, että on vältettävä turhaa päällekkäisyyttä ja varmistettava toiminnan johdonmukaisuus ja tehokas koordinointi varsinkin nykytilanteessa, jossa resursseja on niukasti; panee merkille, että moninaisten tarkkailuvalmiuksien rationalisoimistavasta on erilaisia mielipiteitä, joista toiset perustuvat keskitettyyn yhden luukun järjestelmään ja toisissa kannatetaan erikoistuneiden yksiköiden välisen vuorovaikutuksen parantamista; |
| --- | --- |

33.

muistuttaa jälleen, että on vältettävä turhaa päällekkäisyyttä ja varmistettava toiminnan johdonmukaisuus ja tehokas koordinointi varsinkin nykytilanteessa, jossa resursseja on niukasti; panee merkille, että moninaisten tarkkailuvalmiuksien rationalisoimistavasta on erilaisia mielipiteitä, joista toiset perustuvat keskitettyyn yhden luukun järjestelmään ja toisissa kannatetaan erikoistuneiden yksiköiden välisen vuorovaikutuksen parantamista;

| 34. | katsoo, että mahdollisten eri kriisien suuri määrä tulvista CBRN-iskuihin tai -onnettomuuksiin edellyttää ehdottomasti laajaa kirjoa erikoistuneita yksikköjä ja verkostoja, joiden yhdistäminen ei välttämättä parantaisi niiden tehokkuutta; katsoo samalla, että kaikki erikoistuneet EU-tason yksiköt olisi integroitava yhteen turvattuun tietojärjestelmään, ja pyytää komissiota ja komission varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa vahvistamaan sisäistä koordinaatiojärjestelmää ARGUSia; |
| --- | --- |

34.

katsoo, että mahdollisten eri kriisien suuri määrä tulvista CBRN-iskuihin tai -onnettomuuksiin edellyttää ehdottomasti laajaa kirjoa erikoistuneita yksikköjä ja verkostoja, joiden yhdistäminen ei välttämättä parantaisi niiden tehokkuutta; katsoo samalla, että kaikki erikoistuneet EU-tason yksiköt olisi integroitava yhteen turvattuun tietojärjestelmään, ja pyytää komissiota ja komission varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa vahvistamaan sisäistä koordinaatiojärjestelmää ARGUSia;

| 35. | korostaa, että vakavissa kriiseissä tarvitaan poliittista koordinointia neuvostossa; panee merkille EU:n hätätila- ja kriisinkoordinointijärjestelyiden (CCA) tarkistamisen ja suhtautuu myönteisesti neuvostossa saavutettuun sopimukseen CCA:n uudesta viitekehyksestä, jossa käytetään säännönmukaisia neuvoston menettelyitä ja etenkin Coreperia tilapäisjärjestelyiden sijasta; korostaa, että on käytettävä vain yhtä järjestelmää, jotta EU:n poliittisella tasolla reagoidaan johdonmukaisesti, tehokkaasti ja oikea-aikaisesti näin laajoihin ja tämän luonteisiin kriiseihin; katsoo siksi, että uuden CCA:n pitäisi myös tukea yhteisvastuulauseketta; |
| --- | --- |

35.

korostaa, että vakavissa kriiseissä tarvitaan poliittista koordinointia neuvostossa; panee merkille EU:n hätätila- ja kriisinkoordinointijärjestelyiden (CCA) tarkistamisen ja suhtautuu myönteisesti neuvostossa saavutettuun sopimukseen CCA:n uudesta viitekehyksestä, jossa käytetään säännönmukaisia neuvoston menettelyitä ja etenkin Coreperia tilapäisjärjestelyiden sijasta; korostaa, että on käytettävä vain yhtä järjestelmää, jotta EU:n poliittisella tasolla reagoidaan johdonmukaisesti, tehokkaasti ja oikea-aikaisesti näin laajoihin ja tämän luonteisiin kriiseihin; katsoo siksi, että uuden CCA:n pitäisi myös tukea yhteisvastuulauseketta;

| 36. | kannustaa rationalisoimaan ja integroimaan monet erilaiset verkkopohjaiset hätätilanteiden viestintä- ja tiedonjakojärjestelmät, kuten CCA:n verkkosivut, ARGUS, yhteinen hätäviestintä- ja tietojärjestelmä (CECIS) ja terveydellisten hätätilanteiden ja tautien tietojärjestelmä (HEDIS), jotta saavutetaan keskeytymätön, vapaa ja tehokas tiedonvälitys alakohtaisten ja toimielinten rajojen ylitse; panee merkille, että neuvostossa päätettiin vahvistaa CCA:n verkkosivuja, jotta niitä voidaan käyttää tulevana verkkoalustana kriisitilanteissa, jotka edellyttävät EU-tason poliittista koordinointia; |
| --- | --- |

36.

kannustaa rationalisoimaan ja integroimaan monet erilaiset verkkopohjaiset hätätilanteiden viestintä- ja tiedonjakojärjestelmät, kuten CCA:n verkkosivut, ARGUS, yhteinen hätäviestintä- ja tietojärjestelmä (CECIS) ja terveydellisten hätätilanteiden ja tautien tietojärjestelmä (HEDIS), jotta saavutetaan keskeytymätön, vapaa ja tehokas tiedonvälitys alakohtaisten ja toimielinten rajojen ylitse; panee merkille, että neuvostossa päätettiin vahvistaa CCA:n verkkosivuja, jotta niitä voidaan käyttää tulevana verkkoalustana kriisitilanteissa, jotka edellyttävät EU-tason poliittista koordinointia;

| 37. | vaatii kehittämään yhteistä tilannetietoisuutta, sillä se on olennaisen tärkeää suurten monialaisten kriisien hoitamisessa, kun poliittiselle johdolle on annettava nopeasti ja kattavasti tilannepäivityksiä; panee tyytyväisenä merkille, että CCA:n uudistamisessa painopisteenä on yhteisen tilannetietoisuuden ja -analyysin (ISAA) kehittäminen EU:n toimielimille ja jäsenvaltioille, ja kehottaa neuvostoa varmistamaan sen ripeän toteuttamisen; huomauttaa, että yhteinen tilannetietoisuus on tuskin mahdollista ilman tietojen jakamisen kulttuuria ja että kyseisen kulttuurin kehittäminen on tuskin mahdollista ilman selvää tehtävänjakoa; |
| --- | --- |

37.

vaatii kehittämään yhteistä tilannetietoisuutta, sillä se on olennaisen tärkeää suurten monialaisten kriisien hoitamisessa, kun poliittiselle johdolle on annettava nopeasti ja kattavasti tilannepäivityksiä; panee tyytyväisenä merkille, että CCA:n uudistamisessa painopisteenä on yhteisen tilannetietoisuuden ja -analyysin (ISAA) kehittäminen EU:n toimielimille ja jäsenvaltioille, ja kehottaa neuvostoa varmistamaan sen ripeän toteuttamisen; huomauttaa, että yhteinen tilannetietoisuus on tuskin mahdollista ilman tietojen jakamisen kulttuuria ja että kyseisen kulttuurin kehittäminen on tuskin mahdollista ilman selvää tehtävänjakoa;

| 38. | suhtautuu myönteisesti suunnitelmaan seuranta- ja tiedotuskeskuksen aseman parantamisesta Euroopan hätäapukeskuksen perustamisella ja korostaa, että sen on oltava yksi EU:n yhteenliitetyn nopean toiminnan järjestelmän kulmakivistä; katsoo, että koordinointivastuu monialaisissa kriiseissä on vahvistettava tapauskohtaisesti painopisteperiaatteen mukaisesti; |
| --- | --- |

38.

suhtautuu myönteisesti suunnitelmaan seuranta- ja tiedotuskeskuksen aseman parantamisesta Euroopan hätäapukeskuksen perustamisella ja korostaa, että sen on oltava yksi EU:n yhteenliitetyn nopean toiminnan järjestelmän kulmakivistä; katsoo, että koordinointivastuu monialaisissa kriiseissä on vahvistettava tapauskohtaisesti painopisteperiaatteen mukaisesti;

| 39. | huomauttaa, että nykyisessä maailmantilanteessa keskinäinen riippuvuus on rajussa kasvussa ja merkittävät kriisit, joiden laajuuden vuoksi joudutaan soveltamaan yhteisvastuulauseketta, ovat todennäköisesti monitahoisia ja sillä tavoin kansainvälisiä, että ne koskevat muiden maiden kansalaisia tai niihin vastaamiseksi tarvitaan kansainvälistä toimintaa; tähdentää Euroopan ulkosuhdehallinnon merkittävää roolia näissä tapauksissa; |
| --- | --- |

39.

huomauttaa, että nykyisessä maailmantilanteessa keskinäinen riippuvuus on rajussa kasvussa ja merkittävät kriisit, joiden laajuuden vuoksi joudutaan soveltamaan yhteisvastuulauseketta, ovat todennäköisesti monitahoisia ja sillä tavoin kansainvälisiä, että ne koskevat muiden maiden kansalaisia tai niihin vastaamiseksi tarvitaan kansainvälistä toimintaa; tähdentää Euroopan ulkosuhdehallinnon merkittävää roolia näissä tapauksissa;

| 40. | kehottaa jäsenvaltioita vahvistamaan valmiuksiaan tarjota ja vastaanottaa apua sekä vaihtamaan parhaita käytäntöjään siitä, miten voidaan virtaviivaistaa kansallisia kriisikoordinointimenettelyitä ja kansallisten kriisikoordinointikeskusten vuorovaikutusta EU:n kanssa; katsoo, että olisi harkittava myös mahdollisuutta suunnitella ja järjestää asianmukaisia EU:n laajuisia kriisivalmiusharjoituksia, joihin osallistuvat kansalliset kriisinhallintarakenteet ja tarkoituksenmukaiset EU:n rakenteet; |
| --- | --- |

40.

kehottaa jäsenvaltioita vahvistamaan valmiuksiaan tarjota ja vastaanottaa apua sekä vaihtamaan parhaita käytäntöjään siitä, miten voidaan virtaviivaistaa kansallisia kriisikoordinointimenettelyitä ja kansallisten kriisikoordinointikeskusten vuorovaikutusta EU:n kanssa; katsoo, että olisi harkittava myös mahdollisuutta suunnitella ja järjestää asianmukaisia EU:n laajuisia kriisivalmiusharjoituksia, joihin osallistuvat kansalliset kriisinhallintarakenteet ja tarkoituksenmukaiset EU:n rakenteet;

| 41. | pitää tärkeänä, että luodaan tarvittavat menettelyihin ja organisaatioon liittyvät yhteydet jäsenvaltioiden asiaankuuluvien yksiköiden välille, jotta varmistetaan yhteisvastuulausekkeen asianmukainen toiminta sen jälkeen, kun sitä on alettu soveltaa; |
| --- | --- |

41.

pitää tärkeänä, että luodaan tarvittavat menettelyihin ja organisaatioon liittyvät yhteydet jäsenvaltioiden asiaankuuluvien yksiköiden välille, jotta varmistetaan yhteisvastuulausekkeen asianmukainen toiminta sen jälkeen, kun sitä on alettu soveltaa;

| 42. | korostaa, että yhteisvastuulausekkeen nojalla tehtyä avunantopyyntöä koskeva päätöksentekoprosessi neuvostossa ei saa heikentää EU:n toimintakykyä ja että kriisiin vastaamisen nykyisillä mekanismeilla, esimerkiksi pelastuspalvelumekanismilla, on voitava aloittaa välittömästi poliittisesta päätöksestä riippumatta; huomauttaa, että sotilaallisten voimavarojen käyttäminen siviilipelastuspalvelussa on jo nyt mahdollista operatiivisella tasolla ilman yhteisvastuulausekkeen soveltamista, mistä oli esimerkkinä komission ja EU:n sotilashenkilöstön onnistunut yhteistyö aiemmissa operaatioissa Pakistanissa ja Libyassa; |
| --- | --- |

42.

korostaa, että yhteisvastuulausekkeen nojalla tehtyä avunantopyyntöä koskeva päätöksentekoprosessi neuvostossa ei saa heikentää EU:n toimintakykyä ja että kriisiin vastaamisen nykyisillä mekanismeilla, esimerkiksi pelastuspalvelumekanismilla, on voitava aloittaa välittömästi poliittisesta päätöksestä riippumatta; huomauttaa, että sotilaallisten voimavarojen käyttäminen siviilipelastuspalvelussa on jo nyt mahdollista operatiivisella tasolla ilman yhteisvastuulausekkeen soveltamista, mistä oli esimerkkinä komission ja EU:n sotilashenkilöstön onnistunut yhteistyö aiemmissa operaatioissa Pakistanissa ja Libyassa;

| 43. | korostaa, että on esitettävä yksityiskohtaisesti yhteisvastuulausekkeen soveltamiseen käytettävä demokraattinen menettely, ja katsoo, että menettelyllä olisi varmistettava myös tilintekovelvollisuus tehdyistä päätöksistä, ja kansallisten parlamenttien ja Euroopan parlamentin olisi osallistuttava siihen asianmukaisesti; korostaa, että on tärkeää estää lausekkeen kohtuuton käyttö perusoikeuksien kustannuksella; |
| --- | --- |

43.

korostaa, että on esitettävä yksityiskohtaisesti yhteisvastuulausekkeen soveltamiseen käytettävä demokraattinen menettely, ja katsoo, että menettelyllä olisi varmistettava myös tilintekovelvollisuus tehdyistä päätöksistä, ja kansallisten parlamenttien ja Euroopan parlamentin olisi osallistuttava siihen asianmukaisesti; korostaa, että on tärkeää estää lausekkeen kohtuuton käyttö perusoikeuksien kustannuksella;

| 44. | toteaa, että EU:n lainsäätäjinä ja budjettivallan käyttäjinä toimivien parlamentin ja neuvoston olisi saatava tietoa paikan päällä olevasta tilanteesta sellaisen katastrofin tai iskun yhteydessä, joka johtaa yhteisvastuulausekkeen soveltamiseen, sekä sen syistä ja mahdollisista seurauksista, jotta jatkoa ajatellen voitaisiin tehdä ajantasaisiin ja konkreettisiin tietoihin pohjautuva perusteellinen ja puolueeton analyysi; |
| --- | --- |

44.

toteaa, että EU:n lainsäätäjinä ja budjettivallan käyttäjinä toimivien parlamentin ja neuvoston olisi saatava tietoa paikan päällä olevasta tilanteesta sellaisen katastrofin tai iskun yhteydessä, joka johtaa yhteisvastuulausekkeen soveltamiseen, sekä sen syistä ja mahdollisista seurauksista, jotta jatkoa ajatellen voitaisiin tehdä ajantasaisiin ja konkreettisiin tietoihin pohjautuva perusteellinen ja puolueeton analyysi;

| 45. | muistuttaa, että yhteisvastuulausekkeessa edellytetään, että Eurooppa-neuvosto arvioi säännöllisesti EU:hun kohdistuvia uhkia; katsoo, että uhkien arvioiminen on koordinoitava Naton kanssa ja toteutettava vähintään kahdella eri tasolla: pidemmällä aikavälillä Eurooppa-neuvostossa prosessissa, jonka pitäisi myös antaa aineksia strategiseen ajatteluun myöhempiä Euroopan turvallisuusstrategian ja sisäisen turvallisuuden strategian uudistuksia varten, ja entistä useammin tehtävissä kattavissa nykyisten uhkien määrittelyissä; |
| --- | --- |

45.

muistuttaa, että yhteisvastuulausekkeessa edellytetään, että Eurooppa-neuvosto arvioi säännöllisesti EU:hun kohdistuvia uhkia; katsoo, että uhkien arvioiminen on koordinoitava Naton kanssa ja toteutettava vähintään kahdella eri tasolla: pidemmällä aikavälillä Eurooppa-neuvostossa prosessissa, jonka pitäisi myös antaa aineksia strategiseen ajatteluun myöhempiä Euroopan turvallisuusstrategian ja sisäisen turvallisuuden strategian uudistuksia varten, ja entistä useammin tehtävissä kattavissa nykyisten uhkien määrittelyissä;

| 46. | katsoo, että uhkien arviointia on täydennettävä riskien arvioinneilla, joissa uhkia arvioidaan nykyisen haavoittuvuuden perusteella, jotta voidaan tunnistaa ja korjata valmiuksien pahimmat puutteet; muistuttaa, että sisäisen turvallisuuden strategian täytäntöönpanon yhteydessä EU:n olisi otettava käyttöön vuoteen 2014 mennessä johdonmukainen riskinhallintapolitiikka, jossa yhdistetään uhkien ja riskien arviointi ja päätöksenteko; muistuttaa myös, että vuoden 2012 loppuun mennessä komission olisi valmistettava kansallisten riskinarviointien pohjalta monialainen yhteenveto merkittävimmistä luonnonriskeistä ja ihmisen aiheuttamista riskeistä, joita EU saattaa kohdata tulevaisuudessa; kannustaa jäsenvaltioita jakamaan kansalliset riskiarviointinsa ja riskinhallintasuunnitelmansa, jotta voidaan tehdä yhteinen tilannearvio; |
| --- | --- |

46.

katsoo, että uhkien arviointia on täydennettävä riskien arvioinneilla, joissa uhkia arvioidaan nykyisen haavoittuvuuden perusteella, jotta voidaan tunnistaa ja korjata valmiuksien pahimmat puutteet; muistuttaa, että sisäisen turvallisuuden strategian täytäntöönpanon yhteydessä EU:n olisi otettava käyttöön vuoteen 2014 mennessä johdonmukainen riskinhallintapolitiikka, jossa yhdistetään uhkien ja riskien arviointi ja päätöksenteko; muistuttaa myös, että vuoden 2012 loppuun mennessä komission olisi valmistettava kansallisten riskinarviointien pohjalta monialainen yhteenveto merkittävimmistä luonnonriskeistä ja ihmisen aiheuttamista riskeistä, joita EU saattaa kohdata tulevaisuudessa; kannustaa jäsenvaltioita jakamaan kansalliset riskiarviointinsa ja riskinhallintasuunnitelmansa, jotta voidaan tehdä yhteinen tilannearvio;

| 47. | korostaa, että edellä mainitun seurauksena tehtävässä monet vaaratekijät huomioonottavassa yhteisessä arviossa on käytettävä EU:n tiedusteluanalyysikeskuksen valmiuksia, sen on perustuttava jaettuun tiedustelutietoon ja siihen on sisällytettävä uhkien ja riskien arviointiin osallistuvien EU:n elinten, kuten komission asiasta vastaavien yksiköiden (esimerkiksi humanitaarisen avun ja pelastuspalveluasioiden pääosasto, sisäasioiden pääosasto ja terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosasto) ja EU:n virastojen (muun muassa Europol, Frontex, Tautien ehkäisyn ja valvonnan eurooppalainen keskus), tuottamat tiedot; |
| --- | --- |

47.

korostaa, että edellä mainitun seurauksena tehtävässä monet vaaratekijät huomioonottavassa yhteisessä arviossa on käytettävä EU:n tiedusteluanalyysikeskuksen valmiuksia, sen on perustuttava jaettuun tiedustelutietoon ja siihen on sisällytettävä uhkien ja riskien arviointiin osallistuvien EU:n elinten, kuten komission asiasta vastaavien yksiköiden (esimerkiksi humanitaarisen avun ja pelastuspalveluasioiden pääosasto, sisäasioiden pääosasto ja terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosasto) ja EU:n virastojen (muun muassa Europol, Frontex, Tautien ehkäisyn ja valvonnan eurooppalainen keskus), tuottamat tiedot;

o

o o

| 48. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komission varapuheenjohtajalle / korkealle edustajalle, neuvostolle ja komissiolle, jäsenvaltioiden parlamenteille, Naton parlamentaariselle yleiskokoukselle sekä Naton pääsihteerille. |
| --- | --- |

48.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komission varapuheenjohtajalle / korkealle edustajalle, neuvostolle ja komissiolle, jäsenvaltioiden parlamenteille, Naton parlamentaariselle yleiskokoukselle sekä Naton pääsihteerille.

---

(1)  10207/12.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2012)0207.

(3)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2011)0574.

(4)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2011)0404.

(5)  EUVL C 99 E, 3.4.2012, s. 63.

(6)  Neuvoston 12. marraskuuta 2009 antamat päätelmät, 15505/1/09 REV.

(7)  EUVL C 169 E, 15.6.2012, s. 8.

(8)  Jäljempänä ”keskinäistä puolustusta koskeva lauseke”, vaikka käsitettä ei nimetä perussopimuksessa. Ks. erityisesti muutetun Brysselin sopimuksen V artiklan sitoumus keskinäiseen avunantoon, jonka sen allekirjoittajat katsovat sisältyvän SEU-sopimuksen 42 artiklan 7 kohtaan (WEU:n pysyvän neuvoston puheenjohtajiston 31. maaliskuuta 2010 antama lausunto).

(9)  Ks. ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi unionin pelastuspalvelumekanismista (COM(2011)0934).

---

| 16.12.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 419/145 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 419/145

---

P7_TA(2012)0457

Tietoverkkoturvallisuus ja -puolustus

Euroopan parlamentin päätöslauselma 22. marraskuuta 2012 tietoverkkoturvallisuudesta ja -puolustuksesta (2012/2096(INI))

(2015/C 419/22)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston 11. ja 12. joulukuuta 2008 hyväksymän selvityksen Euroopan unionin turvallisuusstrategian täytäntöönpanosta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston 11. ja 12. joulukuuta 2008 hyväksymän selvityksen Euroopan unionin turvallisuusstrategian täytäntöönpanosta,

| — | ottaa huomioon 23. marraskuuta 2001 tehdyn tietoverkkorikollisuutta koskevan Euroopan neuvoston yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. marraskuuta 2001 tehdyn tietoverkkorikollisuutta koskevan Euroopan neuvoston yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon elintärkeiden tietoinfrastruktuureiden suojaamisesta 27. toukokuuta 2011 annetut neuvoston päätelmät sekä aikaisemmat tietoverkkoturvallisuutta koskevat neuvoston päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon elintärkeiden tietoinfrastruktuureiden suojaamisesta 27. toukokuuta 2011 annetut neuvoston päätelmät sekä aikaisemmat tietoverkkoturvallisuutta koskevat neuvoston päätelmät,

| — | ottaa huomioon 19. toukokuuta 2010 annetun komission tiedonannon Euroopan digitaalistrategiasta (COM(2010)0245), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. toukokuuta 2010 annetun komission tiedonannon Euroopan digitaalistrategiasta (COM(2010)0245),

| — | ottaa huomioon 8. joulukuuta 2008 annetun neuvoston direktiivin 2008/114/EY Euroopan elintärkeän infrastruktuurin määrittämisestä ja nimeämisestä sekä arvioinnista, joka koskee tarvetta parantaa sen suojaamista (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. joulukuuta 2008 annetun neuvoston direktiivin 2008/114/EY Euroopan elintärkeän infrastruktuurin määrittämisestä ja nimeämisestä sekä arvioinnista, joka koskee tarvetta parantaa sen suojaamista (1),

| — | ottaa huomioon komission äskettäisen tiedonannon (COM(2012)0140), jossa käsitellään Euroopan verkkorikostorjuntakeskuksen perustamista, joka on yksi sisäisen turvallisuuden strategian painopisteistä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission äskettäisen tiedonannon (COM(2012)0140), jossa käsitellään Euroopan verkkorikostorjuntakeskuksen perustamista, joka on yksi sisäisen turvallisuuden strategian painopisteistä,

| — | ottaa huomioon Euroopan turvallisuusstrategian täytäntöönpanosta osana yhteistä turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaa 10. maaliskuuta 2010 antamansa päätöslauselman (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan turvallisuusstrategian täytäntöönpanosta osana yhteistä turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaa 10. maaliskuuta 2010 antamansa päätöslauselman (2),

| — | ottaa huomioon yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan kehityksestä Lissabonin sopimuksen voimaantulon jälkeen 11. toukokuuta 2011 antamansa päätöslauselman (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan kehityksestä Lissabonin sopimuksen voimaantulon jälkeen 11. toukokuuta 2011 antamansa päätöslauselman (3),

| — | ottaa huomioon 22. toukokuuta 2012 antamansa päätöslauselman Euroopan unionin sisäisen turvallisuuden strategiasta (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. toukokuuta 2012 antamansa päätöslauselman Euroopan unionin sisäisen turvallisuuden strategiasta (4),

| — | ottaa huomioon 27. syyskuuta 2011 antamansa päätöslauselman ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi kaksikäyttötuotteiden ja -teknologian vientiä koskevan yhteisön valvontajärjestelmän perustamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 1334/2000 muuttamisesta (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27. syyskuuta 2011 antamansa päätöslauselman ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi kaksikäyttötuotteiden ja -teknologian vientiä koskevan yhteisön valvontajärjestelmän perustamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 1334/2000 muuttamisesta (5),

| — | ottaa huomioon 12. kesäkuuta 2012 antamansa päätöslauselman ”Elintärkeiden tietoinfrastruktuureiden suojaaminen – saavutukset ja seuraavat vaiheet: kohti maailmanlaajuista verkkoturvallisuutta” (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. kesäkuuta 2012 antamansa päätöslauselman ”Elintärkeiden tietoinfrastruktuureiden suojaaminen – saavutukset ja seuraavat vaiheet: kohti maailmanlaajuista verkkoturvallisuutta” (6),

| — | ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusneuvoston 5. heinäkuuta 2012 antaman päätöslauselman ”The promotion, protection and enjoyment of human rights on the Internet” (7), jossa tunnustetaan ihmisoikeuksien suojelun merkitys ja verkossa tapahtuvan tiedonkulun vapauden merkitys, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusneuvoston 5. heinäkuuta 2012 antaman päätöslauselman ”The promotion, protection and enjoyment of human rights on the Internet” (7), jossa tunnustetaan ihmisoikeuksien suojelun merkitys ja verkossa tapahtuvan tiedonkulun vapauden merkitys,

| — | ottaa huomioon Chicagossa 20. toukokuuta 2012 pidetyn huippukokouksen päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Chicagossa 20. toukokuuta 2012 pidetyn huippukokouksen päätelmät,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osaston, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osaston,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan; |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan;

| — | ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön (A7-0335/2012); |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön (A7-0335/2012);

| A. | katsoo, että nykypäivän globalisoituneessa maailmassa EU:sta ja sen jäsenvaltioista on tullut erittäin riippuvaisia tietoverkon turvallisuudesta ja tietotekniikan ja digitaalitekniikan turvallisesta käytöstä sekä kestävistä ja luotettavista tietopalveluista ja niihin liittyvistä infrastruktuureista; |
| --- | --- |

A.

katsoo, että nykypäivän globalisoituneessa maailmassa EU:sta ja sen jäsenvaltioista on tullut erittäin riippuvaisia tietoverkon turvallisuudesta ja tietotekniikan ja digitaalitekniikan turvallisesta käytöstä sekä kestävistä ja luotettavista tietopalveluista ja niihin liittyvistä infrastruktuureista;

| B. | ottaa huomioon, että tieto- ja viestintätekniikoita käytetään myös painostusvälineinä; toteaa, että konteksti, jossa niitä käytetään, määrittää paljolti vaikutuksen, joka niillä voi olla myönteisenä voimana tai vastaavasti painostuksessa; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että tieto- ja viestintätekniikoita käytetään myös painostusvälineinä; toteaa, että konteksti, jossa niitä käytetään, määrittää paljolti vaikutuksen, joka niillä voi olla myönteisenä voimana tai vastaavasti painostuksessa;

| C. | ottaa huomioon, että tietoverkkoon liittyvät haasteet, uhat ja hyökkäykset kasvavat dramaattista vauhtia ja ovat huomattava uhka kansallisvaltioiden sekä yksityisen sektorin turvallisuudelle, puolustukselle, vakaudelle ja kilpailukyvylle; toteaa, että tästä syystä tällaisia uhkia ei saisi pitää tulevaisuuden haasteina; toteaa, että suurin osa erittäin näkyvistä ja vahingollisista verkkoturvallisuuspoikkeamista on nyt luonteeltaan poliittisia; toteaa, että suurin osa verkkoturvallisuuspoikkeamista on edelleen alkeellisia mutta elintärkeään omaisuuteen kohdistuvista uhista on tulossa yhä kehittyneempiä ja ne antavat aihetta huolelliseen suojeluun; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että tietoverkkoon liittyvät haasteet, uhat ja hyökkäykset kasvavat dramaattista vauhtia ja ovat huomattava uhka kansallisvaltioiden sekä yksityisen sektorin turvallisuudelle, puolustukselle, vakaudelle ja kilpailukyvylle; toteaa, että tästä syystä tällaisia uhkia ei saisi pitää tulevaisuuden haasteina; toteaa, että suurin osa erittäin näkyvistä ja vahingollisista verkkoturvallisuuspoikkeamista on nyt luonteeltaan poliittisia; toteaa, että suurin osa verkkoturvallisuuspoikkeamista on edelleen alkeellisia mutta elintärkeään omaisuuteen kohdistuvista uhista on tulossa yhä kehittyneempiä ja ne antavat aihetta huolelliseen suojeluun;

| D. | ottaa huomioon, että tietoverkolla on maailmanlaajuisesti lähes kaksi miljardia keskenään kytköksissä olevaa käyttäjää ja että tietoverkosta on tullut vaikutusvaltaisin ja tehokkain tapa edistää demokraattisia ajatuksia ja saada ihmiset järjestäytymään näiden pyrkiessä toteuttamaan vapauspyrkimyksiään ja taistelemaan diktatuureja vastaan; toteaa, että epädemokraattisten ja autoritaaristen hallintojen käytössä tietoverkko muodostaa entistä voimakkaammin uhan yksilöiden oikeudelle ilmaisun- ja yhdistymisvapauteen; katsoo, että tästä syystä on hyvin tärkeää varmistaa, että tietoverkko pysyy avoimena ajatusten vapaalle vaihdolle, tiedonkululle ja itseilmaisulle; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että tietoverkolla on maailmanlaajuisesti lähes kaksi miljardia keskenään kytköksissä olevaa käyttäjää ja että tietoverkosta on tullut vaikutusvaltaisin ja tehokkain tapa edistää demokraattisia ajatuksia ja saada ihmiset järjestäytymään näiden pyrkiessä toteuttamaan vapauspyrkimyksiään ja taistelemaan diktatuureja vastaan; toteaa, että epädemokraattisten ja autoritaaristen hallintojen käytössä tietoverkko muodostaa entistä voimakkaammin uhan yksilöiden oikeudelle ilmaisun- ja yhdistymisvapauteen; katsoo, että tästä syystä on hyvin tärkeää varmistaa, että tietoverkko pysyy avoimena ajatusten vapaalle vaihdolle, tiedonkululle ja itseilmaisulle;

| E. | ottaa huomioon, että EU:ssa ja jäsenvaltioissa kattavan ja yhtenäisen tietoverkkojen puolustusta ja turvallisuutta koskevan lähestymistavan kehittämisen tiellä on lukuisia esteitä, jotka ovat luonteeltaan poliittisia, lainsäädännöllisiä ja organisatorisia; ottaa huomioon, että tietoverkkoturvallisuuden ala on arkaluonteinen ja haavoittuva ja alan yhteisestä määritelmästä, yhteisistä normeista ja yhteisistä toimenpiteistä on pulaa; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että EU:ssa ja jäsenvaltioissa kattavan ja yhtenäisen tietoverkkojen puolustusta ja turvallisuutta koskevan lähestymistavan kehittämisen tiellä on lukuisia esteitä, jotka ovat luonteeltaan poliittisia, lainsäädännöllisiä ja organisatorisia; ottaa huomioon, että tietoverkkoturvallisuuden ala on arkaluonteinen ja haavoittuva ja alan yhteisestä määritelmästä, yhteisistä normeista ja yhteisistä toimenpiteistä on pulaa;

| F. | toteaa, että EU:n toimielinten keskinäinen ja jäsenvaltioiden keskinäinen sekä toisaalta toimielinten ja jäsenvaltioiden välinen ja myös ulkopuolisten kumppaneiden kanssa harjoitettava tietojen vaihto ja koordinointi on edelleen riittämätöntä; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että EU:n toimielinten keskinäinen ja jäsenvaltioiden keskinäinen sekä toisaalta toimielinten ja jäsenvaltioiden välinen ja myös ulkopuolisten kumppaneiden kanssa harjoitettava tietojen vaihto ja koordinointi on edelleen riittämätöntä;

| G. | toteaa, että ”tietoverkkoturvallisuudesta” ja ”tietoverkkopuolustuksesta” ei ole selkeitä ja yhdenmukaistettuja EU:n ja kansainvälisen tason määritelmiä; toteaa, että se, mitä ymmärretään tietoverkkoturvallisuudella ja muulla keskeisellä terminologialla, vaihtelee huomattavasti eri maiden välillä; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että ”tietoverkkoturvallisuudesta” ja ”tietoverkkopuolustuksesta” ei ole selkeitä ja yhdenmukaistettuja EU:n ja kansainvälisen tason määritelmiä; toteaa, että se, mitä ymmärretään tietoverkkoturvallisuudella ja muulla keskeisellä terminologialla, vaihtelee huomattavasti eri maiden välillä;

| H. | ottaa huomioon, ettei EU ole vielä laatinut omia johdonmukaisia toimintalinjojaan elintärkeiden tietoinfrastruktuureiden suojaamisesta, joka edellyttäisi monialaista lähestymistapaa ja lisäisi turvallisuutta ja edistäisi perusoikeuksia; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, ettei EU ole vielä laatinut omia johdonmukaisia toimintalinjojaan elintärkeiden tietoinfrastruktuureiden suojaamisesta, joka edellyttäisi monialaista lähestymistapaa ja lisäisi turvallisuutta ja edistäisi perusoikeuksia;

| I. | ottaa huomioon, että EU on ehdottanut useita aloitteita siviilitason tietoverkkorikollisuuden torjumiseksi, uuden eurooppalaisen verkkorikostorjuntakeskuksen perustaminen mukaan luettuna, mutta siltä puuttuu konkreettinen turvallisuus- ja puolustussuunnitelma; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että EU on ehdottanut useita aloitteita siviilitason tietoverkkorikollisuuden torjumiseksi, uuden eurooppalaisen verkkorikostorjuntakeskuksen perustaminen mukaan luettuna, mutta siltä puuttuu konkreettinen turvallisuus- ja puolustussuunnitelma;

| J. | katsoo, että yksityisen sektorin, lainvalvontaviranomaisten, puolustuslaitosten ja muiden toimivaltaisten viranomaisten keskinäisen luottamuksen rakentaminen on erittäin tärkeää tietoverkkorikollisuuden torjumisen kannalta; |
| --- | --- |

J.

katsoo, että yksityisen sektorin, lainvalvontaviranomaisten, puolustuslaitosten ja muiden toimivaltaisten viranomaisten keskinäisen luottamuksen rakentaminen on erittäin tärkeää tietoverkkorikollisuuden torjumisen kannalta;

| K. | katsoo, että valtiollisten ja valtioista riippumattomien toimijoiden molemminpuolinen luottamus on myös luotettavan tietoverkkoturvallisuuden edellytys; |
| --- | --- |

K.

katsoo, että valtiollisten ja valtioista riippumattomien toimijoiden molemminpuolinen luottamus on myös luotettavan tietoverkkoturvallisuuden edellytys;

| L. | ottaa huomioon, että suurin osa sekä julkisen että yksityisen sektorin verkkoturvallisuuspoikkeamista jää ilmoittamatta tiedon arkaluonteisuuden vuoksi sekä siitä syystä, että ne saattaisivat vahingoittaa asianomaisten yritysten julkisuuskuvaa; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että suurin osa sekä julkisen että yksityisen sektorin verkkoturvallisuuspoikkeamista jää ilmoittamatta tiedon arkaluonteisuuden vuoksi sekä siitä syystä, että ne saattaisivat vahingoittaa asianomaisten yritysten julkisuuskuvaa;

| M. | toteaa, että monet verkkoturvallisuuspoikkeamat johtuvat yksityisen ja julkisen verkkoinfrastruktuurin häiriönsietokyvyn ja toimintavarmuuden puutteesta, tietokantojen huonosta suojaamisesta tai turvaamisesta ja muista puutteista kriittisessä tietoinfrastruktuurissa; toteaa, että vain harvat jäsenvaltiot pitävät verkkonsa ja tietojärjestelmiensä sekä niihin liittyvien tietojen suojelua osana huolellisuusvelvollisuuttaan, mikä selittää sen, että huipputason turvatekniikkaan investoiminen sekä koulutukseen ja asianmukaisten ohjeiden laatimiseen panostaminen on riittämätöntä, ja ottaa huomioon, että erittäin monet jäsenvaltiot ovat riippuvaisia kolmansien maiden turvallisuustekniikasta, ja katsoo, että toimia on lisättävä tämän riippuvuuden vähentämiseksi; |
| --- | --- |

M.

toteaa, että monet verkkoturvallisuuspoikkeamat johtuvat yksityisen ja julkisen verkkoinfrastruktuurin häiriönsietokyvyn ja toimintavarmuuden puutteesta, tietokantojen huonosta suojaamisesta tai turvaamisesta ja muista puutteista kriittisessä tietoinfrastruktuurissa; toteaa, että vain harvat jäsenvaltiot pitävät verkkonsa ja tietojärjestelmiensä sekä niihin liittyvien tietojen suojelua osana huolellisuusvelvollisuuttaan, mikä selittää sen, että huipputason turvatekniikkaan investoiminen sekä koulutukseen ja asianmukaisten ohjeiden laatimiseen panostaminen on riittämätöntä, ja ottaa huomioon, että erittäin monet jäsenvaltiot ovat riippuvaisia kolmansien maiden turvallisuustekniikasta, ja katsoo, että toimia on lisättävä tämän riippuvuuden vähentämiseksi;

| N. | toteaa, että suurin osa kansallista tai kansainvälistä turvallisuutta ja puolustusta uhkaavien korkean tason tietoverkkohyökkäysten tekijöistä jää tunnistamatta ja asettamatta syytteeseen; toteaa, ettei ole olemassa kansainvälisesti sovittua reagointitapaa sellaisiin tietoverkkohyökkäyksiin, joiden takana on valtio, eikä yhteisymmärrystä siitä, voitaisiinko tällaisen hyökkäyksen katsoa antavan oikeutuksen sotatoimiin; |
| --- | --- |

N.

toteaa, että suurin osa kansallista tai kansainvälistä turvallisuutta ja puolustusta uhkaavien korkean tason tietoverkkohyökkäysten tekijöistä jää tunnistamatta ja asettamatta syytteeseen; toteaa, ettei ole olemassa kansainvälisesti sovittua reagointitapaa sellaisiin tietoverkkohyökkäyksiin, joiden takana on valtio, eikä yhteisymmärrystä siitä, voitaisiinko tällaisen hyökkäyksen katsoa antavan oikeutuksen sotatoimiin;

| O. | ottaa huomioon, että Euroopan verkko- ja tietoturvaviraston (ENISA) tehtävänä on toimia välittäjänä jäsenvaltioiden suuntaan ja tukea tietoverkkoturvallisuuden alan hyvien käytänteiden vaihtoa antamalla suosituksia siitä, miten tietoverkkoturvallisuusstrategiaa voidaan kehittää, soveltaa ja ylläpitää, ja toteaa, että sillä on tukijan rooli kansallisissa verkkoturvallisuusstrategioissa, kansallisissa varautumissuunnitelmissa, elintärkeiden tietoinfrastruktuureiden (CIIP) suojaamista koskevien yleiseurooppalaisten ja kansainvälisten harjoitusten järjestämisessä ja kansallisia harjoituksia koskevien skenaarioiden laatimisessa; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että Euroopan verkko- ja tietoturvaviraston (ENISA) tehtävänä on toimia välittäjänä jäsenvaltioiden suuntaan ja tukea tietoverkkoturvallisuuden alan hyvien käytänteiden vaihtoa antamalla suosituksia siitä, miten tietoverkkoturvallisuusstrategiaa voidaan kehittää, soveltaa ja ylläpitää, ja toteaa, että sillä on tukijan rooli kansallisissa verkkoturvallisuusstrategioissa, kansallisissa varautumissuunnitelmissa, elintärkeiden tietoinfrastruktuureiden (CIIP) suojaamista koskevien yleiseurooppalaisten ja kansainvälisten harjoitusten järjestämisessä ja kansallisia harjoituksia koskevien skenaarioiden laatimisessa;

| P. | ottaa huomioon, että EU:n jäsenvaltioista ainoastaan kymmenen oli virallisesti hyväksynyt kansallisen verkkoturvallisuusstrategian kesäkuuhun 2012 mennessä; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että EU:n jäsenvaltioista ainoastaan kymmenen oli virallisesti hyväksynyt kansallisen verkkoturvallisuusstrategian kesäkuuhun 2012 mennessä;

| Q. | ottaa huomioon, että tietoverkkopuolustus on yksi Euroopan puolustusviraston (EDA) keskeisistä painopistealueista, ja toteaa, että EDA on perustanut voimavarojen kehittämissuunnitelman mukaisen tietoverkkoturvallisuutta käsittelevän hankeryhmän ja että suurin osa jäsenvaltioista on ryhtynyt toimiin kerryttääkseen kokemuksia ja esittääkseen suosituksia; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että tietoverkkopuolustus on yksi Euroopan puolustusviraston (EDA) keskeisistä painopistealueista, ja toteaa, että EDA on perustanut voimavarojen kehittämissuunnitelman mukaisen tietoverkkoturvallisuutta käsittelevän hankeryhmän ja että suurin osa jäsenvaltioista on ryhtynyt toimiin kerryttääkseen kokemuksia ja esittääkseen suosituksia;

| R. | toteaa, että investoinnit tietoverkkoturvallisuutta ja -puolustusta koskevaan tutkimukseen ja kehittämiseen ovat erittäin tärkeitä turvallisuuden ja puolustuksen korkean tason edistämiseksi ja säilyttämiseksi; toteaa, että puolustusta koskevat tutkimus- ja kehittämismenot ovat vähentyneet sen sijaan, että niiden osuutta olisi korotettu sovittuun kahteen prosenttiin puolustuksen kokonaismenoista; |
| --- | --- |

R.

toteaa, että investoinnit tietoverkkoturvallisuutta ja -puolustusta koskevaan tutkimukseen ja kehittämiseen ovat erittäin tärkeitä turvallisuuden ja puolustuksen korkean tason edistämiseksi ja säilyttämiseksi; toteaa, että puolustusta koskevat tutkimus- ja kehittämismenot ovat vähentyneet sen sijaan, että niiden osuutta olisi korotettu sovittuun kahteen prosenttiin puolustuksen kokonaismenoista;

| S. | ottaa huomioon, että kansalaisten tietoverkkoturvallisuutta koskevan tietämyksen ja valistamisen lisäämisen olisi oltava jokaisen kattavan tietoverkkoturvallisuusstrategian perustana; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että kansalaisten tietoverkkoturvallisuutta koskevan tietämyksen ja valistamisen lisäämisen olisi oltava jokaisen kattavan tietoverkkoturvallisuusstrategian perustana;

| T. | ottaa huomioon, että turvallisuustoimenpiteiden ja sellaisten kansalaisoikeuksien välille kuin oikeus yksityisyyteen, tietosuojaan ja ilmaisunvapauteen, on saatava aikaan selkeä tasapaino SEUT-sopimuksen mukaisesti uhraamatta toista toisen kustannuksella; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että turvallisuustoimenpiteiden ja sellaisten kansalaisoikeuksien välille kuin oikeus yksityisyyteen, tietosuojaan ja ilmaisunvapauteen, on saatava aikaan selkeä tasapaino SEUT-sopimuksen mukaisesti uhraamatta toista toisen kustannuksella;

| U. | ottaa huomioon, että yksilöiden oikeutta yksityisyyteen on kunnioitettava ja suojeltava entistä paremmin, kuten EU:n perusoikeuskirjassa ja SEUT-sopimuksen 16 artiklassa määrätään; katsoo, ettei laitosten ja puolustuselinten tarvetta turvata ja puolustaa tietoverkkoa kansallisella tasolla saisi koskaan käyttää oikeuttamaan oikeuksien ja vapauksien rajoittamista millään tavalla tietoverkossa tai tiedonvälityksessä; |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että yksilöiden oikeutta yksityisyyteen on kunnioitettava ja suojeltava entistä paremmin, kuten EU:n perusoikeuskirjassa ja SEUT-sopimuksen 16 artiklassa määrätään; katsoo, ettei laitosten ja puolustuselinten tarvetta turvata ja puolustaa tietoverkkoa kansallisella tasolla saisi koskaan käyttää oikeuttamaan oikeuksien ja vapauksien rajoittamista millään tavalla tietoverkossa tai tiedonvälityksessä;

| V. | katsoo, että internetin maailmanlaajuinen ja rajaton luonne edellyttää uusia kansainvälisen yhteistyön ja hallinnan muotoja, jossa on monia osallistujia; |
| --- | --- |

V.

katsoo, että internetin maailmanlaajuinen ja rajaton luonne edellyttää uusia kansainvälisen yhteistyön ja hallinnan muotoja, jossa on monia osallistujia;

| W. | ottaa huomioon, että hallitukset ovat yhä suuremmassa määrin riippuvaisia yksityisistä toimijoista elintärkeän infrastruktuurinsa turvaamisessa; |
| --- | --- |

W.

ottaa huomioon, että hallitukset ovat yhä suuremmassa määrin riippuvaisia yksityisistä toimijoista elintärkeän infrastruktuurinsa turvaamisessa;

| X. | ottaa huomioon, ettei Euroopan ulkosuhdehallinto (EUH) ole vielä ennakoivasti sisällyttänyt tietoverkkoturvallisuusnäkökulmaa suhteisiinsa kolmansien maiden kanssa; |
| --- | --- |

X.

ottaa huomioon, ettei Euroopan ulkosuhdehallinto (EUH) ole vielä ennakoivasti sisällyttänyt tietoverkkoturvallisuusnäkökulmaa suhteisiinsa kolmansien maiden kanssa;

| Y. | ottaa huomioon, että vakausväline on toistaiseksi ainoa EU:n ohjelma, joka on suunniteltu siihen tarkoitukseen, että sillä voidaan puuttua äkillisiin kriiseihin tai kansalliset ja alueelliset rajat ylittäviin turvallisuusongelmiin, myös tietoverkkoturvallisuuteen liittyviin uhkiin; |
| --- | --- |

Y.

ottaa huomioon, että vakausväline on toistaiseksi ainoa EU:n ohjelma, joka on suunniteltu siihen tarkoitukseen, että sillä voidaan puuttua äkillisiin kriiseihin tai kansalliset ja alueelliset rajat ylittäviin turvallisuusongelmiin, myös tietoverkkoturvallisuuteen liittyviin uhkiin;

| Z. | ottaa huomioon, että yhteinen reagoiminen tietoverkkouhkiin EU:n ja Yhdysvaltojen verkkoturvallisuus- ja verkkorikollisuustyöryhmän välityksellä on yksi tärkeimmistä EU:n ja Yhdysvaltojen suhteiden painopistealueista; |
| --- | --- |

Z.

ottaa huomioon, että yhteinen reagoiminen tietoverkkouhkiin EU:n ja Yhdysvaltojen verkkoturvallisuus- ja verkkorikollisuustyöryhmän välityksellä on yksi tärkeimmistä EU:n ja Yhdysvaltojen suhteiden painopistealueista;

EU:n toimet ja koordinointi

| 1. | panee merkille, että tietoverkkoon liittyvät uhat ja hyökkäykset valtion ja hallinnon elimiä sekä sotilaallisia ja kansainvälisiä elimiä vastaan ovat kasvava uhka ja niitä esiintyy yhä useammin sekä EU:ssa että maailmanlaajuisesti ja toteaa, että on merkittäviä syitä olla huolestunut siitä, että valtiolliset ja muut toimijat, erityisesti terroristi- ja rikollisjärjestöt, kykenevät kohdistamaan hyökkäyksen EU:n toimielinten ja sen jäsenvaltioiden elintärkeisiin tieto- ja viestintäjärjestelmiin ja infrastruktuureihin ja mahdollisesti aiheuttamaan merkittävää vahinkoa, kineettiset vaikutukset mukaan lukien; |
| --- | --- |

1.

panee merkille, että tietoverkkoon liittyvät uhat ja hyökkäykset valtion ja hallinnon elimiä sekä sotilaallisia ja kansainvälisiä elimiä vastaan ovat kasvava uhka ja niitä esiintyy yhä useammin sekä EU:ssa että maailmanlaajuisesti ja toteaa, että on merkittäviä syitä olla huolestunut siitä, että valtiolliset ja muut toimijat, erityisesti terroristi- ja rikollisjärjestöt, kykenevät kohdistamaan hyökkäyksen EU:n toimielinten ja sen jäsenvaltioiden elintärkeisiin tieto- ja viestintäjärjestelmiin ja infrastruktuureihin ja mahdollisesti aiheuttamaan merkittävää vahinkoa, kineettiset vaikutukset mukaan lukien;

| 2. | korostaa sen vuoksi, että näihin haasteisiin vastaamiseksi tarvitaan EU:n tason yleinen koordinoitu linjaus sellaisen kattavan EU:n tietoverkkoturvallisuusstrategian muodossa, jossa esitetään tietoverkkoturvallisuutta ja -puolustusta ja puolustukseen liittyvää tietoverkkohyökkäystä koskeva yhteinen määritelmä ja yhteinen toimintavisio ja jossa olisi otettava huomioon nykyisten virastojen ja elinten lisäarvo sekä sellaisilta jäsenvaltioilta omaksuttavat hyvät käytänteet, joilla on jo kansalliset tietoverkkoturvallisuusstrategiat; tähdentää koordinoinnin ja synergioiden luomisen merkitystä unionissa, sillä niiden avulla voidaan tukea eri sotilaallisten ja siviilialoitteiden, -ohjelmien sekä -toimien yhdistämistä; korostaa, että tällaisella strategialla olisi taattava joustavuus ja sitä olisi päivitettävä säännöllisesti, jotta sitä voitaisiin mukauttaa tietoverkon nopeasti muuttuvan luonteen edellyttämällä tavalla; |
| --- | --- |

2.

korostaa sen vuoksi, että näihin haasteisiin vastaamiseksi tarvitaan EU:n tason yleinen koordinoitu linjaus sellaisen kattavan EU:n tietoverkkoturvallisuusstrategian muodossa, jossa esitetään tietoverkkoturvallisuutta ja -puolustusta ja puolustukseen liittyvää tietoverkkohyökkäystä koskeva yhteinen määritelmä ja yhteinen toimintavisio ja jossa olisi otettava huomioon nykyisten virastojen ja elinten lisäarvo sekä sellaisilta jäsenvaltioilta omaksuttavat hyvät käytänteet, joilla on jo kansalliset tietoverkkoturvallisuusstrategiat; tähdentää koordinoinnin ja synergioiden luomisen merkitystä unionissa, sillä niiden avulla voidaan tukea eri sotilaallisten ja siviilialoitteiden, -ohjelmien sekä -toimien yhdistämistä; korostaa, että tällaisella strategialla olisi taattava joustavuus ja sitä olisi päivitettävä säännöllisesti, jotta sitä voitaisiin mukauttaa tietoverkon nopeasti muuttuvan luonteen edellyttämällä tavalla;

| 3. | kehottaa komissiota ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkeaa edustajaa pohtimaan jäsenvaltioon kohdistuvan vakavan tietoverkkohyökkäyksen mahdollisuutta tulevassa ehdotuksessaan yhteisvastuulausekkeen täytäntöönpanoa koskevista järjestelyistä (SEUT-sopimuksen 222 artikla); katsoo lisäksi, että vaikka kansallisen turvallisuuden vaarantavat tietoverkkohyökkäykset on vielä määriteltävä yhteisin termein, niihin voitaisiin soveltaa keskinäistä puolustusta koskevaa lauseketta (SEU-sopimuksen 42 artiklan 7 kohta) rajoittamatta kuitenkaan suhteellisuusperiaatteen noudattamista; |
| --- | --- |

3.

kehottaa komissiota ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkeaa edustajaa pohtimaan jäsenvaltioon kohdistuvan vakavan tietoverkkohyökkäyksen mahdollisuutta tulevassa ehdotuksessaan yhteisvastuulausekkeen täytäntöönpanoa koskevista järjestelyistä (SEUT-sopimuksen 222 artikla); katsoo lisäksi, että vaikka kansallisen turvallisuuden vaarantavat tietoverkkohyökkäykset on vielä määriteltävä yhteisin termein, niihin voitaisiin soveltaa keskinäistä puolustusta koskevaa lauseketta (SEU-sopimuksen 42 artiklan 7 kohta) rajoittamatta kuitenkaan suhteellisuusperiaatteen noudattamista;

| 4. | korostaa, että YTPP:n on varmistettava, että EU:n sotilaallisiin operaatioihin ja siviilioperaatioihin osallistuvia joukkoja suojellaan tietoverkkohyökkäyksiltä; painottaa, että tietoverkkopuolustuksesta olisi tehtävä YTPP:n aktiivinen valmius; |
| --- | --- |

4.

korostaa, että YTPP:n on varmistettava, että EU:n sotilaallisiin operaatioihin ja siviilioperaatioihin osallistuvia joukkoja suojellaan tietoverkkohyökkäyksiltä; painottaa, että tietoverkkopuolustuksesta olisi tehtävä YTPP:n aktiivinen valmius;

| 5. | korostaa, että kaikkien EU:n verkkoturvallisuutta koskevien toimintalinjojen olisi perustuttava digitaalisten vapauksien maksimaaliseen suojeluun ja säilyttämiseen sekä ihmisoikeuksien kunnioittamiseen verkossa, ja ne olisi suunniteltava tähän tarkoitukseen; katsoo, että internet ja tieto- ja viestintätekniikka olisi sisällytettävä EU:n ulko- ja turvallisuuspolitiikkaan tämän pyrkimyksen edistämiseksi; |
| --- | --- |

5.

korostaa, että kaikkien EU:n verkkoturvallisuutta koskevien toimintalinjojen olisi perustuttava digitaalisten vapauksien maksimaaliseen suojeluun ja säilyttämiseen sekä ihmisoikeuksien kunnioittamiseen verkossa, ja ne olisi suunniteltava tähän tarkoitukseen; katsoo, että internet ja tieto- ja viestintätekniikka olisi sisällytettävä EU:n ulko- ja turvallisuuspolitiikkaan tämän pyrkimyksen edistämiseksi;

| 6. | kehottaa komissiota ja neuvostoa yksiselitteisesti tunnustamaan digitaaliset vapaudet perusoikeuksiksi ja välttämättömiksi edellytyksiksi yleismaailmallisten ihmisoikeuksien toteutumiselle; korostaa, että jäsenvaltioiden olisi pyrittävä siihen, etteivät ne koskaan vaaranna kansalaistensa oikeuksia ja vapauksia kehittäessään toimia verkkouhkien ja -hyökkäysten torjumiseksi ja että niillä olisi oltava asianmukaiset lainsäädännölliset erot siviili- ja sotilaallisen tason verkkoturvallisuuspoikkeamien välillä; kehottaa varovaisuuteen rajoitusten asettamisessa sille, miten kansalaiset voivat käyttää tieto- ja viestintätekniikan välineitä; |
| --- | --- |

6.

kehottaa komissiota ja neuvostoa yksiselitteisesti tunnustamaan digitaaliset vapaudet perusoikeuksiksi ja välttämättömiksi edellytyksiksi yleismaailmallisten ihmisoikeuksien toteutumiselle; korostaa, että jäsenvaltioiden olisi pyrittävä siihen, etteivät ne koskaan vaaranna kansalaistensa oikeuksia ja vapauksia kehittäessään toimia verkkouhkien ja -hyökkäysten torjumiseksi ja että niillä olisi oltava asianmukaiset lainsäädännölliset erot siviili- ja sotilaallisen tason verkkoturvallisuuspoikkeamien välillä; kehottaa varovaisuuteen rajoitusten asettamisessa sille, miten kansalaiset voivat käyttää tieto- ja viestintätekniikan välineitä;

| 7. | kehottaa neuvostoa ja komissiota laatimaan yhdessä jäsenvaltioiden kanssa verkkopuolustusta koskevan valkoisen kirjan, jossa annetaan selkeät määritelmät ja kriteerit siviili- ja sotilaallisten verkkohyökkäysten eri tasojen erottamiseksi niiden vaikutinten ja vaikutusten mukaan sekä reagoinnin eri tasojen erottamiseksi, mukaan lukien rikoksentekijöiden tutkinta, selvittäminen ja syytteeseenpano; |
| --- | --- |

7.

kehottaa neuvostoa ja komissiota laatimaan yhdessä jäsenvaltioiden kanssa verkkopuolustusta koskevan valkoisen kirjan, jossa annetaan selkeät määritelmät ja kriteerit siviili- ja sotilaallisten verkkohyökkäysten eri tasojen erottamiseksi niiden vaikutinten ja vaikutusten mukaan sekä reagoinnin eri tasojen erottamiseksi, mukaan lukien rikoksentekijöiden tutkinta, selvittäminen ja syytteeseenpano;

| 8. | toteaa selkeän tarpeen ajantasaistaa Euroopan turvallisuusstrategia, jotta määritetään ja löydetään keinot yksittäisten, verkostoon kuuluvien ja valtion tukemien verkkohyökkääjien etsimiseksi ja syytteeseen panemiseksi; |
| --- | --- |

8.

toteaa selkeän tarpeen ajantasaistaa Euroopan turvallisuusstrategia, jotta määritetään ja löydetään keinot yksittäisten, verkostoon kuuluvien ja valtion tukemien verkkohyökkääjien etsimiseksi ja syytteeseen panemiseksi;

EU:n taso

| 9. | tähdentää EU:n toimielinten ja virastojen sisällä ja niiden kesken toteutettavan horisontaalisen yhteistyön ja koordinoinnin merkitystä tietoverkkoturvallisuudelle; |
| --- | --- |

9.

tähdentää EU:n toimielinten ja virastojen sisällä ja niiden kesken toteutettavan horisontaalisen yhteistyön ja koordinoinnin merkitystä tietoverkkoturvallisuudelle;

| 10. | korostaa, että uudet teknologiat asettavat haasteen tavalle, jolla hallitukset hoitavat perinteisiä ydintehtäviä; vahvistaa, että puolustus- ja turvallisuuspolitiikka kuuluvat viime kädessä hallitusten toimivaltaan, asiaankuuluva demokraattinen valvonta mukaan lukien; panee merkille yksityisten toimijoiden yhä tärkeämmän roolin turvallisuus- ja puolustustehtävien hoitamisessa, usein ilman avoimuutta, vastuuvelvollisuutta tai demokraattisia valvontamekanismeja; |
| --- | --- |

10.

korostaa, että uudet teknologiat asettavat haasteen tavalle, jolla hallitukset hoitavat perinteisiä ydintehtäviä; vahvistaa, että puolustus- ja turvallisuuspolitiikka kuuluvat viime kädessä hallitusten toimivaltaan, asiaankuuluva demokraattinen valvonta mukaan lukien; panee merkille yksityisten toimijoiden yhä tärkeämmän roolin turvallisuus- ja puolustustehtävien hoitamisessa, usein ilman avoimuutta, vastuuvelvollisuutta tai demokraattisia valvontamekanismeja;

| 11. | korostaa, että käyttäessään uusia tekniikoita turvallisuus- ja puolustuspolitiikan alalla hallitusten on noudatettava kansainvälisen julkisoikeuden ja humanitaarisen oikeuden perusperiaatteita; viittaa EU:n jäsenvaltioiden kuten Viron arvokkaaseen kokemukseen verkkoturvallisuutta sekä verkkopuolustusta koskevien toimintalinjojen määrittelyssä ja suunnittelussa; |
| --- | --- |

11.

korostaa, että käyttäessään uusia tekniikoita turvallisuus- ja puolustuspolitiikan alalla hallitusten on noudatettava kansainvälisen julkisoikeuden ja humanitaarisen oikeuden perusperiaatteita; viittaa EU:n jäsenvaltioiden kuten Viron arvokkaaseen kokemukseen verkkoturvallisuutta sekä verkkopuolustusta koskevien toimintalinjojen määrittelyssä ja suunnittelussa;

| 12. | toteaa, että on arvioitava EU:n tietojärjestelmiin ja infrastruktuuriin kohdistuvien tietoverkkohyökkäysten yleistä tasoa; korostaa tässä yhteydessä, että EU:n toimielinten valmiutta torjua mahdollisia tietoverkkohyökkäyksiä on arvioitava jatkuvasti; painottaa erityisesti tarvetta vahvistaa elintärkeitä tietoinfrastruktuureita; |
| --- | --- |

12.

toteaa, että on arvioitava EU:n tietojärjestelmiin ja infrastruktuuriin kohdistuvien tietoverkkohyökkäysten yleistä tasoa; korostaa tässä yhteydessä, että EU:n toimielinten valmiutta torjua mahdollisia tietoverkkohyökkäyksiä on arvioitava jatkuvasti; painottaa erityisesti tarvetta vahvistaa elintärkeitä tietoinfrastruktuureita;

| 13. | korostaa myös, että tarvitaan tietoa tietojärjestelmien puutteista sekä niihin kohdistuvien uusien uhkien hälytyksistä ja varoituksista; |
| --- | --- |

13.

korostaa myös, että tarvitaan tietoa tietojärjestelmien puutteista sekä niihin kohdistuvien uusien uhkien hälytyksistä ja varoituksista;

| 14. | panee merkille, että äskettäiset eurooppalaisiin tietoverkkoihin sekä valtiollisiin tietojärjestelmiin kohdistuneet hyökkäykset ovat aiheuttaneet huomattavia taloudellisia ja turvallisuuteen liittyviä vahinkoja, joiden laajuutta ei ole vielä toistaiseksi riittävästi arvioitu; |
| --- | --- |

14.

panee merkille, että äskettäiset eurooppalaisiin tietoverkkoihin sekä valtiollisiin tietojärjestelmiin kohdistuneet hyökkäykset ovat aiheuttaneet huomattavia taloudellisia ja turvallisuuteen liittyviä vahinkoja, joiden laajuutta ei ole vielä toistaiseksi riittävästi arvioitu;

| 15. | kehottaa kaikkia EU:n toimielimiä kehittämään omia järjestelmiään koskevia tietoverkkoturvallisuusstrategioita ja varautumissuunnitelmia mahdollisimman pikaisesti; |
| --- | --- |

15.

kehottaa kaikkia EU:n toimielimiä kehittämään omia järjestelmiään koskevia tietoverkkoturvallisuusstrategioita ja varautumissuunnitelmia mahdollisimman pikaisesti;

| 16. | kehottaa kaikkia EU:n toimielimiä sisällyttämään riskianalyyseihinsä sekä kriisinhallintasuunnitelmiinsa tietoverkkokriisien hallintaa koskevan ongelman; kehottaa myös kaikkia EU:n toimielimiä tarjoamaan tietoverkkoturvallisuutta koskevaa tietämystä lisäävää koulutusta koko henkilöstölleen; ehdottaa tietoverkkoharjoitusten järjestämistä kerran vuodessa pelastusharjoitusten tavoin; |
| --- | --- |

16.

kehottaa kaikkia EU:n toimielimiä sisällyttämään riskianalyyseihinsä sekä kriisinhallintasuunnitelmiinsa tietoverkkokriisien hallintaa koskevan ongelman; kehottaa myös kaikkia EU:n toimielimiä tarjoamaan tietoverkkoturvallisuutta koskevaa tietämystä lisäävää koulutusta koko henkilöstölleen; ehdottaa tietoverkkoharjoitusten järjestämistä kerran vuodessa pelastusharjoitusten tavoin;

| 17. | korostaa tietoturvaloukkauksiin ja niiden ennaltaehkäisyyn keskittyvän ryhmän (EU-CERT) ja kansallisten tietotekniikan kriisiryhmien tehokkaan kehittämisen sekä kansallisten varautumissuunnitelmien laatimisen merkitystä siinä tapauksessa, että tositoimiin on ryhdyttävä; pitää myönteisenä, että kaikki EU:n jäsenvaltiot ovat perustaneet kansallisen tietotekniikan kriisiryhmän toukokuuhun 2012 mennessä; vaatii kehittämään edelleen kansallisia tietotekniikan kriisiryhmiä ja EU:n tietotekniikan kriisiryhmää, jota voidaan hyödyntää tarvittaessa vuorokauden ympäri; korostaa, että on tarkasteltava tämän alan yksityisen ja julkisen sektorin kumppanuuksien toteutettavuutta; |
| --- | --- |

17.

korostaa tietoturvaloukkauksiin ja niiden ennaltaehkäisyyn keskittyvän ryhmän (EU-CERT) ja kansallisten tietotekniikan kriisiryhmien tehokkaan kehittämisen sekä kansallisten varautumissuunnitelmien laatimisen merkitystä siinä tapauksessa, että tositoimiin on ryhdyttävä; pitää myönteisenä, että kaikki EU:n jäsenvaltiot ovat perustaneet kansallisen tietotekniikan kriisiryhmän toukokuuhun 2012 mennessä; vaatii kehittämään edelleen kansallisia tietotekniikan kriisiryhmiä ja EU:n tietotekniikan kriisiryhmää, jota voidaan hyödyntää tarvittaessa vuorokauden ympäri; korostaa, että on tarkasteltava tämän alan yksityisen ja julkisen sektorin kumppanuuksien toteutettavuutta;

| 18. | toteaa, että ensimmäinen yleiseurooppalainen suuren mittakaavan verkkoturvallisuusharjoitus ”Cyber Europe 2010”, joka toteutettiin monien jäsenvaltioiden voimin ja ENISAn johdolla, osoittautui hyödylliseksi toimenpiteeksi ja esimerkiksi hyvistä käytänteistä; painottaa myös tarvetta luoda elintärkeiden infrastruktuureiden varoitusjärjestelmä EU:n tasolla mahdollisimman pian; |
| --- | --- |

18.

toteaa, että ensimmäinen yleiseurooppalainen suuren mittakaavan verkkoturvallisuusharjoitus ”Cyber Europe 2010”, joka toteutettiin monien jäsenvaltioiden voimin ja ENISAn johdolla, osoittautui hyödylliseksi toimenpiteeksi ja esimerkiksi hyvistä käytänteistä; painottaa myös tarvetta luoda elintärkeiden infrastruktuureiden varoitusjärjestelmä EU:n tasolla mahdollisimman pian;

| 19. | korostaa yleiseurooppalaisten laajamittaisten verkkoturvallisuusharjoitusten sekä yhtenäisten uhka-arviota koskevien vaatimusten määrittämisen merkitystä; |
| --- | --- |

19.

korostaa yleiseurooppalaisten laajamittaisten verkkoturvallisuusharjoitusten sekä yhtenäisten uhka-arviota koskevien vaatimusten määrittämisen merkitystä;

| 20. | kehottaa komissiota tutkimaan EU:n tietoverkkokoordinointia koskevan viran tarpeellisuutta ja toteutettavuutta; |
| --- | --- |

20.

kehottaa komissiota tutkimaan EU:n tietoverkkokoordinointia koskevan viran tarpeellisuutta ja toteutettavuutta;

| 21. | ottaa huomioon, että sekä verkkojärjestelmien ja infrastruktuurien asianmukainen puolustaminen että niihin kohdistettava hyökkäys edellyttää suurta taitoa ja katsoo, että olisi harkittava mahdollisuutta laatia ”valkohattuhakkereiden” hyödyntämiseen perustuva strategia komission, neuvoston ja jäsenvaltioiden kesken; panee merkille, että ”aivovuodon” mahdollisuus on tällaisissa tapauksissa suuri ja että erityisesti alaikäisillä, jotka on tuomittu tällaisista hyökkäyksistä, on hyvät edellytykset sekä rehabilitointiin että yhteistyöhön puolustusvirastojen ja -elinten kanssa; |
| --- | --- |

21.

ottaa huomioon, että sekä verkkojärjestelmien ja infrastruktuurien asianmukainen puolustaminen että niihin kohdistettava hyökkäys edellyttää suurta taitoa ja katsoo, että olisi harkittava mahdollisuutta laatia ”valkohattuhakkereiden” hyödyntämiseen perustuva strategia komission, neuvoston ja jäsenvaltioiden kesken; panee merkille, että ”aivovuodon” mahdollisuus on tällaisissa tapauksissa suuri ja että erityisesti alaikäisillä, jotka on tuomittu tällaisista hyökkäyksistä, on hyvät edellytykset sekä rehabilitointiin että yhteistyöhön puolustusvirastojen ja -elinten kanssa;

Euroopan puolustusvirasto (EDA)

| 22. | suhtautuu myönteisesti hiljattain esitettyihin tietoverkkopuolustusta koskeviin aloitteisiin ja hankkeisiin ja erityisesti asiaa koskevien tietoverkkoturvallisuuteen ja -puolustukseen liittyvien tietojen sekä haasteiden ja tarpeiden kokoamiseen ja kartoittamiseen ja kehottaa jäsenvaltioita tekemään enemmän yhteistyötä myös sotilaallisella tasolla EDA:n kanssa verkkopuolustuksen alalla; |
| --- | --- |

22.

suhtautuu myönteisesti hiljattain esitettyihin tietoverkkopuolustusta koskeviin aloitteisiin ja hankkeisiin ja erityisesti asiaa koskevien tietoverkkoturvallisuuteen ja -puolustukseen liittyvien tietojen sekä haasteiden ja tarpeiden kokoamiseen ja kartoittamiseen ja kehottaa jäsenvaltioita tekemään enemmän yhteistyötä myös sotilaallisella tasolla EDA:n kanssa verkkopuolustuksen alalla;

| 23. | korostaa olevan tärkeää, että jäsenvaltiot tekevät EDA:n kanssa tiivistä yhteistyötä tietoverkkopuolustukseen liittyvien kansallisten valmiuksien kehittämiseksi; katsoo, että synergioiden luominen sekä voimavarojen keskittäminen ja jakaminen Euroopan tasolla on erittäin tärkeää tehokkaan tietoverkkopuolustuksen kannalta sekä EU:n että kansallisella tasolla; |
| --- | --- |

23.

korostaa olevan tärkeää, että jäsenvaltiot tekevät EDA:n kanssa tiivistä yhteistyötä tietoverkkopuolustukseen liittyvien kansallisten valmiuksien kehittämiseksi; katsoo, että synergioiden luominen sekä voimavarojen keskittäminen ja jakaminen Euroopan tasolla on erittäin tärkeää tehokkaan tietoverkkopuolustuksen kannalta sekä EU:n että kansallisella tasolla;

| 24. | kehottaa EDA:a lisäämään yhteistyötään Naton, kansallisten ja kansainvälisten huippuyksiköiden, nopeampaa vastaamista verkkohyökkäyksiin edistävän Europolissa toimivan Euroopan verkkorikostorjuntakeskuksen ja erityisesti tietoverkkojen puolustamiseen erikoistuneen Cooperative Cyber Defence Centre of Excellence -osaamiskeskuksen (CCDCOE) kanssa ja keskittymään valmiuksien kehittämiseen ja koulutukseen sekä tietojen ja käytänteiden vaihtoon; |
| --- | --- |

24.

kehottaa EDA:a lisäämään yhteistyötään Naton, kansallisten ja kansainvälisten huippuyksiköiden, nopeampaa vastaamista verkkohyökkäyksiin edistävän Europolissa toimivan Euroopan verkkorikostorjuntakeskuksen ja erityisesti tietoverkkojen puolustamiseen erikoistuneen Cooperative Cyber Defence Centre of Excellence -osaamiskeskuksen (CCDCOE) kanssa ja keskittymään valmiuksien kehittämiseen ja koulutukseen sekä tietojen ja käytänteiden vaihtoon;

| 25. | panee huolestuneena merkille, että ainoastaan yksi jäsenvaltio saavutti kahden prosentin tason puolustusalan tutkimus- ja kehittämistoimien menoissa vuoteen 2010 mennessä ja että viisi jäsenvaltiota ei käyttänyt lainkaan määrärahoja tutkimus- ja kehittämistoimiin; kehottaa EDA:a yhdessä jäsenvaltioiden kanssa keskittämään voimavaroja ja investoimaan tehokkaasti tutkimus- ja kehittämisyhteistyöhön ja kiinnittämään erityistä huomiota tietoverkkoturvallisuuteen ja -puolustukseen; |
| --- | --- |

25.

panee huolestuneena merkille, että ainoastaan yksi jäsenvaltio saavutti kahden prosentin tason puolustusalan tutkimus- ja kehittämistoimien menoissa vuoteen 2010 mennessä ja että viisi jäsenvaltiota ei käyttänyt lainkaan määrärahoja tutkimus- ja kehittämistoimiin; kehottaa EDA:a yhdessä jäsenvaltioiden kanssa keskittämään voimavaroja ja investoimaan tehokkaasti tutkimus- ja kehittämisyhteistyöhön ja kiinnittämään erityistä huomiota tietoverkkoturvallisuuteen ja -puolustukseen;

Jäsenvaltiot

| 26. | kehottaa jäsenvaltioita kehittämään ja täydentämään kansallisia tietoverkkoturvallisuus- ja tietoverkkopuolustusstrategioitaan viipymättä ja turvaamaan vakaan päätöksenteko- ja sääntely-ympäristön, kattavat riskinhallintamenettelyt ja asianmukaiset valmistelutoimet ja -mekanismit; kehottaa ENISAa auttamaan jäsenvaltioita; tuo julki tukensa ENISAlle, joka on laatimassa hyvien käytänteiden opasta, jossa hyvien käytänteiden lisäksi esitetään suosituksia siitä, miten tietoverkkoturvallisuusstrategia on laadittava ja pantava täytäntöön ja miten sitä on ylläpidettävä; |
| --- | --- |

26.

kehottaa jäsenvaltioita kehittämään ja täydentämään kansallisia tietoverkkoturvallisuus- ja tietoverkkopuolustusstrategioitaan viipymättä ja turvaamaan vakaan päätöksenteko- ja sääntely-ympäristön, kattavat riskinhallintamenettelyt ja asianmukaiset valmistelutoimet ja -mekanismit; kehottaa ENISAa auttamaan jäsenvaltioita; tuo julki tukensa ENISAlle, joka on laatimassa hyvien käytänteiden opasta, jossa hyvien käytänteiden lisäksi esitetään suosituksia siitä, miten tietoverkkoturvallisuusstrategia on laadittava ja pantava täytäntöön ja miten sitä on ylläpidettävä;

| 27. | kehottaa kaikkia jäsenvaltioita luomaan tietoverkkoturvallisuuteen ja -puolustukseen tarkoitettuja yksiköitä sotilaallisen rakenteensa yhteyteen tavoitteena yhteistyön harjoittaminen EU:n muiden jäsenvaltioiden vastaavien elinten kanssa; |
| --- | --- |

27.

kehottaa kaikkia jäsenvaltioita luomaan tietoverkkoturvallisuuteen ja -puolustukseen tarkoitettuja yksiköitä sotilaallisen rakenteensa yhteyteen tavoitteena yhteistyön harjoittaminen EU:n muiden jäsenvaltioiden vastaavien elinten kanssa;

| 28. | kannustaa jäsenvaltioita ottamaan käyttöön aluetason erityistuomioistuimet, joiden tehtävänä on varmistaa, että tietojärjestelmiä vastaan tehdyistä hyökkäyksistä rangaistaan tehokkaammin; painottaa tarvetta edistää kansallisten lakien mukauttamista siten, että ne voidaan sovittaa tekniikoiden ja käyttötapojen kehitykseen; |
| --- | --- |

28.

kannustaa jäsenvaltioita ottamaan käyttöön aluetason erityistuomioistuimet, joiden tehtävänä on varmistaa, että tietojärjestelmiä vastaan tehdyistä hyökkäyksistä rangaistaan tehokkaammin; painottaa tarvetta edistää kansallisten lakien mukauttamista siten, että ne voidaan sovittaa tekniikoiden ja käyttötapojen kehitykseen;

| 29. | kehottaa komissiota jatkamaan toimiaan sellaisen johdonmukaisen ja tehokkaan eurooppalaisen linjauksen luomiseksi, jonka avulla voidaan välttää tarpeettomat aloitteet, kannustaa ja tukea jäsenvaltioiden pyrkimyksiä kehittää yhteistyöjärjestelmiään ja tehostaa tietojen vaihtoa; katsoo, että olisi syytä vakiinnuttaa jäsenvaltioiden välisen yhteistyön ja tietojenvaihdon pakollinen vähimmäistaso; |
| --- | --- |

29.

kehottaa komissiota jatkamaan toimiaan sellaisen johdonmukaisen ja tehokkaan eurooppalaisen linjauksen luomiseksi, jonka avulla voidaan välttää tarpeettomat aloitteet, kannustaa ja tukea jäsenvaltioiden pyrkimyksiä kehittää yhteistyöjärjestelmiään ja tehostaa tietojen vaihtoa; katsoo, että olisi syytä vakiinnuttaa jäsenvaltioiden välisen yhteistyön ja tietojenvaihdon pakollinen vähimmäistaso;

| 30. | kehottaa jäsenvaltioita laatimaan kansallisia valmiussuunnitelmia ja sisällyttämään tietoverkkokriisien hallinta kriisinhallintasuunnitelmiin ja riskianalyyseihin; korostaa lisäksi julkisten laitosten koko henkilöstölle annettavan tietoverkkoturvallisuuden perusteita koskevan riittävän koulutuksen merkitystä ja erityisesti oikeusalan elinten ja turvallisuuselinten jäsenille koulutusyksiköissä annettavan asianmukaisen koulutuksen merkitystä; kehottaa ENISAa ja muita asiaankuuluvia elimiä auttamaan jäsenvaltioita voimavarojen keskittämisessä ja vaihtamisessa sekä päällekkäisyyksien välttämisessä; |
| --- | --- |

30.

kehottaa jäsenvaltioita laatimaan kansallisia valmiussuunnitelmia ja sisällyttämään tietoverkkokriisien hallinta kriisinhallintasuunnitelmiin ja riskianalyyseihin; korostaa lisäksi julkisten laitosten koko henkilöstölle annettavan tietoverkkoturvallisuuden perusteita koskevan riittävän koulutuksen merkitystä ja erityisesti oikeusalan elinten ja turvallisuuselinten jäsenille koulutusyksiköissä annettavan asianmukaisen koulutuksen merkitystä; kehottaa ENISAa ja muita asiaankuuluvia elimiä auttamaan jäsenvaltioita voimavarojen keskittämisessä ja vaihtamisessa sekä päällekkäisyyksien välttämisessä;

| 31. | kehottaa jäsenvaltioita tekemään tutkimus- ja kehittämistyöstä yhden tietoverkkoturvallisuuden ja -puolustuksen keskeisistä ulottuvuuksista ja edistämään tietojärjestelmien suojeluun erikoistuneiden insinöörien koulutusta; kehottaa jäsenvaltioita toimimaan sitoumuksensa mukaisesti eli lisäämään tutkimukseen ja kehittämiseen liittyviä puolustusmenojaan vähintään kahteen prosenttiin siten, että erityistä huomiota kiinnitetään tietoverkkoturvallisuuteen ja -puolustukseen; |
| --- | --- |

31.

kehottaa jäsenvaltioita tekemään tutkimus- ja kehittämistyöstä yhden tietoverkkoturvallisuuden ja -puolustuksen keskeisistä ulottuvuuksista ja edistämään tietojärjestelmien suojeluun erikoistuneiden insinöörien koulutusta; kehottaa jäsenvaltioita toimimaan sitoumuksensa mukaisesti eli lisäämään tutkimukseen ja kehittämiseen liittyviä puolustusmenojaan vähintään kahteen prosenttiin siten, että erityistä huomiota kiinnitetään tietoverkkoturvallisuuteen ja -puolustukseen;

| 32. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita esittämään ohjelmia, joiden avulla voidaan edistää yleisesti niin yksityisten kuin yrityskäyttäjien tietoisuutta internetin ja tieto- ja viestintätekniikan turvallisesta käytöstä; ehdottaa, että komissio käynnistäisi tätä koskevan julkisen yleiseurooppalaisen koulutusaloitteen; kehottaa jäsenvaltioita sisällyttämään tietoverkkoturvallisuuden koulujen opetusohjelmiin mahdollisimman varhaisesta iästä; |
| --- | --- |

32.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita esittämään ohjelmia, joiden avulla voidaan edistää yleisesti niin yksityisten kuin yrityskäyttäjien tietoisuutta internetin ja tieto- ja viestintätekniikan turvallisesta käytöstä; ehdottaa, että komissio käynnistäisi tätä koskevan julkisen yleiseurooppalaisen koulutusaloitteen; kehottaa jäsenvaltioita sisällyttämään tietoverkkoturvallisuuden koulujen opetusohjelmiin mahdollisimman varhaisesta iästä;

Julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyö

| 33. | korostaa viranomaisten ja yksityisen sektorin välisen tarkoituksenmukaisen ja täydentävän sekä luottamuksen rakentamiseen tähtäävän tietoverkkoturvallisuusyhteistyön merkittävää roolia sekä EU:n että kansallisella tasolla; on tietoinen siitä, että asiaankuuluvien julkisten laitosten luotettavuuden ja tehokkuuden vahvistaminen entisestään vaikuttaa osaltaan luottamuksen rakentamiseen sekä elintärkeän tiedon vaihtamiseen; |
| --- | --- |

33.

korostaa viranomaisten ja yksityisen sektorin välisen tarkoituksenmukaisen ja täydentävän sekä luottamuksen rakentamiseen tähtäävän tietoverkkoturvallisuusyhteistyön merkittävää roolia sekä EU:n että kansallisella tasolla; on tietoinen siitä, että asiaankuuluvien julkisten laitosten luotettavuuden ja tehokkuuden vahvistaminen entisestään vaikuttaa osaltaan luottamuksen rakentamiseen sekä elintärkeän tiedon vaihtamiseen;

| 34. | kehottaa yksityisen sektorin kumppaneita harkitsemaan sisäänrakennettuja turvallisuusratkaisuja uusien tuotteiden, laitteiden, palvelujen ja sovellusten suunnittelun yhteydessä; kehottaa soveltamaan avoimuutta koskevia vähimmäisvaatimuksia ja ottamaan käyttöön vastuumekanismeja yksityisen sektorin kanssa tehtävässä yhteistyössä, jotta voidaan ehkäistä ja torjua tietoverkkohyökkäyksiä; |
| --- | --- |

34.

kehottaa yksityisen sektorin kumppaneita harkitsemaan sisäänrakennettuja turvallisuusratkaisuja uusien tuotteiden, laitteiden, palvelujen ja sovellusten suunnittelun yhteydessä; kehottaa soveltamaan avoimuutta koskevia vähimmäisvaatimuksia ja ottamaan käyttöön vastuumekanismeja yksityisen sektorin kanssa tehtävässä yhteistyössä, jotta voidaan ehkäistä ja torjua tietoverkkohyökkäyksiä;

| 35. | korostaa, että elintärkeiden tietoinfrastruktuureiden suojaaminen sisältyy EU:n sisäisen turvallisuuden strategiaan, koska pyrkimyksenä on parantaa kansalaisten ja yritysten turvallisuutta verkkoympäristössä; |
| --- | --- |

35.

korostaa, että elintärkeiden tietoinfrastruktuureiden suojaaminen sisältyy EU:n sisäisen turvallisuuden strategiaan, koska pyrkimyksenä on parantaa kansalaisten ja yritysten turvallisuutta verkkoympäristössä;

| 36. | kehottaa käymään näiden osapuolten kanssa jatkuvaa vuoropuhelua tietojärjestelmien parhaasta käytöstä ja kestävyydestä sekä järjestelmiä koskevan vastuun jakamisesta, sillä se on edellytys näiden järjestelmien turvalliselle ja asianmukaiselle toiminnalle; |
| --- | --- |

36.

kehottaa käymään näiden osapuolten kanssa jatkuvaa vuoropuhelua tietojärjestelmien parhaasta käytöstä ja kestävyydestä sekä järjestelmiä koskevan vastuun jakamisesta, sillä se on edellytys näiden järjestelmien turvalliselle ja asianmukaiselle toiminnalle;

| 37. | katsoo, että jäsenvaltioiden, EU:n ja yksityissektorin olisi ryhdyttävä yhteistyössä ENISAn kanssa toimiin, joilla voidaan parantaa tietojärjestelmien turvallisuutta ja eheyttä, ehkäistä hyökkäyksiä ja vähentää hyökkäysten vaikutuksia; tukee komissiota sen pyrkimyksissä esittää yrityksiä koskevat tietoverkkoturvallisuuden ja sertifiointijärjestelmien vähimmäisvaatimukset sekä tarjota oikeita aloitteita yksityisen sektorin turvallisuuden parantamiseksi tekemien ponnistelujen voimistamiseksi; |
| --- | --- |

37.

katsoo, että jäsenvaltioiden, EU:n ja yksityissektorin olisi ryhdyttävä yhteistyössä ENISAn kanssa toimiin, joilla voidaan parantaa tietojärjestelmien turvallisuutta ja eheyttä, ehkäistä hyökkäyksiä ja vähentää hyökkäysten vaikutuksia; tukee komissiota sen pyrkimyksissä esittää yrityksiä koskevat tietoverkkoturvallisuuden ja sertifiointijärjestelmien vähimmäisvaatimukset sekä tarjota oikeita aloitteita yksityisen sektorin turvallisuuden parantamiseksi tekemien ponnistelujen voimistamiseksi;

| 38. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioiden hallituksia kannustamaan yksityissektoria ja kansalaisyhteiskunnan toimijoita sisällyttämään tietoverkon kriisinhallinta kriisinhallintasuunnitelmaansa ja riskiselvityksiinsä; kehottaa näitä myös valistamaan kaikkia henkilöstönsä jäseniä tietoverkkoturvallisuuden ja sen parantamisen perusteista; |
| --- | --- |

38.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioiden hallituksia kannustamaan yksityissektoria ja kansalaisyhteiskunnan toimijoita sisällyttämään tietoverkon kriisinhallinta kriisinhallintasuunnitelmaansa ja riskiselvityksiinsä; kehottaa näitä myös valistamaan kaikkia henkilöstönsä jäseniä tietoverkkoturvallisuuden ja sen parantamisen perusteista;

| 39. | kehottaa komissiota yhteistyössä jäsenvaltioiden ja asianomaisten virastojen ja elinten kanssa laatimaan puitteet ja välineet nopealle tiedonvaihtojärjestelmälle, jonka avulla voidaan varmistaa nimettömyys yksityiselle sektorille verkkoturvallisuuspoikkeamista ilmoitettaessa, mahdollistaa julkisten toimijoiden pysyminen jatkuvasti ajan tasalla ja antaa tarvittaessa apua; |
| --- | --- |

39.

kehottaa komissiota yhteistyössä jäsenvaltioiden ja asianomaisten virastojen ja elinten kanssa laatimaan puitteet ja välineet nopealle tiedonvaihtojärjestelmälle, jonka avulla voidaan varmistaa nimettömyys yksityiselle sektorille verkkoturvallisuuspoikkeamista ilmoitettaessa, mahdollistaa julkisten toimijoiden pysyminen jatkuvasti ajan tasalla ja antaa tarvittaessa apua;

| 40. | tähdentää, että EU:n on helpotettava kilpailukykyisten ja innovatiivisten tietoverkkoturvallisuusmarkkinoiden kehitystä EU:ssa, jotta pk-yrityksillä olisi paremmat mahdollisuudet toimia tällä talouskasvua ja työpaikkojen luomista edistävällä alalla; |
| --- | --- |

40.

tähdentää, että EU:n on helpotettava kilpailukykyisten ja innovatiivisten tietoverkkoturvallisuusmarkkinoiden kehitystä EU:ssa, jotta pk-yrityksillä olisi paremmat mahdollisuudet toimia tällä talouskasvua ja työpaikkojen luomista edistävällä alalla;

Kansainvälinen yhteistyö

| 41. | kehottaa EUH:ta omaksumaan tietoverkkoturvallisuutta koskevan ennakoivan linjauksen ja ottamaan tietoturvallisuusnäkökulman huomioon kaikissa toimissaan ja etenkin niissä, jotka suuntautuvat kolmansiin maihin; kehottaa nopeuttamaan yhteistyötä ja tiedonvaihtoa, joka koskee tietoverkkoturvallisuusongelmien torjumista kolmansissa maissa; |
| --- | --- |

41.

kehottaa EUH:ta omaksumaan tietoverkkoturvallisuutta koskevan ennakoivan linjauksen ja ottamaan tietoturvallisuusnäkökulman huomioon kaikissa toimissaan ja etenkin niissä, jotka suuntautuvat kolmansiin maihin; kehottaa nopeuttamaan yhteistyötä ja tiedonvaihtoa, joka koskee tietoverkkoturvallisuusongelmien torjumista kolmansissa maissa;

| 42. | painottaa, että EU:n kattavan tietoverkkoturvallisuusstrategian loppuun saattaminen on ennakkoedellytys sellaisen kansainvälisen tietoverkkoturvallisuusyhteistyön luomiselle, jota tarvitaan rajatylittävien tietoverkkouhkien torjumiseen; |
| --- | --- |

42.

painottaa, että EU:n kattavan tietoverkkoturvallisuusstrategian loppuun saattaminen on ennakkoedellytys sellaisen kansainvälisen tietoverkkoturvallisuusyhteistyön luomiselle, jota tarvitaan rajatylittävien tietoverkkouhkien torjumiseen;

| 43. | kehottaa jäsenvaltioita, jotka eivät ole vielä allekirjoittaneet tai ratifioineet tietoverkkorikollisuutta koskevaa Euroopan neuvoston yleissopimusta (Budapestin yleissopimus), tekemään sen välittömästi; tukee komissiota ja EUH:ta niiden pyrkimyksissä edistää yleissopimusta ja sen arvoja kolmansissa maissa; |
| --- | --- |

43.

kehottaa jäsenvaltioita, jotka eivät ole vielä allekirjoittaneet tai ratifioineet tietoverkkorikollisuutta koskevaa Euroopan neuvoston yleissopimusta (Budapestin yleissopimus), tekemään sen välittömästi; tukee komissiota ja EUH:ta niiden pyrkimyksissä edistää yleissopimusta ja sen arvoja kolmansissa maissa;

| 44. | tiedostaa kansainvälisellä tasolla sovitun tietoverkkouhkia koskevan koordinoidun ratkaisun tarpeen; kehottaa sen vuoksi komissiota, EUH:ta ja jäsenvaltioita ottamaan johtavan aseman kaikilla sellaisilla foorumeilla ja erityisesti Yhdistyneissä kansakunnissa (YK), joilla pyritään saavuttamaan laajempi kansainvälinen yhteistyö ja lopullinen sopimus yhteisistä tietoverkon käyttönormeista, ja tukemaan myös kyberaseiden valvontaa koskevien sopimusten laatimiseen tähtäävää yhteistyötä; |
| --- | --- |

44.

tiedostaa kansainvälisellä tasolla sovitun tietoverkkouhkia koskevan koordinoidun ratkaisun tarpeen; kehottaa sen vuoksi komissiota, EUH:ta ja jäsenvaltioita ottamaan johtavan aseman kaikilla sellaisilla foorumeilla ja erityisesti Yhdistyneissä kansakunnissa (YK), joilla pyritään saavuttamaan laajempi kansainvälinen yhteistyö ja lopullinen sopimus yhteisistä tietoverkon käyttönormeista, ja tukemaan myös kyberaseiden valvontaa koskevien sopimusten laatimiseen tähtäävää yhteistyötä;

| 45. | kannustaa tietämyksen vaihtoon verkkoturvallisuuden alalla BRICS-maiden ja muiden nousevan talouden maiden kanssa, jotta voidaan tutkia, olisiko mahdollista löytää yhteisiä tapoja vastata lisääntyviin siviili- ja sotilaallisen tason tietoverkkorikoksiin, -uhkiin ja -hyökkäyksiin; |
| --- | --- |

45.

kannustaa tietämyksen vaihtoon verkkoturvallisuuden alalla BRICS-maiden ja muiden nousevan talouden maiden kanssa, jotta voidaan tutkia, olisiko mahdollista löytää yhteisiä tapoja vastata lisääntyviin siviili- ja sotilaallisen tason tietoverkkorikoksiin, -uhkiin ja -hyökkäyksiin;

| 46. | kehottaa EUH:ta ja komissiota omaksumaan ennakoivan linjan alan kansainvälisissä foorumeissa ja järjestöissä ja erityisesti YK:ssa, Etyjissä, OECD:ssä ja Maailmanpankissa ja pyrkimään näin soveltamaan voimassa olevaa kansainvälistä lainsäädäntöä ja saavuttamaan yhteisymmärryksen tietoverkkoturvallisuutta ja -puolustusta koskevista vastuullisen valtion toimintatavoista koordinoimalla jäsenvaltioiden kantoja, jotta voidaan edistää tietoverkkoturvallisuutta ja -puolustusta koskevia EU:n ydinarvoja ja keskeisiä toimintaperiaatteita; |
| --- | --- |

46.

kehottaa EUH:ta ja komissiota omaksumaan ennakoivan linjan alan kansainvälisissä foorumeissa ja järjestöissä ja erityisesti YK:ssa, Etyjissä, OECD:ssä ja Maailmanpankissa ja pyrkimään näin soveltamaan voimassa olevaa kansainvälistä lainsäädäntöä ja saavuttamaan yhteisymmärryksen tietoverkkoturvallisuutta ja -puolustusta koskevista vastuullisen valtion toimintatavoista koordinoimalla jäsenvaltioiden kantoja, jotta voidaan edistää tietoverkkoturvallisuutta ja -puolustusta koskevia EU:n ydinarvoja ja keskeisiä toimintaperiaatteita;

| 47. | kehottaa neuvostoa ja komissiota korostamaan vuoropuhelussaan, suhteissaan ja yhteistyösopimuksissaan kolmansien maiden kanssa vähimmäisvaatimuksia, joiden avulla voidaan estää ja torjua tietoverkkorikollisuutta ja -hyökkäyksiä, ja painottamaan myös tietojärjestelmäturvallisuuden vähimmäisvaatimuksia, ja pyytää niitä toimimaan näin erityisesti sellaisten kolmansien maiden kanssa, joiden suunnitelmissa on tehdä yhteistyötä tai vaihtaa kokemuksia tekniikan alalla; |
| --- | --- |

47.

kehottaa neuvostoa ja komissiota korostamaan vuoropuhelussaan, suhteissaan ja yhteistyösopimuksissaan kolmansien maiden kanssa vähimmäisvaatimuksia, joiden avulla voidaan estää ja torjua tietoverkkorikollisuutta ja -hyökkäyksiä, ja painottamaan myös tietojärjestelmäturvallisuuden vähimmäisvaatimuksia, ja pyytää niitä toimimaan näin erityisesti sellaisten kolmansien maiden kanssa, joiden suunnitelmissa on tehdä yhteistyötä tai vaihtaa kokemuksia tekniikan alalla;

| 48. | kehottaa komissiota tukemaan tarvittaessa kolmansia maita niiden pyrkimyksissä rakentaa omat tietoverkkoturvallisuutta ja -puolustusta koskevat valmiutensa; |
| --- | --- |

48.

kehottaa komissiota tukemaan tarvittaessa kolmansia maita niiden pyrkimyksissä rakentaa omat tietoverkkoturvallisuutta ja -puolustusta koskevat valmiutensa;

Yhteistyö Naton kanssa

| 49. | toteaa, että yhteisten arvojensa ja strategisten etujensa perusteella EU:lla ja Natolla on erityinen vastuu ja valmius puuttua lisääntyviin tietoverkkoturvallisuusongelmiin tehokkaammin ja tiiviissä yhteistyössä etsimällä täydentävyyksiä ilman päällekkäisyyksiä kuitenkin siten, että molemmat osapuolet täyttävät omat velvollisuutensa; |
| --- | --- |

49.

toteaa, että yhteisten arvojensa ja strategisten etujensa perusteella EU:lla ja Natolla on erityinen vastuu ja valmius puuttua lisääntyviin tietoverkkoturvallisuusongelmiin tehokkaammin ja tiiviissä yhteistyössä etsimällä täydentävyyksiä ilman päällekkäisyyksiä kuitenkin siten, että molemmat osapuolet täyttävät omat velvollisuutensa;

| 50. | korostaa tarvetta keskittää ja jakaa voimavaroja käytännön tasolla ottaen huomioon EU:n ja Naton tietoverkkoturvallisuutta ja -puolustusta koskevan linjauksen täydentävyyden; korostaa, että tietoverkkoturvallisuutta ja -puolustusta koskevaa yhteistyötä on tiivistettävä suunnittelun, teknologian, koulutuksen ja välineiden osalta; |
| --- | --- |

50.

korostaa tarvetta keskittää ja jakaa voimavaroja käytännön tasolla ottaen huomioon EU:n ja Naton tietoverkkoturvallisuutta ja -puolustusta koskevan linjauksen täydentävyyden; korostaa, että tietoverkkoturvallisuutta ja -puolustusta koskevaa yhteistyötä on tiivistettävä suunnittelun, teknologian, koulutuksen ja välineiden osalta;

| 51. | ottaa huomioon tarpeen kehittää puolustusvalmiuksia nykyisten toisiaan täydentävien toimien pohjalta ja kehottaa kaikkia tietoverkkoturvallisuuden ja -puolustuksen parissa EU:ssa toimivia elimiä tiivistämään käytännön yhteistyötään Naton kanssa, jotta voidaan vaihtaa kokemuksia ja oppia, miten EU:n järjestelmiä voidaan vahvistaa; |
| --- | --- |

51.

ottaa huomioon tarpeen kehittää puolustusvalmiuksia nykyisten toisiaan täydentävien toimien pohjalta ja kehottaa kaikkia tietoverkkoturvallisuuden ja -puolustuksen parissa EU:ssa toimivia elimiä tiivistämään käytännön yhteistyötään Naton kanssa, jotta voidaan vaihtaa kokemuksia ja oppia, miten EU:n järjestelmiä voidaan vahvistaa;

Yhteistyö Yhdysvaltojen kanssa

| 52. | katsoo, että EU:n ja Yhdysvaltojen olisi lisättävä keskinäistä yhteistyötään, jonka avulla voidaan torjua tietoverkkohyökkäyksiä ja -rikoksia, sillä tämä asetettiin transatlanttisten suhteiden ensisijaiseksi tavoitteeksi Lissabonissa vuonna 2010 pidetyn EU:n ja Yhdysvaltojen huippukokouksen seurauksena; |
| --- | --- |

52.

katsoo, että EU:n ja Yhdysvaltojen olisi lisättävä keskinäistä yhteistyötään, jonka avulla voidaan torjua tietoverkkohyökkäyksiä ja -rikoksia, sillä tämä asetettiin transatlanttisten suhteiden ensisijaiseksi tavoitteeksi Lissabonissa vuonna 2010 pidetyn EU:n ja Yhdysvaltojen huippukokouksen seurauksena;

| 53. | suhtautuu myönteisesti marraskuussa 2010 pidetyssä EU:n ja Yhdysvaltojen huippukokouksessa toteutuneeseen EU:n ja Yhdysvaltojen verkkoturvallisuus- ja verkkorikollisuustyöryhmän perustamiseen ja tukee sen pyrkimyksiä sisällyttää internetin turvallisuutta koskevat kysymykset transatlanttiseen poliittiseen vuoropuheluun; |
| --- | --- |

53.

suhtautuu myönteisesti marraskuussa 2010 pidetyssä EU:n ja Yhdysvaltojen huippukokouksessa toteutuneeseen EU:n ja Yhdysvaltojen verkkoturvallisuus- ja verkkorikollisuustyöryhmän perustamiseen ja tukee sen pyrkimyksiä sisällyttää internetin turvallisuutta koskevat kysymykset transatlanttiseen poliittiseen vuoropuheluun;

| 54. | on tyytyväinen siihen, että komissio laatii Yhdysvaltojen kanssa EU:n ja Yhdysvaltojen verkkoturvallisuus- ja verkkorikollisuustyöryhmän alaisuudessa vuosiksi 2012/2013 yhteisen ohjelman ja etenemissuunnitelman yhteisiä tai yhteensovitettuja mannertenvälisiä verkkoturvallisuusharjoituksia varten; panee merkille ensimmäisen EU:n ja Yhdysvaltojen yhteisen verkkoturvallisuusharjoituksen (”Cyber Atlantic”), joka järjestettiin vuonna 2011; |
| --- | --- |

54.

on tyytyväinen siihen, että komissio laatii Yhdysvaltojen kanssa EU:n ja Yhdysvaltojen verkkoturvallisuus- ja verkkorikollisuustyöryhmän alaisuudessa vuosiksi 2012/2013 yhteisen ohjelman ja etenemissuunnitelman yhteisiä tai yhteensovitettuja mannertenvälisiä verkkoturvallisuusharjoituksia varten; panee merkille ensimmäisen EU:n ja Yhdysvaltojen yhteisen verkkoturvallisuusharjoituksen (”Cyber Atlantic”), joka järjestettiin vuonna 2011;

| 55. | korostaa, että Yhdysvaltojen ja EU:n, jotka ovat verkkoympäristön suurimpia tuottajia ja joissa on eniten verkonkäyttäjiä, on työskenneltävä yhdessä suojellakseen kansalaistensa tämän ympäristön käyttöön liittyviä oikeuksia ja vapauksia; korostaa, että kansallinen turvallisuus on tärkein tavoite ja että tietoverkkoympäristö on turvattava mutta sitä on myös suojeltava; |
| --- | --- |

55.

korostaa, että Yhdysvaltojen ja EU:n, jotka ovat verkkoympäristön suurimpia tuottajia ja joissa on eniten verkonkäyttäjiä, on työskenneltävä yhdessä suojellakseen kansalaistensa tämän ympäristön käyttöön liittyviä oikeuksia ja vapauksia; korostaa, että kansallinen turvallisuus on tärkein tavoite ja että tietoverkkoympäristö on turvattava mutta sitä on myös suojeltava;

o

o o

| 56. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, korkealle edustajalle / varapuheenjohtajalle, EDA:lle, ENISAlle ja Natolle. |
| --- | --- |

56.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, korkealle edustajalle / varapuheenjohtajalle, EDA:lle, ENISAlle ja Natolle.

---

(1)  EUVL L 345, 23.12.2008, s. 75.

(2)  EUVL C 349 E, 22.12.2010, s. 63.

(3)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2011)0228.

(4)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2012)0207.

(5)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2011)0406.

(6)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2012)0237.

(7)  http://www.ohchr.org/EN/HRBodies/HRC/RegularSessions/Session20/Pages/ResDecStat.aspx

---

| 16.12.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 419/153 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 419/153

---

P7_TA(2012)0458

Yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan rooli ilmastoon liittyvissä kriiseissä ja luonnonkatastrofeissa

Euroopan parlamentin päätöslauselma 22. marraskuuta 2012 yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan roolista ilmastoon liittyvissä kriiseissä ja luonnonkatastrofeissa (2012/2095(INI))

(2015/C 419/23)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osaston ja erityisesti sen 42 ja 43 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osaston ja erityisesti sen 42 ja 43 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen pelastuspalvelua koskevan 196 artiklan ja humanitaarista apua koskevan 214 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen pelastuspalvelua koskevan 196 artiklan ja humanitaarista apua koskevan 214 artiklan,

| — | ottaa huomioon neuvoston 18. heinäkuuta 2011 antamat päätelmät EU:n ilmastodiplomatiasta (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston 18. heinäkuuta 2011 antamat päätelmät EU:n ilmastodiplomatiasta (1),

| — | ottaa huomioon EU:n ulkosuhdehallinnon (EUH) ja Euroopan komission 9. heinäkuuta 2011 julkistaman yhteisen keskusteluasiakirjan ilmastodiplomatiasta (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n ulkosuhdehallinnon (EUH) ja Euroopan komission 9. heinäkuuta 2011 julkistaman yhteisen keskusteluasiakirjan ilmastodiplomatiasta (2),

| — | ottaa huomioon korkean edustajan Javier Solanan ja Euroopan komission Eurooppa-neuvostolle vuonna 2008 esittämän yhteisen kertomuksen ilmastonmuutoksesta ja kansainvälisestä turvallisuudesta sekä siinä esitetyt suositukset jatkotoimenpiteiksi (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon korkean edustajan Javier Solanan ja Euroopan komission Eurooppa-neuvostolle vuonna 2008 esittämän yhteisen kertomuksen ilmastonmuutoksesta ja kansainvälisestä turvallisuudesta sekä siinä esitetyt suositukset jatkotoimenpiteiksi (3),

| — | ottaa huomioon toukokuussa 2006 Euroopan pelastuspalvelujoukoista julkaistun komission kertomuksen ”For a European civil protection force: Europe aid”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon toukokuussa 2006 Euroopan pelastuspalvelujoukoista julkaistun komission kertomuksen ”For a European civil protection force: Europe aid”,

| — | ottaa huomioon yhteisön pelastuspalvelumekanismin perustamisesta 8. marraskuuta 2007 tehdyn neuvoston päätöksen (4), 26. lokakuuta 2010 annetun komission tiedonannon ”Kohti parempaa Euroopan katastrofiapua: pelastuspalvelun ja humanitaarisen avun rooli” (COM(2010)0600) sekä 27. syyskuuta 2011 antamansa päätöslauselman (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yhteisön pelastuspalvelumekanismin perustamisesta 8. marraskuuta 2007 tehdyn neuvoston päätöksen (4), 26. lokakuuta 2010 annetun komission tiedonannon ”Kohti parempaa Euroopan katastrofiapua: pelastuspalvelun ja humanitaarisen avun rooli” (COM(2010)0600) sekä 27. syyskuuta 2011 antamansa päätöslauselman (5),

| — | ottaa huomioon 20. joulukuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston ehdotuksen päätökseksi unionin pelastuspalvelumekanismin perustamisesta (COM(2011)0934), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. joulukuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston ehdotuksen päätökseksi unionin pelastuspalvelumekanismin perustamisesta (COM(2011)0934),

| — | ottaa huomioon vuonna 2008 annetun komission tiedonannon Euroopan unionista ja arktisesta alueesta (COM(2008)0763) sekä 20. tammikuuta 2011 antamansa päätöslauselman pohjoisimpien alueiden kestävästä EU-politiikasta (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2008 annetun komission tiedonannon Euroopan unionista ja arktisesta alueesta (COM(2008)0763) sekä 20. tammikuuta 2011 antamansa päätöslauselman pohjoisimpien alueiden kestävästä EU-politiikasta (6),

| — | ottaa huomioon 14. joulukuuta 2011 antamansa päätöslauselman rahoituskriisin vaikutuksista EU:n jäsenvaltioiden puolustusalaan (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. joulukuuta 2011 antamansa päätöslauselman rahoituskriisin vaikutuksista EU:n jäsenvaltioiden puolustusalaan (7),

| — | ottaa huomioon lokakuussa 2011 järjestetyn Berliinin kokouksen päätelmät ”From Climate negotiations to Climate diplomacy” ja maaliskuussa 2012 järjestetyn Lontoon kokouksen päätelmät ”A 21st century dialogue on Climate and Security”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon lokakuussa 2011 järjestetyn Berliinin kokouksen päätelmät ”From Climate negotiations to Climate diplomacy” ja maaliskuussa 2012 järjestetyn Lontoon kokouksen päätelmät ”A 21st century dialogue on Climate and Security”,

| — | ottaa huomioon YK:n turvallisuusneuvoston puheenjohtajan heinäkuussa 2011 antaman lausunnon ilmastonmuutoksesta ja kansainvälisestä turvallisuudesta (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n turvallisuusneuvoston puheenjohtajan heinäkuussa 2011 antaman lausunnon ilmastonmuutoksesta ja kansainvälisestä turvallisuudesta (8),

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien ympäristöohjelman vuosina 2011 ja 2012 julkaisemat raportit ”Livelihood security: Climate change, conflict and migration in the Sahel” (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien ympäristöohjelman vuosina 2011 ja 2012 julkaisemat raportit ”Livelihood security: Climate change, conflict and migration in the Sahel” (9),

| — | ottaa huomioon YK:n asiakirjat ihmisten turvallisuudesta ja suojeluvastuusta (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n asiakirjat ihmisten turvallisuudesta ja suojeluvastuusta (10),

| — | ottaa huomioon YK:n suuntaviivat sotilas- ja siviilipuolustusvoimavarojen käytöstä katastrofiapua annettaessa (Oslon suuntaviivat) (11) ja YK:n järjestöjen välisen pysyvän komitean ohjeet sotilas- ja siviilipuolustusvoimavarojen käytöstä Yhdistyneiden kansakuntien humanitaarisen avustustoiminnan tukemiseen monitahoisissa hätätilanteissa (MCDA-suuntaviivat), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n suuntaviivat sotilas- ja siviilipuolustusvoimavarojen käytöstä katastrofiapua annettaessa (Oslon suuntaviivat) (11) ja YK:n järjestöjen välisen pysyvän komitean ohjeet sotilas- ja siviilipuolustusvoimavarojen käytöstä Yhdistyneiden kansakuntien humanitaarisen avustustoiminnan tukemiseen monitahoisissa hätätilanteissa (MCDA-suuntaviivat),

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon Euroopan parlamentille ja neuvostolle (SEC(2007)0781, SEC(2007)0782, COM(2007)0317) ja yhteisen julkilausuman ”Kohti humanitaarista apua koskevaa eurooppalaista konsensusta” (12), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon Euroopan parlamentille ja neuvostolle (SEC(2007)0781, SEC(2007)0782, COM(2007)0317) ja yhteisen julkilausuman ”Kohti humanitaarista apua koskevaa eurooppalaista konsensusta” (12),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan,

| — | ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön (A7-0349/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön (A7-0349/2012),

Yleisiä näkökohtia

| 1. | panee merkille ilmastonmuutoksen vaikutuksen maailman turvallisuuteen, rauhaan ja vakauteen; |
| --- | --- |

1.

panee merkille ilmastonmuutoksen vaikutuksen maailman turvallisuuteen, rauhaan ja vakauteen;

| 2. | pitää valitettavana, että suurimpana maailmanrauhaan kohdistuvana uhkana pidetty ilmastonmuutos on jäänyt kuluneiden neljän vuoden aikana julkisessa keskustelussa talous- ja rahoituskriisin varjoon, joka on myös maailmanlaajuinen välitön uhkatekijä; |
| --- | --- |

2.

pitää valitettavana, että suurimpana maailmanrauhaan kohdistuvana uhkana pidetty ilmastonmuutos on jäänyt kuluneiden neljän vuoden aikana julkisessa keskustelussa talous- ja rahoituskriisin varjoon, joka on myös maailmanlaajuinen välitön uhkatekijä;

| 3. | katsoo, että äärimmäisten sääolojen yleistyminen viime vuosina aiheuttaa maailmantaloudelle, ei ainoastaan kehitysmaille vaan koko maailmalle, lisääntyviä kustannuksia, niin suoria jälleenrakennus- ja avustuskustannuksia kuin vakuutusten sekä tuotteiden ja palvelujen hinnannoususta johtuvia epäsuoria kustannuksia; korostaa, että ne pahentavat myös kansainväliseen rauhaan ja ihmisten turvallisuuteen kohdistuvia uhkia; |
| --- | --- |

3.

katsoo, että äärimmäisten sääolojen yleistyminen viime vuosina aiheuttaa maailmantaloudelle, ei ainoastaan kehitysmaille vaan koko maailmalle, lisääntyviä kustannuksia, niin suoria jälleenrakennus- ja avustuskustannuksia kuin vakuutusten sekä tuotteiden ja palvelujen hinnannoususta johtuvia epäsuoria kustannuksia; korostaa, että ne pahentavat myös kansainväliseen rauhaan ja ihmisten turvallisuuteen kohdistuvia uhkia;

| 4. | painottaa, että ilmastonmuutoksen pahentamat luonnonkatastrofit aiheuttavat epävakautta erityisesti valtioissa, jotka ovat niille alttiita; panee kuitenkin merkille, että toistaiseksi minkään konfliktin ei voida katsoa johtuneen yksinomaan ilmastonmuutoksesta; korostaa, että kun väestön makean veden ja elintarvikkeiden saanti vaikeutuu ilmastonmuutoksen pahentamien luonnonkatastrofien vuoksi, sen on pakko muuttaa ja ylikuormittaa näin jo ennestään hauraiden alueiden tai toimintakykyään menettäneiden valtioiden taloudellisia, sosiaalisia ja hallinnollisia voimavaroja, mikä aiheuttaa konflikteja ja vaikuttaa haitallisesti yleiseen turvallisuuteen; toteaa, että tällaiset tapahtumat saavat yhteisöt ja maat kilpailemaan niukoista resursseista; |
| --- | --- |

4.

painottaa, että ilmastonmuutoksen pahentamat luonnonkatastrofit aiheuttavat epävakautta erityisesti valtioissa, jotka ovat niille alttiita; panee kuitenkin merkille, että toistaiseksi minkään konfliktin ei voida katsoa johtuneen yksinomaan ilmastonmuutoksesta; korostaa, että kun väestön makean veden ja elintarvikkeiden saanti vaikeutuu ilmastonmuutoksen pahentamien luonnonkatastrofien vuoksi, sen on pakko muuttaa ja ylikuormittaa näin jo ennestään hauraiden alueiden tai toimintakykyään menettäneiden valtioiden taloudellisia, sosiaalisia ja hallinnollisia voimavaroja, mikä aiheuttaa konflikteja ja vaikuttaa haitallisesti yleiseen turvallisuuteen; toteaa, että tällaiset tapahtumat saavat yhteisöt ja maat kilpailemaan niukoista resursseista;

| 5. | toteaa, että monimutkaisia kriisejä voidaan ennakoida ja että ne olisi estettävä soveltamalla kokonaisvaltaista lähestymistapaa, jossa hyödynnetään täysimääräisesti yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan (YUTP) sekä yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan (YTPP) käytössä olevia välineitä sekä humanitaarista apua ja kehitysapua; toteaa myös, että Nato toimi keskeisessä asemassa toteutettaessa ensimmäistä kansainvälistä toimea ympäristöön kohdistuvien turvallisuushaasteiden torjumiseksi vuonna 2004, jolloin sotilasliitto yhdisti voimansa viiden muun kansainvälisen toimijan kanssa (13) ja muodosti ympäristö- ja turvallisuusalan Environment and Security Initiative (ENVSEC) -aloitteen, jonka puitteissa tarkastellaan ympäristöalan kysymyksiä, jotka uhkaavat turvallisuutta epäsuotuisassa asemassa olevilla alueilla; |
| --- | --- |

5.

toteaa, että monimutkaisia kriisejä voidaan ennakoida ja että ne olisi estettävä soveltamalla kokonaisvaltaista lähestymistapaa, jossa hyödynnetään täysimääräisesti yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan (YUTP) sekä yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan (YTPP) käytössä olevia välineitä sekä humanitaarista apua ja kehitysapua; toteaa myös, että Nato toimi keskeisessä asemassa toteutettaessa ensimmäistä kansainvälistä toimea ympäristöön kohdistuvien turvallisuushaasteiden torjumiseksi vuonna 2004, jolloin sotilasliitto yhdisti voimansa viiden muun kansainvälisen toimijan kanssa (13) ja muodosti ympäristö- ja turvallisuusalan Environment and Security Initiative (ENVSEC) -aloitteen, jonka puitteissa tarkastellaan ympäristöalan kysymyksiä, jotka uhkaavat turvallisuutta epäsuotuisassa asemassa olevilla alueilla;

| 6. | tunnustaa yhteistä turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaa tukevan elintärkeän infrastruktuurin merkityksen; |
| --- | --- |

6.

tunnustaa yhteistä turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaa tukevan elintärkeän infrastruktuurin merkityksen;

| 7. | toteaa, että vaikka ilmastonmuutoksen tarkasteleminen turvallisuuteen liittyvänä asiana voi olla myönteinen asia, se on kuitenkin vain yksi osa toimista, joita EU:ssa toteutetaan ilmastonmuutoksen alalla ja joilla pyritään hyödyntämään poliittisia ja taloudellisia välineitä ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi ja siihen sopeutumiseksi; |
| --- | --- |

7.

toteaa, että vaikka ilmastonmuutoksen tarkasteleminen turvallisuuteen liittyvänä asiana voi olla myönteinen asia, se on kuitenkin vain yksi osa toimista, joita EU:ssa toteutetaan ilmastonmuutoksen alalla ja joilla pyritään hyödyntämään poliittisia ja taloudellisia välineitä ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi ja siihen sopeutumiseksi;

| 8. | korostaa, että EU:n on ulkoisia toimia koskevissa strategioissaan, politiikoissaan ja välineissään otettava huomioon, miten luonnonkatastrofit ja ilmastonmuutos vaikuttavat kansainväliseen turvallisuuteen; muistuttaa lisäksi, että niin luonnonkatastrofien kuin muiden katastrofien yhteydessä on tärkeä kiinnittää erityistä huomiota naisiin ja lapsiin, jotka ovat kriisitilanteissa erityisen haavoittuvassa asemassa; |
| --- | --- |

8.

korostaa, että EU:n on ulkoisia toimia koskevissa strategioissaan, politiikoissaan ja välineissään otettava huomioon, miten luonnonkatastrofit ja ilmastonmuutos vaikuttavat kansainväliseen turvallisuuteen; muistuttaa lisäksi, että niin luonnonkatastrofien kuin muiden katastrofien yhteydessä on tärkeä kiinnittää erityistä huomiota naisiin ja lapsiin, jotka ovat kriisitilanteissa erityisen haavoittuvassa asemassa;

| 9. | muistuttaa tältä osin komissiolle humanitaarisen avun ja pelastuspalvelun alalla annetusta valtuutuksesta ja painottaa tarvetta jatkaa olemassa olevien välineiden kehittämistä ja vahvistamista; |
| --- | --- |

9.

muistuttaa tältä osin komissiolle humanitaarisen avun ja pelastuspalvelun alalla annetusta valtuutuksesta ja painottaa tarvetta jatkaa olemassa olevien välineiden kehittämistä ja vahvistamista;

| 10. | toistaa, että katastrofiriskin pienentäminen on tältä osin tärkeää, jotta vähennetään kriisien vaikutusta haavoittuvassa asemassa oleviin väestöryhmiin; |
| --- | --- |

10.

toistaa, että katastrofiriskin pienentäminen on tältä osin tärkeää, jotta vähennetään kriisien vaikutusta haavoittuvassa asemassa oleviin väestöryhmiin;

| 11. | toteaa, että YTPP:n strategioihin ja operaatiosuunnitelmiin on sisällytettävä ilmastosta johtuvien kriisien ja niistä aiheutuvien luonnonkatastrofien vaikutusta koskeva analyysi ennen luontoon liittyvien tai humanitaaristen kriisien puhkeamista, niiden aikana ja niiden jälkeen sekä laadittava kriisien lieventämistä koskevia varasuunnitelmia, jotka kohdistuvat alueisiin, joilla riski on suurin, noudattaen samalla Lissabonin sopimuksen mukaisia humanitaarisia periaatteita; peräänkuuluttaa myös käytännöllistä yhteistyötä, kuten yhteistoimintaharjoituksia; |
| --- | --- |

11.

toteaa, että YTPP:n strategioihin ja operaatiosuunnitelmiin on sisällytettävä ilmastosta johtuvien kriisien ja niistä aiheutuvien luonnonkatastrofien vaikutusta koskeva analyysi ennen luontoon liittyvien tai humanitaaristen kriisien puhkeamista, niiden aikana ja niiden jälkeen sekä laadittava kriisien lieventämistä koskevia varasuunnitelmia, jotka kohdistuvat alueisiin, joilla riski on suurin, noudattaen samalla Lissabonin sopimuksen mukaisia humanitaarisia periaatteita; peräänkuuluttaa myös käytännöllistä yhteistyötä, kuten yhteistoimintaharjoituksia;

| 12. | korostaa, että toteuttamalla tehokkaita toimia ilmastonmuutoksen turvallisuusvaikutuksien torjumiseksi ei pidä ainoastaan tehostaa konfliktien estämistä ja kriisinhallintaa vaan myös parantaa analysointi- ja varhaisvaroitusvalmiuksia; |
| --- | --- |

12.

korostaa, että toteuttamalla tehokkaita toimia ilmastonmuutoksen turvallisuusvaikutuksien torjumiseksi ei pidä ainoastaan tehostaa konfliktien estämistä ja kriisinhallintaa vaan myös parantaa analysointi- ja varhaisvaroitusvalmiuksia;

| 13. | muistuttaa, että Lissabonin sopimuksessa unionin edellytetään kehittävän siviili- ja sotilasvoimavarojaan ottaen huomioon 43 artiklassa mainitut kansainvälisen kriisienhallinnan tehtävät, joita ovat erityisesti konfliktien ehkäisy, humanitaariset ja pelastustehtävät, neuvonta ja tuki sotilasasioissa, rauhanturvaaminen ja konfliktin jälkeinen vakauttaminen; katsoo samalla, että olisi vältettävä välineiden päällekkäisyyttä ja tehtävä selvä ero sellaisten välineiden välillä, jotka kuuluvat tai eivät kuulu YTPP:n soveltamisalaan SEUT-sopimuksen 196 ja 214 artiklan mukaisesti; muistuttaa, että on tarpeen välttää kaikenlaisia päällekkäisyyksiä humanitaarisen avun ja pelastuspalvelun alan vakiintuneisiin välineisiin nähden, jotka eivät kuulu YTPP:n soveltamisalaan; |
| --- | --- |

13.

muistuttaa, että Lissabonin sopimuksessa unionin edellytetään kehittävän siviili- ja sotilasvoimavarojaan ottaen huomioon 43 artiklassa mainitut kansainvälisen kriisienhallinnan tehtävät, joita ovat erityisesti konfliktien ehkäisy, humanitaariset ja pelastustehtävät, neuvonta ja tuki sotilasasioissa, rauhanturvaaminen ja konfliktin jälkeinen vakauttaminen; katsoo samalla, että olisi vältettävä välineiden päällekkäisyyttä ja tehtävä selvä ero sellaisten välineiden välillä, jotka kuuluvat tai eivät kuulu YTPP:n soveltamisalaan SEUT-sopimuksen 196 ja 214 artiklan mukaisesti; muistuttaa, että on tarpeen välttää kaikenlaisia päällekkäisyyksiä humanitaarisen avun ja pelastuspalvelun alan vakiintuneisiin välineisiin nähden, jotka eivät kuulu YTPP:n soveltamisalaan;

| 14. | toteaa, että sotilaallisten rakenteiden ympäristötiedusteluun, riskinarviointiin, humanitaariseen apuun, katastrofiapuun ja evakuointiin liittyvät valmiudet ja voimavarat ovat keskeisessä asemassa varhaisvaroitusjärjestelmien, ilmastoalaan liittyvän kriisinhallinnan ja katastrofeihin vastaamisen kannalta; |
| --- | --- |

14.

toteaa, että sotilaallisten rakenteiden ympäristötiedusteluun, riskinarviointiin, humanitaariseen apuun, katastrofiapuun ja evakuointiin liittyvät valmiudet ja voimavarat ovat keskeisessä asemassa varhaisvaroitusjärjestelmien, ilmastoalaan liittyvän kriisinhallinnan ja katastrofeihin vastaamisen kannalta;

| 15. | korostaa, että Lissabonin sopimuksella on otettu käyttöön uusia määräyksiä (SEU-sopimuksen 21–23 artikla, 27 artikla, 39 artikla, 41 artiklan 3 kohta, 43–46 artikla), erityisesti 41 artiklan 3 kohdan käynnistysrahastoon liittyvä määräys, ja että kyseiset määräykset on pantava täytäntöön; |
| --- | --- |

15.

korostaa, että Lissabonin sopimuksella on otettu käyttöön uusia määräyksiä (SEU-sopimuksen 21–23 artikla, 27 artikla, 39 artikla, 41 artiklan 3 kohta, 43–46 artikla), erityisesti 41 artiklan 3 kohdan käynnistysrahastoon liittyvä määräys, ja että kyseiset määräykset on pantava täytäntöön;

| 16. | huomauttaa, että EU:n olisi toteutettava lisätoimia YK:n, Afrikan unionin (AU) ja Etyjin kanssa, myös ENVSEC-aloitteen puitteissa, jotta olisi mahdollista tehdä yhdessä analyyseja ja tarkastella yhteisesti ilmastonmuutokseen liittyviä haasteita; |
| --- | --- |

16.

huomauttaa, että EU:n olisi toteutettava lisätoimia YK:n, Afrikan unionin (AU) ja Etyjin kanssa, myös ENVSEC-aloitteen puitteissa, jotta olisi mahdollista tehdä yhdessä analyyseja ja tarkastella yhteisesti ilmastonmuutokseen liittyviä haasteita;

| 17. | korostaa siviili- ja sotilasalan välisen yhteisvaikutuksen merkitystä esimerkiksi Haitin, Pakistanin ja New Orleansin kriisien yhteydessä; katsoo, että tämä yhteisvaikutus osoitti, että sotilasvoimat voivat arvokkaalla tavalla edistää ilmastosta johtuviin kriiseihin ja luonnonkatastrofeihin vastaamista antamalla välitöntä ja oikea-aikaista apua kärsineille alueille ja niiden asukkaille; |
| --- | --- |

17.

korostaa siviili- ja sotilasalan välisen yhteisvaikutuksen merkitystä esimerkiksi Haitin, Pakistanin ja New Orleansin kriisien yhteydessä; katsoo, että tämä yhteisvaikutus osoitti, että sotilasvoimat voivat arvokkaalla tavalla edistää ilmastosta johtuviin kriiseihin ja luonnonkatastrofeihin vastaamista antamalla välitöntä ja oikea-aikaista apua kärsineille alueille ja niiden asukkaille;

| 18. | on tyytyväinen siihen, että ilmastonmuutoksesta on tullut yhä keskeisempi asia maailman turvallisuutta koskevassa keskustelussa erityisesti vuodesta 2007 lähtien, jolloin YK:n turvallisuusneuvosto keskusteli ensimmäisen kerran ilmastonmuutoksesta ja sen vaikutuksista kansainväliseen turvallisuuteen; pitää erittäin myönteisinä EU:n ja sen jäsenvaltioiden hallitusten pyrkimyksiä ottaa asia esille YK:n turvallisuusneuvostossa heinäkuussa 2011 ja ilmastodiplomatiaa koskevissa ulkoasiainneuvoston päätelmissä; |
| --- | --- |

18.

on tyytyväinen siihen, että ilmastonmuutoksesta on tullut yhä keskeisempi asia maailman turvallisuutta koskevassa keskustelussa erityisesti vuodesta 2007 lähtien, jolloin YK:n turvallisuusneuvosto keskusteli ensimmäisen kerran ilmastonmuutoksesta ja sen vaikutuksista kansainväliseen turvallisuuteen; pitää erittäin myönteisinä EU:n ja sen jäsenvaltioiden hallitusten pyrkimyksiä ottaa asia esille YK:n turvallisuusneuvostossa heinäkuussa 2011 ja ilmastodiplomatiaa koskevissa ulkoasiainneuvoston päätelmissä;

Tarvitaan poliittista tahtoa ja toimintaa

| 19. | kehottaa komission varapuheenjohtajaa / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkeaa edustajaa, joka vastaa unionin yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan johtamisesta






  a) | ottamaan asianmukaisiksi katsomissaan tapauksissa huomioon ilmastonmuutoksen ja luonnonkatastrofit sekä niiden turvallisuutta ja puolustusta koskevat seuraamukset analysoitaessa kriisejä ja konfliktien uhkia; |
| --- | --- | --- |

19.

kehottaa komission varapuheenjohtajaa / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkeaa edustajaa, joka vastaa unionin yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan johtamisesta

a)

ottamaan asianmukaisiksi katsomissaan tapauksissa huomioon ilmastonmuutoksen ja luonnonkatastrofit sekä niiden turvallisuutta ja puolustusta koskevat seuraamukset analysoitaessa kriisejä ja konfliktien uhkia;

| b) | arvioimaan, missä maissa ja/tai millä alueilla konfliktin ja epävakauden riski on mahdollisesti suurin ilmastonmuutoksen ja luonnonkatastrofien johdosta; laatimaan luettelon näistä maista/alueista; antamaan osana vuosittain laadittavia ja YUTP:aa koskevia kertomuksia tietoa sellaisten EU:n politiikkojen ja välineiden täytäntöönpanosta, joiden tavoitteena on tarkastella kyseisiä haasteita luetelluissa maissa/luetelluilla alueilla; |
| --- | --- |

b)

arvioimaan, missä maissa ja/tai millä alueilla konfliktin ja epävakauden riski on mahdollisesti suurin ilmastonmuutoksen ja luonnonkatastrofien johdosta; laatimaan luettelon näistä maista/alueista; antamaan osana vuosittain laadittavia ja YUTP:aa koskevia kertomuksia tietoa sellaisten EU:n politiikkojen ja välineiden täytäntöönpanosta, joiden tavoitteena on tarkastella kyseisiä haasteita luetelluissa maissa/luetelluilla alueilla;

| c) | vahvistamaan EU:n käytännön valmiuksia taata konfliktien ehkäiseminen, kriisinhallinta ja kriisin jälkeinen jälleenrakentaminen; koordinoimaan tiiviisti komission kanssa ja EU:n kehityspolitiikkaan nähden toteutettavia toimia, jotka koskevat tarvetta auttaa kumppanivaltioita kehittämään vastustuskykyään ilmastonmuutoksen suhteen sekä muutoin sopeutumaan sen vaikutuksiin; |
| --- | --- |

c)

vahvistamaan EU:n käytännön valmiuksia taata konfliktien ehkäiseminen, kriisinhallinta ja kriisin jälkeinen jälleenrakentaminen; koordinoimaan tiiviisti komission kanssa ja EU:n kehityspolitiikkaan nähden toteutettavia toimia, jotka koskevat tarvetta auttaa kumppanivaltioita kehittämään vastustuskykyään ilmastonmuutoksen suhteen sekä muutoin sopeutumaan sen vaikutuksiin;

| d) | mukauttamaan tiiviissä yhteistyössä komission kanssa EU:n siviili- ja sotilasvoimavarojen ja -valmiuksien pitkän aikavälin suunnittelua tämän mukaisesti; |
| --- | --- |

d)

mukauttamaan tiiviissä yhteistyössä komission kanssa EU:n siviili- ja sotilasvoimavarojen ja -valmiuksien pitkän aikavälin suunnittelua tämän mukaisesti;

| 20. | on sitä mieltä, että EU:n on laadittava luettelo haasteista, joita se kohtaa esimerkiksi arktisella alueella, arabimaailmassa sekä Himalajalla ja Tiibetin ylängöllä (”kolmas napa-alue”) ja joihin kuuluu erityisesti vesivarantoihin liittyvien konfliktien riski; |
| --- | --- |

20.

on sitä mieltä, että EU:n on laadittava luettelo haasteista, joita se kohtaa esimerkiksi arktisella alueella, arabimaailmassa sekä Himalajalla ja Tiibetin ylängöllä (”kolmas napa-alue”) ja joihin kuuluu erityisesti vesivarantoihin liittyvien konfliktien riski;

| 21. | painottaa, että on tärkeää jatkaa ja vahvistaa EU:n antamaa kehitysapua ja humanitaarista apua, jonka tavoitteiksi ilmastosta johtuvien kriisien ja luonnonkatastrofien yhteydessä on asetettu sopeutuminen, hillitseminen, avustustoimet, vastustuskyky, hätäapu ja kriisin jälkeinen kehittäminen; panee merkille katastrofiriskin pienentämistä ja hätäavun, kunnostustoimien ja kehitysyhteistyön niveltämistä koskevien aloitteiden merkityksen ja kehottaa komissiota valtavirtaistamaan nämä ohjelmat ja toimet sen antamaan humanitaariseen apuun ja erityisesti kehitysapuun; suhtautuu myönteisesti ehdotukseen, joka koskee EU:n pelastuspalvelumekanismin roolin laajentamista erityisesti Euroopan unionin ulkopuolelle; |
| --- | --- |

21.

painottaa, että on tärkeää jatkaa ja vahvistaa EU:n antamaa kehitysapua ja humanitaarista apua, jonka tavoitteiksi ilmastosta johtuvien kriisien ja luonnonkatastrofien yhteydessä on asetettu sopeutuminen, hillitseminen, avustustoimet, vastustuskyky, hätäapu ja kriisin jälkeinen kehittäminen; panee merkille katastrofiriskin pienentämistä ja hätäavun, kunnostustoimien ja kehitysyhteistyön niveltämistä koskevien aloitteiden merkityksen ja kehottaa komissiota valtavirtaistamaan nämä ohjelmat ja toimet sen antamaan humanitaariseen apuun ja erityisesti kehitysapuun; suhtautuu myönteisesti ehdotukseen, joka koskee EU:n pelastuspalvelumekanismin roolin laajentamista erityisesti Euroopan unionin ulkopuolelle;

| 22. | suhtautuu myönteisesti UNDP:n, UNEPin, Etyjin, Naton, UNECEn ja Keski- ja Itä-Euroopan alueellisen ympäristökeskuksen toteuttamaan Environment and Security Initiative -aloitteeseen (ENVSEC) (14), jonka tavoitteena on vastata haasteisiin, jotka liittyvät ihmisten turvallisuuteen ja luonnonympäristöön, siten, että Keski-Aasiassa, Kaukasuksella ja Kaakkois-Euroopassa sijaitsevien valtioiden käyttöön asetetaan kyseisten tahojen yhdistetty asiantuntemus ja varat; toteaa, että mainitun aloitteen kokonaissuorituskyky on vielä rajallinen, mutta se on jo toiminut institutionaalisen koordinoinnin kannalta tärkeänä välineenä ja valtavirtaistamisprosessien helpottamisen lähtökohtana; |
| --- | --- |

22.

suhtautuu myönteisesti UNDP:n, UNEPin, Etyjin, Naton, UNECEn ja Keski- ja Itä-Euroopan alueellisen ympäristökeskuksen toteuttamaan Environment and Security Initiative -aloitteeseen (ENVSEC) (14), jonka tavoitteena on vastata haasteisiin, jotka liittyvät ihmisten turvallisuuteen ja luonnonympäristöön, siten, että Keski-Aasiassa, Kaukasuksella ja Kaakkois-Euroopassa sijaitsevien valtioiden käyttöön asetetaan kyseisten tahojen yhdistetty asiantuntemus ja varat; toteaa, että mainitun aloitteen kokonaissuorituskyky on vielä rajallinen, mutta se on jo toiminut institutionaalisen koordinoinnin kannalta tärkeänä välineenä ja valtavirtaistamisprosessien helpottamisen lähtökohtana;

| 23. | painottaa, että EU:n olisi toteutettava toimia yhdessä keskeisten riskialueiden ja haavoittuvimmassa asemassa olevien valtioiden kanssa niiden selviytymiskyvyn vahvistamiseksi; korostaa, että EU voisi sisällyttää ilmastonmuutokseen sopeutumisen ja sitä koskevan vastustuskyvyn lisäämisen tiiviimmin EU:n alueellisiin strategioihin (EU–Afrikka -strategiaan, Barcelonan prosessiin, Mustanmeren synergia -aloitteeseen, EU:n Keski-Aasia-strategiaan ja Lähi-idän toimintasuunnitelmaan); |
| --- | --- |

23.

painottaa, että EU:n olisi toteutettava toimia yhdessä keskeisten riskialueiden ja haavoittuvimmassa asemassa olevien valtioiden kanssa niiden selviytymiskyvyn vahvistamiseksi; korostaa, että EU voisi sisällyttää ilmastonmuutokseen sopeutumisen ja sitä koskevan vastustuskyvyn lisäämisen tiiviimmin EU:n alueellisiin strategioihin (EU–Afrikka -strategiaan, Barcelonan prosessiin, Mustanmeren synergia -aloitteeseen, EU:n Keski-Aasia-strategiaan ja Lähi-idän toimintasuunnitelmaan);

| 24. | kehottaa varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa ja komissiota sisällyttämään ilmastonmuutoksen mahdolliset turvallisuusvaikutukset ulkoisen toiminnan ja YTPP:n tärkeimpiin strategioihin, poliittisiin asiakirjoihin ja rahoitusvälineisiin; |
| --- | --- |

24.

kehottaa varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa ja komissiota sisällyttämään ilmastonmuutoksen mahdolliset turvallisuusvaikutukset ulkoisen toiminnan ja YTPP:n tärkeimpiin strategioihin, poliittisiin asiakirjoihin ja rahoitusvälineisiin;

| 25. | kiinnittää huomion siihen, että energian huoltovarmuus liittyy läheisesti ilmastonmuutokseen; katsoo, että energiaturvallisuutta on parannettava vähentämällä EU:n riippuvuutta esimerkiksi Venäjältä putkien välityksellä tuotavista fossiilisista polttoaineista; huomauttaa, että näistä putkista tulee ikiroudan sulamisen vuoksi häiriöille alttiita, ja korostaa, että arktisen alueen muuttuminen on yksi huomattavimmista EU:n turvallisuuteen kohdistuvista ilmastonmuutoksen vaikutuksista; korostaa, että tämän uhkia moninkertaistavan tekijän tarkastelun on perustuttava arktista aluetta koskevaan EU:n vahvistettuun strategiaan ja EU:ssa tuotettua uusiutuvaa energiaa ja energiatehokkuutta koskevaan tehostettuun politiikkaan, joilla vähennetään merkittävästi unionin riippuvuutta ulkoisista lähteistä ja parannetaan sen turvallisuusasemaa; |
| --- | --- |

25.

kiinnittää huomion siihen, että energian huoltovarmuus liittyy läheisesti ilmastonmuutokseen; katsoo, että energiaturvallisuutta on parannettava vähentämällä EU:n riippuvuutta esimerkiksi Venäjältä putkien välityksellä tuotavista fossiilisista polttoaineista; huomauttaa, että näistä putkista tulee ikiroudan sulamisen vuoksi häiriöille alttiita, ja korostaa, että arktisen alueen muuttuminen on yksi huomattavimmista EU:n turvallisuuteen kohdistuvista ilmastonmuutoksen vaikutuksista; korostaa, että tämän uhkia moninkertaistavan tekijän tarkastelun on perustuttava arktista aluetta koskevaan EU:n vahvistettuun strategiaan ja EU:ssa tuotettua uusiutuvaa energiaa ja energiatehokkuutta koskevaan tehostettuun politiikkaan, joilla vähennetään merkittävästi unionin riippuvuutta ulkoisista lähteistä ja parannetaan sen turvallisuusasemaa;

| 26. | kehottaa Euroopan puolustusvirastoa (EDA) ja jäsenvaltioiden puolustusvoimia kehittämään ympäristöystävällistä ja energiatietoista tekniikkaa hyödyntäen täysimääräisesti uusiutuvien energialähteiden tarjoamaa potentiaalia; |
| --- | --- |

26.

kehottaa Euroopan puolustusvirastoa (EDA) ja jäsenvaltioiden puolustusvoimia kehittämään ympäristöystävällistä ja energiatietoista tekniikkaa hyödyntäen täysimääräisesti uusiutuvien energialähteiden tarjoamaa potentiaalia;

| 27. | on tyytyväinen viime aikojen pyrkimyksiin vahvistaa Naton ja EU:n välistä koordinointia voimavarojen kehittämisen alalla; toteaa olevan erittäin tarpeellista yksilöidä yhteistyöstä koituvat molemminpuoliset edut, samalla kun otetaan huomioon kummankin organisaation erityiset vastuualueet; korostaa tarvetta kehittää synergioita sellaisten yhdistämiseen ja jakamiseen liittyvien hankkeiden ja älykkääseen puolustukseen liittyvien hankkeiden (Nato) yhteydessä, jotka olisi mahdollista panna täytäntöön luonnonkatastrofien ja ilmastoon liittyvien kriisien torjumiseksi; |
| --- | --- |

27.

on tyytyväinen viime aikojen pyrkimyksiin vahvistaa Naton ja EU:n välistä koordinointia voimavarojen kehittämisen alalla; toteaa olevan erittäin tarpeellista yksilöidä yhteistyöstä koituvat molemminpuoliset edut, samalla kun otetaan huomioon kummankin organisaation erityiset vastuualueet; korostaa tarvetta kehittää synergioita sellaisten yhdistämiseen ja jakamiseen liittyvien hankkeiden ja älykkääseen puolustukseen liittyvien hankkeiden (Nato) yhteydessä, jotka olisi mahdollista panna täytäntöön luonnonkatastrofien ja ilmastoon liittyvien kriisien torjumiseksi;

| 28. | kehottaa varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa mitä pikimmin hyödyntämään kaikki Lissabonin sopimuksen tarjoamat mahdollisuudet ja tekemään ehdotuksia käynnistysrahaston (SEU-sopimuksen 41 artiklan 3 kohta) toteuttamiseksi ottaen huomioon tulevaisuudessa mahdollisesti toteutuvat yhdistämiseen ja jakamiseen liittyvät hankkeet ja yhdistetyt voimavarat sekä yhteiset ja pysyvät varusteresurssit siviilialan kriisioperaatioita varten; |
| --- | --- |

28.

kehottaa varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa mitä pikimmin hyödyntämään kaikki Lissabonin sopimuksen tarjoamat mahdollisuudet ja tekemään ehdotuksia käynnistysrahaston (SEU-sopimuksen 41 artiklan 3 kohta) toteuttamiseksi ottaen huomioon tulevaisuudessa mahdollisesti toteutuvat yhdistämiseen ja jakamiseen liittyvät hankkeet ja yhdistetyt voimavarat sekä yhteiset ja pysyvät varusteresurssit siviilialan kriisioperaatioita varten;

Tarvitaan uutta ajattelua: strategiaan ja toimintaperiaatteisiin liittyvät haasteet

| 29. | toteaa, että ilmastonmuutoksen ja luonnonkatastrofien rauhalle, turvallisuudelle ja vakaudelle aiheuttamat haitat olisi mahdollista integroida kaikkiin YUTP:n / YTPP:n alan asiakirjoihin, joiden pohjalta yksittäisiä politiikkoja ja operaatioita suunnitellaan ja johdetaan; |
| --- | --- |

29.

toteaa, että ilmastonmuutoksen ja luonnonkatastrofien rauhalle, turvallisuudelle ja vakaudelle aiheuttamat haitat olisi mahdollista integroida kaikkiin YUTP:n / YTPP:n alan asiakirjoihin, joiden pohjalta yksittäisiä politiikkoja ja operaatioita suunnitellaan ja johdetaan;

| 30. | toteaa, että varhaisarviointi- ja tiedonhankintavalmiuksien avulla olisi varmistettava, että EU vastaa kriiseihin hyödyntäen tarkoituksenmukaisimpia saatavilla olevia keinoja ja ottaen mahdollisimman nopeasti käyttöön monialaisia ryhmiä, joihin kuuluisi siviilialan, sotilasalan sekä siviili- ja sotilasalan asiantuntijoita; |
| --- | --- |

30.

toteaa, että varhaisarviointi- ja tiedonhankintavalmiuksien avulla olisi varmistettava, että EU vastaa kriiseihin hyödyntäen tarkoituksenmukaisimpia saatavilla olevia keinoja ja ottaen mahdollisimman nopeasti käyttöön monialaisia ryhmiä, joihin kuuluisi siviilialan, sotilasalan sekä siviili- ja sotilasalan asiantuntijoita;

| 31. | korostaa, että EU:n on ilmastonmuutoksesta aiheutuvaan epävarmuuteen vastaamiseen ja sen ennakoimiseen liittyvien toimien vuoksi saatava tutustua täsmällisiin ja oikea-aikaisiin analyyseihin ja että YTPP:hen liittyvät voimavarat ovat tältä osin hyvä tiedonlähde; katsoo, että EU:n olisi toteutettava toimia jatkaakseen tiedonkeruuta ja tietojen analysointia koskevien voimavarojen kehittämistä EU:n edustustojen, EU:n satelliittikeskuksen ja EU:n tilannekeskuksen kaltaisten rakenteiden avulla; |
| --- | --- |

31.

korostaa, että EU:n on ilmastonmuutoksesta aiheutuvaan epävarmuuteen vastaamiseen ja sen ennakoimiseen liittyvien toimien vuoksi saatava tutustua täsmällisiin ja oikea-aikaisiin analyyseihin ja että YTPP:hen liittyvät voimavarat ovat tältä osin hyvä tiedonlähde; katsoo, että EU:n olisi toteutettava toimia jatkaakseen tiedonkeruuta ja tietojen analysointia koskevien voimavarojen kehittämistä EU:n edustustojen, EU:n satelliittikeskuksen ja EU:n tilannekeskuksen kaltaisten rakenteiden avulla;

| 32. | katsoo, että ilmastonmuutoksen ja luonnonkatastrofien haittoja koskeva varhaisvaroitus- ja ennaltaehkäisytoiminta edellyttää asianmukaisia henkilöresursseja ja menetelmiä tietojen keräämistä ja analysointia varten; toteaa, että asianomaisten turvallisuudesta vastaavien Euroopan ulkosuhdehallinnon yksikköjen, asianomaisten komission yksikköjen sekä maantieteellisten toimistojen olisi sisällytettävä luonnonkatastrofien vaikutuksia kansainväliseen turvallisuuteen ja poliittiseen toimintaan koskeva analyysi osaksi toimintaansa; suosittelee järjestämään Euroopan ulkosuhdehallinnon ja komission henkilöstölle koulutusta siitä, miten valvoa luonnonkatastrofien vaikutusta kriisien kehittymiseen sekä poliittiseen vakauteen ja turvallisuuteen; kehottaa laatimaan yhteiset arvosteluperusteet analysointia, riskien arviointia ja yhteisen hälytysjärjestelmän perustamista varten; |
| --- | --- |

32.

katsoo, että ilmastonmuutoksen ja luonnonkatastrofien haittoja koskeva varhaisvaroitus- ja ennaltaehkäisytoiminta edellyttää asianmukaisia henkilöresursseja ja menetelmiä tietojen keräämistä ja analysointia varten; toteaa, että asianomaisten turvallisuudesta vastaavien Euroopan ulkosuhdehallinnon yksikköjen, asianomaisten komission yksikköjen sekä maantieteellisten toimistojen olisi sisällytettävä luonnonkatastrofien vaikutuksia kansainväliseen turvallisuuteen ja poliittiseen toimintaan koskeva analyysi osaksi toimintaansa; suosittelee järjestämään Euroopan ulkosuhdehallinnon ja komission henkilöstölle koulutusta siitä, miten valvoa luonnonkatastrofien vaikutusta kriisien kehittymiseen sekä poliittiseen vakauteen ja turvallisuuteen; kehottaa laatimaan yhteiset arvosteluperusteet analysointia, riskien arviointia ja yhteisen hälytysjärjestelmän perustamista varten;

| 33. | kannustaa Euroopan ulkosuhdehallinnon ja komission asianomaisia elimiä laajentamaan ilmastonmuutokseen ja luonnonkatastrofeihin liittyviä kysymyksiä koskevia tilanneanalyyseja ja politiikan suunnittelua sekä niitä koskevaa järjestelmällistä tietojenvaihtoa; kehottaa asianomaisia ulkosuhdehallinnon elimiä hyödyntämään käytettävissä olevia viestintä- ja tiedonvaihtokanavia asianomaisten komission elinten ja erityisesti ECHOn kanssa, mutta myös YK:n virastojen ja ohjelmien sekä Naton kanssa; painottaa, että siviili- ja sotilasrakenteiden, joiden tehtävänä on reagoida ilmastoon liittyviin kriiseihin ja luonnonkatastrofeihin, olisi tehtävä tiivistä yhteistyötä kaikkien kansalaisyhteiskunnan järjestöjen ja humanitaaristen organisaatioiden sekä kansalaisjärjestöjen kanssa; |
| --- | --- |

33.

kannustaa Euroopan ulkosuhdehallinnon ja komission asianomaisia elimiä laajentamaan ilmastonmuutokseen ja luonnonkatastrofeihin liittyviä kysymyksiä koskevia tilanneanalyyseja ja politiikan suunnittelua sekä niitä koskevaa järjestelmällistä tietojenvaihtoa; kehottaa asianomaisia ulkosuhdehallinnon elimiä hyödyntämään käytettävissä olevia viestintä- ja tiedonvaihtokanavia asianomaisten komission elinten ja erityisesti ECHOn kanssa, mutta myös YK:n virastojen ja ohjelmien sekä Naton kanssa; painottaa, että siviili- ja sotilasrakenteiden, joiden tehtävänä on reagoida ilmastoon liittyviin kriiseihin ja luonnonkatastrofeihin, olisi tehtävä tiivistä yhteistyötä kaikkien kansalaisyhteiskunnan järjestöjen ja humanitaaristen organisaatioiden sekä kansalaisjärjestöjen kanssa;

| 34. | kehottaa komissiota laatimaan valmiussuunnitelmia, joista ilmenee, miten EU vastaa unionin ulkopuolella tapahtuvien ja välittömästi tai välillisesti (esimerkiksi ilmastopakolaisuus) unionin turvallisuuteen vaikuttavien luonnonkatastrofien ja ilmastosta johtuvien kriisien seurauksiin; |
| --- | --- |

34.

kehottaa komissiota laatimaan valmiussuunnitelmia, joista ilmenee, miten EU vastaa unionin ulkopuolella tapahtuvien ja välittömästi tai välillisesti (esimerkiksi ilmastopakolaisuus) unionin turvallisuuteen vaikuttavien luonnonkatastrofien ja ilmastosta johtuvien kriisien seurauksiin;

| 35. | suhtautuu erittäin myönteisesti ilmastonmuutosta ja sen turvallisuusvaikutusten välistä vuorovaikutusta koskeviin toimenpiteisiin, joita toteutettiin vuonna 2011 Puolan puheenjohtajakaudella EU:n ulkoministeritasolla sekä YK:n turvallisuusneuvostossa Saksan puheenjohtajakaudella; |
| --- | --- |

35.

suhtautuu erittäin myönteisesti ilmastonmuutosta ja sen turvallisuusvaikutusten välistä vuorovaikutusta koskeviin toimenpiteisiin, joita toteutettiin vuonna 2011 Puolan puheenjohtajakaudella EU:n ulkoministeritasolla sekä YK:n turvallisuusneuvostossa Saksan puheenjohtajakaudella;

| 36. | katsoo, että ilmastonmuutoksen ja luonnonkatastrofien vaikutuksia koskevia mukautuksia ja muutoksia voitaisiin tehdä tärkeimpiin YTPP-ohjelma-asiakirjoihin, joita ovat muiden muassa ”EU Concept for Military Planning at the Political and Strategic level” (15), ”EU Concept for Military Command and Control” (16), ”EU Concept for Force Generation” (17) ja ”EU Military Rapid Response Concept” (18), sekä asiakirjoja, jotka liittyvät YTPP-operaatioihin, esimerkiksi ”EU concept for comprehensive planning”, ”EU Concept for Police Planning” ja ”Guidelines for Command and Control Structure for EU Civilian Operations in Crisis Management” (19); |
| --- | --- |

36.

katsoo, että ilmastonmuutoksen ja luonnonkatastrofien vaikutuksia koskevia mukautuksia ja muutoksia voitaisiin tehdä tärkeimpiin YTPP-ohjelma-asiakirjoihin, joita ovat muiden muassa ”EU Concept for Military Planning at the Political and Strategic level” (15), ”EU Concept for Military Command and Control” (16), ”EU Concept for Force Generation” (17) ja ”EU Military Rapid Response Concept” (18), sekä asiakirjoja, jotka liittyvät YTPP-operaatioihin, esimerkiksi ”EU concept for comprehensive planning”, ”EU Concept for Police Planning” ja ”Guidelines for Command and Control Structure for EU Civilian Operations in Crisis Management” (19);

| 37. | katsoo, että siviili- ja sotilasalan valmiuksia olisi kehitettävä siten, että mahdollistetaan niiden käyttöönotto luonnonkatastrofien ja ilmastosta johtuvien kriisien torjumiseksi; on sitä mieltä, että erityistä huomiota on kiinnitettävä sotilasvalmiuksien kehittämiseen ja erityisesti yhdistämis- ja jakamisprosessiin; kehottaa laajentamaan EDA:n roolia tällä alalla; |
| --- | --- |

37.

katsoo, että siviili- ja sotilasalan valmiuksia olisi kehitettävä siten, että mahdollistetaan niiden käyttöönotto luonnonkatastrofien ja ilmastosta johtuvien kriisien torjumiseksi; on sitä mieltä, että erityistä huomiota on kiinnitettävä sotilasvalmiuksien kehittämiseen ja erityisesti yhdistämis- ja jakamisprosessiin; kehottaa laajentamaan EDA:n roolia tällä alalla;

Tarvitaan institutionaalista luovuutta: välineet ja valmiudet

| 38. | toistaa, että tehokkaan vastaamisen luonnonkatastrofien kaltaisiin kriiseihin on usein voitava perustua niin siviili- kuin sotilasalan valmiuksiin, mikä edellyttää tiiviimpää yhteistyötä näiden kahden välillä; muistuttaa, että on olennaisen tärkeää määritellä kapeisiin erityisaloihin liittyvät valmiudet ja puutteet, joiden kohdalla sotilasalan valmiuksilla voidaan tuottaa lisäarvoa; |
| --- | --- |

38.

toistaa, että tehokkaan vastaamisen luonnonkatastrofien kaltaisiin kriiseihin on usein voitava perustua niin siviili- kuin sotilasalan valmiuksiin, mikä edellyttää tiiviimpää yhteistyötä näiden kahden välillä; muistuttaa, että on olennaisen tärkeää määritellä kapeisiin erityisaloihin liittyvät valmiudet ja puutteet, joiden kohdalla sotilasalan valmiuksilla voidaan tuottaa lisäarvoa;

| 39. | korostaa tarvetta laatia erityinen luettelo YTPP:n sotilas- ja siviilivalmiuksista, jotka ovat erityisen tärkeitä reagoitaessa ilmastonmuutokseen ja luonnonkatastrofeihin ja YTPP:n operaatioissa; korostaa, että laadittaessa tätä luetteloa olisi otettava erityisesti huomioon sotilas- ja siviilipuolustusvoimavarojen käyttöä tarkastelevan neuvoa-antavan ryhmän toteuttamat toimenpiteet; panee merkille, että tällaisiin voimavaroihin kuuluvat muiden muassa rakennusvalmiudet, kuten satamien/lentokenttien tilapäinen rakentaminen ja toiminta, lento- ja merioperaatioiden ja liikenteen hallinta, liikkuvat sairaalat, mukaan lukien tehohoito, viestintäinfrastruktuuri, vedenpuhdistus ja polttoainehuolto; kehottaa neuvostoa ja EDA:ta sovittamaan vuonna 2013 tapahtuvan valmiuksien kehittämisohjelman tarkistuksen yhteydessä yhteen nykyiset siviili- ja sotilasvalmiuksia koskevat luettelot ja ilmastonmuutoksen tuomia haasteita vastaavat luettelot sekä tekemään tarvittavia ehdotuksia luetteloissa esiintyvien mahdollisten puutteiden korjaamiseksi; |
| --- | --- |

39.

korostaa tarvetta laatia erityinen luettelo YTPP:n sotilas- ja siviilivalmiuksista, jotka ovat erityisen tärkeitä reagoitaessa ilmastonmuutokseen ja luonnonkatastrofeihin ja YTPP:n operaatioissa; korostaa, että laadittaessa tätä luetteloa olisi otettava erityisesti huomioon sotilas- ja siviilipuolustusvoimavarojen käyttöä tarkastelevan neuvoa-antavan ryhmän toteuttamat toimenpiteet; panee merkille, että tällaisiin voimavaroihin kuuluvat muiden muassa rakennusvalmiudet, kuten satamien/lentokenttien tilapäinen rakentaminen ja toiminta, lento- ja merioperaatioiden ja liikenteen hallinta, liikkuvat sairaalat, mukaan lukien tehohoito, viestintäinfrastruktuuri, vedenpuhdistus ja polttoainehuolto; kehottaa neuvostoa ja EDA:ta sovittamaan vuonna 2013 tapahtuvan valmiuksien kehittämisohjelman tarkistuksen yhteydessä yhteen nykyiset siviili- ja sotilasvalmiuksia koskevat luettelot ja ilmastonmuutoksen tuomia haasteita vastaavat luettelot sekä tekemään tarvittavia ehdotuksia luetteloissa esiintyvien mahdollisten puutteiden korjaamiseksi;

| 40. | korostaa tarvetta tutkia mahdollisuutta kehittää jo olemassa olevien voimavarojen, kuten EU:n taistelujoukkojen ja Euroopan ilmakuljetusjohtoportaan, pohjalta yhteisiä valmiuksia, joita tarvitaan ilmastonmuutoksen tai luonnonkatastrofien vaikutuksiin liittyvissä operaatioissa; |
| --- | --- |

40.

korostaa tarvetta tutkia mahdollisuutta kehittää jo olemassa olevien voimavarojen, kuten EU:n taistelujoukkojen ja Euroopan ilmakuljetusjohtoportaan, pohjalta yhteisiä valmiuksia, joita tarvitaan ilmastonmuutoksen tai luonnonkatastrofien vaikutuksiin liittyvissä operaatioissa;

| 41. | korostaa tarvetta tutkia, miten olisi parannettava energiatehokkuutta ja ympäristön hallintaa kotimaassa ja ulkomailla sijaitsevien sotilasvoimien keskuudessa hyödyntämällä muun muassa uusiutuvien energialähteiden tarjoamaa potentiaalia; muistuttaa, että yhden EU:n jäsenvaltion sotilasvoimat kuluttavat yhtä paljon energiaa kuin eurooppalainen suurkaupunki ja että sotilasrakenteiden olisi siksi oltava yhtä innovatiivisia niiden ekologisen jalanjäljen pienentämisen suhteen; suhtautuu myönteisesti kertomukseen ”Greening the Blue Helmets: Environment, Natural Resources and UN Peacekeeping Operations”, jonka YK:n ympäristöohjelma (UNEP), YK:n rauhanturvatoiminnan osasto (UNDPKO) ja YK:n Department of Field Support -osasto (UNDFS) julkaisivat toukokuussa 2012; huomauttaa, että Yhdysvaltain puolustusvoimat (20) ovat jo monen vuoden ajan pyrkineet aktiivisesti lisäämään riippumattomuuttaan energia-alasta hyödyntämällä kestäviä energialähteitä ja parantamalla energiatehokkuutta kaikissa puolustusvoimien operaatioissa ja infrastruktuurissa; suhtautuu tältä osin myönteisesti Euroopan puolustusviraston hiljattain toteuttamaan Go Green -aloitteeseen, jonka tavoitteena on parantaa merkittävästi energiatehokkuutta ja uusiutuvien energialähteiden käyttöä; korostaa, että on myös syytä kehittää suuntaviivoja energiatehokkuuden alan parhaita käytäntöjä varten ja ympäristöalan hallinnoinnin valvomiseksi YTTP:n operaatioiden yhteydessä; |
| --- | --- |

41.

korostaa tarvetta tutkia, miten olisi parannettava energiatehokkuutta ja ympäristön hallintaa kotimaassa ja ulkomailla sijaitsevien sotilasvoimien keskuudessa hyödyntämällä muun muassa uusiutuvien energialähteiden tarjoamaa potentiaalia; muistuttaa, että yhden EU:n jäsenvaltion sotilasvoimat kuluttavat yhtä paljon energiaa kuin eurooppalainen suurkaupunki ja että sotilasrakenteiden olisi siksi oltava yhtä innovatiivisia niiden ekologisen jalanjäljen pienentämisen suhteen; suhtautuu myönteisesti kertomukseen ”Greening the Blue Helmets: Environment, Natural Resources and UN Peacekeeping Operations”, jonka YK:n ympäristöohjelma (UNEP), YK:n rauhanturvatoiminnan osasto (UNDPKO) ja YK:n Department of Field Support -osasto (UNDFS) julkaisivat toukokuussa 2012; huomauttaa, että Yhdysvaltain puolustusvoimat (20) ovat jo monen vuoden ajan pyrkineet aktiivisesti lisäämään riippumattomuuttaan energia-alasta hyödyntämällä kestäviä energialähteitä ja parantamalla energiatehokkuutta kaikissa puolustusvoimien operaatioissa ja infrastruktuurissa; suhtautuu tältä osin myönteisesti Euroopan puolustusviraston hiljattain toteuttamaan Go Green -aloitteeseen, jonka tavoitteena on parantaa merkittävästi energiatehokkuutta ja uusiutuvien energialähteiden käyttöä; korostaa, että on myös syytä kehittää suuntaviivoja energiatehokkuuden alan parhaita käytäntöjä varten ja ympäristöalan hallinnoinnin valvomiseksi YTTP:n operaatioiden yhteydessä;

| 42. | korostaa myös tarvetta muuttaa Euroopan puolustuksen teollisuuspohjan yleistä kehittämistä siihen suuntaan, että se vastaa ilmastoon liittyvien kriisien ja luonnonkatastrofien erityisvaatimuksia; vaatii, että EDA saa vahvemman roolin tässä prosessissa niin, että se työskentelee tiiviissä yhteistyössä EU:n sotilaskomitean kanssa; kehottaa molempia YTPP-elimiä varmistamaan, että hankintaohjelmissa ja voimavarojen kehittämisohjelmissa varataan riittävästi varoja ja muita resursseja erityistarpeisiin, joita ilmastonmuutokseen ja luonnonkatastrofeihin vastaaminen vaatii; |
| --- | --- |

42.

korostaa myös tarvetta muuttaa Euroopan puolustuksen teollisuuspohjan yleistä kehittämistä siihen suuntaan, että se vastaa ilmastoon liittyvien kriisien ja luonnonkatastrofien erityisvaatimuksia; vaatii, että EDA saa vahvemman roolin tässä prosessissa niin, että se työskentelee tiiviissä yhteistyössä EU:n sotilaskomitean kanssa; kehottaa molempia YTPP-elimiä varmistamaan, että hankintaohjelmissa ja voimavarojen kehittämisohjelmissa varataan riittävästi varoja ja muita resursseja erityistarpeisiin, joita ilmastonmuutokseen ja luonnonkatastrofeihin vastaaminen vaatii;

| 43. | kehottaa puolustusvoimia kantamaan vastuunsa ympäristön kestävyyden alalla ja teknisiä asiantuntijoita kehittämään tapoja toteuttaa ympäristöystävällisiä toimia, päästöjen vähentämisestä aina kierrätettävyyden parantamiseen; |
| --- | --- |

43.

kehottaa puolustusvoimia kantamaan vastuunsa ympäristön kestävyyden alalla ja teknisiä asiantuntijoita kehittämään tapoja toteuttaa ympäristöystävällisiä toimia, päästöjen vähentämisestä aina kierrätettävyyden parantamiseen;

| 44. | korostaa tarvetta ylläpitää ja vahvistaa edelleen seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen 2014–2020 puitteissa kattavaa lähestymistapaa, jolla lievennetään luonnonkatastrofeja ja ilmastosta johtuvia kriisejä sekä torjutaan niitä käyttämällä kaikkia unionin saatavilla olevia välineitä; pitää myönteisenä komission ehdotusta uudistetusta vakautusvälineestä, jossa on jo otettu huomioon ilmastonmuutoksen ja luonnonkatastrofien haitallinen vaikutus turvallisuuteen, rauhaan ja poliittiseen vakauteen; |
| --- | --- |

44.

korostaa tarvetta ylläpitää ja vahvistaa edelleen seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen 2014–2020 puitteissa kattavaa lähestymistapaa, jolla lievennetään luonnonkatastrofeja ja ilmastosta johtuvia kriisejä sekä torjutaan niitä käyttämällä kaikkia unionin saatavilla olevia välineitä; pitää myönteisenä komission ehdotusta uudistetusta vakautusvälineestä, jossa on jo otettu huomioon ilmastonmuutoksen ja luonnonkatastrofien haitallinen vaikutus turvallisuuteen, rauhaan ja poliittiseen vakauteen;

| 45. | pyytää määrittelemään näiden ehdotuksien taloudelliset vaikutukset ja ottamaan ne myös huomioon EU:n talousarviota tarkistettaessa; |
| --- | --- |

45.

pyytää määrittelemään näiden ehdotuksien taloudelliset vaikutukset ja ottamaan ne myös huomioon EU:n talousarviota tarkistettaessa;

| 46. | kehottaa varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa lähettämään ilmastoturvallisuuden asiantuntijoita EU:n edustustoihin maissa ja alueilla, jotka joutuvat kärsimään eniten vahinkoja, jotta EU:lla olisi paremmat valmiudet antaa varhaisvaroituksia ja tiedottaa mahdollisesti syntyvistä konflikteista; |
| --- | --- |

46.

kehottaa varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa lähettämään ilmastoturvallisuuden asiantuntijoita EU:n edustustoihin maissa ja alueilla, jotka joutuvat kärsimään eniten vahinkoja, jotta EU:lla olisi paremmat valmiudet antaa varhaisvaroituksia ja tiedottaa mahdollisesti syntyvistä konflikteista;

| 47. | kehottaa Euroopan ulkosuhdehallintoa vahvistamaan unionin ja sen naapurivaltioiden välistä koordinointia ilmastosta johtuvien kriisien torjuntavalmiuksien kehittämiseksi; |
| --- | --- |

47.

kehottaa Euroopan ulkosuhdehallintoa vahvistamaan unionin ja sen naapurivaltioiden välistä koordinointia ilmastosta johtuvien kriisien torjuntavalmiuksien kehittämiseksi;

| 48. | kehottaa Euroopan ulkosuhdehallintoa edistämään ilmastonmuutokseen ja ympäristösuojeluun liittyvien näkökohtien huomioon ottamista, kun suunnitellaan ja pannaan täytäntöön maailmanlaajuisia sotilasalan, siviili- ja sotilasalan sekä siviilialan operaatioita; |
| --- | --- |

48.

kehottaa Euroopan ulkosuhdehallintoa edistämään ilmastonmuutokseen ja ympäristösuojeluun liittyvien näkökohtien huomioon ottamista, kun suunnitellaan ja pannaan täytäntöön maailmanlaajuisia sotilasalan, siviili- ja sotilasalan sekä siviilialan operaatioita;

| 49. | pitää hyvänä ajatusta perustaa YK:n erityislähettilään virka, jonka haltijan erikoisalana on ilmastoturvallisuus; |
| --- | --- |

49.

pitää hyvänä ajatusta perustaa YK:n erityislähettilään virka, jonka haltijan erikoisalana on ilmastoturvallisuus;

| 50. | kehottaa perustamaan koordinointimekanismeja koko EU:n ja sellaisten jäsenvaltioiden välille, jotka tulevaisuudessa saattavat toimia pysyvän rakenteellisen yhteistyön säännösten mukaisesti, jotta voidaan varmistaa, että niiden toimet ovat EU:n tätä alaa koskevan kokonaisvaltaisen lähestymistavan mukaisia; |
| --- | --- |

50.

kehottaa perustamaan koordinointimekanismeja koko EU:n ja sellaisten jäsenvaltioiden välille, jotka tulevaisuudessa saattavat toimia pysyvän rakenteellisen yhteistyön säännösten mukaisesti, jotta voidaan varmistaa, että niiden toimet ovat EU:n tätä alaa koskevan kokonaisvaltaisen lähestymistavan mukaisia;

| 51. | katsoo, että tutkimukset, jotka koskevat luonnonkatastrofien ja ilmastosta johtuvien kriisien vaikutuksia kansainväliseen ja unionin turvallisuuteen, olisi sisällytettävä Euroopan turvallisuus- ja puolustusakatemian opetussuunnitelmaan; |
| --- | --- |

51.

katsoo, että tutkimukset, jotka koskevat luonnonkatastrofien ja ilmastosta johtuvien kriisien vaikutuksia kansainväliseen ja unionin turvallisuuteen, olisi sisällytettävä Euroopan turvallisuus- ja puolustusakatemian opetussuunnitelmaan;

| 52. | kehottaa EU:ta tarkastelemaan ilmastonmuutoksen turvallisuusvaikutuksia sen vuoropuhelun kehyksessä, jota se käy kolmansien valtioiden ja erityisesti Intian, Kiinan ja Venäjän kaltaisten keskeisten kumppanien kanssa; painottaa, että todella tehokas vastaus edellyttää monenvälistä lähestymistapaa ja yhteisiä investointeja kolmansien valtioiden kanssa, ja että EU voisi edistää kolmansien valtioiden sotilasvoimien kanssa tehtävää yhteistyötä yhteisten kehitys- ja koulutustoimien avulla; |
| --- | --- |

52.

kehottaa EU:ta tarkastelemaan ilmastonmuutoksen turvallisuusvaikutuksia sen vuoropuhelun kehyksessä, jota se käy kolmansien valtioiden ja erityisesti Intian, Kiinan ja Venäjän kaltaisten keskeisten kumppanien kanssa; painottaa, että todella tehokas vastaus edellyttää monenvälistä lähestymistapaa ja yhteisiä investointeja kolmansien valtioiden kanssa, ja että EU voisi edistää kolmansien valtioiden sotilasvoimien kanssa tehtävää yhteistyötä yhteisten kehitys- ja koulutustoimien avulla;

o

o o

| 53. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, neuvostolle, komissiolle, EU:n jäsenvaltioiden parlamenteille, Naton parlamentaariselle yleiskokoukselle, Naton pääsihteerille, YK:n yleiskokoukselle ja YK:n pääsihteerille. |
| --- | --- |

53.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, neuvostolle, komissiolle, EU:n jäsenvaltioiden parlamenteille, Naton parlamentaariselle yleiskokoukselle, Naton pääsihteerille, YK:n yleiskokoukselle ja YK:n pääsihteerille.

---

(1)  http://ec.europa.eu/clima/events/0052/council_conclusions_en.pdf

(2)  http://eeas.europa.eu/environment/docs/2011_joint_paper_euclimate_diplomacy_en.pdf

(3)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/fi/reports/99387.pdf

(4)  EUVL L 314, 1.12.2007, s. 9.

(5)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2011)0404.

(6)  EUVL C 136 E, 11.5.2012, s. 71.

(7)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2011)0574.

(8)  http://www.un.org/News/Press/docs/2011/sc10332.doc.htm

(9)  www.unep.org/disastersandconflicts

(10)  YK:n vuoden 2005 huippukokouksen päätösasiakirjan 138 ja 139 kohta, Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston huhtikuussa 2006 antama julkilausuma (S/RES/1674), YK:n pääsihteerin Ban Ki-moonin 15. syyskuuta 2009 esittämä raportti suojeluvastuun täytäntöönpanosta ja YK:n yleiskokouksen 7. lokakuuta 2009 antama päätöslauselma A/RES/63/308 suojeluvastuusta.

(11)  http://www.unhcr.org/refworld/docid/47da87822.html.

(12)  Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien, Euroopan parlamentin ja Euroopan komission yhteinen julkilausuma (2008/C 25/01).

(13)  Yhdistyneiden kansakuntien ympäristöohjelma (UNEP), Yhdistyneiden kansakuntien kehitysohjelma (UNDP), Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestö (Etyj), Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomissio (UNECE) ja Keski- ja Itä-Euroopan alueellinen ympäristökeskus.

(14)  Yhdistyneiden kansakuntien kehitysohjelma (UNDP), Yhdistyneiden kansakuntien ympäristöohjelma (UNEP), Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestö (Etyj), Pohjois-Atlantin puolustusliitto (NATO), Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomissio (UNECE) ja Keski- ja Itä-Euroopan alueellinen ympäristökeskus.

(15)  http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/08/st10/st10687.en08.pdf

(16)  10688/08 – turvaluokiteltu.

(17)  http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/08/st10/st10690.en08.pdf

(18)  http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/09/st05/st05654.en09.pdf

(19)  Asiak. 13983/05 – Asiak. 6923/1/02 – Asiak. 9919/07.

(20)  Powering America’s Defence: Energy and the Risks to National Security, May 2009. http://www.cna.org/sites/default/files/Powering%20Americas%20Defense.pdf

---

| 16.12.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 419/159 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 419/159

---

P7_TA(2012)0459

Neuvottelut EU:n ja Kazakstanin laajemmasta kumppanuus- ja yhteistyösopimuksesta

Euroopan parlamentin päätöslauselma 22. marraskuuta 2012 Euroopan parlamentin suosituksista neuvostolle, komissiolle ja Euroopan ulkosuhdehallinnolle neuvotteluista EU:n ja Kazakstanin laajemmasta kumppanuus- ja yhteistyösopimuksesta (2012/2153(INI))

(2015/C 419/24)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Kazakstanin välisen kumppanuuden perustavan kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen, joka tuli voimaan 1. heinäkuuta 1999 (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Kazakstanin välisen kumppanuuden perustavan kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen, joka tuli voimaan 1. heinäkuuta 1999 (1),

| — | ottaa huomioon neuvoston 24. toukokuuta 2011 valtuuttamat ja Brysselissä kesäkuussa 2011 aloitetut neuvottelut laajemmasta EU:n ja Kazakstanin välisestä kumppanuus- ja yhteistyösopimuksesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston 24. toukokuuta 2011 valtuuttamat ja Brysselissä kesäkuussa 2011 aloitetut neuvottelut laajemmasta EU:n ja Kazakstanin välisestä kumppanuus- ja yhteistyösopimuksesta,

| — | ottaa huomioon Kazakstanista antamansa päätöslauselmat, erityisesti 15. maaliskuuta 2012 antamansa päätöslauselman (2) ja 17. syyskuuta 2009 Jevgeni Žovtisin (3) tapauksesta ja 7. lokakuuta 2010 kansainvälisestä kuolemanrangaistuksen vastaisesta päivästä (4) antamansa päätöslauselmat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kazakstanista antamansa päätöslauselmat, erityisesti 15. maaliskuuta 2012 antamansa päätöslauselman (2) ja 17. syyskuuta 2009 Jevgeni Žovtisin (3) tapauksesta ja 7. lokakuuta 2010 kansainvälisestä kuolemanrangaistuksen vastaisesta päivästä (4) antamansa päätöslauselmat,

| — | ottaa huomioon 15. joulukuuta 2011 antamansa päätöslauselman EU:n Keski-Aasian strategian täytäntöönpanon nykytilasta (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. joulukuuta 2011 antamansa päätöslauselman EU:n Keski-Aasian strategian täytäntöönpanon nykytilasta (5),

| — | ottaa huomioon Keski-Aasian kanssa luotavaa uutta kumppanuutta koskevan EU:n strategian, jonka Eurooppa-neuvosto hyväksyi kokouksessaan 21. ja 22. kesäkuuta 2007, sekä 24. kesäkuuta 2008 ja 28. kesäkuuta 2010 annetut edistymiskertomukset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Keski-Aasian kanssa luotavaa uutta kumppanuutta koskevan EU:n strategian, jonka Eurooppa-neuvosto hyväksyi kokouksessaan 21. ja 22. kesäkuuta 2007, sekä 24. kesäkuuta 2008 ja 28. kesäkuuta 2010 annetut edistymiskertomukset,

| — | ottaa huomioon EU:n 3. marraskuuta ja 22. joulukuuta 2011 sekä 19. tammikuuta, 26. tammikuuta ja 9. helmikuuta 2012 Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön pysyvässä neuvostossa antamat julkilausumat Kazakstanista sekä unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan / komission varapuheenjohtajan Catherine Ashtonin 17. joulukuuta 2011 antaman julkilausuman Žanaozenin alueen tapahtumista ja 17. tammikuuta 2012 antaman julkilausuman Kazakstanin 15. tammikuuta 2012 pidetyistä parlamenttivaaleista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n 3. marraskuuta ja 22. joulukuuta 2011 sekä 19. tammikuuta, 26. tammikuuta ja 9. helmikuuta 2012 Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön pysyvässä neuvostossa antamat julkilausumat Kazakstanista sekä unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan / komission varapuheenjohtajan Catherine Ashtonin 17. joulukuuta 2011 antaman julkilausuman Žanaozenin alueen tapahtumista ja 17. tammikuuta 2012 antaman julkilausuman Kazakstanin 15. tammikuuta 2012 pidetyistä parlamenttivaaleista,

| — | ottaa huomioon Etyjin demokraattisten instituutioiden ja ihmisoikeuksien toimiston (Etyj/ODIHR) johtaman vaalitarkkailuryhmän alustavat havainnot ja päätelmät 15. tammikuuta 2012 pidetyistä parlamenttivaaleista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Etyjin demokraattisten instituutioiden ja ihmisoikeuksien toimiston (Etyj/ODIHR) johtaman vaalitarkkailuryhmän alustavat havainnot ja päätelmät 15. tammikuuta 2012 pidetyistä parlamenttivaaleista,

| — | ottaa huomioon Etyjin mediavaltuutetun 25. tammikuuta 2012 antaman julkilausuman tiedotusvälineiden tilanteesta Kazakstanissa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Etyjin mediavaltuutetun 25. tammikuuta 2012 antaman julkilausuman tiedotusvälineiden tilanteesta Kazakstanissa,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 21 artiklaan sisältyvät yleiset määräykset unionin ulkoisesta toiminnasta ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artiklan määräykset kansainvälisten sopimusten tekemiseen sovellettavasta menettelystä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 21 artiklaan sisältyvät yleiset määräykset unionin ulkoisesta toiminnasta ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artiklan määräykset kansainvälisten sopimusten tekemiseen sovellettavasta menettelystä,

| — | ottaa huomioon korkean edustajan kirjeissään 24. marraskuuta 2011 ja 11. toukokuuta 2012 antamat sitoumukset mekanismista, jolla valvotaan EU:n ja Turkmenistanin kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen ja erityisesti sen 2 artiklan täytäntöönpanoa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon korkean edustajan kirjeissään 24. marraskuuta 2011 ja 11. toukokuuta 2012 antamat sitoumukset mekanismista, jolla valvotaan EU:n ja Turkmenistanin kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen ja erityisesti sen 2 artiklan täytäntöönpanoa,

| — | ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusneuvoston 19. istunnosta 16. helmikuuta 2012 antamansa päätöslauselman 23 kohdan (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusneuvoston 19. istunnosta 16. helmikuuta 2012 antamansa päätöslauselman 23 kohdan (6),

| — | ottaa huomioon EU:n ulkoministerien hyväksymän ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevan EU:n strategisen kehyksen ja toimintasuunnitelman ja 3179. ulkoasiainneuvoston kokouksessa 25. kesäkuuta 2012 hyväksytyt päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n ulkoministerien hyväksymän ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevan EU:n strategisen kehyksen ja toimintasuunnitelman ja 3179. ulkoasiainneuvoston kokouksessa 25. kesäkuuta 2012 hyväksytyt päätelmät,

| — | ottaa huomioon Tanskan ulkoministerin Villy Søvndalin 14. maaliskuuta 2012 korkean edustajan Catherine Ashtonin puolesta Euroopan parlamentille antaman julkilausuman Kazakstanista (A 122/12), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Tanskan ulkoministerin Villy Søvndalin 14. maaliskuuta 2012 korkean edustajan Catherine Ashtonin puolesta Euroopan parlamentille antaman julkilausuman Kazakstanista (A 122/12),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 90 artiklan 4 kohdan ja 48 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 90 artiklan 4 kohdan ja 48 artiklan,

| — | ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön sekä kansainvälisen kaupan valiokunnan lausunnon (A7-0355/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön sekä kansainvälisen kaupan valiokunnan lausunnon (A7-0355/2012),

| A. | toteaa, että Euroopan unioni ja Kazakstan pyrkivät syventämään ja laajentamaan suhteitaan; katsoo, että tiiviimmän yhteistyön pitäisi hyödyttää kansalaisia niin EU:ssa kuin Kazakstanissa; katsoo, että uudesta kumppanuus- ja yhteistyösopimuksesta käytävien neuvottelujen saaminen päätökseen luo kattavat puitteet ihmisoikeuksien ja demokraattisten oikeuksien pohjalta tehtävälle tiiviimmälle yhteistyölle sekä mahdollistaa sosioekonomisen kehityksen ja tarvittavat poliittiset ja taloudelliset uudistukset; toteaa, että yhteiskunnallinen ja taloudellinen kehitys kulkevat käsi kädessä; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että Euroopan unioni ja Kazakstan pyrkivät syventämään ja laajentamaan suhteitaan; katsoo, että tiiviimmän yhteistyön pitäisi hyödyttää kansalaisia niin EU:ssa kuin Kazakstanissa; katsoo, että uudesta kumppanuus- ja yhteistyösopimuksesta käytävien neuvottelujen saaminen päätökseen luo kattavat puitteet ihmisoikeuksien ja demokraattisten oikeuksien pohjalta tehtävälle tiiviimmälle yhteistyölle sekä mahdollistaa sosioekonomisen kehityksen ja tarvittavat poliittiset ja taloudelliset uudistukset; toteaa, että yhteiskunnallinen ja taloudellinen kehitys kulkevat käsi kädessä;

| B. | toteaa, että vaikka neuvosto on keskeyttänyt kumppanuus- ja yhteistyösopimusten soveltamisen vain harvoin ja vain osittain, tämä on käyttökelpoinen vaihtoehto tapauksissa, joissa on todettu vakavia ihmisoikeusloukkauksia; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että vaikka neuvosto on keskeyttänyt kumppanuus- ja yhteistyösopimusten soveltamisen vain harvoin ja vain osittain, tämä on käyttökelpoinen vaihtoehto tapauksissa, joissa on todettu vakavia ihmisoikeusloukkauksia;

| C. | panee merkille, että Kazakstan on toiminut myönteisellä tavalla Keski-Aasiassa ja pyrkinyt luomaan hyvät suhteet naapurimaihinsa, käynnistämään alueellista yhteistyötä ja ratkaisemaan rauhanomaisesti kahdenvälisiä kysymyksiä; |
| --- | --- |

C.

panee merkille, että Kazakstan on toiminut myönteisellä tavalla Keski-Aasiassa ja pyrkinyt luomaan hyvät suhteet naapurimaihinsa, käynnistämään alueellista yhteistyötä ja ratkaisemaan rauhanomaisesti kahdenvälisiä kysymyksiä;

| D. | katsoo tarvitsevansa poliittisen valvontatehtävänsä hoitamiseksi kaikki tiedot voidakseen seurata tarkkaan Kazakstanin tilannetta ja varmistaa, että kumppanuus- ja yhteistyösopimus pannaan täytäntöön parlamentin antamien suositusten ja päätöslauselmien mukaisesti; |
| --- | --- |

D.

katsoo tarvitsevansa poliittisen valvontatehtävänsä hoitamiseksi kaikki tiedot voidakseen seurata tarkkaan Kazakstanin tilannetta ja varmistaa, että kumppanuus- ja yhteistyösopimus pannaan täytäntöön parlamentin antamien suositusten ja päätöslauselmien mukaisesti;

| E. | ottaa huomioon, että Kazakstan on hyväksytty Euroopan neuvoston Venetsian komissioon; toteaa, että neuvotteluissa tehostetusta kumppanuus- ja yhteistyösopimuksesta EU:n ja Kazakstanin on päästävä yhteisymmärrykseen ihmisoikeuksista ja demokratiasta; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että Kazakstan on hyväksytty Euroopan neuvoston Venetsian komissioon; toteaa, että neuvotteluissa tehostetusta kumppanuus- ja yhteistyösopimuksesta EU:n ja Kazakstanin on päästävä yhteisymmärrykseen ihmisoikeuksista ja demokratiasta;

| F. | toteaa, että Kazakstan toimi Etyjin puheenjohtajana vuonna 2010; panee merkille, että Kazakstan ei ole täyttänyt sitoumuksiaan, jotka se on antanut tiedotusvälinelainsäädännön saattamisesta vastaamaan kansainvälisiä normeja, poliittisten puolueiden rekisteröintivaatimusten höllentämisestä vuoden 2008 loppuun mennessä ja Etyjin ODIHR:n suositusten sisällyttämisestä vaalilakeihin; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että Kazakstan toimi Etyjin puheenjohtajana vuonna 2010; panee merkille, että Kazakstan ei ole täyttänyt sitoumuksiaan, jotka se on antanut tiedotusvälinelainsäädännön saattamisesta vastaamaan kansainvälisiä normeja, poliittisten puolueiden rekisteröintivaatimusten höllentämisestä vuoden 2008 loppuun mennessä ja Etyjin ODIHR:n suositusten sisällyttämisestä vaalilakeihin;

| G. | toteaa, että vaikka Kazakstanin hallitus on ilmoittanut haluavansa vahvistaa maan demokratiaprosessia ja järjestää vaalit kansainvälisten normien mukaisesti, 15. tammikuuta 2012 pidetyt parlamenttivaalit eivät Etyjin mukaan täyttäneet kaikkia Etyjin normeja, sillä niihin liittyi paljon säännönvastaisuuksia eikä ollut tarvittavia edellytyksiä aidosti moniarvoisten vaalien järjestämiseen; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että vaikka Kazakstanin hallitus on ilmoittanut haluavansa vahvistaa maan demokratiaprosessia ja järjestää vaalit kansainvälisten normien mukaisesti, 15. tammikuuta 2012 pidetyt parlamenttivaalit eivät Etyjin mukaan täyttäneet kaikkia Etyjin normeja, sillä niihin liittyi paljon säännönvastaisuuksia eikä ollut tarvittavia edellytyksiä aidosti moniarvoisten vaalien järjestämiseen;

| H. | ottaa huomioon, että joulukuussa 2011 tapahtuneen Žanaozenin vakavan välikohtauksen jälkeen on pyritty tukahduttamaan oppositiopuolueiden, riippumattomien tiedotusvälineiden, ammattiliittojen, aktivistien ja ihmisoikeuksien puolustajien toimintaa, mukaan lukien pidätykset, jotka eivät perustu todistettuun lainrikkomukseen ja jotka voidaan katsoa poliittisin perustein tehdyiksi; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että joulukuussa 2011 tapahtuneen Žanaozenin vakavan välikohtauksen jälkeen on pyritty tukahduttamaan oppositiopuolueiden, riippumattomien tiedotusvälineiden, ammattiliittojen, aktivistien ja ihmisoikeuksien puolustajien toimintaa, mukaan lukien pidätykset, jotka eivät perustu todistettuun lainrikkomukseen ja jotka voidaan katsoa poliittisin perustein tehdyiksi;

| I. | toteaa, että Euroopan parlamentin jäsenet, Kazakstanin viralliset edustajat, kansalaisyhteiskunnan edustajat ja valtiosta riippumattomat järjestöt käyvät avointa ja rakentavaa vuoropuhelua osapuolia kiinnostavista asioista; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että Euroopan parlamentin jäsenet, Kazakstanin viralliset edustajat, kansalaisyhteiskunnan edustajat ja valtiosta riippumattomat järjestöt käyvät avointa ja rakentavaa vuoropuhelua osapuolia kiinnostavista asioista;

| J. | panee merkille, että Kazakstanin viranomaiset ovat viime aikoina toimineet yhteistyössä Länsi-Kazakstanin valtiosta riippumattomien järjestöjen kanssa alueen asukkaiden ja erityisesti lakossa olevien työläisten tilanteen kohentamiseksi; |
| --- | --- |

J.

panee merkille, että Kazakstanin viranomaiset ovat viime aikoina toimineet yhteistyössä Länsi-Kazakstanin valtiosta riippumattomien järjestöjen kanssa alueen asukkaiden ja erityisesti lakossa olevien työläisten tilanteen kohentamiseksi;

| K. | toteaa, että 37 ihmistä sai syytteen mellakoinnin järjestämisestä tai siihen osallistumisesta ja että tuomiot luettiin 34 ihmiselle, joista 13 sai vankeustuomion, heidän joukossaan tunnettuja öljylakkolaisten johtajia ja aktivisteja, kuten Talgat Saktaganov, Roza Tuletaeva ja Maksat Dosmagambetov; panee merkille, että YK:n ihmisoikeusvaltuutettu Navi Pillay kehotti heinäkuussa 2012 Kazakstaniin tekemänsä kaksipäiväisen vierailun jälkeen maan viranomaisia antamaan luvan suorittaa riippumaton kansainvälinen tutkinta Žanaozenin tapahtumista, niiden syistä ja seurauksista; |
| --- | --- |

K.

toteaa, että 37 ihmistä sai syytteen mellakoinnin järjestämisestä tai siihen osallistumisesta ja että tuomiot luettiin 34 ihmiselle, joista 13 sai vankeustuomion, heidän joukossaan tunnettuja öljylakkolaisten johtajia ja aktivisteja, kuten Talgat Saktaganov, Roza Tuletaeva ja Maksat Dosmagambetov; panee merkille, että YK:n ihmisoikeusvaltuutettu Navi Pillay kehotti heinäkuussa 2012 Kazakstaniin tekemänsä kaksipäiväisen vierailun jälkeen maan viranomaisia antamaan luvan suorittaa riippumaton kansainvälinen tutkinta Žanaozenin tapahtumista, niiden syistä ja seurauksista;

| L. | ottaa huomioon, että Civic Solidarityn tarkkailijavaltuuskunnan tilapäisen raportin mukaan Žanaozenin oikeudenkäyntejä ei voida pitää oikeudenmukaisen oikeudenkäynnin vaatimusten mukaisina ja joulukuun 2011 tapausten tutkinta oli puutteellista ja puolueellista; toteaa, että syytettyjen ja joidenkin todistajien oikeuksia loukattiin oikeudenkäyntiä edeltäneenä aikana, mukaan lukien väitetty kidutus, asianajajan epääminen, pelottelu ja tekaistut todisteet; toteaa, että vastaajien todistajanlausuntoja tutkintavankeuden aikaisista pahoinpitelyistä ja kidutuksesta ei tutkittu perusteellisesti ja puolueettomasti niin, että pahantekijät olisi voitu saattaa vastaamaan teoistaan; toteaa, että 7. lokakuuta 2012 surmattiin Žanaozenin traagisten tapahtumien todistaja Aleksandr Boženko; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että Civic Solidarityn tarkkailijavaltuuskunnan tilapäisen raportin mukaan Žanaozenin oikeudenkäyntejä ei voida pitää oikeudenmukaisen oikeudenkäynnin vaatimusten mukaisina ja joulukuun 2011 tapausten tutkinta oli puutteellista ja puolueellista; toteaa, että syytettyjen ja joidenkin todistajien oikeuksia loukattiin oikeudenkäyntiä edeltäneenä aikana, mukaan lukien väitetty kidutus, asianajajan epääminen, pelottelu ja tekaistut todisteet; toteaa, että vastaajien todistajanlausuntoja tutkintavankeuden aikaisista pahoinpitelyistä ja kidutuksesta ei tutkittu perusteellisesti ja puolueettomasti niin, että pahantekijät olisi voitu saattaa vastaamaan teoistaan; toteaa, että 7. lokakuuta 2012 surmattiin Žanaozenin traagisten tapahtumien todistaja Aleksandr Boženko;

| M. | toteaa, että oppositiopuolue ALGAn johtajan Vladimir Kozlovin katsottiin syyllistyneen ”yhteiskuntarauhan rikkomiseen”, ”kehottamiseen demokraattisen oikeusjärjestyksen kaatamiseen” ja ”järjestäytyneen rikollisryhmän perustamiseen ja johtamiseen”, minkä perusteella hänet tuomittiin 7,5 vuoden vankeusrangaistukseen; toteaa, että žanaozenilainen öljytyöläinen Akzhanat Aminov ja kansalaisaktivisti Serik Sapargali saivat vastaavista rikoksista 5 vuoden ja 4 vuoden ehdolliset tuomiot; |
| --- | --- |

M.

toteaa, että oppositiopuolue ALGAn johtajan Vladimir Kozlovin katsottiin syyllistyneen ”yhteiskuntarauhan rikkomiseen”, ”kehottamiseen demokraattisen oikeusjärjestyksen kaatamiseen” ja ”järjestäytyneen rikollisryhmän perustamiseen ja johtamiseen”, minkä perusteella hänet tuomittiin 7,5 vuoden vankeusrangaistukseen; toteaa, että žanaozenilainen öljytyöläinen Akzhanat Aminov ja kansalaisaktivisti Serik Sapargali saivat vastaavista rikoksista 5 vuoden ja 4 vuoden ehdolliset tuomiot;

| N. | ottaa huomioon, että Kazakstanin presidentti allekirjoitti 17. helmikuuta 2012 useita lakeja, joiden tarkoituksena on parantaa työmarkkinasuhteiden, työntekijöiden oikeuksien ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun oikeudellista perustaa ja lisätä tuomioistuinten riippumattomuutta; toteaa, että näistä yrityksistä huolimatta ihmisten oikeutta kokoontua, järjestäytyä ja rekisteröidä riippumattomia ammattiliittoja, oikeutta työehtosopimusneuvotteluihin ja lakko-oikeutta ei noudateta täysimääräisesti eikä oikeuslaitos ole täysin riippumaton; katsoo, että työlakiin ja erityisesti sen 55, 74, 266, 287, 289, 303 ja 305 pykälään tehdyt muutokset merkitsevät vakavaa taantumista työmarkkinasuhteissa, työntekijöiden oikeuksissa ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelussa ja ovat ristiriidassa ILO:n ja muiden kansainvälisten yleissopimusten määräysten kanssa; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että Kazakstanin presidentti allekirjoitti 17. helmikuuta 2012 useita lakeja, joiden tarkoituksena on parantaa työmarkkinasuhteiden, työntekijöiden oikeuksien ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun oikeudellista perustaa ja lisätä tuomioistuinten riippumattomuutta; toteaa, että näistä yrityksistä huolimatta ihmisten oikeutta kokoontua, järjestäytyä ja rekisteröidä riippumattomia ammattiliittoja, oikeutta työehtosopimusneuvotteluihin ja lakko-oikeutta ei noudateta täysimääräisesti eikä oikeuslaitos ole täysin riippumaton; katsoo, että työlakiin ja erityisesti sen 55, 74, 266, 287, 289, 303 ja 305 pykälään tehdyt muutokset merkitsevät vakavaa taantumista työmarkkinasuhteissa, työntekijöiden oikeuksissa ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelussa ja ovat ristiriidassa ILO:n ja muiden kansainvälisten yleissopimusten määräysten kanssa;

| O. | toteaa, että EU on Kazakstanin tärkeä kauppakumppani ja maan suurin ulkomainen investoija; toteaa Kazakstanin ilmaisseen selvästi halunsa lähentyä EU:n normeja ja sen sosiaalisia ja taloudellisia malleja uudistamalla perusteellisesti valtiorakenteita ja julkishallintoa; |
| --- | --- |

O.

toteaa, että EU on Kazakstanin tärkeä kauppakumppani ja maan suurin ulkomainen investoija; toteaa Kazakstanin ilmaisseen selvästi halunsa lähentyä EU:n normeja ja sen sosiaalisia ja taloudellisia malleja uudistamalla perusteellisesti valtiorakenteita ja julkishallintoa;

| P. | toteaa, että Kazakstan on tärkeä tekijä alueellisen vakauden turvaamisessa ja että maa voi toimia EU:n ja koko Keski-Aasian alueen välisenä siltana; |
| --- | --- |

P.

toteaa, että Kazakstan on tärkeä tekijä alueellisen vakauden turvaamisessa ja että maa voi toimia EU:n ja koko Keski-Aasian alueen välisenä siltana;

| Q. | panee merkille, että Kazakstan on saanut aikaan merkittäviä tuloksia köyhyyden kitkemisessä sekä kansanterveys- ja koulutusalalla; |
| --- | --- |

Q.

panee merkille, että Kazakstan on saanut aikaan merkittäviä tuloksia köyhyyden kitkemisessä sekä kansanterveys- ja koulutusalalla;

| R. | toteaa, että EU:n maatalous ja teknologiateollisuus ovat suuresti riippuvaisia kaivannaisfosfaatin tuonnista; huomauttaa, että Kazakstan toimittaa monille maille valkoista fosforia ja että komissio käynnisti joulukuussa 2011 Kazakstanista tuotavaa valkoista fosforia koskevan polkumyyntimenettelyn; |
| --- | --- |

R.

toteaa, että EU:n maatalous ja teknologiateollisuus ovat suuresti riippuvaisia kaivannaisfosfaatin tuonnista; huomauttaa, että Kazakstan toimittaa monille maille valkoista fosforia ja että komissio käynnisti joulukuussa 2011 Kazakstanista tuotavaa valkoista fosforia koskevan polkumyyntimenettelyn;

| 1. | pitää myönteisenä, että Kazakstan on osoittanut poliittista tahtoa ja antanut käytännön sitoumuksen syventää entisestään kumppanuutta EU:n kanssa sekä käynnistää neuvottelut EU:n kanssa tehtävästä kumppanuus- ja yhteistyösopimuksesta; |
| --- | --- |

1.

pitää myönteisenä, että Kazakstan on osoittanut poliittista tahtoa ja antanut käytännön sitoumuksen syventää entisestään kumppanuutta EU:n kanssa sekä käynnistää neuvottelut EU:n kanssa tehtävästä kumppanuus- ja yhteistyösopimuksesta;

| 2. | suosittaa neuvostolle, komissiolle ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle / komission varapuheenjohtajalle, että


  Neuvottelujen käyminen








  (a) | varmistetaan, että uusi kumppanuus- ja yhteistyösopimus on kattava kehys suhteiden tulevalle kehitykselle ja että siinä käsitellään kaikkia ensisijaisia aloja kuten ihmisoikeudet, oikeusvaltioperiaate, hyvä hallintotapa ja demokratiaprosessi; nuoriso ja koulutus; talouskehitys, kauppa ja investoinnit; energia ja liikenne; ympäristön kestävyys ja vesivarat; ja yhteisten uhkien ja haasteiden käsittely; |
| --- | --- | --- |

2.

suosittaa neuvostolle, komissiolle ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle / komission varapuheenjohtajalle, että

Neuvottelujen käyminen

(a)

varmistetaan, että uusi kumppanuus- ja yhteistyösopimus on kattava kehys suhteiden tulevalle kehitykselle ja että siinä käsitellään kaikkia ensisijaisia aloja kuten ihmisoikeudet, oikeusvaltioperiaate, hyvä hallintotapa ja demokratiaprosessi; nuoriso ja koulutus; talouskehitys, kauppa ja investoinnit; energia ja liikenne; ympäristön kestävyys ja vesivarat; ja yhteisten uhkien ja haasteiden käsittely;

Poliittinen vuoropuhelu ja yhteistyö

| (b) | varmistetaan, että EU:n sitoutuminen on yhdenmukaista unionin muiden toiminta-alojen kanssa ja että sovelletaan ”enemmällä enemmän” -periaatetta painottaen erityisesti poliittisiin, oikeudellisiin, taloudellisiin ja sosiaalisiin uudistuksiin tarkoitettua tukea; |
| --- | --- |

(b)

varmistetaan, että EU:n sitoutuminen on yhdenmukaista unionin muiden toiminta-alojen kanssa ja että sovelletaan ”enemmällä enemmän” -periaatetta painottaen erityisesti poliittisiin, oikeudellisiin, taloudellisiin ja sosiaalisiin uudistuksiin tarkoitettua tukea;

| (c) | toimitaan tiiviisti yhdessä Kazakstanin kanssa Keski-Aasian alueellisen yhteistyön edistämiseksi ja naapuruussuhteiden parantamiseksi ja varmistetaan, että kumppanuus- ja yhteistyösopimuksessa on määräyksiä Keski-Aasian alueellisesta yhteistyöstä, muun muassa tarvittaessa tuesta luottamusta lisääville toimille erityisesti vesihuollossa ja resurssien hallinnassa, rajaturvallisuuden ylläpitämisessä sekä ääriliikkeiden ja terrorismin torjunnassa; varmistamaan, että yhteistyö lisää kokemusten vaihtoa ja että siinä huomioidaan kansalaisyhteiskunnan järjestöjen antamat suositukset; |
| --- | --- |

(c)

toimitaan tiiviisti yhdessä Kazakstanin kanssa Keski-Aasian alueellisen yhteistyön edistämiseksi ja naapuruussuhteiden parantamiseksi ja varmistetaan, että kumppanuus- ja yhteistyösopimuksessa on määräyksiä Keski-Aasian alueellisesta yhteistyöstä, muun muassa tarvittaessa tuesta luottamusta lisääville toimille erityisesti vesihuollossa ja resurssien hallinnassa, rajaturvallisuuden ylläpitämisessä sekä ääriliikkeiden ja terrorismin torjunnassa; varmistamaan, että yhteistyö lisää kokemusten vaihtoa ja että siinä huomioidaan kansalaisyhteiskunnan järjestöjen antamat suositukset;

| (d) | pyritään saamaan mahdollisimman pian Kazakstanin tuki EU:n ja Keski-Aasian säännölliselle, alueellisessa muodossa käytävälle korkean tason turvallisuusvuoropuhelulle yhteisten haasteiden ja uhkien käsittelemiseksi; |
| --- | --- |

(d)

pyritään saamaan mahdollisimman pian Kazakstanin tuki EU:n ja Keski-Aasian säännölliselle, alueellisessa muodossa käytävälle korkean tason turvallisuusvuoropuhelulle yhteisten haasteiden ja uhkien käsittelemiseksi;

| (e) | toimitaan yhteistyössä Kazakstanin ja muiden Keski-Aasian valtioiden sekä paikallisten, alueellisten ja kansainvälisten toimijoiden kanssa Afganistanin turvallisuuden ja kehityksen edistämiseksi; |
| --- | --- |

(e)

toimitaan yhteistyössä Kazakstanin ja muiden Keski-Aasian valtioiden sekä paikallisten, alueellisten ja kansainvälisten toimijoiden kanssa Afganistanin turvallisuuden ja kehityksen edistämiseksi;

| (f) | vahvistetaan EU:n toimenpiteitä koulutuksen, oikeusvaltion, ympäristön ja vesikysymysten alalla muun muassa vastikään perustettujen tukijärjestelmien ja kohdennetun tuen avulla ja tuodaan paikalliset valtiosta riippumattomat järjestöt ja kansalaisyhteiskunnan järjestöt EU:n ja Kazakstanin hallituksen vuoropuheluun aloilla, joilla se on asianmukaista ja mahdollista; vaaditaan, että valtiosta riippumattomien järjestöjen ja kansalaisyhteiskunnan järjestöjen rekisteröintiin liittyvistä vaikeuksista johtuen tätä vuoropuhelua ei saa rajoittaa koskemaan pelkästään virallisesti rekisteröityjä järjestöjä; |
| --- | --- |

(f)

vahvistetaan EU:n toimenpiteitä koulutuksen, oikeusvaltion, ympäristön ja vesikysymysten alalla muun muassa vastikään perustettujen tukijärjestelmien ja kohdennetun tuen avulla ja tuodaan paikalliset valtiosta riippumattomat järjestöt ja kansalaisyhteiskunnan järjestöt EU:n ja Kazakstanin hallituksen vuoropuheluun aloilla, joilla se on asianmukaista ja mahdollista; vaaditaan, että valtiosta riippumattomien järjestöjen ja kansalaisyhteiskunnan järjestöjen rekisteröintiin liittyvistä vaikeuksista johtuen tätä vuoropuhelua ei saa rajoittaa koskemaan pelkästään virallisesti rekisteröityjä järjestöjä;

| (g) | kannustetaan Kazakstania tekemään yhteistyötä naapurimaidensa kanssa, jotta saadaan aikaan yhteinen ratkaisu Kaspianmeren asemasta; |
| --- | --- |

(g)

kannustetaan Kazakstania tekemään yhteistyötä naapurimaidensa kanssa, jotta saadaan aikaan yhteinen ratkaisu Kaspianmeren asemasta;

| (h) | tuetaan poliittisia uudistuksia ja institutionaalisten valmiuksien kehittämistä kohdennetun teknisen tuen avulla (asiantuntijavaihto); |
| --- | --- |

(h)

tuetaan poliittisia uudistuksia ja institutionaalisten valmiuksien kehittämistä kohdennetun teknisen tuen avulla (asiantuntijavaihto);

Ihmisoikeudet ja perusvapaudet

| (i) | varmistetaan, että kumppanuus- ja yhteistyösopimukseen sisältyy lausekkeita ihmisoikeuksien suojaamisesta ja edistämisestä Kazakstanin perustuslain mukaisesti ja otetaan mahdollisimman laajasti huomioon Euroopan neuvoston (Venetsian komissio), Ety-järjestön ja YK:n vahvistamat vaatimukset, joita Kazakstan on sitoutunut noudattamaan; |
| --- | --- |

(i)

varmistetaan, että kumppanuus- ja yhteistyösopimukseen sisältyy lausekkeita ihmisoikeuksien suojaamisesta ja edistämisestä Kazakstanin perustuslain mukaisesti ja otetaan mahdollisimman laajasti huomioon Euroopan neuvoston (Venetsian komissio), Ety-järjestön ja YK:n vahvistamat vaatimukset, joita Kazakstan on sitoutunut noudattamaan;

| (j) | kehotetaan Kazakstanin viranomaisia tekemään kaikkensa maan ihmisoikeustilanteen parantamiseksi; |
| --- | --- |

(j)

kehotetaan Kazakstanin viranomaisia tekemään kaikkensa maan ihmisoikeustilanteen parantamiseksi;

| (k) | korostetaan, että uudesta kumppanuus- ja yhteistyösopimuksesta käytävien neuvottelujen edistyminen on kytkettävä poliittisten uudistusten edistymiseen; vaaditaan Kazakstania pitämään kiinni lupauksestaan toteuttaa uusia uudistuksia sellaisen avoimen ja demokraattisen yhteiskunnan luomiseksi, jossa on myös riippumaton kansalaisyhteiskunta ja oppositio ja jossa kunnioitetaan perusoikeuksia ja oikeusvaltion periaatteita; annetaan asianmukaista EU:n apua uudistusten toteuttamiseen; |
| --- | --- |

(k)

korostetaan, että uudesta kumppanuus- ja yhteistyösopimuksesta käytävien neuvottelujen edistyminen on kytkettävä poliittisten uudistusten edistymiseen; vaaditaan Kazakstania pitämään kiinni lupauksestaan toteuttaa uusia uudistuksia sellaisen avoimen ja demokraattisen yhteiskunnan luomiseksi, jossa on myös riippumaton kansalaisyhteiskunta ja oppositio ja jossa kunnioitetaan perusoikeuksia ja oikeusvaltion periaatteita; annetaan asianmukaista EU:n apua uudistusten toteuttamiseen;

| (l) | ilmaistaan vakava huolestuminen pidätyksistä, jotka eivät perustu todistettuun lainrikkomukseen ja jotka voidaan katsoa poliittisin perustein tehdyiksi, mikä on osoitus siitä, ettei ole noudatettu parlamentin 15. maaliskuuta 2012 antamaa päätöslauselmaa, jossa vaaditaan kaikkien poliittisin perustein pidätettyjen henkilöiden vapauttamista; |
| --- | --- |

(l)

ilmaistaan vakava huolestuminen pidätyksistä, jotka eivät perustu todistettuun lainrikkomukseen ja jotka voidaan katsoa poliittisin perustein tehdyiksi, mikä on osoitus siitä, ettei ole noudatettu parlamentin 15. maaliskuuta 2012 antamaa päätöslauselmaa, jossa vaaditaan kaikkien poliittisin perustein pidätettyjen henkilöiden vapauttamista;

| (m) | kehotetaan Kazakstanin viranomaisia tutkimaan pikaisesti ja puolueettomasti kaikki syytökset kidutuksesta ja pahoinpitelystä Žanaozenin väkivaltaisuuksien yhteydessä ja saattamaan pahantekijät vastaamaan teoistaan, kumoamaan epämääräiset rikossyytteet ”yhteiskuntarauhan rikkomisesta”, vapauttamaan tällä perusteella tutkintavankeudessa olevat oppositioaktivistit ja muuttamaan kokoontumisvapaudesta annettua lainsäädäntöä niin, että se on sopusoinnussa Kazakstanin asiasta antamien kansainvälisten sitoumusten kanssa; |
| --- | --- |

(m)

kehotetaan Kazakstanin viranomaisia tutkimaan pikaisesti ja puolueettomasti kaikki syytökset kidutuksesta ja pahoinpitelystä Žanaozenin väkivaltaisuuksien yhteydessä ja saattamaan pahantekijät vastaamaan teoistaan, kumoamaan epämääräiset rikossyytteet ”yhteiskuntarauhan rikkomisesta”, vapauttamaan tällä perusteella tutkintavankeudessa olevat oppositioaktivistit ja muuttamaan kokoontumisvapaudesta annettua lainsäädäntöä niin, että se on sopusoinnussa Kazakstanin asiasta antamien kansainvälisten sitoumusten kanssa;

| (n) | ilmaistaan vakava huolestuminen siitä, että Kazakstanin yleinen syyttäjä nosti kanteen 20. marraskuuta 2012 vaatien rekisteröimättömän Alga-oppositiopuolueen, Khalyk Maidany -järjestön ja useiden opposition tiedotusvälineiden kieltämistä ääriliikkeinä; korostaa voimakkaasti, että oikeutettua taistelua terrorismia ja ääriliikkeitä vastaan ei olisi käytettävä tekosyynä opposition toiminnan kieltämiseen ja ilmaisunvapauden rajoittamiseen; |
| --- | --- |

(n)

ilmaistaan vakava huolestuminen siitä, että Kazakstanin yleinen syyttäjä nosti kanteen 20. marraskuuta 2012 vaatien rekisteröimättömän Alga-oppositiopuolueen, Khalyk Maidany -järjestön ja useiden opposition tiedotusvälineiden kieltämistä ääriliikkeinä; korostaa voimakkaasti, että oikeutettua taistelua terrorismia ja ääriliikkeitä vastaan ei olisi käytettävä tekosyynä opposition toiminnan kieltämiseen ja ilmaisunvapauden rajoittamiseen;

| (o) | ilmaistaan syvä huolestuminen siitä, että Vladimir Kozlov, Akzhanat Aminov ja Serik Sapargali tuomittiin lukuisia menettelyvirheitä sisältäneessä oikeudenkäynnissä, mikä on rajoittanut entisestään Kazakstanin opposition poliittisia vapauksia; kehotetaan Kazakstanin viranomaisia varmistamaan oikeudenmukaisen ja läpinäkyvän valitusmenettelyn Kozlovin, Aminovin ja Sapargalin asiassa; |
| --- | --- |

(o)

ilmaistaan syvä huolestuminen siitä, että Vladimir Kozlov, Akzhanat Aminov ja Serik Sapargali tuomittiin lukuisia menettelyvirheitä sisältäneessä oikeudenkäynnissä, mikä on rajoittanut entisestään Kazakstanin opposition poliittisia vapauksia; kehotetaan Kazakstanin viranomaisia varmistamaan oikeudenmukaisen ja läpinäkyvän valitusmenettelyn Kozlovin, Aminovin ja Sapargalin asiassa;

| (p) | vaaditaan Kazakstania saattamaan ihmisoikeuksia koskeva toimintaohjelmansa osaksi lainsäädäntöään ja jatkamaan sen täysimääräistä toteuttamista Venetsian komission suositusten perusteella ja oikeusvaltioaloitteeseen kuuluvaa EU:n teknistä apua hyödyntäen; |
| --- | --- |

(p)

vaaditaan Kazakstania saattamaan ihmisoikeuksia koskeva toimintaohjelmansa osaksi lainsäädäntöään ja jatkamaan sen täysimääräistä toteuttamista Venetsian komission suositusten perusteella ja oikeusvaltioaloitteeseen kuuluvaa EU:n teknistä apua hyödyntäen;

| (q) | kehotetaan Kazakstania Venetsian komission jäsenenä osoittamaan sitoutumisensa Euroopan neuvoston normeihin ja tekemään yhteistyötä Venetsian komission kanssa sekä toimittamaan tietyt lakiesitykset ja hiljattain annetut lait Venetsian komission kommentoitaviksi ja toteuttamaan komission suositukset; |
| --- | --- |

(q)

kehotetaan Kazakstania Venetsian komission jäsenenä osoittamaan sitoutumisensa Euroopan neuvoston normeihin ja tekemään yhteistyötä Venetsian komission kanssa sekä toimittamaan tietyt lakiesitykset ja hiljattain annetut lait Venetsian komission kommentoitaviksi ja toteuttamaan komission suositukset;

| (r) | vaaditaan Kazakstanin viranomaisia antamaan velvoittavia sitoumuksia oikeusjärjestelmän muuttamisesta täysin kansainvälisten normien mukaiseksi ja varmistamaan, että täytäntöönpano edistää todellista lehdistönvapautta, ilmaisunvapautta, yhdistymisvapautta, uskonnon- ja vakaumuksenvapautta sekä maan oikeuslaitoksen riippumattomuutta; |
| --- | --- |

(r)

vaaditaan Kazakstanin viranomaisia antamaan velvoittavia sitoumuksia oikeusjärjestelmän muuttamisesta täysin kansainvälisten normien mukaiseksi ja varmistamaan, että täytäntöönpano edistää todellista lehdistönvapautta, ilmaisunvapautta, yhdistymisvapautta, uskonnon- ja vakaumuksenvapautta sekä maan oikeuslaitoksen riippumattomuutta;

| (s) | vaaditaan muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeuden parantamista, oikeuslaitoksen riippumattomuutta ja vankiloiden hallinnon ja valvonnan palauttamista oikeusministeriölle; |
| --- | --- |

(s)

vaaditaan muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeuden parantamista, oikeuslaitoksen riippumattomuutta ja vankiloiden hallinnon ja valvonnan palauttamista oikeusministeriölle;

| (t) | vaaditaan Kazakstania vapauttamaan viipymättä poliittiset vangit ja lopettamaan poliittisin perustein tehdyt pidätykset ja annetut vankeustuomiot, jotka perustuvat epämääräisiin syytteisiin ”yhteiskuntarauhan rikkomisesta”; |
| --- | --- |

(t)

vaaditaan Kazakstania vapauttamaan viipymättä poliittiset vangit ja lopettamaan poliittisin perustein tehdyt pidätykset ja annetut vankeustuomiot, jotka perustuvat epämääräisiin syytteisiin ”yhteiskuntarauhan rikkomisesta”;

| (u) | kehotetaan Kazakstanin viranomaisia muuttamaan ”yhteiskuntarauhan rikkomista” koskevaa rikoslain 164 pykälää sen saattamiseksi kansainvälisen ihmisoikeuslainsäädännön mukaiseksi; |
| --- | --- |

(u)

kehotetaan Kazakstanin viranomaisia muuttamaan ”yhteiskuntarauhan rikkomista” koskevaa rikoslain 164 pykälää sen saattamiseksi kansainvälisen ihmisoikeuslainsäädännön mukaiseksi;

| (v) | vaaditaan Kazakstania tarkastelemaan uudelleen hallintolakiin tehtyjä rajoittavia muutoksia sekä maan uutta uskontolakia ja lopettamaan uskonnollisten vähemmistöjen mielivaltaiset ratsaamiset, kuulustelut, uhkailut ja sakottamiset; |
| --- | --- |

(v)

vaaditaan Kazakstania tarkastelemaan uudelleen hallintolakiin tehtyjä rajoittavia muutoksia sekä maan uutta uskontolakia ja lopettamaan uskonnollisten vähemmistöjen mielivaltaiset ratsaamiset, kuulustelut, uhkailut ja sakottamiset;

| (w) | käynnistetään EU:n ja Kazakstanin väliset neuvottelut viisumien myöntämisen helpottamisesta, sillä se toisi kouriintuntuvia etuja talous-, kulttuuri- ja tiedevaihdolle ja lisäisi edelleen ihmisten välisiä yhteyksiä; |
| --- | --- |

(w)

käynnistetään EU:n ja Kazakstanin väliset neuvottelut viisumien myöntämisen helpottamisesta, sillä se toisi kouriintuntuvia etuja talous-, kulttuuri- ja tiedevaihdolle ja lisäisi edelleen ihmisten välisiä yhteyksiä;

| (x) | vaaditaan Kazakstania noudattamaan YK:n kidutuksen vastaisen komitean suosituksia ja kidutusta käsittelevän YK:n erityisraportoijan vuonna 2009 antamia suosituksia; kehotetaan Kazakstania varmistamaan itsenäisten kansalaisjärjestöjen osallistuminen neuvotteluihin rikoslain ja rikosprosessilain tulevasta uudistamisesta; |
| --- | --- |

(x)

vaaditaan Kazakstania noudattamaan YK:n kidutuksen vastaisen komitean suosituksia ja kidutusta käsittelevän YK:n erityisraportoijan vuonna 2009 antamia suosituksia; kehotetaan Kazakstania varmistamaan itsenäisten kansalaisjärjestöjen osallistuminen neuvotteluihin rikoslain ja rikosprosessilain tulevasta uudistamisesta;

| (y) | kehotetaan Kazakstania allekirjoittamaan ja ratifioimaan kansainvälisen rikostuomioistuimen Rooman perussääntö; |
| --- | --- |

(y)

kehotetaan Kazakstania allekirjoittamaan ja ratifioimaan kansainvälisen rikostuomioistuimen Rooman perussääntö;

| (z) | vaaditaan perustamaan riippumattomia kansalaisyhteiskunnan foorumeja kaikille avoimen vaihdon edistämiseksi eri aloilla, jotta voidaan varmistaa kansalaisyhteiskunnan toiveiden ja mielipiteiden kuuleminen, ja pyrkimään löytämään keinoja rahoittaa tavoitteen saavuttamista; |
| --- | --- |

(z)

vaaditaan perustamaan riippumattomia kansalaisyhteiskunnan foorumeja kaikille avoimen vaihdon edistämiseksi eri aloilla, jotta voidaan varmistaa kansalaisyhteiskunnan toiveiden ja mielipiteiden kuuleminen, ja pyrkimään löytämään keinoja rahoittaa tavoitteen saavuttamista;

| (aa) | korostetaan ja lujitetaan vuosittaisia ihmisoikeusvuoropuheluja konkreettisten parannusten saavuttamiseksi muun muassa asettamalla konkreettisia vertailuarvoja edistyksen mittaamiseksi ja kehotetaan raportoimaan asiasta Euroopan parlamentille; |
| --- | --- |

(aa)

korostetaan ja lujitetaan vuosittaisia ihmisoikeusvuoropuheluja konkreettisten parannusten saavuttamiseksi muun muassa asettamalla konkreettisia vertailuarvoja edistyksen mittaamiseksi ja kehotetaan raportoimaan asiasta Euroopan parlamentille;

| (ab) | vahvistetaan ja laajennetaan koulutus- ja kulttuurivaihto-ohjelmien soveltamisalaa; kannustetaan ja tuetaan paikallis- ja aluehallinnon virkamiesten ja lainvalvontaviranomaisten oikeustieteellistä koulutusta hallinnon ja oikeuslaitoksen saattamiseksi vastaamaan EU:n normeja; kannustetaan Kazakstania ottamaan vastuu EU:n ja Keski-Aasian maiden välisen, sekä akateemisen että ammatillisen koulutuksen käsittävän erityiskoulutusohjelman perustamisesta ja annetaan siihen tukea; |
| --- | --- |

(ab)

vahvistetaan ja laajennetaan koulutus- ja kulttuurivaihto-ohjelmien soveltamisalaa; kannustetaan ja tuetaan paikallis- ja aluehallinnon virkamiesten ja lainvalvontaviranomaisten oikeustieteellistä koulutusta hallinnon ja oikeuslaitoksen saattamiseksi vastaamaan EU:n normeja; kannustetaan Kazakstania ottamaan vastuu EU:n ja Keski-Aasian maiden välisen, sekä akateemisen että ammatillisen koulutuksen käsittävän erityiskoulutusohjelman perustamisesta ja annetaan siihen tukea;

Taloudellinen yhteistyö

| (ac) | korostetaan, että uudesta kumppanuus- ja yhteistyösopimuksesta käytävien neuvottelujen loppuun saattaminen auttaa syventämään EU:n ja Kazakstanin yritysten ja erityisesti pk-yritysten taloudellista yhteistyötä; |
| --- | --- |

(ac)

korostetaan, että uudesta kumppanuus- ja yhteistyösopimuksesta käytävien neuvottelujen loppuun saattaminen auttaa syventämään EU:n ja Kazakstanin yritysten ja erityisesti pk-yritysten taloudellista yhteistyötä;

| (ad) | kannustetaan Kazakstania saattamaan lainsäädäntönsä WTO-sääntöjen mukaiseksi, kauppaan liittyviä investointitoimia (TRIMs) koskevan WTO-sopimuksen paikallista sisältöä koskevat vaatimukset mukaan luettuina, mikä auttaa rakenteellisten uudistusten tekemisessä ja toimivaan markkinatalouteen siirtymisessä; kannustetaan antamaan Kazakstanille laadukasta teknistä apua rakenteellisten uudistusten tekemiseen, kilpailukyvyn lisäämiseen ja sosiaalisen markkinatalouden luomiseen; |
| --- | --- |

(ad)

kannustetaan Kazakstania saattamaan lainsäädäntönsä WTO-sääntöjen mukaiseksi, kauppaan liittyviä investointitoimia (TRIMs) koskevan WTO-sopimuksen paikallista sisältöä koskevat vaatimukset mukaan luettuina, mikä auttaa rakenteellisten uudistusten tekemisessä ja toimivaan markkinatalouteen siirtymisessä; kannustetaan antamaan Kazakstanille laadukasta teknistä apua rakenteellisten uudistusten tekemiseen, kilpailukyvyn lisäämiseen ja sosiaalisen markkinatalouden luomiseen;

| (ae) | kehotetaan Kazakstania poistamaan tulliesteet ja muut kaupan esteet kaupan ja erityisesti palvelukaupan sekä ja ulkomaisten investointien lisäämiseksi; tuetaan Kazakstanin pyrkimyksiä yhdenmukaistaa tavarakaupan sääntöjä WTO:n vaatimuksia pidemmälle, sillä se parantaisi kaupankäyntimahdollisuuksia; |
| --- | --- |

(ae)

kehotetaan Kazakstania poistamaan tulliesteet ja muut kaupan esteet kaupan ja erityisesti palvelukaupan sekä ja ulkomaisten investointien lisäämiseksi; tuetaan Kazakstanin pyrkimyksiä yhdenmukaistaa tavarakaupan sääntöjä WTO:n vaatimuksia pidemmälle, sillä se parantaisi kaupankäyntimahdollisuuksia;

| (af) | korostetaan EU:n ja Kazakstanin energiayhteistyön merkitystä erityisesti Kaspianmeren alueen energiankuljetusreitin kehittämisessä; varmistetaan, että EU:n tukee jatkuvasti energiavarmuuden lisäämistä, kestävää energiatuotantoa ja investointien saantia yhteisen ja alueellisen edun mukaisiin energiahankkeisiin; |
| --- | --- |

(af)

korostetaan EU:n ja Kazakstanin energiayhteistyön merkitystä erityisesti Kaspianmeren alueen energiankuljetusreitin kehittämisessä; varmistetaan, että EU:n tukee jatkuvasti energiavarmuuden lisäämistä, kestävää energiatuotantoa ja investointien saantia yhteisen ja alueellisen edun mukaisiin energiahankkeisiin;

| (ag) | varmistetaan, että Kazakstanin osallistuminen Venäjän johtamaan tulliunioniin ja Euraasian talousunioniin ei muodosta kaupan ja EU:n kanssa tehtävän talous- ja rahoitusyhteistyön esteitä, ei estä Kazakstania täyttämästä WTO-velvoitteitaan eikä ole este EU:n ja Kazakstanin tiiviimmälle yhteistyölle; korostetaan, että syntyy kilpailua, mikäli laajemman kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen tekeminen viivästyy; ollaan valmiita tukemaan Kazakstanin mahdollisia ponnisteluja, joilla pyritään edistämään nykyaikaisia taloudellisia instituutioita; |
| --- | --- |

(ag)

varmistetaan, että Kazakstanin osallistuminen Venäjän johtamaan tulliunioniin ja Euraasian talousunioniin ei muodosta kaupan ja EU:n kanssa tehtävän talous- ja rahoitusyhteistyön esteitä, ei estä Kazakstania täyttämästä WTO-velvoitteitaan eikä ole este EU:n ja Kazakstanin tiiviimmälle yhteistyölle; korostetaan, että syntyy kilpailua, mikäli laajemman kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen tekeminen viivästyy; ollaan valmiita tukemaan Kazakstanin mahdollisia ponnisteluja, joilla pyritään edistämään nykyaikaisia taloudellisia instituutioita;

| (ah) | kannustetaan Kazakstanin hallitusta osoittamaan uudistettu sitoumuksensa kaivannaisteollisuuden avoimuusaloitteeseen (EITI) poistamalla kaikki oikeudelliset tai sääntelyyn liittyvät esteet sen menestyksekkäältä täytäntöönpanolta ja sallimalla kansalaisyhteiskunnan riippumattomien järjestöjen täysipainoinen osallistuminen aloitteeseen; |
| --- | --- |

(ah)

kannustetaan Kazakstanin hallitusta osoittamaan uudistettu sitoumuksensa kaivannaisteollisuuden avoimuusaloitteeseen (EITI) poistamalla kaikki oikeudelliset tai sääntelyyn liittyvät esteet sen menestyksekkäältä täytäntöönpanolta ja sallimalla kansalaisyhteiskunnan riippumattomien järjestöjen täysipainoinen osallistuminen aloitteeseen;

| (ai) | sisällytetään sopimukseen luku Kazakstanin normien ja sääntelyjärjestelmän lähentämisestä EU:n vastaaviin erityisesti EU:n etujen kannalta ensisijaisilla aloilla, joilla EU:n ja Kazakstanin välinen kauppa tarjoaa suuria mahdollisuuksia; |
| --- | --- |

(ai)

sisällytetään sopimukseen luku Kazakstanin normien ja sääntelyjärjestelmän lähentämisestä EU:n vastaaviin erityisesti EU:n etujen kannalta ensisijaisilla aloilla, joilla EU:n ja Kazakstanin välinen kauppa tarjoaa suuria mahdollisuuksia;

| (aj) | korostetaan, että vesiasiat ovat alueella edelleen suurimpia jännitteitä ja mahdollisia konflikteja aiheuttavia asioita, minkä vuoksi on painotettava alueellisen lähestymistavan merkitystä yhteisten vesivarojen suojelussa ja asianmukaisessa hoidossa; kehotetaan alueen kaikkia maita allekirjoittamaan ja ratifioimaan viipymättä Espoon ja Århusin yleissopimukset ja edistämään paikallisten toimijoiden osallistumista päätöksentekoon; |
| --- | --- |

(aj)

korostetaan, että vesiasiat ovat alueella edelleen suurimpia jännitteitä ja mahdollisia konflikteja aiheuttavia asioita, minkä vuoksi on painotettava alueellisen lähestymistavan merkitystä yhteisten vesivarojen suojelussa ja asianmukaisessa hoidossa; kehotetaan alueen kaikkia maita allekirjoittamaan ja ratifioimaan viipymättä Espoon ja Århusin yleissopimukset ja edistämään paikallisten toimijoiden osallistumista päätöksentekoon;

| (ak) | lisätään teknistä apua, jota unioni antaa Keski-Aasian vesialoitteensa puitteissa vesien suojeluun ja vesivarojen hoitoon, jotta voidaan samalla parantaa alueen yläjuoksun ja alajuoksun maiden keskinäisiä suhteita ja saada aikaan kestäviä sopimuksia vesivarojen jaosta; |
| --- | --- |

(ak)

lisätään teknistä apua, jota unioni antaa Keski-Aasian vesialoitteensa puitteissa vesien suojeluun ja vesivarojen hoitoon, jotta voidaan samalla parantaa alueen yläjuoksun ja alajuoksun maiden keskinäisiä suhteita ja saada aikaan kestäviä sopimuksia vesivarojen jaosta;

| (al) | avustetaan Kazakstania sen pyrkimyksissä pelastaa Araljärvi järven säilymistä koskevan kansainvälisen toimintaohjelman puitteissa; |
| --- | --- |

(al)

avustetaan Kazakstania sen pyrkimyksissä pelastaa Araljärvi järven säilymistä koskevan kansainvälisen toimintaohjelman puitteissa;

| (am) | autetaan Kazakstania hyväksymään tehokkaita hillitsemistoimia ja puhdistusohjelmia, jotka koskevat Semeyn ja Semipalatinskin alueen radioaktiivista jätettä ja radioaktiivista saastumista; |
| --- | --- |

(am)

autetaan Kazakstania hyväksymään tehokkaita hillitsemistoimia ja puhdistusohjelmia, jotka koskevat Semeyn ja Semipalatinskin alueen radioaktiivista jätettä ja radioaktiivista saastumista;

| (an) | arvostetaan Kazakstanin toimia ydinaseettoman maailman puolesta ja maan ottamaa vastuuta maailmanlaajuisesta ydinaseriisunnasta ja ydinkokeiden kieltämisestä; |
| --- | --- |

(an)

arvostetaan Kazakstanin toimia ydinaseettoman maailman puolesta ja maan ottamaa vastuuta maailmanlaajuisesta ydinaseriisunnasta ja ydinkokeiden kieltämisestä;

| (ao) | kiinnitetään huomiota kriittiseen tilanteeseen demokratian, oikeusvaltioperiaatteen (myös korruption torjunnan), ihmisoikeuksien ja perusvapauksien ja erityisesti työntekijöiden oikeuksien osalta ja todetaan, että työntekijöiden oikeuksien puuttuminen johtaa epäoikeudenmukaisiin kilpailuetuihin; korostetaan tässä tilanteessa, että uuden sopimuksen kauppaa koskevaan osioon on sisällytettävä velvoittava kauppaa ja kestävää kehitystä koskeva luku; |
| --- | --- |

(ao)

kiinnitetään huomiota kriittiseen tilanteeseen demokratian, oikeusvaltioperiaatteen (myös korruption torjunnan), ihmisoikeuksien ja perusvapauksien ja erityisesti työntekijöiden oikeuksien osalta ja todetaan, että työntekijöiden oikeuksien puuttuminen johtaa epäoikeudenmukaisiin kilpailuetuihin; korostetaan tässä tilanteessa, että uuden sopimuksen kauppaa koskevaan osioon on sisällytettävä velvoittava kauppaa ja kestävää kehitystä koskeva luku;

| (ap) | vaaditaan tehokkaan riitojenratkaisujärjestelmän käyttöönottoa, jotta voidaan varmistaa sopimuksen noudattaminen; |
| --- | --- |

(ap)

vaaditaan tehokkaan riitojenratkaisujärjestelmän käyttöönottoa, jotta voidaan varmistaa sopimuksen noudattaminen;

| (aq) | korostetaan, että palveluja ja yritysten perustamista koskeva luku sekä Kazakstanin edistyminen EU:n normeihin ja sääntelyjärjestelmiin (terveys- ja kasvinsuojelutoimenpiteet, tekniset kaupan esteet ja teollis- ja tekijänoikeudet mukaan luettuina) lähentymisessä lisäisivät kauppaa ja investointeja, mikä edistäisi Kazakstanin talouden uudistumista ja monipuolistumista; korostetaan Kazakstanin lupamenettelyjen tehostamisen merkitystä, jotta voidaan helpottaa palvelujen ja investointien kehitystä; |
| --- | --- |

(aq)

korostetaan, että palveluja ja yritysten perustamista koskeva luku sekä Kazakstanin edistyminen EU:n normeihin ja sääntelyjärjestelmiin (terveys- ja kasvinsuojelutoimenpiteet, tekniset kaupan esteet ja teollis- ja tekijänoikeudet mukaan luettuina) lähentymisessä lisäisivät kauppaa ja investointeja, mikä edistäisi Kazakstanin talouden uudistumista ja monipuolistumista; korostetaan Kazakstanin lupamenettelyjen tehostamisen merkitystä, jotta voidaan helpottaa palvelujen ja investointien kehitystä;

| (ar) | kannustetaan Kazakstania jatkamaan ponnistelujaan, joiden tavoitteena on poistaa kaikki tullien ulkopuoliset kaupan esteet, jotka ovat tähän saakka haitanneet kaupan ja investointien kehittymistä Kazakstanissa; |
| --- | --- |

(ar)

kannustetaan Kazakstania jatkamaan ponnistelujaan, joiden tavoitteena on poistaa kaikki tullien ulkopuoliset kaupan esteet, jotka ovat tähän saakka haitanneet kaupan ja investointien kehittymistä Kazakstanissa;

| (as) | keskitytään Kazakstanille annettavassa talousavussa ja kauppaan liittyvässä avussa pk-yritysten kehittämiseen ja liike-elämän välittäjäorganisaatioiden tukemiseen; |
| --- | --- |

(as)

keskitytään Kazakstanille annettavassa talousavussa ja kauppaan liittyvässä avussa pk-yritysten kehittämiseen ja liike-elämän välittäjäorganisaatioiden tukemiseen;

| (at) | vaaditaan Kazakstanissa toimivia EU-alueen yrityksiä vastaan esitettyjen tuoreiden korruptiosyytösten vuoksi entistä tiukempia sitovia säännöksiä yritysten yhteiskuntavastuusta; |
| --- | --- |

(at)

vaaditaan Kazakstanissa toimivia EU-alueen yrityksiä vastaan esitettyjen tuoreiden korruptiosyytösten vuoksi entistä tiukempia sitovia säännöksiä yritysten yhteiskuntavastuusta;

| (au) | korostetaan, että Kazakstanissa toimivat eurooppalaisyritykset ja varsinkin kaivannaisteollisuudessa toimivat yritykset noudattavat ammatillisesta järjestäytymisoikeudesta annettuja ILO:n normeja sekä ympäristö-, työterveys- ja työturvallisuusnormeja; |
| --- | --- |

(au)

korostetaan, että Kazakstanissa toimivat eurooppalaisyritykset ja varsinkin kaivannaisteollisuudessa toimivat yritykset noudattavat ammatillisesta järjestäytymisoikeudesta annettuja ILO:n normeja sekä ympäristö-, työterveys- ja työturvallisuusnormeja;

| (av) | varmistetaan neuvotteluissa, että polkumyyntikäytännöt fosforin tuotannossa ja viennissä estetään tehokkaasti, koska väitetty polkumyyntituonti vahingoittaa eurooppalaisia tuottajia ja koska fosforin saanti ja kierrättäminen toissijaisista fosforilähteistä on mahdotonta; |
| --- | --- |

(av)

varmistetaan neuvotteluissa, että polkumyyntikäytännöt fosforin tuotannossa ja viennissä estetään tehokkaasti, koska väitetty polkumyyntituonti vahingoittaa eurooppalaisia tuottajia ja koska fosforin saanti ja kierrättäminen toissijaisista fosforilähteistä on mahdotonta;

| (aw) | varmistetaan talouden ja kaupan erityisasiantuntijoiden asianmukainen edustus EU:n Kazakstanin-edustustossa; |
| --- | --- |

(aw)

varmistetaan talouden ja kaupan erityisasiantuntijoiden asianmukainen edustus EU:n Kazakstanin-edustustossa;

Muut säännökset

| (ax) | kuullaan Euroopan parlamenttia parlamentaarista yhteistyötä koskevista säännöksistä; vahvistetaan parlamentin, parlamentaaristen yhteistyövaliokuntien ja parlamenttien välisten kokousten roolia keinona seurata neuvotteluja ja kumppanuussopimusten täytäntöönpanoa; tuetaan parlamentin ponnisteluja, joiden tavoitteena on edistää vuoropuhelua ja säännöllistä kahden- ja monenvälistä parlamentaarista yhteistyötä; |
| --- | --- |

(ax)

kuullaan Euroopan parlamenttia parlamentaarista yhteistyötä koskevista säännöksistä; vahvistetaan parlamentin, parlamentaaristen yhteistyövaliokuntien ja parlamenttien välisten kokousten roolia keinona seurata neuvotteluja ja kumppanuussopimusten täytäntöönpanoa; tuetaan parlamentin ponnisteluja, joiden tavoitteena on edistää vuoropuhelua ja säännöllistä kahden- ja monenvälistä parlamentaarista yhteistyötä;

| (ay) | varmistetaan, että uudessa kumppanuus- ja yhteistyösopimuksessa mainitaan demokratian periaatteiden, perusoikeuksien ja ihmisoikeuksien sekä oikeusvaltioperiaatteen noudattaminen keskeisenä osana sopimusta, joten jos jokin osapuoli ei noudata niitä, seurauksena on toimenpiteitä, joihin kuuluu jopa sopimuksen täytäntöönpanon keskeyttäminen; |
| --- | --- |

(ay)

varmistetaan, että uudessa kumppanuus- ja yhteistyösopimuksessa mainitaan demokratian periaatteiden, perusoikeuksien ja ihmisoikeuksien sekä oikeusvaltioperiaatteen noudattaminen keskeisenä osana sopimusta, joten jos jokin osapuoli ei noudata niitä, seurauksena on toimenpiteitä, joihin kuuluu jopa sopimuksen täytäntöönpanon keskeyttäminen;

| (az) | määritellään yhdessä Kazakstanin viranomaisten kanssa selkeitä vertailuarvoja ja sitovia määräaikoja uuden kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen täytäntöönpanolle ja sovitaan kattavasta seurantajärjestelmästä, mukaan lukien Euroopan parlamentille ennen yhteistyöneuvoston kokouksia toimitettavat säännölliset kertomukset; |
| --- | --- |

(az)

määritellään yhdessä Kazakstanin viranomaisten kanssa selkeitä vertailuarvoja ja sitovia määräaikoja uuden kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen täytäntöönpanolle ja sovitaan kattavasta seurantajärjestelmästä, mukaan lukien Euroopan parlamentille ennen yhteistyöneuvoston kokouksia toimitettavat säännölliset kertomukset;

| (ba) | perustetaan sopimuksen tekemisen jälkeen parlamentin ja Euroopan ulkosuhdehallinnon välille kattava seurantajärjestelmä, jonka avulla saadaan säännöllisesti kattavaa tietoa kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen ja varsinkin sen tavoitteiden täytäntöönpanosta ja johon olisi sisällytettävä seuraavat tekijät:






  (i) | Euroopan parlamentin informointi unionin toteuttamien toimien ja unionin kantojen tavoitteista sekä kaikista Kazakstania koskevista asioista |
| --- | --- | --- |

(ba)

perustetaan sopimuksen tekemisen jälkeen parlamentin ja Euroopan ulkosuhdehallinnon välille kattava seurantajärjestelmä, jonka avulla saadaan säännöllisesti kattavaa tietoa kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen ja varsinkin sen tavoitteiden täytäntöönpanosta ja johon olisi sisällytettävä seuraavat tekijät:

(i)

Euroopan parlamentin informointi unionin toteuttamien toimien ja unionin kantojen tavoitteista sekä kaikista Kazakstania koskevista asioista

| (ii) | Euroopan parlamentin informointi unionin ja Kazakstanin toteuttamien toimien tulosten vertailuarvioista korostaen maan ihmisoikeus-, demokratia- ja oikeusvaltiotilanteen kehittymistä erityisesti






  — | antamalla parlamentille asianmukaisia salassapitomenettelyjä noudattaen oikeus tutustua asiaa koskeviin ulkosuhdehallinnon sisäisiin asiakirjoihin |
| --- | --- | --- |

(ii)

Euroopan parlamentin informointi unionin ja Kazakstanin toteuttamien toimien tulosten vertailuarvioista korostaen maan ihmisoikeus-, demokratia- ja oikeusvaltiotilanteen kehittymistä erityisesti

—

antamalla parlamentille asianmukaisia salassapitomenettelyjä noudattaen oikeus tutustua asiaa koskeviin ulkosuhdehallinnon sisäisiin asiakirjoihin

| — | antamalla parlamentille tarkkailijan asema ennen yhteistyöneuvoston kokouksia pidettävissä valmistelukokouksissa ja oikeus tutustua neuvostolle ja komissiolle toimitettuihin asiakirjoihin |
| --- | --- |

—

antamalla parlamentille tarkkailijan asema ennen yhteistyöneuvoston kokouksia pidettävissä valmistelukokouksissa ja oikeus tutustua neuvostolle ja komissiolle toimitettuihin asiakirjoihin

| — | ottamalla kansalaisyhteiskunta mukaan näiden tietojen laadintaan ja tilanteen arviointiin; |
| --- | --- |

—

ottamalla kansalaisyhteiskunta mukaan näiden tietojen laadintaan ja tilanteen arviointiin;

| (bb) | kannustetaan EU:n neuvottelijoita jatkamaan tiivistä yhteistyötään parlamentin kanssa ja antamaan jatkuvasti dokumentoitua tietoa neuvotteluiden edistymisestä, sillä SEUT:n 218 artiklan 10 kohdassa määrätään, että parlamentille tiedotetaan välittömästi ja täysimääräisesti menettelyn kaikissa vaiheissa; |
| --- | --- |

(bb)

kannustetaan EU:n neuvottelijoita jatkamaan tiivistä yhteistyötään parlamentin kanssa ja antamaan jatkuvasti dokumentoitua tietoa neuvotteluiden edistymisestä, sillä SEUT:n 218 artiklan 10 kohdassa määrätään, että parlamentille tiedotetaan välittömästi ja täysimääräisesti menettelyn kaikissa vaiheissa;

| (bc) | annetaan riittävästi unionin rahoitusta Keski-Aasian maiden kanssa tehtävään laajaan ja kestävään yhteistyöhön, mukaan lukien Kazakstanin kanssa tehtävän uuden kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen menestyksekäs täytäntöönpano; |
| --- | --- |

(bc)

annetaan riittävästi unionin rahoitusta Keski-Aasian maiden kanssa tehtävään laajaan ja kestävään yhteistyöhön, mukaan lukien Kazakstanin kanssa tehtävän uuden kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen menestyksekäs täytäntöönpano;

o

o o

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman, johon sisältyvät Euroopan parlamentin suositukset, neuvostolle, komissiolle, unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle / komission varapuheenjohtajalle sekä Kazakstanin tasavallan hallitukselle ja parlamentille. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman, johon sisältyvät Euroopan parlamentin suositukset, neuvostolle, komissiolle, unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle / komission varapuheenjohtajalle sekä Kazakstanin tasavallan hallitukselle ja parlamentille.

---

(1)  EYVL L 196, 28.7.1999, s. 1. EYVL L 248, 21.9.1999, s. 35.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2012)0089.

(3)  EUVL C 224 E, 19.8.2010, s. 30.

(4)  EUVL C 371 E, 20.12.2011, s. 5.

(5)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2011)0588.

(6)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2012)0058.

---

| 16.12.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 419/167 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 419/167

---

P7_TA(2012)0460

Pienimuotoinen kalastus ja yhteisen kalastuspolitiikan uudistus

Euroopan parlamentin päätöslauselma 22. marraskuuta 2012 pienimuotoisesta kalastuksesta ja yhteisen kalastuspolitiikan uudistuksesta (2011/2292(INI))

(2015/C 419/25)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon yhteisen kalastuspolitiikan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yhteisen kalastuspolitiikan,

| — | ottaa huomioon sopimuksen Euroopan unionin toiminnasta (SEUT) ja erityisesti sen 43 artiklan 2 kohdan ja 349 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sopimuksen Euroopan unionin toiminnasta (SEUT) ja erityisesti sen 43 artiklan 2 kohdan ja 349 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 349 artiklan syrjäisimpien alueiden ominaispiirteiden ja rajoitteiden huomioon ottamisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 349 artiklan syrjäisimpien alueiden ominaispiirteiden ja rajoitteiden huomioon ottamisesta,

| — | ottaa huomioon komission vihreän kirjan Yhteisen kalastuspolitiikan uudistus (COM(2009)0163), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission vihreän kirjan Yhteisen kalastuspolitiikan uudistus (COM(2009)0163),

| — | ottaa huomioon, että tulevan Euroopan meri- ja kalatalousrahaston olisi taattava paikallisen väestön oikeus kalastaa perheenjäsenten kulutusta varten erityisten tapojen mukaisesti ja pitää yllä perinteistä taloudellista toimintaansa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon, että tulevan Euroopan meri- ja kalatalousrahaston olisi taattava paikallisen väestön oikeus kalastaa perheenjäsenten kulutusta varten erityisten tapojen mukaisesti ja pitää yllä perinteistä taloudellista toimintaansa,

| — | ottaa huomioon elollisten vesiluonnonvarojen säilyttämisestä ja kestävästä hyödyntämisestä yhteisessä kalastuspolitiikassa 20. joulukuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2371/2002 (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon elollisten vesiluonnonvarojen säilyttämisestä ja kestävästä hyödyntämisestä yhteisessä kalastuspolitiikassa 20. joulukuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2371/2002 (1),

| — | ottaa huomioon Euroopan kalatalousrahastoon sovellettavan asetuksen eli neuvoston asetuksen (EY) N:o 1198/2006 (2), jossa määritetään kriteerit ja olosuhteet Euroopan kalatalousrahaston toimille, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan kalatalousrahastoon sovellettavan asetuksen eli neuvoston asetuksen (EY) N:o 1198/2006 (2), jossa määritetään kriteerit ja olosuhteet Euroopan kalatalousrahaston toimille,

| — | ottaa huomioon 15. joulukuuta 2005 antamansa päätöslauselman ”Naisverkostot: kalastus, maanviljely ja monipuolistaminen (3)”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. joulukuuta 2005 antamansa päätöslauselman ”Naisverkostot: kalastus, maanviljely ja monipuolistaminen (3)”,

| — | ottaa huomioon 15. kesäkuuta 2006 antamansa päätöslauselman rannikkokalastuksesta ja rannikkokalastajayhteisöjen kohtaamista ongelmista (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. kesäkuuta 2006 antamansa päätöslauselman rannikkokalastuksesta ja rannikkokalastajayhteisöjen kohtaamista ongelmista (4),

| — | ottaa huomioon 2. syyskuuta 2008 antamansa päätöslauselman kalastuksesta ja vesiviljelystä Euroopan rannikkoalueiden yhdennetyn käytön ja hoidon alalla (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 2. syyskuuta 2008 antamansa päätöslauselman kalastuksesta ja vesiviljelystä Euroopan rannikkoalueiden yhdennetyn käytön ja hoidon alalla (5),

| — | ottaa huomioon 16. helmikuuta 2012 antamansa päätöslauselman yhteisen kalastuspolitiikan osuudesta julkisten hyödykkeiden tuottamisessa (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. helmikuuta 2012 antamansa päätöslauselman yhteisen kalastuspolitiikan osuudesta julkisten hyödykkeiden tuottamisessa (6),

| — | ottaa huomioon 25. helmikuuta 2010 antamansa päätöslauselman yhteisen kalastuspolitiikan tulevaisuutta koskevasta vihreästä kirjasta (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. helmikuuta 2010 antamansa päätöslauselman yhteisen kalastuspolitiikan tulevaisuutta koskevasta vihreästä kirjasta (7),

| — | ottaa huomioon parlamentin ja komission ehdotuksen uudeksi asetukseksi yhteisestä kalastuspolitiikasta (COM(2011)0425), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon parlamentin ja komission ehdotuksen uudeksi asetukseksi yhteisestä kalastuspolitiikasta (COM(2011)0425),

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston ehdotuksen asetukseksi Euroopan meri- ja kalatalousrahastosta [neuvoston asetuksen (EY) N:o 1198/2006 ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 861/2006 sekä yhdennetystä meripolitiikasta annetun neuvoston asetuksen N:o XXX/2011 kumoamisesta] (COM(2011)0804), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston ehdotuksen asetukseksi Euroopan meri- ja kalatalousrahastosta [neuvoston asetuksen (EY) N:o 1198/2006 ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 861/2006 sekä yhdennetystä meripolitiikasta annetun neuvoston asetuksen N:o XXX/2011 kumoamisesta] (COM(2011)0804),

| — | ottaa huomioon uuden ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi kalastus- ja vesiviljelytuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä (COM(2011)0416), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon uuden ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi kalastus- ja vesiviljelytuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä (COM(2011)0416),

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle aiheesta ”Yhteisen kalastuspolitiikan uudistus” (COM(2011)0417), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle aiheesta ”Yhteisen kalastuspolitiikan uudistus” (COM(2011)0417),

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle yhteisen kalastuspolitiikan ulkoisesta ulottuvuudesta (COM(2011)0424), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle yhteisen kalastuspolitiikan ulkoisesta ulottuvuudesta (COM(2011)0424),

| — | ottaa huomioon komission kertomuksen Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle elollisten vesiluonnonvarojen säilyttämisestä ja kestävästä hyödyntämisestä yhteisessä kalastuspolitiikassa 20. joulukuuta 2002 annetun asetuksen (EY) N:o 2371/2002 mukaisista raportointivelvollisuuksista (COM(2011)0418), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission kertomuksen Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle elollisten vesiluonnonvarojen säilyttämisestä ja kestävästä hyödyntämisestä yhteisessä kalastuspolitiikassa 20. joulukuuta 2002 annetun asetuksen (EY) N:o 2371/2002 mukaisista raportointivelvollisuuksista (COM(2011)0418),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan,

| — | ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan mietinnön sekä aluekehitysvaliokunnan ja naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan lausunnot (A7-0291/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan mietinnön sekä aluekehitysvaliokunnan ja naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan lausunnot (A7-0291/2012),

| A. | ottaa huomioon, että pienimuotoisella kalastuksella – joka koostuu joistakin rannikkokalastuksen muodoista, simpukoiden ja äyriäisten pyynnistä ja muusta laajamittaisesta perinteisestä vesiviljelystä sekä simpukoiden luonnollisesta kasvatuksesta rannikkovesillä – on hyvin monenlaisia alueellisia, sosiaalisia ja kulttuurisia vaikutuksia mantereella, saalilla ja syrjäisimmillä alueilla sekä erityisongelmia, jotka erottavat sen laajamittaisesta kalataloudesta sekä voimaperäisestä tai teollisesta vesiviljelystä; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että pienimuotoisella kalastuksella – joka koostuu joistakin rannikkokalastuksen muodoista, simpukoiden ja äyriäisten pyynnistä ja muusta laajamittaisesta perinteisestä vesiviljelystä sekä simpukoiden luonnollisesta kasvatuksesta rannikkovesillä – on hyvin monenlaisia alueellisia, sosiaalisia ja kulttuurisia vaikutuksia mantereella, saalilla ja syrjäisimmillä alueilla sekä erityisongelmia, jotka erottavat sen laajamittaisesta kalataloudesta sekä voimaperäisestä tai teollisesta vesiviljelystä;

| B. | katsoo, että uudessa kalastuspolitiikkaa koskevassa asetuksessa on määriteltävä, mitä pienimuotoisella kalastuksella tarkoitetaan, ottaen huomioon myös se, miten tällainen kalastus vaikuttaa uudesta Euroopan meri- ja kalatalousrahastosta myönnettävään rahoitukseen; |
| --- | --- |

B.

katsoo, että uudessa kalastuspolitiikkaa koskevassa asetuksessa on määriteltävä, mitä pienimuotoisella kalastuksella tarkoitetaan, ottaen huomioon myös se, miten tällainen kalastus vaikuttaa uudesta Euroopan meri- ja kalatalousrahastosta myönnettävään rahoitukseen;

| C. | katsoo, että rannikkokalastusta harjoittavat alukset ovat välttämättömiä työpaikkojen säilyttämiseksi ja luomiseksi rannikkoalueilla ja että ne vaikuttavat osaltaan EU:n elintarvikeomavaraisuuteen, rannikkoalueiden maankäyttöön ja kalastustuotteiden jakeluun Euroopan markkinoilla; |
| --- | --- |

C.

katsoo, että rannikkokalastusta harjoittavat alukset ovat välttämättömiä työpaikkojen säilyttämiseksi ja luomiseksi rannikkoalueilla ja että ne vaikuttavat osaltaan EU:n elintarvikeomavaraisuuteen, rannikkoalueiden maankäyttöön ja kalastustuotteiden jakeluun Euroopan markkinoilla;

| D. | ottaa huomioon, että unionin kalastustoimintaa harjoitetaan noin 80-prosenttisesti alle 15-metrisillä aluksilla, minkä vuoksi tämä laivaston osa on YKP:n merkittävin toimija; katsoo, että YKP:n on vastattava asiamukaisella, tyydyttävällä ja tarpeenmukaisella tavalla ongelmiin, joita suuri osa pienimuotoisesta kalastuksesta edelleen kohtaa jäsenvaltioille yksi toisensa jälkeen tarjotuista toimenpiteistä huolimatta; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että unionin kalastustoimintaa harjoitetaan noin 80-prosenttisesti alle 15-metrisillä aluksilla, minkä vuoksi tämä laivaston osa on YKP:n merkittävin toimija; katsoo, että YKP:n on vastattava asiamukaisella, tyydyttävällä ja tarpeenmukaisella tavalla ongelmiin, joita suuri osa pienimuotoisesta kalastuksesta edelleen kohtaa jäsenvaltioille yksi toisensa jälkeen tarjotuista toimenpiteistä huolimatta;

| E. | ottaa huomioon, pienimuotoisessa että rannikkokalastuksessa käytetään ikääntyviä aluksia, joista on tehtävä turvallisempia ja joita on nykyaikaistettava tai jotka on jopa korvattava uusilla, energiaa säästävillä ja turvallisuusvaatimusten mukaisilla aluksilla; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, pienimuotoisessa että rannikkokalastuksessa käytetään ikääntyviä aluksia, joista on tehtävä turvallisempia ja joita on nykyaikaistettava tai jotka on jopa korvattava uusilla, energiaa säästävillä ja turvallisuusvaatimusten mukaisilla aluksilla;

| F. | ottaa huomioon, että EU:lla on hyvin vähän sosiaalista, taloudellista ja alueellista yhteenkuuluvuutta koskevia tilastotietoja ja indikaattoreita, ja toteaa olevan tarpeen kehittää indikaattoreita, joilla tuotetaan sosioekonomisia, tieteellisiä ja ekologisia tietoja, jotka kertovat tällaisen kalastuksen maantieteellisestä, ekologisesta ja sosioekonomisesta moninaisuudesta; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että EU:lla on hyvin vähän sosiaalista, taloudellista ja alueellista yhteenkuuluvuutta koskevia tilastotietoja ja indikaattoreita, ja toteaa olevan tarpeen kehittää indikaattoreita, joilla tuotetaan sosioekonomisia, tieteellisiä ja ekologisia tietoja, jotka kertovat tällaisen kalastuksen maantieteellisestä, ekologisesta ja sosioekonomisesta moninaisuudesta;

| G. | katsoo, että luotettavan tieteellisen tiedon puuttuminen vaikeuttaa edelleen suuresti useimpien kalakantojen kestävää hoitoa; |
| --- | --- |

G.

katsoo, että luotettavan tieteellisen tiedon puuttuminen vaikeuttaa edelleen suuresti useimpien kalakantojen kestävää hoitoa;

| H. | ottaa huomioon, että kalastuspolitiikan määritelmässä välttämättömien ympäristötavoitteiden lisäksi kalastusvarojen säilyttämisen tasolla tulee ottaa huomioon taloudelliset ja sosiaaliset päämäärät, jotka on laiminlyöty erityisesti pienimuotoisessa kalastuksessa; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että kalastuspolitiikan määritelmässä välttämättömien ympäristötavoitteiden lisäksi kalastusvarojen säilyttämisen tasolla tulee ottaa huomioon taloudelliset ja sosiaaliset päämäärät, jotka on laiminlyöty erityisesti pienimuotoisessa kalastuksessa;

| I. | ottaa huomioon, että YKP:n keskitetty hallinnointi on vastuussa usein ristiriitaisista linjauksista, joita ei ymmärretä alalla (joka ei ota osaa keskusteluun ja kehittämiseen), vaikeasta käyttöönotettavuudesta ja tuloksista, jotka usein ovat päinvastaisia kuin pyrkimykset; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että YKP:n keskitetty hallinnointi on vastuussa usein ristiriitaisista linjauksista, joita ei ymmärretä alalla (joka ei ota osaa keskusteluun ja kehittämiseen), vaikeasta käyttöönotettavuudesta ja tuloksista, jotka usein ovat päinvastaisia kuin pyrkimykset;

| J. | ottaa huomioon, että hallinnointimuotoja, jotka perustuvat siirrettäviin kalastusoikeuksiin, ei voida pitää keinoina puuttua liikakalastukseen ja ylikapasiteettiin; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että hallinnointimuotoja, jotka perustuvat siirrettäviin kalastusoikeuksiin, ei voida pitää keinoina puuttua liikakalastukseen ja ylikapasiteettiin;

| K. | ottaa huomioon, että kalastuslaivaston kapasiteetin vähentäminen pakkokeinoin ja ainoastaan markkinavälinein, kuten siirrettävät kalastusoikeudet, voi johtaa tiukasti taloudellisesta näkökulmasta katsoen kilpailukykyisempien toimijoiden olemassaoloon sellaisten kalastusalusten ja toimijoiden vahingoksi, jotka aiheuttavat vähemmän ympäristövaikutuksia ja luovat enemmän työpaikkoja (suorasti ja epäsuorasti); |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että kalastuslaivaston kapasiteetin vähentäminen pakkokeinoin ja ainoastaan markkinavälinein, kuten siirrettävät kalastusoikeudet, voi johtaa tiukasti taloudellisesta näkökulmasta katsoen kilpailukykyisempien toimijoiden olemassaoloon sellaisten kalastusalusten ja toimijoiden vahingoksi, jotka aiheuttavat vähemmän ympäristövaikutuksia ja luovat enemmän työpaikkoja (suorasti ja epäsuorasti);

| L. | ottaa huomioon, että taloudellinen ja sosiaalinen kriisi vaikuttaa erityisesti kalastusalaan ja että tässä yhteydessä pienimuotoinen kalastus voi olla entistäkin heikommassa asemassa vähäisen pääomanmuodostuksen vuoksi; katsoo, että tärkeää varmistaa pienimuotoista kalastusta harjoittavien kalastusyhteisöjen taloudellinen ja sosiaalinen vakaus; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että taloudellinen ja sosiaalinen kriisi vaikuttaa erityisesti kalastusalaan ja että tässä yhteydessä pienimuotoinen kalastus voi olla entistäkin heikommassa asemassa vähäisen pääomanmuodostuksen vuoksi; katsoo, että tärkeää varmistaa pienimuotoista kalastusta harjoittavien kalastusyhteisöjen taloudellinen ja sosiaalinen vakaus;

| M. | ottaa huomioon, että rakenteellisten heikkouksien vuoksi pienimuotoinen rannikkokalastus altistuu tietyntyyppisille taloudellisille häiriöille (kuten nopeasti nousevat polttoaineiden hinnat tai luoton saamisen vaikeus) ja kalavarojen saatavuutta koskeville yhtäkkisille muutoksille; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että rakenteellisten heikkouksien vuoksi pienimuotoinen rannikkokalastus altistuu tietyntyyppisille taloudellisille häiriöille (kuten nopeasti nousevat polttoaineiden hinnat tai luoton saamisen vaikeus) ja kalavarojen saatavuutta koskeville yhtäkkisille muutoksille;

| N. | katsoo, että pienimuotoisen kalastuksen erityispiirteet muodostavat yhden niistä näkökohdista, jotka on ehdottomasti otettava huomioon tulevassa YKP:ssä, mutta samalla tämä ei saa pelkästään olla uudistuksen koko sosiaalinen ulottuvuus, sillä koko ala on parhaillaan keskellä vakavaa kriisiä; |
| --- | --- |

N.

katsoo, että pienimuotoisen kalastuksen erityispiirteet muodostavat yhden niistä näkökohdista, jotka on ehdottomasti otettava huomioon tulevassa YKP:ssä, mutta samalla tämä ei saa pelkästään olla uudistuksen koko sosiaalinen ulottuvuus, sillä koko ala on parhaillaan keskellä vakavaa kriisiä;

| O. | ottaa huomioon, että tuotantokustannuksien nykyinen merkittävä nousu, ensisijaisesti polttoaineita koskien, ei ole tasavertainen kalojen ensimyyntihinnan kehityksen kanssa, joka useissa tapauksissa on pysähtynyt paikoilleen tai pienentynyt, ja joka osaltaan kasvattaa alalla vallitsevaa kriisiä; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että tuotantokustannuksien nykyinen merkittävä nousu, ensisijaisesti polttoaineita koskien, ei ole tasavertainen kalojen ensimyyntihinnan kehityksen kanssa, joka useissa tapauksissa on pysähtynyt paikoilleen tai pienentynyt, ja joka osaltaan kasvattaa alalla vallitsevaa kriisiä;

| P. | ottaa huomioon, että markkinat eivät korvaa kokonaan myönteisiä ulkoisia, niin sosiaalisia kuin ympäristöllisiä vaikutuksia, jotka liittyvät pienimuotoiseen kalastukseen; ja että yhteiskunta ei yleisesti tunnusta eikä maksa korvausta kalastukseen liittyvistä toiminnallisista osa-alueista, jotka laajuudessaan ovat monimuotoisia ja jotka tuottavat julkisia hyödykkeitä, kuten mm. rannikkoseutujen tai ruokakulttuurin, museologian ja kalastusturismin vahvistaminen, joista yhteiskunta yleisesti hyötyy; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että markkinat eivät korvaa kokonaan myönteisiä ulkoisia, niin sosiaalisia kuin ympäristöllisiä vaikutuksia, jotka liittyvät pienimuotoiseen kalastukseen; ja että yhteiskunta ei yleisesti tunnusta eikä maksa korvausta kalastukseen liittyvistä toiminnallisista osa-alueista, jotka laajuudessaan ovat monimuotoisia ja jotka tuottavat julkisia hyödykkeitä, kuten mm. rannikkoseutujen tai ruokakulttuurin, museologian ja kalastusturismin vahvistaminen, joista yhteiskunta yleisesti hyötyy;

| Q. | ottaa huomioon, että tulevaisuudessa Euroopan meri- ja kalatalousrahaston (EMKR) on otettava kunnolla huomioon pienimuotoisen kalastuksen erityisongelmat rannikkoalueilla ja tarpeet sekä se, miten tulevaan uudistukseen sisältyvien toimenpiteiden toteuttaminen vaikuttaa sekä miehiin että naisiin; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että tulevaisuudessa Euroopan meri- ja kalatalousrahaston (EMKR) on otettava kunnolla huomioon pienimuotoisen kalastuksen erityisongelmat rannikkoalueilla ja tarpeet sekä se, miten tulevaan uudistukseen sisältyvien toimenpiteiden toteuttaminen vaikuttaa sekä miehiin että naisiin;

| R. | ottaa huomioon, että pienimuotoisen kalastuksen alalla työskentelevillä naisilla olevia erityisiä sairauksia ei tunnusteta ammattitaudeiksi; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että pienimuotoisen kalastuksen alalla työskentelevillä naisilla olevia erityisiä sairauksia ei tunnusteta ammattitaudeiksi;

| S. | ottaa huomioon, että kalastuskieltoalueiden perustaminen edesauttaa vastuullisten käytäntöjen kehittymistä sekä meriekosysteemien ja perinteisten kalastustoimintojen kestävyyttä sekä edistää kalastusyhteisöjen säilymistä; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että kalastuskieltoalueiden perustaminen edesauttaa vastuullisten käytäntöjen kehittymistä sekä meriekosysteemien ja perinteisten kalastustoimintojen kestävyyttä sekä edistää kalastusyhteisöjen säilymistä;

| T. | ottaa huomioon, että pienimuotoisella rannikkokalastuksella ja teollisuudesta irrallaan olevalla kalastuksella on hyvin erilaiset ominaispiirteet, jotka vaihtelevat eri maissa ja eri rannikoilla; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että pienimuotoisella rannikkokalastuksella ja teollisuudesta irrallaan olevalla kalastuksella on hyvin erilaiset ominaispiirteet, jotka vaihtelevat eri maissa ja eri rannikoilla;

| U. | katsoo, ettei pienimuotoisen kalastuksen merkitystä vähemmistökielten suojelulle eristyneillä rannikkoalueilla pidä sivuuttaa; |
| --- | --- |

U.

katsoo, ettei pienimuotoisen kalastuksen merkitystä vähemmistökielten suojelulle eristyneillä rannikkoalueilla pidä sivuuttaa;

| V. | ottaa huomioon, että pienimuotoisen kalastuksen ammattilaisten yhdistys- ja organisaatiotaso on riittämätön ja eriarvoinen eri jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että pienimuotoisen kalastuksen ammattilaisten yhdistys- ja organisaatiotaso on riittämätön ja eriarvoinen eri jäsenvaltioissa;

| W. | ottaa huomioon, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 349 artikla viittaa välttämättömyyteen edistää erityistä politiikkaa syrjäisimmillä seuduilla, erityisesti kalastusalaa koskien; |
| --- | --- |

W.

ottaa huomioon, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 349 artikla viittaa välttämättömyyteen edistää erityistä politiikkaa syrjäisimmillä seuduilla, erityisesti kalastusalaa koskien;

| 1. | toteaa, että pienimuotoinen kalastus koostuu joistakin rannikkokalastuksen muodoista, äyriäisten ja simpukoiden pyynnistä sekä muusta laajamittaisesta perinteisestä vesiviljelystä sekä simpukoiden luonnollisesta kasvatuksesta rannikkovesillä; |
| --- | --- |

1.

toteaa, että pienimuotoinen kalastus koostuu joistakin rannikkokalastuksen muodoista, äyriäisten ja simpukoiden pyynnistä sekä muusta laajamittaisesta perinteisestä vesiviljelystä sekä simpukoiden luonnollisesta kasvatuksesta rannikkovesillä;

| 2. | korostaa, että pienimuotoisella kalastuksella on ominaisuuksiensa ja alaan liittyvän painoarvonsa vuoksi keskeistä merkitystä niiden asioiden saavuttamiselle, joiden tulisi olla kaiken kalastuspolitiikan päätarkoituksena: kalastustuotteiden toimittamisen varmistaminen kansalaisille ja rannikkoyhteisöjen kehittäminen, alan ammattilaisten työllisyyden ja elinolojen parantaminen ja kalavarojen kestävyyden ja asianmukaisen suojelun takaaminen; |
| --- | --- |

2.

korostaa, että pienimuotoisella kalastuksella on ominaisuuksiensa ja alaan liittyvän painoarvonsa vuoksi keskeistä merkitystä niiden asioiden saavuttamiselle, joiden tulisi olla kaiken kalastuspolitiikan päätarkoituksena: kalastustuotteiden toimittamisen varmistaminen kansalaisille ja rannikkoyhteisöjen kehittäminen, alan ammattilaisten työllisyyden ja elinolojen parantaminen ja kalavarojen kestävyyden ja asianmukaisen suojelun takaaminen;

| 3. | katsoo, ettei pienimuotoisen kalastuksen alan ominaispiirteitä saa missään tapauksessa käyttää tekosyynä jättää tämä ala YKP:n yleisen kehyksen ulkopuolelle, vaan YKP:n on oltava riittävän joustavaa, jotta hallinnointijärjestelmät voidaan mukauttaa pienimuotoisen kalastuksen ominaispiirteisiin ja erityisongelmiin; |
| --- | --- |

3.

katsoo, ettei pienimuotoisen kalastuksen alan ominaispiirteitä saa missään tapauksessa käyttää tekosyynä jättää tämä ala YKP:n yleisen kehyksen ulkopuolelle, vaan YKP:n on oltava riittävän joustavaa, jotta hallinnointijärjestelmät voidaan mukauttaa pienimuotoisen kalastuksen ominaispiirteisiin ja erityisongelmiin;

| 4. | muistuttaa, että pienimuotoisen kalastuksen erityispiirteet vaihtelevat suuresti jäsenvaltiosta toiseen ja että pienimmän yhteisen nimittäjän valitseminen on harvoin osoittautunut EU:n päätöksenteossa rakentavaksi toimintatavaksi; |
| --- | --- |

4.

muistuttaa, että pienimuotoisen kalastuksen erityispiirteet vaihtelevat suuresti jäsenvaltiosta toiseen ja että pienimmän yhteisen nimittäjän valitseminen on harvoin osoittautunut EU:n päätöksenteossa rakentavaksi toimintatavaksi;

| 5. | katsoo, että lähtökohdaksi on otettava pienimuotoisen kalastuksen yleinen määritelmä, sillä näin estetään se, että kalastuksen lukuisat erityistapaukset, jotka riippuvat alueesta, hyödynnettyjen kalavarojen tyypistä tai jostakin muusta yksinomaan paikallisesta erityispiirteestä, voisivat estää saavuttamasta yksinkertaistamiseen, lainsäädännön selkeyteen ja syrjintäkieltoon liittyviä tavoitteita; katsoo myös, että YKP:hen täytyy kuulua toimenpiteitä, jotka mahdollistavat tietynlaisen jouston tieteellisesti todistetuissa tapauksissa, joissa kalastaminen ei olisi mahdollista, ellei yleisiin sääntöihin tehtäisi tiettyjä muutoksia; |
| --- | --- |

5.

katsoo, että lähtökohdaksi on otettava pienimuotoisen kalastuksen yleinen määritelmä, sillä näin estetään se, että kalastuksen lukuisat erityistapaukset, jotka riippuvat alueesta, hyödynnettyjen kalavarojen tyypistä tai jostakin muusta yksinomaan paikallisesta erityispiirteestä, voisivat estää saavuttamasta yksinkertaistamiseen, lainsäädännön selkeyteen ja syrjintäkieltoon liittyviä tavoitteita; katsoo myös, että YKP:hen täytyy kuulua toimenpiteitä, jotka mahdollistavat tietynlaisen jouston tieteellisesti todistetuissa tapauksissa, joissa kalastaminen ei olisi mahdollista, ellei yleisiin sääntöihin tehtäisi tiettyjä muutoksia;

| 6. | kiinnittää huomiota tarpeeseen ottaa huomioon olemassa olevat tieteelliset tutkimukset pienimuotoisesta kalastuksesta; huomauttaa, että osa näistä tutkimuksista esittää ehdotuksia pienimuotoisen kalastuksen määritelmälle, kuten PRESPO-hankkeessa, jossa ehdotetaan numeerisiin kuvaajiin perustuvaa lähestymistapaa eurooppalaisen pienimuotoisen kalastuksen alusten määrittämiseksi ja jakamiseksi; |
| --- | --- |

6.

kiinnittää huomiota tarpeeseen ottaa huomioon olemassa olevat tieteelliset tutkimukset pienimuotoisesta kalastuksesta; huomauttaa, että osa näistä tutkimuksista esittää ehdotuksia pienimuotoisen kalastuksen määritelmälle, kuten PRESPO-hankkeessa, jossa ehdotetaan numeerisiin kuvaajiin perustuvaa lähestymistapaa eurooppalaisen pienimuotoisen kalastuksen alusten määrittämiseksi ja jakamiseksi;

| 7. | katsoo, että pienimuotoisen kalastuksen määritelmässä olisi otettava huomioon hallinnoinnin kannalta useita eri kansallisia ja alueellisia erityispiirteitä ja eroja, mukaan lukien se, että kunnioitetaan alueelle juurtunutta kotiteollista perinnettä, jonka mukaisesti perheenjäsenet ovat omistajia ja osallistuvat myös kalastusyritysten toimintaan; korostaa, että on tärkeää muotoilla määrittelyperusteet, jotka ovat joustavia ja/tai jotka voidaan yhdistää ja mukauttaa tasapainoisesti kaikenlaiseen EU:ssa harjoitettavaan pienimuotoiseen kalastukseen; |
| --- | --- |

7.

katsoo, että pienimuotoisen kalastuksen määritelmässä olisi otettava huomioon hallinnoinnin kannalta useita eri kansallisia ja alueellisia erityispiirteitä ja eroja, mukaan lukien se, että kunnioitetaan alueelle juurtunutta kotiteollista perinnettä, jonka mukaisesti perheenjäsenet ovat omistajia ja osallistuvat myös kalastusyritysten toimintaan; korostaa, että on tärkeää muotoilla määrittelyperusteet, jotka ovat joustavia ja/tai jotka voidaan yhdistää ja mukauttaa tasapainoisesti kaikenlaiseen EU:ssa harjoitettavaan pienimuotoiseen kalastukseen;

Paikallinen hallinnointi

| 8. | katsoo, että YKP:lle viimeisten 30 vuoden ajan ominainen ylikeskitetty kalastuksenhoitomalli on epäonnistunut ja että nykyisen uudistuksen täytyy johtaa mielekkääseen hallinnon hajauttamiseen; katsoo, että YKP:n uudistuksella on luotava olosuhteet, joissa otetaan huomioon paikalliset, alueelliset ja kansalliset erityispiirteet; korostaa, että paikallinen hallinnointi, jota tukevat tieteelliset tiedot sekä alan kuuleminen ja osallistuminen politiikan määrittelyyn, täytäntöönpanoon, yhteiseen hallinnointiin ja arviointiin, on hallinnointimalli, joka vastaa parhaiten kalastuksen tarpeisiin ja edistää kalastajien keskuudessa eniten ennaltaehkäisevää toimintaa; |
| --- | --- |

8.

katsoo, että YKP:lle viimeisten 30 vuoden ajan ominainen ylikeskitetty kalastuksenhoitomalli on epäonnistunut ja että nykyisen uudistuksen täytyy johtaa mielekkääseen hallinnon hajauttamiseen; katsoo, että YKP:n uudistuksella on luotava olosuhteet, joissa otetaan huomioon paikalliset, alueelliset ja kansalliset erityispiirteet; korostaa, että paikallinen hallinnointi, jota tukevat tieteelliset tiedot sekä alan kuuleminen ja osallistuminen politiikan määrittelyyn, täytäntöönpanoon, yhteiseen hallinnointiin ja arviointiin, on hallinnointimalli, joka vastaa parhaiten kalastuksen tarpeisiin ja edistää kalastajien keskuudessa eniten ennaltaehkäisevää toimintaa;

| 9. | katsoo, että alueellisilla neuvoa-antavilla toimikunnilla pitäisi olla uuden hajautetun ja alueellisen YKP:n mukaisesti paljon merkittävämpi asema tulevassa yhteisessä kalastuspolitiikassa; |
| --- | --- |

9.

katsoo, että alueellisilla neuvoa-antavilla toimikunnilla pitäisi olla uuden hajautetun ja alueellisen YKP:n mukaisesti paljon merkittävämpi asema tulevassa yhteisessä kalastuspolitiikassa;

| 10. | katsoo, että on äärimmäisen tärkeää vahvistaa neuvoa-antavien komiteoiden asemaa ja tarkastella yhteistyötä ja resurssien yhteistä hallinnointia sekä mahdollistaa tällä tavoin näiden komiteoiden luonteen säilyttäminen ja niiden arvon lisääminen, jotta niistä voi tulla hallinnointifoorumi, jolla ei ole päätöksentekovaltaa ja johon alan sidosryhmät ja kansalaisjärjestöt osallistuvat, ja mahdollistaa näin pienimuotoisen kalastuksen ongelmaa koskevien monialaisten kysymysten käsittely; |
| --- | --- |

10.

katsoo, että on äärimmäisen tärkeää vahvistaa neuvoa-antavien komiteoiden asemaa ja tarkastella yhteistyötä ja resurssien yhteistä hallinnointia sekä mahdollistaa tällä tavoin näiden komiteoiden luonteen säilyttäminen ja niiden arvon lisääminen, jotta niistä voi tulla hallinnointifoorumi, jolla ei ole päätöksentekovaltaa ja johon alan sidosryhmät ja kansalaisjärjestöt osallistuvat, ja mahdollistaa näin pienimuotoisen kalastuksen ongelmaa koskevien monialaisten kysymysten käsittely;

| 11. | ottaa huomioon, että yhden hallinnointimuodon määrääminen kaikille jäsenvaltioille, esimerkiksi siirrettävät kalastusoikeudet, ei ole asianmukainen ratkaisu johtuen suurista, kalastukselle tyypillisistä eroista EU-alueella; |
| --- | --- |

11.

ottaa huomioon, että yhden hallinnointimuodon määrääminen kaikille jäsenvaltioille, esimerkiksi siirrettävät kalastusoikeudet, ei ole asianmukainen ratkaisu johtuen suurista, kalastukselle tyypillisistä eroista EU-alueella;

| 12. | katsoo erilaisten kalastuksen hallintamallien olemassaolon edulliseksi, jotka ovat jäsenvaltioiden ja/tai vapaaehtoisjärjestelmien käytettävissä ja valittavissa alueellistetun YKP:n alalla; |
| --- | --- |

12.

katsoo erilaisten kalastuksen hallintamallien olemassaolon edulliseksi, jotka ovat jäsenvaltioiden ja/tai vapaaehtoisjärjestelmien käytettävissä ja valittavissa alueellistetun YKP:n alalla;

| 13. | vastustaa ehdottomasti siirrettävien kalastusoikeuksien pakollista soveltamista mihin tahansa laivastoon; katsoo, että päätös siirrettävien kalastusoikeuksien soveltamisesta tai soveltamatta jättämisestä sekä laivastonosien sisällyttämisestä tähän järjestelmään, olisi jätettävä jäsenvaltioille yhteisymmärryksessä toimivaltaisten alueiden kanssa ja otettava huomioon sidosryhmien erilaiset tilanteet ja näkemykset; katsoo, että jäsenvaltioiden on jo mahdollista ottaa käyttöön siirrettävien kalastusoikeuksien järjestelmä kansallisessa lainsäädännössään; |
| --- | --- |

13.

vastustaa ehdottomasti siirrettävien kalastusoikeuksien pakollista soveltamista mihin tahansa laivastoon; katsoo, että päätös siirrettävien kalastusoikeuksien soveltamisesta tai soveltamatta jättämisestä sekä laivastonosien sisällyttämisestä tähän järjestelmään, olisi jätettävä jäsenvaltioille yhteisymmärryksessä toimivaltaisten alueiden kanssa ja otettava huomioon sidosryhmien erilaiset tilanteet ja näkemykset; katsoo, että jäsenvaltioiden on jo mahdollista ottaa käyttöön siirrettävien kalastusoikeuksien järjestelmä kansallisessa lainsäädännössään;

| 14. | kiinnittää huomiota siihen, että CPT-järjestelmää ei voida nähdä varmana keinona ratkaisemaan sivusaaliiden ja ylikapasiteetin ongelmia; painottaa, että normatiivinen lähestymistapa, jota voidaan käyttää pyyntiponnistuksiin tarvittaviin tarkastuksiin, on aina mahdollinen vaihtoehto markkinalähtöiselle lähestymistavalle; |
| --- | --- |

14.

kiinnittää huomiota siihen, että CPT-järjestelmää ei voida nähdä varmana keinona ratkaisemaan sivusaaliiden ja ylikapasiteetin ongelmia; painottaa, että normatiivinen lähestymistapa, jota voidaan käyttää pyyntiponnistuksiin tarvittaviin tarkastuksiin, on aina mahdollinen vaihtoehto markkinalähtöiselle lähestymistavalle;

| 15. | ottaa huomioon, että kerran asetettujen hallinnon yleisten päämäärien tulee antaa joustavuutta jäsenvaltioille ja toimivaltaisille alueille, jotta nämä voivat päättää näiden tavoitteiden saavuttamisen kannalta parhaiten soveltuvista hallinnointisäännöistä alueellistamisen yhteydessä, erityisesti kalastusoikeuksien myöntämisestä ottaen huomioon laivastojen, kalastuksen ja kalavarojen erityispiirteet; |
| --- | --- |

15.

ottaa huomioon, että kerran asetettujen hallinnon yleisten päämäärien tulee antaa joustavuutta jäsenvaltioille ja toimivaltaisille alueille, jotta nämä voivat päättää näiden tavoitteiden saavuttamisen kannalta parhaiten soveltuvista hallinnointisäännöistä alueellistamisen yhteydessä, erityisesti kalastusoikeuksien myöntämisestä ottaen huomioon laivastojen, kalastuksen ja kalavarojen erityispiirteet;

| 16. | kiinnittää huomiota siihen, miten tärkeää on, että kaikki asiaankuuluvat sidosryhmät otetaan mukaan pienimuotoista rannikkokalastusta koskevan politiikan suunnitteluun; |
| --- | --- |

16.

kiinnittää huomiota siihen, miten tärkeää on, että kaikki asiaankuuluvat sidosryhmät otetaan mukaan pienimuotoista rannikkokalastusta koskevan politiikan suunnitteluun;

| 17. | kiinnittää huomiota paitsi laivaston määrän tärkeyteen myös siihen, millainen kumulatiivinen vaikutus sillä on kalavaroihin, sekä sen kalastusmenetelmien valikoivuuteen ja kestävyyteen; ottaa huomioon, että tulevan YKP:n tulee kannustaa laivastojen ympäristöllisen, taloudellisen ja sosiaalisen kestävyyden (korjausten ja turvallisuuden, asumismukavuuden, työolojen, energiatehokkuuden ja kalojen varastointitilojen taso) parantamiseen tukien sellaisten osa-alueiden ja toimijoiden asteittaista kehittämistä, jotka käyttävät kalavaroja ja meriympäristöä säästäviä valikoivia pyyntimenetelmiä ja -välineitä ja jotka hyödyttävät eniten yhteisöjä, joihin kuuluvat luomalla uusia ja laadukkaita työpaikkoja; puolustaa merialueiden nykyisten kalavarojen suojelun ja kalastuksesta sekä äyriäisten ja simpukoiden pyynnistä riippuvaisen paikallisen sosioekonomisen rakenteen suojelun välistä kestävää tasapainoa; |
| --- | --- |

17.

kiinnittää huomiota paitsi laivaston määrän tärkeyteen myös siihen, millainen kumulatiivinen vaikutus sillä on kalavaroihin, sekä sen kalastusmenetelmien valikoivuuteen ja kestävyyteen; ottaa huomioon, että tulevan YKP:n tulee kannustaa laivastojen ympäristöllisen, taloudellisen ja sosiaalisen kestävyyden (korjausten ja turvallisuuden, asumismukavuuden, työolojen, energiatehokkuuden ja kalojen varastointitilojen taso) parantamiseen tukien sellaisten osa-alueiden ja toimijoiden asteittaista kehittämistä, jotka käyttävät kalavaroja ja meriympäristöä säästäviä valikoivia pyyntimenetelmiä ja -välineitä ja jotka hyödyttävät eniten yhteisöjä, joihin kuuluvat luomalla uusia ja laadukkaita työpaikkoja; puolustaa merialueiden nykyisten kalavarojen suojelun ja kalastuksesta sekä äyriäisten ja simpukoiden pyynnistä riippuvaisen paikallisen sosioekonomisen rakenteen suojelun välistä kestävää tasapainoa;

Laivaston erityispiirteet

| 18. | vastustaa laivastojen pyyntikapasiteetin yleistä ja mielivaltaista vähentämistä ja korostaa, että kun sitä mukautetaan tarpeen tullen, mukautus ei voi perustua ainoastaan markkinakriteereihin; katsoo, että tällaisen mukauttamisen olisi kuitenkin korostettava ekosysteemistä lähestymistapaa, jossa pienimuotoisen kalastuksen hallintoon liittyvät yksittäiset päätökset tehdään alueellisella tasolla ja ehdottomasti toissijaisuusperiaatteen mukaisesti, jolloin kalastukselle taataan eriytetty käsittely, jossa etusijalla on pääsy resursseihin ja joka suojaa pienimuotoisen kalastuksen laivastoja sekä varmistaa yhteisöjen osallistumisen; pyytää pikaisesti tekemään tutkimuksen EU:n laivastojen kapasiteetista; |
| --- | --- |

18.

vastustaa laivastojen pyyntikapasiteetin yleistä ja mielivaltaista vähentämistä ja korostaa, että kun sitä mukautetaan tarpeen tullen, mukautus ei voi perustua ainoastaan markkinakriteereihin; katsoo, että tällaisen mukauttamisen olisi kuitenkin korostettava ekosysteemistä lähestymistapaa, jossa pienimuotoisen kalastuksen hallintoon liittyvät yksittäiset päätökset tehdään alueellisella tasolla ja ehdottomasti toissijaisuusperiaatteen mukaisesti, jolloin kalastukselle taataan eriytetty käsittely, jossa etusijalla on pääsy resursseihin ja joka suojaa pienimuotoisen kalastuksen laivastoja sekä varmistaa yhteisöjen osallistumisen; pyytää pikaisesti tekemään tutkimuksen EU:n laivastojen kapasiteetista;

| 19. | vastustaa tietyn laivaston pyyntikapasiteetin yleistä vähentämistä, joka perustuu ainoastaan ja pakollisesti markkinakriteereihin, jotka siirrettävien kalastusoikeuksien mahdollinen ja ei-toivottu täytäntöönpano asettavat; |
| --- | --- |

19.

vastustaa tietyn laivaston pyyntikapasiteetin yleistä vähentämistä, joka perustuu ainoastaan ja pakollisesti markkinakriteereihin, jotka siirrettävien kalastusoikeuksien mahdollinen ja ei-toivottu täytäntöönpano asettavat;

| 20. | korostaa, että on tärkeää lisätä entisestään sosiaalista, taloudellista ja alueellista yhteenkuuluvuutta koskevaa tutkimusta; katsoo, että tarvitaan Euroopan tason tilastoja ja indikaattoreita, jotka tuottavat luotettavia ja riittävän merkittäviä sosioekonomisia, tieteellisiä ja ympäristöä koskevia tietoja, mukaan luettuina sekä ammattimaisen että virkistyskalastuksen kalakantojen ja saaliiden laaja-alainen arviointi, ja pyytää myöntämään riittävästi varoja tähän tarkoitukseen; katsoo, että tällaisten tietojen olisi myös kuvastettava täysimääräisesti maantieteellisiä, kulttuurisia ja alueellisia eroja; |
| --- | --- |

20.

korostaa, että on tärkeää lisätä entisestään sosiaalista, taloudellista ja alueellista yhteenkuuluvuutta koskevaa tutkimusta; katsoo, että tarvitaan Euroopan tason tilastoja ja indikaattoreita, jotka tuottavat luotettavia ja riittävän merkittäviä sosioekonomisia, tieteellisiä ja ympäristöä koskevia tietoja, mukaan luettuina sekä ammattimaisen että virkistyskalastuksen kalakantojen ja saaliiden laaja-alainen arviointi, ja pyytää myöntämään riittävästi varoja tähän tarkoitukseen; katsoo, että tällaisten tietojen olisi myös kuvastettava täysimääräisesti maantieteellisiä, kulttuurisia ja alueellisia eroja;

| 21. | vaatii Euroopan komissiota arvioimaan EU:n laivaston kapasiteettia, jotta voidaan tehdä mahdollisimman tarkoituksenmukaisia päätöksiä; |
| --- | --- |

21.

vaatii Euroopan komissiota arvioimaan EU:n laivaston kapasiteettia, jotta voidaan tehdä mahdollisimman tarkoituksenmukaisia päätöksiä;

| 22. | pyytää komissiota seuraamaan ja mukauttamaan jäsenvaltioiden kalastuslaivastojen kapasiteetin ylärajoja niin, että ne vastaavat luotettavia tietoja ja että tekniikan kehittyminen otetaan huomioon; |
| --- | --- |

22.

pyytää komissiota seuraamaan ja mukauttamaan jäsenvaltioiden kalastuslaivastojen kapasiteetin ylärajoja niin, että ne vastaavat luotettavia tietoja ja että tekniikan kehittyminen otetaan huomioon;

| 23. | huomauttaa, että mukaan luettavien alusten kohonnut määrä sekä pyyntimenetelmien ja kalastustapojen moninaisuus ovat tekijöitä, jotka asettavat huomattavia vaatimuksia ja haasteita pienimuotoisen kalastuksen hallinnolle; korostaa, että tiedon saatavuus on oleellista hallinnoinnin tehokkuuden kannalta ja että pienimuotoisesta kalastuksesta on välttämätöntä saada enemmän ja parempaa tietoa; |
| --- | --- |

23.

huomauttaa, että mukaan luettavien alusten kohonnut määrä sekä pyyntimenetelmien ja kalastustapojen moninaisuus ovat tekijöitä, jotka asettavat huomattavia vaatimuksia ja haasteita pienimuotoisen kalastuksen hallinnolle; korostaa, että tiedon saatavuus on oleellista hallinnoinnin tehokkuuden kannalta ja että pienimuotoisesta kalastuksesta on välttämätöntä saada enemmän ja parempaa tietoa;

| 24. | vaatii komissiota yhteistyössä jäsenvaltioiden, alueellisten neuvoa-antavien toimikuntien ja sidosryhmien kanssa täydentämään EU:n pienimuotoisen kalastuksen kuvausta sekä esittämään sen jakautumisen EU:ssa kalastuksenhoidon tarkoituksia varten; vaatii komissiota erityisesti vuorovaikutuksessa jäsenvaltioiden kanssa tekemään kattavan ja tarkan katselmuksen pienimuotoisen kalastuksen eri segmenttien koosta, ominaisuuksista ja jakautumisesta ja analysoimaan niin tarkasti kuin mahdollista, missä, milloin ja miten kalastetaan, jotta voidaan tunnistaa laivaston osat, joissa on ylikapasiteettia, ja sen syyt; |
| --- | --- |

24.

vaatii komissiota yhteistyössä jäsenvaltioiden, alueellisten neuvoa-antavien toimikuntien ja sidosryhmien kanssa täydentämään EU:n pienimuotoisen kalastuksen kuvausta sekä esittämään sen jakautumisen EU:ssa kalastuksenhoidon tarkoituksia varten; vaatii komissiota erityisesti vuorovaikutuksessa jäsenvaltioiden kanssa tekemään kattavan ja tarkan katselmuksen pienimuotoisen kalastuksen eri segmenttien koosta, ominaisuuksista ja jakautumisesta ja analysoimaan niin tarkasti kuin mahdollista, missä, milloin ja miten kalastetaan, jotta voidaan tunnistaa laivaston osat, joissa on ylikapasiteettia, ja sen syyt;

| 25. | huomauttaa, että nykyään yhteisön osallistuminen rahoituksen hankintaan sekä biologisten tietojen käsittelyyn ja hankintaan, jotka auttavat tietoon perustuvaa hallinnointia, ei ylitä 50:tä prosenttia; vaatii tämän vuoksi yhteisön ponnistelujen lisäämistä tällä alalla ja nostamaan yhteisrahoituksen suurinta sallittua mahdollista määrää; |
| --- | --- |

25.

huomauttaa, että nykyään yhteisön osallistuminen rahoituksen hankintaan sekä biologisten tietojen käsittelyyn ja hankintaan, jotka auttavat tietoon perustuvaa hallinnointia, ei ylitä 50:tä prosenttia; vaatii tämän vuoksi yhteisön ponnistelujen lisäämistä tällä alalla ja nostamaan yhteisrahoituksen suurinta sallittua mahdollista määrää;

| 26. | varoittaa virkistyskalastuksen nykytilan ja kehityksen tietämyksen syventämisen välttämättömyydestä, sisältäen sen taloudelliset, sosiaaliset ja ympäristölliset vaikutukset; kiinnittää huomiota tilanteisiin, joissa virkistyskalastus ylittää soveltamisalansa ja harjoittaa laitonta kilpailua ammattikalastuksen kanssa kalan pyynnin ja markkinoinnin suhteen aiheuttaen markkinaosuuden pienenemisen paikallisella ja alueellisella tasolla ja alentaen ensimyyntihintoja; |
| --- | --- |

26.

varoittaa virkistyskalastuksen nykytilan ja kehityksen tietämyksen syventämisen välttämättömyydestä, sisältäen sen taloudelliset, sosiaaliset ja ympäristölliset vaikutukset; kiinnittää huomiota tilanteisiin, joissa virkistyskalastus ylittää soveltamisalansa ja harjoittaa laitonta kilpailua ammattikalastuksen kanssa kalan pyynnin ja markkinoinnin suhteen aiheuttaen markkinaosuuden pienenemisen paikallisella ja alueellisella tasolla ja alentaen ensimyyntihintoja;

Tukitoimet

| 27. | panee merkille, että uusi EMKR on suunniteltu sellaiseksi, että erityisesti pienimuotoista rannikkokalastusta harjoittavat laivaston osat voivat saada rahoitusta; panee merkille, että jäsenvaltioiden on EMKR:n edistämän yleisen kehyksen pohjalta asetettava rahoitusta koskevat painopisteensä antaakseen vastauksen tämän osa-alueen erityisongelmiin ja tukeakseen asianomaisten kalatalousalueiden kestävää paikallista hallinnointia; |
| --- | --- |

27.

panee merkille, että uusi EMKR on suunniteltu sellaiseksi, että erityisesti pienimuotoista rannikkokalastusta harjoittavat laivaston osat voivat saada rahoitusta; panee merkille, että jäsenvaltioiden on EMKR:n edistämän yleisen kehyksen pohjalta asetettava rahoitusta koskevat painopisteensä antaakseen vastauksen tämän osa-alueen erityisongelmiin ja tukeakseen asianomaisten kalatalousalueiden kestävää paikallista hallinnointia;

| 28. | puolustaa välttämättömyyttä ylläpitää rahoitusvälinettä, joka säilyttää syrjäisimpien alueiden yhteisrahoitettavien toimenpiteiden tuen korottamisen periaatteen, sekä auttaa suojelemaan niitä erityismekanismeja, joilla hyvitetään kalastustoimintaan ja kalastustuotteiden jakeluun liittyviä lisäkustannuksia, ottaen huomioon rakenteelliset rajoitukset, jotka näillä alueilla vaikuttavat kalastusalaan; |
| --- | --- |

28.

puolustaa välttämättömyyttä ylläpitää rahoitusvälinettä, joka säilyttää syrjäisimpien alueiden yhteisrahoitettavien toimenpiteiden tuen korottamisen periaatteen, sekä auttaa suojelemaan niitä erityismekanismeja, joilla hyvitetään kalastustoimintaan ja kalastustuotteiden jakeluun liittyviä lisäkustannuksia, ottaen huomioon rakenteelliset rajoitukset, jotka näillä alueilla vaikuttavat kalastusalaan;

| 29. | ottaa huomioon eräiden kalastuksesta riippuvaisten rannikkoyhteisöjen epävarman tilanteen ja taantumisen sekä vaihtoehtojen puutteen taloustoiminnan monipuolistamiseksi ja korostaa, että on vahvistettava olemassa olevia välineitä, rahastoja ja mekanismeja yhteenkuuluvuuden takaamiseksi työllisyyden ja ekologisen kestävyyden suhteen; katsoo, että tämän merkitys olisi erityisesti tunnustettava uudessa YKP:ssa ja monivuotisessa rahoituskehyksessä; korostaa lisäksi, että on tärkeää suosia pienimuotoisen kalastusalan yhteishallintoa ja osallistumista päätöksentekoon edistämällä paikallisia ja alueellisia strategioita sekä tällä alalla tehtävää rajat ylittävää yhteistyötä, johon sisältyy Euroopan meri- ja kalatalousrahaston, Euroopan sosiaalirahaston ja Euroopan aluekehitysrahaston asianmukaisesti rahoittamia kehitys-, tutkimus- ja koulutushankkeita; |
| --- | --- |

29.

ottaa huomioon eräiden kalastuksesta riippuvaisten rannikkoyhteisöjen epävarman tilanteen ja taantumisen sekä vaihtoehtojen puutteen taloustoiminnan monipuolistamiseksi ja korostaa, että on vahvistettava olemassa olevia välineitä, rahastoja ja mekanismeja yhteenkuuluvuuden takaamiseksi työllisyyden ja ekologisen kestävyyden suhteen; katsoo, että tämän merkitys olisi erityisesti tunnustettava uudessa YKP:ssa ja monivuotisessa rahoituskehyksessä; korostaa lisäksi, että on tärkeää suosia pienimuotoisen kalastusalan yhteishallintoa ja osallistumista päätöksentekoon edistämällä paikallisia ja alueellisia strategioita sekä tällä alalla tehtävää rajat ylittävää yhteistyötä, johon sisältyy Euroopan meri- ja kalatalousrahaston, Euroopan sosiaalirahaston ja Euroopan aluekehitysrahaston asianmukaisesti rahoittamia kehitys-, tutkimus- ja koulutushankkeita;

| 30. | kehottaa jäsenvaltioita ottamaan huomioon naisten taloudellisen, sosiaalisen ja kulttuurisen roolin merkityksen kalataloudelle, jotta naiset voivat saada sosiaalietuuksia; korostaa, että naisten aktiivinen osallistuminen eri kalastukseen liittyviin toimiin toisaalta edistää kulttuuriperinteiden ja tiettyjen käytäntöjen säilyttämistä, toisaalta edistää heidän yhteisöjensä säilymistä, ja takaa siten kyseisten alueiden kulttuurisen monimuotoisuuden suojelun; |
| --- | --- |

30.

kehottaa jäsenvaltioita ottamaan huomioon naisten taloudellisen, sosiaalisen ja kulttuurisen roolin merkityksen kalataloudelle, jotta naiset voivat saada sosiaalietuuksia; korostaa, että naisten aktiivinen osallistuminen eri kalastukseen liittyviin toimiin toisaalta edistää kulttuuriperinteiden ja tiettyjen käytäntöjen säilyttämistä, toisaalta edistää heidän yhteisöjensä säilymistä, ja takaa siten kyseisten alueiden kulttuurisen monimuotoisuuden suojelun;

| 31. | katsoo, että tulevan EMKR:n sääntöjen täytäntöönpanon pitäisi tarjota mahdollisuus rahoittaa muun muassa seuraavia aloja koskevia toimia:






  — | turvallisuuden, asumisolosuhteiden ja alusten työolojen parantaminen, saaliin säilyttämisen tehostaminen sekä taloudellisen ja ympäristöllisen kestävyyden parantaminen (kalastusmenetelmien valikoitavuus, energiatehokkuus jne.) niiden kalastuskapasiteettia lisäämättä |
| --- | --- | --- |

31.

katsoo, että tulevan EMKR:n sääntöjen täytäntöönpanon pitäisi tarjota mahdollisuus rahoittaa muun muassa seuraavia aloja koskevia toimia:

—

turvallisuuden, asumisolosuhteiden ja alusten työolojen parantaminen, saaliin säilyttämisen tehostaminen sekä taloudellisen ja ympäristöllisen kestävyyden parantaminen (kalastusmenetelmien valikoitavuus, energiatehokkuus jne.) niiden kalastuskapasiteettia lisäämättä

| — | investoinnit kestävämpiin pyydyksiin |
| --- | --- |

—

investoinnit kestävämpiin pyydyksiin

| — | alan nuorentumisen edistäminen ottamalla nuoria mukaan kalastustoimintaan ja pitämällä heidät kalastustoiminnassa sellaisen erityisen kannustuspalkkion avulla, jolla vastataan alan kohtaamiin työllisyys- ja kestävyyshaasteisiin, sekä aloituspaketeilla, joilla pyritään varmistamaan uuden kalastajasukupolven tuleminen pienimuotoisen kalastuksen alalle |
| --- | --- |

—

alan nuorentumisen edistäminen ottamalla nuoria mukaan kalastustoimintaan ja pitämällä heidät kalastustoiminnassa sellaisen erityisen kannustuspalkkion avulla, jolla vastataan alan kohtaamiin työllisyys- ja kestävyyshaasteisiin, sekä aloituspaketeilla, joilla pyritään varmistamaan uuden kalastajasukupolven tuleminen pienimuotoisen kalastuksen alalle

| — | erikoistuneiden kalastussatamien ja erityisten tilojen rakentaminen kalastustuotteiden purkamista, varastointia ja myyntiä varten |
| --- | --- |

—

erikoistuneiden kalastussatamien ja erityisten tilojen rakentaminen kalastustuotteiden purkamista, varastointia ja myyntiä varten

| — | alan ammattilaisten yhdistymisen, järjestäytymisen ja yhteistyön tukeminen |
| --- | --- |

—

alan ammattilaisten yhdistymisen, järjestäytymisen ja yhteistyön tukeminen

| — | laatupolitiikan edistäminen |
| --- | --- |

—

laatupolitiikan edistäminen

| — | pienimuotoisesta kalastuksesta eniten riippuvaisten rannikkoyhteisöjen taloudellisten ja sosiaalisten rakenteiden yhteenkuuluvuuden lujittamisen tukeminen erityisesti syrjäisimmillä alueilla vahvistaen näiden rannikkoalueiden kehitystä |
| --- | --- |

—

pienimuotoisesta kalastuksesta eniten riippuvaisten rannikkoyhteisöjen taloudellisten ja sosiaalisten rakenteiden yhteenkuuluvuuden lujittamisen tukeminen erityisesti syrjäisimmillä alueilla vahvistaen näiden rannikkoalueiden kehitystä

| — | äyriäisten ja simpukoiden pyynnin kestävien käytäntöjen tukeminen muun muassa tukemalla tämän toiminnan harjoittajia, joista monet ovat naisia, joilla on työperäisiä sairauksia |
| --- | --- |

—

äyriäisten ja simpukoiden pyynnin kestävien käytäntöjen tukeminen muun muassa tukemalla tämän toiminnan harjoittajia, joista monet ovat naisia, joilla on työperäisiä sairauksia

| — | pienimuotoisesta kalastuksesta ja laajamittaisesta vesiviljelystä peräisin olevien tuotteiden markkinoinnin ja myynninedistämisen tukeminen luomalla eurooppalainen tuotemerkki, jolla tunnistetaan eurooppalaisesta pienimuotoisesta kalastuksesta sekä äyriäisten ja simpukoiden pyynnistä peräisin olevat tuotteet, jotka ovat aina hyvien kestävyyskäytäntöjen ja yhteisen kalastuspolitiikan periaatteiden mukaisia |
| --- | --- |

—

pienimuotoisesta kalastuksesta ja laajamittaisesta vesiviljelystä peräisin olevien tuotteiden markkinoinnin ja myynninedistämisen tukeminen luomalla eurooppalainen tuotemerkki, jolla tunnistetaan eurooppalaisesta pienimuotoisesta kalastuksesta sekä äyriäisten ja simpukoiden pyynnistä peräisin olevat tuotteet, jotka ovat aina hyvien kestävyyskäytäntöjen ja yhteisen kalastuspolitiikan periaatteiden mukaisia

| — | sellaisten valistus- ja markkinointikampanjoiden tukeminen, joissa kuluttajille ja nuorille kerrotaan siitä, miten tärkeää on kuluttaa pienimuotoisen kalastustoiminnan tuottamaa kalaa, sekä paikalliseen talouteen ja ympäristöön kohdistuvista myönteisistä vaikutuksista |
| --- | --- |

—

sellaisten valistus- ja markkinointikampanjoiden tukeminen, joissa kuluttajille ja nuorille kerrotaan siitä, miten tärkeää on kuluttaa pienimuotoisen kalastustoiminnan tuottamaa kalaa, sekä paikalliseen talouteen ja ympäristöön kohdistuvista myönteisistä vaikutuksista

| — | Euroopan meri- ja kalatalousrahaston rahoituksen myöntäminen siten, että kalastusalasta tehdään naisystävällisempi uudistamalla alaa ja tarjoamalla asianmukaiset laitteet ja tilat (kuten pukuhuoneet aluksilla tai satamissa) |
| --- | --- |

—

Euroopan meri- ja kalatalousrahaston rahoituksen myöntäminen siten, että kalastusalasta tehdään naisystävällisempi uudistamalla alaa ja tarjoamalla asianmukaiset laitteet ja tilat (kuten pukuhuoneet aluksilla tai satamissa)

| — | naisten, kuten verkonkutojien, satamatyöntekijöiden ja pakkaajien, yhdistysten tukeminen |
| --- | --- |

—

naisten, kuten verkonkutojien, satamatyöntekijöiden ja pakkaajien, yhdistysten tukeminen

| — | ammatillinen koulutus, erityisesti kalastusalalla työskentelevien naisten ammatillinen koulutus, jolla pyritään helpottamaan heidän pääsyään kalastusalan johtotehtäviin ja teknisiin tehtäviin |
| --- | --- |

—

ammatillinen koulutus, erityisesti kalastusalalla työskentelevien naisten ammatillinen koulutus, jolla pyritään helpottamaan heidän pääsyään kalastusalan johtotehtäviin ja teknisiin tehtäviin

| — | naisten aseman parantaminen kalastusalalla erityisesti tukemalla maalla toteutettavia toimia ja kyseisiä ammattilaisia sekä toimenpiteitä, jotka liittyvät kalastukseen ja kaikkiin sen vaiheisiin; |
| --- | --- |

—

naisten aseman parantaminen kalastusalalla erityisesti tukemalla maalla toteutettavia toimia ja kyseisiä ammattilaisia sekä toimenpiteitä, jotka liittyvät kalastukseen ja kaikkiin sen vaiheisiin;

| 32. | korostaa, että tulevaisuudessa Euroopan meri- ja kalatalousrahaston määrärahojen käytössä tulisi etusijalle asettaa projektit, joiden tarjoamat ratkaisut on integroitu niin, että ne hyödyttävät kaikkia rannikkoyhteisöjä mahdollisimman laajasti niiden projektin kustannuksella, jotka hyödyttävät vain rajallista määrää toimijoita; ottaa huomioon, että Euroopan meri- ja kalatalousrahaston määrärahojen käytön tulisi olla taattu kalastajille ja perheille eikä ainoastaan alusten omistajille; |
| --- | --- |

32.

korostaa, että tulevaisuudessa Euroopan meri- ja kalatalousrahaston määrärahojen käytössä tulisi etusijalle asettaa projektit, joiden tarjoamat ratkaisut on integroitu niin, että ne hyödyttävät kaikkia rannikkoyhteisöjä mahdollisimman laajasti niiden projektin kustannuksella, jotka hyödyttävät vain rajallista määrää toimijoita; ottaa huomioon, että Euroopan meri- ja kalatalousrahaston määrärahojen käytön tulisi olla taattu kalastajille ja perheille eikä ainoastaan alusten omistajille;

| 33. | painottaa, että kalastus- ja viljelytuotteiden yhteisien markkinajärjestelyjen (YMJ) on mahdollistettava osaltaan pienimuotoisen kalastuksen tulojen paraneminen, markkinoiden vakaus, kalataloustuotteiden entistä parempi kaupan pitäminen ja niiden lisäarvon nousu; on huolestunut vielä olemassa olevien julkisten markkinasääntelyvälineiden purkamismahdollisuudesta – sääntelyä harjoittavat valtion laitokset ja maalla tapahtuvaa varastointia tukevat laitokset – ja vaatii kunnianhimoista uudistusta, joka vahvistaisi YMJ:n välineitä, jotta sille asetetut tavoitteet voidaan saavuttaa; |
| --- | --- |

33.

painottaa, että kalastus- ja viljelytuotteiden yhteisien markkinajärjestelyjen (YMJ) on mahdollistettava osaltaan pienimuotoisen kalastuksen tulojen paraneminen, markkinoiden vakaus, kalataloustuotteiden entistä parempi kaupan pitäminen ja niiden lisäarvon nousu; on huolestunut vielä olemassa olevien julkisten markkinasääntelyvälineiden purkamismahdollisuudesta – sääntelyä harjoittavat valtion laitokset ja maalla tapahtuvaa varastointia tukevat laitokset – ja vaatii kunnianhimoista uudistusta, joka vahvistaisi YMJ:n välineitä, jotta sille asetetut tavoitteet voidaan saavuttaa;

| 34. | ehdottaa, että parhaiden käytäntöjen kannustamiseksi luodaan eurooppalainen laatumerkki sellaisten tuotteiden palkitsemiseksi, jotka ovat peräisin YKP:n periaatteiden mukaisesta pienimuotoisesta kalastuksesta; |
| --- | --- |

34.

ehdottaa, että parhaiden käytäntöjen kannustamiseksi luodaan eurooppalainen laatumerkki sellaisten tuotteiden palkitsemiseksi, jotka ovat peräisin YKP:n periaatteiden mukaisesta pienimuotoisesta kalastuksesta;

| 35. | puolustaa sellaisten mekanismien luomista, jotka varmistavat pienimuotoisen kalastuksen luoman niin sanottujen ulkoisvaikutusten tunnustamisen eivätkä ole markkinalähtöisiä – joko ympäristöllisellä tasolla tai rannikkoyhteisöjen sosiaalisen ja taloudellisen yhteenkuuluvuuden tasolla; |
| --- | --- |

35.

puolustaa sellaisten mekanismien luomista, jotka varmistavat pienimuotoisen kalastuksen luoman niin sanottujen ulkoisvaikutusten tunnustamisen eivätkä ole markkinalähtöisiä – joko ympäristöllisellä tasolla tai rannikkoyhteisöjen sosiaalisen ja taloudellisen yhteenkuuluvuuden tasolla;

| 36. | katsoo, että on tärkeää edistää lisäarvon oikeudenmukaista ja asianmukaista jakautumista kalatalousalan koko arvoketjussa; |
| --- | --- |

36.

katsoo, että on tärkeää edistää lisäarvon oikeudenmukaista ja asianmukaista jakautumista kalatalousalan koko arvoketjussa;

| 37. | vaatii kolmansista maista tuotujen kalataloustuotteiden tarkkaa seurantaa ja varmentamista, jolloin varmistetaan, että kalataloustuotteet ovat kestäviä ja että ne täyttävät samat vaatimukset, joita edellytetään yhteisön tuottajilta (esimerkiksi merkintöjen, jäljitettävyyden, kasvinsuojelusääntöjen ja minimikokojen suhteen); |
| --- | --- |

37.

vaatii kolmansista maista tuotujen kalataloustuotteiden tarkkaa seurantaa ja varmentamista, jolloin varmistetaan, että kalataloustuotteet ovat kestäviä ja että ne täyttävät samat vaatimukset, joita edellytetään yhteisön tuottajilta (esimerkiksi merkintöjen, jäljitettävyyden, kasvinsuojelusääntöjen ja minimikokojen suhteen);

| 38. | puolustaa (EMKR:n tai muulla alueella) sellaisten erityisten ja tilapäisten tukimekanismien luomista, joita voitaisiin käyttää sellaisissa hätätilanteissa kuin luonnonkatastrofit tai ihmisen aiheuttamat katastrofit (öljypäästöt, vesien pilaantuminen jne.), kalakantojen elvyttämissuunnitelmista tai rakenneuudistuksesta johtuvat kalastustoiminnan keskeyttämiset tai yhtäkkiset ja suhdanteista johtuvat polttoaineiden hinnan nousut; |
| --- | --- |

38.

puolustaa (EMKR:n tai muulla alueella) sellaisten erityisten ja tilapäisten tukimekanismien luomista, joita voitaisiin käyttää sellaisissa hätätilanteissa kuin luonnonkatastrofit tai ihmisen aiheuttamat katastrofit (öljypäästöt, vesien pilaantuminen jne.), kalakantojen elvyttämissuunnitelmista tai rakenneuudistuksesta johtuvat kalastustoiminnan keskeyttämiset tai yhtäkkiset ja suhdanteista johtuvat polttoaineiden hinnan nousut;

| 39. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ryhtymään toimiin sen varmistamiseksi, että naiset hyötyisivät palkkatasa-arvosta sekä muista sosiaalisista ja taloudellisista oikeuksista, mukaan luettuna vakuutus, joka kattaa riskit, joille he altistuvat työskennellessään kalastusalalla, ja että heidän erityiset sairautensa tunnustetaan ammattitaudeiksi; |
| --- | --- |

39.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ryhtymään toimiin sen varmistamiseksi, että naiset hyötyisivät palkkatasa-arvosta sekä muista sosiaalisista ja taloudellisista oikeuksista, mukaan luettuna vakuutus, joka kattaa riskit, joille he altistuvat työskennellessään kalastusalalla, ja että heidän erityiset sairautensa tunnustetaan ammattitaudeiksi;

| 40. | tunnustaa toiminnan väliaikaisen keskeyttämisen – biologiset suojeluajat – tärkeänä kalavarojen suojelukeinona, jonka tehokkuus on osoitettu ja jolla on tärkeä tehtävä kalavarojen kestävässä hallinnassa; tunnustaa, että lajien tärkeisiin elinvaiheisiin liittyvien biologisten suojeluaikojen käyttöönotto mahdollistaa sellaisen kantojen kehittymisen, jonka avulla kalastustoimintaa voidaan ylläpitää suojeluaikojen ulkopuolella; katsoo, että tämän perusteella on oikein ja tarpeellista kompensoida taloudellisesti kalastajien tuloja toiminnan harjoittamisen ulkopuolella muun muassa Euroopan meri- ja kalatalousrahaston kautta; |
| --- | --- |

40.

tunnustaa toiminnan väliaikaisen keskeyttämisen – biologiset suojeluajat – tärkeänä kalavarojen suojelukeinona, jonka tehokkuus on osoitettu ja jolla on tärkeä tehtävä kalavarojen kestävässä hallinnassa; tunnustaa, että lajien tärkeisiin elinvaiheisiin liittyvien biologisten suojeluaikojen käyttöönotto mahdollistaa sellaisen kantojen kehittymisen, jonka avulla kalastustoimintaa voidaan ylläpitää suojeluaikojen ulkopuolella; katsoo, että tämän perusteella on oikein ja tarpeellista kompensoida taloudellisesti kalastajien tuloja toiminnan harjoittamisen ulkopuolella muun muassa Euroopan meri- ja kalatalousrahaston kautta;

| 41. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita harkitsemaan pienimuotoisen kalastuksen positiivisen syrjinnän muotoja suhteessa laajamuotoiseen kalastukseen ja teollisempiin laivastoihin ja varmistamaan samalla kaiken kalastustoiminnan tehokkaan ja toteuttamiskelpoisen hallinnon; ottaa huomioon, että erityyppisten kalastustapojen eriyttäminen, määrittäen näin yksinomaisen pääsyn vyöhykkeet pienimuotoiselle kalastukselle on yksi huomioon otettava mahdollisuus; |
| --- | --- |

41.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita harkitsemaan pienimuotoisen kalastuksen positiivisen syrjinnän muotoja suhteessa laajamuotoiseen kalastukseen ja teollisempiin laivastoihin ja varmistamaan samalla kaiken kalastustoiminnan tehokkaan ja toteuttamiskelpoisen hallinnon; ottaa huomioon, että erityyppisten kalastustapojen eriyttäminen, määrittäen näin yksinomaisen pääsyn vyöhykkeet pienimuotoiselle kalastukselle on yksi huomioon otettava mahdollisuus;

| 42. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltiota ryhtymään toimiin edistääkseen ja parantaakseen sekä oikeudellista että sosiaalista tunnustusta naisten kalastusalalla tekemälle työlle ja varmistaakseen, että perheyrityksissä täysi- tai osa-aikaisesti työskenteleville naisille tai puolisoitaan avustaville naisille, jotka edistävät siten omaa ja perheensä taloudellista kestävyyttä, myönnetään oikeudellisesti tunnustettu asema ja vastaavat sosiaalietuudet kuin itsenäisinä ammatinharjoittajina toimiville henkilöille erityisesti soveltamalla direktiiviä 2010/41/EU ja että heille taataan sosiaaliset ja taloudelliset oikeudet, mukaan lukien palkkatasa-arvo, työn (väliaikaisesta tai lopullisesta) keskeytyksestä maksettavat työttömyysavustukset, oikeus eläkkeeseen, työ- ja perhe-elämän yhteensovittaminen, vanhempainvapaan ja sosiaaliturvan saaminen, pääsy ilmaisiin terveydenhuoltopalveluihin, työterveys ja työturvallisuus ja muut sosiaaliset ja taloudelliset oikeudet sekä vakuutus, joka kattaa riskit merellä; |
| --- | --- |

42.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltiota ryhtymään toimiin edistääkseen ja parantaakseen sekä oikeudellista että sosiaalista tunnustusta naisten kalastusalalla tekemälle työlle ja varmistaakseen, että perheyrityksissä täysi- tai osa-aikaisesti työskenteleville naisille tai puolisoitaan avustaville naisille, jotka edistävät siten omaa ja perheensä taloudellista kestävyyttä, myönnetään oikeudellisesti tunnustettu asema ja vastaavat sosiaalietuudet kuin itsenäisinä ammatinharjoittajina toimiville henkilöille erityisesti soveltamalla direktiiviä 2010/41/EU ja että heille taataan sosiaaliset ja taloudelliset oikeudet, mukaan lukien palkkatasa-arvo, työn (väliaikaisesta tai lopullisesta) keskeytyksestä maksettavat työttömyysavustukset, oikeus eläkkeeseen, työ- ja perhe-elämän yhteensovittaminen, vanhempainvapaan ja sosiaaliturvan saaminen, pääsy ilmaisiin terveydenhuoltopalveluihin, työterveys ja työturvallisuus ja muut sosiaaliset ja taloudelliset oikeudet sekä vakuutus, joka kattaa riskit merellä;

| 43. | puolustaa pienimuotoisen kalastuksen harjoittamista koskevan erityisjärjestelmän säilyttämistä 12 meripeninkulman alueella; |
| --- | --- |

43.

puolustaa pienimuotoisen kalastuksen harjoittamista koskevan erityisjärjestelmän säilyttämistä 12 meripeninkulman alueella;

| 44. | pitää välttämättömänä ottaa pienimuotoinen kalastus erityisesti mukaan keskusteluihin 12 meripeninkulman vyöhykkeen aluesuunnittelusta, sillä tätä aluetta käytetään moniin tarkoituksiin, niin että samalla alueella, jolla harjoitetaan kalastustoimintaa, sijaitsee myös avomeren tuulivoimageneraattoreita ja suojeltuja merialueita ja sieltä otetaan soraa; |
| --- | --- |

44.

pitää välttämättömänä ottaa pienimuotoinen kalastus erityisesti mukaan keskusteluihin 12 meripeninkulman vyöhykkeen aluesuunnittelusta, sillä tätä aluetta käytetään moniin tarkoituksiin, niin että samalla alueella, jolla harjoitetaan kalastustoimintaa, sijaitsee myös avomeren tuulivoimageneraattoreita ja suojeltuja merialueita ja sieltä otetaan soraa;

| 45. | kiinnittää huomiota välttämättömyyteen, että pienimuotoisen kalastuksen ammattilaiset osallistuisivat suuressa määrin hallinnointiin sekä kalastuspolitiikan määrittämiseen ja täytäntöönpanoon; korostaa voimakkaamman tukemisen tärkeyttä kohdistuen kalastajaryhmiin ja ammattialojen järjestöihin, jotka haluavat jakaa vastuun YKP:n täytäntöönpanosta politiikan laajempaa hajauttamista silmällä pitäen; kehottaa pienimuotoisen kalastuksen harjoittajia joko liittymään olemassa oleviin tuottajajärjestöihin tai perustamaan uusia tuottajajärjestöjä; |
| --- | --- |

45.

kiinnittää huomiota välttämättömyyteen, että pienimuotoisen kalastuksen ammattilaiset osallistuisivat suuressa määrin hallinnointiin sekä kalastuspolitiikan määrittämiseen ja täytäntöönpanoon; korostaa voimakkaamman tukemisen tärkeyttä kohdistuen kalastajaryhmiin ja ammattialojen järjestöihin, jotka haluavat jakaa vastuun YKP:n täytäntöönpanosta politiikan laajempaa hajauttamista silmällä pitäen; kehottaa pienimuotoisen kalastuksen harjoittajia joko liittymään olemassa oleviin tuottajajärjestöihin tai perustamaan uusia tuottajajärjestöjä;

o

o o

| 46. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle, alueiden komitealle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja alueellisille neuvoa-antaville toimikunnille. |
| --- | --- |

46.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle, alueiden komitealle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja alueellisille neuvoa-antaville toimikunnille.

---

(1)  EYVL L 358, 31.12.2002, s. 59.

(2)  EUVL L 223, 15.8.2006, s. 1.

(3)  EUVL C 286 E, 23.11.2006, s. 519.

(4)  EUVL C 300 E, 9.12.2006, s. 504.

(5)  EUVL C 295 E, 4.12.2009, s. 1.

(6)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2012)0052.

(7)  EUVL C 348 E, 21.12.2010, s. 15.

---

| 16.12.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 419/175 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 419/175

---

P7_TA(2012)0461

Yhteisen kalastuspolitiikan ulkoinen ulottuvuus

Euroopan parlamentin päätöslauselma 22. marraskuuta 2012 yhteisen kalastuspolitiikan ulkoisesta ulottuvuudesta (2011/2318(INI))

(2015/C 419/26)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT),

| — | ottaa huomioon 13. heinäkuuta 2011 annetun komission tiedonannon yhteisen kalastuspolitiikan ulkoisesta ulottuvuudesta (COM(2011)0424), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. heinäkuuta 2011 annetun komission tiedonannon yhteisen kalastuspolitiikan ulkoisesta ulottuvuudesta (COM(2011)0424),

| — | ottaa huomioon 10. joulukuuta 1982 tehdyn Yhdistyneiden kansakuntien merioikeusyleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. joulukuuta 1982 tehdyn Yhdistyneiden kansakuntien merioikeusyleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon hajallaan olevien kalakantojen ja laajasti vaeltavien kalakantojen säilyttämistä ja hoitoa koskevien 10. joulukuuta 1982 tehdyn Yhdistyneiden kansakuntien merioikeusyleissopimuksen määräysten täytäntöönpanosta vuonna 1995 tehdyn sopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon hajallaan olevien kalakantojen ja laajasti vaeltavien kalakantojen säilyttämistä ja hoitoa koskevien 10. joulukuuta 1982 tehdyn Yhdistyneiden kansakuntien merioikeusyleissopimuksen määräysten täytäntöönpanosta vuonna 1995 tehdyn sopimuksen,

| — | ottaa huomioon YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestö FAO:n vastuuntuntoista kalastusta koskevat menettelysäännöt, jotka hyväksyttiin FAO:n kokouksessa lokakuussa 1995, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestö FAO:n vastuuntuntoista kalastusta koskevat menettelysäännöt, jotka hyväksyttiin FAO:n kokouksessa lokakuussa 1995,

| — | ottaa huomioon tiedon saannista, yleisön osallistumisoikeudesta päätöksentekoon sekä muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeudesta ympäristöasioissa Århusissa kesäkuussa 1998 tehdyn yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tiedon saannista, yleisön osallistumisoikeudesta päätöksentekoon sekä muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeudesta ympäristöasioissa Århusissa kesäkuussa 1998 tehdyn yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon FAO:n neuvoston marraskuussa 2000 hyväksymän FAO:n kalastuskapasiteetin hallinnon kansainvälisen toimintasuunnitelman (IPOA-Capacity), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon FAO:n neuvoston marraskuussa 2000 hyväksymän FAO:n kalastuskapasiteetin hallinnon kansainvälisen toimintasuunnitelman (IPOA-Capacity),

| — | ottaa huomioon kalastus- ja vesiviljelyalan tilaa maailmassa vuonna 2010 käsittelevän FAO:n raportin ”The State of World Fisheries and Aquaculture 2010”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kalastus- ja vesiviljelyalan tilaa maailmassa vuonna 2010 käsittelevän FAO:n raportin ”The State of World Fisheries and Aquaculture 2010”,

| — | ottaa huomioon 29. syyskuuta 2008 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1005/2008 laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen ehkäisemistä, estämistä ja poistamista koskevasta yhteisön järjestelmästä (LIS-asetus) (1) ja 29. syyskuuta 2008 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1006/2008 yhteisön kalastusaluksille myönnettävistä luvista kalastustoiminnan harjoittamiseksi yhteisön vesien ulkopuolella ja kolmansien maiden alusten pääsystä yhteisön vesille (kalastuslupa-asetus) (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 29. syyskuuta 2008 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1005/2008 laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen ehkäisemistä, estämistä ja poistamista koskevasta yhteisön järjestelmästä (LIS-asetus) (1) ja 29. syyskuuta 2008 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1006/2008 yhteisön kalastusaluksille myönnettävistä luvista kalastustoiminnan harjoittamiseksi yhteisön vesien ulkopuolella ja kolmansien maiden alusten pääsystä yhteisön vesille (kalastuslupa-asetus) (2),

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yhteisestä kalastuspolitiikasta (COM(2011)0425), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yhteisestä kalastuspolitiikasta (COM(2011)0425),

| — | ottaa huomioon 17. marraskuuta 2011 antamansa päätöslauselman laittoman kalastuksen torjumisesta – EU:n rooli (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. marraskuuta 2011 antamansa päätöslauselman laittoman kalastuksen torjumisesta – EU:n rooli (3),

| — | ottaa huomioon 25. helmikuuta 2010 antamansa päätöslauselman yhteisen kalastuspolitiikan tulevaisuutta koskevasta vihreästä kirjasta (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. helmikuuta 2010 antamansa päätöslauselman yhteisen kalastuspolitiikan tulevaisuutta koskevasta vihreästä kirjasta (4),

| — | ottaa huomioon 8. heinäkuuta 2010 antamansa päätöslauselman EU:hun tuotavia kala- ja vesiviljelytuotteita koskevista tuontijärjestelyistä YKP:n tulevan uudistuksen kannalta (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. heinäkuuta 2010 antamansa päätöslauselman EU:hun tuotavia kala- ja vesiviljelytuotteita koskevista tuontijärjestelyistä YKP:n tulevan uudistuksen kannalta (5),

| — | ottaa huomioon 12. toukokuuta 2011 antamansa päätöslauselman EU:n ja Mauritanian välisestä kalastuskumppanuussopimuksesta (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. toukokuuta 2011 antamansa päätöslauselman EU:n ja Mauritanian välisestä kalastuskumppanuussopimuksesta (6),

| — | ottaa huomioon 14. joulukuuta 2011 antamansa päätöslauselman pöytäkirjasta Euroopan yhteisön ja Marokon kalastuskumppanuussopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamisesta (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. joulukuuta 2011 antamansa päätöslauselman pöytäkirjasta Euroopan yhteisön ja Marokon kalastuskumppanuussopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamisesta (7),

| — | ottaa huomioon 19. ja 20. maaliskuuta 2012 pidetyssä maatalous- ja kalastusneuvoston kokouksessa hyväksytyt päätelmät YKP:n ulkoisesta ulottuvuudesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. ja 20. maaliskuuta 2012 pidetyssä maatalous- ja kalastusneuvoston kokouksessa hyväksytyt päätelmät YKP:n ulkoisesta ulottuvuudesta,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan,

| — | ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan mietinnön sekä kehitysyhteistyövaliokunnan ja kansainvälisen kaupan valiokunnan lausunnot (A7-0290/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan mietinnön sekä kehitysyhteistyövaliokunnan ja kansainvälisen kaupan valiokunnan lausunnot (A7-0290/2012),

| A. | ottaa huomioon, että kaksi kolmasosaa maailman valtameristä on kansallisen lainkäyttövallan ulkopuolella ja että näillä alueilla kalastuksenhoidon kattavan ja perinpohjaisen oikeudellisen järjestelmän on perustuttava vuoden 1982 YK:n merioikeusyleissopimukseen ja asianmukaisiin oikeudellisiin välineisiin; ottaa huomioon, että kalastuksen kestävä hoito on strategisesti merkittävää kalastuksesta riippuvaisille rannikkoyhteisöille ja elintarviketurvalle; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että kaksi kolmasosaa maailman valtameristä on kansallisen lainkäyttövallan ulkopuolella ja että näillä alueilla kalastuksenhoidon kattavan ja perinpohjaisen oikeudellisen järjestelmän on perustuttava vuoden 1982 YK:n merioikeusyleissopimukseen ja asianmukaisiin oikeudellisiin välineisiin; ottaa huomioon, että kalastuksen kestävä hoito on strategisesti merkittävää kalastuksesta riippuvaisille rannikkoyhteisöille ja elintarviketurvalle;

| B. | ottaa huomioon, että 85:tä prosenttia niistä maailman kalakannoista, joista tietoja on saatavilla, hyödynnetään joko täysimääräisesti tai liikaa, mikä ilmenee YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestön FAO:n tuoreimmista arvioista, huolimatta siitä, että FAO:n vuoden 2010 raportti osoittaa hyvien hoitokäytäntöjen toteuttamisen tuoneen edistystä koko maailmassa liikakalastettujen kalakantojen ja meriekosysteemien elpymiseen; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että 85:tä prosenttia niistä maailman kalakannoista, joista tietoja on saatavilla, hyödynnetään joko täysimääräisesti tai liikaa, mikä ilmenee YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestön FAO:n tuoreimmista arvioista, huolimatta siitä, että FAO:n vuoden 2010 raportti osoittaa hyvien hoitokäytäntöjen toteuttamisen tuoneen edistystä koko maailmassa liikakalastettujen kalakantojen ja meriekosysteemien elpymiseen;

| C. | ottaa huomioon, että EU on yksi maailman tärkeimmistä kalastusalan toimijoista, joka on perinteisesti vahvasti läsnä ja harjoittaa merkittävää toimintaa maailman kaikilla valtamerillä yhdistelmänä, joka koostuu sen kalastuslaivaston pyyntiponnistuksista, EU-peräisistä investoinneista, kahdenvälisisistä kalastussopimuksista ja osallistumisesta kaikkiin tärkeimpiin alueellisiin kalastuksenhoitojärjestöihin, kun se samalla kannustaa hyviä käytäntöjä ja ihmisoikeuksien kunnioittamista; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että EU on yksi maailman tärkeimmistä kalastusalan toimijoista, joka on perinteisesti vahvasti läsnä ja harjoittaa merkittävää toimintaa maailman kaikilla valtamerillä yhdistelmänä, joka koostuu sen kalastuslaivaston pyyntiponnistuksista, EU-peräisistä investoinneista, kahdenvälisisistä kalastussopimuksista ja osallistumisesta kaikkiin tärkeimpiin alueellisiin kalastuksenhoitojärjestöihin, kun se samalla kannustaa hyviä käytäntöjä ja ihmisoikeuksien kunnioittamista;

| D. | ottaa huomioon, että EU on yksi kalastustuotteiden tärkeimmistä markkinoista ja maailman suurin kalastustuotteiden tuoja ja että EU:ssa kulutetaan määrällisesti 11 prosenttia maailman kalavaroista ja EU:hun tuodaan 24 prosenttia arvona laskettuna kalastustuotteista, vaikka se pyytää vain kahdeksan prosenttia koko maailman saaliista (kaksi prosenttia, jos mukaan lasketaan vain unionin ulkopuoliset merialueet); |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että EU on yksi kalastustuotteiden tärkeimmistä markkinoista ja maailman suurin kalastustuotteiden tuoja ja että EU:ssa kulutetaan määrällisesti 11 prosenttia maailman kalavaroista ja EU:hun tuodaan 24 prosenttia arvona laskettuna kalastustuotteista, vaikka se pyytää vain kahdeksan prosenttia koko maailman saaliista (kaksi prosenttia, jos mukaan lasketaan vain unionin ulkopuoliset merialueet);

| E. | ottaa huomioon, että alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen kiintiöt ovat perustuneet pääosin aikaisempiin saalismääriin, mikä on johtanut siihen, että kehitysmaille on myönnetty etuuskohteluun perustuva pääsyoikeus maailman kalakantoihin; katsoo, että niiden on nyt otettava huomioon niiden rannikkokehitysmaiden kalastus, jotka ovat olleet riippuvaisia maansa viereisistä kalavaroista sukupolvien ajan, mitä EU:n on kunnioitettava; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen kiintiöt ovat perustuneet pääosin aikaisempiin saalismääriin, mikä on johtanut siihen, että kehitysmaille on myönnetty etuuskohteluun perustuva pääsyoikeus maailman kalakantoihin; katsoo, että niiden on nyt otettava huomioon niiden rannikkokehitysmaiden kalastus, jotka ovat olleet riippuvaisia maansa viereisistä kalavaroista sukupolvien ajan, mitä EU:n on kunnioitettava;

| F. | katsoo, että EU:n on pyrittävä varmistamaan kehitysyhteistyöpolitiikan johdonmukaisuus SEUT-sopimuksen 208 artiklan 1 kohdan mukaisesti, jossa todetaan, että ”unioni ottaa huomioon kehitysyhteistyöpolitiikan tavoitteet toteuttaessaan muita sellaisia politiikkoja, jotka voivat vaikuttaa kehitysmaihin”; |
| --- | --- |

F.

katsoo, että EU:n on pyrittävä varmistamaan kehitysyhteistyöpolitiikan johdonmukaisuus SEUT-sopimuksen 208 artiklan 1 kohdan mukaisesti, jossa todetaan, että ”unioni ottaa huomioon kehitysyhteistyöpolitiikan tavoitteet toteuttaessaan muita sellaisia politiikkoja, jotka voivat vaikuttaa kehitysmaihin”;

| G. | katsoo, että EU:n on yhtä lailla sovellettava kaikkia muita kolmansiin maihin liittyviä politiikkojaan – kalastus-, terveys-, kauppa-, työllisyys- ja ympäristöpolitiikat, yhteisen ulkopolitiikan tavoitteet ja Eurooppa 2020 -strategian saavuttaminen – johdonmukaisesti ja koordinoidusti; |
| --- | --- |

G.

katsoo, että EU:n on yhtä lailla sovellettava kaikkia muita kolmansiin maihin liittyviä politiikkojaan – kalastus-, terveys-, kauppa-, työllisyys- ja ympäristöpolitiikat, yhteisen ulkopolitiikan tavoitteet ja Eurooppa 2020 -strategian saavuttaminen – johdonmukaisesti ja koordinoidusti;

| H. | katsoo, että kestävän kalastuksen varmistamiseksi monissa tapauksissa EU:n pyytämistä kalakannoista tai EU:n markkinoille suunnatuista kalakannoista on hankittava parempaa tietoa niiden tilasta sekä varmistettava paikallisten laivastojen ja muiden kolmansien maiden laivastojen kalastamia kokonaismääriä koskevan tiedon saatavuus; |
| --- | --- |

H.

katsoo, että kestävän kalastuksen varmistamiseksi monissa tapauksissa EU:n pyytämistä kalakannoista tai EU:n markkinoille suunnatuista kalakannoista on hankittava parempaa tietoa niiden tilasta sekä varmistettava paikallisten laivastojen ja muiden kolmansien maiden laivastojen kalastamia kokonaismääriä koskevan tiedon saatavuus;

| I. | katsoo, että käyttöön on saatava luotettavia tieteellisiä tutkimuksia siitä, millä kalastuslaivastolla on syntymässä tai voi syntyä liikakapasiteettia; |
| --- | --- |

I.

katsoo, että käyttöön on saatava luotettavia tieteellisiä tutkimuksia siitä, millä kalastuslaivastolla on syntymässä tai voi syntyä liikakapasiteettia;

| J. | katsoo, että YKP:llä on muodostettava väline, jonka avulla EU voi näyttää maailmalle, miten harjoitetaan vastuullista kalastustoimintaa ja parannetaan kalastuksen kansainvälistä hoitoa soveltamalla eurooppalaisia kalastuslaivaston hallinnointia koskevia standardeja; |
| --- | --- |

J.

katsoo, että YKP:llä on muodostettava väline, jonka avulla EU voi näyttää maailmalle, miten harjoitetaan vastuullista kalastustoimintaa ja parannetaan kalastuksen kansainvälistä hoitoa soveltamalla eurooppalaisia kalastuslaivaston hallinnointia koskevia standardeja;

| K. | katsoo, että EU:n on otettava keskeinen vastuu kansainvälisen yhteisön mobilisoinnista laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen (LIS-kalastus) torjumiseksi; |
| --- | --- |

K.

katsoo, että EU:n on otettava keskeinen vastuu kansainvälisen yhteisön mobilisoinnista laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen (LIS-kalastus) torjumiseksi;

| 1. | suhtautuu myönteisesti komission tiedonantoon ja sen sisältämiin lukuisiin myönteisiin ehdotuksiin, joilla edistetään EU:n ulkopuolisilla vesillä sekä syrjäisimmillä alueilla harjoitettavan EU:n kalastustoiminnan ja siihen liittyvän toiminnan kestävyyttä; katsoo kuitenkin, että asiakirjan soveltamisala ei ole riittävä, koska se keskittyy liiaksi kahdenvälisiin sopimuksiin ja monenvälisiin järjestöihin, ja että siinä olisi käsiteltävä yhdennetyllä tavalla muita toimintoja, joilla pyritään hankkimaan EU:n markkinoille suunnattuja tuotteita; |
| --- | --- |

1.

suhtautuu myönteisesti komission tiedonantoon ja sen sisältämiin lukuisiin myönteisiin ehdotuksiin, joilla edistetään EU:n ulkopuolisilla vesillä sekä syrjäisimmillä alueilla harjoitettavan EU:n kalastustoiminnan ja siihen liittyvän toiminnan kestävyyttä; katsoo kuitenkin, että asiakirjan soveltamisala ei ole riittävä, koska se keskittyy liiaksi kahdenvälisiin sopimuksiin ja monenvälisiin järjestöihin, ja että siinä olisi käsiteltävä yhdennetyllä tavalla muita toimintoja, joilla pyritään hankkimaan EU:n markkinoille suunnattuja tuotteita;

| 2. | vaatii, että EU:n on toimittava unionin politiikkojen johdonmukaisuuden pohjalta kalastusalan kansainvälisen hallinnoinnin parantamiseksi; |
| --- | --- |

2.

vaatii, että EU:n on toimittava unionin politiikkojen johdonmukaisuuden pohjalta kalastusalan kansainvälisen hallinnoinnin parantamiseksi;

| 3. | katsoo, että ulkopolitiikan ja kehitysyhteistyöpolitiikan koordinointi on hyvin tärkeää, jotta voidaan tehdä kestävää kalastusta koskevia kalastussopimuksia ja luoda tarvittavaa synergiaa EU:n ulkopuolisten kumppanimaiden kehityksen edistämiseksi nykyistä tehokkaammin; |
| --- | --- |

3.

katsoo, että ulkopolitiikan ja kehitysyhteistyöpolitiikan koordinointi on hyvin tärkeää, jotta voidaan tehdä kestävää kalastusta koskevia kalastussopimuksia ja luoda tarvittavaa synergiaa EU:n ulkopuolisten kumppanimaiden kehityksen edistämiseksi nykyistä tehokkaammin;

| 4. | katsoo, että EU:n kalastustuotteiden markkinoiden suuruus ja se maantieteellinen alue, jolla EU:n lipun alla purjehtivat alukset ja EU:n toimijoiden omistamat alukset harjoittavat kalastusta, asettaa unionille suuren vastuun, sillä sen on varmistettava, että kalastuksen ekologinen jalanjälki ja sosioekonominen vaikutus ovat kestäviä, ja sen on tarjottava kuluttajille korkealaatuisia kalastustuotteita Euroopassa ja muissa sellaisissa maissa, joissa myydään eurooppalaista kalaa ja siihen liittyviä tuotteita, ja katsoo myös, että sen on edistettävä rannikkokalastusyhteisöjen yhteiskunta- ja talousrakenteen kehittämistä sekä EU:n rajojen sisäpuolella että muualla; |
| --- | --- |

4.

katsoo, että EU:n kalastustuotteiden markkinoiden suuruus ja se maantieteellinen alue, jolla EU:n lipun alla purjehtivat alukset ja EU:n toimijoiden omistamat alukset harjoittavat kalastusta, asettaa unionille suuren vastuun, sillä sen on varmistettava, että kalastuksen ekologinen jalanjälki ja sosioekonominen vaikutus ovat kestäviä, ja sen on tarjottava kuluttajille korkealaatuisia kalastustuotteita Euroopassa ja muissa sellaisissa maissa, joissa myydään eurooppalaista kalaa ja siihen liittyviä tuotteita, ja katsoo myös, että sen on edistettävä rannikkokalastusyhteisöjen yhteiskunta- ja talousrakenteen kehittämistä sekä EU:n rajojen sisäpuolella että muualla;

| 5. | katsoo, että EU:n etujen mukaisen kalastuksen unionin vesillä ja niiden ulkopuolella ja EU:n markkinoille suunnattujen kalastustuotteiden olisi perustuttava samoihin ympäristöllistä ja sosiaalista kestävyyttä ja avoimuutta koskeviin vaatimuksiin niin unionin sisävesillä kuin ulkovesillä ja että näitä samoja periaatteita on puolustettava ja vaadittava kolmansilta mailta kahdenvälisellä ja monenvälisellä tasolla; katsoo myös, että olisi sovellettava poisheittämiskieltoa samanaikaisesti kuin se otetaan käyttöön EU:n aluevesillä samojen lajien osalta siten, että käytetään kameravalvontaa ja tarkkailijoita sekä myönnetään asiaankuuluvia poikkeuksia, jotta vältetään paikallisesti kulutetun saaliin hinnanvaihtelut; |
| --- | --- |

5.

katsoo, että EU:n etujen mukaisen kalastuksen unionin vesillä ja niiden ulkopuolella ja EU:n markkinoille suunnattujen kalastustuotteiden olisi perustuttava samoihin ympäristöllistä ja sosiaalista kestävyyttä ja avoimuutta koskeviin vaatimuksiin niin unionin sisävesillä kuin ulkovesillä ja että näitä samoja periaatteita on puolustettava ja vaadittava kolmansilta mailta kahdenvälisellä ja monenvälisellä tasolla; katsoo myös, että olisi sovellettava poisheittämiskieltoa samanaikaisesti kuin se otetaan käyttöön EU:n aluevesillä samojen lajien osalta siten, että käytetään kameravalvontaa ja tarkkailijoita sekä myönnetään asiaankuuluvia poikkeuksia, jotta vältetään paikallisesti kulutetun saaliin hinnanvaihtelut;

| 6. | muistuttaa, että EU:n politiikkojen on oltava johdonmukaisia kehitysyhteistyön tavoitteiden kanssa SEUT-sopimuksen 208 artiklan mukaisesti; panee merkille, että tällainen johdonmukaisuus edellyttää koordinointia sekä komissiossa, jäsenvaltioiden hallituksissa että komission ja yksittäisten jäsenvaltioiden hallitusten välillä; |
| --- | --- |

6.

muistuttaa, että EU:n politiikkojen on oltava johdonmukaisia kehitysyhteistyön tavoitteiden kanssa SEUT-sopimuksen 208 artiklan mukaisesti; panee merkille, että tällainen johdonmukaisuus edellyttää koordinointia sekä komissiossa, jäsenvaltioiden hallituksissa että komission ja yksittäisten jäsenvaltioiden hallitusten välillä;

| 7. | toistaa, että EU:n päätösten johdonmukaisuuden parantamiseksi sen toimissa on otettava huomioon kauppa-, terveys-, työllisyys-, naapuruus-, ympäristö-, meri- ja ulkopolitiikkaan liittyvät näkökohdat ja Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttaminen; |
| --- | --- |

7.

toistaa, että EU:n päätösten johdonmukaisuuden parantamiseksi sen toimissa on otettava huomioon kauppa-, terveys-, työllisyys-, naapuruus-, ympäristö-, meri- ja ulkopolitiikkaan liittyvät näkökohdat ja Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttaminen;

| 8. | muistuttaa, että kalastuskapasiteetin hallinnon kansainvälinen toimintasuunnitelma (IPOA-Capacity) velvoitti EU:ta kehittämään ja toteuttamaan järjestelmän kalastuskapasiteetin hallintaa varten vuoteen 2005 mennessä; pyytää komissiota selvittämään, miksi se soveltaa ristiriitaisia lähestymistapoja kapasiteetin hallinnassa, kun se ehdottaa eräiden alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen jäädyttämistä, mutta samalla se kuitenkin esittää kapasiteettia koskevien tärkeimpien sääntelyrajoitusten poistamista EU:n laivastoilta; pyytää komissiota edistämään kalastuskapasiteetin mukauttamiseksi saatavilla oleviin kalavaroihin kahdenvälisiä ja monenvälisiä mekanismeja, joiden on todettu olevan tarpeellisia kaikkien näillä alueilla toimivien laivastojen harjoittaman kalavarojen kestävän hyödyntämisen kannalta; |
| --- | --- |

8.

muistuttaa, että kalastuskapasiteetin hallinnon kansainvälinen toimintasuunnitelma (IPOA-Capacity) velvoitti EU:ta kehittämään ja toteuttamaan järjestelmän kalastuskapasiteetin hallintaa varten vuoteen 2005 mennessä; pyytää komissiota selvittämään, miksi se soveltaa ristiriitaisia lähestymistapoja kapasiteetin hallinnassa, kun se ehdottaa eräiden alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen jäädyttämistä, mutta samalla se kuitenkin esittää kapasiteettia koskevien tärkeimpien sääntelyrajoitusten poistamista EU:n laivastoilta; pyytää komissiota edistämään kalastuskapasiteetin mukauttamiseksi saatavilla oleviin kalavaroihin kahdenvälisiä ja monenvälisiä mekanismeja, joiden on todettu olevan tarpeellisia kaikkien näillä alueilla toimivien laivastojen harjoittaman kalavarojen kestävän hyödyntämisen kannalta;

| 9. | katsoo, että yhteisen kalastuspolitiikan ulkoisen ulottuvuuden tavoitteet ja periaatteet olisi sisällytettävä perusasetukseen; |
| --- | --- |

9.

katsoo, että yhteisen kalastuspolitiikan ulkoisen ulottuvuuden tavoitteet ja periaatteet olisi sisällytettävä perusasetukseen;

Yleiset määräykset

| 10. | korostaa, että voimassa olevien kalastussopimusten säilyttämisen ja uusien kalastusmahdollisuuksien etsimisen kolmansissa maissa olisi oltava yksi ulkoisen kalastuspolitiikan ensisijaisista tavoitteista, ja toteaa samalla, että kun EU:n kalastusalukset lopettavat toimintansa jonkin kolmannen maan kalastusalueilla, kyseiset kalastusmahdollisuudet jaetaan yleensä muille kalastuslaivastoille, joiden luonnonvarojen säilyttämistä ja hoitoa sekä kestävyyttä koskevat vaatimukset ovat paljon heikommat kuin EU:n ajamat ja puolustamat vaatimukset; |
| --- | --- |

10.

korostaa, että voimassa olevien kalastussopimusten säilyttämisen ja uusien kalastusmahdollisuuksien etsimisen kolmansissa maissa olisi oltava yksi ulkoisen kalastuspolitiikan ensisijaisista tavoitteista, ja toteaa samalla, että kun EU:n kalastusalukset lopettavat toimintansa jonkin kolmannen maan kalastusalueilla, kyseiset kalastusmahdollisuudet jaetaan yleensä muille kalastuslaivastoille, joiden luonnonvarojen säilyttämistä ja hoitoa sekä kestävyyttä koskevat vaatimukset ovat paljon heikommat kuin EU:n ajamat ja puolustamat vaatimukset;

| 11. | kehottaa komissiota edistämään aavalla merellä ja kansallisen lainkäyttövallan alaisilla vesillä harjoitettavaa ympäristöllisesti, taloudellisesti ja sosiaalisesti kestävää kalastusta varten määriteltyjä selkeitä periaatteita ja tavoitteita kaikilla kansainvälisillä foorumeilla, joissa EU on osapuolena, ja panemaan näillä foorumeilla tehdyt päätökset nopeasti ja tehokkaasti täytäntöön; |
| --- | --- |

11.

kehottaa komissiota edistämään aavalla merellä ja kansallisen lainkäyttövallan alaisilla vesillä harjoitettavaa ympäristöllisesti, taloudellisesti ja sosiaalisesti kestävää kalastusta varten määriteltyjä selkeitä periaatteita ja tavoitteita kaikilla kansainvälisillä foorumeilla, joissa EU on osapuolena, ja panemaan näillä foorumeilla tehdyt päätökset nopeasti ja tehokkaasti täytäntöön;

| 12. | korostaa, että EU:n olisi laadittava erityinen kalastusalaa ja meren elollisten luonnonvarojen hoitoa koskeva strategia, joka kattaisi kaikki Välimeren rannikkovaltiot, jotka eivät ole EU:n jäseniä; |
| --- | --- |

12.

korostaa, että EU:n olisi laadittava erityinen kalastusalaa ja meren elollisten luonnonvarojen hoitoa koskeva strategia, joka kattaisi kaikki Välimeren rannikkovaltiot, jotka eivät ole EU:n jäseniä;

| 13. | kehottaa komissiota viemään eteenpäin maailmanlaajuista ja monenvälistä suunnitelmaa, jolla edistetään kestävää kalastusta ja merten biologisen monimuotoisuuden säilyttämistä, ja siirtymään merkittävää kalastustoimintaa maailman valtamerillä harjoittavien Yhdysvaltojen, Japanin ja Kiinan kaltaisten maiden ja muiden kolmansien maiden kanssa käytävistä vuoropuheluista tehokkaisiin kumppanuuksiin, jotta voitaisiin ratkaista sellaiset ehdottoman tärkeät kysymykset, kuten LIS-kalastuksen lopettaminen vähentämällä tarvittaessa niin liikakalastusta kuin laivastojen kapasiteettia sekä aavan meren valvonnan ja hallinnan vahvistaminen YK:n merioikeusyleissopimuksen ja muiden asiaankuuluvien välineiden periaatteiden mukaisesti; |
| --- | --- |

13.

kehottaa komissiota viemään eteenpäin maailmanlaajuista ja monenvälistä suunnitelmaa, jolla edistetään kestävää kalastusta ja merten biologisen monimuotoisuuden säilyttämistä, ja siirtymään merkittävää kalastustoimintaa maailman valtamerillä harjoittavien Yhdysvaltojen, Japanin ja Kiinan kaltaisten maiden ja muiden kolmansien maiden kanssa käytävistä vuoropuheluista tehokkaisiin kumppanuuksiin, jotta voitaisiin ratkaista sellaiset ehdottoman tärkeät kysymykset, kuten LIS-kalastuksen lopettaminen vähentämällä tarvittaessa niin liikakalastusta kuin laivastojen kapasiteettia sekä aavan meren valvonnan ja hallinnan vahvistaminen YK:n merioikeusyleissopimuksen ja muiden asiaankuuluvien välineiden periaatteiden mukaisesti;

| 14. | kehottaa komissiota edistämään kansainvälistä oikeutta ja erityisesti YK:n merioikeusyleissopimusta sekä osallistumista ILO:n yleissopimuksiin ja valvomaan näiden sääntöjen noudattamista; kannustaa komissiota tekemään yhteistyötä kolmansien maiden kanssa kaikilla asiaankuuluvilla foorumeilla ja erityisesti alueellisissa kalastuksenhoitojärjestöissä; |
| --- | --- |

14.

kehottaa komissiota edistämään kansainvälistä oikeutta ja erityisesti YK:n merioikeusyleissopimusta sekä osallistumista ILO:n yleissopimuksiin ja valvomaan näiden sääntöjen noudattamista; kannustaa komissiota tekemään yhteistyötä kolmansien maiden kanssa kaikilla asiaankuuluvilla foorumeilla ja erityisesti alueellisissa kalastuksenhoitojärjestöissä;

| 15. | katsoo, että EU:n olisi käynnistettävä YK:ssa aloite, jotta laadittaisiin maailmanlaajuinen saalis- ja jäljitettävyysasiakirjajärjestelmä, joka kattaa kaikki kansainvälisen kaupan kohteena olevat tärkeimmät kalalajit, perustuu lippuvaltion vastuuta koskevaan periaatteeseen, on LIS-asetuksen mukainen ja toimii keskeisenä välineenä olemassa olevien säilytys- ja hoitotoimenpiteiden noudattamisen vahvistamisessa ja LIS-kalastuksen torjumisessa vastuullisen kulutuksen edistämiseksi; |
| --- | --- |

15.

katsoo, että EU:n olisi käynnistettävä YK:ssa aloite, jotta laadittaisiin maailmanlaajuinen saalis- ja jäljitettävyysasiakirjajärjestelmä, joka kattaa kaikki kansainvälisen kaupan kohteena olevat tärkeimmät kalalajit, perustuu lippuvaltion vastuuta koskevaan periaatteeseen, on LIS-asetuksen mukainen ja toimii keskeisenä välineenä olemassa olevien säilytys- ja hoitotoimenpiteiden noudattamisen vahvistamisessa ja LIS-kalastuksen torjumisessa vastuullisen kulutuksen edistämiseksi;

| 16. | pyytää komissiota soveltamaan rohkeammin LIS-kalastuksesta annettua asetusta (EY) N:o 1005/2008 erityisesti sellaisten alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen sopimuspuolien osalta, jotka eivät tee aktiivista yhteistyötä LIS-kalastuksen tärkeimpien torjuntamekanismien perustamiseksi ja soveltamiseksi; |
| --- | --- |

16.

pyytää komissiota soveltamaan rohkeammin LIS-kalastuksesta annettua asetusta (EY) N:o 1005/2008 erityisesti sellaisten alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen sopimuspuolien osalta, jotka eivät tee aktiivista yhteistyötä LIS-kalastuksen tärkeimpien torjuntamekanismien perustamiseksi ja soveltamiseksi;

| 17. | katsoo, että EU:n olisi toimittava aktiivisesti YK:ssa, jotta kansainvälinen yhteisö löytäisi keinoja, joilla maailmanlaajuinen yhteisö voi puuttua seuraaviin kysymyksiin:






  — | nykyistä alueellisemman ja yhdennetymmän valtamerten maailmanlaajuinen hallinta, joka koskee sekä meren elollisia luonnonvaroja että muita luonnonvaroja |
| --- | --- | --- |

17.

katsoo, että EU:n olisi toimittava aktiivisesti YK:ssa, jotta kansainvälinen yhteisö löytäisi keinoja, joilla maailmanlaajuinen yhteisö voi puuttua seuraaviin kysymyksiin:

—

nykyistä alueellisemman ja yhdennetymmän valtamerten maailmanlaajuinen hallinta, joka koskee sekä meren elollisia luonnonvaroja että muita luonnonvaroja

| — | pilaantuminen ja ilmastonmuutoksen vaikutukset valtameriin, muun muassa arvokkaiden sinisten hiilinielujen suojeleminen ja kunnostaminen |
| --- | --- |

—

pilaantuminen ja ilmastonmuutoksen vaikutukset valtameriin, muun muassa arvokkaiden sinisten hiilinielujen suojeleminen ja kunnostaminen

| — | sosiaaliset standardit ja työolot; |
| --- | --- |

—

sosiaaliset standardit ja työolot;

| 18. | korostaa kalastusalan tukikurista WTO:ssa käytävien neuvottelujen merkitystä ja kehottaa EU:ta toimimaan entistä aktiivisemmin näissä neuvotteluissa; |
| --- | --- |

18.

korostaa kalastusalan tukikurista WTO:ssa käytävien neuvottelujen merkitystä ja kehottaa EU:ta toimimaan entistä aktiivisemmin näissä neuvotteluissa;

| 19. | katsoo, että tarvitaan mekanismeja ympäristön kannalta kestävistä ja sosiaalisesti oikeudenmukaisista lähteistä peräisin olevien unionin kalastustuotteiden markkinoinnin edistämiseksi EU:ssa ja sen ulkopuolella; |
| --- | --- |

19.

katsoo, että tarvitaan mekanismeja ympäristön kannalta kestävistä ja sosiaalisesti oikeudenmukaisista lähteistä peräisin olevien unionin kalastustuotteiden markkinoinnin edistämiseksi EU:ssa ja sen ulkopuolella;

| 20. | toteaa, että yhtenä YKP:n ulkoisen ulottuvuuden ensisijaisena tavoitteena on oltava EU:n pitkän matkan laivaston tulevaisuuden takaaminen etenkin siinä määrin kuin sillä on kalastusoikeuksia, jotka ovat muodostaneet taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen perustan maissa, joissa ne toimivat; |
| --- | --- |

20.

toteaa, että yhtenä YKP:n ulkoisen ulottuvuuden ensisijaisena tavoitteena on oltava EU:n pitkän matkan laivaston tulevaisuuden takaaminen etenkin siinä määrin kuin sillä on kalastusoikeuksia, jotka ovat muodostaneet taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen perustan maissa, joissa ne toimivat;

Kahdenväliset kalastussopimukset

| 21. | katsoo, että kumppanien välillä neuvoteltavien ja tasapuolisesti täytäntöönpantavien kahdenvälisten kalastussopimusten tai kestävää kalastusta koskevien sopimusten, jollaisiksi komissio ehdottaa niitä kutsuttavan, olisi perustuttava EU:n alusten harjoittamaan vastuulliseen ja kestävään kalavarojen hyödyntämiseen ja hyödytettävä molempia osapuolia tarjoamalla taloudellisia resursseja, teknistä ja tieteellistä asiantuntemusta sekä tukea entistä parempaa kalastuksenhoitoa ja hyvää hallintoa varten kolmannelle maalle ja sallimalla samalla sellaisen kalastustoiminnan jatkaminen, joka on sosioekonomisesti tärkeää ja EU:n toimitusten ja tiettyjen kehitysmaiden markkinoiden tärkeä tuoreiden ja jalostettujen tuotteiden hankintalähde; |
| --- | --- |

21.

katsoo, että kumppanien välillä neuvoteltavien ja tasapuolisesti täytäntöönpantavien kahdenvälisten kalastussopimusten tai kestävää kalastusta koskevien sopimusten, jollaisiksi komissio ehdottaa niitä kutsuttavan, olisi perustuttava EU:n alusten harjoittamaan vastuulliseen ja kestävään kalavarojen hyödyntämiseen ja hyödytettävä molempia osapuolia tarjoamalla taloudellisia resursseja, teknistä ja tieteellistä asiantuntemusta sekä tukea entistä parempaa kalastuksenhoitoa ja hyvää hallintoa varten kolmannelle maalle ja sallimalla samalla sellaisen kalastustoiminnan jatkaminen, joka on sosioekonomisesti tärkeää ja EU:n toimitusten ja tiettyjen kehitysmaiden markkinoiden tärkeä tuoreiden ja jalostettujen tuotteiden hankintalähde;

| 22. | kehottaa EU:ta asettamaan tavoitteeksi kestävää kalastusta koskevien yhteistyösopimuksien tekemisen mahdollisimman pian sellaisten naapurivaltioiden kanssa, joille EU myöntää rahoitusta ja teknistä tukea, jotta lisätään politiikanalan keskittämistä ja johdonmukaisuutta ja saavutetaan yhdenmukainen ja kestävä kalastuspolitiikka kaikilla yhteisillä merialueilla, millä lisätään YKP:n tehokkuutta kaikilla asianomaisilla alueilla; vaatii, että nämä sopimukset on tehtävä tasapuolisen ja oikeudenmukaisen yhteistyön hengessä ja ihmisoikeuksia kunnioittaen ja että tavoitteeksi on asetettava vastuiden tasapuolinen jakaminen unionin ja kunkin kumppanivaltion välillä; |
| --- | --- |

22.

kehottaa EU:ta asettamaan tavoitteeksi kestävää kalastusta koskevien yhteistyösopimuksien tekemisen mahdollisimman pian sellaisten naapurivaltioiden kanssa, joille EU myöntää rahoitusta ja teknistä tukea, jotta lisätään politiikanalan keskittämistä ja johdonmukaisuutta ja saavutetaan yhdenmukainen ja kestävä kalastuspolitiikka kaikilla yhteisillä merialueilla, millä lisätään YKP:n tehokkuutta kaikilla asianomaisilla alueilla; vaatii, että nämä sopimukset on tehtävä tasapuolisen ja oikeudenmukaisen yhteistyön hengessä ja ihmisoikeuksia kunnioittaen ja että tavoitteeksi on asetettava vastuiden tasapuolinen jakaminen unionin ja kunkin kumppanivaltion välillä;

| 23. | kehottaa EU:ta, että se naapurimaiden kanssa tehtävän yhteistyön ja yhteisten kalakantojen parantamiseksi pyrkii tekemään näiden maiden kanssa kestävää kalastusta koskevia kumppanuussopimuksia, joiden tavoitteena ei pitäisi olla kalastusoikeuksien saaminen EU:n aluksille vaan sellaiseen tilanteeseen pääseminen, jossa EU voisi tarjota rahoitusta ja teknistä tukea niin, että tavoitteena on saavuttaa rinnastettavissa olevat kestävät hoitosäännöt EU:ssa ja kolmannessa kumppanimaassa; |
| --- | --- |

23.

kehottaa EU:ta, että se naapurimaiden kanssa tehtävän yhteistyön ja yhteisten kalakantojen parantamiseksi pyrkii tekemään näiden maiden kanssa kestävää kalastusta koskevia kumppanuussopimuksia, joiden tavoitteena ei pitäisi olla kalastusoikeuksien saaminen EU:n aluksille vaan sellaiseen tilanteeseen pääseminen, jossa EU voisi tarjota rahoitusta ja teknistä tukea niin, että tavoitteena on saavuttaa rinnastettavissa olevat kestävät hoitosäännöt EU:ssa ja kolmannessa kumppanimaassa;

| 24. | muistuttaa, että nykyisten kestävää kalastusta koskevien sopimusten vaikutustenarvioinnissa on tärkeää erottaa oikein kolmansien maiden kalastusalan kehittämiseen ohjatut tuet sekä tuet, jotka ovat seurausta kalastusoikeuksien maksusta; |
| --- | --- |

24.

muistuttaa, että nykyisten kestävää kalastusta koskevien sopimusten vaikutustenarvioinnissa on tärkeää erottaa oikein kolmansien maiden kalastusalan kehittämiseen ohjatut tuet sekä tuet, jotka ovat seurausta kalastusoikeuksien maksusta;

| 25. | pitää kuitenkin valitettavana, että EU:n kahdenvälisillä sopimuksilla ei aina ole saavutettu edellä mainittuja mahdollisia hyötyjä, ja korostaa perussopimuksen 349 artiklan mukaisten syrjäisimpien alueiden vaikutustenarviointien tekemisen tarpeellisuutta aina, kun kyseiset alueet liittyvät asiaan, vaikka samalla on tunnustettu, että edellisen uudistuksen jälkeen on saatu aikaan huomattavaa parannusta; katsoo, että kalakantojen tieteellisen arvioinnin, avoimuuden, tavoitteiden saavuttamisen, paikalliselle väestölle syntyvien hyötyjen sekä kalastusalan hallinnon parantaminen ovat onnistuneiden sopimusten avaintekijöitä; |
| --- | --- |

25.

pitää kuitenkin valitettavana, että EU:n kahdenvälisillä sopimuksilla ei aina ole saavutettu edellä mainittuja mahdollisia hyötyjä, ja korostaa perussopimuksen 349 artiklan mukaisten syrjäisimpien alueiden vaikutustenarviointien tekemisen tarpeellisuutta aina, kun kyseiset alueet liittyvät asiaan, vaikka samalla on tunnustettu, että edellisen uudistuksen jälkeen on saatu aikaan huomattavaa parannusta; katsoo, että kalakantojen tieteellisen arvioinnin, avoimuuden, tavoitteiden saavuttamisen, paikalliselle väestölle syntyvien hyötyjen sekä kalastusalan hallinnon parantaminen ovat onnistuneiden sopimusten avaintekijöitä;

| 26. | suhtautuu myönteisesti komission aikomukseen sisällyttää tuleviin kahdenvälisiin sopimuksiin useita määräyksiä, joita ovat muuan muassa periaate, jolla rajoitetaan sellaisten kalavarojen kalastusta, joiden on tieteellisesti osoitettu olevan saaliin ylijäämää rannikkovaltion omalle kapasiteetille kansainvälisen merioikeusyleissopimuksen määräysten mukaisesti, ihmisoikeuksien turvaaminen kansainvälisen ihmisoikeussopimusten mukaisesti sekä yksinoikeuslauseke, jota on tosin lujitettava ja tunnustettava virallisesti sopimuksissa samalla kun huolehditaan kaikissa tapauksissa demokratian periaatteiden tinkimättömästä noudattamisesta; |
| --- | --- |

26.

suhtautuu myönteisesti komission aikomukseen sisällyttää tuleviin kahdenvälisiin sopimuksiin useita määräyksiä, joita ovat muuan muassa periaate, jolla rajoitetaan sellaisten kalavarojen kalastusta, joiden on tieteellisesti osoitettu olevan saaliin ylijäämää rannikkovaltion omalle kapasiteetille kansainvälisen merioikeusyleissopimuksen määräysten mukaisesti, ihmisoikeuksien turvaaminen kansainvälisen ihmisoikeussopimusten mukaisesti sekä yksinoikeuslauseke, jota on tosin lujitettava ja tunnustettava virallisesti sopimuksissa samalla kun huolehditaan kaikissa tapauksissa demokratian periaatteiden tinkimättömästä noudattamisesta;

| 27. | katsoo, että EU:n kahdenvälisissä sopimuksissa on noudatettava kansainvälisen merioikeusyleissopimuksen saaliin ylijäämää koskevan 62 artiklan lisäksi myös 69 ja 70 artiklaa, joissa tarkastellaan alueella sijaitsevien sisämaavaltioiden ja maantieteellisesti epäedullisessa asemassa olevien valtioiden oikeuksia, ottaen erityisesti huomioon paikallisväestön ravitsemustarpeet ja sosioekonomiset tarpeet; |
| --- | --- |

27.

katsoo, että EU:n kahdenvälisissä sopimuksissa on noudatettava kansainvälisen merioikeusyleissopimuksen saaliin ylijäämää koskevan 62 artiklan lisäksi myös 69 ja 70 artiklaa, joissa tarkastellaan alueella sijaitsevien sisämaavaltioiden ja maantieteellisesti epäedullisessa asemassa olevien valtioiden oikeuksia, ottaen erityisesti huomioon paikallisväestön ravitsemustarpeet ja sosioekonomiset tarpeet;

| 28. | katsoo, että ihmisoikeuslauseke olisi otettava käyttöön syrjimättömästi ja sitä on sovellettava sovelletaan yhtäläisesti kaikkiin maihin eikä ainoastaan kalastussopimuksiin vaan myös kauppasopimuksiin; katsoo, että EU:n on huolehdittava WTO:n kautta siitä, että rangaistaan sellaisten maiden tuotantoa, jotka eivät edelleenkään kunnioita ihmisoikeuksia tai joiden tehtaissa käytetään lapsityövoimaa tai joissa syrjitään naisia jättämällä korvaamatta ja tunnustamatta heidän työnsä ja taloudellinen panoksensa kalastus- ja vesiviljelyalalla; |
| --- | --- |

28.

katsoo, että ihmisoikeuslauseke olisi otettava käyttöön syrjimättömästi ja sitä on sovellettava sovelletaan yhtäläisesti kaikkiin maihin eikä ainoastaan kalastussopimuksiin vaan myös kauppasopimuksiin; katsoo, että EU:n on huolehdittava WTO:n kautta siitä, että rangaistaan sellaisten maiden tuotantoa, jotka eivät edelleenkään kunnioita ihmisoikeuksia tai joiden tehtaissa käytetään lapsityövoimaa tai joissa syrjitään naisia jättämällä korvaamatta ja tunnustamatta heidän työnsä ja taloudellinen panoksensa kalastus- ja vesiviljelyalalla;

| 29. | kannustaa ottamaan käyttöön ekosysteemiin perustuvan integroidun hoitomallin uusissa ja olemassa olevissa sopimuksissa; |
| --- | --- |

29.

kannustaa ottamaan käyttöön ekosysteemiin perustuvan integroidun hoitomallin uusissa ja olemassa olevissa sopimuksissa;

| 30. | katsoo, että koska yritysten panos lisääntyy tulevissa kalastussopimuksissa, vastaavasti yksittäisen alan on voitava vaikuttaa enemmän komission näissä sopimuksissa neuvottelemiin teknisiin toimenpiteisiin ja standardeihin; |
| --- | --- |

30.

katsoo, että koska yritysten panos lisääntyy tulevissa kalastussopimuksissa, vastaavasti yksittäisen alan on voitava vaikuttaa enemmän komission näissä sopimuksissa neuvottelemiin teknisiin toimenpiteisiin ja standardeihin;

| 31. | katsoo, että kalastuslupa-asetusta olisi muutettava siten, että EU:n lipun alla purjehtivien alusten, jotka ovat tilapäisesti poistuneet jäsenvaltion rekisteristä etsiäkseen kalastusmahdollisuuksia muualla, ei sallittaisi hyödyntää kestävää kalastusta koskevien sopimusten tai pöytäkirjojen, jotka ovat voimassa alusten poistuessa rekisteristä, mukaisia kalastusmahdollisuuksia 24 kuukauteen, jos ne myöhemmin palaavat EU:n rekisterin piiriin; katsoo, että samaa sääntöä olisi sovellettava väliaikaiseen lippuvaltion vaihtamiseen harjoitettaessa kalastusta alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen puitteissa; |
| --- | --- |

31.

katsoo, että kalastuslupa-asetusta olisi muutettava siten, että EU:n lipun alla purjehtivien alusten, jotka ovat tilapäisesti poistuneet jäsenvaltion rekisteristä etsiäkseen kalastusmahdollisuuksia muualla, ei sallittaisi hyödyntää kestävää kalastusta koskevien sopimusten tai pöytäkirjojen, jotka ovat voimassa alusten poistuessa rekisteristä, mukaisia kalastusmahdollisuuksia 24 kuukauteen, jos ne myöhemmin palaavat EU:n rekisterin piiriin; katsoo, että samaa sääntöä olisi sovellettava väliaikaiseen lippuvaltion vaihtamiseen harjoitettaessa kalastusta alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen puitteissa;

| 32. | katsoo, että nyt käytössä olevaa sosiaalista lauseketta olisi vahvistettava niin, että se sisältäisi velvoitteen noudattaa Kansainvälisen työjärjestön (ILO) yleissopimusta nro 188, kalastusalan työtä koskevaa ILO:n suositusta nro 199 sekä kahdeksaa ILO:n perussopimusta (8), ja varmistettava, että EU:n ulkopuolelta kotoisin olevien miehistön jäsenten, jotka työskentelevät EU:n lipun alla purjehtivilla aluksilla, työolot vastaavat EU:sta kotoisin olevien työntekijöiden oloja; |
| --- | --- |

32.

katsoo, että nyt käytössä olevaa sosiaalista lauseketta olisi vahvistettava niin, että se sisältäisi velvoitteen noudattaa Kansainvälisen työjärjestön (ILO) yleissopimusta nro 188, kalastusalan työtä koskevaa ILO:n suositusta nro 199 sekä kahdeksaa ILO:n perussopimusta (8), ja varmistettava, että EU:n ulkopuolelta kotoisin olevien miehistön jäsenten, jotka työskentelevät EU:n lipun alla purjehtivilla aluksilla, työolot vastaavat EU:sta kotoisin olevien työntekijöiden oloja;

| 33. | katsoo, että kestävää kalastusta koskevien sopimusten avulla olisi edistettävä kestävää kehitystä kolmansissa kumppanivaltioissa ja kannustettava paikallista yksityistä sektoria painottaen erityisesti pienimuotoista kalastusta ja pk-yrityksiä, ja kehottaa tätä varten parantamaan paikallisten kalastajien työllisyyttä sekä kehittämään paikallista, kestävää jalostusteollisuutta ja markkinointitoimintaa; |
| --- | --- |

33.

katsoo, että kestävää kalastusta koskevien sopimusten avulla olisi edistettävä kestävää kehitystä kolmansissa kumppanivaltioissa ja kannustettava paikallista yksityistä sektoria painottaen erityisesti pienimuotoista kalastusta ja pk-yrityksiä, ja kehottaa tätä varten parantamaan paikallisten kalastajien työllisyyttä sekä kehittämään paikallista, kestävää jalostusteollisuutta ja markkinointitoimintaa;

| 34. | kannustaa komissiota sen pyrkimyksissä saada rannikkovaltiolta yhä täydellisempiä ja luotettavampia tietoja sen vesillä harjoitettavan kalastuksen ja saaliiden kokonaismäärästä edellytyksenä vaikealle tehtävälle, joka koskee saaliin ylijäämän havaitsemista ja kalakantojen liiallisen hyödyntämisen estämistä; panee merkille, että EU:n kalastus- ja kehitysyhteistyöpolitiikoilla voitaisiin edistää parannuksia, joita tarvitaan kolmansien maiden kykyyn antaa näitä tietoja; |
| --- | --- |

34.

kannustaa komissiota sen pyrkimyksissä saada rannikkovaltiolta yhä täydellisempiä ja luotettavampia tietoja sen vesillä harjoitettavan kalastuksen ja saaliiden kokonaismäärästä edellytyksenä vaikealle tehtävälle, joka koskee saaliin ylijäämän havaitsemista ja kalakantojen liiallisen hyödyntämisen estämistä; panee merkille, että EU:n kalastus- ja kehitysyhteistyöpolitiikoilla voitaisiin edistää parannuksia, joita tarvitaan kolmansien maiden kykyyn antaa näitä tietoja;

| 35. | kehottaa komissiota myös edistämään suurempaa avoimuutta vahvistettaessa kalakantojen hyödyntämismäärää rannikkovaltioiden oikeudenkäyttövaltaan kuuluvilla vesillä; |
| --- | --- |

35.

kehottaa komissiota myös edistämään suurempaa avoimuutta vahvistettaessa kalakantojen hyödyntämismäärää rannikkovaltioiden oikeudenkäyttövaltaan kuuluvilla vesillä;

| 36. | vahvistaa, että sen periaatteen mukaisesti, jonka nojalla on kunnioitettava perinteistä yhteyttä rannikkoyhteisöjen ja niiden vesien välillä, joilla ne ovat aikojen kuluessa kalastaneet, EU:n alusten ei pitäisi kilpailla paikallisten kalastajien kanssa samoista kalavaroista tai samoilla markkinoilla, ja että paikallisten ja EU:n toimijoiden välistä yhteistyötä olisi helpotettava sekä painottaa, että kalavarojen ylijäämä on laskettava tarkasti; |
| --- | --- |

36.

vahvistaa, että sen periaatteen mukaisesti, jonka nojalla on kunnioitettava perinteistä yhteyttä rannikkoyhteisöjen ja niiden vesien välillä, joilla ne ovat aikojen kuluessa kalastaneet, EU:n alusten ei pitäisi kilpailla paikallisten kalastajien kanssa samoista kalavaroista tai samoilla markkinoilla, ja että paikallisten ja EU:n toimijoiden välistä yhteistyötä olisi helpotettava sekä painottaa, että kalavarojen ylijäämä on laskettava tarkasti;

| 37. | katsoo, että EU:n on pyrittävä auttamaan enemmän kolmansia maita riittävien tietojen antamisessa luotettavia kalakanta-arvioita varten niille kolmansille valtioille, joiden kanssa se neuvottelee kahdenvälisistä sopimuksista; katsoo lisäksi, että unionin rahoituksen järjestäminen tieteellisille tutkimusaluksille niillä alueilla, joilla EU:n alukset toimivat aktiivisesti, vahvistaisi huomattavasti kalakantoja koskevia tieteellisiä analyysejä, jotka ovat kaikkien kestävää kalastusta koskevien sopimusten perusedellytys; |
| --- | --- |

37.

katsoo, että EU:n on pyrittävä auttamaan enemmän kolmansia maita riittävien tietojen antamisessa luotettavia kalakanta-arvioita varten niille kolmansille valtioille, joiden kanssa se neuvottelee kahdenvälisistä sopimuksista; katsoo lisäksi, että unionin rahoituksen järjestäminen tieteellisille tutkimusaluksille niillä alueilla, joilla EU:n alukset toimivat aktiivisesti, vahvistaisi huomattavasti kalakantoja koskevia tieteellisiä analyysejä, jotka ovat kaikkien kestävää kalastusta koskevien sopimusten perusedellytys;

| 38. | pyytää, että eri jäsenvaltioiden tieteellisten tutkimusalusten tutkimusmatkoja alueille, joilla EU:n kalastusalukset toimivat, on kannustettava mahdollisimman paljon ja toteutettava yhteistyössä asianomaisten rannikkovaltioiden kanssa sekä mahdollistettava paikallisten tiedemiesten pääsy alueille; kehottaa parantamaan aihetta koskevaa koordinointia jäsenvaltioiden ja komission välillä ja lisäämään niiden rahoitusta tieteellisen tutkimustoiminnan laajentamiseksi EU:n ulkopuolisille merialueille; |
| --- | --- |

38.

pyytää, että eri jäsenvaltioiden tieteellisten tutkimusalusten tutkimusmatkoja alueille, joilla EU:n kalastusalukset toimivat, on kannustettava mahdollisimman paljon ja toteutettava yhteistyössä asianomaisten rannikkovaltioiden kanssa sekä mahdollistettava paikallisten tiedemiesten pääsy alueille; kehottaa parantamaan aihetta koskevaa koordinointia jäsenvaltioiden ja komission välillä ja lisäämään niiden rahoitusta tieteellisen tutkimustoiminnan laajentamiseksi EU:n ulkopuolisille merialueille;

| 39. | katsoo, että samalla olisi lisättävä toimia tarvittavien tietojen saamiseksi kolmansilta mailta, joiden kanssa EU on tehnyt kahdenvälisiä kalastussopimuksia, sopimuksen tehokkuuden ja sen arvioimiseksi, täyttyvätkö asetetut edellytykset, esimerkiksi paikallisväestön hyötyminen; |
| --- | --- |

39.

katsoo, että samalla olisi lisättävä toimia tarvittavien tietojen saamiseksi kolmansilta mailta, joiden kanssa EU on tehnyt kahdenvälisiä kalastussopimuksia, sopimuksen tehokkuuden ja sen arvioimiseksi, täyttyvätkö asetetut edellytykset, esimerkiksi paikallisväestön hyötyminen;

| 40. | korostaa yhteisten tutkijaryhmien merkitystä, sillä niiden tehtävänä on antaa kalavarojen tilasta tieteellisiä lausuntoja parhaiden saatavilla olevien tietojen perusteella liikakalastuksen estämiseksi, koska kalastusala ja varsinkin pienimuotoista kalastusta harjoittava ala on tärkeässä asemassa monien kehitysmaiden elintarviketurvan varmistamisessa; vaatii, että näille ryhmille varmistetaan asianmukainen rahoitus sekä asianmukaiset tekniset ja inhimilliset resurssit, jotta ne voivat hoitaa tehtävänsä ja toimia yhteistyössä alueellisten kalastusjärjestöjen kanssa; |
| --- | --- |

40.

korostaa yhteisten tutkijaryhmien merkitystä, sillä niiden tehtävänä on antaa kalavarojen tilasta tieteellisiä lausuntoja parhaiden saatavilla olevien tietojen perusteella liikakalastuksen estämiseksi, koska kalastusala ja varsinkin pienimuotoista kalastusta harjoittava ala on tärkeässä asemassa monien kehitysmaiden elintarviketurvan varmistamisessa; vaatii, että näille ryhmille varmistetaan asianmukainen rahoitus sekä asianmukaiset tekniset ja inhimilliset resurssit, jotta ne voivat hoitaa tehtävänsä ja toimia yhteistyössä alueellisten kalastusjärjestöjen kanssa;

| 41. | kehottaa komissiota edistämään sitä, että tarkoin kohdennettua tieteellistä ja teknistä yhteistyötä lisätään yleisesti kestävää kalastusta koskevien sopimusten piirissä esimerkiksi laajentamalla yhteisten tiedekomiteoiden tehtävää; kehottaa myös toteuttamaan toimia EU:n ja kolmansien maiden hygienia- ja terveysvaatimusten yhdenmukaistamiseksi; |
| --- | --- |

41.

kehottaa komissiota edistämään sitä, että tarkoin kohdennettua tieteellistä ja teknistä yhteistyötä lisätään yleisesti kestävää kalastusta koskevien sopimusten piirissä esimerkiksi laajentamalla yhteisten tiedekomiteoiden tehtävää; kehottaa myös toteuttamaan toimia EU:n ja kolmansien maiden hygienia- ja terveysvaatimusten yhdenmukaistamiseksi;

| 42. | antaa täyden tukensa ehdotukselle kalastusmahdollisuuksista maksettavan taloudellisen korvauksen irrottamisesta alakohtaisesta kehitystuesta; tähdentää painokkaasti, että laivanvarustajien olisi maksettava kohtuullinen ja markkinoihin pohjautuva osuus kustannuksista saadessaan pääsyoikeuksia kahdenvälisen kalastussopimuksen nojalla; pyytää tekemään perusteellisen analyysin osuudesta, joka laivanvarustajien on maksettava kalastusluvasta sekä myös mahdollisista saaliista ja toimintakustannuksista; katsoo, että alakohtaisen tuen parempi valvonta on välttämättömyys samoin kuin mahdollisuus keskeyttää maksut siinä tapauksessa, että rannikkovaltio ei onnistu noudattamaan sitoumuksiaan; |
| --- | --- |

42.

antaa täyden tukensa ehdotukselle kalastusmahdollisuuksista maksettavan taloudellisen korvauksen irrottamisesta alakohtaisesta kehitystuesta; tähdentää painokkaasti, että laivanvarustajien olisi maksettava kohtuullinen ja markkinoihin pohjautuva osuus kustannuksista saadessaan pääsyoikeuksia kahdenvälisen kalastussopimuksen nojalla; pyytää tekemään perusteellisen analyysin osuudesta, joka laivanvarustajien on maksettava kalastusluvasta sekä myös mahdollisista saaliista ja toimintakustannuksista; katsoo, että alakohtaisen tuen parempi valvonta on välttämättömyys samoin kuin mahdollisuus keskeyttää maksut siinä tapauksessa, että rannikkovaltio ei onnistu noudattamaan sitoumuksiaan;

| 43. | korostaa, että alakohtaiseen kehitystukeen osoitettavia määrärahoja on käytettävä tehokkaammin ja niillä on saavutettava enemmän ja laadukkaampia tuloksia, joissa keskitytään etenkin tieteelliseen tutkimukseen, tietojen keräämiseen sekä kalastustoiminnan valvontaan ja hallinnointiin; |
| --- | --- |

43.

korostaa, että alakohtaiseen kehitystukeen osoitettavia määrärahoja on käytettävä tehokkaammin ja niillä on saavutettava enemmän ja laadukkaampia tuloksia, joissa keskitytään etenkin tieteelliseen tutkimukseen, tietojen keräämiseen sekä kalastustoiminnan valvontaan ja hallinnointiin;

| 44. | kehottaa komissiota varmistamaan, että kestävää kalastusta koskevissa sopimuksissa alakohtaiselle tuelle varattu rahoitus suunnataan tukemaan kolmansien maiden hallinnollisia ja tieteellisiä valmiuksia ja auttamaan pieniä ja keskisuuria yrityksiä, että rahoituksella lujitetaan EU:n kehitysyhteistyön tavoitteita ja että se on johdonmukaista sopimuksen allekirjoittaneen maan kansallisen kehityssuunnitelman kanssa; pyytää, että kyseisellä rahoituksella ei korvattaisi muissa sopimuksissa tai yhteistyövälineissä vahvistettua kalastusalan yhteistyötä vaan pikemminkin täydennettäisiin yhteistyötä johdonmukaisella, avoimella, tehokkaalla ja paremmin kohdennetulla tavalla; |
| --- | --- |

44.

kehottaa komissiota varmistamaan, että kestävää kalastusta koskevissa sopimuksissa alakohtaiselle tuelle varattu rahoitus suunnataan tukemaan kolmansien maiden hallinnollisia ja tieteellisiä valmiuksia ja auttamaan pieniä ja keskisuuria yrityksiä, että rahoituksella lujitetaan EU:n kehitysyhteistyön tavoitteita ja että se on johdonmukaista sopimuksen allekirjoittaneen maan kansallisen kehityssuunnitelman kanssa; pyytää, että kyseisellä rahoituksella ei korvattaisi muissa sopimuksissa tai yhteistyövälineissä vahvistettua kalastusalan yhteistyötä vaan pikemminkin täydennettäisiin yhteistyötä johdonmukaisella, avoimella, tehokkaalla ja paremmin kohdennetulla tavalla;

| 45. | kehottaa komissiota pyrkimään kestävää kalastusta koskevia sopimuksia koskevissa neuvotteluissa siihen, että kyseinen rannikkovaltio osoittaa vähimmäisosan kestävää kalastusta koskevan sopimuksen mukaisesti myönnetystä alakohtaisesta kehitystuesta hankkeisiin, joiden tavoitteena on tunnustaa naisten rooli kalastusalalla sekä edistää ja monimuotoistaa sitä siten, että varmistetaan naisten ja miesten yhdenvertainen kohtelun ja yhtäläisten mahdollisuuksien periaatteen soveltaminen erityisesti koulutukseen sekä rahoituksen ja lainojen saamisen aloilla; |
| --- | --- |

45.

kehottaa komissiota pyrkimään kestävää kalastusta koskevia sopimuksia koskevissa neuvotteluissa siihen, että kyseinen rannikkovaltio osoittaa vähimmäisosan kestävää kalastusta koskevan sopimuksen mukaisesti myönnetystä alakohtaisesta kehitystuesta hankkeisiin, joiden tavoitteena on tunnustaa naisten rooli kalastusalalla sekä edistää ja monimuotoistaa sitä siten, että varmistetaan naisten ja miesten yhdenvertainen kohtelun ja yhtäläisten mahdollisuuksien periaatteen soveltaminen erityisesti koulutukseen sekä rahoituksen ja lainojen saamisen aloilla;

| 46. | katsoo, että alakohtainen kehitystuki on otettava huomioon, jotta jatkossa voidaan tehdä asianmukaisia päätöksiä; |
| --- | --- |

46.

katsoo, että alakohtainen kehitystuki on otettava huomioon, jotta jatkossa voidaan tehdä asianmukaisia päätöksiä;

| 47. | kehottaa komissiota valvomaan tarkasti kahdenvälisten sopimusten täytäntöönpanoa ja toimittamaan parlamentille ja neuvostolle vuosikertomukset sekä varmistamaan, että ulkopuolisten riippumattomien asiantuntijoiden laatimat arviot toimitetaan molemmille lainsäätäjille asianmukaisessa ajassa ennen uusista pöytäkirjoista käytäviä neuvotteluja niin, että kaikki tämä on julkista tietoa asianmukaisia tietosuojasääntöjä noudattaen ja saatavilla vähintään kolmelle EU:n työkielelle; |
| --- | --- |

47.

kehottaa komissiota valvomaan tarkasti kahdenvälisten sopimusten täytäntöönpanoa ja toimittamaan parlamentille ja neuvostolle vuosikertomukset sekä varmistamaan, että ulkopuolisten riippumattomien asiantuntijoiden laatimat arviot toimitetaan molemmille lainsäätäjille asianmukaisessa ajassa ennen uusista pöytäkirjoista käytäviä neuvotteluja niin, että kaikki tämä on julkista tietoa asianmukaisia tietosuojasääntöjä noudattaen ja saatavilla vähintään kolmelle EU:n työkielelle;

| 48. | korostaa, että parlamentin on osallistuttava asiaankuuluvasti kahdenvälisiä sopimuksia koskevaan neuvotteluprosessiin ja niiden pitkän aikavälin seurantaan SEUT-sopimuksen määräyksien mukaisesti; vaatii, että parlamentille olisi tiedotettava välittömästi ja täysimääräisesti sekä tasavertaisesti neuvoston kanssa kaikista kalastuskumppanuussopimuksiin liittyvän prosessin vaiheista Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 13 artiklan 2 kohdan ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artiklan 10 kohdan nojalla; toistaa olevansa vakuuttunut siitä, että parlamentilla pitäisi olla tarkkailijoita kalastussopimusten mukaisissa sekakomitean kokouksissa, ja vaatii myös kansalaisyhteiskunnan ja EU:n ja kolmansien maiden kalastusalan edustajien osallistumista näihin kokouksiin; |
| --- | --- |

48.

korostaa, että parlamentin on osallistuttava asiaankuuluvasti kahdenvälisiä sopimuksia koskevaan neuvotteluprosessiin ja niiden pitkän aikavälin seurantaan SEUT-sopimuksen määräyksien mukaisesti; vaatii, että parlamentille olisi tiedotettava välittömästi ja täysimääräisesti sekä tasavertaisesti neuvoston kanssa kaikista kalastuskumppanuussopimuksiin liittyvän prosessin vaiheista Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 13 artiklan 2 kohdan ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artiklan 10 kohdan nojalla; toistaa olevansa vakuuttunut siitä, että parlamentilla pitäisi olla tarkkailijoita kalastussopimusten mukaisissa sekakomitean kokouksissa, ja vaatii myös kansalaisyhteiskunnan ja EU:n ja kolmansien maiden kalastusalan edustajien osallistumista näihin kokouksiin;

| 49. | tukee tieteellisten tarkastusten käynnistämistä kalakantojen arvioimiseksi ennen sopimusneuvotteluja ja sitä, että kolmas maa ilmoittaa sen vesillä toimivien muiden valtioiden alusten pyyntiponnistuksen, jotta nämä tavoitteet olisivat tehokkaita; |
| --- | --- |

49.

tukee tieteellisten tarkastusten käynnistämistä kalakantojen arvioimiseksi ennen sopimusneuvotteluja ja sitä, että kolmas maa ilmoittaa sen vesillä toimivien muiden valtioiden alusten pyyntiponnistuksen, jotta nämä tavoitteet olisivat tehokkaita;

| 50. | on vakuuttunut siitä, että täysi avoimuus saaliiden määrästä, maksuista ja alakohtaisen tuen täytäntöönpanosta on välttämätön väline hyvään hallintoon ja EU:n tuen epäasianmukaisen käytön ja korruption torjuntaan perustuvan vastuullisen ja kestävän kalastuksen kehittämisessä; |
| --- | --- |

50.

on vakuuttunut siitä, että täysi avoimuus saaliiden määrästä, maksuista ja alakohtaisen tuen täytäntöönpanosta on välttämätön väline hyvään hallintoon ja EU:n tuen epäasianmukaisen käytön ja korruption torjuntaan perustuvan vastuullisen ja kestävän kalastuksen kehittämisessä;

| 51. | korostaa myös tarvetta parantaa sekä EU:n että kolmansien maiden avoimuutta neuvottelujen ja kalastussopimusten voimassaolon aikana; |
| --- | --- |

51.

korostaa myös tarvetta parantaa sekä EU:n että kolmansien maiden avoimuutta neuvottelujen ja kalastussopimusten voimassaolon aikana;

| 52. | vaatii, että jäsenvaltiot raportoivat saaliit rannikkovaltioille päivittäin ja noudattavat täysin sääntöjä, joita sovelletaan kumppanimaiden vesillä; |
| --- | --- |

52.

vaatii, että jäsenvaltiot raportoivat saaliit rannikkovaltioille päivittäin ja noudattavat täysin sääntöjä, joita sovelletaan kumppanimaiden vesillä;

| 53. | on painokkaasti sitä mieltä, että komission olisi varmistettava, että kolmansien valtioiden kanssa käytävät keskustelut, joissa tarkastellaan uusia sopimuksia tai kahdenvälisten kalastussopimuksien uusia pöytäkirjoja, olisi aloitettava selvästi ennen kyseisten määräysten voimassaolon päättymistä; painottaa tässä yhteydessä, että on tärkeää, että parlamentti otetaan mukaan varhaisessa vaiheessa, jotta vältetään tällaisten määräysten väliaikainen soveltaminen, minkä vuoksi jouduttaisiin hyväksymään peruuttamattomat tapahtuneet tosiasiat, mikä ei hyödytä EU:ta eikä kolmatta valtiota; |
| --- | --- |

53.

on painokkaasti sitä mieltä, että komission olisi varmistettava, että kolmansien valtioiden kanssa käytävät keskustelut, joissa tarkastellaan uusia sopimuksia tai kahdenvälisten kalastussopimuksien uusia pöytäkirjoja, olisi aloitettava selvästi ennen kyseisten määräysten voimassaolon päättymistä; painottaa tässä yhteydessä, että on tärkeää, että parlamentti otetaan mukaan varhaisessa vaiheessa, jotta vältetään tällaisten määräysten väliaikainen soveltaminen, minkä vuoksi jouduttaisiin hyväksymään peruuttamattomat tapahtuneet tosiasiat, mikä ei hyödytä EU:ta eikä kolmatta valtiota;

| 54. | katsoo, että unionin kalastusalan olisi vastattava merkittävästä osasta kustannuksia hankittaessa pääsyoikeuksia muille kuin EU:n kalastusalueille kahden- tai monenvälisen kalastussopimuksen yhteydessä; |
| --- | --- |

54.

katsoo, että unionin kalastusalan olisi vastattava merkittävästä osasta kustannuksia hankittaessa pääsyoikeuksia muille kuin EU:n kalastusalueille kahden- tai monenvälisen kalastussopimuksen yhteydessä;

| 55. | katsoo, että varsinkin tonnikalalaivastoon vaikuttaviin EU:n kahdenvälisiin sopimuksiin olisi sisällytettävä alueellinen lähestymistapa ja tarvittaessa selkeä yhteys niiden sisältämien ehtojen sekä alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen hoitotoimenpiteiden ja niiden suoritustulosten välillä; |
| --- | --- |

55.

katsoo, että varsinkin tonnikalalaivastoon vaikuttaviin EU:n kahdenvälisiin sopimuksiin olisi sisällytettävä alueellinen lähestymistapa ja tarvittaessa selkeä yhteys niiden sisältämien ehtojen sekä alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen hoitotoimenpiteiden ja niiden suoritustulosten välillä;

| 56. | katsoo, että sen on pakko ilmaista komissiolle huolensa siitä, että miehistön palkkaamista koskevat toimet taantuvat aluetasolla selvästi ja niissä palataan useimmiten asteittain kestämättömään kansallisuuteen perustuvaan työhönottopolitiikkaan sen sijaan, että palkattaisiin yleensä AKT-maista tulevia työntekijöitä; |
| --- | --- |

56.

katsoo, että sen on pakko ilmaista komissiolle huolensa siitä, että miehistön palkkaamista koskevat toimet taantuvat aluetasolla selvästi ja niissä palataan useimmiten asteittain kestämättömään kansallisuuteen perustuvaan työhönottopolitiikkaan sen sijaan, että palkattaisiin yleensä AKT-maista tulevia työntekijöitä;

| 57. | katsoo, että olisi tehtävä kahdenvälisiä sopimuksia unionin kalastusalan investointien lisäämiseksi niihin maihin, joilla tällä hetkellä ei ole kumppanuussopimuksia ylijäämän kalastusmahdollisuuksien puutteen vuoksi, ja edistettävä tällä tavoin kestävää kalastusta; katsoo myös, että näissä tapauksissa unionin kehitysyhteistyön rahoituksen ja kahdenvälisten sopimusten rahoituksen välisen koordinoinnin olisi oltava etusijalla; |
| --- | --- |

57.

katsoo, että olisi tehtävä kahdenvälisiä sopimuksia unionin kalastusalan investointien lisäämiseksi niihin maihin, joilla tällä hetkellä ei ole kumppanuussopimuksia ylijäämän kalastusmahdollisuuksien puutteen vuoksi, ja edistettävä tällä tavoin kestävää kalastusta; katsoo myös, että näissä tapauksissa unionin kehitysyhteistyön rahoituksen ja kahdenvälisten sopimusten rahoituksen välisen koordinoinnin olisi oltava etusijalla;

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt

| 58. | kehottaa EU:ta ottamaan vetovastuun alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen vahvistamisesta parantaakseen niiden suoritusta muun muassa riippumattomien elinten tekemillä säännöllisillä arvioinneilla siitä, missä määrin ne ovat onnistuneet saavuttamaan tavoitteensa, sekä varmistamaan, että näihin arvioihin pohjautuvat suositukset pannaan nopeasti ja täysimääräisesti täytäntöön; kehottaa EU:ta toteuttamaan toimia sen varmistamiseksi, että kaikkiin alueellisiin kalastuksenhoitojärjestöihin kuuluu tehokas valvontakomitea ja katsoo, että tapauksissa, joissa valtiot eivät todistetusti ole noudattaneet sääntöjä, on sovellettava varoittavia, oikeasuhteisia ja ei-syrjiviä seuraamuksia, joita ovat muun muassa kiintiöiden, pyyntiponnistusten ja sallitun kapasiteetin alentaminen; |
| --- | --- |

58.

kehottaa EU:ta ottamaan vetovastuun alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen vahvistamisesta parantaakseen niiden suoritusta muun muassa riippumattomien elinten tekemillä säännöllisillä arvioinneilla siitä, missä määrin ne ovat onnistuneet saavuttamaan tavoitteensa, sekä varmistamaan, että näihin arvioihin pohjautuvat suositukset pannaan nopeasti ja täysimääräisesti täytäntöön; kehottaa EU:ta toteuttamaan toimia sen varmistamiseksi, että kaikkiin alueellisiin kalastuksenhoitojärjestöihin kuuluu tehokas valvontakomitea ja katsoo, että tapauksissa, joissa valtiot eivät todistetusti ole noudattaneet sääntöjä, on sovellettava varoittavia, oikeasuhteisia ja ei-syrjiviä seuraamuksia, joita ovat muun muassa kiintiöiden, pyyntiponnistusten ja sallitun kapasiteetin alentaminen;

| 59. | kehottaa komissiota myöntämään enemmän rahoitusta alueellisille kalastusjärjestöille, koska niillä on keskeinen rooli LIS-kalastuksen torjunnassa; |
| --- | --- |

59.

kehottaa komissiota myöntämään enemmän rahoitusta alueellisille kalastusjärjestöille, koska niillä on keskeinen rooli LIS-kalastuksen torjunnassa;

| 60. | katsoo, että EU:n olisi pyrittävä saamaan aikaan alueellisissa kalastuksenhoitojärjestöissä nykyistä parempi päätöksentekojärjestelmä, joka voi korvata niin sanotun pienempään yhteiseen nimittäjään perustuvan lähestymistavan, joka voi olla seurausta yhteisymmärryksestä, samalla kun tunnustaa, että keskustelua on käytävä ennen kuin äänestetään tilanteessa, jossa yhteisymmärrys ei ole mahdollista; katsoo, että monivuotisia suunnitelmia olisi edistettävä; |
| --- | --- |

60.

katsoo, että EU:n olisi pyrittävä saamaan aikaan alueellisissa kalastuksenhoitojärjestöissä nykyistä parempi päätöksentekojärjestelmä, joka voi korvata niin sanotun pienempään yhteiseen nimittäjään perustuvan lähestymistavan, joka voi olla seurausta yhteisymmärryksestä, samalla kun tunnustaa, että keskustelua on käytävä ennen kuin äänestetään tilanteessa, jossa yhteisymmärrys ei ole mahdollista; katsoo, että monivuotisia suunnitelmia olisi edistettävä;

| 61. | katsoo, että unionin on parannettava kalastuspolitiikan ja kehitysyhteistyöpolitiikan koordinointia ja sitouduttava järjestelmällisiin, pitkäaikaisiin ja syventäviin vuoropuheluihin ja kumppanuuksiin muiden lippu-, markkina- ja rannikkovaltioiden kanssa, jotta parannetaan kalastuksenhoitoa ja elintarviketurvaa kaikkialla maailmassa; |
| --- | --- |

61.

katsoo, että unionin on parannettava kalastuspolitiikan ja kehitysyhteistyöpolitiikan koordinointia ja sitouduttava järjestelmällisiin, pitkäaikaisiin ja syventäviin vuoropuheluihin ja kumppanuuksiin muiden lippu-, markkina- ja rannikkovaltioiden kanssa, jotta parannetaan kalastuksenhoitoa ja elintarviketurvaa kaikkialla maailmassa;

| 62. | kehottaa komissiota ottamaan vetovastuun alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen kattavan verkoston edistämisessä niin, että kaikkea aavalla merellä harjoitettavaa kalastusta hoidetaan tehokkaasti ekosysteemeihin ja ennalta varautumiseen perustuvien lähestymistapojen mukaisesti, jotta kalavarat voidaan säilyttää; muistuttaa tätä varten tuestaan uusien alueellisten kalastusjärjestöjen perustamisesta alueille, joilla niitä ei ole, ja nykyisten alueellisten kalastusjärjestöjen toimivallan lisäämiselle tarkistamalla niiden sopimuksia; |
| --- | --- |

62.

kehottaa komissiota ottamaan vetovastuun alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen kattavan verkoston edistämisessä niin, että kaikkea aavalla merellä harjoitettavaa kalastusta hoidetaan tehokkaasti ekosysteemeihin ja ennalta varautumiseen perustuvien lähestymistapojen mukaisesti, jotta kalavarat voidaan säilyttää; muistuttaa tätä varten tuestaan uusien alueellisten kalastusjärjestöjen perustamisesta alueille, joilla niitä ei ole, ja nykyisten alueellisten kalastusjärjestöjen toimivallan lisäämiselle tarkistamalla niiden sopimuksia;

| 63. | panee merkille, että ilmastonmuutoksen ja lajien levinneisyyden muuttumisen vuoksi on syntynyt uusia kalastusalueita arktisille vesialueille; katsoo, että EU:n olisi toteutettava aloitteita sen varmistamiseksi, että olemassa olevat tai perustettavat uudet alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt hallinnoivat tehokkaasti kalastusta kalakantojen kestäväksi hoitamiseksi ja säilyttämiseksi kyseisillä vesialueilla; katsoo, että kalastusta olisi aluksi rajoitettava, jotta olisi mahdollista laatia tieteellisiä arviointeja arktisten vesien kannoista ja siitä, millaista kalastusta siellä pystytään kestävästi ylläpitämään; |
| --- | --- |

63.

panee merkille, että ilmastonmuutoksen ja lajien levinneisyyden muuttumisen vuoksi on syntynyt uusia kalastusalueita arktisille vesialueille; katsoo, että EU:n olisi toteutettava aloitteita sen varmistamiseksi, että olemassa olevat tai perustettavat uudet alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt hallinnoivat tehokkaasti kalastusta kalakantojen kestäväksi hoitamiseksi ja säilyttämiseksi kyseisillä vesialueilla; katsoo, että kalastusta olisi aluksi rajoitettava, jotta olisi mahdollista laatia tieteellisiä arviointeja arktisten vesien kannoista ja siitä, millaista kalastusta siellä pystytään kestävästi ylläpitämään;

| 64. | panee merkille, että Mustameri voisi hyötyä uudesta alueellisesta kalastuksenhoitojärjestöstä, ja kehottaa komissiota ehdottamaan sen perustamista; |
| --- | --- |

64.

panee merkille, että Mustameri voisi hyötyä uudesta alueellisesta kalastuksenhoitojärjestöstä, ja kehottaa komissiota ehdottamaan sen perustamista;

| 65. | katsoo, että alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen on kehitettävä kestäviä hoitojärjestelmiä, joilla pyritään säilyttämään kannat kestävän enimmäistuoton yläpuolella ja joilla turvataan avoin ja tasapuolinen kalavarojen jakaminen käyttämällä kalastusmahdollisuuksien saamisen perustana ympäristöllisiin ja sosiaalisiin kriteereihin perustuvia kannustimia sekä aikaisempia saaliita, sillä näin sisällytettäisiin sekä kehitysmaiden legitiimit oikeudet/toiveet että niiden laivastojen odotukset, jotka ovat kalastaneet kestävästi kyseisillä vesillä, samalla kun varmistetaan, että kaikki jäsenet noudattavat täysin hoito- ja säilyttämistoimenpiteitä; |
| --- | --- |

65.

katsoo, että alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen on kehitettävä kestäviä hoitojärjestelmiä, joilla pyritään säilyttämään kannat kestävän enimmäistuoton yläpuolella ja joilla turvataan avoin ja tasapuolinen kalavarojen jakaminen käyttämällä kalastusmahdollisuuksien saamisen perustana ympäristöllisiin ja sosiaalisiin kriteereihin perustuvia kannustimia sekä aikaisempia saaliita, sillä näin sisällytettäisiin sekä kehitysmaiden legitiimit oikeudet/toiveet että niiden laivastojen odotukset, jotka ovat kalastaneet kestävästi kyseisillä vesillä, samalla kun varmistetaan, että kaikki jäsenet noudattavat täysin hoito- ja säilyttämistoimenpiteitä;

| 66. | on tiukasti vastaan siitä, että EU edistää siirrettävien kalastusoikeuksien järjestelmää alueellisissa kalastuksenhoitojärjestöissä; katsoo, että minkään alueellisissa kalastuksenhoitojärjestöissä hyväksytyn oikeuksiin perustuvan hoitojärjestelmän ei pidä vaarantaa kalastuksesta riippuvaisten yhteisöjen toimeentuloa kehitysmaissa; |
| --- | --- |

66.

on tiukasti vastaan siitä, että EU edistää siirrettävien kalastusoikeuksien järjestelmää alueellisissa kalastuksenhoitojärjestöissä; katsoo, että minkään alueellisissa kalastuksenhoitojärjestöissä hyväksytyn oikeuksiin perustuvan hoitojärjestelmän ei pidä vaarantaa kalastuksesta riippuvaisten yhteisöjen toimeentuloa kehitysmaissa;

| 67. | katsoo, että kaikkien asianomaisten osapuolien ottaminen mukaan toimintalinjojen suunnittelusta niiden toimeenpanoon asti johtaa hyvään hallintoon; |
| --- | --- |

67.

katsoo, että kaikkien asianomaisten osapuolien ottaminen mukaan toimintalinjojen suunnittelusta niiden toimeenpanoon asti johtaa hyvään hallintoon;

| 68. | pyytää, että laaditaan yksityiskohtainen arvio sellaisten EU:n lipun alla purjehtivien alusten kalastuskapasiteetista, jotka ovat saaneet luvan kalastaa EU:n vesien ulkopuolella, käyttämällä luotettavia indikaattoreita alusten pyyntikapasiteetista sekä ottamalla huomioon tekniikan kehitys vuonna 1999 järjestetyn kalastuskapasiteetin mittausta koskevan FAO:n teknisen kuulemisen suositusten (9) perusteella; uskoo, että EU:n olisi yksilöitävä ne alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt, joilla on liikakapasiteettiongelmia, ja varmistettava laivastokapasiteetin jäädyttäminen ja mukauttaminen siten, että otetaan erityisesti huomioon rannikkovaltioiden oikeudet; |
| --- | --- |

68.

pyytää, että laaditaan yksityiskohtainen arvio sellaisten EU:n lipun alla purjehtivien alusten kalastuskapasiteetista, jotka ovat saaneet luvan kalastaa EU:n vesien ulkopuolella, käyttämällä luotettavia indikaattoreita alusten pyyntikapasiteetista sekä ottamalla huomioon tekniikan kehitys vuonna 1999 järjestetyn kalastuskapasiteetin mittausta koskevan FAO:n teknisen kuulemisen suositusten (9) perusteella; uskoo, että EU:n olisi yksilöitävä ne alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt, joilla on liikakapasiteettiongelmia, ja varmistettava laivastokapasiteetin jäädyttäminen ja mukauttaminen siten, että otetaan erityisesti huomioon rannikkovaltioiden oikeudet;

Muut ulkoisen ulottuvuuden näkökohdat

| 69. | katsoo, että vaikka EU:n yritysten unionin ulkopuolella harjoittama toiminta voi ylittää yhteisen kalastuspolitiikan ulkoisen ulottuvuuden, muun muassa EU:n ja kolmansien maiden laivanvarustajien välistä kaupallista toimintaa ja yksityisiä sopimuksia, joita usein tehdään kahdenvälisten yhteistyösopimusten puitteissa, on kunnioitettava ja suojeltava legitiimisti aina, kun niitä toteutetaan kansainvälisen oikeuden puitteissa; |
| --- | --- |

69.

katsoo, että vaikka EU:n yritysten unionin ulkopuolella harjoittama toiminta voi ylittää yhteisen kalastuspolitiikan ulkoisen ulottuvuuden, muun muassa EU:n ja kolmansien maiden laivanvarustajien välistä kaupallista toimintaa ja yksityisiä sopimuksia, joita usein tehdään kahdenvälisten yhteistyösopimusten puitteissa, on kunnioitettava ja suojeltava legitiimisti aina, kun niitä toteutetaan kansainvälisen oikeuden puitteissa;

| 70. | katsoo, että eurooppalaiset kalastusalan investoinnit EU:n ulkopuolella on otettava huomioon kolmantena YKP:n ulkoisen ulottuvuuden osatekijänä yhdessä kalastussopimusten ja alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen kanssa sekä että YKP:llä on kannustettava kestäviin ulkoisiin kalastusalan investointeihin; |
| --- | --- |

70.

katsoo, että eurooppalaiset kalastusalan investoinnit EU:n ulkopuolella on otettava huomioon kolmantena YKP:n ulkoisen ulottuvuuden osatekijänä yhdessä kalastussopimusten ja alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen kanssa sekä että YKP:llä on kannustettava kestäviin ulkoisiin kalastusalan investointeihin;

| 71. | katsoo, että YKP:llä on edistettävä yritysten yhteiskuntavastuuta koskevia strategioita, jotta EU kantaa täysimääräisesti yhteiskuntavastuunsa yritysten yhteiskuntavastuuta koskevan EU:n strategian 2011–2014 mukaisesti; |
| --- | --- |

71.

katsoo, että YKP:llä on edistettävä yritysten yhteiskuntavastuuta koskevia strategioita, jotta EU kantaa täysimääräisesti yhteiskuntavastuunsa yritysten yhteiskuntavastuuta koskevan EU:n strategian 2011–2014 mukaisesti;

| 72. | katsoo, että jäsenvaltioiden on edelleen toimitettava komissiolle tiedot EU:n ja kolmansien maiden laivanvarustajien välisistä yksityisistä sopimuksista ja kolmansissa maissa perustetuista yhteisyrityksistä, tällaisten sopimusten ja yhteisyritysten alaisuudessa toimivien alusten määrästä ja tyypistä sekä niiden pyytämistä saaliista, ja nämä tiedot olisi saatettava julkisiksi noudattaen henkilötietojen ja kauppatietojen suojaa koskevia sääntöjä, kuten kalastuslupa-asetuksessa säädetään; |
| --- | --- |

72.

katsoo, että jäsenvaltioiden on edelleen toimitettava komissiolle tiedot EU:n ja kolmansien maiden laivanvarustajien välisistä yksityisistä sopimuksista ja kolmansissa maissa perustetuista yhteisyrityksistä, tällaisten sopimusten ja yhteisyritysten alaisuudessa toimivien alusten määrästä ja tyypistä sekä niiden pyytämistä saaliista, ja nämä tiedot olisi saatettava julkisiksi noudattaen henkilötietojen ja kauppatietojen suojaa koskevia sääntöjä, kuten kalastuslupa-asetuksessa säädetään;

| 73. | kehottaa EU:ta edistämään maailmanlaajuista ja monenvälistä toimintasuunnitelmaa, johon sisältyy vastuu kestävän kalastuksen kehittämisestä; |
| --- | --- |

73.

kehottaa EU:ta edistämään maailmanlaajuista ja monenvälistä toimintasuunnitelmaa, johon sisältyy vastuu kestävän kalastuksen kehittämisestä;

| 74. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita pohtimaan tarkoin niitä menetelmiä, joilla voidaan luoda vahvoja kannustimia, joiden avulla EU:n lipun alla purjehtivat alukset pysyvät EU:n rekisterissä, elleivät ne vaihda lippuvaltiota sellaisten maiden lipun alle, jotka ovat hoitaneet asiansa hyvin kaikissa alueellisissa kalastuksenhoitojärjestöissä; katsoo, että paras keino tämän saavuttamiseksi on varmistaa, että EU:n lippujen ja muiden kuin EU-maiden lippujen välillä vallitsee oikeudenmukainen kilpailu siten, että kolmansilta mailta vaaditaan samoja ympäristön ja sosiaaliseen kestävyyteen liittyviä standardeja kahdenvälisesti ja monenvälisesti ja siten, että käytetään markkinoihin liittyviä toimenpiteitä; |
| --- | --- |

74.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita pohtimaan tarkoin niitä menetelmiä, joilla voidaan luoda vahvoja kannustimia, joiden avulla EU:n lipun alla purjehtivat alukset pysyvät EU:n rekisterissä, elleivät ne vaihda lippuvaltiota sellaisten maiden lipun alle, jotka ovat hoitaneet asiansa hyvin kaikissa alueellisissa kalastuksenhoitojärjestöissä; katsoo, että paras keino tämän saavuttamiseksi on varmistaa, että EU:n lippujen ja muiden kuin EU-maiden lippujen välillä vallitsee oikeudenmukainen kilpailu siten, että kolmansilta mailta vaaditaan samoja ympäristön ja sosiaaliseen kestävyyteen liittyviä standardeja kahdenvälisesti ja monenvälisesti ja siten, että käytetään markkinoihin liittyviä toimenpiteitä;

| 75. | pitää valitettavana sitä, että komissio ei ole lisännyt EU:n LIS-luetteloon kuin alueellisten kalanhoitojärjestöjen luettelemat alukset eikä se ole ehdottanut luetteloa yhteistyön ulkopuolella olevista maista, vaikka LIS-asetus on ollut voimassa jo yli kaksi vuotta, ja vaatii tekemään näin mahdollisimman pian; vaatii, että on etsittävä tukea EU:n tärkeimmiltä kumppaneilta LIS-kalastuksen lopettamiseksi kaikilla valtamerillä; |
| --- | --- |

75.

pitää valitettavana sitä, että komissio ei ole lisännyt EU:n LIS-luetteloon kuin alueellisten kalanhoitojärjestöjen luettelemat alukset eikä se ole ehdottanut luetteloa yhteistyön ulkopuolella olevista maista, vaikka LIS-asetus on ollut voimassa jo yli kaksi vuotta, ja vaatii tekemään näin mahdollisimman pian; vaatii, että on etsittävä tukea EU:n tärkeimmiltä kumppaneilta LIS-kalastuksen lopettamiseksi kaikilla valtamerillä;

| 76. | vaatii, että komission olisi toimittava kolmansien valtioiden sijaan viranomaisena, joka myöntää kasvinsuojelusertifikaatteja sellaisten kolmansien valtioiden aluksille, jotka sallivat kalastustuotteiden suoran viennin EU:hun; |
| --- | --- |

76.

vaatii, että komission olisi toimittava kolmansien valtioiden sijaan viranomaisena, joka myöntää kasvinsuojelusertifikaatteja sellaisten kolmansien valtioiden aluksille, jotka sallivat kalastustuotteiden suoran viennin EU:hun;

| 77. | muistuttaa, että on tarpeen hallinnoida eriytetysti EU:n ulkoisen laivaston kapasiteetin ylärajoja yhdessä alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen kanssa, ja ottaa huomioon eriytetty taustayhteys, jossa kyseinen laivaston osa toimii; |
| --- | --- |

77.

muistuttaa, että on tarpeen hallinnoida eriytetysti EU:n ulkoisen laivaston kapasiteetin ylärajoja yhdessä alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen kanssa, ja ottaa huomioon eriytetty taustayhteys, jossa kyseinen laivaston osa toimii;

| 78. | kannustaa pankkeja ja muita luottolaitoksia laatimaan arvioita toiminnan taloudellisesta, sosiaalisesta ja ympäristöllisestä kestävyydestä eikä pelkästään lyhyen aikavälin tuottavuudesta, ennen kuin ne myöntävät toimijoille pääomaa; |
| --- | --- |

78.

kannustaa pankkeja ja muita luottolaitoksia laatimaan arvioita toiminnan taloudellisesta, sosiaalisesta ja ympäristöllisestä kestävyydestä eikä pelkästään lyhyen aikavälin tuottavuudesta, ennen kuin ne myöntävät toimijoille pääomaa;

| 79. | katsoo, että EU:n kauppapolitiikalla olisi tuettava myös kestävän kalastuksen varmistamista koko maailmassa edistämällä asianomaisten kalastuksen hallintaan liittyvien kansainvälisten sopimusten noudattamista etuuskohtelukauppaa koskevien sopimusten yhteydessä; |
| --- | --- |

79.

katsoo, että EU:n kauppapolitiikalla olisi tuettava myös kestävän kalastuksen varmistamista koko maailmassa edistämällä asianomaisten kalastuksen hallintaan liittyvien kansainvälisten sopimusten noudattamista etuuskohtelukauppaa koskevien sopimusten yhteydessä;

| 80. | kehottaa komissiota varmistamaan, että oikeudenmukaista, avointa ja kestävää kalastusalan kauppaa vahvistetaan EU:n kahden- ja monenvälisissä kauppasopimuksissa; |
| --- | --- |

80.

kehottaa komissiota varmistamaan, että oikeudenmukaista, avointa ja kestävää kalastusalan kauppaa vahvistetaan EU:n kahden- ja monenvälisissä kauppasopimuksissa;

| 81. | katsoo, että samalla olisi säädettävä kannustimista, jotta sellaiset kolmannet maat, jotka eivät noudata EU:n standardeja, ottaisivat käyttöön hyviä käytäntöjä, ja tarvittaessa toteutettava kaupan toimenpiteitä, kuten LIS-kalastuksesta peräisin olevien tuotteiden, ihmisoikeuksien sekä työtä (ILO) ja merenkulkua (IMO) koskevien Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksien vastaisesti tuotettujen tuotteiden tuontikiellot; |
| --- | --- |

81.

katsoo, että samalla olisi säädettävä kannustimista, jotta sellaiset kolmannet maat, jotka eivät noudata EU:n standardeja, ottaisivat käyttöön hyviä käytäntöjä, ja tarvittaessa toteutettava kaupan toimenpiteitä, kuten LIS-kalastuksesta peräisin olevien tuotteiden, ihmisoikeuksien sekä työtä (ILO) ja merenkulkua (IMO) koskevien Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksien vastaisesti tuotettujen tuotteiden tuontikiellot;

| 82. | kehottaa komissiota edistämään LIS-kalastuksen vastaista kansainvälistä yhteistyötä ja tutkimaan, olisiko Yhdysvaltojen ja Japanin, jotka EU:n ohella ovat maailman tärkeimmät kalastustuotteiden markkinat, hyvä olla mukana yhteistyössä, jossa yksi tapa toteuttaa tällaista yhteistä toimintaa olisi kaikkiin aluksiin sovellettava yksilöllinen tunnistenumero, joka takaisi tuotteen täydellisen jäljitettävyyden täysin avoimella tavalla; |
| --- | --- |

82.

kehottaa komissiota edistämään LIS-kalastuksen vastaista kansainvälistä yhteistyötä ja tutkimaan, olisiko Yhdysvaltojen ja Japanin, jotka EU:n ohella ovat maailman tärkeimmät kalastustuotteiden markkinat, hyvä olla mukana yhteistyössä, jossa yksi tapa toteuttaa tällaista yhteistä toimintaa olisi kaikkiin aluksiin sovellettava yksilöllinen tunnistenumero, joka takaisi tuotteen täydellisen jäljitettävyyden täysin avoimella tavalla;

| 83. | korostaa, että jos kumppanivaltio rikkoo vakavasti ja järjestelmällisesti alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen hyväksymiä tavoitteita tai kalavarojen säilyttämistä ja hoitoa koskevia kansainvälisiä järjestelyjä, joiden sopimuspuoli EU on, tämä voi johtaa tullietuuksien väliaikaiseen peruuttamiseen; kehottaa komissiota raportoimaan säännöllisesti parlamentille yleisen tullietuusjärjestelmän (GSP) tarkistamista koskevaan ehdotukseensa sisältyvien kalavarojen säilyttämistä ja hoitoa koskevien säännösten täytäntöönpanosta; |
| --- | --- |

83.

korostaa, että jos kumppanivaltio rikkoo vakavasti ja järjestelmällisesti alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen hyväksymiä tavoitteita tai kalavarojen säilyttämistä ja hoitoa koskevia kansainvälisiä järjestelyjä, joiden sopimuspuoli EU on, tämä voi johtaa tullietuuksien väliaikaiseen peruuttamiseen; kehottaa komissiota raportoimaan säännöllisesti parlamentille yleisen tullietuusjärjestelmän (GSP) tarkistamista koskevaan ehdotukseensa sisältyvien kalavarojen säilyttämistä ja hoitoa koskevien säännösten täytäntöönpanosta;

| 84. | katsoo, että EU:n on varmistettava, että kansainvälisestä kaupasta tulevat tuotteet noudattavat samoja sääntöjä ja määräyksiä kuin unionin omat tuotteet; |
| --- | --- |

84.

katsoo, että EU:n on varmistettava, että kansainvälisestä kaupasta tulevat tuotteet noudattavat samoja sääntöjä ja määräyksiä kuin unionin omat tuotteet;

| 85. | kehottaa komissiota varmistamaan, että kolmansista valtioista peräisin olevat kalat ja kalastustuotteet täyttävät samat terveys- ja hygieniavaatimukset ja että ne perustuvat kestävään kalastukseen, jotta taataan tasapuoliset toimintaedellytykset EU:n ja muiden kuin EU:n jäsenvaltioiden kalastusaloille; |
| --- | --- |

85.

kehottaa komissiota varmistamaan, että kolmansista valtioista peräisin olevat kalat ja kalastustuotteet täyttävät samat terveys- ja hygieniavaatimukset ja että ne perustuvat kestävään kalastukseen, jotta taataan tasapuoliset toimintaedellytykset EU:n ja muiden kuin EU:n jäsenvaltioiden kalastusaloille;

| 86. | kehottaa komissiota jatkamaan kehitys-, kauppa- ja kalastuspolitiikan tavoitteita koskevan EU:n politiikan virtaviivaistamista; |
| --- | --- |

86.

kehottaa komissiota jatkamaan kehitys-, kauppa- ja kalastuspolitiikan tavoitteita koskevan EU:n politiikan virtaviivaistamista;

| 87. | painottaa, että EU:n neuvottelemiin kahdenvälisiin ja monenvälisiin kauppasopimuksiin on liitettävä seuraavat vaatimukset:






  — | on tehtävä taloutta, sosiaalisia seikkoja ja ympäristöä koskevat vaikutustenarvioinnit kolmansissa maissa ja EU:ssa ottaen huomioon voimassa olevilla sopimuksilla jo luodut verkostot |
| --- | --- | --- |

87.

painottaa, että EU:n neuvottelemiin kahdenvälisiin ja monenvälisiin kauppasopimuksiin on liitettävä seuraavat vaatimukset:

—

on tehtävä taloutta, sosiaalisia seikkoja ja ympäristöä koskevat vaikutustenarvioinnit kolmansissa maissa ja EU:ssa ottaen huomioon voimassa olevilla sopimuksilla jo luodut verkostot

| — | alkuperäsääntöjä on noudatettava |
| --- | --- |

—

alkuperäsääntöjä on noudatettava

| — | tuotteen jäljitettävyyttä on edellytettävä sen varmistamiseksi, että se on peräisin laillisesta ja kestävästä kalastuksesta |
| --- | --- |

—

tuotteen jäljitettävyyttä on edellytettävä sen varmistamiseksi, että se on peräisin laillisesta ja kestävästä kalastuksesta

| — | LIS-asetusta ja muita yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjä ei pidä horjuttaa |
| --- | --- |

—

LIS-asetusta ja muita yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjä ei pidä horjuttaa

| — | määräyksillä on varmistettava, että kauppaa käydään ainoastaan sellaisilla kalastustuotteilla, jotka ovat peräisin hyvin hoidetusta kalastuksesta |
| --- | --- |

—

määräyksillä on varmistettava, että kauppaa käydään ainoastaan sellaisilla kalastustuotteilla, jotka ovat peräisin hyvin hoidetusta kalastuksesta

| — | liikakalastukseen ja kalavarojen ehtymiseen johtavaa kauppaa ei saa lisätä |
| --- | --- |

—

liikakalastukseen ja kalavarojen ehtymiseen johtavaa kauppaa ei saa lisätä

| — | on varmistettava, että kestämättömällä tavalla pyydettyjä tuotteita ei tuoda EU:n markkinoille |
| --- | --- |

—

on varmistettava, että kestämättömällä tavalla pyydettyjä tuotteita ei tuoda EU:n markkinoille

| — | on sisällytettävä määräyksiä, jotka koskevat taloudellisen korvauksen suorittamisen keskeyttämistä ja tarkistamista sekä pöytäkirjan täytäntöönpanon keskeyttämistä, mikäli ilmenee, että ihmisoikeuksia on rikottu merkittävästi ja perustavasti, kuten esimerkiksi Cotonoun sopimuksen 9 artiklassa määrätään, tai että ILO:n julistusta työelämän perusperiaatteista ja -oikeuksista ei ole noudatettu; |
| --- | --- |

—

on sisällytettävä määräyksiä, jotka koskevat taloudellisen korvauksen suorittamisen keskeyttämistä ja tarkistamista sekä pöytäkirjan täytäntöönpanon keskeyttämistä, mikäli ilmenee, että ihmisoikeuksia on rikottu merkittävästi ja perustavasti, kuten esimerkiksi Cotonoun sopimuksen 9 artiklassa määrätään, tai että ILO:n julistusta työelämän perusperiaatteista ja -oikeuksista ei ole noudatettu;

| 88. | muistuttaa, että monien EU:n kauppakumppanien lainsäädännön kirjavuuden vuoksi alkuperäsäännöt ja niiden kumulaatio muodostavat kiistanalaisen ja arkaluonteisen kysymyksen kauppaneuvotteluissa; kehottaa tästä syystä komissiota kiinnittämään asiaan erityistä huomiota ja pyrkimään neuvotteluissa tasapainoisiin ratkaisuihin, jotka eivät rankaise EU:n kalastusalaa; |
| --- | --- |

88.

muistuttaa, että monien EU:n kauppakumppanien lainsäädännön kirjavuuden vuoksi alkuperäsäännöt ja niiden kumulaatio muodostavat kiistanalaisen ja arkaluonteisen kysymyksen kauppaneuvotteluissa; kehottaa tästä syystä komissiota kiinnittämään asiaan erityistä huomiota ja pyrkimään neuvotteluissa tasapainoisiin ratkaisuihin, jotka eivät rankaise EU:n kalastusalaa;

| 89. | panee tyytyväisenä merkille komission ehdotukset kauppatoimenpiteistä, kuten kalan ja kalastustuotteiden tuontirajoituksista, joita sovellettaisiin kestämättömän kalastuksen salliviin maihin varmistaen kuitenkin samalla, että nämä rajoitukset vastaavat WTO:n sääntöjä; |
| --- | --- |

89.

panee tyytyväisenä merkille komission ehdotukset kauppatoimenpiteistä, kuten kalan ja kalastustuotteiden tuontirajoituksista, joita sovellettaisiin kestämättömän kalastuksen salliviin maihin varmistaen kuitenkin samalla, että nämä rajoitukset vastaavat WTO:n sääntöjä;

| 90. | kehottaa EU:ta kehittämään ja panemaan täytäntöön valtameri- ja merialueisiin perustuvia alueellisia strategioita erityisesti niillä alueilla, joilla kalastuksen kestävyyden varmistaminen on riippuvaista kansainvälisestä yhteistyöstä; |
| --- | --- |

90.

kehottaa EU:ta kehittämään ja panemaan täytäntöön valtameri- ja merialueisiin perustuvia alueellisia strategioita erityisesti niillä alueilla, joilla kalastuksen kestävyyden varmistaminen on riippuvaista kansainvälisestä yhteistyöstä;

o

o o

| 91. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

91.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  EUVL L 286, 29.10.2008, s. 1

(2)  EUVL L 286, 29.10.2008, s. 33.

(3)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2011)0516.

(4)  EUVL C 348 E, 21.12.2010, s. 15.

(5)  EUVL C 351 E, 2.12.2011, s. 119.

(6)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2011)0232.

(7)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2011)0573.

(8)  Pakollista työtä koskeva yleissopimus vuodelta 1930 (nro 29), ammatillista järjestäytymisvapautta ja ammatillisen järjestäytymisoikeuden suojelua koskeva yleissopimus vuodelta 1948 (nro 87), järjestäytymisoikeuden ja kollektiivisen neuvotteluoikeuden periaatteiden soveltamista koskeva yleissopimus vuodelta 1949 (nro 98), samanarvoisesta työstä miehille ja naisille maksettavaa samaa palkkaa koskeva yleissopimus vuodelta 1951 (nro 100), pakkotyön poistamista koskeva yleissopimus vuodelta 1957 (nro 105), työmarkkinoilla ja ammatin harjoittamisen yhteydessä tapahtuvaa syrjintää koskeva yleissopimus vuodelta 1958 (nro 111), työhön pääsemiseksi vaadittavaa vähimmäisikää koskeva yleissopimus vuodelta 1973 (nro 138), lapsityön pahimpien muotojen kieltämistä koskeva yleissopimus vuodelta 1999 (nro 182).

(9)  ftp://ftp.fao.org/docrep/fao/007/x4874e/x4874e00.pdf

---

| 16.12.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 419/185 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 419/185

---

P7_TA(2012)0462

Euroopan parlamentin vaalit vuonna 2014

Euroopan parlamentin päätöslauselma 22. marraskuuta 2012 Euroopan parlamentin vaaleista 2014 (2012/2829(RSP))

(2015/C 419/27)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 10 ja 17 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 10 ja 17 artiklan,

| — | ottaa huomioon 20. syyskuuta 1976 tehdyn neuvoston päätöksen, sellaisena kuin se on muutettuna, liitteenä olevan, edustajien valitsemisesta Euroopan parlamenttiin yleisillä välittömillä vaaleilla annetun säädöksen 10 ja 11 artiklan (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. syyskuuta 1976 tehdyn neuvoston päätöksen, sellaisena kuin se on muutettuna, liitteenä olevan, edustajien valitsemisesta Euroopan parlamenttiin yleisillä välittömillä vaaleilla annetun säädöksen 10 ja 11 artiklan (1),

| — | ottaa huomioon 22. marraskuuta 2012 annetun komission julkilausuman Euroopan parlamentin vuoden 2014 vaaleista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. marraskuuta 2012 annetun komission julkilausuman Euroopan parlamentin vuoden 2014 vaaleista,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 110 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 110 artiklan 2 kohdan,

| A. | toteaa, että Euroopan parlamentin jäsenet edustavat suoraan kansalaisia unionin tasolla; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että Euroopan parlamentin jäsenet edustavat suoraan kansalaisia unionin tasolla;

| B. | toteaa, että Euroopan tason poliittiset puolueet myötävaikuttavat eurooppalaisen poliittisen tietoisuuden muodostumiseen ja unionin kansalaisten tahdon ilmaisemiseen; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että Euroopan tason poliittiset puolueet myötävaikuttavat eurooppalaisen poliittisen tietoisuuden muodostumiseen ja unionin kansalaisten tahdon ilmaisemiseen;

| C. | toteaa, että parlamentti valitsee komission puheenjohtajan Eurooppa-neuvoston määräenemmistöllä tekemästä ehdotuksesta ja että Eurooppa-neuvoston on otettava huomioon parlamentin vaalien tulos ja huolehdittava asianmukaisista kuulemisista ennen nimitystä; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että parlamentti valitsee komission puheenjohtajan Eurooppa-neuvoston määräenemmistöllä tekemästä ehdotuksesta ja että Eurooppa-neuvoston on otettava huomioon parlamentin vaalien tulos ja huolehdittava asianmukaisista kuulemisista ennen nimitystä;

| D. | toteaa, että komissio on kokonaisuudessaan vastuussa Euroopan parlamentille; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että komissio on kokonaisuudessaan vastuussa Euroopan parlamentille;

| E. | katsoo, että uudella parlamentilla on oltava riittävästi aikaa järjestää toimintansa ennen komission puheenjohtajan valintaa; |
| --- | --- |

E.

katsoo, että uudella parlamentilla on oltava riittävästi aikaa järjestää toimintansa ennen komission puheenjohtajan valintaa;

| F. | katsoo, että komission puheenjohtajan valinta olisi tehtävä parlamentin järjestäytymisistuntojaksolla heinäkuussa 2014, jotta uusi komissio olisi valmis aloittamaan toimikautensa 1. marraskuuta 2014; |
| --- | --- |

F.

katsoo, että komission puheenjohtajan valinta olisi tehtävä parlamentin järjestäytymisistuntojaksolla heinäkuussa 2014, jotta uusi komissio olisi valmis aloittamaan toimikautensa 1. marraskuuta 2014;

| G. | toteaa, että parlamentti äänestää komission koko kollegion hyväksymisestä sen jälkeen, kun se on kuullut neuvoston yhteisymmärryksessä valitun puheenjohtajan kanssa jäsenvaltioiden ehdotusten perusteella esittämiä ehdokkaita; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että parlamentti äänestää komission koko kollegion hyväksymisestä sen jälkeen, kun se on kuullut neuvoston yhteisymmärryksessä valitun puheenjohtajan kanssa jäsenvaltioiden ehdotusten perusteella esittämiä ehdokkaita;

| 1. | kehottaa Euroopan tason poliittisia puolueita nimeämään ehdokkaat komission puheenjohtajaksi ja toivoo, että kyseiset ehdokkaat omaksuvat johtavan roolin Euroopan parlamentin vaalikampanjassa ja esittelevät vaaliteemansa henkilökohtaisesti kaikissa unionin jäsenvaltioissa; korostaa, että on tärkeää vahvistaa sekä parlamentin että komission poliittista oikeutusta kytkemällä niiden valinnat entistä suoremmin äänestäjien tekemään valintaan; |
| --- | --- |

1.

kehottaa Euroopan tason poliittisia puolueita nimeämään ehdokkaat komission puheenjohtajaksi ja toivoo, että kyseiset ehdokkaat omaksuvat johtavan roolin Euroopan parlamentin vaalikampanjassa ja esittelevät vaaliteemansa henkilökohtaisesti kaikissa unionin jäsenvaltioissa; korostaa, että on tärkeää vahvistaa sekä parlamentin että komission poliittista oikeutusta kytkemällä niiden valinnat entistä suoremmin äänestäjien tekemään valintaan;

| 2. | kehottaa ottamaan tulevaan komissioon mahdollisimman monta jäsentä Euroopan parlamentista ilmentämään lainsäädäntöprosessin kahden osapuolen välistä tasapainoa; |
| --- | --- |

2.

kehottaa ottamaan tulevaan komissioon mahdollisimman monta jäsentä Euroopan parlamentista ilmentämään lainsäädäntöprosessin kahden osapuolen välistä tasapainoa;

| 3. | kehottaa komission tulevaa puheenjohtajaa varmistamaan sukupuolten tasapuolisen edustuksen seuraavassa komissiossa; suosittaa, että kukin jäsenvaltio esittäisi seuraavaan komissioon sekä nais- että miespuolista henkilöä; |
| --- | --- |

3.

kehottaa komission tulevaa puheenjohtajaa varmistamaan sukupuolten tasapuolisen edustuksen seuraavassa komissiossa; suosittaa, että kukin jäsenvaltio esittäisi seuraavaan komissioon sekä nais- että miespuolista henkilöä;

| 4. | ottaa huomioon Lissabonin sopimuksella käyttöön otetut uudet järjestelyt komission valinnassa ja niiden johdosta muuttuneen, vuoden 2014 vaaleista lähtien parlamentin ja komission välillä vallitsevan uuden suhteen ja katsoo, että selkeät enemmistöt parlamentissa ovat unionin lainsäädäntöprosessin vakauden ja toimeenpanovallan moitteettoman toiminnan kannalta erittäin tärkeitä; kehottaa siksi jäsenvaltioita luomaan vaalilakeihinsa edustajien valitsemisesta Euroopan parlamenttiin yleisillä välittömillä vaaleilla annetun säädöksen 3 artiklan mukaisesti asianmukaiset ja suhteelliset kynnykset paikkajaon määrittämiseksi, jotta vaalit ilmentäisivät kansalaisten vaaleissa ilmaisemaa tahtoa ja jotta voitaisiin samalla turvata parlamentin toimintakyky; |
| --- | --- |

4.

ottaa huomioon Lissabonin sopimuksella käyttöön otetut uudet järjestelyt komission valinnassa ja niiden johdosta muuttuneen, vuoden 2014 vaaleista lähtien parlamentin ja komission välillä vallitsevan uuden suhteen ja katsoo, että selkeät enemmistöt parlamentissa ovat unionin lainsäädäntöprosessin vakauden ja toimeenpanovallan moitteettoman toiminnan kannalta erittäin tärkeitä; kehottaa siksi jäsenvaltioita luomaan vaalilakeihinsa edustajien valitsemisesta Euroopan parlamenttiin yleisillä välittömillä vaaleilla annetun säädöksen 3 artiklan mukaisesti asianmukaiset ja suhteelliset kynnykset paikkajaon määrittämiseksi, jotta vaalit ilmentäisivät kansalaisten vaaleissa ilmaisemaa tahtoa ja jotta voitaisiin samalla turvata parlamentin toimintakyky;

| 5. | pyytää neuvostoa kuulemaan parlamenttia vaalien järjestämisestä joko 15.–18. toukokuuta tai 22.–25. toukokuuta 2014; |
| --- | --- |

5.

pyytää neuvostoa kuulemaan parlamenttia vaalien järjestämisestä joko 15.–18. toukokuuta tai 22.–25. toukokuuta 2014;

| 6. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden parlamenteille ja hallituksille. |
| --- | --- |

6.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden parlamenteille ja hallituksille.

---

(1)  Neuvoston päätös 76/787/EHTY, ETY, Euratom (EYVL L 278, 8.10.1976, s. 1) sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston päätöksellä 93/81/Euratom, EHTY, ETY (EYVL L 33, 9.2.1993, s. 15) ja neuvoston päätöksellä 2002/772/EY, Euratom (EYVL L 283, 21.10.2002, s. 1).

---

| 16.12.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 419/186 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 419/186

---

P7_TA(2012)0463

Iranin ihmisoikeustilanne, erityisesti joukkoteloitukset ja bloginpitäjä Sattar Beheshtin äskettäinen kuolema

Euroopan parlamentin päätöslauselma 22. marraskuuta 2012 Iranin ihmisoikeustilanteesta, erityisesti joukkoteloituksista ja bloginpitäjä Sattar Beheshtin äskettäisestä kuolemasta (2012/2877(RSP))

(2015/C 419/28)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Iranista ja erityisesti Iranin ihmisoikeustilanteesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Iranista ja erityisesti Iranin ihmisoikeustilanteesta,

| — | ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan 23. lokakuuta 2012 antaman julkilausuman Iranissa äskettäin tapahtuneista teloituksista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan 23. lokakuuta 2012 antaman julkilausuman Iranissa äskettäin tapahtuneista teloituksista,

| — | ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan tiedottajan 11. marraskuuta 2012 antaman lausunnon iranilaisen bloginpitäjän Sattar Beheshtin kuolemasta viranomaisten huostassa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan tiedottajan 11. marraskuuta 2012 antaman lausunnon iranilaisen bloginpitäjän Sattar Beheshtin kuolemasta viranomaisten huostassa,

| — | ottaa huomioon Iranin ihmisoikeustilannetta käsittelevän YK:n erityisedustajan 13. syyskuuta 2012 antaman kertomuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Iranin ihmisoikeustilannetta käsittelevän YK:n erityisedustajan 13. syyskuuta 2012 antaman kertomuksen,

| — | ottaa huomioon pastori Youcef Nadarkhanin vapautumisen vankilasta syyskuussa 2012, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon pastori Youcef Nadarkhanin vapautumisen vankilasta syyskuussa 2012,

| — | ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen 18. joulukuuta 2007 antaman päätöslauselman 62/149 ja 18. joulukuuta 2008 antaman päätöslauselman 63/168 kuolemanrangaistuksen täytäntöönpanon lykkäämisestä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen 18. joulukuuta 2007 antaman päätöslauselman 62/149 ja 18. joulukuuta 2008 antaman päätöslauselman 63/168 kuolemanrangaistuksen täytäntöönpanon lykkäämisestä,

| — | ottaa huomioon kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, kaikkinaisen rotusyrjinnän poistamista koskevan kansainvälisen yleissopimuksen ja lapsen oikeuksista tehdyn yleissopimuksen, joiden kaikkien sopimuspuolena Iran on, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, kaikkinaisen rotusyrjinnän poistamista koskevan kansainvälisen yleissopimuksen ja lapsen oikeuksista tehdyn yleissopimuksen, joiden kaikkien sopimuspuolena Iran on,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 122 artiklan 5 ja 110 artiklan 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 122 artiklan 5 ja 110 artiklan 4 kohdan,

| A. | ottaa huomioon Iranin nykyisen ihmisoikeustilanteen, jolle on ominaista järjestelmällinen perusoikeuksien loukkaaminen; ottaa huomioon, että ihmisoikeuksien puolustajat (erityisesti naisten, lasten ja vähemmistöjen oikeuksien puolustajat), toimittajat, bloginpitäjät, taiteilijat, opiskelijajohtajat, juristit sekä ammattiyhdistys- ja ympäristöaktivistit elävät jatkuvasti suuren paineen ja jatkuvan pidätysuhan alaisina; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon Iranin nykyisen ihmisoikeustilanteen, jolle on ominaista järjestelmällinen perusoikeuksien loukkaaminen; ottaa huomioon, että ihmisoikeuksien puolustajat (erityisesti naisten, lasten ja vähemmistöjen oikeuksien puolustajat), toimittajat, bloginpitäjät, taiteilijat, opiskelijajohtajat, juristit sekä ammattiyhdistys- ja ympäristöaktivistit elävät jatkuvasti suuren paineen ja jatkuvan pidätysuhan alaisina;

| B. | ottaa huomioon, että tietoverkkorikollisuuteen erikoistunut poliisin erikoisyksikkö Fata pidätti Iranin hallitusta internetissä arvostelleen bloginpitäjän Sattar Beheshtin väitetyistä tietoverkkorikoksista 30. lokakuuta 2012 ja että hän kuoli poliisin huostassa; ottaa huomioon, että Beheshtin kuoleman yksityiskohtia ei ole saatu selville ja että useiden tietojen mukaan hän kuoli kidutuksen uhrina iranilaisessa vankilassa; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että tietoverkkorikollisuuteen erikoistunut poliisin erikoisyksikkö Fata pidätti Iranin hallitusta internetissä arvostelleen bloginpitäjän Sattar Beheshtin väitetyistä tietoverkkorikoksista 30. lokakuuta 2012 ja että hän kuoli poliisin huostassa; ottaa huomioon, että Beheshtin kuoleman yksityiskohtia ei ole saatu selville ja että useiden tietojen mukaan hän kuoli kidutuksen uhrina iranilaisessa vankilassa;

| C. | ottaa huomioon, että Iranissa asuvia Sattar Beheshtin omaisia on uhkailtu pidätyksellä, jos he kertoisivat tiedotusvälineille hänen kuolemastaan tai nostaisivat kanteen väitettyyn kidutukseen syyllistyneitä tahoja kohtaan; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että Iranissa asuvia Sattar Beheshtin omaisia on uhkailtu pidätyksellä, jos he kertoisivat tiedotusvälineille hänen kuolemastaan tai nostaisivat kanteen väitettyyn kidutukseen syyllistyneitä tahoja kohtaan;

| D. | ottaa huomioon, että Sattar Beheshtin kuolema on jälleen uusi traaginen esimerkki iranilaisten mielipidevankien säännöllisesti kohtaamasta järjestelmällisestä ja jatkuvasta kidutuksesta ja perusoikeuksien epäämisestä samalla, kun turvallisuus- ja tiedustelupalvelujen agentit toimivat täysimääräisen rankaisemattomuuden suojissa; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että Sattar Beheshtin kuolema on jälleen uusi traaginen esimerkki iranilaisten mielipidevankien säännöllisesti kohtaamasta järjestelmällisestä ja jatkuvasta kidutuksesta ja perusoikeuksien epäämisestä samalla, kun turvallisuus- ja tiedustelupalvelujen agentit toimivat täysimääräisen rankaisemattomuuden suojissa;

| E. | ottaa huomioon, että useita päiviä Sattar Beheshtin kuolemaa seuranneen hiljaisuuden jälkeen Iranin oikeuslaitoksen ihmisoikeusneuvosto ilmoitti sitoutuneensa tarkastelemaan uudelleen tapauksen kaikkia yksityiskohtia ja rankaisemaan ankarasti kaikkia asiaan sekaantuneita; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että useita päiviä Sattar Beheshtin kuolemaa seuranneen hiljaisuuden jälkeen Iranin oikeuslaitoksen ihmisoikeusneuvosto ilmoitti sitoutuneensa tarkastelemaan uudelleen tapauksen kaikkia yksityiskohtia ja rankaisemaan ankarasti kaikkia asiaan sekaantuneita;

| F. | ottaa huomioon, että Iranin parlamentin varapuhemies Mohammed Hasan Abutorabifard ilmoitti 11. marraskuuta 2012, että Iranin parlamentin kansallisen turvallisuuden ja ulkopolitiikan valiokunta tutkisi asian; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että Iranin parlamentin varapuhemies Mohammed Hasan Abutorabifard ilmoitti 11. marraskuuta 2012, että Iranin parlamentin kansallisen turvallisuuden ja ulkopolitiikan valiokunta tutkisi asian;

| G. | ottaa huomioon, että Iranin ihmisoikeustilannetta, summittaisia teloituksia, kidutusta ja ilmaisunvapautta käsittelevät YK:n erityisedustajat ovat pitäneet myönteisenä Iranin parlamentin ja oikeuslaitoksen päätöksiä tutkia Beheshtin kuolemaa ja todenneet myös, että Iranissa on ilmoitettu lukuisista tapauksista, joissa pidätettyjen ihmisten oli väitetty kuolleen viranomaisten huostassa pahoinpitelyihin tai kidutukseen, sairaanhoidon puutteeseen tai laiminlyönteihin; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että Iranin ihmisoikeustilannetta, summittaisia teloituksia, kidutusta ja ilmaisunvapautta käsittelevät YK:n erityisedustajat ovat pitäneet myönteisenä Iranin parlamentin ja oikeuslaitoksen päätöksiä tutkia Beheshtin kuolemaa ja todenneet myös, että Iranissa on ilmoitettu lukuisista tapauksista, joissa pidätettyjen ihmisten oli väitetty kuolleen viranomaisten huostassa pahoinpitelyihin tai kidutukseen, sairaanhoidon puutteeseen tai laiminlyönteihin;

| H. | ottaa huomioon, että Saeed Sedighi ja yhdeksän muuta miestä teloitettiin 22. lokakuuta 2012 huumausainerikoksista syytettynä; katsoo, että useimmat näistä miehistä eivät saaneet asianmukaista oikeudenkäyntiä ja että heitä kidutettiin pidätysaikanaan; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että Saeed Sedighi ja yhdeksän muuta miestä teloitettiin 22. lokakuuta 2012 huumausainerikoksista syytettynä; katsoo, että useimmat näistä miehistä eivät saaneet asianmukaista oikeudenkäyntiä ja että heitä kidutettiin pidätysaikanaan;

| I. | ottaa huomioon, että Sedeghin teloituksen jälkeen viranomaiset varoittivat hänen omaisiaan puhumasta tiedotusvälineille ja kielsivät heitä järjestämästä julkista hautajaisseremoniaa Sedeghin hautaamisen jälkeen; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että Sedeghin teloituksen jälkeen viranomaiset varoittivat hänen omaisiaan puhumasta tiedotusvälineille ja kielsivät heitä järjestämästä julkista hautajaisseremoniaa Sedeghin hautaamisen jälkeen;

| J. | ottaa huomioon, että viime vuosina teloitusten on havaittu lisääntyneen Iranissa huomattavasti myös nuorten kohdalla ja että tämän vuoden alusta lähtien maassa on rekisteröity jo yli 300 teloitusta; ottaa huomioon, että kuolemanrangaistuksia langetetaan säännöllisesti tapauksissa, joissa syytetyltä on evätty oikeudenkäyntiä koskevat asiaankuuluvat oikeudet, ja rikoksista, jotka eivät kansainvälisten normien mukaan kuulu ”kaikkein vakavimpien rikosten” luokkaan; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että viime vuosina teloitusten on havaittu lisääntyneen Iranissa huomattavasti myös nuorten kohdalla ja että tämän vuoden alusta lähtien maassa on rekisteröity jo yli 300 teloitusta; ottaa huomioon, että kuolemanrangaistuksia langetetaan säännöllisesti tapauksissa, joissa syytetyltä on evätty oikeudenkäyntiä koskevat asiaankuuluvat oikeudet, ja rikoksista, jotka eivät kansainvälisten normien mukaan kuulu ”kaikkein vakavimpien rikosten” luokkaan;

| K. | toteaa, että Iranin viranomaiset rakentavat edelleen ”halal-internetiä”, joka käytännössä katkaisisi Iranin verkkoyhteydet muuhun maailmaan; toteaa, että Iranin viranomaiset jatkavat tietotekniikan käyttämistä ilmaisu- ja kokoontumisvapauden kaltaisten perusvapauksien polkemiseen; ottaa huomioon, että Iran rajoittaa internetin vapautta asettamalla rajoituksia saatavilla olevalle kaistanleveydelle kehittäen valtiollisia palvelimia ja erityisiä internet-protokollia (IP), internet-palveluntarjoajia ja hakukoneita sekä estämällä kansainvälisten ja kansallisten some-palvelujen käytön; |
| --- | --- |

K.

toteaa, että Iranin viranomaiset rakentavat edelleen ”halal-internetiä”, joka käytännössä katkaisisi Iranin verkkoyhteydet muuhun maailmaan; toteaa, että Iranin viranomaiset jatkavat tietotekniikan käyttämistä ilmaisu- ja kokoontumisvapauden kaltaisten perusvapauksien polkemiseen; ottaa huomioon, että Iran rajoittaa internetin vapautta asettamalla rajoituksia saatavilla olevalle kaistanleveydelle kehittäen valtiollisia palvelimia ja erityisiä internet-protokollia (IP), internet-palveluntarjoajia ja hakukoneita sekä estämällä kansainvälisten ja kansallisten some-palvelujen käytön;

| L. | ottaa huomioon, että vuoden 2012 Saharov-mielipiteenvapauspalkinto myönnettiin kahdelle iranilaiselle aktivistille, asianajaja Nasrin Sotoudehille ja elokuvaohjaaja Jafar Panahille; toteaa, että Nasrin Sotoudeh on vankilassa tuotuaan esiin Iranin ihmisoikeusrikkomuksia ja on aloittanut nälkälakon sen jälkeen, kun häneltä kiellettiin perhevierailut; toteaa että Jafar Panah on valittanut hänelle määrätyistä kuuden vuoden vankeusrangaistuksesta, 20 vuoden mittaisesta kiellosta tehdä elokuvia ja matkustuskiellosta; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että vuoden 2012 Saharov-mielipiteenvapauspalkinto myönnettiin kahdelle iranilaiselle aktivistille, asianajaja Nasrin Sotoudehille ja elokuvaohjaaja Jafar Panahille; toteaa, että Nasrin Sotoudeh on vankilassa tuotuaan esiin Iranin ihmisoikeusrikkomuksia ja on aloittanut nälkälakon sen jälkeen, kun häneltä kiellettiin perhevierailut; toteaa että Jafar Panah on valittanut hänelle määrätyistä kuuden vuoden vankeusrangaistuksesta, 20 vuoden mittaisesta kiellosta tehdä elokuvia ja matkustuskiellosta;

| 1. | on erittäin huolissaan Iranin jatkuvasti huononevasta ihmisoikeustilanteesta, poliittisten vankien ja mielipidevankien määrän kasvamisesta, teloitusten jatkuvasti suuresta määrästä ja myös nuorten teloitusten suuresta määrästä, kidutuksen yleisyydestä, epäoikeudenmukaisista oikeudenkäynneistä ja takuita vastaan vapauttamisesta vaadituista kohtuuttomista summista sekä tiedon-, sanan-, kokoontumis- ja uskonnonvapauden sekä koulutuksen ja liikkumisen vapauden pitkälle menevistä rajoituksista; |
| --- | --- |

1.

on erittäin huolissaan Iranin jatkuvasti huononevasta ihmisoikeustilanteesta, poliittisten vankien ja mielipidevankien määrän kasvamisesta, teloitusten jatkuvasti suuresta määrästä ja myös nuorten teloitusten suuresta määrästä, kidutuksen yleisyydestä, epäoikeudenmukaisista oikeudenkäynneistä ja takuita vastaan vapauttamisesta vaadituista kohtuuttomista summista sekä tiedon-, sanan-, kokoontumis- ja uskonnonvapauden sekä koulutuksen ja liikkumisen vapauden pitkälle menevistä rajoituksista;

| 2. | on syvästi huolestunut Sattar Beheshtin kuolemasta vankilassa; vaatii Iranin viranomaisia tekemään perinpohjaisen tutkimuksen tapauksesta, jotta hänen kuolemansa täsmälliset yksityiskohdat saadaan selville; |
| --- | --- |

2.

on syvästi huolestunut Sattar Beheshtin kuolemasta vankilassa; vaatii Iranin viranomaisia tekemään perinpohjaisen tutkimuksen tapauksesta, jotta hänen kuolemansa täsmälliset yksityiskohdat saadaan selville;

| 3. | on syvästi huolestunut tiedoista, joiden mukaan Sattar Beheshtiä kidutettiin vankilassa; vaatii Iranin viranomaisia varmistamaan, että kaikki vankiloissa väitetyksi tapahtuneet kidutusta tai julmaa, epäinhimillistä tai alentavaa kohtelua sisältävät tapaukset tutkitaan ja syylliset asetetaan vastuuseen teoistaan; muistuttaa, että kidutukseen verrattavissa oleva ruumiillisen rangaistuksen käyttö on kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen 7 artiklan vastaista; |
| --- | --- |

3.

on syvästi huolestunut tiedoista, joiden mukaan Sattar Beheshtiä kidutettiin vankilassa; vaatii Iranin viranomaisia varmistamaan, että kaikki vankiloissa väitetyksi tapahtuneet kidutusta tai julmaa, epäinhimillistä tai alentavaa kohtelua sisältävät tapaukset tutkitaan ja syylliset asetetaan vastuuseen teoistaan; muistuttaa, että kidutukseen verrattavissa oleva ruumiillisen rangaistuksen käyttö on kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen 7 artiklan vastaista;

| 4. | tuomitsee ankarasti kuolemanrangaistuksen käytön ja pyytää Iranin viranomaisia YK:n yleiskokouksen päätöslauselmien 62/149 ja 63/168 mukaisesti keskeyttämään kuolemantuomioiden täytäntöönpanon, kunnes kuolemanrangaistus poistetaan kokonaan; vaatii Iranin hallitusta kieltämään alaikäisten nuorten teloitukset ja harkitsemaan kaikkien kuolemanrangaistuksen saaneiden alaikäisten nuorten tuomioiden muuttamista; vaatii Iranin hallitusta julkaisemaan tilastoja kuolemanrangaistuksesta ja tietoja oikeudenkäytöstä kuolemanrangaistustapauksissa; |
| --- | --- |

4.

tuomitsee ankarasti kuolemanrangaistuksen käytön ja pyytää Iranin viranomaisia YK:n yleiskokouksen päätöslauselmien 62/149 ja 63/168 mukaisesti keskeyttämään kuolemantuomioiden täytäntöönpanon, kunnes kuolemanrangaistus poistetaan kokonaan; vaatii Iranin hallitusta kieltämään alaikäisten nuorten teloitukset ja harkitsemaan kaikkien kuolemanrangaistuksen saaneiden alaikäisten nuorten tuomioiden muuttamista; vaatii Iranin hallitusta julkaisemaan tilastoja kuolemanrangaistuksesta ja tietoja oikeudenkäytöstä kuolemanrangaistustapauksissa;

| 5. | pitää erityisen valitettavana oikeusprosessin oikeudenmukaisuuden ja avoimuuden puutetta sekä oikeudenkäyntejä koskevien asiaankuuluvien oikeuksien kieltämistä Iranissa; kehottaa Iranin viranomaisia kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen mukaisesti huolehtimaan oikeudenmukaisen oikeudenkäynnin ja siihen liittyvien oikeuksien noudattamisesta kaikkien pidätettyjen kohdalla; |
| --- | --- |

5.

pitää erityisen valitettavana oikeusprosessin oikeudenmukaisuuden ja avoimuuden puutetta sekä oikeudenkäyntejä koskevien asiaankuuluvien oikeuksien kieltämistä Iranissa; kehottaa Iranin viranomaisia kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen mukaisesti huolehtimaan oikeudenmukaisen oikeudenkäynnin ja siihen liittyvien oikeuksien noudattamisesta kaikkien pidätettyjen kohdalla;

| 6. | kehottaa Iranin viranomaisia vapauttamaan kaikki poliittiset vangit ja mielipidevangit – mukaan lukien Nasrin Sotoudehin, joka voitti Saharov-palkinnon yhdessä Jafar Panahin kanssa – ja antamaan heille tilaisuuden noutaa palkintonsa Euroopan parlamentista joulukuussa 2012; ilmaisee huolensa Nasrin Sotoudehin terveyden heikkenemisestä; kehottaa Iranin oikeus- ja vankilaviranomaisia lopettamaan Nasrin Sotoudehin kaltoin kohtelemisen; ilmaisee myötätuntonsa ja solidaarisuutensa Nasrin Sotoudehin pyyntöjä kohtaan; kehottaa Iranin viranomaisia antamaan kaikille vangeille mahdollisuuden haluamansa asianajajan palvelusten käyttämiseen, tarvittavaan terveydenhoitoon ja perhevierailuihin, joihin he ovat oikeutettuja kansainvälisten ihmisoikeussäädösten mukaan; kehottaa viranomaisia muistamaan vankien kohtelussa ihmisarvon ja kunnioituksen; |
| --- | --- |

6.

kehottaa Iranin viranomaisia vapauttamaan kaikki poliittiset vangit ja mielipidevangit – mukaan lukien Nasrin Sotoudehin, joka voitti Saharov-palkinnon yhdessä Jafar Panahin kanssa – ja antamaan heille tilaisuuden noutaa palkintonsa Euroopan parlamentista joulukuussa 2012; ilmaisee huolensa Nasrin Sotoudehin terveyden heikkenemisestä; kehottaa Iranin oikeus- ja vankilaviranomaisia lopettamaan Nasrin Sotoudehin kaltoin kohtelemisen; ilmaisee myötätuntonsa ja solidaarisuutensa Nasrin Sotoudehin pyyntöjä kohtaan; kehottaa Iranin viranomaisia antamaan kaikille vangeille mahdollisuuden haluamansa asianajajan palvelusten käyttämiseen, tarvittavaan terveydenhoitoon ja perhevierailuihin, joihin he ovat oikeutettuja kansainvälisten ihmisoikeussäädösten mukaan; kehottaa viranomaisia muistamaan vankien kohtelussa ihmisarvon ja kunnioituksen;

| 7. | kehottaa Iranin viranomaisia hyväksymään rauhanomaisen protestoinnin ja ryhtymään ratkaisemaan Iranin kansan lukemattomia ongelmia; |
| --- | --- |

7.

kehottaa Iranin viranomaisia hyväksymään rauhanomaisen protestoinnin ja ryhtymään ratkaisemaan Iranin kansan lukemattomia ongelmia;

| 8. | kehottaa Iranin viranomaisia takaamaan uskonnonvapauden Iranin perustuslain ja kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen mukaisesti; |
| --- | --- |

8.

kehottaa Iranin viranomaisia takaamaan uskonnonvapauden Iranin perustuslain ja kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen mukaisesti;

| 9. | vaatii Iranin viranomaisia osoittamaan, että ne sitoutuvat täysin tekemään yhteistyötä kansainvälisen yhteisön kanssa Iranin ihmisoikeustilanteen parantamiseksi, ja kehottaa Iranin hallitusta täyttämään sekä kansainvälisen oikeuden että allekirjoittamiensa kansainvälisten sopimusten mukaiset velvoitteensa; |
| --- | --- |

9.

vaatii Iranin viranomaisia osoittamaan, että ne sitoutuvat täysin tekemään yhteistyötä kansainvälisen yhteisön kanssa Iranin ihmisoikeustilanteen parantamiseksi, ja kehottaa Iranin hallitusta täyttämään sekä kansainvälisen oikeuden että allekirjoittamiensa kansainvälisten sopimusten mukaiset velvoitteensa;

| 10. | katsoo, että YK:n erityisedustajan vierailulla voitaisiin saada aikaan yleiskuva Iranin ihmisoikeustilanteesta; toteaa huolestuneena, että Iran ei ole hyväksynyt YK:n erityisedustajia tai ihmisoikeusvaltuutettuja vierailulle vuoden 2005 jälkeen; kehottaa Irania noudattamaan ilmoittamaansa aikomusta sallia Iranin ihmisoikeustilannetta käsittelevän YK:n eritysedustajan Ahmed Shaheedin vierailu vuoden 2012 aikana; |
| --- | --- |

10.

katsoo, että YK:n erityisedustajan vierailulla voitaisiin saada aikaan yleiskuva Iranin ihmisoikeustilanteesta; toteaa huolestuneena, että Iran ei ole hyväksynyt YK:n erityisedustajia tai ihmisoikeusvaltuutettuja vierailulle vuoden 2005 jälkeen; kehottaa Irania noudattamaan ilmoittamaansa aikomusta sallia Iranin ihmisoikeustilannetta käsittelevän YK:n eritysedustajan Ahmed Shaheedin vierailu vuoden 2012 aikana;

| 11. | kehottaa komissiota läheisessä yhteistyössä parlamentin kanssa käyttämään tehokkaasti uutta demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevaa rahoitusvälinettä tukemaan Iranin demokratiaa ja ihmisoikeuksia ja myös ilmaisunvapautta internetissä; |
| --- | --- |

11.

kehottaa komissiota läheisessä yhteistyössä parlamentin kanssa käyttämään tehokkaasti uutta demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevaa rahoitusvälinettä tukemaan Iranin demokratiaa ja ihmisoikeuksia ja myös ilmaisunvapautta internetissä;

| 12. | kehottaa EU:n edustajia ja komission varapuheenjohtajaa / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkeaa edustajaa kannustamaan Iranin viranomaisia sitoutumaan uudelleen ihmisoikeusvuoropuheluun; vahvistaa olevansa valmis ryhtymään ihmisoikeusvuoropuheluun Iranin kanssa kaikilla tasoilla YK:n peruskirjaan ja kansainvälisiin yleissopimuksiin kirjattujen universaalien arvojen pohjalta; |
| --- | --- |

12.

kehottaa EU:n edustajia ja komission varapuheenjohtajaa / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkeaa edustajaa kannustamaan Iranin viranomaisia sitoutumaan uudelleen ihmisoikeusvuoropuheluun; vahvistaa olevansa valmis ryhtymään ihmisoikeusvuoropuheluun Iranin kanssa kaikilla tasoilla YK:n peruskirjaan ja kansainvälisiin yleissopimuksiin kirjattujen universaalien arvojen pohjalta;

| 13. | tukee EU:n kaksiosaista lähestymistapaa Iranin suhteen (pakotteiden ja diplomatian yhdistäminen), mutta on samalla huolestunut laajamittaisten pakotteiden myötä Iranin kansaan kohdistuvista kielteisistä vaikutuksista, kuten inflaation kasvusta ja lääkkeiden kaltaisten tarvittavien tuotteiden pulasta; |
| --- | --- |

13.

tukee EU:n kaksiosaista lähestymistapaa Iranin suhteen (pakotteiden ja diplomatian yhdistäminen), mutta on samalla huolestunut laajamittaisten pakotteiden myötä Iranin kansaan kohdistuvista kielteisistä vaikutuksista, kuten inflaation kasvusta ja lääkkeiden kaltaisten tarvittavien tuotteiden pulasta;

| 14. | kehottaa neuvostoa lujittamaan toimia, joita kohdistetaan yksittäisiin Iranin kansalaisiin ja valtiollisten laitosten kaltaisiin elimiin, jotka ovat vastuussa törkeistä ihmisoikeusrikkomuksista ja perusvapauksien rajoituksista tai osallisina niihin etenkin tietotekniikan ja internetin väärinkäytön sekä tiedotusvälineiden sensuroinnin kautta; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että kaikki rajoitustoimien kohteena oleville iranilaisille kuuluva omaisuus, mukaan luettuna kiinteistöt, takavarikoidaan ja jäädytetään; |
| --- | --- |

14.

kehottaa neuvostoa lujittamaan toimia, joita kohdistetaan yksittäisiin Iranin kansalaisiin ja valtiollisten laitosten kaltaisiin elimiin, jotka ovat vastuussa törkeistä ihmisoikeusrikkomuksista ja perusvapauksien rajoituksista tai osallisina niihin etenkin tietotekniikan ja internetin väärinkäytön sekä tiedotusvälineiden sensuroinnin kautta; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että kaikki rajoitustoimien kohteena oleville iranilaisille kuuluva omaisuus, mukaan luettuna kiinteistöt, takavarikoidaan ja jäädytetään;

| 15. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, YK:n pääsihteerille, YK:n ihmisoikeusneuvostolle ja Iranin islamilaisen tasavallan hallitukselle ja parlamentille, sekä kääntämään tämän päätöslauselman farsiksi. |
| --- | --- |

15.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, YK:n pääsihteerille, YK:n ihmisoikeusneuvostolle ja Iranin islamilaisen tasavallan hallitukselle ja parlamentille, sekä kääntämään tämän päätöslauselman farsiksi.

---

| 16.12.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 419/189 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 419/189

---

P7_TA(2012)0464

Burman tilanne, erityisesti jatkuvat väkivaltaisuudet Rakhinen osavaltiossa

Euroopan parlamentin päätöslauselma 22. marraskuuta 2012 Burman/Myanmarin tilanteesta ja erityisesti Rakhinen osavaltiossa jatkuvista väkivaltaisuuksista (2012/2878(RSP))

(2015/C 419/29)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Burmasta/Myanmarista ja etenkin 20. huhtikuuta 2012 (1) ja 13. syyskuuta 2012 (2) antamansa päätöslauselmat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Burmasta/Myanmarista ja etenkin 20. huhtikuuta 2012 (1) ja 13. syyskuuta 2012 (2) antamansa päätöslauselmat,

| — | ottaa huomioon Burman/Myanmarin ihmisoikeustilannetta käsittelevän YK:n erityisraportoijan 24. elokuuta 2012 antaman raportin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Burman/Myanmarin ihmisoikeustilannetta käsittelevän YK:n erityisraportoijan 24. elokuuta 2012 antaman raportin,

| — | ottaa huomioon 26. huhtikuuta 2012 annetun neuvoston päätöksen 2012/225/YUTP, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. huhtikuuta 2012 annetun neuvoston päätöksen 2012/225/YUTP,

| — | ottaa huomioon Rakhinen osavaltion tilannetta koskevan lausunnon, jonka presidentti Thein Sein lähetti 17. elokuuta 2012 maan parlamentille, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Rakhinen osavaltion tilannetta koskevan lausunnon, jonka presidentti Thein Sein lähetti 17. elokuuta 2012 maan parlamentille,

| — | ottaa huomioon YK:n pääsihteerin 25. lokakuuta 2012 antaman julkilausuman Burman/Myanmarin Rakhinen osavaltion tilanteesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n pääsihteerin 25. lokakuuta 2012 antaman julkilausuman Burman/Myanmarin Rakhinen osavaltion tilanteesta,

| — | ottaa huomioon korkean edustajan Catherine Ashtonin tiedottajan 26. lokakuuta 2012 antaman julkilausuman uusista väkivaltaisuuksista Burmassa/Myanmarissa Rakhinen osavaltiossa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon korkean edustajan Catherine Ashtonin tiedottajan 26. lokakuuta 2012 antaman julkilausuman uusista väkivaltaisuuksista Burmassa/Myanmarissa Rakhinen osavaltiossa,

| — | ottaa huomioon komission puheenjohtajan Jose Manuel Barroson ja Myanmarin presidentin kansliaministerin U Aung Minin 3. marraskuuta 2012 Yangonissa Burman/Myanmarin rauhankeskuksessa allekirjoittaman yhteisen julkilausuman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission puheenjohtajan Jose Manuel Barroson ja Myanmarin presidentin kansliaministerin U Aung Minin 3. marraskuuta 2012 Yangonissa Burman/Myanmarin rauhankeskuksessa allekirjoittaman yhteisen julkilausuman,

| — | ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusvaltuutetun Navi Pillayn 9. marraskuuta 2012 Burman/Myanmarin hallitukselle esittämän vetoomuksen tarvittavien toimenpiteiden toteuttamisesta, jotta voidaan taata rohingya-vähemmistöön kuuluvien kansalaisten oikeudet ja yhdenvertainen kohtelu, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusvaltuutetun Navi Pillayn 9. marraskuuta 2012 Burman/Myanmarin hallitukselle esittämän vetoomuksen tarvittavien toimenpiteiden toteuttamisesta, jotta voidaan taata rohingya-vähemmistöön kuuluvien kansalaisten oikeudet ja yhdenvertainen kohtelu,

| — | ottaa huomioon Burman/Myanmarin presidentin Thein Seinin YK:n pääsihteerille Ban Ki-moonille lähettämän 16. marraskuuta 2012 päivätyn kirjeen, jossa presidentti lupasi harkita kansalaisuuden myöntämistä kansalaisuudettomille rohingya-muslimeille, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Burman/Myanmarin presidentin Thein Seinin YK:n pääsihteerille Ban Ki-moonille lähettämän 16. marraskuuta 2012 päivätyn kirjeen, jossa presidentti lupasi harkita kansalaisuuden myöntämistä kansalaisuudettomille rohingya-muslimeille,

| — | ottaa huomioon YK:n yleissopimuksen pakolaisten asemasta vuodelta 1951 ja siihen liitetyn pöytäkirjan vuodelta 1967, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n yleissopimuksen pakolaisten asemasta vuodelta 1951 ja siihen liitetyn pöytäkirjan vuodelta 1967,

| — | ottaa huomioon vuonna 1948 annetun ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen 18–21 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1948 annetun ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen 18–21 artiklan,

| — | ottaa huomioon vuonna 1966 tehdyn kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen 25 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1966 tehdyn kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen 25 artiklan,

| — | ottaa huomioon monien Burman hallituksen ja opposition edustajien, myös Aung San Suu Kyin, antamat julistukset, joissa kiistetään etnisen rohingya-vähemmistön kansalaisoikeudet ja minimoidaan valtion viranomaisten vastuu viimeaikaisista väkivaltaisista yhteenotoista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon monien Burman hallituksen ja opposition edustajien, myös Aung San Suu Kyin, antamat julistukset, joissa kiistetään etnisen rohingya-vähemmistön kansalaisoikeudet ja minimoidaan valtion viranomaisten vastuu viimeaikaisista väkivaltaisista yhteenotoista,

| — | ottaa huomioon Burman/Myanmarin kansallisen ihmisoikeuskomitean elokuussa antaman lausuman, jossa se totesi, että rohingya-vähemmistön vainoaminen ja Rakhinen osavaltion tapahtumat eivät kuulu sen vastuulle, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Burman/Myanmarin kansallisen ihmisoikeuskomitean elokuussa antaman lausuman, jossa se totesi, että rohingya-vähemmistön vainoaminen ja Rakhinen osavaltion tapahtumat eivät kuulu sen vastuulle,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 122 artiklan 5 kohdan ja 110 artiklan 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 122 artiklan 5 kohdan ja 110 artiklan 4 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että Burman hallitus on vuoden 2011 alusta lähtien toteuttanut merkittäviä toimenpiteitä kansalaisvapauksien palauttamiseksi, mutta Rakhinen osavaltion viimeaikaiset julmuudet osoittavat, että maalla on vielä edessään suuria vaikeuksia; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Burman hallitus on vuoden 2011 alusta lähtien toteuttanut merkittäviä toimenpiteitä kansalaisvapauksien palauttamiseksi, mutta Rakhinen osavaltion viimeaikaiset julmuudet osoittavat, että maalla on vielä edessään suuria vaikeuksia;

| B. | toteaa, että Rakhinen osavaltion tilanne on edelleen jännittynyt, sillä kesäkuusta 2012 lähtien ainakin 1 10  000 ihmistä on joutunut pakenemaan kodeistaan ja 89 ihmistä on saanut surmansa ja yli 5  300 kotia ja uskonnollista rakennusta on tuhottu väkivaltaisuuksien käynnistyttyä uudestaan lokakuussa; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että Rakhinen osavaltion tilanne on edelleen jännittynyt, sillä kesäkuusta 2012 lähtien ainakin 1 10  000 ihmistä on joutunut pakenemaan kodeistaan ja 89 ihmistä on saanut surmansa ja yli 5  300 kotia ja uskonnollista rakennusta on tuhottu väkivaltaisuuksien käynnistyttyä uudestaan lokakuussa;

| C. | toteaa, että useimmat asuinseudultaan siirtymään joutuneet kuuluvat rohingya-vähemmistöön ja he joutuvat elämään leireillä sietämättömissä olosuhteissa, sillä leirit ovat täpötäysiä, lasten aliravitsemus on hälyttävällä tasolla, vesitilanne ja hygienia ovat täysin puutteellisia, koulua ei pystytä käymään juuri lainkaan ikä asianmukaista humanitaarista apua ole saatavilla; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että useimmat asuinseudultaan siirtymään joutuneet kuuluvat rohingya-vähemmistöön ja he joutuvat elämään leireillä sietämättömissä olosuhteissa, sillä leirit ovat täpötäysiä, lasten aliravitsemus on hälyttävällä tasolla, vesitilanne ja hygienia ovat täysin puutteellisia, koulua ei pystytä käymään juuri lainkaan ikä asianmukaista humanitaarista apua ole saatavilla;

| D. | ottaa huomioon, että Rakhinen osavaltiossa on vallinnut kesäkuussa alkaneista yhteisöjen välisistä yhteenotoista lähtien sotatilalain käyttöönoton mahdollistava hätätila ja hallitus julisti lokakuun lopussa asianomaisille alueille ulkonaliikkumiskiellon ja lähetti lisää turvallisuusjoukkoja, millä ei ole kuitenkaan pystytty lopettamaan väkivaltaisuuksia; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että Rakhinen osavaltiossa on vallinnut kesäkuussa alkaneista yhteisöjen välisistä yhteenotoista lähtien sotatilalain käyttöönoton mahdollistava hätätila ja hallitus julisti lokakuun lopussa asianomaisille alueille ulkonaliikkumiskiellon ja lähetti lisää turvallisuusjoukkoja, millä ei ole kuitenkaan pystytty lopettamaan väkivaltaisuuksia;

| E. | toteaa, että rohingya-vähemmistöön kuuluvien syrjintä jatkuu; panee merkille, että paikallisten viranomaisten kerrotaan olleen mukana heihin kohdistuneissa iskuissa ja viranomaiset pyrkivät aktiivisesti karkottamaan vähemmistön edustajia maasta; ottaa huomioon, että kansainvälinen yhteisö on kehottanut Burman hallitusta tarkastelemaan uudelleen vuonna 1982 annettua kansalaisuuslakia, jotta voitaisiin varmistaa, että rohingyat eivät ole enää kansalaisuudettomia ja että kyetään puuttumaan heihin kohdistuneen pitkällisen syrjinnän syihin; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että rohingya-vähemmistöön kuuluvien syrjintä jatkuu; panee merkille, että paikallisten viranomaisten kerrotaan olleen mukana heihin kohdistuneissa iskuissa ja viranomaiset pyrkivät aktiivisesti karkottamaan vähemmistön edustajia maasta; ottaa huomioon, että kansainvälinen yhteisö on kehottanut Burman hallitusta tarkastelemaan uudelleen vuonna 1982 annettua kansalaisuuslakia, jotta voitaisiin varmistaa, että rohingyat eivät ole enää kansalaisuudettomia ja että kyetään puuttumaan heihin kohdistuneen pitkällisen syrjinnän syihin;

| F. | ottaa huomioon, Burma/Myanmar on yksi maailman vähiten kehittyneistä maista ja Rakhine on sen osavaltioista toiseksi köyhin ja että köyhyys ja sorto sekä kummankin yhteisön aiemmat katkerat kokemukset ovat lietsoneet ryhmien välisiä väkivaltaisuuksia; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, Burma/Myanmar on yksi maailman vähiten kehittyneistä maista ja Rakhine on sen osavaltioista toiseksi köyhin ja että köyhyys ja sorto sekä kummankin yhteisön aiemmat katkerat kokemukset ovat lietsoneet ryhmien välisiä väkivaltaisuuksia;

| G. | ottaa huomioon, että kolme YK:n asiantuntijaa ilmaisi 31. lokakuuta 2012 vakavan huolensa ryhmien välisten väkivaltaisuuksien jatkumisesta Rakhinen osavaltiossa ja kehotti hallitusta puuttumaan pikaisesti alueen buddhalais- ja muslimiyhteisön välisten jännitteiden ja konfliktien taustalla vaikuttaviin syihin; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että kolme YK:n asiantuntijaa ilmaisi 31. lokakuuta 2012 vakavan huolensa ryhmien välisten väkivaltaisuuksien jatkumisesta Rakhinen osavaltiossa ja kehotti hallitusta puuttumaan pikaisesti alueen buddhalais- ja muslimiyhteisön välisten jännitteiden ja konfliktien taustalla vaikuttaviin syihin;

| H. | ottaa huomioon, että Burman/Myanmarin hallitus perusti elokuussa 2012 tutkintalautakunnan – jossa ei ollut rohingya-yhteisön edustajia – selvittämään lahkojen välisten väkivaltaisuuksien puhkeamisen syitä ja tekemään ehdotuksia niiden lopettamiseksi, mutta lautakunnan työ on jäänyt toistaiseksi tuloksettomaksi; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että Burman/Myanmarin hallitus perusti elokuussa 2012 tutkintalautakunnan – jossa ei ollut rohingya-yhteisön edustajia – selvittämään lahkojen välisten väkivaltaisuuksien puhkeamisen syitä ja tekemään ehdotuksia niiden lopettamiseksi, mutta lautakunnan työ on jäänyt toistaiseksi tuloksettomaksi;

| I. | toteaa, että jatkuvien väkivaltaisuuksien vuoksi arviolta miljoona rohingyaa on vuosien mittaan paennut naapurimaihin ja että heistä noin 3 00  000 on paennut Bangladeshiin ja 92  000 Thaimaahan ja lisäksi Thaimaan ja Myanmarin rajalla olevalla yhdeksällä leirillä on arviolta 54  000 rekisteröitymätöntä turvapaikanhakijaa; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että jatkuvien väkivaltaisuuksien vuoksi arviolta miljoona rohingyaa on vuosien mittaan paennut naapurimaihin ja että heistä noin 3 00  000 on paennut Bangladeshiin ja 92  000 Thaimaahan ja lisäksi Thaimaan ja Myanmarin rajalla olevalla yhdeksällä leirillä on arviolta 54  000 rekisteröitymätöntä turvapaikanhakijaa;

| J. | toteaa, että ainakin 4  000 ihmistä on paennut veneillä Rakhinen osavaltion pääkaupunkiin Sittween, jossa hallitus on erotellut muslimit, mukaan luettuina rohingyat, muusta väestöstä ja sijoittanut heidät leireille; toteaa, että ainakin 3  000 rohingyan uskotaan paenneen meritse Burman ja Bangladeshin väliselle rajalle ja Bangladeshin turvallisuusjoukkoja on käsketty kesäkuusta lähtien käännyttää kaikki rajalle pyrkivät henkilöt takaisin; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että ainakin 4  000 ihmistä on paennut veneillä Rakhinen osavaltion pääkaupunkiin Sittween, jossa hallitus on erotellut muslimit, mukaan luettuina rohingyat, muusta väestöstä ja sijoittanut heidät leireille; toteaa, että ainakin 3  000 rohingyan uskotaan paenneen meritse Burman ja Bangladeshin väliselle rajalle ja Bangladeshin turvallisuusjoukkoja on käsketty kesäkuusta lähtien käännyttää kaikki rajalle pyrkivät henkilöt takaisin;

| K. | ottaa huomioon, että komission puheenjohtaja Jose Manuel Barroso tarjosi Burmalle 78 miljoonaa euroa unionin kehitysapua vieraillessaan maan pääkaupungissa Nay Pyi Tawissa ja korosti, että EU on valmis myöntämään 4 miljoonaa euroa välittömään humanitaariseen apuun edellyttäen, että pääsy asianomaisille alueille taataan; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että komission puheenjohtaja Jose Manuel Barroso tarjosi Burmalle 78 miljoonaa euroa unionin kehitysapua vieraillessaan maan pääkaupungissa Nay Pyi Tawissa ja korosti, että EU on valmis myöntämään 4 miljoonaa euroa välittömään humanitaariseen apuun edellyttäen, että pääsy asianomaisille alueille taataan;

| 1. | pitää Rakhinen osavaltiossa uudelleen käynnistynyttä etnistä väkivaltaa hälyttävänä, koska se on aiheuttanut lukuisia kuolonuhreja ja loukkaantumisia ja sen vuoksi on tuhottu omaisuutta ja paikallisväestö on joutunut siirtymään asuinsijoiltaan, ja on huolissaan siitä, että yhteisöjen väliset väkivaltaisuudet saattavat vaarantaa maan siirtymisen demokratiaan ja niillä saattaa olla laajempia jälkivaikutuksia koko alueella; |
| --- | --- |

1.

pitää Rakhinen osavaltiossa uudelleen käynnistynyttä etnistä väkivaltaa hälyttävänä, koska se on aiheuttanut lukuisia kuolonuhreja ja loukkaantumisia ja sen vuoksi on tuhottu omaisuutta ja paikallisväestö on joutunut siirtymään asuinsijoiltaan, ja on huolissaan siitä, että yhteisöjen väliset väkivaltaisuudet saattavat vaarantaa maan siirtymisen demokratiaan ja niillä saattaa olla laajempia jälkivaikutuksia koko alueella;

| 2. | kiittää Burmaa sen toteuttamista jatkuvista poliittisista ja kansalaisoikeuksia koskevista uudistuksista mutta kehottaa viranomaisia tehostamaan toimiaan, joihin kuuluu myös jäljellä olevien poliittisten vankien vapauttaminen, ja paneutumaan pikaisesti yhteisöjen väliseen väkivaltaan ja sen seurauksiin; |
| --- | --- |

2.

kiittää Burmaa sen toteuttamista jatkuvista poliittisista ja kansalaisoikeuksia koskevista uudistuksista mutta kehottaa viranomaisia tehostamaan toimiaan, joihin kuuluu myös jäljellä olevien poliittisten vankien vapauttaminen, ja paneutumaan pikaisesti yhteisöjen väliseen väkivaltaan ja sen seurauksiin;

| 3. | katsoo, että Rakhinen osavaltiossa nyt puhjennut yhteisöjen välinen väkivalta on seurausta rohingya-vähemmistöön pitkään kohdistuneesta syrjinnästä; tähdentää, että toistaiseksi on tehty vain vähän töitä sen eteen, että yhteisöjen väliset jännitteet ja etninen syrjintä saataisiin ehkäistyä ja niiden perimmäiset syyt kitkettyä; |
| --- | --- |

3.

katsoo, että Rakhinen osavaltiossa nyt puhjennut yhteisöjen välinen väkivalta on seurausta rohingya-vähemmistöön pitkään kohdistuneesta syrjinnästä; tähdentää, että toistaiseksi on tehty vain vähän töitä sen eteen, että yhteisöjen väliset jännitteet ja etninen syrjintä saataisiin ehkäistyä ja niiden perimmäiset syyt kitkettyä;

| 4. | ottaa huomioon, että maan hallitus on vakuuttanut teettävänsä täydellisen ja riippumattoman selvityksen tapahtumista ja ryhtyvänsä toimiin väkivallan lietsojia vastaan; kehottaa Burman/Myanmarin hallitusta ryhtymään välittömästi toimiin etnisen väkivallan ja syrjinnän lopettamiseksi ja saattamaan Rakhinen osavaltiossa väkivaltaisiin yhteenottoihin ja muihin väärinkäytöksiin syyllistyneet oikeuden eteen; |
| --- | --- |

4.

ottaa huomioon, että maan hallitus on vakuuttanut teettävänsä täydellisen ja riippumattoman selvityksen tapahtumista ja ryhtyvänsä toimiin väkivallan lietsojia vastaan; kehottaa Burman/Myanmarin hallitusta ryhtymään välittömästi toimiin etnisen väkivallan ja syrjinnän lopettamiseksi ja saattamaan Rakhinen osavaltiossa väkivaltaisiin yhteenottoihin ja muihin väärinkäytöksiin syyllistyneet oikeuden eteen;

| 5. | kehottaa kaikkia osapuolia hakemaan kestäviä tapoja yhteisöjen välisten ongelmien ratkaisemiseksi ja kehottaa uudelleen poliittisia toimijoita kannattamaan selvästi moniarvoista yhteiskuntaa, jossa käydään osallistavaa vuoropuhelua paikallisyhteisöjen kanssa; |
| --- | --- |

5.

kehottaa kaikkia osapuolia hakemaan kestäviä tapoja yhteisöjen välisten ongelmien ratkaisemiseksi ja kehottaa uudelleen poliittisia toimijoita kannattamaan selvästi moniarvoista yhteiskuntaa, jossa käydään osallistavaa vuoropuhelua paikallisyhteisöjen kanssa;

| 6. | kehottaa Burman/Myanmarin hallitusta lopettamaan rohingya-vähemmistöä syrjivät käytänteet; toistaa aiemmat kehotuksensa tarkistaa vuoden 1982 kansalaisuuslakia tai kumota se, jotta voidaan varmistaa, että rohingya-vähemmistöön kuuluvilla on yhdenvertaiset mahdollisuudet saada Burman kansalaisuus; |
| --- | --- |

6.

kehottaa Burman/Myanmarin hallitusta lopettamaan rohingya-vähemmistöä syrjivät käytänteet; toistaa aiemmat kehotuksensa tarkistaa vuoden 1982 kansalaisuuslakia tai kumota se, jotta voidaan varmistaa, että rohingya-vähemmistöön kuuluvilla on yhdenvertaiset mahdollisuudet saada Burman kansalaisuus;

| 7. | kehottaa Burman viranomaisia toteuttamaan tarmokkaammin toimenpiteitä rohingya-vähemmistön kansalaisoikeuskysymyksissä, erityisesti koulutuksen ja työlupien saatavuutta ja vapaata liikkuvuutta koskevissa asioissa; |
| --- | --- |

7.

kehottaa Burman viranomaisia toteuttamaan tarmokkaammin toimenpiteitä rohingya-vähemmistön kansalaisoikeuskysymyksissä, erityisesti koulutuksen ja työlupien saatavuutta ja vapaata liikkuvuutta koskevissa asioissa;

| 8. | kehottaa Burman/Myanmarin hallitusta takaamaan YK:n järjestöille ja humanitaarista apua antaville kansalaisjärjestöille sekä toimittajille ja diplomaateille esteettömän pääsyn maan kaikille alueille, myös Rakhinen osavaltioon, ja huolehtimaan siitä, että koko asianomaiselle väestölle voidaan toimittaa rajoituksitta humanitaarista apua; kehottaa lisäksi Burman viranomaisia kohentamaan pikaisesti pakolaisleireillä olevien rohingya-vähemmistöön kuuluvien ihmisten olosuhteita; |
| --- | --- |

8.

kehottaa Burman/Myanmarin hallitusta takaamaan YK:n järjestöille ja humanitaarista apua antaville kansalaisjärjestöille sekä toimittajille ja diplomaateille esteettömän pääsyn maan kaikille alueille, myös Rakhinen osavaltioon, ja huolehtimaan siitä, että koko asianomaiselle väestölle voidaan toimittaa rajoituksitta humanitaarista apua; kehottaa lisäksi Burman viranomaisia kohentamaan pikaisesti pakolaisleireillä olevien rohingya-vähemmistöön kuuluvien ihmisten olosuhteita;

| 9. | kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita tarjoamaan humanitaarista apua ja tukemaan Burman hallitusta sen pyrkiessä vakauttamaan tilanne ja panemaan nopeammin täytäntöön uudistusohjelmia siten, että voidaan juurruttaa oikeusvaltioperiaatteen noudattaminen sekä ihmisoikeuksien ja poliittisen vapauden kunnioittaminen; |
| --- | --- |

9.

kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita tarjoamaan humanitaarista apua ja tukemaan Burman hallitusta sen pyrkiessä vakauttamaan tilanne ja panemaan nopeammin täytäntöön uudistusohjelmia siten, että voidaan juurruttaa oikeusvaltioperiaatteen noudattaminen sekä ihmisoikeuksien ja poliittisen vapauden kunnioittaminen;

| 10. | pitää Burman parlamentin oikeusvaltioperiaatetta käsittelevän valiokunnan tekemiä ehdotuksia myönteisinä ja kehottaa hallitusta toteuttamaan ripeästi lainsäädäntöuudistuksia sekä institutionaalisia ja poliittisia uudistuksia, jotta etnisten ja muiden aseellisten konfliktien vaivaamilla alueilla kyetään lopettamaan vakavat ihmisoikeuksien loukkaukset ja niitä koskeva rankaisemattomuus kyetään kitkemään etenkin silloin, kun ihmisoikeusloukkauksiin ovat syyllistyneet valtion viranomaiset; |
| --- | --- |

10.

pitää Burman parlamentin oikeusvaltioperiaatetta käsittelevän valiokunnan tekemiä ehdotuksia myönteisinä ja kehottaa hallitusta toteuttamaan ripeästi lainsäädäntöuudistuksia sekä institutionaalisia ja poliittisia uudistuksia, jotta etnisten ja muiden aseellisten konfliktien vaivaamilla alueilla kyetään lopettamaan vakavat ihmisoikeuksien loukkaukset ja niitä koskeva rankaisemattomuus kyetään kitkemään etenkin silloin, kun ihmisoikeusloukkauksiin ovat syyllistyneet valtion viranomaiset;

| 11. | pitää myönteisenä, että maassa vapautettiin 17. syyskuuta 2012 kaikkiaan 514 vankia, joista 90 oli poliittisia vankeja, ja että 19. marraskuuta 2012 Yhdysvaltain presidentin Obaman vieraillessa Burmassa/Myanmarissa julistettiin armahdus, jonka yhteydessä vapautettiin 66 vankia, joista ainakin 44 oli poliittisia vankeja; kehottaa Burman hallitusta vapauttamaan kaikki jäljellä olevat mielipidevangit, selvittämään tarkkaan, kuinka moni on edelleen pidätettynä sekä ryhtymään toimiin sen varmistamiseksi, että vapautetut vangit integroituvat uudelleen yhteiskuntaan; |
| --- | --- |

11.

pitää myönteisenä, että maassa vapautettiin 17. syyskuuta 2012 kaikkiaan 514 vankia, joista 90 oli poliittisia vankeja, ja että 19. marraskuuta 2012 Yhdysvaltain presidentin Obaman vieraillessa Burmassa/Myanmarissa julistettiin armahdus, jonka yhteydessä vapautettiin 66 vankia, joista ainakin 44 oli poliittisia vankeja; kehottaa Burman hallitusta vapauttamaan kaikki jäljellä olevat mielipidevangit, selvittämään tarkkaan, kuinka moni on edelleen pidätettynä sekä ryhtymään toimiin sen varmistamiseksi, että vapautetut vangit integroituvat uudelleen yhteiskuntaan;

| 12. | pitää myönteisenä neuvoston 23. huhtikuuta 2012 hyväksymiä Burmaa/Myanmaria koskevia päätelmiä, joissa muun muassa keskeytettiin maan hallitukseen kohdistuvat pakotteet asevientikieltoa lukuun ottamatta ja ilmoitettiin EU:n haluavan jatkaa maan siirtymäprosessin tukemista; toteaa, että EU:n keskeisiä huolenaiheita ovat ihmisoikeuskysymykset: uudistusprosessin tukeminen, taloudellisen, poliittisen ja yhteiskunnallisen kehityksen edistäminen ja oikeusvaltioperiaatteen ja perusvapauksien, etenkin ilmaisunvapauden ja kokoontumisvapauden vakiinnuttaminen; pitää tässä yhteydessä myönteisenä, että komission puheenjohtaja vieraili äskettäin maassa ja että komission humanitaarisen alan rahoitusta lisätään välittömästi vuonna 2012, jotta Rakhinen osavaltion asukkaita kyetään auttamaan; |
| --- | --- |

12.

pitää myönteisenä neuvoston 23. huhtikuuta 2012 hyväksymiä Burmaa/Myanmaria koskevia päätelmiä, joissa muun muassa keskeytettiin maan hallitukseen kohdistuvat pakotteet asevientikieltoa lukuun ottamatta ja ilmoitettiin EU:n haluavan jatkaa maan siirtymäprosessin tukemista; toteaa, että EU:n keskeisiä huolenaiheita ovat ihmisoikeuskysymykset: uudistusprosessin tukeminen, taloudellisen, poliittisen ja yhteiskunnallisen kehityksen edistäminen ja oikeusvaltioperiaatteen ja perusvapauksien, etenkin ilmaisunvapauden ja kokoontumisvapauden vakiinnuttaminen; pitää tässä yhteydessä myönteisenä, että komission puheenjohtaja vieraili äskettäin maassa ja että komission humanitaarisen alan rahoitusta lisätään välittömästi vuonna 2012, jotta Rakhinen osavaltion asukkaita kyetään auttamaan;

| 13. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman Burman/Myanmarin hallitukselle ja parlamentille, EU:n korkealle edustajalle, komissiolle, jäsenvaltioiden parlamenteille ja hallituksille, Aseanin pääsihteerille, Asean-valtioiden hallitustenväliselle ihmisoikeustoimikunnalle, Kansainyhteisön pääsihteerille, Burman/Myanmarin ihmisoikeustilannetta käsittelevälle YK:n erityisraportoijalle, YK:n pakolaisasiain päävaltuutetulle ja YK:n ihmisoikeusneuvostolle. |
| --- | --- |

13.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman Burman/Myanmarin hallitukselle ja parlamentille, EU:n korkealle edustajalle, komissiolle, jäsenvaltioiden parlamenteille ja hallituksille, Aseanin pääsihteerille, Asean-valtioiden hallitustenväliselle ihmisoikeustoimikunnalle, Kansainyhteisön pääsihteerille, Burman/Myanmarin ihmisoikeustilannetta käsittelevälle YK:n erityisraportoijalle, YK:n pakolaisasiain päävaltuutetulle ja YK:n ihmisoikeusneuvostolle.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2012)0142.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2012)0355.

---

| 16.12.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 419/192 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 419/192

---

P7_TA(2012)0465

Maahanmuuttajien tilanne Libyassa

Euroopan parlamentin päätöslauselma 22. marraskuuta 2012 maahanmuuttajien tilanteesta Libyassa (2012/2879(RSP))

(2015/C 419/30)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon YK:n yleissopimuksen pakolaisten asemasta vuodelta 1951 ja siihen liitetyn pöytäkirjan vuodelta 1967, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n yleissopimuksen pakolaisten asemasta vuodelta 1951 ja siihen liitetyn pöytäkirjan vuodelta 1967,

| — | ottaa huomioon, että Libya on 25. huhtikuuta 1981 ratifioinut Afrikan unionin yleissopimuksen Afrikan pakolaisongelmiin liittyvistä erityisistä näkökohdista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon, että Libya on 25. huhtikuuta 1981 ratifioinut Afrikan unionin yleissopimuksen Afrikan pakolaisongelmiin liittyvistä erityisistä näkökohdista,

| — | ottaa huomioon Afrikan ihmisoikeuksien ja kansojen oikeuksien peruskirjan sekä siihen liitetyn Afrikan ihmisoikeuksien ja kansojen oikeuksien tuomioistuimen perustamista koskevan pöytäkirjan, joista ensiksi mainitun Libya ratifioi 26. maaliskuuta 1987 ja toiseksi mainitun 19. marraskuuta 2003, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Afrikan ihmisoikeuksien ja kansojen oikeuksien peruskirjan sekä siihen liitetyn Afrikan ihmisoikeuksien ja kansojen oikeuksien tuomioistuimen perustamista koskevan pöytäkirjan, joista ensiksi mainitun Libya ratifioi 26. maaliskuuta 1987 ja toiseksi mainitun 19. marraskuuta 2003,

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Libyasta ja erityisesti 15. syyskuuta 2011 antamansa päätöslauselman (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Libyasta ja erityisesti 15. syyskuuta 2011 antamansa päätöslauselman (1),

| — | ottaa huomioon Euroopan naapuruuspolitiikan Libyaa käsittelevän paketin, joka julkaistiin 15. toukokuuta 2012, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan naapuruuspolitiikan Libyaa käsittelevän paketin, joka julkaistiin 15. toukokuuta 2012,

| — | ottaa huomioon 14. kesäkuuta 2012 antamansa päätöslauselman Sahelin alueen ihmisoikeus- ja turvallisuustilanteesta (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. kesäkuuta 2012 antamansa päätöslauselman Sahelin alueen ihmisoikeus- ja turvallisuustilanteesta (2),

| — | ottaa huomioon 23. heinäkuuta 2012 annetut ulkoasioiden neuvoston päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. heinäkuuta 2012 annetut ulkoasioiden neuvoston päätelmät,

| — | ottaa huomioon 12. syyskuuta 2012 antamansa päätöslauselman neuvoston vuosikertomuksesta Euroopan parlamentille yhteisestä ulko- ja turvallisuuspolitiikasta (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. syyskuuta 2012 antamansa päätöslauselman neuvoston vuosikertomuksesta Euroopan parlamentille yhteisestä ulko- ja turvallisuuspolitiikasta (3),

| — | ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan 19. heinäkuuta 2012 ja 3. marraskuuta 2012 antamat julkilausumat Libyasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan 19. heinäkuuta 2012 ja 3. marraskuuta 2012 antamat julkilausumat Libyasta,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteerin Yhdistyneiden kansakuntien Libyan-tukioperaatiosta 30. elokuuta 2012 antaman raportin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteerin Yhdistyneiden kansakuntien Libyan-tukioperaatiosta 30. elokuuta 2012 antaman raportin,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 122 artiklan 5 kohdan ja 110 artiklan 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 122 artiklan 5 kohdan ja 110 artiklan 4 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että Libyassa pidettiin heinäkuussa 2012 maan ensimmäiset demokraattiset ja vapaat vaalit huomattavan rauhanomaisesti ja järjestyksen vallitessa; ottaa huomioon, että Libyassa tapahtui 9. elokuuta 2012 ensimmäistä kertaa sen historiassa rauhanomainen vallansiirto kansalliselta siirtymävaiheen neuvostolta Libyan kansalliskokoukselle, jonka tehtävänä on hyväksyä maalle perustuslaki ja toteuttaa muita keskeisiä lainsäädäntöuudistuksia; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Libyassa pidettiin heinäkuussa 2012 maan ensimmäiset demokraattiset ja vapaat vaalit huomattavan rauhanomaisesti ja järjestyksen vallitessa; ottaa huomioon, että Libyassa tapahtui 9. elokuuta 2012 ensimmäistä kertaa sen historiassa rauhanomainen vallansiirto kansalliselta siirtymävaiheen neuvostolta Libyan kansalliskokoukselle, jonka tehtävänä on hyväksyä maalle perustuslaki ja toteuttaa muita keskeisiä lainsäädäntöuudistuksia;

| B. | ottaa huomioon, että Libyan ensimmäinen demokraattisten vaalien johdosta muodostettu hallitus yli 50 vuoteen vannoi virkavalan 14. marraskuuta 2012; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Libyan ensimmäinen demokraattisten vaalien johdosta muodostettu hallitus yli 50 vuoteen vannoi virkavalan 14. marraskuuta 2012;

| C. | ottaa huomioon, että Libyassa eletään vallankumouksen jälkeistä vaihetta, joka on täynnä haasteita turvallisuuskysymyksistä (vallankumousjoukkojen riisuminen aseista, kotiuttaminen ja sopeuttaminen siviilielämään sekä maan armeijan, poliisivoimien, rajavalvontalaitoksen ja valtion muiden turvallisuusvoimien uudistaminen) kansalliseen sovintoon, siirtymäajan oikeudenkäyttöön, oikeusvaltioperiaatteen juurruttamiseen ja ihmisoikeuksien kunnioittamisen varmistamiseen sekä monien muiden elintärkeiden uudistusten aloittamiseen demokraattisten instituutioiden ja demokraattisen valtion rakentamiseksi; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että Libyassa eletään vallankumouksen jälkeistä vaihetta, joka on täynnä haasteita turvallisuuskysymyksistä (vallankumousjoukkojen riisuminen aseista, kotiuttaminen ja sopeuttaminen siviilielämään sekä maan armeijan, poliisivoimien, rajavalvontalaitoksen ja valtion muiden turvallisuusvoimien uudistaminen) kansalliseen sovintoon, siirtymäajan oikeudenkäyttöön, oikeusvaltioperiaatteen juurruttamiseen ja ihmisoikeuksien kunnioittamisen varmistamiseen sekä monien muiden elintärkeiden uudistusten aloittamiseen demokraattisten instituutioiden ja demokraattisen valtion rakentamiseksi;

| D. | ottaa huomioon, että Libyassa on perinteisesti työskennellyt paljon siirtotyöläisiä esimerkiksi terveydenhuollossa, opetuksessa, maataloudessa sekä majoitus- ja siivouspalvelujen alalla; ottaa huomioon, että Libya on edelleen Afrikan, Aasian ja Lähi-idän konflikteja pakenevien turvapaikanhakijoiden ja pakolaisten merkittävä kiintopiste; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että Libyassa on perinteisesti työskennellyt paljon siirtotyöläisiä esimerkiksi terveydenhuollossa, opetuksessa, maataloudessa sekä majoitus- ja siivouspalvelujen alalla; ottaa huomioon, että Libya on edelleen Afrikan, Aasian ja Lähi-idän konflikteja pakenevien turvapaikanhakijoiden ja pakolaisten merkittävä kiintopiste;

| E. | ottaa huomioon, että viranomaisten valmiudet valvoa ihmisten saapumista Libyan 4  378 kilometrin pituisten maarajojen yli ovat äärimmäisen rajalliset; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että viranomaisten valmiudet valvoa ihmisten saapumista Libyan 4  378 kilometrin pituisten maarajojen yli ovat äärimmäisen rajalliset;

| F. | ottaa huomioon, että 1,5–2,5 miljoonaa ulkomaalaista työskenteli Libyassa eversti Muammar Gaddafin hallinnon aikana; ottaa huomioon, että 17. helmikuuta 2011 alkaneen vapautuksen alusta lähtien monia maahanmuuttajia pakotettiin liittymään Gaddafin hallinnon alaisiin palkkasoturien ryhmiin ja että suuri osa heistä on nyt vankeudessa ilman oikeudenkäyntiä tai paennut maasta; ottaa huomioon, että Kansainvälisen siirtolaisuusjärjestön (IOM) mukaan marraskuun 2011 lopussa noin 8 00  000 maahanmuuttajaa oli jo paennut Libyasta sen naapurimaihin, mutta sen jälkeen monet heistä ovat palanneet ja myös uusia on saapunut; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että 1,5–2,5 miljoonaa ulkomaalaista työskenteli Libyassa eversti Muammar Gaddafin hallinnon aikana; ottaa huomioon, että 17. helmikuuta 2011 alkaneen vapautuksen alusta lähtien monia maahanmuuttajia pakotettiin liittymään Gaddafin hallinnon alaisiin palkkasoturien ryhmiin ja että suuri osa heistä on nyt vankeudessa ilman oikeudenkäyntiä tai paennut maasta; ottaa huomioon, että Kansainvälisen siirtolaisuusjärjestön (IOM) mukaan marraskuun 2011 lopussa noin 8 00  000 maahanmuuttajaa oli jo paennut Libyasta sen naapurimaihin, mutta sen jälkeen monet heistä ovat palanneet ja myös uusia on saapunut;

| G. | ottaa huomioon, että Libyassa maahanmuuttajien, turvapaikanhakijoiden ja pakolaisten ihmisoikeuksia loukataan säännöllisesti ja heihin kohdistuu väkivaltaa ja että on yhä vaara, että paperittomia ulkomaalaisia, myös pidätettyinä olevia, käytetään hyväksi, heihin kohdistuu rasismia, heitä pidätetään mielivaltaisesti, pahoinpidellään ja kidutetaan; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että Libyassa maahanmuuttajien, turvapaikanhakijoiden ja pakolaisten ihmisoikeuksia loukataan säännöllisesti ja heihin kohdistuu väkivaltaa ja että on yhä vaara, että paperittomia ulkomaalaisia, myös pidätettyinä olevia, käytetään hyväksi, heihin kohdistuu rasismia, heitä pidätetään mielivaltaisesti, pahoinpidellään ja kidutetaan;

| H. | ottaa huomioon, että Libyassa ulkomaalaiset ovat yhä erityisen alttiita hyväksikäytölle, mikä johtuu turvallisuustyhjiöstä, aseiden leviämisestä, kansallisen turvapaikkalainsäädännön ja siirtotyöläisiä koskevan lainsäädännön puuttumisesta, riittämättömästä oikeuslaitoksesta ja heikosta hallinnosta; ottaa huomioon, että muiden maiden kansalaisia, myös raskaana olevia naisia, naisia, joilla on lapsia, ja yksin matkustavia lapsia aikuisten seassa pidetään lukemattomissa vankiloissa, jotka on tarkoitettu erityisesti laittomille maahanmuuttajille, tai aseelliset ryhmät pitävät heitä vankeina; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että Libyassa ulkomaalaiset ovat yhä erityisen alttiita hyväksikäytölle, mikä johtuu turvallisuustyhjiöstä, aseiden leviämisestä, kansallisen turvapaikkalainsäädännön ja siirtotyöläisiä koskevan lainsäädännön puuttumisesta, riittämättömästä oikeuslaitoksesta ja heikosta hallinnosta; ottaa huomioon, että muiden maiden kansalaisia, myös raskaana olevia naisia, naisia, joilla on lapsia, ja yksin matkustavia lapsia aikuisten seassa pidetään lukemattomissa vankiloissa, jotka on tarkoitettu erityisesti laittomille maahanmuuttajille, tai aseelliset ryhmät pitävät heitä vankeina;

| I. | ottaa huomioon, että Kansainvälisen ihmisoikeusliiton, Migreuropin, Amnesty Internationalin ja Justice Without Borders for Migrants -järjestön (JWBM) äskettäin julkaisemissa raporteissa, jotka perustuvat useisiin Libyassa kesäkuussa 2012 tehtyihin selvityksiin, todetaan, että kahdeksassa pidätyskeskuksessa Kufrassa, Tripolissa, Benghazissa ja Nafusan vuoristoalueella maahanmuuttajia kohdellaan toistuvasti huonosti; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että Kansainvälisen ihmisoikeusliiton, Migreuropin, Amnesty Internationalin ja Justice Without Borders for Migrants -järjestön (JWBM) äskettäin julkaisemissa raporteissa, jotka perustuvat useisiin Libyassa kesäkuussa 2012 tehtyihin selvityksiin, todetaan, että kahdeksassa pidätyskeskuksessa Kufrassa, Tripolissa, Benghazissa ja Nafusan vuoristoalueella maahanmuuttajia kohdellaan toistuvasti huonosti;

| J. | ottaa huomioon, että Libya ei ole vielä ratifioinut pakolaisten asemaa koskevaa YK:n yleissopimusta vuodelta 1951, |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että Libya ei ole vielä ratifioinut pakolaisten asemaa koskevaa YK:n yleissopimusta vuodelta 1951,

| K. | ottaa huomioon, että UNHCR:llä, vaikka se on nyt läsnä, ei ole vielä laillista asemaa Libyassa; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että UNHCR:llä, vaikka se on nyt läsnä, ei ole vielä laillista asemaa Libyassa;

| L. | ottaa huomioon, että eräät jäsenvaltiot ovat käynnistäneet maahanmuuton valvontaa koskevat keskustelut Libyan kanssa; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että eräät jäsenvaltiot ovat käynnistäneet maahanmuuton valvontaa koskevat keskustelut Libyan kanssa;

| M. | ottaa huomioon, että täysin toimiva ja demokraattinen hallitus Libyassa on edellytyksenä sille, että EU, YK ja muut kansainväliset kumppanit neuvottelevat minkäänlaisista yhteistyösopimuksista Libyan kanssa; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että täysin toimiva ja demokraattinen hallitus Libyassa on edellytyksenä sille, että EU, YK ja muut kansainväliset kumppanit neuvottelevat minkäänlaisista yhteistyösopimuksista Libyan kanssa;

| 1. | ottaa huomioon, että Libyassa on astunut virkaan ensimmäinen hallitus, joka on saanut oikeutuksensa demokraattisilla vaaleilla, ja kehottaa sen jäseniä toimimaan päättäväisesti, jotta voidaan rakentaa perusta demokraattiselle, vastuulliselle ja toimivalle valtiorakenteelle Libyassa; kehottaa kaikkia kansainvälisiä toimijoita ja erityisesti EU:ta olemaan valmiina auttamaan Libyan hallitusta ja kansalliskokousta tässä valtavassa tehtävässä; |
| --- | --- |

1.

ottaa huomioon, että Libyassa on astunut virkaan ensimmäinen hallitus, joka on saanut oikeutuksensa demokraattisilla vaaleilla, ja kehottaa sen jäseniä toimimaan päättäväisesti, jotta voidaan rakentaa perusta demokraattiselle, vastuulliselle ja toimivalle valtiorakenteelle Libyassa; kehottaa kaikkia kansainvälisiä toimijoita ja erityisesti EU:ta olemaan valmiina auttamaan Libyan hallitusta ja kansalliskokousta tässä valtavassa tehtävässä;

| 2. | kehottaa Libyaa säätämään ja panemaan täytäntöön lakeja, jotka ovat sen kansainvälisten velvoitteiden, erityisesti yleismaailmallisten ihmisoikeuksien varmistamista koskevien velvoitteiden mukaisia; toteaa kuitenkin, että nämä toimet vaativat aikaa, sillä äskettäin valittu hallitus on juuri astunut virkaansa; toteaa, että Gaddafin sortohallinnon katastrofaalinen perintö edellyttää, että toteutetaan päättäväisiä toimia ja annetaan asianmukaista koulutusta kunnes täysin vastuullinen ja oikeuksiin perustuva oikeus-, tuomioistuin- ja turvallisuusjärjestelmä ovat valmiina; |
| --- | --- |

2.

kehottaa Libyaa säätämään ja panemaan täytäntöön lakeja, jotka ovat sen kansainvälisten velvoitteiden, erityisesti yleismaailmallisten ihmisoikeuksien varmistamista koskevien velvoitteiden mukaisia; toteaa kuitenkin, että nämä toimet vaativat aikaa, sillä äskettäin valittu hallitus on juuri astunut virkaansa; toteaa, että Gaddafin sortohallinnon katastrofaalinen perintö edellyttää, että toteutetaan päättäväisiä toimia ja annetaan asianmukaista koulutusta kunnes täysin vastuullinen ja oikeuksiin perustuva oikeus-, tuomioistuin- ja turvallisuusjärjestelmä ovat valmiina;

| 3. | on huolissaan Libyassa parhaillaan olevien ulkomaalaisten erityisen heikosta turvallisuus- ja ihmisoikeustilanteesta, varsinkin niiden, jotka tulevat Saharan eteläpuolelta ja Itä-Afrikasta etsimään työtä tai poliittista turvapaikkaa, ja niiden, jotka ovat yhä vankilassa; on huolissaan erityisesti Kufrassa, Tripolissa, Benghazissa ja Nafusan vuoristoalueella sijaitsevissa vankiloissa olevien maahanmuuttajien elinoloista ja kohtelusta; |
| --- | --- |

3.

on huolissaan Libyassa parhaillaan olevien ulkomaalaisten erityisen heikosta turvallisuus- ja ihmisoikeustilanteesta, varsinkin niiden, jotka tulevat Saharan eteläpuolelta ja Itä-Afrikasta etsimään työtä tai poliittista turvapaikkaa, ja niiden, jotka ovat yhä vankilassa; on huolissaan erityisesti Kufrassa, Tripolissa, Benghazissa ja Nafusan vuoristoalueella sijaitsevissa vankiloissa olevien maahanmuuttajien elinoloista ja kohtelusta;

| 4. | on syvästi huolissaan äärimmäisen vaikeista vankilaoloista, joissa ulkomaalaiset, mukaan luettuina naiset ja lapset, joutuvat elämään, monet heistä seksuaalisen väkivallan ja sukupuoleen perustuvan väkivallan uhreina, ja siitä, että heillä ei ole riittävää oikeussuojaa tai muuta suojaa, mikä aiheuttaa sen, että vankeusaikojen enimmäispituutta ei ole asetettu eikä karkotuksesta voi valittaa; |
| --- | --- |

4.

on syvästi huolissaan äärimmäisen vaikeista vankilaoloista, joissa ulkomaalaiset, mukaan luettuina naiset ja lapset, joutuvat elämään, monet heistä seksuaalisen väkivallan ja sukupuoleen perustuvan väkivallan uhreina, ja siitä, että heillä ei ole riittävää oikeussuojaa tai muuta suojaa, mikä aiheuttaa sen, että vankeusaikojen enimmäispituutta ei ole asetettu eikä karkotuksesta voi valittaa;

| 5. | kehottaa Libyan viranomaisia suojelemaan kaikkia ulkomaalaisia väkivallalta, riistolta, uhkauksilta, pelottelulta ja hyväksikäytöltä huolimatta heidän maahanmuuttaja-asemastaan; |
| --- | --- |

5.

kehottaa Libyan viranomaisia suojelemaan kaikkia ulkomaalaisia väkivallalta, riistolta, uhkauksilta, pelottelulta ja hyväksikäytöltä huolimatta heidän maahanmuuttaja-asemastaan;

| 6. | kehottaa Libyan hallitusta ja kansalliskokousta antamaan säädöksiä ja välittämään ohjeita kaikille kansallisille ja paikallisille elimille, jotta voidaan turvata kaikkien pakolaisten, turvapaikanhakijoiden ja maahanmuuttajien oikeudenmukainen kohtelu, syrjimättömyys ja tarvittava suojelu, ja kiinnittämään tässä erityistä huomiota naisten ja lasten turvallisuuteen ja oikeuksiin; |
| --- | --- |

6.

kehottaa Libyan hallitusta ja kansalliskokousta antamaan säädöksiä ja välittämään ohjeita kaikille kansallisille ja paikallisille elimille, jotta voidaan turvata kaikkien pakolaisten, turvapaikanhakijoiden ja maahanmuuttajien oikeudenmukainen kohtelu, syrjimättömyys ja tarvittava suojelu, ja kiinnittämään tässä erityistä huomiota naisten ja lasten turvallisuuteen ja oikeuksiin;

| 7. | odottaa, että Libyan viranomaiset ratifioivat viipymättä YK:n yleissopimuksen pakolaisten asemasta vuodelta 1951 ja siihen liitetyn pöytäkirjan vuodelta 1967 ja hyväksyvät kansainvälisen oikeuden ja kansainvälisten normien mukaisia turvapaikkasäädöksiä; |
| --- | --- |

7.

odottaa, että Libyan viranomaiset ratifioivat viipymättä YK:n yleissopimuksen pakolaisten asemasta vuodelta 1951 ja siihen liitetyn pöytäkirjan vuodelta 1967 ja hyväksyvät kansainvälisen oikeuden ja kansainvälisten normien mukaisia turvapaikkasäädöksiä;

| 8. | kehottaa Libyan viranomaisia välittömästi myöntämään UNHCR:lle laillisen aseman ja helpottamaan sen työtä; kehottaa EU:ta, UNHCR:ää ja muita konfliktin jälkeiseen tilanteeseen osallistuvia YK:n virastoja toimimaan tiiviimmässä yhteistyössä; |
| --- | --- |

8.

kehottaa Libyan viranomaisia välittömästi myöntämään UNHCR:lle laillisen aseman ja helpottamaan sen työtä; kehottaa EU:ta, UNHCR:ää ja muita konfliktin jälkeiseen tilanteeseen osallistuvia YK:n virastoja toimimaan tiiviimmässä yhteistyössä;

| 9. | kehottaa Libyan viranomaisia helpottamaan kaikkien sellaisten järjestöjen työtä, jotka voivat auttaa suojelemaan ja tukemaan turvapaikanhakijoita, pakolaisia ja maahanmuuttajia; |
| --- | --- |

9.

kehottaa Libyan viranomaisia helpottamaan kaikkien sellaisten järjestöjen työtä, jotka voivat auttaa suojelemaan ja tukemaan turvapaikanhakijoita, pakolaisia ja maahanmuuttajia;

| 10. | kehottaa Libyaa hyväksymään lainsäädäntöä, jonka avulla voidaan säännellä muiden maiden kansalaisten maahanpääsyä ja oleskelua maassa, ja luomaan toimivan turvapaikkajärjestelmän; kehottaa EU:ta tarjoamaan naapurilleen Libyalle teknistä ja poliittista tukea tämän tehtävän hoitamisessa, mukaan luettuina toimenpiteet nykyisten vankiloiden parantamiseksi; |
| --- | --- |

10.

kehottaa Libyaa hyväksymään lainsäädäntöä, jonka avulla voidaan säännellä muiden maiden kansalaisten maahanpääsyä ja oleskelua maassa, ja luomaan toimivan turvapaikkajärjestelmän; kehottaa EU:ta tarjoamaan naapurilleen Libyalle teknistä ja poliittista tukea tämän tehtävän hoitamisessa, mukaan luettuina toimenpiteet nykyisten vankiloiden parantamiseksi;

| 11. | kehottaa Libyaa säätämään siirtotyöläisten oikeudellisesta asemasta maassa ja suojelemaan tehokkaasti heidän ihmisoikeuksiaan, mukaan luettuina työhön liittyvät oikeudet, Kansainvälisen työjärjestön asiaankuuluvien normien mukaisesti; |
| --- | --- |

11.

kehottaa Libyaa säätämään siirtotyöläisten oikeudellisesta asemasta maassa ja suojelemaan tehokkaasti heidän ihmisoikeuksiaan, mukaan luettuina työhön liittyvät oikeudet, Kansainvälisen työjärjestön asiaankuuluvien normien mukaisesti;

| 12. | kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita toimimaan harkiten, kun ne neuvottelevat tulevista yhteistyösopimuksista ja maahanmuuton hallintaa koskevista sopimuksista Libyan viranomaisten kanssa, ja varmistamaan, että tällaisiin sopimuksiin sisältyy tehokkaita seurantamekanismeja maahanmuuttajien, pakolaisten ja turvapaikanhakijoiden ihmisoikeuksien suojelemiseksi; |
| --- | --- |

12.

kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita toimimaan harkiten, kun ne neuvottelevat tulevista yhteistyösopimuksista ja maahanmuuton hallintaa koskevista sopimuksista Libyan viranomaisten kanssa, ja varmistamaan, että tällaisiin sopimuksiin sisältyy tehokkaita seurantamekanismeja maahanmuuttajien, pakolaisten ja turvapaikanhakijoiden ihmisoikeuksien suojelemiseksi;

| 13. | kehottaa Libyassa toimivia ulkomaisia yrityksiä ja varsinkin eurooppalaisia yrityksiä huolehtimaan täysimääräisesti niille kuuluvasta sosiaalisesta vastuusta, jonka on oltava periaatteena niiden kaikessa toiminnassa, ja varmistamaan, että yritysten sosiaalinen vastuu toteutuu erityisesti siirtotyöläisten osalta; |
| --- | --- |

13.

kehottaa Libyassa toimivia ulkomaisia yrityksiä ja varsinkin eurooppalaisia yrityksiä huolehtimaan täysimääräisesti niille kuuluvasta sosiaalisesta vastuusta, jonka on oltava periaatteena niiden kaikessa toiminnassa, ja varmistamaan, että yritysten sosiaalinen vastuu toteutuu erityisesti siirtotyöläisten osalta;

| 14. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, Libyan hallitukselle ja kansalliskokoukselle, YK:n pääsihteerille, Arabiliitolle ja Afrikan unionille; |
| --- | --- |

14.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, Libyan hallitukselle ja kansalliskokoukselle, YK:n pääsihteerille, Arabiliitolle ja Afrikan unionille;

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2011)0386.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2012)0263.

(3)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2012)0334.

---

II Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan parlamentti

Tiistai 20. marraskuuta 2012

| 16.12.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 419/196 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 419/196

---

P7_TA(2012)0422

Toimielinten välisiä neuvotteluja lainsäädäntömenettelyissä koskevan työjärjestyksen 70 artiklan muuttaminen

Euroopan parlamentin päätös 20. marraskuuta 2012 toimielinten välisiä neuvotteluita lainsäädäntömenettelyissä koskevan Euroopan parlamentin työjärjestyksen 70 artiklan muuttamisesta (2011/2298(REG))

(2015/C 419/31)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon puhemiehen 18. huhtikuuta 2011 päivätyn kirjeen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon puhemiehen 18. huhtikuuta 2011 päivätyn kirjeen,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 211 ja 212 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 211 ja 212 artiklan,

| — | ottaa huomioon perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan mietinnön ja talous- ja raha-asioiden valiokunnan lausunnon (A7-0281/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan mietinnön ja talous- ja raha-asioiden valiokunnan lausunnon (A7-0281/2012),

| 1. | päättää muuttaa työjärjestystä jäljempänä esitetyllä tavalla; |
| --- | --- |

1.

päättää muuttaa työjärjestystä jäljempänä esitetyllä tavalla;

| 2. | palauttaa mieliin, että kyseiset muutokset tulevat voimaan seuraavan istuntojakson ensimmäisenä päivänä; |
| --- | --- |

2.

palauttaa mieliin, että kyseiset muutokset tulevat voimaan seuraavan istuntojakson ensimmäisenä päivänä;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen tiedoksi neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen tiedoksi neuvostolle ja komissiolle.

Tarkistus 1

Euroopan parlamentin työjärjestys

70 artikla – 1 kohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Neuvoteltaessa muiden toimielinten kanssa sopimukseen pääsemiseksi lainsäädäntömenettelyn kuluessa noudatetaan
  tavallisen lainsäätämisjärjestyksen yhteydessä käytävien neuvottelujen
  menettelysääntöjä. | 1.   Neuvoteltaessa muiden toimielinten kanssa sopimukseen pääsemiseksi lainsäädäntömenettelyn kuluessa noudatetaan
  puheenjohtajakokouksen vahvistamia
  menettelysääntöjä. |

Nykyinen teksti

Tarkistus

1.   Neuvoteltaessa muiden toimielinten kanssa sopimukseen pääsemiseksi lainsäädäntömenettelyn kuluessa noudatetaan
  tavallisen lainsäätämisjärjestyksen yhteydessä käytävien neuvottelujen
  menettelysääntöjä.

1.   Neuvoteltaessa muiden toimielinten kanssa sopimukseen pääsemiseksi lainsäädäntömenettelyn kuluessa noudatetaan
  puheenjohtajakokouksen vahvistamia
  menettelysääntöjä.

Tarkistus 13

Euroopan parlamentin työjärjestys

70 artikla – 2 kohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Ennen
  neuvottelujen aloittamista
  asiasta
  vastaavan valiokunnan olisi lähtökohtaisesti tehtävä päätös
  jäsentensä enemmistöllä
  ja vahvistettava neuvotteluvaltuutus, neuvotteluohjeet tai neuvottelujen ensisijaiset tavoitteet
  . | 2.   
  Neuvotteluja ei aloiteta,
  ennen
  kuin
  asiasta
  vastaava valiokunta on tehnyt
  jäsentensä enemmistöllä
  kunkin kyseeseen tulevan lainsäädäntömenettelyn osalta tapauskohtaisesti päätöksen neuvottelujen aloittamisesta. Päätöksessä vahvistetaan neuvotteluryhmän neuvotteluvaltuutus ja kokoonpano
  .
  Päätöksistä ilmoitetaan puhemiehelle, joka tiedottaa niistä säännöllisesti puheenjohtajakokoukselle. |

Nykyinen teksti

Tarkistus

2.   Ennen
  neuvottelujen aloittamista
  asiasta
  vastaavan valiokunnan olisi lähtökohtaisesti tehtävä päätös
  jäsentensä enemmistöllä
  ja vahvistettava neuvotteluvaltuutus, neuvotteluohjeet tai neuvottelujen ensisijaiset tavoitteet
  .

2.   
  Neuvotteluja ei aloiteta,
  ennen
  kuin
  asiasta
  vastaava valiokunta on tehnyt
  jäsentensä enemmistöllä
  kunkin kyseeseen tulevan lainsäädäntömenettelyn osalta tapauskohtaisesti päätöksen neuvottelujen aloittamisesta. Päätöksessä vahvistetaan neuvotteluryhmän neuvotteluvaltuutus ja kokoonpano
  .
  Päätöksistä ilmoitetaan puhemiehelle, joka tiedottaa niistä säännöllisesti puheenjohtajakokoukselle.

Tarkistus 3

Euroopan parlamentin työjärjestys

70 artikla – 2 kohta – 1 a alakohta (uusi)

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | Neuvotteluvaltuutus koostuu valiokunnassa hyväksytystä mietinnöstä, joka jätetään täysistunnon käsiteltäväksi. Jos asiasta vastaava valiokunta katsoo, että on perusteltua aloittaa neuvottelut ennen mietinnön hyväksymistä valiokunnassa, neuvotteluvaltuutus voi koostua poikkeuksellisesti joukosta tarkistuksia tai joukosta selvästi määriteltyjä tavoitteita, neuvottelujen ensisijaisia tavoitteita tai neuvotteluohjeita. |

Nykyinen teksti

Tarkistus

Neuvotteluvaltuutus koostuu valiokunnassa hyväksytystä mietinnöstä, joka jätetään täysistunnon käsiteltäväksi. Jos asiasta vastaava valiokunta katsoo, että on perusteltua aloittaa neuvottelut ennen mietinnön hyväksymistä valiokunnassa, neuvotteluvaltuutus voi koostua poikkeuksellisesti joukosta tarkistuksia tai joukosta selvästi määriteltyjä tavoitteita, neuvottelujen ensisijaisia tavoitteita tai neuvotteluohjeita.

Tarkistus 4

Euroopan parlamentin työjärjestys

70 artikla – 2 a kohta (uusi)

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 a.
     
  Neuvotteluryhmää johtaa esittelijä, ja sen puheenjohtajana toimii asiasta vastaavan valiokunnan puheenjohtaja tai puheenjohtajan nimeämä varapuheenjohtaja. Siihen kuuluvat ainakin kunkin poliittisen ryhmän varjoesittelijät. |

Nykyinen teksti

Tarkistus

2 a.
     
  Neuvotteluryhmää johtaa esittelijä, ja sen puheenjohtajana toimii asiasta vastaavan valiokunnan puheenjohtaja tai puheenjohtajan nimeämä varapuheenjohtaja. Siihen kuuluvat ainakin kunkin poliittisen ryhmän varjoesittelijät.

Tarkistukset 5 ja 18

Euroopan parlamentin työjärjestys

70 artikla – 2 b kohta (uusi)

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 b.
     
  Kaikista asiakirjoista, joista on määrä keskustella kokouksessa neuvoston ja komission kanssa (kolmikantakokouksessa), on käytävä ilmi osallistuvien toimielinten kannat ja mahdolliset kompromissiratkaisut, ja ne toimitetaan neuvotteluryhmälle vähintään 48 tuntia tai kiireellisissä tapauksissa vähintään 24 tuntia ennen kyseistä kokousta. |
| | Kunkin kolmikantakokouksen jälkeen neuvotteluryhmä raportoi siitä asiasta vastaavan valiokunnan seuraavassa kokouksessa. Asiakirjat, jotka ilmentävät viimeisimmän kolmikantakokouksen tulosta, saatetaan valiokunnan saataville. |
| | Jos valiokunnan kokousta ei ole mahdollista kutsua koolle ajoissa, neuvotteluryhmä raportoi valiokunnan puheenjohtajalle, varjoesittelijöille ja koordinaattoreille tarpeen mukaan. |
| | Asiasta vastaava valiokunta voi saattaa neuvotteluvaltuutuksen ajan tasalle neuvottelujen edistymisen perusteella. |

Nykyinen teksti

Tarkistus

2 b.
     
  Kaikista asiakirjoista, joista on määrä keskustella kokouksessa neuvoston ja komission kanssa (kolmikantakokouksessa), on käytävä ilmi osallistuvien toimielinten kannat ja mahdolliset kompromissiratkaisut, ja ne toimitetaan neuvotteluryhmälle vähintään 48 tuntia tai kiireellisissä tapauksissa vähintään 24 tuntia ennen kyseistä kokousta.

Kunkin kolmikantakokouksen jälkeen neuvotteluryhmä raportoi siitä asiasta vastaavan valiokunnan seuraavassa kokouksessa. Asiakirjat, jotka ilmentävät viimeisimmän kolmikantakokouksen tulosta, saatetaan valiokunnan saataville.

Jos valiokunnan kokousta ei ole mahdollista kutsua koolle ajoissa, neuvotteluryhmä raportoi valiokunnan puheenjohtajalle, varjoesittelijöille ja koordinaattoreille tarpeen mukaan.

Asiasta vastaava valiokunta voi saattaa neuvotteluvaltuutuksen ajan tasalle neuvottelujen edistymisen perusteella.

Tarkistus 6

Euroopan parlamentin työjärjestys

70 artikla – 3 kohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Jos neuvotteluissa päästään yhteisymmärrykseen
  neuvoston kanssa sen jälkeen, kun valiokunta on hyväksynyt mietinnön
  ,
  valiokuntaa on joka tapauksessa kuultava uudelleen ennen täysistunnossa toimitettavaa äänestystä
  . | 3.   Jos neuvotteluissa päästään yhteisymmärrykseen,
  asiasta vastaavalle valiokunnalle ilmoitetaan asiasta viipymättä
  .
  Sovittu teksti lähetetään asiasta vastaavan valiokunnan käsiteltäväksi. Jos sovittu teksti hyväksytään valiokunnan äänestyksessä, se jätetään parlamentin käsiteltäväksi asianmukaisessa muodossa, esimerkiksi kompromissitarkistuksina. Se voidaan esittää konsolidoituna tekstinä edellyttäen, että siihen on selvästi merkitty käsiteltävänä olevaan säädösehdotukseen tehdyt muutokset. |

Nykyinen teksti

Tarkistus

3.   Jos neuvotteluissa päästään yhteisymmärrykseen
  neuvoston kanssa sen jälkeen, kun valiokunta on hyväksynyt mietinnön
  ,
  valiokuntaa on joka tapauksessa kuultava uudelleen ennen täysistunnossa toimitettavaa äänestystä
  .

3.   Jos neuvotteluissa päästään yhteisymmärrykseen,
  asiasta vastaavalle valiokunnalle ilmoitetaan asiasta viipymättä
  .
  Sovittu teksti lähetetään asiasta vastaavan valiokunnan käsiteltäväksi. Jos sovittu teksti hyväksytään valiokunnan äänestyksessä, se jätetään parlamentin käsiteltäväksi asianmukaisessa muodossa, esimerkiksi kompromissitarkistuksina. Se voidaan esittää konsolidoituna tekstinä edellyttäen, että siihen on selvästi merkitty käsiteltävänä olevaan säädösehdotukseen tehdyt muutokset.

Tarkistus 7

Euroopan parlamentin työjärjestys

70 artikla – 3 a kohta (uusi)

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 3 a.
     
  Jos menettelyssä sovelletaan valiokuntien yhteistyömenettelyä tai valiokuntien yhteiskokousmenettelyä, päätökseen neuvottelujen aloittamisesta ja neuvottelujen käymiseen sovelletaan 50 ja 51 artiklaa. |
| | Jos asianomaiset valiokunnat eivät pääse yhteisymmärrykseen, valiokuntien puheenjohtajakokouksen puheenjohtaja vahvistaa neuvottelujen aloittamista ja käymistä koskevat menettelytavat kyseisissä artikloissa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. |

Nykyinen teksti

Tarkistus

3 a.
     
  Jos menettelyssä sovelletaan valiokuntien yhteistyömenettelyä tai valiokuntien yhteiskokousmenettelyä, päätökseen neuvottelujen aloittamisesta ja neuvottelujen käymiseen sovelletaan 50 ja 51 artiklaa.

Jos asianomaiset valiokunnat eivät pääse yhteisymmärrykseen, valiokuntien puheenjohtajakokouksen puheenjohtaja vahvistaa neuvottelujen aloittamista ja käymistä koskevat menettelytavat kyseisissä artikloissa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.

Tarkistus 8

Euroopan parlamentin työjärjestys

70 a artikla – otsikko (uusi)

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | |

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus 9

Euroopan parlamentin työjärjestys

70 a artikla – 1 kohta (uusi)

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1.
     
  Valiokunnan päätös neuvottelujen aloittamisesta ennen mietinnön hyväksymistä valiokunnassa käännetään kaikille virallisille kielille, jaetaan kaikille parlamentin jäsenille ja annetaan puheenjohtajakokouksen käsiteltäväksi. |
| | Puheenjohtajakokous voi poliittisen ryhmän pyynnöstä päättää ottaa asian käsiteltäväksi keskustelua ja äänestystä varten jakelua seuraavan istuntojakson esityslistaluonnokseen, jolloin puhemies asettaa määräajan tarkistusten jättämiselle. |
| | Jos puheenjohtajakokous ei tee päätöstä asian ottamisesta kyseisen istuntojakson esityslistaluonnokseen, puhemies antaa neuvottelujen aloittamista koskevan päätöksen tiedoksi kyseisen istuntojakson alussa. |

Nykyinen teksti

Tarkistus

1.
     
  Valiokunnan päätös neuvottelujen aloittamisesta ennen mietinnön hyväksymistä valiokunnassa käännetään kaikille virallisille kielille, jaetaan kaikille parlamentin jäsenille ja annetaan puheenjohtajakokouksen käsiteltäväksi.

Puheenjohtajakokous voi poliittisen ryhmän pyynnöstä päättää ottaa asian käsiteltäväksi keskustelua ja äänestystä varten jakelua seuraavan istuntojakson esityslistaluonnokseen, jolloin puhemies asettaa määräajan tarkistusten jättämiselle.

Jos puheenjohtajakokous ei tee päätöstä asian ottamisesta kyseisen istuntojakson esityslistaluonnokseen, puhemies antaa neuvottelujen aloittamista koskevan päätöksen tiedoksi kyseisen istuntojakson alussa.

Tarkistus 16

Euroopan parlamentin työjärjestys

70 a artikla – 2 kohta (uusi)

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2.
     
  Asia otetaan tiedoksiantoa seuraavan istuntojakson esityslistaluonnokseen käsiteltäväksi ja keskustelua ja äänestystä varten, ja puhemies asettaa määräajan tarkistusten käsiteltäväksi jättämistä varten, jos poliittinen ryhmä tai vähintään 40 jäsentä sitä pyytää 48 tunnin kuluessa tiedoksiannosta. |
| | Muussa tapauksessa päätös neuvottelujen aloittamisesta katsotaan hyväksytyksi. |

Nykyinen teksti

Tarkistus

2.
     
  Asia otetaan tiedoksiantoa seuraavan istuntojakson esityslistaluonnokseen käsiteltäväksi ja keskustelua ja äänestystä varten, ja puhemies asettaa määräajan tarkistusten käsiteltäväksi jättämistä varten, jos poliittinen ryhmä tai vähintään 40 jäsentä sitä pyytää 48 tunnin kuluessa tiedoksiannosta.

Muussa tapauksessa päätös neuvottelujen aloittamisesta katsotaan hyväksytyksi.

---

| 16.12.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 419/200 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 419/200

---

P7_TA(2012)0423

Työjärjestyksen 181 artiklan (sanatarkat istuntoselostukset) ja 182 artiklan (keskustelujen audiovisuaalinen tallenne) muuttaminen

Euroopan parlamentin päätös 20. marraskuuta 2012 Euroopan parlamentin työjärjestyksen 181 artiklan (sanatarkat istuntoselostukset) ja 182 artiklan (keskustelujen audiovisuaalinen tallenne) muuttamisesta (2012/2080(REG))

(2015/C 419/32)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon puhemiehen 13. tammikuuta 2012 päivätyn kirjeen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon puhemiehen 13. tammikuuta 2012 päivätyn kirjeen,

| — | ottaa huomioon 26. lokakuuta 2011 antamansa päätöslauselman neuvoston muuttamasta esityksestä Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2012, kaikki pääluokat, ja oikaisukirjelmistä nro 1/2012 ja 2/2012 esitykseen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2012 (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. lokakuuta 2011 antamansa päätöslauselman neuvoston muuttamasta esityksestä Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2012, kaikki pääluokat, ja oikaisukirjelmistä nro 1/2012 ja 2/2012 esitykseen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2012 (1),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 211 ja 212 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 211 ja 212 artiklan,

| — | ottaa huomioon perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan mietinnön (A7-0336/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan mietinnön (A7-0336/2012),

| A. | katsoo, että tulkkaukseen ja kääntämiseen kohdistuvat budjettisäästöt eivät saa vaarantaa monikielisyyden periaatetta vaan ne ovat mahdollisia innovoinnin ja uusien työskentelymenetelmien avulla (2); |
| --- | --- |

A.

katsoo, että tulkkaukseen ja kääntämiseen kohdistuvat budjettisäästöt eivät saa vaarantaa monikielisyyden periaatetta vaan ne ovat mahdollisia innovoinnin ja uusien työskentelymenetelmien avulla (2);

| 1. | päättää muuttaa työjärjestystä jäljempänä esitetyllä tavalla; |
| --- | --- |

1.

päättää muuttaa työjärjestystä jäljempänä esitetyllä tavalla;

| 2. | palauttaa mieliin, että kyseiset muutokset tulevat voimaan seuraavan istuntojakson ensimmäisenä päivänä; |
| --- | --- |

2.

palauttaa mieliin, että kyseiset muutokset tulevat voimaan seuraavan istuntojakson ensimmäisenä päivänä;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen tiedoksi neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen tiedoksi neuvostolle ja komissiolle.

Tarkistus 1

Euroopan parlamentin työjärjestys

181 artikla – 1 kohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Jokaisesta istunnosta laaditaan sanatarkka istuntoselostus
  kaikilla virallisilla kielillä
  . | 1.   Jokaisesta istunnosta laaditaan
  monikielisen asiakirjan muodossa
  sanatarkka istuntoselostus
  , jossa kaikki puheenvuorot esitetään alkuperäisellä kielellä
  . |

Nykyinen teksti

Tarkistus

1.   Jokaisesta istunnosta laaditaan sanatarkka istuntoselostus
  kaikilla virallisilla kielillä
  .

1.   Jokaisesta istunnosta laaditaan
  monikielisen asiakirjan muodossa
  sanatarkka istuntoselostus
  , jossa kaikki puheenvuorot esitetään alkuperäisellä kielellä
  .

Tarkistus 2

Euroopan parlamentin työjärjestys

181 artikla – 2 kohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   
  Puhujien on toimitettava oikaisut
  kirjalliseen muotoon saatettuihin puheenvuoroihinsa
  pääsihteeristölle yhden viikon
  kuluessa. | 2.   
  Puhujat voivat tehdä oikaisuja
  kirjalliseen muotoon saatettuihin puheenvuoroihinsa
  viiden työpäivän
  kuluessa.
  Oikaisut on toimitettava tässä määräajassa pääsihteeristölle
  . |

Nykyinen teksti

Tarkistus

2.   
  Puhujien on toimitettava oikaisut
  kirjalliseen muotoon saatettuihin puheenvuoroihinsa
  pääsihteeristölle yhden viikon
  kuluessa.

2.   
  Puhujat voivat tehdä oikaisuja
  kirjalliseen muotoon saatettuihin puheenvuoroihinsa
  viiden työpäivän
  kuluessa.
  Oikaisut on toimitettava tässä määräajassa pääsihteeristölle
  .

Tarkistus 3

Euroopan parlamentin työjärjestys

181 artikla – 3 kohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Sanatarkat istuntoselostukset julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden liitteenä. | 3.   
  Monikieliset
  sanatarkat istuntoselostukset julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden liitteenä
  ja niitä säilytetään parlamentin arkistossa
  . |

Nykyinen teksti

Tarkistus

3.   Sanatarkat istuntoselostukset julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden liitteenä.

3.   
  Monikieliset
  sanatarkat istuntoselostukset julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden liitteenä
  ja niitä säilytetään parlamentin arkistossa
  .

Tarkistus 4

Euroopan parlamentin työjärjestys

181 artikla – 4 kohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4.   
  Jäsenet voivat pyytää, että
  sanatarkoista istuntoselostuksista käännetään
  otteita
  lyhyellä toimitusajalla. | 4.   
  Ote
  sanatarkoista istuntoselostuksista käännetään
  mille tahansa viralliselle kielelle jäsenen pyynnöstä. Tarvittaessa käännös toimitetaan
  lyhyellä toimitusajalla. |

Nykyinen teksti

Tarkistus

4.   
  Jäsenet voivat pyytää, että
  sanatarkoista istuntoselostuksista käännetään
  otteita
  lyhyellä toimitusajalla.

4.   
  Ote
  sanatarkoista istuntoselostuksista käännetään
  mille tahansa viralliselle kielelle jäsenen pyynnöstä. Tarvittaessa käännös toimitetaan
  lyhyellä toimitusajalla.

Tarkistus 5

Euroopan parlamentin työjärjestys

182 artikla – - 1 kohta (uusi)

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | Parlamentin verkkosivustolla esitetään reaaliaikaisena lähetyksenä parlamentin keskustelut alkuperäisillä kielillä sekä monikielinen äänite, joka sisältää kaikki tulkkaukset. |

Nykyinen teksti

Tarkistus

Parlamentin verkkosivustolla esitetään reaaliaikaisena lähetyksenä parlamentin keskustelut alkuperäisillä kielillä sekä monikielinen äänite, joka sisältää kaikki tulkkaukset.

Tarkistus 6

Euroopan parlamentin työjärjestys

182 artikla – 1 kohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Heti istunnon jälkeen keskusteluista tuotetaan ja asetetaan
  internetissä
  saataville audiovisuaalinen tallenne, joka sisältää
  äänitteet
  kaikista tulkkauksista. | Heti istunnon jälkeen keskusteluista tuotetaan ja asetetaan
  parlamentin verkkosivustolla
  saataville
  hakemistolla varustettu alkuperäiskielinen
  audiovisuaalinen tallenne, joka sisältää
  monikielisen äänitteen
  kaikista tulkkauksista.
  Tallenne on saatavilla verkkosivustolla kuluvan ja seuraavan vaalikauden ajan, minkä jälkeen sitä säilytetään parlamentin arkistossa
  .
  Se linkitetään monikielisiin sanatarkkoihin istuntoselostuksiin heti, kun ne ovat saatavilla. |

Nykyinen teksti

Tarkistus

Heti istunnon jälkeen keskusteluista tuotetaan ja asetetaan
  internetissä
  saataville audiovisuaalinen tallenne, joka sisältää
  äänitteet
  kaikista tulkkauksista.

Heti istunnon jälkeen keskusteluista tuotetaan ja asetetaan
  parlamentin verkkosivustolla
  saataville
  hakemistolla varustettu alkuperäiskielinen
  audiovisuaalinen tallenne, joka sisältää
  monikielisen äänitteen
  kaikista tulkkauksista.
  Tallenne on saatavilla verkkosivustolla kuluvan ja seuraavan vaalikauden ajan, minkä jälkeen sitä säilytetään parlamentin arkistossa
  .
  Se linkitetään monikielisiin sanatarkkoihin istuntoselostuksiin heti, kun ne ovat saatavilla.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2011)0461.

(2)  Ks. edellä mainittu 26. lokakuuta 2011 annettu päätöslauselma, 77 kohta.

---

III Valmistelevat säädökset

EUROOPAN PARLAMENTTI

Tiistai 20. marraskuuta 2012

| 16.12.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 419/203 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 419/203

---

P7_TA(2012)0412

Tuomioistuimen toimivalta sekä tuomioiden tunnustaminen ja täytäntöönpano siviili- ja kauppaoikeuden alalla ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 20. marraskuuta 2012 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta siviili- ja kauppaoikeuden alalla (uudelleenlaadittu toisinto) (COM(2010)0748 – C7-0433/2010 – 2010/0383(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys – uudelleenlaatiminen)

(2015/C 419/33)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2010)0748) ja komission tekemän vaikutustenarvioinnin (SEC(2010)1547), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2010)0748) ja komission tekemän vaikutustenarvioinnin (SEC(2010)1547),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan sekä 67 artiklan 4 kohdan ja 81 artiklan 2 kohdan a, c ja e alakohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0433/2010), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan sekä 67 artiklan 4 kohdan ja 81 artiklan 2 kohdan a, c ja e alakohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0433/2010),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Alankomaiden parlamentin ylähuoneen ja Alankomaiden parlamentin alahuoneen toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta tehdyn pöytäkirjan N:o 2 mukaisesti antaman perustellun lausunnon, jonka mukaan esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi ei ole toissijaisuusperiaatteen mukainen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Alankomaiden parlamentin ylähuoneen ja Alankomaiden parlamentin alahuoneen toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta tehdyn pöytäkirjan N:o 2 mukaisesti antaman perustellun lausunnon, jonka mukaan esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi ei ole toissijaisuusperiaatteen mukainen,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 5. toukokuuta 2011 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 5. toukokuuta 2011 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon säädösten uudelleenlaatimistekniikan järjestelmällisestä käytöstä 28. marraskuuta 2001 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon säädösten uudelleenlaatimistekniikan järjestelmällisestä käytöstä 28. marraskuuta 2001 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (2),

| — | ottaa huomioon neuvoston edustajan 24. lokakuuta 2012 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston edustajan 24. lokakuuta 2012 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 87 artiklan ja 55 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 87 artiklan ja 55 artiklan,

| — | ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön sekä työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan lausunnon (A7-0320/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön sekä työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan lausunnon (A7-0320/2012),

| A. | toteaa, että Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän mukaan käsillä oleva ehdotus ei sisällä muita sisällöllisiä muutoksia kuin ne, jotka siinä on sellaisiksi yksilöity, ja siinä ainoastaan kodifioidaan aikaisemman säädöksen muuttumattomina säilyvät säännökset näiden muutosten kanssa säännösten asiasisältöä muuttamatta; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän mukaan käsillä oleva ehdotus ei sisällä muita sisällöllisiä muutoksia kuin ne, jotka siinä on sellaisiksi yksilöity, ja siinä ainoastaan kodifioidaan aikaisemman säädöksen muuttumattomina säilyvät säännökset näiden muutosten kanssa säännösten asiasisältöä muuttamatta;

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan ja ottaa huomioon Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän suositukset; |
| --- | --- |

1.

vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan ja ottaa huomioon Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän suositukset;

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  EUVL C 218, 23.7.2011, s. 78.

(2)  EYVL C 77, 28.3.2002, s. 1.

---

P7_TC1-COD(2010)0383

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 20. marraskuuta 2012, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2012 antamiseksi tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta siviili- ja kauppaoikeuden alalla (uudelleenlaadittu)

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) N:o 1215/2012.)

---

| 16.12.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 419/204 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 419/204

---

P7_TA(2012)0413

Räjähteiden lähtöaineiden markkinoille saattaminen ja käyttö ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 20. marraskuuta 2012 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi räjähteiden lähtöaineiden markkinoille saattamisesta ja käytöstä (COM(2010)0473 – C7-0279/2010 – 2010/0246(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2015/C 419/34)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2010)0473), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2010)0473),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 114 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0279/2010), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 114 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0279/2010),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 19. tammikuuta 2011 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 19. tammikuuta 2011 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon neuvoston edustajan 11. heinäkuuta 2012 ja 17. lokakuuta 2012 päivätyillä kirjeillä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston edustajan 11. heinäkuuta 2012 ja 17. lokakuuta 2012 päivätyillä kirjeillä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan,

| — | ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön (A7-0269/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön (A7-0269/2012),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan;

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  EUVL C 84, 17.3.2011, s. 25.

---

P7_TC1-COD(2010)0246

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 20. marraskuuta 2012, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi räjähteiden lähtöaineiden markkinoille saattamisesta ja käytöstä

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) N:o 98/2013.)

---

| 16.12.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 419/205 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 419/205

---

P7_TA(2012)0414

Euroopan unionin virkamiesten ja väliaikaisten toimihenkilöiden palvelukseen ottamista koskevat väliaikaiset erityistoimenpiteet ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 20. marraskuuta 2012 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Kroatian Euroopan unioniin liittymisen vuoksi käyttöön otettavista Euroopan unionin virkamiesten ja väliaikaisten toimihenkilöiden palvelukseen ottamista koskevista väliaikaisista erityistoimenpiteistä (COM(2012)0377 – C7-0216/2012 – 2012/0224(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2015/C 419/35)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2012)0377), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2012)0377),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 336 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0216/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 336 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0216/2012),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon unionin tuomioistuimen 12. marraskuuta 2012 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin tuomioistuimen 12. marraskuuta 2012 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen 23. lokakuuta 2012 antaman lausunnon (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen 23. lokakuuta 2012 antaman lausunnon (2),

| — | ottaa huomioon neuvoston edustajan 31. lokakuuta 2012 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston edustajan 31. lokakuuta 2012 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan,

| — | ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A7-0359/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A7-0359/2012),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan;

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.

(2)  Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.

---

P7_TC1-COD(2012)0224

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 20. marraskuuta 2012, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2012 antamiseksi Kroatian Euroopan unioniin liittymisen vuoksi käyttöön otettavista Euroopan unionin virkamiesten ja väliaikaisten toimihenkilöiden palvelukseen ottamista koskevista väliaikaisista erityistoimenpiteistä

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) N:o 1216/2012.)

---

| 16.12.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 419/206 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 419/206

---

P7_TA(2012)0415

EU:n liittyminen pöytäkirjaan Välimeren suojelemisesta mannerjalustan sekä merenpohjan ja sen maaperän tutkimisesta ja hyväksikäytöstä johtuvalta pilaantumiselta ***

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 20. marraskuuta 2012 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan unionin liittymisestä pöytäkirjaan Välimeren suojelemisesta mannerjalustan sekä merenpohjan ja sen maaperän tutkimisesta ja hyväksikäytöstä johtuvalta pilaantumiselta (09671/2012 – C7-0144/2012 – 2011/0304(NLE))

(Hyväksyntä)

(2015/C 419/36)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (09671/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (09671/2012),

| — | ottaa huomioon pöytäkirjan Välimeren suojelemisesta mannerjalustan sekä merenpohjan ja sen maaperän tutkimisesta ja hyväksikäytöstä johtuvalta pilaantumiselta, joka on edellä mainitun neuvoston päätösesityksen liitteenä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon pöytäkirjan Välimeren suojelemisesta mannerjalustan sekä merenpohjan ja sen maaperän tutkimisesta ja hyväksikäytöstä johtuvalta pilaantumiselta, joka on edellä mainitun neuvoston päätösesityksen liitteenä,

| — | ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 192 artiklan 1 kohdan sekä 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C7-0144/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 192 artiklan 1 kohdan sekä 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C7-0144/2012),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 81 artiklan ja 90 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 81 artiklan ja 90 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan suosituksen (A7-0319/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan suosituksen (A7-0319/2012),

| 1. | antaa hyväksyntänsä pöytäkirjan tekemiselle; |
| --- | --- |

1.

antaa hyväksyntänsä pöytäkirjan tekemiselle;

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

2.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.

---

| 16.12.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 419/207 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 419/207

---

P7_TA(2012)0416

EY:n sekä Tanskan ja Grönlannin välisessä kalastuskumppanuussopimuksessa määrätyt kalastusmahdollisuudet ja taloudellinen korvaus ***

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 20. marraskuuta 2012 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisön sekä Tanskan hallituksen ja Grönlannin maakuntahallituksen välisessä kalastuskumppanuussopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamista koskevan pöytäkirjan tekemisestä (11119/2012 – C7-0299/2012 – 2012/0130(NLE))

(Hyväksyntä)

(2015/C 419/37)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (11119/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (11119/2012),

| — | ottaa huomioon luonnoksen pöytäkirjaksi Euroopan yhteisön sekä Tanskan hallituksen ja Grönlannin maakuntahallituksen välisessä kalastuskumppanuussopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamisesta (11116/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon luonnoksen pöytäkirjaksi Euroopan yhteisön sekä Tanskan hallituksen ja Grönlannin maakuntahallituksen välisessä kalastuskumppanuussopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamisesta (11116/2012),

| — | ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan 2 kohdan ja 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C7-0299/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan 2 kohdan ja 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C7-0299/2012),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 81 artiklan ja 90 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 81 artiklan ja 90 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan suosituksen sekä kehitysyhteistyövaliokunnan ja budjettivaliokunnan lausunnot (A7-0358/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan suosituksen sekä kehitysyhteistyövaliokunnan ja budjettivaliokunnan lausunnot (A7-0358/2012),

| 1. | antaa hyväksyntänsä pöytäkirjan tekemiselle; |
| --- | --- |

1.

antaa hyväksyntänsä pöytäkirjan tekemiselle;

| 2. | pyytää komissiota toimittamaan parlamentille kalastuskumppanuussopimuksen 10 artiklassa säädetyn sekakomitean kokousten ja työn perusteella tehdyt johtopäätökset; vaatii, että parlamentin edustajille on annettava mahdollisuus osallistua tarkkailijoina sekakomitean kokouksiin ja työhön; pyytää komissiota esittämään Euroopan parlamentille ja neuvostolle selonteon sopimuksen täytäntöönpanosta pöytäkirjan viimeisen soveltamisvuoden aikana ja ennen sopimuksen uudistamisesta käytävien neuvottelujen aloittamista; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota toimittamaan parlamentille kalastuskumppanuussopimuksen 10 artiklassa säädetyn sekakomitean kokousten ja työn perusteella tehdyt johtopäätökset; vaatii, että parlamentin edustajille on annettava mahdollisuus osallistua tarkkailijoina sekakomitean kokouksiin ja työhön; pyytää komissiota esittämään Euroopan parlamentille ja neuvostolle selonteon sopimuksen täytäntöönpanosta pöytäkirjan viimeisen soveltamisvuoden aikana ja ennen sopimuksen uudistamisesta käytävien neuvottelujen aloittamista;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden ja Grönlannin hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden ja Grönlannin hallituksille ja parlamenteille.

---

| 16.12.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 419/208 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 419/208

---

P7_TA(2012)0417

Unionin kansalaisten vaalikelpoisuus Euroopan parlamentin vaaleissa jäsenvaltiossa, jossa he asuvat mutta jonka kansalaisia he eivät ole *

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 20. marraskuuta 2012 esityksestä neuvoston direktiiviksi niille unionin kansalaisille, jotka asuvat jäsenvaltiossa, mutta eivät ole sen kansalaisia, Euroopan parlamentin vaaleissa kuuluvaa vaalikelpoisuutta koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 6 päivänä joulukuuta 1993 annetun direktiivin 93/109/EY muuttamisesta (13634/2012 – C7-0293/2012 – 2006/0277(CNS))

(Erityinen lainsäätämisjärjestys – uudelleen kuuleminen)

(2015/C 419/38)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon neuvoston esityksen (13634/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston esityksen (13634/2012),

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (COM(2006)0791), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (COM(2006)0791),

| — | ottaa huomioon 26. syyskuuta 2007 vahvistamansa kannan (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. syyskuuta 2007 vahvistamansa kannan (1),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 22 artiklan 2 kohdan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C7-0293/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 22 artiklan 2 kohdan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C7-0293/2012),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan, 59 artiklan 3 kohdan ja 46 artiklan 1 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan, 59 artiklan 3 kohdan ja 46 artiklan 1 kohdan,

| — | ottaa huomioon perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan mietinnön (A7-0352/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan mietinnön (A7-0352/2012),

| 1. | hyväksyy neuvoston esityksen; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy neuvoston esityksen;

| 2. | pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta; |
| --- | --- |

2.

pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta;

| 3. | pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia parlamentin hyväksymään tekstiin; |
| --- | --- |

3.

pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia parlamentin hyväksymään tekstiin;

| 4. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

4.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  EUVL C 219 E, 28.8.2008, s. 193.

---

| 16.12.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 419/208 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 419/208

---

P7_TA(2012)0424

Kaksi- tai kolmipyöräisten ajoneuvojen ja nelipyörien hyväksyntä ja markkinavalvonta ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 20. marraskuuta 2012 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi kaksi- tai kolmipyöräisten ajoneuvojen ja nelipyörien hyväksynnästä ja markkinavalvonnasta (COM(2010)0542 – C7-0317/2010 – 2010/0271(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2015/C 419/39)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2010)0542), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2010)0542),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 114 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0317/2010), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 114 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0317/2010),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 19. tammikuuta 2011 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 19. tammikuuta 2011 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon neuvoston edustajan 28. syyskuuta 2012 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston edustajan 28. syyskuuta 2012 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan,

| — | ottaa huomioon sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan mietinnön sekä liikenne- ja matkailuvaliokunnan lausunnon (A7-0445/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan mietinnön sekä liikenne- ja matkailuvaliokunnan lausunnon (A7-0445/2011),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan;

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  EUVL C 84, 17.3.2011, s. 30.

---

P7_TC1-COD(2010)0271

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 20. marraskuuta 2012, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi kaksi- ja kolmipyöräisten ajoneuvojen ja nelipyörien hyväksynnästä ja markkinavalvonnasta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) N:o 168/2013.)

---

| 16.12.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 419/209 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 419/209

---

P7_TA(2012)0425

Maa- ja metsätaloudessa käytettävien ajoneuvojen hyväksyntä ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 20. marraskuuta 2012 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi maa- ja metsätaloudessa käytettävien ajoneuvojen hyväksynnästä (COM(2010)0395 – C7-0204/2010 – 2010/0212(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2015/C 419/40)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2010)0395), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2010)0395),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 114 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0204/2010), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 114 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0204/2010),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon 9. joulukuuta 2010 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. joulukuuta 2010 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon neuvoston edustajan 28. syyskuuta 2012 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston edustajan 28. syyskuuta 2012 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan,

| — | ottaa huomioon sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan mietinnön (A7-0446/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan mietinnön (A7-0446/2011),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan;

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  EUVL C 54, 19.2.2011, s. 42.

---

P7_TC1-COD(2010)0212

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 20. marraskuuta 2012, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi maa- ja metsätaloudessa käytettävien ajoneuvojen hyväksynnästä ja markkinavalvonnasta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) N:o 167/2013.)

---

Keskiviikko 21. marraskuuta 2012

| 16.12.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 419/211 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 419/211

---

P7_TA(2012)0432

Uuden komission jäsenen nimittäminen

Euroopan parlamentin päätös 21. marraskuuta 2012 Tonio Borgin nimityksen hyväksymisestä komission jäseneksi

(2015/C 419/41)

Euroopan parlamentti, joka,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 246 artiklan toisen kohdan ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 106 a artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 246 artiklan toisen kohdan ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 106 a artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin ja komission välisistä suhteista tehdyn puitesopimuksen 6 kohdan (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin ja komission välisistä suhteista tehdyn puitesopimuksen 6 kohdan (1),

| — | ottaa huomioon John Dallin 16. lokakuuta 2012 esittämän eroilmoituksen komissiosta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon John Dallin 16. lokakuuta 2012 esittämän eroilmoituksen komissiosta,

| — | ottaa huomioon neuvoston 25. lokakuuta 2012 päivätyn kirjeen, jolla neuvosto kuuli parlamenttia yhteisymmärryksessä komission puheenjohtajan kanssa tehtävästä päätöksestä nimittää Tonio Borg komission jäseneksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston 25. lokakuuta 2012 päivätyn kirjeen, jolla neuvosto kuuli parlamenttia yhteisymmärryksessä komission puheenjohtajan kanssa tehtävästä päätöksestä nimittää Tonio Borg komission jäseneksi,

| — | ottaa huomioon Tonio Borgin kuulemistilaisuuden, joka järjestettiin 13. marraskuuta 2012 ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan johdolla yhdessä, sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan sekä maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan kanssa, ja tämän kuulemisen jälkeen laaditun arviointilausunnon; |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Tonio Borgin kuulemistilaisuuden, joka järjestettiin 13. marraskuuta 2012 ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan johdolla yhdessä, sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan sekä maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan kanssa, ja tämän kuulemisen jälkeen laaditun arviointilausunnon;

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 106 artiklan ja liitteen XVII, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 106 artiklan ja liitteen XVII,

| 1. | hyväksyy Tonio Borgin nimittämisen komission jäseneksi komission toimikauden loppuun 31. lokakuuta 2014 asti; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy Tonio Borgin nimittämisen komission jäseneksi komission toimikauden loppuun 31. lokakuuta 2014 asti;

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen neuvostolle, komissiolle ja jäsenvaltioiden hallituksille. |
| --- | --- |

2.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen neuvostolle, komissiolle ja jäsenvaltioiden hallituksille.

---

(1)  EUVL L 304, 20.11.2010, s. 47.

---

| 16.12.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 419/211 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 419/211

---

P7_TA(2012)0433

Lisätalousarvioesitys nro 5/2012: solidaarisuusrahaston käyttö Emilia-Romagnan (Italia) maanjäristysten jälkeen ja Euroopan vapaaehtoistyön teemavuotta 2011 koskevan valmistelutoimen budjettikohdan mukauttaminen

Euroopan parlamentin päätöslauselma 21. marraskuuta 2012 neuvoston kannasta esitykseen Euroopan unionin lisätalousarvioksi nro 5/2012 varainhoitovuodeksi 2012, pääluokka III – Komissio (16398/2012 – C7-0383/2012 – 2012/2242(BUD))

(2015/C 419/42)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 314 artiklan ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 106 A artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 314 artiklan ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 106 A artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25. kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (1) (varainhoitoasetus) ja erityisesti sen 37 ja 38 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25. kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (1) (varainhoitoasetus) ja erityisesti sen 37 ja 38 artiklan,

| — | ottaa huomioon 1. joulukuuta 2011 lopullisesti hyväksytyn Euroopan unionin yleisen talousarvion varainhoitovuodeksi 2012 (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 1. joulukuuta 2011 lopullisesti hyväksytyn Euroopan unionin yleisen talousarvion varainhoitovuodeksi 2012 (2),

| — | ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17. toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17. toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (3),

| — | ottaa huomioon 12. kesäkuuta 2012 antamansa päätöslauselman neuvoston kannasta esitykseen Euroopan unionin lisätalousarvioksi nro 2/2012 varainhoitovuodeksi 2012, pääluokka III – Komissio (4), ja erityisesti sen 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. kesäkuuta 2012 antamansa päätöslauselman neuvoston kannasta esitykseen Euroopan unionin lisätalousarvioksi nro 2/2012 varainhoitovuodeksi 2012, pääluokka III – Komissio (4), ja erityisesti sen 2 kohdan,

| — | ottaa huomioon kaikkien kolmen toimielimen vuoden 2012 talousarviomenettelyn yhteydessä hyväksymän maksumäärärahoja koskevan yhteisen lausuman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kaikkien kolmen toimielimen vuoden 2012 talousarviomenettelyn yhteydessä hyväksymän maksumäärärahoja koskevan yhteisen lausuman,

| — | ottaa huomioon komission 19. syyskuuta 2012 tekemän esityksen Euroopan unionin lisätalousarvioksi nro 5/2012 varainhoitovuodeksi 2012 (COM(2012)0536), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 19. syyskuuta 2012 tekemän esityksen Euroopan unionin lisätalousarvioksi nro 5/2012 varainhoitovuodeksi 2012 (COM(2012)0536),

| — | ottaa huomioon neuvoston kannan esitykseen lisätalousarvioksi nro 5/2012, jonka neuvosto vahvisti 20. marraskuuta 2012, (16398/2012 – C7–0383/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston kannan esitykseen lisätalousarvioksi nro 5/2012, jonka neuvosto vahvisti 20. marraskuuta 2012, (16398/2012 – C7–0383/2012),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 75 b ja 75 e artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 75 b ja 75 e artiklan,

| — | ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A7-0381/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A7-0381/2012),

| A. | ottaa huomioon, että lisätalousarvioesitys nro 5/2012 koskee 67 0 1 92  359 euron käyttöönottoa maksusitoumus- ja maksumäärärahoina EU:n solidaarisuusrahastosta Italiassa Emilia-Romagnassa toukokuussa 2012 tapahtuneiden maanjäristysten vuoksi; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että lisätalousarvioesitys nro 5/2012 koskee 67 0 1 92  359 euron käyttöönottoa maksusitoumus- ja maksumäärärahoina EU:n solidaarisuusrahastosta Italiassa Emilia-Romagnassa toukokuussa 2012 tapahtuneiden maanjäristysten vuoksi;

| B. | ottaa huomioon, että lisätalousarvioesityksen nro 5/2012 tarkoituksena on ottaa tämä mukautus virallisesti vuoden 2012 talousarvioon ja tarkistaa budjettikohtaa 16 05 03 01 (Valmistelutoimi – Euroopan vapaaehtoistyön teemavuosi 2011) siten, että maksujen kohdalla oleva viiva korvataan p.m. -merkinnällä (pro memoria), jotta voidaan suorittaa loppumaksut; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että lisätalousarvioesityksen nro 5/2012 tarkoituksena on ottaa tämä mukautus virallisesti vuoden 2012 talousarvioon ja tarkistaa budjettikohtaa 16 05 03 01 (Valmistelutoimi – Euroopan vapaaehtoistyön teemavuosi 2011) siten, että maksujen kohdalla oleva viiva korvataan p.m. -merkinnällä (pro memoria), jotta voidaan suorittaa loppumaksut;

| C. | ottaa huomioon, että komission esittämässä lisätalousarvioesityksessä nro 5/2012 ehdotettiin maksumäärärahojen lisäystä vuoden 2012 maksumäärärahojen yleisen vähyyden vuoksi; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että komission esittämässä lisätalousarvioesityksessä nro 5/2012 ehdotettiin maksumäärärahojen lisäystä vuoden 2012 maksumäärärahojen yleisen vähyyden vuoksi;

| D. | toteaa, että 12. kesäkuuta 2012 neuvoston kannasta esitykseen Euroopan unionin lisätalousarvioksi nro 2/2012 antamassaan päätöslauselmassa, joka koski myös solidaarisuusrahaston varojen käyttöönottoa, parlamentti oli erittäin pahoillaan siitä, että kyseisessä tapauksessa toinen budjettivallan käyttäjä käytti kantansa ilmaisemiseen kahdeksan viikkoa ja piti kiinni Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen pöytäkirjan 1 tulkinnastaan (määräaika tietojen antamiselle kansallisille parlamenteille); |
| --- | --- |

D.

toteaa, että 12. kesäkuuta 2012 neuvoston kannasta esitykseen Euroopan unionin lisätalousarvioksi nro 2/2012 antamassaan päätöslauselmassa, joka koski myös solidaarisuusrahaston varojen käyttöönottoa, parlamentti oli erittäin pahoillaan siitä, että kyseisessä tapauksessa toinen budjettivallan käyttäjä käytti kantansa ilmaisemiseen kahdeksan viikkoa ja piti kiinni Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen pöytäkirjan 1 tulkinnastaan (määräaika tietojen antamiselle kansallisille parlamenteille);

| 1. | panee merkille komission esittämän lisätalousarvioesityksen nro 5/2012; |
| --- | --- |

1.

panee merkille komission esittämän lisätalousarvioesityksen nro 5/2012;

| 2. | pitää erittäin tärkeänä, että EU:n solidaarisuusrahastosta myönnettävä rahoitusapu maksetaan nopeasti luonnonkatastrofeista kärsineille alueille, ja on siksi erittäin tyytyväinen siihen, että Italian viranomaiset hakivat rahoitustukea solidaarisuusrahastosta nopeasti ja että komissio esitti solidaarisuusrahaston varojen käyttöönottoa koskevan ehdotuksensa ripeästi; |
| --- | --- |

2.

pitää erittäin tärkeänä, että EU:n solidaarisuusrahastosta myönnettävä rahoitusapu maksetaan nopeasti luonnonkatastrofeista kärsineille alueille, ja on siksi erittäin tyytyväinen siihen, että Italian viranomaiset hakivat rahoitustukea solidaarisuusrahastosta nopeasti ja että komissio esitti solidaarisuusrahaston varojen käyttöönottoa koskevan ehdotuksensa ripeästi;

| 3. | kehottaa kaikkia jäsenvaltioiden alue- ja paikallistason osapuolia ja kansallisia viranomaisia parantamaan edelleen tarpeiden arviointia sekä EU:n solidaarisuusrahastoon kohdistuvien mahdollisten tulevien hakemusten koordinointia, jotta rahaston varojen käyttöönottoa voidaan nopeuttaa mahdollisimman paljon; |
| --- | --- |

3.

kehottaa kaikkia jäsenvaltioiden alue- ja paikallistason osapuolia ja kansallisia viranomaisia parantamaan edelleen tarpeiden arviointia sekä EU:n solidaarisuusrahastoon kohdistuvien mahdollisten tulevien hakemusten koordinointia, jotta rahaston varojen käyttöönottoa voidaan nopeuttaa mahdollisimman paljon;

| 4. | toistaa painokkaasti neuvostolle esittämänsä pyynnön, että se ei lykkäisi tarpeettomasti päätöksensä tekemistä näin arkaluonteisesta ja kiireellisestä asiasta ja siten hidastaisi tällaisia pyrkimyksiä toimittaa unionin apua joutuisammin; |
| --- | --- |

4.

toistaa painokkaasti neuvostolle esittämänsä pyynnön, että se ei lykkäisi tarpeettomasti päätöksensä tekemistä näin arkaluonteisesta ja kiireellisestä asiasta ja siten hidastaisi tällaisia pyrkimyksiä toimittaa unionin apua joutuisammin;

| 5. | palauttaa mieliin, että otettaessa rahaston varoja edellisen kerran käyttöön (lisätalousarvio nro 2/2012 Liguriassa ja Toscanassa lokakuussa 2011 tapahtuneiden tulvien vuoksi) budjettivallan käyttäjän ei tarvinnut ottaa käyttöön uusia määrärahoja vain siksi, että pyydetylle määrälle löydettiin odottamattomia uudelleenkohdentamiseen soveltuvia lähteitä; korostaa, että nykytilanteessa maksumäärärahojen vähyys vaikuttaa jo moniin ohjelmiin ja erityisesti sellaisiin, joihin 29. kesäkuuta 2012 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston hyväksymä kasvu- ja työllisyyssopimus perustuu, joten tässä tapauksessa samankaltaista uudelleenkohdentamista ei voi suunnitella; |
| --- | --- |

5.

palauttaa mieliin, että otettaessa rahaston varoja edellisen kerran käyttöön (lisätalousarvio nro 2/2012 Liguriassa ja Toscanassa lokakuussa 2011 tapahtuneiden tulvien vuoksi) budjettivallan käyttäjän ei tarvinnut ottaa käyttöön uusia määrärahoja vain siksi, että pyydetylle määrälle löydettiin odottamattomia uudelleenkohdentamiseen soveltuvia lähteitä; korostaa, että nykytilanteessa maksumäärärahojen vähyys vaikuttaa jo moniin ohjelmiin ja erityisesti sellaisiin, joihin 29. kesäkuuta 2012 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston hyväksymä kasvu- ja työllisyyssopimus perustuu, joten tässä tapauksessa samankaltaista uudelleenkohdentamista ei voi suunnitella;

| 6. | hyväksyy neuvoston kannan lisätalousarvioesitykseen nro 5/2012 sellaisenaan; |
| --- | --- |

6.

hyväksyy neuvoston kannan lisätalousarvioesitykseen nro 5/2012 sellaisenaan;

| 7. | kehottaa puhemiestä julistamaan lisätalousarvion nro 5/2012 lopullisesti hyväksytyksi ja huolehtimaan sen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä; |
| --- | --- |

7.

kehottaa puhemiestä julistamaan lisätalousarvion nro 5/2012 lopullisesti hyväksytyksi ja huolehtimaan sen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä;

| 8. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle ja jäsenvaltioiden parlamenteille. |
| --- | --- |

8.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle ja jäsenvaltioiden parlamenteille.

---

(1)  EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1.

(2)  EUVL L 56, 29.2.2012.

(3)  EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1.

(4)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2012)0232.

---

| 16.12.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 419/213 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 419/213

---

P7_TA(2012)0434

Euroopan unionin solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotto – maanjäristykset Italiassa

Euroopan parlamentin päätöslauselma 21. marraskuuta 2012 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan unionin solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotosta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 26 kohdan mukaisesti (COM(2012)0538 – C7-0300/2012 – 2012/2237(BUD))

(2015/C 419/43)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2012)0538 – C7-0300/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2012)0538 – C7-0300/2012),

| — | ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17. toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (1) ja erityisesti sen 26 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17. toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (1) ja erityisesti sen 26 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin solidaarisuusrahaston perustamisesta 11. marraskuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2012/2002 (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin solidaarisuusrahaston perustamisesta 11. marraskuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2012/2002 (2),

| — | ottaa huomioon solidaarisuusrahastosta 17. heinäkuuta 2008 pidetyssä neuvottelukokouksessa annetun Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteisen lausuman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon solidaarisuusrahastosta 17. heinäkuuta 2008 pidetyssä neuvottelukokouksessa annetun Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteisen lausuman,

| — | ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A7-0380/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A7-0380/2012),

| 1. | hyväksyy tämän päätöslauselman liitteenä olevan päätöksen; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy tämän päätöslauselman liitteenä olevan päätöksen;

| 2. | kehottaa puhemiestä allekirjoittamaan päätöksen neuvoston puheenjohtajan kanssa ja huolehtimaan sen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä; |
| --- | --- |

2.

kehottaa puhemiestä allekirjoittamaan päätöksen neuvoston puheenjohtajan kanssa ja huolehtimaan sen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman liitteineen neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman liitteineen neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1.

(2)  EYVL L 311, 14.11.2002, s. 3.

---

LIITE

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS

Euroopan unionin solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotosta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 26 kohdan mukaisesti

(Tätä liitettä ei esitetä tässä, koska se vastaa lopullista säädöstä, päätöstä 2013/108/EU.)

---

| 16.12.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 419/214 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 419/214

---

P7_TA(2012)0435

EU:n GATT 1994 -sopimuksen XXVIII artiklan mukaisten neuvottelujen perusteella tekemien sopimusten täytäntöönpano ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 21. marraskuuta 2012 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi EU:n GATT 1994 -sopimuksen XXVIII artiklan mukaisten neuvottelujen perusteella tekemien sopimusten täytäntöönpanosta sekä tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteen I muuttamisesta ja täydentämisestä (COM(2012)0115 – C7-0079/2012 – 2012/0054(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2015/C 419/44)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2012)0115), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2012)0115),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 207 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0079/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 207 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0079/2012),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon neuvoston edustajan 19. marraskuuta 2012 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston edustajan 19. marraskuuta 2012 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan,

| — | ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan mietinnön (A7-0351/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan mietinnön (A7-0351/2012),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan;

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

P7_TC1-COD(2012)0054

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 21. marraskuuta 2012, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2012 antamiseksi Euroopan unionin ja Brasilian välillä tullitariffeja ja kauppaa koskevaan vuoden 1994 yleissopimukseen (GATT-sopimus) liitetyssä EU:n luettelossa mainittujen siipikarjanlihavalmisteita koskevien myönnytysten muuttamisesta GATT 1994 -sopimuksen XXVIII artiklan nojalla kirjeenvaihtona tehdyn sopimuksen sekä Euroopan unionin ja Thaimaan välillä tullitariffeja ja kauppaa koskevaan vuoden 1994 yleissopimukseen (GATT-sopimus) liitetyssä EU:n luettelossa mainittujen siipikarjanlihavalmisteita koskevien myönnytysten muuttamisesta GATT 1994 -sopimuksen XXVIII artiklan nojalla kirjeenvaihtona tehdyn sopimuksen täytäntöönpanosta sekä tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteen I muuttamisesta ja täydentämisestä

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) N:o 1218/2012.)

---

| 16.12.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 419/215 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 419/215

---

P7_TA(2012)0436

Puun vientiin Venäjältä Euroopan unioniin sovellettavien tariffikiintiöiden kohdentaminen ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 21. marraskuuta 2012 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi puun vientiin Venäjän federaatiosta Euroopan unioniin sovellettavien tariffikiintiöiden kohdentamisesta (COM(2012)0449 – C7-0215/2012 – 2012/0217(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2015/C 419/45)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2012)0449), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2012)0449),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 207 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0215/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 207 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0215/2012),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon neuvoston edustajan 19. marraskuuta 2012 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston edustajan 19. marraskuuta 2012 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan ja 46 artiklan 1 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan ja 46 artiklan 1 kohdan,

| — | ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan mietinnön (A7-0329/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan mietinnön (A7-0329/2012),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan;

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

P7_TC1-COD(2012)0217

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 21. marraskuuta 2012, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2012 antamiseksi puun vientiin Venäjän federaatiosta Euroopan unioniin sovellettavien tariffikiintiöiden kohdentamisesta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) N:o 1217/2012.)

---

| 16.12.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 419/216 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 419/216

---

P7_TA(2012)0437

Siipikarjanlihavalmisteita koskevien EU:n, Brasilian ja Thaimaan välisten myönnytysten muuttaminen ***

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 21. marraskuuta 2012 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan unionin ja Brasilian välillä tullitariffeja ja kauppaa koskevaan vuoden 1994 yleissopimukseen (GATT-sopimus) liitetyssä EU:n luettelossa mainittujen siipikarjanlihavalmisteita koskevien myönnytysten muuttamisesta GATT 1994 -sopimuksen XXVIII artiklan nojalla kirjeenvaihtona tehdyn sopimuksen sekä Euroopan unionin ja Thaimaan välillä tullitariffeja ja kauppaa koskevaan vuoden 1994 yleissopimukseen (GATT-sopimus) liitetyssä EU:n luettelossa mainittujen siipikarjanlihavalmisteita koskevien myönnytysten muuttamisesta GATT 1994 -sopimuksen XXVIII artiklan nojalla kirjeenvaihtona tehdyn sopimuksen tekemisestä (07883/2012 – C7-0171/2012 – 2012/0046(NLE))

(Hyväksyntä)

(2015/C 419/46)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (07883/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (07883/2012),

| — | ottaa huomioon luonnoksen kirjeenvaihtona tehtäväksi sopimukseksi Euroopan unionin ja Brasilian välillä tullitariffeja ja kauppaa koskevaan vuoden 1994 yleissopimukseen (GATT-sopimus) liitetyssä EU:n luettelossa mainittujen siipikarjanlihavalmisteita koskevien myönnytysten muuttamisesta Gatt 1994 -sopimuksen XXVIII artiklan nojalla (07884/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon luonnoksen kirjeenvaihtona tehtäväksi sopimukseksi Euroopan unionin ja Brasilian välillä tullitariffeja ja kauppaa koskevaan vuoden 1994 yleissopimukseen (GATT-sopimus) liitetyssä EU:n luettelossa mainittujen siipikarjanlihavalmisteita koskevien myönnytysten muuttamisesta Gatt 1994 -sopimuksen XXVIII artiklan nojalla (07884/2012),

| — | ottaa huomioon luonnoksen kirjeenvaihtona tehtäväksi sopimukseksi Euroopan unionin ja Thaimaan välillä tullitariffeja ja kauppaa koskevaan vuoden 1994 yleissopimukseen (GATT-sopimus) liitetyssä EU:n luettelossa mainittujen siipikarjanlihavalmisteita koskevien myönnytysten muuttamisesta GATT 1994 -sopimuksen XXVIII artiklan nojalla (07885/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon luonnoksen kirjeenvaihtona tehtäväksi sopimukseksi Euroopan unionin ja Thaimaan välillä tullitariffeja ja kauppaa koskevaan vuoden 1994 yleissopimukseen (GATT-sopimus) liitetyssä EU:n luettelossa mainittujen siipikarjanlihavalmisteita koskevien myönnytysten muuttamisesta GATT 1994 -sopimuksen XXVIII artiklan nojalla (07885/2012),

| — | ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 207 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan ja 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan v alakohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C7-0171/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 207 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan ja 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan v alakohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C7-0171/2012),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 81 artiklan ja 90 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 81 artiklan ja 90 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan suosituksen (A7-0350/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan suosituksen (A7-0350/2012),

| 1. | antaa hyväksyntänsä sopimusten tekemiselle; |
| --- | --- |

1.

antaa hyväksyntänsä sopimusten tekemiselle;

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden ja Brasilian liittotasavallan ja Thaimaan kuningaskunnan hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

2.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden ja Brasilian liittotasavallan ja Thaimaan kuningaskunnan hallituksille ja parlamenteille.

---

| 16.12.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 419/217 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 419/217

---

P7_TA(2012)0438

EY:n ja Israelin välisestä assosioinnista tehdyn Euro–Välimeri-sopimuksen pöytäkirjojen N:o 1 ja N:o 2 liitteiden muuttaminen ***

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 21. marraskuuta 2012 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Israelin valtion välisestä assosioinnista tehdyn Euro–Välimeri-sopimuksen pöytäkirjojen N:o 1 ja N:o 2 liitteiden muuttamista koskevan Euroopan unionin ja Israelin valtion välisen kirjeenvaihtona tehtävän sopimuksen tekemisestä (07433/2012 – C7-0157/2012 – 2011/0457(NLE))

(Hyväksyntä)

(2015/C 419/47)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (07433/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (07433/2012),

| — | ottaa huomioon luonnoksen Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Israelin välisestä assosiaatiosta tehdyn Euro–Välimeri-sopimuksen pöytäkirjojen N:o 1 ja N:o 2 liitteiden muuttamista koskevaksi Euroopan unionin ja Israelin valtion väliseksi kirjeenvaihtona tehtäväksi sopimukseksi (07470/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon luonnoksen Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Israelin välisestä assosiaatiosta tehdyn Euro–Välimeri-sopimuksen pöytäkirjojen N:o 1 ja N:o 2 liitteiden muuttamista koskevaksi Euroopan unionin ja Israelin valtion väliseksi kirjeenvaihtona tehtäväksi sopimukseksi (07470/2012),

| — | ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 207 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan ja 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C7-0157/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 207 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan ja 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C7-0157/2012),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 81 artiklan ja 90 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 81 artiklan ja 90 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan suosituksen (A7-0318/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan suosituksen (A7-0318/2012),

| 1. | antaa hyväksyntänsä sopimuksen tekemiselle; |
| --- | --- |

1.

antaa hyväksyntänsä sopimuksen tekemiselle;

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden ja Israelin valtion hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

2.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden ja Israelin valtion hallituksille ja parlamenteille.

---

| 16.12.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 419/217 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 419/217

---

P7_TA(2012)0439

EU:n ja Venäjän sopimus puun vientiin sovellettavien tariffikiintiöiden hallinnoinnista ***

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 21. marraskuuta 2012 esityksestä neuvoston päätökseksi puun viennissä Venäjän federaatiosta Euroopan unioniin sovellettavien tariffikiintiöiden hallinnointia koskevan Euroopan unionin ja Venäjän federaation välisen kirjeenvaihtona tehdyn sopimuksen sekä kyseisessä sopimuksessa tarkoitettuja teknisiä sääntöjä koskevan Euroopan unionin ja Venäjän federaation hallituksen välisen pöytäkirjan tekemisestä (16775/1/2011 – C7-0515/2011 – 2011/0322(NLE))

(Hyväksyntä)

(2015/C 419/48)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (16775/1/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (16775/1/2011),

| — | ottaa huomioon luonnoksen Euroopan unionin ja Venäjän federaation väliseksi kirjeenvaihtona tehtäväksi sopimukseksi puun viennissä Venäjän federaatiosta Euroopan unioniin sovellettavien tariffikiintiöiden hallinnoinnista (16776/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon luonnoksen Euroopan unionin ja Venäjän federaation väliseksi kirjeenvaihtona tehtäväksi sopimukseksi puun viennissä Venäjän federaatiosta Euroopan unioniin sovellettavien tariffikiintiöiden hallinnoinnista (16776/2011),

| — | ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 207 artiklan 4 kohdan 1 alakohdan sekä 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C7-0515/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 207 artiklan 4 kohdan 1 alakohdan sekä 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C7-0515/2011),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 81 artiklan ja 90 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 81 artiklan ja 90 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan suosituksen (A7-0177/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan suosituksen (A7-0177/2012),

| 1. | antaa hyväksyntänsä sopimuksen tekemiselle; |
| --- | --- |

1.

antaa hyväksyntänsä sopimuksen tekemiselle;

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden ja Venäjän hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

2.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden ja Venäjän hallituksille ja parlamenteille.

---

| 16.12.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 419/218 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 419/218

---

P7_TA(2012)0440

Siirtyminen Schengenin tietojärjestelmästä (SIS 1+) toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmään (SIS II) – (Yhdistynyt kuningaskunta ja Irlanti osallistuvat) *

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 21. marraskuuta 2012 esityksestä neuvoston asetukseksi siirtymisestä Schengenin tietojärjestelmästä (SIS 1+) toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmään (SIS II) (uudelleenlaadittu) (11142/1/2012 – C7-0330/2012 – 2012/0033A(NLE))

(Kuuleminen – uudelleenlaatiminen)

(2015/C 419/49)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon neuvoston esityksen (11142/1/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston esityksen (11142/1/2012),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 74 artiklan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C7-0330/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 74 artiklan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C7-0330/2012),

| — | ottaa huomioon säädösten uudelleenlaatimistekniikan järjestelmällisestä käytöstä 28. marraskuuta 2001 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon säädösten uudelleenlaatimistekniikan järjestelmällisestä käytöstä 28. marraskuuta 2001 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (1),

| — | ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnalle työjärjestyksen 87 artiklan 3 kohdan mukaisesti osoittaman 12. lokakuuta 2012 päivätyn kirjeen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnalle työjärjestyksen 87 artiklan 3 kohdan mukaisesti osoittaman 12. lokakuuta 2012 päivätyn kirjeen,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 87 ja 55 artiklan sekä 46 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 87 ja 55 artiklan sekä 46 artiklan 2 kohdan,

| — | ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön (A7-0368/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön (A7-0368/2012),

| A. | toteaa, että Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän mukaan käsillä oleva ehdotus ei sisällä muita sisällöllisiä muutoksia kuin ne, jotka siinä on sellaisiksi yksilöity, ja siinä ainoastaan kodifioidaan aikaisemman säädöksen muuttumattomina säilyvät säännökset näiden muutosten kanssa niiden asiasisältöä muuttamatta; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän mukaan käsillä oleva ehdotus ei sisällä muita sisällöllisiä muutoksia kuin ne, jotka siinä on sellaisiksi yksilöity, ja siinä ainoastaan kodifioidaan aikaisemman säädöksen muuttumattomina säilyvät säännökset näiden muutosten kanssa niiden asiasisältöä muuttamatta;

| 1. | hyväksyy neuvoston esityksen sellaisena kuin se on mukautettuna Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän suositusten perusteella ja sellaisena kuin se on jäljempänä tarkistettuna; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy neuvoston esityksen sellaisena kuin se on mukautettuna Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän suositusten perusteella ja sellaisena kuin se on jäljempänä tarkistettuna;

| 2. | pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta; |
| --- | --- |

2.

pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta;

| 3. | pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia esitykseensä; |
| --- | --- |

3.

pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia esitykseensä;

| 4. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

4.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

Tarkistus 1

Esitys asetukseksi

Johdanto-osan 6 kappale

| Neuvoston esitys | Tarkistus |
| --- | --- |
| (6) | SIS II:n kehittämistä olisi jatkettava ja se olisi saatettava päätökseen 
  SIS II -järjestelmää koskevan kokonaisaikataulun puitteissa, jonka neuvosto hyväksyi 6 päivänä kesäkuuta 2008 ja jota muutettiin lokakuussa 2009 neuvoston (oikeus- ja sisäasiat)

  4 päivänä 
  kesäkuuta 2009 antamien suuntaviivojen mukaisesti
  .
  Komissio esitti SIS II -järjestelmää koskevan kokonaisaikataulun nykyisen version neuvostolle ja Euroopan parlamentille lokakuussa 2010. |

Neuvoston esitys

Tarkistus

(6)

SIS II:n kehittämistä olisi jatkettava ja se olisi saatettava päätökseen 
  SIS II -järjestelmää koskevan kokonaisaikataulun puitteissa, jonka neuvosto hyväksyi 6 päivänä kesäkuuta 2008 ja jota muutettiin lokakuussa 2009 neuvoston (oikeus- ja sisäasiat)

  4 päivänä 
  kesäkuuta 2009 antamien suuntaviivojen mukaisesti
  .
  Komissio esitti SIS II -järjestelmää koskevan kokonaisaikataulun nykyisen version neuvostolle ja Euroopan parlamentille lokakuussa 2010.

| (6) | SIS II:n kehittämistä olisi jatkettava ja se olisi saatettava päätökseen
  viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2013
  . |
| --- | --- |

(6)

SIS II:n kehittämistä olisi jatkettava ja se olisi saatettava päätökseen
  viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2013
  .

Tarkistus 2

Esitys asetukseksi

Johdanto-osan 16 kappale

| Neuvoston esitys | Tarkistus |
| --- | --- |
| (16) | Jotta jäsenvaltioita voidaan tukea niiden valitessa parasta teknistä ja taloudellista ratkaisua, komission olisi viipymättä aloitettava tämän asetuksen mukauttamisprosessi ehdottamalla siirtymiselle lainsäädännöllistä järjestelmää, joka vastaa paremmin teknistä siirtymäjärjestelmää, joka esitetään SIS–VIS-komiteassa 23 päivänä helmikuuta 2011 hyväksytyssä ja komission sen jälkeen hyväksymässä SIS-hankkeen siirtymäsuunnitelmassa, jäljempänä ”siirtymäsuunnitelma”. |

Neuvoston esitys

Tarkistus

(16)

Jotta jäsenvaltioita voidaan tukea niiden valitessa parasta teknistä ja taloudellista ratkaisua, komission olisi viipymättä aloitettava tämän asetuksen mukauttamisprosessi ehdottamalla siirtymiselle lainsäädännöllistä järjestelmää, joka vastaa paremmin teknistä siirtymäjärjestelmää, joka esitetään SIS–VIS-komiteassa 23 päivänä helmikuuta 2011 hyväksytyssä ja komission sen jälkeen hyväksymässä SIS-hankkeen siirtymäsuunnitelmassa, jäljempänä ”siirtymäsuunnitelma”.

Poistetaan.

Tarkistus 3

Esitys asetukseksi

Johdanto-osan 17 kappale

| Neuvoston esitys | Tarkistus |
| --- | --- |
| (17) | Siirtymäsuunnitelman
  mukaan siirtymäkaudella kaikki jäsenvaltiot vaihtavat vuorollaan kansallisen sovelluksensa SIS 1+ -järjestelmästä SIS II:een. Teknisestä näkökulmasta on suositeltavaa, että SIS II -järjestelmään siirtyneet jäsenvaltiot voivat käyttää sitä täysipainoisesti alusta alkaen ja että niiden ei tarvitse odottaa muiden jäsenvaltioiden siirtymistä. Tämän vuoksi on tarpeen soveltaa asetusta (EY) N:o 1987/2006 ja päätöstä 2007/533/YOS heti, kun ensimmäinen jäsenvaltio aloittaa siirtymisen SIS II -järjestelmään. Oikeusvarmuuden vuoksi siirtymäkauden pitäisi olla mahdollisimman lyhyt eikä se saisi ylittää 12 tuntia. Asetuksen (EY) N:o 1987/2006 ja päätöksen 2007/533/YOS soveltaminen ei estä jäsenvaltioita, jotka eivät ole vielä siirtyneet uuteen järjestelmään tai joiden siirtyminen on epäonnistunut teknisistä syistä, käyttämästä SIS II -järjestelmää pelkillä SIS 1+:n toiminnoilla intensiivisen seurantajakson aikana. Jotta kuulutuksiin, tietojen käsittelyyn ja tietosuojaan sovellettaisiin samoja vaatimuksia ja edellytyksiä kaikissa jäsenvaltioissa, on tarpeen soveltaa SIS II -järjestelmän oikeudellisia puitteita niiden jäsenvaltioiden SIS-järjestelmän operatiivisiin toimintoihin, jotka eivät vielä ole siirtyneet uuteen järjestelmään. |

Neuvoston esitys

Tarkistus

(17)

Siirtymäsuunnitelman
  mukaan siirtymäkaudella kaikki jäsenvaltiot vaihtavat vuorollaan kansallisen sovelluksensa SIS 1+ -järjestelmästä SIS II:een. Teknisestä näkökulmasta on suositeltavaa, että SIS II -järjestelmään siirtyneet jäsenvaltiot voivat käyttää sitä täysipainoisesti alusta alkaen ja että niiden ei tarvitse odottaa muiden jäsenvaltioiden siirtymistä. Tämän vuoksi on tarpeen soveltaa asetusta (EY) N:o 1987/2006 ja päätöstä 2007/533/YOS heti, kun ensimmäinen jäsenvaltio aloittaa siirtymisen SIS II -järjestelmään. Oikeusvarmuuden vuoksi siirtymäkauden pitäisi olla mahdollisimman lyhyt eikä se saisi ylittää 12 tuntia. Asetuksen (EY) N:o 1987/2006 ja päätöksen 2007/533/YOS soveltaminen ei estä jäsenvaltioita, jotka eivät ole vielä siirtyneet uuteen järjestelmään tai joiden siirtyminen on epäonnistunut teknisistä syistä, käyttämästä SIS II -järjestelmää pelkillä SIS 1+:n toiminnoilla intensiivisen seurantajakson aikana. Jotta kuulutuksiin, tietojen käsittelyyn ja tietosuojaan sovellettaisiin samoja vaatimuksia ja edellytyksiä kaikissa jäsenvaltioissa, on tarpeen soveltaa SIS II -järjestelmän oikeudellisia puitteita niiden jäsenvaltioiden SIS-järjestelmän operatiivisiin toimintoihin, jotka eivät vielä ole siirtyneet uuteen järjestelmään.

| (17) | Suunnitelmien
  mukaan siirtymäkaudella kaikki jäsenvaltiot vaihtavat vuorollaan kansallisen sovelluksensa SIS 1+ -järjestelmästä SIS II:een. Teknisestä näkökulmasta on suositeltavaa, että SIS II -järjestelmään siirtyneet jäsenvaltiot voivat käyttää sitä täysipainoisesti alusta alkaen ja että niiden ei tarvitse odottaa muiden jäsenvaltioiden siirtymistä. Tämän vuoksi on tarpeen soveltaa asetusta (EY) N:o 1987/2006 ja päätöstä 2007/533/YOS heti, kun ensimmäinen jäsenvaltio aloittaa siirtymisen SIS II -järjestelmään. Oikeusvarmuuden vuoksi siirtymäkauden pitäisi olla mahdollisimman lyhyt eikä se saisi ylittää 12 tuntia. Asetuksen (EY) N:o 1987/2006 ja päätöksen 2007/533/YOS soveltaminen ei estä jäsenvaltioita, jotka eivät ole vielä siirtyneet uuteen järjestelmään tai joiden siirtyminen on epäonnistunut teknisistä syistä, käyttämästä SIS II -järjestelmää pelkillä SIS 1+:n toiminnoilla intensiivisen seurantajakson aikana. Jotta kuulutuksiin, tietojen käsittelyyn ja tietosuojaan sovellettaisiin samoja vaatimuksia ja edellytyksiä kaikissa jäsenvaltioissa, on tarpeen soveltaa SIS II -järjestelmän oikeudellisia puitteita niiden jäsenvaltioiden SIS-järjestelmän operatiivisiin toimintoihin, jotka eivät vielä ole siirtyneet uuteen järjestelmään. |
| --- | --- |

(17)

Suunnitelmien
  mukaan siirtymäkaudella kaikki jäsenvaltiot vaihtavat vuorollaan kansallisen sovelluksensa SIS 1+ -järjestelmästä SIS II:een. Teknisestä näkökulmasta on suositeltavaa, että SIS II -järjestelmään siirtyneet jäsenvaltiot voivat käyttää sitä täysipainoisesti alusta alkaen ja että niiden ei tarvitse odottaa muiden jäsenvaltioiden siirtymistä. Tämän vuoksi on tarpeen soveltaa asetusta (EY) N:o 1987/2006 ja päätöstä 2007/533/YOS heti, kun ensimmäinen jäsenvaltio aloittaa siirtymisen SIS II -järjestelmään. Oikeusvarmuuden vuoksi siirtymäkauden pitäisi olla mahdollisimman lyhyt eikä se saisi ylittää 12 tuntia. Asetuksen (EY) N:o 1987/2006 ja päätöksen 2007/533/YOS soveltaminen ei estä jäsenvaltioita, jotka eivät ole vielä siirtyneet uuteen järjestelmään tai joiden siirtyminen on epäonnistunut teknisistä syistä, käyttämästä SIS II -järjestelmää pelkillä SIS 1+:n toiminnoilla intensiivisen seurantajakson aikana. Jotta kuulutuksiin, tietojen käsittelyyn ja tietosuojaan sovellettaisiin samoja vaatimuksia ja edellytyksiä kaikissa jäsenvaltioissa, on tarpeen soveltaa SIS II -järjestelmän oikeudellisia puitteita niiden jäsenvaltioiden SIS-järjestelmän operatiivisiin toimintoihin, jotka eivät vielä ole siirtyneet uuteen järjestelmään.

Tarkistus 4

Esitys asetukseksi

Johdanto-osan 19 kappale

| Neuvoston esitys | Tarkistus |
| --- | --- |
| (19) | Asetuksessa (EY) N:o 1987/2006 ja päätöksessä 2007/533/YOS säädetään, että SIS II:n keskusjärjestelmän osalta olisi käytettävä kustannuksiin ja hyötyihin nähden parasta saatavilla olevaa teknologiaa. SIS II:n kehittämisen tulevasta suunnasta 4 ja 5 päivänä kesäkuuta 2009 annettujen neuvoston päätelmien liitteessä vahvistetaan välitavoitteet, jotka olisi saavutettava nykyisen SIS II -hankkeen jatkamiseksi. Samanaikaisesti on toteutettu tutkimus, joka koskee SIS 1+ -järjestelmän kehittämiseen (SIS 1+ RE) perustuvan vaihtoehtoisen teknisen skenaarion laatimista varautumissuunnitelmana SIS II -järjestelmän kehittämiseksi, jos testitulokset osoittavat, että välitavoitevaatimuksia ei kyetä täyttämään. Näiden tietojen pohjalta neuvosto voi päättää pyytää komissiota siirtymään vaihtoehtoiseen tekniseen skenaarioon. |

Neuvoston esitys

Tarkistus

(19)

Asetuksessa (EY) N:o 1987/2006 ja päätöksessä 2007/533/YOS säädetään, että SIS II:n keskusjärjestelmän osalta olisi käytettävä kustannuksiin ja hyötyihin nähden parasta saatavilla olevaa teknologiaa. SIS II:n kehittämisen tulevasta suunnasta 4 ja 5 päivänä kesäkuuta 2009 annettujen neuvoston päätelmien liitteessä vahvistetaan välitavoitteet, jotka olisi saavutettava nykyisen SIS II -hankkeen jatkamiseksi. Samanaikaisesti on toteutettu tutkimus, joka koskee SIS 1+ -järjestelmän kehittämiseen (SIS 1+ RE) perustuvan vaihtoehtoisen teknisen skenaarion laatimista varautumissuunnitelmana SIS II -järjestelmän kehittämiseksi, jos testitulokset osoittavat, että välitavoitevaatimuksia ei kyetä täyttämään. Näiden tietojen pohjalta neuvosto voi päättää pyytää komissiota siirtymään vaihtoehtoiseen tekniseen skenaarioon.

| (19) | Asetuksessa (EY) N:o 1987/2006 ja päätöksessä 2007/533/YOS säädetään, että SIS II:n keskusjärjestelmän osalta olisi käytettävä kustannuksiin ja hyötyihin nähden parasta saatavilla olevaa teknologiaa. SIS II:n kehittämisen tulevasta suunnasta 4 ja 5 päivänä kesäkuuta 2009 annettujen neuvoston päätelmien liitteessä vahvistetaan välitavoitteet, jotka olisi saavutettava nykyisen SIS II -hankkeen jatkamiseksi. Samanaikaisesti on toteutettu tutkimus, joka koskee SIS 1+ -järjestelmän kehittämiseen (SIS 1+ RE) perustuvan vaihtoehtoisen teknisen skenaarion laatimista varautumissuunnitelmana SIS II -järjestelmän kehittämiseksi, jos testitulokset osoittavat, että välitavoitevaatimuksia ei kyetä täyttämään. Näiden tietojen pohjalta neuvosto voi päättää pyytää komissiota siirtymään vaihtoehtoiseen tekniseen skenaarioon.
  Tällaisessa tapauksessa komission olisi esitettävä ehdotus tämän asetuksen tarkistamiseksi. |
| --- | --- |

(19)

Asetuksessa (EY) N:o 1987/2006 ja päätöksessä 2007/533/YOS säädetään, että SIS II:n keskusjärjestelmän osalta olisi käytettävä kustannuksiin ja hyötyihin nähden parasta saatavilla olevaa teknologiaa. SIS II:n kehittämisen tulevasta suunnasta 4 ja 5 päivänä kesäkuuta 2009 annettujen neuvoston päätelmien liitteessä vahvistetaan välitavoitteet, jotka olisi saavutettava nykyisen SIS II -hankkeen jatkamiseksi. Samanaikaisesti on toteutettu tutkimus, joka koskee SIS 1+ -järjestelmän kehittämiseen (SIS 1+ RE) perustuvan vaihtoehtoisen teknisen skenaarion laatimista varautumissuunnitelmana SIS II -järjestelmän kehittämiseksi, jos testitulokset osoittavat, että välitavoitevaatimuksia ei kyetä täyttämään. Näiden tietojen pohjalta neuvosto voi päättää pyytää komissiota siirtymään vaihtoehtoiseen tekniseen skenaarioon.
  Tällaisessa tapauksessa komission olisi esitettävä ehdotus tämän asetuksen tarkistamiseksi.

Tarkistus 5

Esitys asetukseksi

Johdanto-osan 31 kappale

| Neuvoston esitys | Tarkistus |
| --- | --- |
| (31) | Euroopan tietosuojavaltuutettu on vastuussa asetuksen (EY) N:o 45/2001 soveltamisen seurannasta ja varmistamisesta, ja sillä on toimivalta valvoa unionin toimielinten ja elinten suorittamaa henkilötietojen käsittelyä. Tämä asetus ei rajoita Schengenin yleissopimuksen, asetuksen (EY) N:o 1987/2006 eikä päätöksen 2007/533/YOS henkilötietojen suojaa ja turvaa koskevien erityismääräysten ja -säännösten soveltamista. |

Neuvoston esitys

Tarkistus

(31)

Euroopan tietosuojavaltuutettu on vastuussa asetuksen (EY) N:o 45/2001 soveltamisen seurannasta ja varmistamisesta, ja sillä on toimivalta valvoa unionin toimielinten ja elinten suorittamaa henkilötietojen käsittelyä. Tämä asetus ei rajoita Schengenin yleissopimuksen, asetuksen (EY) N:o 1987/2006 eikä päätöksen 2007/533/YOS henkilötietojen suojaa ja turvaa koskevien erityismääräysten ja -säännösten soveltamista.

| (31) | Euroopan tietosuojavaltuutettu on vastuussa asetuksen (EY) N:o 45/2001 soveltamisen seurannasta ja varmistamisesta, ja sillä on toimivalta valvoa unionin toimielinten ja elinten suorittamaa henkilötietojen käsittelyä.
  Yhteinen valvontaviranomainen vastaa nykyisen SIS 1+:n teknisen tuen yksikön valvonnasta, kunnes SIS II:n oikeudellinen kehys tulee voimaan. Kansalliset valvontaviranomaiset vastaavat SIS 1+:n tietojenkäsittelyn valvonnasta jäsenvaltionsa alueella, ja ne vastaavat myös SIS II:n henkilötietojen käsittelyn lainmukaisuuden valvonnasta jäsenvaltionsa alueella.
  Tämä asetus ei rajoita Schengenin yleissopimuksen, asetuksen (EY) N:o 1987/2006 eikä päätöksen 2007/533/YOS henkilötietojen suojaa ja turvaa koskevien erityismääräysten ja -säännösten soveltamista.
  Tässä SIS II:n oikeudellisessa kehyksessä säädetään, että kansalliset valvontaviranomaiset ja Euroopan tietosuojavaltuutettu varmistavat SIS II:n koordinoidun valvonnan. |
| --- | --- |

(31)

Euroopan tietosuojavaltuutettu on vastuussa asetuksen (EY) N:o 45/2001 soveltamisen seurannasta ja varmistamisesta, ja sillä on toimivalta valvoa unionin toimielinten ja elinten suorittamaa henkilötietojen käsittelyä.
  Yhteinen valvontaviranomainen vastaa nykyisen SIS 1+:n teknisen tuen yksikön valvonnasta, kunnes SIS II:n oikeudellinen kehys tulee voimaan. Kansalliset valvontaviranomaiset vastaavat SIS 1+:n tietojenkäsittelyn valvonnasta jäsenvaltionsa alueella, ja ne vastaavat myös SIS II:n henkilötietojen käsittelyn lainmukaisuuden valvonnasta jäsenvaltionsa alueella.
  Tämä asetus ei rajoita Schengenin yleissopimuksen, asetuksen (EY) N:o 1987/2006 eikä päätöksen 2007/533/YOS henkilötietojen suojaa ja turvaa koskevien erityismääräysten ja -säännösten soveltamista.
  Tässä SIS II:n oikeudellisessa kehyksessä säädetään, että kansalliset valvontaviranomaiset ja Euroopan tietosuojavaltuutettu varmistavat SIS II:n koordinoidun valvonnan.

Tarkistus 6

Esitys asetukseksi

Johdanto-osan 43 a kappale (uusi)

| Neuvoston esitys | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (43 a) | Tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joihin Bulgaria ja Romania osallistuvat vuoden 2005 liittymisasiakirjan 4 artiklan 2 kohdan sekä Schengenin tietojärjestelmää koskevien Schengenin säännöstön määräysten soveltamisesta Bulgarian tasavallassa ja Romaniassa 29 päivänä kesäkuuta 2010 annetun neuvoston päätöksen 2010/365/EU (2) mukaisesti, |

Neuvoston esitys

Tarkistus

(43 a)

Tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joihin Bulgaria ja Romania osallistuvat vuoden 2005 liittymisasiakirjan 4 artiklan 2 kohdan sekä Schengenin tietojärjestelmää koskevien Schengenin säännöstön määräysten soveltamisesta Bulgarian tasavallassa ja Romaniassa 29 päivänä kesäkuuta 2010 annetun neuvoston päätöksen 2010/365/EU (2) mukaisesti,

Tarkistus 7

Esitys asetukseksi

7 artikla – 6 kohta

| Neuvoston esitys | Tarkistus |
| --- | --- |
| 6.   Komissio ja neuvostossa toimivat SIS 1+ -järjestelmään osallistuvat jäsenvaltiot koordinoivat 1–3 kohdassa tarkoitettuja toimia. | 6.   Komissio ja neuvostossa toimivat SIS 1+ -järjestelmään osallistuvat jäsenvaltiot koordinoivat 1–3 kohdassa tarkoitettuja toimia.
  Näistä toimista tiedotetaan säännöllisesti Euroopan parlamentille. |

Neuvoston esitys

Tarkistus

6.   Komissio ja neuvostossa toimivat SIS 1+ -järjestelmään osallistuvat jäsenvaltiot koordinoivat 1–3 kohdassa tarkoitettuja toimia.

6.   Komissio ja neuvostossa toimivat SIS 1+ -järjestelmään osallistuvat jäsenvaltiot koordinoivat 1–3 kohdassa tarkoitettuja toimia.
  Näistä toimista tiedotetaan säännöllisesti Euroopan parlamentille.

Tarkistus 8

Esitys asetukseksi

11 artikla – 1 kohta (uusi)

| Neuvoston esitys | Tarkistus |
| --- | --- |
| | -1.
     
  Jäsenvaltioiden on ennen siirtymisen aloittamista varmistettava, että kaikki SIS II:een siirrettävät henkilötiedot ovat paikkansapitäviä, ajantasaisia ja lainmukaisia päätöksen 2007/533/YOS mukaisesti. |
| | Tiedot, joita ei voida tarkistaa ennen siirtymisen aloittamista, on tarkistettava kuuden kuukauden kuluessa siirtymisen aloittamisesta. |

Neuvoston esitys

Tarkistus

-1.
     
  Jäsenvaltioiden on ennen siirtymisen aloittamista varmistettava, että kaikki SIS II:een siirrettävät henkilötiedot ovat paikkansapitäviä, ajantasaisia ja lainmukaisia päätöksen 2007/533/YOS mukaisesti.

Tiedot, joita ei voida tarkistaa ennen siirtymisen aloittamista, on tarkistettava kuuden kuukauden kuluessa siirtymisen aloittamisesta.

Tarkistus 9

Esitys asetukseksi

11 artikla – 1 kohta

| Neuvoston esitys | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Ranska toimittaa C.SIS:stä Central SIS II:een siirtymistä varten SIS 1+ -tietokannan, ja komissio liittää SIS 1+ -tietokannan Central SIS II:een. Schengenin yleissopimuksen 113 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja SIS 1+ -tietokannan tietoja ei siirretä Central SIS II:een. | 1.   Ranska toimittaa C.SIS:stä Central SIS II:een siirtymistä varten SIS 1+ -tietokannan, ja komissio liittää SIS 1+ -tietokannan Central SIS II:een. Schengenin yleissopimuksen 113 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja SIS 1+ -tietokannan tietoja ei siirretä Central SIS II:een.
  Nämä tiedot on poistettava kuukauden kuluessa intensiivisen seurantajakson päättymisestä. |

Neuvoston esitys

Tarkistus

1.   Ranska toimittaa C.SIS:stä Central SIS II:een siirtymistä varten SIS 1+ -tietokannan, ja komissio liittää SIS 1+ -tietokannan Central SIS II:een. Schengenin yleissopimuksen 113 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja SIS 1+ -tietokannan tietoja ei siirretä Central SIS II:een.

1.   Ranska toimittaa C.SIS:stä Central SIS II:een siirtymistä varten SIS 1+ -tietokannan, ja komissio liittää SIS 1+ -tietokannan Central SIS II:een. Schengenin yleissopimuksen 113 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja SIS 1+ -tietokannan tietoja ei siirretä Central SIS II:een.
  Nämä tiedot on poistettava kuukauden kuluessa intensiivisen seurantajakson päättymisestä.

Tarkistus 10

Esitys asetukseksi

11 artikla – 3 kohta – 1 alakohta

| Neuvoston esitys | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Kansallisen järjestelmän SIS 1+:sta SIS II:een siirtyminen alkaa tietojen syöttämisellä N.SIS II:een, jolloin kyseinen N.SIS II sisältää tiedoston eli kansallisen kopion, jossa on täydellinen tai osittainen kopio SIS II -tietokannasta. | 3.   Kansallisen järjestelmän SIS 1+:sta SIS II:een siirtyminen alkaa tietojen syöttämisellä N.SIS II:een, jolloin kyseinen N.SIS II sisältää tiedoston eli kansallisen kopion, jossa on täydellinen tai osittainen kopio SIS II -tietokannasta.
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kaikki N.SIS II:een syötettävät henkilötiedot ovat paikkansapitäviä, ajantasaisia ja lainmukaisia päätöksen 2007/533/YOS mukaisesti. |

Neuvoston esitys

Tarkistus

3.   Kansallisen järjestelmän SIS 1+:sta SIS II:een siirtyminen alkaa tietojen syöttämisellä N.SIS II:een, jolloin kyseinen N.SIS II sisältää tiedoston eli kansallisen kopion, jossa on täydellinen tai osittainen kopio SIS II -tietokannasta.

3.   Kansallisen järjestelmän SIS 1+:sta SIS II:een siirtyminen alkaa tietojen syöttämisellä N.SIS II:een, jolloin kyseinen N.SIS II sisältää tiedoston eli kansallisen kopion, jossa on täydellinen tai osittainen kopio SIS II -tietokannasta.
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kaikki N.SIS II:een syötettävät henkilötiedot ovat paikkansapitäviä, ajantasaisia ja lainmukaisia päätöksen 2007/533/YOS mukaisesti.

Tarkistus 11

Esitys asetukseksi

11 artikla – 4 a kohta (uusi)

| Neuvoston esitys | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 4 a.
     
  Komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle jäsenvaltioiden ja asiasta vastaavien valvontaviranomaisten toimittamiin tietoihin perustuvan kertomuksen siirtymisen loppuun saattamisesta, erityisesti jäsenvaltioiden siirtymisestä SIS II:een. Kertomuksessa vahvistetaan, onko siirtyminen ja etenkin järjestelmänvaihdos suoritettu täysin tämän asetuksen mukaisesti sekä keskustasolla että kansallisella tasolla ja käsiteltiinkö henkilötietoja koko siirtymäprosessin ajan asetuksen (EY) N:o 45/2001 ja yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24 päivänä lokakuuta 1995 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 95/46/EY (3) mukaisesti. |

Neuvoston esitys

Tarkistus

4 a.
     
  Komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle jäsenvaltioiden ja asiasta vastaavien valvontaviranomaisten toimittamiin tietoihin perustuvan kertomuksen siirtymisen loppuun saattamisesta, erityisesti jäsenvaltioiden siirtymisestä SIS II:een. Kertomuksessa vahvistetaan, onko siirtyminen ja etenkin järjestelmänvaihdos suoritettu täysin tämän asetuksen mukaisesti sekä keskustasolla että kansallisella tasolla ja käsiteltiinkö henkilötietoja koko siirtymäprosessin ajan asetuksen (EY) N:o 45/2001 ja yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24 päivänä lokakuuta 1995 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 95/46/EY (3) mukaisesti.

Tarkistus 12

Esitys asetukseksi

11 artikla – 4 b kohta (uusi)

| Neuvoston esitys | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 4 b.
     
  SIS 1+ -tietokanta ja kaikki sen sisältämät tiedot välitystavasta tai paikasta riippumatta, C.SIS, jäsenvaltioiden N.SIS:t ja niiden mahdolliset kopiot on poistettava lopullisesti kuukauden kuluttua intensiivisen seurantajakson päättymisestä. |

Neuvoston esitys

Tarkistus

4 b.
     
  SIS 1+ -tietokanta ja kaikki sen sisältämät tiedot välitystavasta tai paikasta riippumatta, C.SIS, jäsenvaltioiden N.SIS:t ja niiden mahdolliset kopiot on poistettava lopullisesti kuukauden kuluttua intensiivisen seurantajakson päättymisestä.

Tarkistus 13

Esitys asetukseksi

11 a artikla (uusi)

| Neuvoston esitys | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 11 a artikla |
| | SIRENE-toimistojen siirtyminen |
| | SIRENE-toimistojen siirtyminen S-TESTA-verkostoon on toteutettava yhtä aikaa 11 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun järjestelmänvaihdoksen kanssa ja saatettava välittömästi järjestelmänvaihdoksen jälkeen päätökseen. |

Neuvoston esitys

Tarkistus

11 a artikla

SIRENE-toimistojen siirtyminen

SIRENE-toimistojen siirtyminen S-TESTA-verkostoon on toteutettava yhtä aikaa 11 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun järjestelmänvaihdoksen kanssa ja saatettava välittömästi järjestelmänvaihdoksen jälkeen päätökseen.

Tarkistus 14

Esitys asetukseksi

12 artikla – 2 kohta

| Neuvoston esitys | Tarkistus |
| --- | --- |
| Sen jälkeen kun ensimmäinen jäsenvaltio on toteuttanut järjestelmänvaihdoksen N.SIS:stä N.SIS II:een tämän asetuksen 11 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan mukaisesti, sovelletaan päätöstä 533/2007/YOS. | Sen jälkeen kun ensimmäinen jäsenvaltio on
  onnistuneesti
  toteuttanut järjestelmänvaihdoksen N.SIS:stä N.SIS II:een tämän asetuksen 11 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan mukaisesti, sovelletaan päätöstä 2007/533/YOS. |

Neuvoston esitys

Tarkistus

Sen jälkeen kun ensimmäinen jäsenvaltio on toteuttanut järjestelmänvaihdoksen N.SIS:stä N.SIS II:een tämän asetuksen 11 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan mukaisesti, sovelletaan päätöstä 533/2007/YOS.

Sen jälkeen kun ensimmäinen jäsenvaltio on
  onnistuneesti
  toteuttanut järjestelmänvaihdoksen N.SIS:stä N.SIS II:een tämän asetuksen 11 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan mukaisesti, sovelletaan päätöstä 2007/533/YOS.

Tarkistus 15

Esitys asetukseksi

15 artikla – 1 kohta (uusi)

| Neuvoston esitys | Tarkistus |
| --- | --- |
| | -1.
     
  Automaattisten hakujen tallentamisen lisäksi jäsenvaltioiden ja komission on varmistettava, että tämän asetuksen mukaisen siirtymisen aikana noudatetaan täysin sovellettavia tietosuojasääntöjä ja että 3 artiklan f alakohdassa ja 11 artiklassa tarkoitetut tehtävät tallennetaan asianmukaisesti Central SIS II:n lokitiedostoon. Näiden tehtävien tallentamisella varmistetaan erityisesti tietojen eheys ja lainmukaisuus SIS II:een siirtymisen ja järjestelmänvaihdoksen aikana. |

Neuvoston esitys

Tarkistus

-1.
     
  Automaattisten hakujen tallentamisen lisäksi jäsenvaltioiden ja komission on varmistettava, että tämän asetuksen mukaisen siirtymisen aikana noudatetaan täysin sovellettavia tietosuojasääntöjä ja että 3 artiklan f alakohdassa ja 11 artiklassa tarkoitetut tehtävät tallennetaan asianmukaisesti Central SIS II:n lokitiedostoon. Näiden tehtävien tallentamisella varmistetaan erityisesti tietojen eheys ja lainmukaisuus SIS II:een siirtymisen ja järjestelmänvaihdoksen aikana.

Tarkistus 16

Esitys asetukseksi

15 artikla – 4 kohta

| Neuvoston esitys | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4.   Lokitiedoissa on mainittava erityisesti tietojen siirron päivämäärä ja kellonaika, hakujen suorittamisessa käytetyt tiedot, siirretyt tiedot sekä tietojen käsittelystä vastaavan toimivaltaisen viranomaisen nimi. | 4.   Lokitiedoissa on mainittava erityisesti tietojen siirron päivämäärä ja kellonaika, hakujen suorittamisessa käytetyt tiedot, siirretyt tiedot sekä tietojen käsittelystä vastaavan toimivaltaisen viranomaisen nimi
  ja loppukäyttäjän nimi
  . |

Neuvoston esitys

Tarkistus

4.   Lokitiedoissa on mainittava erityisesti tietojen siirron päivämäärä ja kellonaika, hakujen suorittamisessa käytetyt tiedot, siirretyt tiedot sekä tietojen käsittelystä vastaavan toimivaltaisen viranomaisen nimi.

4.   Lokitiedoissa on mainittava erityisesti tietojen siirron päivämäärä ja kellonaika, hakujen suorittamisessa käytetyt tiedot, siirretyt tiedot sekä tietojen käsittelystä vastaavan toimivaltaisen viranomaisen nimi
  ja loppukäyttäjän nimi
  .

Tarkistus 17

Esitys asetukseksi

15 artikla – 5 kohta

| Neuvoston esitys | Tarkistus |
| --- | --- |
| 5.   Lokitietoja saadaan käyttää ainoastaan 3 kohdassa mainittuihin tarkoituksiin ja ne on poistettava aikaisintaan vuoden ja viimeistään kolmen vuoden kuluttua niiden luomisesta. | (Tarkistus ei vaikuta suomenkieliseen versioon.) |

Neuvoston esitys

Tarkistus

5.   Lokitietoja saadaan käyttää ainoastaan 3 kohdassa mainittuihin tarkoituksiin ja ne on poistettava aikaisintaan vuoden ja viimeistään kolmen vuoden kuluttua niiden luomisesta.

(Tarkistus ei vaikuta suomenkieliseen versioon.)

Tarkistus 18

Esitys asetukseksi

15 artikla – 7 kohta

| Neuvoston esitys | Tarkistus |
| --- | --- |
| 7.   Toimivaltaisilla viranomaisilla, jotka vastaavat hakujen ja tietojenkäsittelyn lainmukaisuuden valvonnasta, sisäisestä valvonnasta ja Central SIS II:n moitteettomasta toiminnasta, tietojen eheydestä ja tietoturvallisuudesta, on oltava pyynnöstä toimivaltansa rajoissa pääsy lokitietoihin tehtäviensä suorittamista varten. | 7.   
  Päätöksen 2007/533/YOS 60 artiklan 1 kohdassa ja 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuilla
  toimivaltaisilla viranomaisilla, jotka vastaavat hakujen ja tietojenkäsittelyn lainmukaisuuden valvonnasta, sisäisestä valvonnasta ja Central SIS II:n moitteettomasta toiminnasta, tietojen eheydestä ja tietoturvallisuudesta, on oltava
  päätöksen 2007/533/YOS mukaisesti
  pyynnöstä toimivaltansa rajoissa pääsy lokitietoihin tehtäviensä suorittamista varten. |

Neuvoston esitys

Tarkistus

7.   Toimivaltaisilla viranomaisilla, jotka vastaavat hakujen ja tietojenkäsittelyn lainmukaisuuden valvonnasta, sisäisestä valvonnasta ja Central SIS II:n moitteettomasta toiminnasta, tietojen eheydestä ja tietoturvallisuudesta, on oltava pyynnöstä toimivaltansa rajoissa pääsy lokitietoihin tehtäviensä suorittamista varten.

7.   
  Päätöksen 2007/533/YOS 60 artiklan 1 kohdassa ja 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuilla
  toimivaltaisilla viranomaisilla, jotka vastaavat hakujen ja tietojenkäsittelyn lainmukaisuuden valvonnasta, sisäisestä valvonnasta ja Central SIS II:n moitteettomasta toiminnasta, tietojen eheydestä ja tietoturvallisuudesta, on oltava
  päätöksen 2007/533/YOS mukaisesti
  pyynnöstä toimivaltansa rajoissa pääsy lokitietoihin tehtäviensä suorittamista varten.

Tarkistus 19

Esitys asetukseksi

15 artikla – 7 a kohta (uusi)

| Neuvoston esitys | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 7 a.
     
  Kaikkien joko SIS 1+ -järjestelmästä tai SIS II:sta vastaavien tietosuojaviranomaisten on oltava tiiviisti mukana kaikissa SIS 1+:sta SIS II:een siirtymisen vaiheissa. |

Neuvoston esitys

Tarkistus

7 a.
     
  Kaikkien joko SIS 1+ -järjestelmästä tai SIS II:sta vastaavien tietosuojaviranomaisten on oltava tiiviisti mukana kaikissa SIS 1+:sta SIS II:een siirtymisen vaiheissa.

Tarkistus 20

Esitys asetukseksi

19 artikla

| Neuvoston esitys | Tarkistus |
| --- | --- |
| Komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kunkin puolivuotiskauden loppuun ja ensimmäisen kerran vuoden 2009 ensimmäisen puolivuotiskauden loppuun mennessä kertomuksen SIS II:n kehittämisen edistymisestä ja siirtymisestä SIS 1+ -järjestelmästä SIS II:een. | Komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kunkin puolivuotiskauden loppuun ja ensimmäisen kerran vuoden 2009 ensimmäisen puolivuotiskauden loppuun mennessä kertomuksen SIS II:n kehittämisen edistymisestä ja siirtymisestä SIS 1+ -järjestelmästä SIS II:een.
  Komissio ilmoittaa Euroopan parlamentille 8, 9 ja 10 artiklassa tarkoitettujen testien tulokset. |

Neuvoston esitys

Tarkistus

Komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kunkin puolivuotiskauden loppuun ja ensimmäisen kerran vuoden 2009 ensimmäisen puolivuotiskauden loppuun mennessä kertomuksen SIS II:n kehittämisen edistymisestä ja siirtymisestä SIS 1+ -järjestelmästä SIS II:een.

Komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kunkin puolivuotiskauden loppuun ja ensimmäisen kerran vuoden 2009 ensimmäisen puolivuotiskauden loppuun mennessä kertomuksen SIS II:n kehittämisen edistymisestä ja siirtymisestä SIS 1+ -järjestelmästä SIS II:een.
  Komissio ilmoittaa Euroopan parlamentille 8, 9 ja 10 artiklassa tarkoitettujen testien tulokset.

Tarkistus 21

Esitys asetukseksi

21 artikla

| Neuvoston esitys | Tarkistus |
| --- | --- |
| Tämä asetus tulee voimaan päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Sen voimassaolo päättyy, kun siirtyminen päättyy 11 artiklan 3 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti. Jos tätä määräaikaa ei voida noudattaa siirtymäprosessiin liittyvien jäljellä olevien teknisten ongelmien vuoksi, voimassaolo päättyy päivänä, jonka neuvosto vahvistaa päätöksen 2007/533 71 artiklan 2 kohdan mukaisesti. | Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Sen voimassaolo päättyy, kun siirtyminen päättyy 11 artiklan 3 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti. Jos tätä määräaikaa ei voida noudattaa siirtymäprosessiin liittyvien jäljellä olevien teknisten ongelmien vuoksi, voimassaolo päättyy päivänä, jonka neuvosto vahvistaa päätöksen 2007/533/YOS 71 artiklan 2 kohdan mukaisesti
  , ja joka tapauksessa viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2013
  . |

Neuvoston esitys

Tarkistus

Tämä asetus tulee voimaan päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Sen voimassaolo päättyy, kun siirtyminen päättyy 11 artiklan 3 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti. Jos tätä määräaikaa ei voida noudattaa siirtymäprosessiin liittyvien jäljellä olevien teknisten ongelmien vuoksi, voimassaolo päättyy päivänä, jonka neuvosto vahvistaa päätöksen 2007/533 71 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Sen voimassaolo päättyy, kun siirtyminen päättyy 11 artiklan 3 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti. Jos tätä määräaikaa ei voida noudattaa siirtymäprosessiin liittyvien jäljellä olevien teknisten ongelmien vuoksi, voimassaolo päättyy päivänä, jonka neuvosto vahvistaa päätöksen 2007/533/YOS 71 artiklan 2 kohdan mukaisesti
  , ja joka tapauksessa viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2013
  .

---

(1)  EYVL C 77, 28.3.2002, s. 1.

(2)  

  EUVL L 166, 1.7.2010, s. 17.

(3)  

  EYVL L 281, 23.11.1995, s. 31.

---

| 16.12.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 419/226 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 419/226

---

P7_TA(2012)0441

Siirtyminen Schengenin tietojärjestelmästä (SIS 1+) toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmään (SIS II) – (Yhdistynyt kuningaskunta ja Irlanti eivät osallistu) *

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 21. marraskuuta 2012 esityksestä neuvoston asetukseksi siirtymisestä Schengenin tietojärjestelmästä (SIS 1+) toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmään (SIS II) (uudelleenlaadittu) (11143/1/2012 – C7-0331/2012 – 2012/0033B(NLE))

(Kuuleminen – uudelleenlaatiminen)

(2015/C 419/50)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon neuvoston esityksen (11143/1/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston esityksen (11143/1/2012),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 74 artiklan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C7-0331/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 74 artiklan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C7-0331/2012),

| — | ottaa huomioon säädösten uudelleenlaatimistekniikan järjestelmällisestä käytöstä 28. marraskuuta 2001 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon säädösten uudelleenlaatimistekniikan järjestelmällisestä käytöstä 28. marraskuuta 2001 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (1),

| — | ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnalle työjärjestyksen 87 artiklan 3 kohdan mukaisesti osoittaman 12. lokakuuta 2012 päivätyn kirjeen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnalle työjärjestyksen 87 artiklan 3 kohdan mukaisesti osoittaman 12. lokakuuta 2012 päivätyn kirjeen,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 87 ja 55 artiklan sekä 46 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 87 ja 55 artiklan sekä 46 artiklan 2 kohdan,

| — | ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön (A7-0370/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön (A7-0370/2012),

| A. | toteaa, että Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän mukaan käsillä oleva ehdotus ei sisällä muita sisällöllisiä muutoksia kuin ne, jotka siinä on sellaisiksi yksilöity, ja siinä ainoastaan kodifioidaan aikaisemman säädöksen muuttumattomina säilyvät säännökset näiden muutosten kanssa niiden asiasisältöä muuttamatta; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän mukaan käsillä oleva ehdotus ei sisällä muita sisällöllisiä muutoksia kuin ne, jotka siinä on sellaisiksi yksilöity, ja siinä ainoastaan kodifioidaan aikaisemman säädöksen muuttumattomina säilyvät säännökset näiden muutosten kanssa niiden asiasisältöä muuttamatta;

| 1. | hyväksyy neuvoston esityksen sellaisena kuin se on mukautettuna Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän suositusten perusteella ja sellaisena kuin se on jäljempänä tarkistettuna; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy neuvoston esityksen sellaisena kuin se on mukautettuna Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän suositusten perusteella ja sellaisena kuin se on jäljempänä tarkistettuna;

| 2. | pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta; |
| --- | --- |

2.

pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta;

| 3. | pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia esitykseensä; |
| --- | --- |

3.

pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia esitykseensä;

| 4. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

4.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

Tarkistus 1

Esitys asetukseksi

Johdanto-osan 6 kappale

| Neuvoston esitys | Tarkistus |
| --- | --- |
| (6) | SIS II:n kehittämistä olisi jatkettava ja se olisi saatettava päätökseen 
  SIS II-järjestelmää koskevan kokonaisaikataulun puitteissa, jonka neuvosto hyväksyi 6 päivänä kesäkuuta 2008 ja jota muutettiin lokakuussa 2009 neuvoston (oikeus- ja sisäasiat) 4. kesäkuuta 2009 antamien suuntaviivojen mukaisesti
  .
  Komissio esitti SIS II -järjestelmää koskevan kokonaisaikataulun nykyisen version neuvostolle ja Euroopan parlamentille lokakuussa 2010. |

Neuvoston esitys

Tarkistus

(6)

SIS II:n kehittämistä olisi jatkettava ja se olisi saatettava päätökseen 
  SIS II-järjestelmää koskevan kokonaisaikataulun puitteissa, jonka neuvosto hyväksyi 6 päivänä kesäkuuta 2008 ja jota muutettiin lokakuussa 2009 neuvoston (oikeus- ja sisäasiat) 4. kesäkuuta 2009 antamien suuntaviivojen mukaisesti
  .
  Komissio esitti SIS II -järjestelmää koskevan kokonaisaikataulun nykyisen version neuvostolle ja Euroopan parlamentille lokakuussa 2010.

| (6) | SIS II:n kehittämistä olisi jatkettava ja se olisi saatettava päätökseen
  viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2013
  . |
| --- | --- |

(6)

SIS II:n kehittämistä olisi jatkettava ja se olisi saatettava päätökseen
  viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2013
  .

Tarkistus 2

Esitys asetukseksi

Johdanto-osan 16 kappale

| Neuvoston esitys | Tarkistus |
| --- | --- |
| (16) | Jotta jäsenvaltioita voidaan tukea niiden valitessa parasta teknistä ja taloudellista ratkaisua, komission olisi viipymättä aloitettava tämän asetuksen mukauttamisprosessi ehdottamalla siirtymiselle lainsäädännöllistä järjestelmää, joka vastaa paremmin teknistä siirtymäjärjestelmää, joka esitetään SIS–VIS-komiteassa 23 päivänä helmikuuta 2011 hyväksytyssä ja komission sen jälkeen hyväksymässä SIS-hankkeen siirtymäsuunnitelmassa, jäljempänä ”siirtymäsuunnitelma”. |

Neuvoston esitys

Tarkistus

(16)

Jotta jäsenvaltioita voidaan tukea niiden valitessa parasta teknistä ja taloudellista ratkaisua, komission olisi viipymättä aloitettava tämän asetuksen mukauttamisprosessi ehdottamalla siirtymiselle lainsäädännöllistä järjestelmää, joka vastaa paremmin teknistä siirtymäjärjestelmää, joka esitetään SIS–VIS-komiteassa 23 päivänä helmikuuta 2011 hyväksytyssä ja komission sen jälkeen hyväksymässä SIS-hankkeen siirtymäsuunnitelmassa, jäljempänä ”siirtymäsuunnitelma”.

Poistetaan.

Tarkistus 3

Esitys asetukseksi

Johdanto-osan 17 kappale

| Neuvoston esitys | Tarkistus |
| --- | --- |
| (17) | Siirtymäsuunnitelman
  mukaan siirtymäkaudella kaikki jäsenvaltiot vaihtavat vuorollaan kansallisen sovelluksensa SIS 1+ -järjestelmästä SIS II:een. Teknisestä näkökulmasta on suositeltavaa, että SIS II -järjestelmään siirtyneet jäsenvaltiot voivat käyttää sitä täysipainoisesti alusta alkaen ja että niiden ei tarvitse odottaa muiden jäsenvaltioiden siirtymistä. Tämän vuoksi on tarpeen soveltaa asetusta (EY) N:o 1987/2006 ja päätöstä 2007/533/YOS heti kun ensimmäinen jäsenvaltio aloittaa siirtymisen SIS II -järjestelmään. Oikeusvarmuuden vuoksi siirtymäkauden pitäisi olla mahdollisimman lyhyt eikä se saisi ylittää 12 tuntia. Asetuksen (EY) N:o 1987/2006 ja päätöksen 2007/533/YOS soveltaminen ei estä jäsenvaltioita, jotka eivät ole vielä siirtyneet uuteen järjestelmään tai joiden siirtyminen on epäonnistunut teknisistä syistä, käyttämästä SIS II -järjestelmää pelkillä SIS 1+:n toiminnoilla intensiivisen seurantajakson aikana. Jotta kuulutuksiin, tietojen käsittelyyn ja tietosuojaan sovellettaisiin samoja vaatimuksia ja edellytyksiä kaikissa jäsenvaltioissa, on tarpeen soveltaa SIS II -järjestelmän oikeudellisia puitteita niiden jäsenvaltioiden SIS-järjestelmän operatiivisiin toimintoihin, jotka eivät vielä ole siirtyneet uuteen järjestelmään. |

Neuvoston esitys

Tarkistus

(17)

Siirtymäsuunnitelman
  mukaan siirtymäkaudella kaikki jäsenvaltiot vaihtavat vuorollaan kansallisen sovelluksensa SIS 1+ -järjestelmästä SIS II:een. Teknisestä näkökulmasta on suositeltavaa, että SIS II -järjestelmään siirtyneet jäsenvaltiot voivat käyttää sitä täysipainoisesti alusta alkaen ja että niiden ei tarvitse odottaa muiden jäsenvaltioiden siirtymistä. Tämän vuoksi on tarpeen soveltaa asetusta (EY) N:o 1987/2006 ja päätöstä 2007/533/YOS heti kun ensimmäinen jäsenvaltio aloittaa siirtymisen SIS II -järjestelmään. Oikeusvarmuuden vuoksi siirtymäkauden pitäisi olla mahdollisimman lyhyt eikä se saisi ylittää 12 tuntia. Asetuksen (EY) N:o 1987/2006 ja päätöksen 2007/533/YOS soveltaminen ei estä jäsenvaltioita, jotka eivät ole vielä siirtyneet uuteen järjestelmään tai joiden siirtyminen on epäonnistunut teknisistä syistä, käyttämästä SIS II -järjestelmää pelkillä SIS 1+:n toiminnoilla intensiivisen seurantajakson aikana. Jotta kuulutuksiin, tietojen käsittelyyn ja tietosuojaan sovellettaisiin samoja vaatimuksia ja edellytyksiä kaikissa jäsenvaltioissa, on tarpeen soveltaa SIS II -järjestelmän oikeudellisia puitteita niiden jäsenvaltioiden SIS-järjestelmän operatiivisiin toimintoihin, jotka eivät vielä ole siirtyneet uuteen järjestelmään.

| (17) | Suunnitelmien
  mukaan siirtymäkaudella kaikki jäsenvaltiot vaihtavat vuorollaan kansallisen sovelluksensa SIS 1+ -järjestelmästä SIS II:een. Teknisestä näkökulmasta on suositeltavaa, että SIS II -järjestelmään siirtyneet jäsenvaltiot voivat käyttää sitä täysipainoisesti alusta alkaen ja että niiden ei tarvitse odottaa muiden jäsenvaltioiden siirtymistä. Tämän vuoksi on tarpeen soveltaa asetusta (EY) N:o 1987/2006 ja päätöstä 2007/533/YOS heti kun ensimmäinen jäsenvaltio aloittaa siirtymisen SIS II -järjestelmään. Oikeusvarmuuden vuoksi siirtymäkauden pitäisi olla mahdollisimman lyhyt eikä se saisi ylittää 12 tuntia. Asetuksen (EY) N:o 1987/2006 ja päätöksen 2007/533/YOS soveltaminen ei estä jäsenvaltioita, jotka eivät ole vielä siirtyneet uuteen järjestelmään tai joiden siirtyminen on epäonnistunut teknisistä syistä, käyttämästä SIS II -järjestelmää pelkillä SIS 1+:n toiminnoilla intensiivisen seurantajakson aikana. Jotta kuulutuksiin, tietojen käsittelyyn ja tietosuojaan sovellettaisiin samoja vaatimuksia ja edellytyksiä kaikissa jäsenvaltioissa, on tarpeen soveltaa SIS II -järjestelmän oikeudellisia puitteita niiden jäsenvaltioiden SIS-järjestelmän operatiivisiin toimintoihin, jotka eivät vielä ole siirtyneet uuteen järjestelmään. |
| --- | --- |

(17)

Suunnitelmien
  mukaan siirtymäkaudella kaikki jäsenvaltiot vaihtavat vuorollaan kansallisen sovelluksensa SIS 1+ -järjestelmästä SIS II:een. Teknisestä näkökulmasta on suositeltavaa, että SIS II -järjestelmään siirtyneet jäsenvaltiot voivat käyttää sitä täysipainoisesti alusta alkaen ja että niiden ei tarvitse odottaa muiden jäsenvaltioiden siirtymistä. Tämän vuoksi on tarpeen soveltaa asetusta (EY) N:o 1987/2006 ja päätöstä 2007/533/YOS heti kun ensimmäinen jäsenvaltio aloittaa siirtymisen SIS II -järjestelmään. Oikeusvarmuuden vuoksi siirtymäkauden pitäisi olla mahdollisimman lyhyt eikä se saisi ylittää 12 tuntia. Asetuksen (EY) N:o 1987/2006 ja päätöksen 2007/533/YOS soveltaminen ei estä jäsenvaltioita, jotka eivät ole vielä siirtyneet uuteen järjestelmään tai joiden siirtyminen on epäonnistunut teknisistä syistä, käyttämästä SIS II -järjestelmää pelkillä SIS 1+:n toiminnoilla intensiivisen seurantajakson aikana. Jotta kuulutuksiin, tietojen käsittelyyn ja tietosuojaan sovellettaisiin samoja vaatimuksia ja edellytyksiä kaikissa jäsenvaltioissa, on tarpeen soveltaa SIS II -järjestelmän oikeudellisia puitteita niiden jäsenvaltioiden SIS-järjestelmän operatiivisiin toimintoihin, jotka eivät vielä ole siirtyneet uuteen järjestelmään.

Tarkistus 4

Esitys asetukseksi

Johdanto-osan 19 kappale

| Neuvoston esitys | Tarkistus |
| --- | --- |
| (19) | Asetuksessa (EY) N:o 1987/2006 ja päätöksessä 2007/533/YOS säädetään, että SIS II:n keskusjärjestelmän osalta olisi käytettävä kustannuksiin ja hyötyihin nähden parasta saatavilla olevaa teknologiaa. SIS II:n kehittämisen tulevasta suunnasta 4 ja 5 päivänä kesäkuuta 2009 annettujen neuvoston päätelmien liitteessä vahvistetaan välitavoitteet, jotka olisi saavutettava nykyisen SIS II -hankkeen jatkamiseksi. Samanaikaisesti on toteutettu tutkimus, joka koskee SIS 1+ -järjestelmän kehittämiseen (SIS 1+ RE) perustuvan vaihtoehtoisen teknisen skenaarion laatimista varautumissuunnitelmana SIS II -järjestelmän kehittämiseksi, jos testitulokset osoittavat, että välitavoitevaatimuksia ei kyetä täyttämään. Näiden tietojen pohjalta neuvosto voi päättää pyytää komissiota siirtymään vaihtoehtoiseen tekniseen skenaarioon. |

Neuvoston esitys

Tarkistus

(19)

Asetuksessa (EY) N:o 1987/2006 ja päätöksessä 2007/533/YOS säädetään, että SIS II:n keskusjärjestelmän osalta olisi käytettävä kustannuksiin ja hyötyihin nähden parasta saatavilla olevaa teknologiaa. SIS II:n kehittämisen tulevasta suunnasta 4 ja 5 päivänä kesäkuuta 2009 annettujen neuvoston päätelmien liitteessä vahvistetaan välitavoitteet, jotka olisi saavutettava nykyisen SIS II -hankkeen jatkamiseksi. Samanaikaisesti on toteutettu tutkimus, joka koskee SIS 1+ -järjestelmän kehittämiseen (SIS 1+ RE) perustuvan vaihtoehtoisen teknisen skenaarion laatimista varautumissuunnitelmana SIS II -järjestelmän kehittämiseksi, jos testitulokset osoittavat, että välitavoitevaatimuksia ei kyetä täyttämään. Näiden tietojen pohjalta neuvosto voi päättää pyytää komissiota siirtymään vaihtoehtoiseen tekniseen skenaarioon.

| (19) | Asetuksessa (EY) N:o 1987/2006 ja päätöksessä 2007/533/YOS säädetään, että SIS II:n keskusjärjestelmän osalta olisi käytettävä kustannuksiin ja hyötyihin nähden parasta saatavilla olevaa teknologiaa. SIS II:n kehittämisen tulevasta suunnasta 4 ja 5 päivänä kesäkuuta 2009 annettujen neuvoston päätelmien liitteessä vahvistetaan välitavoitteet, jotka olisi saavutettava nykyisen SIS II -hankkeen jatkamiseksi. Samanaikaisesti on toteutettu tutkimus, joka koskee SIS 1+ -järjestelmän kehittämiseen (SIS 1+ RE) perustuvan vaihtoehtoisen teknisen skenaarion laatimista varautumissuunnitelmana SIS II -järjestelmän kehittämiseksi, jos testitulokset osoittavat, että välitavoitevaatimuksia ei kyetä täyttämään. Näiden tietojen pohjalta neuvosto voi päättää pyytää komissiota siirtymään vaihtoehtoiseen tekniseen skenaarioon.
  Tällaisessa tapauksessa komission olisi esitettävä ehdotus tämän asetuksen tarkistamiseksi. |
| --- | --- |

(19)

Asetuksessa (EY) N:o 1987/2006 ja päätöksessä 2007/533/YOS säädetään, että SIS II:n keskusjärjestelmän osalta olisi käytettävä kustannuksiin ja hyötyihin nähden parasta saatavilla olevaa teknologiaa. SIS II:n kehittämisen tulevasta suunnasta 4 ja 5 päivänä kesäkuuta 2009 annettujen neuvoston päätelmien liitteessä vahvistetaan välitavoitteet, jotka olisi saavutettava nykyisen SIS II -hankkeen jatkamiseksi. Samanaikaisesti on toteutettu tutkimus, joka koskee SIS 1+ -järjestelmän kehittämiseen (SIS 1+ RE) perustuvan vaihtoehtoisen teknisen skenaarion laatimista varautumissuunnitelmana SIS II -järjestelmän kehittämiseksi, jos testitulokset osoittavat, että välitavoitevaatimuksia ei kyetä täyttämään. Näiden tietojen pohjalta neuvosto voi päättää pyytää komissiota siirtymään vaihtoehtoiseen tekniseen skenaarioon.
  Tällaisessa tapauksessa komission olisi esitettävä ehdotus tämän asetuksen tarkistamiseksi.

Tarkistus 5

Esitys asetukseksi

Johdanto-osan 31 kappale

| Neuvoston esitys | Tarkistus |
| --- | --- |
| (31) | Euroopan tietosuojavaltuutettu on vastuussa asetuksen (EY) N:o 45/2001 soveltamisen seurannasta ja varmistamisesta, ja sillä on toimivalta valvoa unionin toimielinten ja elinten suorittamaa henkilötietojen käsittelyä. Tämä asetus ei rajoita Schengenin yleissopimuksen, asetuksen (EY) N:o 1987/2006 eikä päätöksen 2007/533/YOS henkilötietojen suojaa ja turvaa koskevien erityismääräysten ja -säännösten soveltamista. |

Neuvoston esitys

Tarkistus

(31)

Euroopan tietosuojavaltuutettu on vastuussa asetuksen (EY) N:o 45/2001 soveltamisen seurannasta ja varmistamisesta, ja sillä on toimivalta valvoa unionin toimielinten ja elinten suorittamaa henkilötietojen käsittelyä. Tämä asetus ei rajoita Schengenin yleissopimuksen, asetuksen (EY) N:o 1987/2006 eikä päätöksen 2007/533/YOS henkilötietojen suojaa ja turvaa koskevien erityismääräysten ja -säännösten soveltamista.

| (31) | Euroopan tietosuojavaltuutettu on vastuussa asetuksen (EY) N:o 45/2001 soveltamisen seurannasta ja varmistamisesta, ja sillä on toimivalta valvoa unionin toimielinten ja elinten suorittamaa henkilötietojen käsittelyä.
  Yhteinen valvontaviranomainen vastaa nykyisen SIS 1+:n teknisen tuen yksikön valvonnasta, kunnes SIS II:n oikeudellinen kehys tulee voimaan. Kansalliset valvontaviranomaiset vastaavat SIS 1+:n tietojenkäsittelyn valvonnasta jäsenvaltionsa alueella, ja ne vastaavat myös SIS II:n henkilötietojen käsittelyn lainmukaisuuden valvonnasta jäsenvaltionsa alueella.
  Tämä asetus ei rajoita Schengenin yleissopimuksen, asetuksen (EY) N:o 1987/2006 eikä päätöksen 2007/533/YOS henkilötietojen suojaa ja turvaa koskevien erityismääräysten ja -säännösten soveltamista.
  Tässä SIS II:n oikeudellisessa kehyksessä säädetään, että kansalliset valvontaviranomaiset ja Euroopan tietosuojavaltuutettu varmistavat SIS II:n koordinoidun valvonnan. |
| --- | --- |

(31)

Euroopan tietosuojavaltuutettu on vastuussa asetuksen (EY) N:o 45/2001 soveltamisen seurannasta ja varmistamisesta, ja sillä on toimivalta valvoa unionin toimielinten ja elinten suorittamaa henkilötietojen käsittelyä.
  Yhteinen valvontaviranomainen vastaa nykyisen SIS 1+:n teknisen tuen yksikön valvonnasta, kunnes SIS II:n oikeudellinen kehys tulee voimaan. Kansalliset valvontaviranomaiset vastaavat SIS 1+:n tietojenkäsittelyn valvonnasta jäsenvaltionsa alueella, ja ne vastaavat myös SIS II:n henkilötietojen käsittelyn lainmukaisuuden valvonnasta jäsenvaltionsa alueella.
  Tämä asetus ei rajoita Schengenin yleissopimuksen, asetuksen (EY) N:o 1987/2006 eikä päätöksen 2007/533/YOS henkilötietojen suojaa ja turvaa koskevien erityismääräysten ja -säännösten soveltamista.
  Tässä SIS II:n oikeudellisessa kehyksessä säädetään, että kansalliset valvontaviranomaiset ja Euroopan tietosuojavaltuutettu varmistavat SIS II:n koordinoidun valvonnan.

Tarkistus 6

Esitys asetukseksi

Johdanto-osan 43 a kappale (uusi)

| Neuvoston esitys | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (43 a) | Tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joihin Bulgaria ja Romania osallistuvat vuoden 2005 liittymisasiakirjan 4 artiklan 2 kohdan sekä Schengenin tietojärjestelmää koskevien Schengenin säännöstön määräysten soveltamisesta Bulgarian tasavallassa ja Romaniassa 29 päivänä kesäkuuta 2010 annetun neuvoston päätöksen 2010/365/EU

   (2)

  mukaisesti , |

Neuvoston esitys

Tarkistus

(43 a)

Tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joihin Bulgaria ja Romania osallistuvat vuoden 2005 liittymisasiakirjan 4 artiklan 2 kohdan sekä Schengenin tietojärjestelmää koskevien Schengenin säännöstön määräysten soveltamisesta Bulgarian tasavallassa ja Romaniassa 29 päivänä kesäkuuta 2010 annetun neuvoston päätöksen 2010/365/EU

   (2)

  mukaisesti ,

Tarkistus 7

Esitys asetukseksi

7 artikla – 6 kohta

| Neuvoston esitys | Tarkistus |
| --- | --- |
| 6.   Komissio ja neuvostossa toimivat SIS 1+ -järjestelmään osallistuvat jäsenvaltiot koordinoivat 1–3 kohdassa tarkoitettuja toimia. | 6.   Komissio ja neuvostossa toimivat SIS 1+ -järjestelmään osallistuvat jäsenvaltiot koordinoivat 1–3 kohdassa tarkoitettuja toimia.
  Näistä toimista tiedotetaan säännöllisesti Euroopan parlamentille. |

Neuvoston esitys

Tarkistus

6.   Komissio ja neuvostossa toimivat SIS 1+ -järjestelmään osallistuvat jäsenvaltiot koordinoivat 1–3 kohdassa tarkoitettuja toimia.

6.   Komissio ja neuvostossa toimivat SIS 1+ -järjestelmään osallistuvat jäsenvaltiot koordinoivat 1–3 kohdassa tarkoitettuja toimia.
  Näistä toimista tiedotetaan säännöllisesti Euroopan parlamentille.

Tarkistus 8

Esitys asetukseksi

11 artikla – 1 kohta (uusi)

| Neuvoston esitys | Tarkistus |
| --- | --- |
| | -1.
     
  Jäsenvaltioiden on ennen siirtymisen aloittamista varmistettava, että kaikki SIS II:een siirrettävät henkilötiedot ovat paikkansapitäviä, ajantasaisia ja lainmukaisia asetuksen (EY) N:o 1987/2006 mukaisesti. |
| | Tiedot, joita ei voida tarkistaa ennen siirtymisen aloittamista, on tarkistettava kuuden kuukauden kuluessa siirtymisen aloittamisesta. |

Neuvoston esitys

Tarkistus

-1.
     
  Jäsenvaltioiden on ennen siirtymisen aloittamista varmistettava, että kaikki SIS II:een siirrettävät henkilötiedot ovat paikkansapitäviä, ajantasaisia ja lainmukaisia asetuksen (EY) N:o 1987/2006 mukaisesti.

Tiedot, joita ei voida tarkistaa ennen siirtymisen aloittamista, on tarkistettava kuuden kuukauden kuluessa siirtymisen aloittamisesta.

Tarkistus 9

Esitys asetukseksi

11 artikla – 1 kohta

| Neuvoston esitys | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Ranska toimittaa C.SIS:stä Central SIS II:een siirtymistä varten SIS 1+ -tietokannan, ja komissio liittää SIS 1+ -tietokannan Central SIS II:een. Schengenin yleissopimuksen 113 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja SIS 1+ -tietokannan tietoja ei siirretä Central SIS II:een. | 1.   Ranska toimittaa C.SIS:stä Central SIS II:een siirtymistä varten SIS 1+ -tietokannan, ja komissio liittää SIS 1+ -tietokannan Central SIS II:een. Schengenin yleissopimuksen 113 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja SIS 1+ -tietokannan tietoja ei siirretä Central SIS II:een.
  Nämä tiedot on poistettava kuukauden kuluessa intensiivisen seurantajakson päättymisestä. |

Neuvoston esitys

Tarkistus

1.   Ranska toimittaa C.SIS:stä Central SIS II:een siirtymistä varten SIS 1+ -tietokannan, ja komissio liittää SIS 1+ -tietokannan Central SIS II:een. Schengenin yleissopimuksen 113 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja SIS 1+ -tietokannan tietoja ei siirretä Central SIS II:een.

1.   Ranska toimittaa C.SIS:stä Central SIS II:een siirtymistä varten SIS 1+ -tietokannan, ja komissio liittää SIS 1+ -tietokannan Central SIS II:een. Schengenin yleissopimuksen 113 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja SIS 1+ -tietokannan tietoja ei siirretä Central SIS II:een.
  Nämä tiedot on poistettava kuukauden kuluessa intensiivisen seurantajakson päättymisestä.

Tarkistus 10

Esitys asetukseksi

11 artikla – 3 kohta – 1 alakohta

| Neuvoston esitys | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Kansallisen järjestelmän SIS 1+:sta SIS II:een siirtyminen alkaa tietojen syöttämisellä N.SIS II:een, jolloin kyseinen N.SIS II sisältää tiedoston eli kansallisen kopion, jossa on täydellinen tai osittainen kopio SIS II -tietokannasta. | 3.   Kansallisen järjestelmän SIS 1+:sta SIS II:een siirtyminen alkaa tietojen syöttämisellä N.SIS II:een, jolloin kyseinen N.SIS II sisältää tiedoston eli kansallisen kopion, jossa on täydellinen tai osittainen kopio SIS II -tietokannasta.
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kaikki N.SIS II:een syötettävät henkilötiedot ovat paikkansapitäviä, ajantasaisia ja lainmukaisia asetuksen (EY) N:o 1987/2006 mukaisesti. |

Neuvoston esitys

Tarkistus

3.   Kansallisen järjestelmän SIS 1+:sta SIS II:een siirtyminen alkaa tietojen syöttämisellä N.SIS II:een, jolloin kyseinen N.SIS II sisältää tiedoston eli kansallisen kopion, jossa on täydellinen tai osittainen kopio SIS II -tietokannasta.

3.   Kansallisen järjestelmän SIS 1+:sta SIS II:een siirtyminen alkaa tietojen syöttämisellä N.SIS II:een, jolloin kyseinen N.SIS II sisältää tiedoston eli kansallisen kopion, jossa on täydellinen tai osittainen kopio SIS II -tietokannasta.
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kaikki N.SIS II:een syötettävät henkilötiedot ovat paikkansapitäviä, ajantasaisia ja lainmukaisia asetuksen (EY) N:o 1987/2006 mukaisesti.

Tarkistus 11

Esitys asetukseksi

11 artikla – 4 a kohta (uusi)

| Neuvoston esitys | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 4 a.
     


  Komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle jäsenvaltioiden ja asiasta vastaavien valvontaviranomaisten toimittamiin tietoihin perustuvan kertomuksen siirtymisen loppuun saattamisesta, erityisesti jäsenvaltioiden siirtymisestä SIS II:een. Kertomuksessa vahvistetaan, onko siirtyminen ja etenkin järjestelmänvaihdos suoritettu täysin tämän asetuksen mukaisesti sekä keskustasolla että kansallisella tasolla ja käsiteltiinkö henkilötietoja koko siirtymäprosessin ajan asetuksen (EY) N:o 45/2001 ja yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24 päivänä lokakuuta 1995 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 95/46/EY

   (3)

  mukaisesti. |

Neuvoston esitys

Tarkistus

4 a.
     


  Komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle jäsenvaltioiden ja asiasta vastaavien valvontaviranomaisten toimittamiin tietoihin perustuvan kertomuksen siirtymisen loppuun saattamisesta, erityisesti jäsenvaltioiden siirtymisestä SIS II:een. Kertomuksessa vahvistetaan, onko siirtyminen ja etenkin järjestelmänvaihdos suoritettu täysin tämän asetuksen mukaisesti sekä keskustasolla että kansallisella tasolla ja käsiteltiinkö henkilötietoja koko siirtymäprosessin ajan asetuksen (EY) N:o 45/2001 ja yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24 päivänä lokakuuta 1995 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 95/46/EY

   (3)

  mukaisesti.

Tarkistus 12

Esitys asetukseksi

11 artikla – 4 b kohta (uusi)

| Neuvoston esitys | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 4 b.
     
  SIS 1+ -tietokanta ja kaikki sen sisältämät tiedot välitystavasta tai paikasta riippumatta, C.SIS, jäsenvaltioiden N.SIS:t ja niiden mahdolliset kopiot on poistettava lopullisesti kuukauden kuluttua intensiivisen seurantajakson päättymisestä. |

Neuvoston esitys

Tarkistus

4 b.
     
  SIS 1+ -tietokanta ja kaikki sen sisältämät tiedot välitystavasta tai paikasta riippumatta, C.SIS, jäsenvaltioiden N.SIS:t ja niiden mahdolliset kopiot on poistettava lopullisesti kuukauden kuluttua intensiivisen seurantajakson päättymisestä.

Tarkistus 13

Esitys asetukseksi

11 a artikla (uusi)

| Neuvoston esitys | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 11 a artikla |
| | SIRENE-toimistojen siirtyminen |
| | SIRENE-toimistojen siirtyminen S-TESTA-verkostoon on toteutettava yhtä aikaa 11 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun järjestelmänvaihdoksen kanssa ja saatettava välittömästi järjestelmänvaihdoksen jälkeen päätökseen. |

Neuvoston esitys

Tarkistus

11 a artikla

SIRENE-toimistojen siirtyminen

SIRENE-toimistojen siirtyminen S-TESTA-verkostoon on toteutettava yhtä aikaa 11 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun järjestelmänvaihdoksen kanssa ja saatettava välittömästi järjestelmänvaihdoksen jälkeen päätökseen.

Tarkistus 14

Esitys asetukseksi

12 artikla – 2 kohta

| Neuvoston esitys | Tarkistus |
| --- | --- |
| Sen jälkeen kun ensimmäinen jäsenvaltio on toteuttanut järjestelmänvaihdoksen N.SIS:stä N.SIS II:een tämän asetuksen 11 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan mukaisesti, sovelletaan asetusta (EY) 1987/2006. | Sen jälkeen kun ensimmäinen jäsenvaltio on
  onnistuneesti
  toteuttanut järjestelmänvaihdoksen N.SIS:stä N.SIS II:een tämän asetuksen 11 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan mukaisesti, sovelletaan asetusta (EY) 1987/2006. |

Neuvoston esitys

Tarkistus

Sen jälkeen kun ensimmäinen jäsenvaltio on toteuttanut järjestelmänvaihdoksen N.SIS:stä N.SIS II:een tämän asetuksen 11 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan mukaisesti, sovelletaan asetusta (EY) 1987/2006.

Sen jälkeen kun ensimmäinen jäsenvaltio on
  onnistuneesti
  toteuttanut järjestelmänvaihdoksen N.SIS:stä N.SIS II:een tämän asetuksen 11 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan mukaisesti, sovelletaan asetusta (EY) 1987/2006.

Tarkistus 15

Esitys asetukseksi

15 artikla – 1 kohta (uusi)

| Neuvoston esitys | Tarkistus |
| --- | --- |
| | -1.
     
  Automaattisten hakujen tallentamisen lisäksi jäsenvaltioiden ja komission on varmistettava, että tämän asetuksen mukaisen siirtymisen aikana noudatetaan täysin sovellettavia tietosuojasääntöjä ja että 3 artiklan f alakohdassa ja 11 artiklassa tarkoitetut tehtävät tallennetaan asianmukaisesti Central SIS II:n lokitiedostoon. Näiden tehtävien tallentamisella varmistetaan erityisesti tietojen eheys ja lainmukaisuus SIS II:een siirtymisen ja järjestelmänvaihdoksen aikana. |

Neuvoston esitys

Tarkistus

-1.
     
  Automaattisten hakujen tallentamisen lisäksi jäsenvaltioiden ja komission on varmistettava, että tämän asetuksen mukaisen siirtymisen aikana noudatetaan täysin sovellettavia tietosuojasääntöjä ja että 3 artiklan f alakohdassa ja 11 artiklassa tarkoitetut tehtävät tallennetaan asianmukaisesti Central SIS II:n lokitiedostoon. Näiden tehtävien tallentamisella varmistetaan erityisesti tietojen eheys ja lainmukaisuus SIS II:een siirtymisen ja järjestelmänvaihdoksen aikana.

Tarkistus 16

Esitys asetukseksi

15 artikla – 4 kohta

| Neuvoston esitys | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4.   Lokitiedoissa on mainittava erityisesti tietojen siirron päivämäärä ja kellonaika, hakujen suorittamisessa käytetyt tiedot, siirretyt tiedot sekä tietojen käsittelystä vastaavan toimivaltaisen viranomaisen nimi. | 4.   Lokitiedoissa on mainittava erityisesti tietojen siirron päivämäärä ja kellonaika, hakujen suorittamisessa käytetyt tiedot, siirretyt tiedot sekä tietojen käsittelystä vastaavan toimivaltaisen viranomaisen nimi
  ja loppukäyttäjän nimi
  . |

Neuvoston esitys

Tarkistus

4.   Lokitiedoissa on mainittava erityisesti tietojen siirron päivämäärä ja kellonaika, hakujen suorittamisessa käytetyt tiedot, siirretyt tiedot sekä tietojen käsittelystä vastaavan toimivaltaisen viranomaisen nimi.

4.   Lokitiedoissa on mainittava erityisesti tietojen siirron päivämäärä ja kellonaika, hakujen suorittamisessa käytetyt tiedot, siirretyt tiedot sekä tietojen käsittelystä vastaavan toimivaltaisen viranomaisen nimi
  ja loppukäyttäjän nimi
  .

Tarkistus 17

Esitys asetukseksi

15 artikla – 5 kohta

| Neuvoston esitys | Tarkistus |
| --- | --- |
| 5.   Lokitietoja saadaan käyttää ainoastaan 3 kohdassa mainittuihin tarkoituksiin ja ne on poistettava aikaisintaan vuoden ja viimeistään kolmen vuoden kuluttua niiden luomisesta. | (Tarkistus ei vaikuta suomenkieliseen versioon.) |

Neuvoston esitys

Tarkistus

5.   Lokitietoja saadaan käyttää ainoastaan 3 kohdassa mainittuihin tarkoituksiin ja ne on poistettava aikaisintaan vuoden ja viimeistään kolmen vuoden kuluttua niiden luomisesta.

(Tarkistus ei vaikuta suomenkieliseen versioon.)

Tarkistus 18

Esitys asetukseksi

15 artikla – 7 kohta

| Neuvoston esitys | Tarkistus |
| --- | --- |
| 7.   Toimivaltaisilla viranomaisilla, jotka vastaavat hakujen ja tietojenkäsittelyn lainmukaisuuden valvonnasta, sisäisestä valvonnasta ja Central SIS II:n moitteettomasta toiminnasta, tietojen eheydestä ja tietoturvallisuudesta, on oltava pyynnöstä toimivaltansa rajoissa pääsy lokitietoihin tehtäviensä suorittamista varten. | 7.   
  Asetuksen (EY) N:o 1987/2006 44 artiklan 1 kohdassa ja 45 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuilla
  toimivaltaisilla viranomaisilla, jotka vastaavat hakujen ja tietojenkäsittelyn lainmukaisuuden valvonnasta, sisäisestä valvonnasta ja Central SIS II:n moitteettomasta toiminnasta, tietojen eheydestä ja tietoturvallisuudesta, on oltava
  asetuksen (EY) N:o 1987/2006 mukaisesti
  pyynnöstä toimivaltansa rajoissa pääsy lokitietoihin tehtäviensä suorittamista varten. |

Neuvoston esitys

Tarkistus

7.   Toimivaltaisilla viranomaisilla, jotka vastaavat hakujen ja tietojenkäsittelyn lainmukaisuuden valvonnasta, sisäisestä valvonnasta ja Central SIS II:n moitteettomasta toiminnasta, tietojen eheydestä ja tietoturvallisuudesta, on oltava pyynnöstä toimivaltansa rajoissa pääsy lokitietoihin tehtäviensä suorittamista varten.

7.   
  Asetuksen (EY) N:o 1987/2006 44 artiklan 1 kohdassa ja 45 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuilla
  toimivaltaisilla viranomaisilla, jotka vastaavat hakujen ja tietojenkäsittelyn lainmukaisuuden valvonnasta, sisäisestä valvonnasta ja Central SIS II:n moitteettomasta toiminnasta, tietojen eheydestä ja tietoturvallisuudesta, on oltava
  asetuksen (EY) N:o 1987/2006 mukaisesti
  pyynnöstä toimivaltansa rajoissa pääsy lokitietoihin tehtäviensä suorittamista varten.

Tarkistus 19

Esitys asetukseksi

15 artikla – 7 a kohta (uusi)

| Neuvoston esitys | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 7 a.
     
  Kaikkien joko SIS 1+ -järjestelmästä tai SIS II:sta vastaavien tietosuojaviranomaisten on oltava tiiviisti mukana kaikissa SIS 1+:sta SIS II:een siirtymisen vaiheissa. |

Neuvoston esitys

Tarkistus

7 a.
     
  Kaikkien joko SIS 1+ -järjestelmästä tai SIS II:sta vastaavien tietosuojaviranomaisten on oltava tiiviisti mukana kaikissa SIS 1+:sta SIS II:een siirtymisen vaiheissa.

Tarkistus 20

Esitys asetukseksi

19 artikla

| Neuvoston esitys | Tarkistus |
| --- | --- |
| Komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kunkin puolivuotiskauden loppuun ja ensimmäisen kerran vuoden 2009 ensimmäisen puolivuotiskauden loppuun mennessä kertomuksen SIS II:n kehittämisen edistymisestä ja siirtymisestä SIS 1+ -järjestelmästä SIS II:een. | Komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kunkin puolivuotiskauden loppuun ja ensimmäisen kerran vuoden 2009 ensimmäisen puolivuotiskauden loppuun mennessä kertomuksen SIS II:n kehittämisen edistymisestä ja siirtymisestä SIS 1+ -järjestelmästä SIS II:een.
  Komissio ilmoittaa Euroopan parlamentille 8, 9 ja 10 artiklassa tarkoitettujen testien tulokset. |

Neuvoston esitys

Tarkistus

Komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kunkin puolivuotiskauden loppuun ja ensimmäisen kerran vuoden 2009 ensimmäisen puolivuotiskauden loppuun mennessä kertomuksen SIS II:n kehittämisen edistymisestä ja siirtymisestä SIS 1+ -järjestelmästä SIS II:een.

Komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kunkin puolivuotiskauden loppuun ja ensimmäisen kerran vuoden 2009 ensimmäisen puolivuotiskauden loppuun mennessä kertomuksen SIS II:n kehittämisen edistymisestä ja siirtymisestä SIS 1+ -järjestelmästä SIS II:een.
  Komissio ilmoittaa Euroopan parlamentille 8, 9 ja 10 artiklassa tarkoitettujen testien tulokset.

Tarkistus 21

Esitys asetukseksi

21 artikla

| Neuvoston esitys | Tarkistus |
| --- | --- |
| Tämä asetus tulee voimaan päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Sen voimassaolo päättyy, kun siirtyminen päättyy 11 artiklan 3 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti. Jos tätä määräaikaa ei voida noudattaa siirtymäprosessiin liittyvien jäljellä olevien teknisten ongelmien vuoksi, voimassaolo päättyy päivänä, jonka neuvosto vahvistaa asetuksen (EY) N:o 1987/2006 55 artiklan 2 kohdan mukaisesti. | Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Sen voimassaolo päättyy, kun siirtyminen päättyy 11 artiklan 3 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti. Jos tätä määräaikaa ei voida noudattaa siirtymäprosessiin liittyvien jäljellä olevien teknisten ongelmien vuoksi, voimassaolo päättyy päivänä, jonka neuvosto vahvistaa asetuksen (EY) N:o 1987/2006 55 artiklan 2 kohdan mukaisesti
  , ja joka tapauksessa viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2013
  . |

Neuvoston esitys

Tarkistus

Tämä asetus tulee voimaan päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Sen voimassaolo päättyy, kun siirtyminen päättyy 11 artiklan 3 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti. Jos tätä määräaikaa ei voida noudattaa siirtymäprosessiin liittyvien jäljellä olevien teknisten ongelmien vuoksi, voimassaolo päättyy päivänä, jonka neuvosto vahvistaa asetuksen (EY) N:o 1987/2006 55 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Sen voimassaolo päättyy, kun siirtyminen päättyy 11 artiklan 3 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti. Jos tätä määräaikaa ei voida noudattaa siirtymäprosessiin liittyvien jäljellä olevien teknisten ongelmien vuoksi, voimassaolo päättyy päivänä, jonka neuvosto vahvistaa asetuksen (EY) N:o 1987/2006 55 artiklan 2 kohdan mukaisesti
  , ja joka tapauksessa viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2013
  .

---

(1)  EYVL C 77, 28.3.2002, s. 1.

(2)  

  EUVL L 166, 1.7.2010, s. 17.

(3)  

  EYVL L 281, 23.11.1995, s. 31.

---

Torstai 22. marraskuuta 2012

| 16.12.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 419/235 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 419/235

---

P7_TA(2012)0446

Itämeren lohikannan ja kyseistä kantaa hyödyntävien kalastuksien monivuotinen suunnitelma ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 22. marraskuuta 2012 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Itämeren lohikannan ja kyseistä kantaa hyödyntävien kalastuksien monivuotisesta suunnitelmasta (COM(2011)0470 – C7-0220/2011 – 2011/0206(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2015/C 419/51)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2011)0470), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2011)0470),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 43 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0220/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 43 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0220/2011),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 18. tammikuuta 2012 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 18. tammikuuta 2012 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan,

| — | ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan mietinnön sekä ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan lausunnon (A7-0239/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan mietinnön sekä ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan lausunnon (A7-0239/2012),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan;

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  EUVL C 68, 6.3.2012, s. 47.

---

P7_TC1-COD(2011)0206

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 22. marraskuuta 2012, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2012 antamiseksi Itämeren lohikannan ja kyseistä kantaa hyödyntävien kalastuksien monivuotisesta suunnitelmasta

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 43 artiklan 2 kohdan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (2),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Kansainvälisessä Itämeren kalastuskomissiossa vuonna 1997 hyväksytyn lohikantojen elvytysohjelman voimassaolo päättyi vuonna 2010. Itämeren merellisen ympäristön suojelukomission (HELCOM) osapuolet ovat pyytäneet Euroopan unionia laatimaan Itämeren lohelle pitkän aikavälin hoitosuunnitelman. |
| --- | --- |

(1)

Kansainvälisessä Itämeren kalastuskomissiossa vuonna 1997 hyväksytyn lohikantojen elvytysohjelman voimassaolo päättyi vuonna 2010. Itämeren merellisen ympäristön suojelukomission (HELCOM) osapuolet ovat pyytäneet Euroopan unionia laatimaan Itämeren lohelle pitkän aikavälin hoitosuunnitelman.

| (2) | Kansainvälisen merentutkimusneuvoston (ICES) ja tieteellis-teknis-taloudellisen kalastuskomitean (STECF) tuoreissa tieteellisissä lausunnoissa todetaan, että eräät Itämeren jokien lohikannat ovat turvallisten biologisten rajojen alapuolella ja että Euroopan tasolla olisi laadittava monivuotinen suunnitelma. |
| --- | --- |

(2)

Kansainvälisen merentutkimusneuvoston (ICES) ja tieteellis-teknis-taloudellisen kalastuskomitean (STECF) tuoreissa tieteellisissä lausunnoissa todetaan, että eräät Itämeren jokien lohikannat ovat turvallisten biologisten rajojen alapuolella ja että Euroopan tasolla olisi laadittava monivuotinen suunnitelma.

| (3) | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 3 artiklan 1 kohdan d alakohdan mukaan unionilla on yksinomainen toimivalta, kun kyseessä on meren elollisten luonnonvarojen säilyttäminen. Koska lohi on anadrominen laji, Itämeren merilohikantoja ei pystytä säilyttämään, jollei toteuteta toimenpiteitä niiden suojelemiseksi jokivaiheen aikana. Sen vuoksi myös tällaiset toimenpiteet kuuluvat unionin yksinomaiseen toimivaltaan pyrittäessä säilyttämään meren elollisia luonnonvaroja koko niiden vaelluksen ajan, ja ne olisi sisällytettävä monivuotiseen suunnitelmaan. |
| --- | --- |

(3)

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 3 artiklan 1 kohdan d alakohdan mukaan unionilla on yksinomainen toimivalta, kun kyseessä on meren elollisten luonnonvarojen säilyttäminen. Koska lohi on anadrominen laji, Itämeren merilohikantoja ei pystytä säilyttämään, jollei toteuteta toimenpiteitä niiden suojelemiseksi jokivaiheen aikana. Sen vuoksi myös tällaiset toimenpiteet kuuluvat unionin yksinomaiseen toimivaltaan pyrittäessä säilyttämään meren elollisia luonnonvaroja koko niiden vaelluksen ajan, ja ne olisi sisällytettävä monivuotiseen suunnitelmaan.

| (4) | Luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21 päivänä toukokuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/43/ETY (3) mukaan lohi on unionin tärkeänä pitämä laji, ja kyseisen direktiivin mukaisesti toteutettavien toimenpiteiden on oltava sellaisia, että kyseisen lajin hyödyntäminen ei ole ristiriidassa sen suotuisan suojelun tason säilyttämisen kanssa. Sen vuoksi on tarpeen varmistaa, että lohen suojelemiseksi tämän asetuksen nojalla toteutettavat toimenpiteet ovat yhdenmukaisia ja koordinoituja mainitun direktiivin nojalla toteutettavien toimenpiteiden kanssa.
  Ajosiimakalastuksen kieltäminen on myös merkittävä lohikantoja parantava toimenpide, sillä se vähentää alamittaisten lohien poisheittoa. [tark. 1] |
| --- | --- |

(4)

Luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21 päivänä toukokuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/43/ETY (3) mukaan lohi on unionin tärkeänä pitämä laji, ja kyseisen direktiivin mukaisesti toteutettavien toimenpiteiden on oltava sellaisia, että kyseisen lajin hyödyntäminen ei ole ristiriidassa sen suotuisan suojelun tason säilyttämisen kanssa. Sen vuoksi on tarpeen varmistaa, että lohen suojelemiseksi tämän asetuksen nojalla toteutettavat toimenpiteet ovat yhdenmukaisia ja koordinoituja mainitun direktiivin nojalla toteutettavien toimenpiteiden kanssa.
  Ajosiimakalastuksen kieltäminen on myös merkittävä lohikantoja parantava toimenpide, sillä se vähentää alamittaisten lohien poisheittoa. [tark. 1]

| (5) | Yhteisön vesipolitiikan puitteista 23 päivänä lokakuuta 2000 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2000/60/EY (4) pyritään sellaisen vesiympäristön suojelemiseen, säilyttämiseen ja parantamiseen, jossa lohi viettää osan elinkierrostaan. Itämeren lohikantaa koskevan monivuotisen suunnitelman pitäisi edistää direktiivin 2000/60/EY tavoitteiden saavuttamista. Tässä asetuksessa ei pitäisi toistaa kyseisessä direktiivissä jo vaadittuja toimenpiteitä, kuten vesipiirin hoitosuunnitelmia, mutta tämän asetuksen ja mainitun direktiivin mukaisten toimenpiteiden välinen koordinointi ja johdonmukaisuus olisi varmistettava lohen elinympäristöjen suojelemiseksi ja parantamiseksi sisävesillä. |
| --- | --- |

(5)

Yhteisön vesipolitiikan puitteista 23 päivänä lokakuuta 2000 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2000/60/EY (4) pyritään sellaisen vesiympäristön suojelemiseen, säilyttämiseen ja parantamiseen, jossa lohi viettää osan elinkierrostaan. Itämeren lohikantaa koskevan monivuotisen suunnitelman pitäisi edistää direktiivin 2000/60/EY tavoitteiden saavuttamista. Tässä asetuksessa ei pitäisi toistaa kyseisessä direktiivissä jo vaadittuja toimenpiteitä, kuten vesipiirin hoitosuunnitelmia, mutta tämän asetuksen ja mainitun direktiivin mukaisten toimenpiteiden välinen koordinointi ja johdonmukaisuus olisi varmistettava lohen elinympäristöjen suojelemiseksi ja parantamiseksi sisävesillä.

| (6) | Johannesburgissa vuonna 2002 pidetyssä kestävän kehityksen huippukokouksessa sovitussa täytäntöönpanosuunnitelmassa todetaan, että kaikki kaupalliset kannat olisi vuoteen 2015 mennessä palautettava tasoille, joilla voidaan saada kestävä enimmäistuotto.
  Tämä on ollut oikeudellinen velvoite YK:n merioikeusyleissopimuksen perusteella vuodesta 1994 lähtien.

  ICESin

  HELCOMin
  mukaan Itämeren lohikantojen kohdalla tämä taso vastaa joissa sellaista smolttituotannon tasoa, joka on 60–75 prosenttia

  80 prosenttia
  eri luonnonlohijokien potentiaalisesta smolttituotantokapasiteetista. Monivuotisen suunnitelman päämääriä ja tavoitteita laadittaessa perustana olisi käytettävä tutkimustietoa. [tark. 2] |
| --- | --- |

(6)

Johannesburgissa vuonna 2002 pidetyssä kestävän kehityksen huippukokouksessa sovitussa täytäntöönpanosuunnitelmassa todetaan, että kaikki kaupalliset kannat olisi vuoteen 2015 mennessä palautettava tasoille, joilla voidaan saada kestävä enimmäistuotto.
  Tämä on ollut oikeudellinen velvoite YK:n merioikeusyleissopimuksen perusteella vuodesta 1994 lähtien.

  ICESin

  HELCOMin
  mukaan Itämeren lohikantojen kohdalla tämä taso vastaa joissa sellaista smolttituotannon tasoa, joka on 60–75 prosenttia

  80 prosenttia
  eri luonnonlohijokien potentiaalisesta smolttituotantokapasiteetista. Monivuotisen suunnitelman päämääriä ja tavoitteita laadittaessa perustana olisi käytettävä tutkimustietoa. [tark. 2]

| (6 a) | Smolttituotantokapasiteetti on karkea indikaattori lohikannan terveydentilasta joessa. Ennen kuin smolttituotantoa voidaan käyttää indikaattorina edellytetään tiettyjen olettamuksien täyttymistä. Lisäksi smolttituotannon tasoon vaikuttaa tekijöitä, jotka vaikeuttavat smolttituotannon ja lohikannan terveydentilan välisen riippuvuussuhteen osoittamista. Naaraspuolisen lohen jokiin palauttamisen tasoa olisi näin ollen käytettävä lohikannan terveydentilan mahdollisena toisena indikaattorina. [tark. 3] |
| --- | --- |

(6 a)

Smolttituotantokapasiteetti on karkea indikaattori lohikannan terveydentilasta joessa. Ennen kuin smolttituotantoa voidaan käyttää indikaattorina edellytetään tiettyjen olettamuksien täyttymistä. Lisäksi smolttituotannon tasoon vaikuttaa tekijöitä, jotka vaikeuttavat smolttituotannon ja lohikannan terveydentilan välisen riippuvuussuhteen osoittamista. Naaraspuolisen lohen jokiin palauttamisen tasoa olisi näin ollen käytettävä lohikannan terveydentilan mahdollisena toisena indikaattorina. [tark. 3]

| (7) | Tutkimustietojen mukaan Itämeren lohikantojen geneettinen saastuminen voi johtaa siihen, että alkuperäispopulaatioiden eloonjäämisaste alenee, runsaus hupenee ja geneettinen kyky selvitä taudeista ja sopeutua paikallisiin muuttuviin ympäristöolosuhteisiin heikkenee. Sen vuoksi Itämeren lohikantojen geneettisen eheyden ja monimuotoisuuden säilyttäminen on keskeinen tekijä kantojen säilymisessä, ja se olisi otettava yhdeksi monivuotisen suunnitelman tavoitteista. |
| --- | --- |

(7)

Tutkimustietojen mukaan Itämeren lohikantojen geneettinen saastuminen voi johtaa siihen, että alkuperäispopulaatioiden eloonjäämisaste alenee, runsaus hupenee ja geneettinen kyky selvitä taudeista ja sopeutua paikallisiin muuttuviin ympäristöolosuhteisiin heikkenee. Sen vuoksi Itämeren lohikantojen geneettisen eheyden ja monimuotoisuuden säilyttäminen on keskeinen tekijä kantojen säilymisessä, ja se olisi otettava yhdeksi monivuotisen suunnitelman tavoitteista.

| (8) | Kalastuskuolevuuden meressä ja joissa olisi oltava sellaisella tasolla, että tuloksena on sen kokoinen luonnonlohikanta, josta saadaan kestävä enimmäistuotto asetettujen tavoitteiden ja aikataulujen mukaisesti. Kalastuskuolevuustaso merellä olisi määriteltävä tieteellis-teknis-taloudellisen kalastuskomitean lausunnon perusteella. |
| --- | --- |

(8)

Kalastuskuolevuuden meressä ja joissa olisi oltava sellaisella tasolla, että tuloksena on sen kokoinen luonnonlohikanta, josta saadaan kestävä enimmäistuotto asetettujen tavoitteiden ja aikataulujen mukaisesti. Kalastuskuolevuustaso merellä olisi määriteltävä tieteellis-teknis-taloudellisen kalastuskomitean lausunnon perusteella.

| (9) | Suunnitelman täytäntöönpanon tehostamiseksi ja jokaisen joen lohikannan erityispiirteiden huomioon ottamiseksi asianomaisten jäsenvaltioiden olisi voitava määritellä lohen kalastuskuolevuuden taso, TAC ja eräät joissaan toteutettavat tekniset säilyttämistoimenpiteet SEUT-sopimuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(9)

Suunnitelman täytäntöönpanon tehostamiseksi ja jokaisen joen lohikannan erityispiirteiden huomioon ottamiseksi asianomaisten jäsenvaltioiden olisi voitava määritellä lohen kalastuskuolevuuden taso, TAC ja eräät joissaan toteutettavat tekniset säilyttämistoimenpiteet SEUT-sopimuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

| (10) | Jäsenvaltioiden olisi tämän asetuksen mukaisia toimenpiteitä toteuttaessaan noudatettava kansainvälisiä velvoitteitaan, erityisesti 10 päivänä joulukuuta 1982 tehdyn Yhdistyneiden kansakuntien merioikeusyleissopimuksen (5) 66 artiklasta johtuvia velvoitteita, joiden mukaan anadromisten kantojen alkuperävaltion ja muiden valtioiden tulee tehdä yhteistyötä näiden kantojen säilyttämiseksi ja hoitamiseksi. |
| --- | --- |

(10)

Jäsenvaltioiden olisi tämän asetuksen mukaisia toimenpiteitä toteuttaessaan noudatettava kansainvälisiä velvoitteitaan, erityisesti 10 päivänä joulukuuta 1982 tehdyn Yhdistyneiden kansakuntien merioikeusyleissopimuksen (5) 66 artiklasta johtuvia velvoitteita, joiden mukaan anadromisten kantojen alkuperävaltion ja muiden valtioiden tulee tehdä yhteistyötä näiden kantojen säilyttämiseksi ja hoitamiseksi.

| (11) | Olisi säädettävä siitä, miten komissio arvioi jäsenvaltioiden toimenpiteiden asianmukaisuutta ja tehokkuutta monivuotisessa suunnitelmassa vahvistettujen tavoitteiden perusteella. |
| --- | --- |

(11)

Olisi säädettävä siitä, miten komissio arvioi jäsenvaltioiden toimenpiteiden asianmukaisuutta ja tehokkuutta monivuotisessa suunnitelmassa vahvistettujen tavoitteiden perusteella.

| (12) | Tutkimustietojen mukaan
  sopimattomilla
  istutuksilla voi olla merkittäviä vaikutuksia Itämeren lohikannan geneettiseen monimuotoisuuteen ja . Viljellyn kalan istuttaminen joka vuosi Itämereen suuressa määrin saattaa

  voisi myös
  vaarantaa luonnonlohen

  luonnonlohikantojen
  geneettisen eheyden, minkä vuoksi se olisi lopetettava asteittain. Sen vuoksi

  . Tätä silmällä pitäen tuki-istutuksia olisi valvottava nykyistä tiukemmin. Lohen tuki-istutusmateriaalin kasvattamiseen ja viljelyyn tarkoitetun geneettisen materiaalin hankkimista koskevat edellytykset ja istutusedellytykset olisi vahvistettava
  tässä monivuotisessa suunnitelmassa olisi vahvistettava istutusedellytykset

  , jotta varmistetaan, että tuki-istutuksilla ei ole epäsuotuisia vaikutuksia geneettiseen monimuotoisuuteen
  . [tark. 4] |
| --- | --- |

(12)

Tutkimustietojen mukaan
  sopimattomilla
  istutuksilla voi olla merkittäviä vaikutuksia Itämeren lohikannan geneettiseen monimuotoisuuteen ja . Viljellyn kalan istuttaminen joka vuosi Itämereen suuressa määrin saattaa

  voisi myös
  vaarantaa luonnonlohen

  luonnonlohikantojen
  geneettisen eheyden, minkä vuoksi se olisi lopetettava asteittain. Sen vuoksi

  . Tätä silmällä pitäen tuki-istutuksia olisi valvottava nykyistä tiukemmin. Lohen tuki-istutusmateriaalin kasvattamiseen ja viljelyyn tarkoitetun geneettisen materiaalin hankkimista koskevat edellytykset ja istutusedellytykset olisi vahvistettava
  tässä monivuotisessa suunnitelmassa olisi vahvistettava istutusedellytykset

  , jotta varmistetaan, että tuki-istutuksilla ei ole epäsuotuisia vaikutuksia geneettiseen monimuotoisuuteen
  . [tark. 4]

| (13) | Palautusistutuksia potentiaalisiin lohijokiin pidetään eräin edellytyksin säilyttämistoimenpiteenä, sillä ne vaikuttavat positiivisesti lohen kokonaismäärään ja kalastukseen, koska voivat palauttaa itsensä ylläpitäviä lohipopulaatioita ennalleen. Olisi säädettävä palautusistutusten sallimisesta silloin kun ne täyttävät kyseiset Euroopan kalatalousrahastosta 27 päivänä heinäkuuta 2006 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1198/2006 (6) 38 artiklan 2 kohdan mukaiset tukikelpoisuusedellytykset. |
| --- | --- |

(13)

Palautusistutuksia potentiaalisiin lohijokiin pidetään eräin edellytyksin säilyttämistoimenpiteenä, sillä ne vaikuttavat positiivisesti lohen kokonaismäärään ja kalastukseen, koska voivat palauttaa itsensä ylläpitäviä lohipopulaatioita ennalleen. Olisi säädettävä palautusistutusten sallimisesta silloin kun ne täyttävät kyseiset Euroopan kalatalousrahastosta 27 päivänä heinäkuuta 2006 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1198/2006 (6) 38 artiklan 2 kohdan mukaiset tukikelpoisuusedellytykset.

| (14) | Koska lohen istutus voi olla nykyisin pakollista eräissä jäsenvaltioissa ja jotta jäsenvaltioilla olisi aikaa mukautua näihin vaatimuksiin, Lohen muiden istutusten kuin tuki- ja palautusistutusten olisi edelleen oltava sallittuja
  enintään 10 vuoden ajan, jos
  tämän asetuksen voimaantuloa seuraavan seitsemän vuoden pituisen siirtymäkauden ajan

  ajanjakson päätyttyä luonnonvaraisen smoltin tuotanto on 80 prosenttia potentiaalisesta smolttituotantokapasiteetista tietyssä joessa. Jos tätä tavoitetta ei saavuteta, lohen muita istutuksia kuin tuki- ja palautusistutuksia voidaan jatkaa edelleen 10 vuoden ajan sen jälkeen kun asianomainen jäsenvaltio on analysoinut tavoitteen saavuttamisen epäonnistumiseen johtaneet syyt ja poistanut ne
  .
  On mahdollista, että lohen istutus on nykyisin pakollista eräissä jäsenvaltioissa, ja jäsenvaltioille on annettava aikaa mukautua näihin vaatimuksiin
  . [tark. 5] |
| --- | --- |

(14)

Koska lohen istutus voi olla nykyisin pakollista eräissä jäsenvaltioissa ja jotta jäsenvaltioilla olisi aikaa mukautua näihin vaatimuksiin, Lohen muiden istutusten kuin tuki- ja palautusistutusten olisi edelleen oltava sallittuja
  enintään 10 vuoden ajan, jos
  tämän asetuksen voimaantuloa seuraavan seitsemän vuoden pituisen siirtymäkauden ajan

  ajanjakson päätyttyä luonnonvaraisen smoltin tuotanto on 80 prosenttia potentiaalisesta smolttituotantokapasiteetista tietyssä joessa. Jos tätä tavoitetta ei saavuteta, lohen muita istutuksia kuin tuki- ja palautusistutuksia voidaan jatkaa edelleen 10 vuoden ajan sen jälkeen kun asianomainen jäsenvaltio on analysoinut tavoitteen saavuttamisen epäonnistumiseen johtaneet syyt ja poistanut ne
  .
  On mahdollista, että lohen istutus on nykyisin pakollista eräissä jäsenvaltioissa, ja jäsenvaltioille on annettava aikaa mukautua näihin vaatimuksiin
  . [tark. 5]

| (15) | Tässä asetuksessa säädettyjen toimenpiteiden noudattamisen varmistamiseksi olisi vahvistettava erityisiä valvontatoimenpiteitä niiden toimenpiteiden lisäksi, joista säädetään yhteisön valvontajärjestelmästä, jonka tarkoituksena on varmistaa yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjen noudattaminen, 20 päivänä marraskuuta 2009 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1224/2009 (7). |
| --- | --- |

(15)

Tässä asetuksessa säädettyjen toimenpiteiden noudattamisen varmistamiseksi olisi vahvistettava erityisiä valvontatoimenpiteitä niiden toimenpiteiden lisäksi, joista säädetään yhteisön valvontajärjestelmästä, jonka tarkoituksena on varmistaa yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjen noudattaminen, 20 päivänä marraskuuta 2009 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1224/2009 (7).

| (15 a) | Kestävän kalastuksen aikaansaamiseksi sidosryhmien välistä luottamusta ja niiden keskinäisiä yhteydenpitomenetelmiä olisi parannettava. [tark. 6] |
| --- | --- |

(15 a)

Kestävän kalastuksen aikaansaamiseksi sidosryhmien välistä luottamusta ja niiden keskinäisiä yhteydenpitomenetelmiä olisi parannettava. [tark. 6]

| (16) | Merkittävä osa lohta pyytävistä rannikkoaluksista on alle 10 metrin pituisia. Sen vuoksi asetuksen (EY) N:o 1224/2009 14 artiklassa säädettyä kalastuspäiväkirjan käyttöä ja 17 artiklassa säädettyä ennakkoilmoitusta olisi sovellettava kaikkiin
  kaupallisiin kalastusaluksiin ja virkistyskalastuspalveluja tarjoaviin
  aluksiin. [tark. 7] |
| --- | --- |

(16)

Merkittävä osa lohta pyytävistä rannikkoaluksista on alle 10 metrin pituisia. Sen vuoksi asetuksen (EY) N:o 1224/2009 14 artiklassa säädettyä kalastuspäiväkirjan käyttöä ja 17 artiklassa säädettyä ennakkoilmoitusta olisi sovellettava kaikkiin
  kaupallisiin kalastusaluksiin ja virkistyskalastuspalveluja tarjoaviin
  aluksiin. [tark. 7]

| (17) | Sen varmistamiseksi, että lohisaaliita ei kirjata virheellisesti meritaimeniksi ja näin vältetä asianmukaista valvontaa, velvollisuutta tehdä asetuksen (EY) N:o 1224/2009 17 artiklan mukaisesti ennakkoilmoitus olisi sovellettava kaikkiin aluksiin, joilla pidetään meritaimenta. |
| --- | --- |

(17)

Sen varmistamiseksi, että lohisaaliita ei kirjata virheellisesti meritaimeniksi ja näin vältetä asianmukaista valvontaa, velvollisuutta tehdä asetuksen (EY) N:o 1224/2009 17 artiklan mukaisesti ennakkoilmoitus olisi sovellettava kaikkiin aluksiin, joilla pidetään meritaimenta.

| (17 a) | Jäsenvaltioiden olisi tiukennettava onkimiseen ja muuhun kalastukseen käytettävien virkistyskalastuspalveluja tarjoavien alusten valvonta- ja ennakkoilmoitusjärjestelmiä yksinkertaisen ja tehokkaan järjestelmän varmistamiseksi ja kestävän kalastuksen edistämiseksi. [tark. 8] |
| --- | --- |

(17 a)

Jäsenvaltioiden olisi tiukennettava onkimiseen ja muuhun kalastukseen käytettävien virkistyskalastuspalveluja tarjoavien alusten valvonta- ja ennakkoilmoitusjärjestelmiä yksinkertaisen ja tehokkaan järjestelmän varmistamiseksi ja kestävän kalastuksen edistämiseksi. [tark. 8]

| (17 b) | Meritaimenelle (Salmo trutta) ja lohelle (Salmo salars) olisi määritettävä vähimmäiskoko aluksesta purkamiselle ICES-osa-alueilla 22–32 poiketen siitä, mitä kalavarojen säilyttämisestä teknisten toimenpiteiden avulla Itämeren, Belttien ja Juutinrauman vesialueilla 21 päivänä joulukuuta 2005 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2187/2005

   (8)

  14 artiklassa ja liitteessä IV säädetään. [tark. 9] |
| --- | --- |

(17 b)

Meritaimenelle (Salmo trutta) ja lohelle (Salmo salars) olisi määritettävä vähimmäiskoko aluksesta purkamiselle ICES-osa-alueilla 22–32 poiketen siitä, mitä kalavarojen säilyttämisestä teknisten toimenpiteiden avulla Itämeren, Belttien ja Juutinrauman vesialueilla 21 päivänä joulukuuta 2005 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2187/2005

   (8)

  14 artiklassa ja liitteessä IV säädetään. [tark. 9]

| (18) | Lohikantojen sähkökalastus olisi sallittava tieteellisten tietojen parantamiseksi ja lisäämiseksi. |
| --- | --- |

(18)

Lohikantojen sähkökalastus olisi sallittava tieteellisten tietojen parantamiseksi ja lisäämiseksi.

| (19) | Viime aikaisten tietojen mukaan lohen virkistyskalastus merellä vaikuttaa merkittävästi lohikantoihin, vaikka tiedot eivät ole kovin tarkkoja. Erityisesti kaupallisia virkistyskalastuspalveluja tarjoavien yritysten alukset saattavat pyytää merkittävän osan Itämeren lohisaaliista. Sen vuoksi on monivuotisen suunnitelman toiminnan kannalta asianmukaista ottaa käyttöön erityisiä hoitotoimenpiteitä tällaisen toiminnan

  virkistyskalastustoiminnan
  valvomiseksi. [tark. 10] |
| --- | --- |

(19)

Viime aikaisten tietojen mukaan lohen virkistyskalastus merellä vaikuttaa merkittävästi lohikantoihin, vaikka tiedot eivät ole kovin tarkkoja. Erityisesti kaupallisia virkistyskalastuspalveluja tarjoavien yritysten alukset saattavat pyytää merkittävän osan Itämeren lohisaaliista. Sen vuoksi on monivuotisen suunnitelman toiminnan kannalta asianmukaista ottaa käyttöön erityisiä hoitotoimenpiteitä tällaisen toiminnan

  virkistyskalastustoiminnan
  valvomiseksi. [tark. 10]

| (19 a) | Olisi edistettävä ja tuettava verkossa toimivien saaliiden ilmoittamisjärjestelmien perustamista jäsenvaltioissa tai niiden välillä, jotta ilmoittaminen olisi entistä helpompaa. Ilmoitettuja saaliita koskevien tietojen olisi oltava julkisesti saatavilla. Saaliin erityistä pyyntialuetta ei olisi kuitenkaan ilmoitettava, jotta kalastajia ei kannustettaisi kohdistamaan toimintaansa tähän erityiseen pyyntialueeseen. [tark. 11] |
| --- | --- |

(19 a)

Olisi edistettävä ja tuettava verkossa toimivien saaliiden ilmoittamisjärjestelmien perustamista jäsenvaltioissa tai niiden välillä, jotta ilmoittaminen olisi entistä helpompaa. Ilmoitettuja saaliita koskevien tietojen olisi oltava julkisesti saatavilla. Saaliin erityistä pyyntialuetta ei olisi kuitenkaan ilmoitettava, jotta kalastajia ei kannustettaisi kohdistamaan toimintaansa tähän erityiseen pyyntialueeseen. [tark. 11]

| (20) | Jotta tässä asetuksessa asetetut tavoitteet saavutettaisiin tehokkaasti ja jotta kantojen tilojen muutoksiin voitaisiin reagoida nopeasti, komissiolle olisi perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti siirrettävä valta antaa säädöksiä tämän asetuksen 6, 7, 11 ja 25 artiklassa säädettyjen, muiden kuin olennaisten osien osalta. Kyseisen säädösvallan olisi koskettava mahdollisuutta mukauttaa kalastuskuolevuustasoa meressä, muuttaa luonnonlohijokien luetteloa ja eräitä tämän asetuksen liitteisiin sisältyviä teknisiä tietoja sekä vahvistaa Itämeren lohikantoja koskevia toimenpiteitä silloin kun jäsenvaltioiden toimenpiteet johdanto-osan 9 kappaleessa mainitun toimivallan nojalla jäävät antamatta tai kun niitä pidetään tehottomina. |
| --- | --- |

(20)

Jotta tässä asetuksessa asetetut tavoitteet saavutettaisiin tehokkaasti ja jotta kantojen tilojen muutoksiin voitaisiin reagoida nopeasti, komissiolle olisi perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti siirrettävä valta antaa säädöksiä tämän asetuksen 6, 7, 11 ja 25 artiklassa säädettyjen, muiden kuin olennaisten osien osalta. Kyseisen säädösvallan olisi koskettava mahdollisuutta mukauttaa kalastuskuolevuustasoa meressä, muuttaa luonnonlohijokien luetteloa ja eräitä tämän asetuksen liitteisiin sisältyviä teknisiä tietoja sekä vahvistaa Itämeren lohikantoja koskevia toimenpiteitä silloin kun jäsenvaltioiden toimenpiteet johdanto-osan 9 kappaleessa mainitun toimivallan nojalla jäävät antamatta tai kun niitä pidetään tehottomina.

| (20 a) | Komission olisi varmistettava, että jäsenvaltiot toteuttavat tarvittavat hallinnolliset tai rikosoikeudelliset toimenpiteet laitonta, ilmoittamatonta ja sääntelemätöntä kalastusta koskevan ongelman ratkaisemiseksi. [tark. 12] |
| --- | --- |

(20 a)

Komission olisi varmistettava, että jäsenvaltiot toteuttavat tarvittavat hallinnolliset tai rikosoikeudelliset toimenpiteet laitonta, ilmoittamatonta ja sääntelemätöntä kalastusta koskevan ongelman ratkaisemiseksi. [tark. 12]

| (21) | Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asianomaiset asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti. |
| --- | --- |

(21)

Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asianomaiset asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti.

| (22) | Tämän asetuksen 12 artiklassa säädettyjen lohi-istutuksia koskevien säännösten yhdenmukaisen täytäntöönpanon varmistamiseksi komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovalta. Täytäntöönpanovaltaa olisi käytettävä yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, 16 päivänä helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (9) mukaisesti. |
| --- | --- |

(22)

Tämän asetuksen 12 artiklassa säädettyjen lohi-istutuksia koskevien säännösten yhdenmukaisen täytäntöönpanon varmistamiseksi komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovalta. Täytäntöönpanovaltaa olisi käytettävä yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, 16 päivänä helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (9) mukaisesti.

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

I LUKU

KOHDE, SOVELTAMISALA JA MÄÄRITELMÄT

1 artikla

Kohde

Tässä asetuksessa vahvistetaan Itämeren lohikannan säilyttämistä ja hoitoa koskeva monivuotinen suunnitelma, jäljempänä ”suunnitelma”.

2 artikla

Soveltamisala

Suunnitelmaa sovelletaan kaupalliseen kalastukseen
  ja virkistyskalastukseen
  Itämerellä ja siihen yhteydessä olevissa joissa, jotka sijaitsevat jäsenvaltioiden, jäljempänä ”asianomaiset jäsenvaltiot”, alueella. [tark. 13]

| b) | lohen virkistyskalastukseen Itämerellä silloin kun kalastusta harjoittavat virkistyskalastuspalveluja tarjoavat alukset.
  [tark. 14] |
| --- | --- |

b)

lohen virkistyskalastukseen Itämerellä silloin kun kalastusta harjoittavat virkistyskalastuspalveluja tarjoavat alukset.
  [tark. 14]

3 artikla

Määritelmät

1.   Tämän asetuksen soveltamiseksi sovelletaan elollisten vesiluonnonvarojen säilyttämisestä ja kestävästä hyödyntämisestä yhteisessä kalastuspolitiikassa 20 päivänä joulukuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2371/2002 (10) 3 artiklassa, direktiivin 2000/60/EY 2 artiklassa ja asetuksen (EY) N:o 1224/2009 4 artiklassa säädettyjä määritelmiä.

2.   Lisäksi sovelletaan seuraavia määritelmiä:

| a) | ”Itämerellä” tarkoitetaan ICES-osa-alueita 22–32; |
| --- | --- |

a)

”Itämerellä” tarkoitetaan ICES-osa-alueita 22–32;

| b) | ”Itämeren alueen joilla” tarkoitetaan jokia, jotka ovat yhteydessä Itämereen jäsenvaltioiden alueella; |
| --- | --- |

b)

”Itämeren alueen joilla” tarkoitetaan jokia, jotka ovat yhteydessä Itämereen jäsenvaltioiden alueella;

| c) | ”Itämeren lohikannalla” tarkoitetaan kaikkia Itämeren ja Itämeren alueen jokien luonnonvaraisia ja viljeltyjä lohikantoja; |
| --- | --- |

c)

”Itämeren lohikannalla” tarkoitetaan kaikkia Itämeren ja Itämeren alueen jokien luonnonvaraisia ja viljeltyjä lohikantoja;

| d) | ”luonnonlohijoella” tarkoitetaan liitteessä I lueteltuja jokia, joissa on itsensä ylläpitäviä luonnonlohikantoja ja joihin ei istuteta lainkaan viljeltyä lohta tai istutetaan sitä rajoitetusti; |
| --- | --- |

d)

”luonnonlohijoella” tarkoitetaan liitteessä I lueteltuja jokia, joissa on itsensä ylläpitäviä luonnonlohikantoja ja joihin ei istuteta lainkaan viljeltyä lohta tai istutetaan sitä rajoitetusti;

| e) | ”potentiaalisella lohijoella” tarkoitetaan jokea, jossa on aiemmin ollut luonnonlohikanta/luonnonlohikantoja ja jossa ei nykyisellään tapahdu luontaista lisääntymistä tai sitä tapahtuu vain vähän mutta johon on mahdollista palauttaa itsensä ylläpitävä luonnonlohikanta; |
| --- | --- |

e)

”potentiaalisella lohijoella” tarkoitetaan jokea, jossa on aiemmin ollut luonnonlohikanta/luonnonlohikantoja ja jossa ei nykyisellään tapahdu luontaista lisääntymistä tai sitä tapahtuu vain vähän mutta johon on mahdollista palauttaa itsensä ylläpitävä luonnonlohikanta;

| f) | ”potentiaalisella smolttituotantokapasiteetilla” tarkoitetaan smolttien tuotantokapasiteettia kussakin joessa asianmukaisten jokikohtaisten tekijöiden perusteella; |
| --- | --- |

f)

”potentiaalisella smolttituotantokapasiteetilla” tarkoitetaan smolttien tuotantokapasiteettia kussakin joessa asianmukaisten jokikohtaisten tekijöiden perusteella;

| g) | ”teknisillä säilyttämistoimenpiteillä” tarkoitetaan toimenpiteitä, joilla säännellään lajikoostumusta, saaliiden koostumusta kalojen koon suhteen ja kalastustoiminnasta johtuvien ekosysteemien osatekijöiden vaikutusta sääntelemällä pyydysten käyttöä ja rakennetta sekä rajoittamalla kalastusalueille pääsyä; |
| --- | --- |

g)

”teknisillä säilyttämistoimenpiteillä” tarkoitetaan toimenpiteitä, joilla säännellään lajikoostumusta, saaliiden koostumusta kalojen koon suhteen ja kalastustoiminnasta johtuvien ekosysteemien osatekijöiden vaikutusta sääntelemällä pyydysten käyttöä ja rakennetta sekä rajoittamalla kalastusalueille pääsyä;

| h) | ”tuki-istutuksella” tarkoitetaan viljellyn lohen smolttien tai sitä aiemmassa elinkierron vaiheessa olevien kalojen laskemista tarkoituksellisesti luonnonlohijokiin; |
| --- | --- |

h)

”tuki-istutuksella” tarkoitetaan viljellyn lohen smolttien tai sitä aiemmassa elinkierron vaiheessa olevien kalojen laskemista tarkoituksellisesti luonnonlohijokiin;

| h a)” | virkistyskalastuksella” tarkoitetaan poiketen siitä, mitä asetuksen (EY) N:o 1224/2009 4 artiklan 28 kohdassa säädetään, ei-kaupallista kalastustoimintaa, jossa käytetään kaikentyyppisiä aluksia ja pyydyksiä sekä kaupallisiin että ei-kaupallisiin tarkoituksiin; [tark. 15] |
| --- | --- |

h a)”

virkistyskalastuksella” tarkoitetaan poiketen siitä, mitä asetuksen (EY) N:o 1224/2009 4 artiklan 28 kohdassa säädetään, ei-kaupallista kalastustoimintaa, jossa käytetään kaikentyyppisiä aluksia ja pyydyksiä sekä kaupallisiin että ei-kaupallisiin tarkoituksiin; [tark. 15]

| i) | ”palautusistutuksella” tarkoitetaan viljellyn lohen smolttien tai sitä aiemmassa elinkierron vaiheessa olevien kalojen laskemista potentiaalisiin lohijokiin; |
| --- | --- |

i)

”palautusistutuksella” tarkoitetaan viljellyn lohen smolttien tai sitä aiemmassa elinkierron vaiheessa olevien kalojen laskemista potentiaalisiin lohijokiin;

| j) | ”virkistyskalastuspalveluja tarjoavalla aluksella” tarkoitetaan sellaisen yrityksen alusta, joka tarjoaa Itämeren lohen virkistyskalastusta varten palveluja, mukaan luettuina kalastusvälineiden käyttöönanto, kuljetus ja/tai opastus; |
| --- | --- |

j)

”virkistyskalastuspalveluja tarjoavalla aluksella” tarkoitetaan sellaisen yrityksen alusta, joka tarjoaa Itämeren lohen virkistyskalastusta varten palveluja, mukaan luettuina kalastusvälineiden käyttöönanto, kuljetus ja/tai opastus;

| k) | ”suurimmalla sallitulla saaliilla” (TAC) tarkoitetaan Itämeren lohen määrää, joka voidaan pyytää ja purkaa aluksesta kunakin vuonna. |
| --- | --- |

k)

”suurimmalla sallitulla saaliilla” (TAC) tarkoitetaan Itämeren lohen määrää, joka voidaan pyytää ja purkaa aluksesta kunakin vuonna.

II LUKU

TAVOITTEET

4 artikla

Päämäärät

Suunnitelman päämääränä on varmistaa, että

| a) | Itämeren lohikantaa hyödynnetään kestävällä tavalla kestävän enimmäistuoton periaatteen mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

Itämeren lohikantaa hyödynnetään kestävällä tavalla kestävän enimmäistuoton periaatteen mukaisesti;

| b) | Itämeren lohikannan geneettinen eheys ja monimuotoisuus ovat turvatut. |
| --- | --- |

b)

Itämeren lohikannan geneettinen eheys ja monimuotoisuus ovat turvatut.

III LUKU

TAVOITTEET

5 artikla

Luonnonlohikantojen tavoitteet

1.   Luonnonlohijoissa, jotka ovat ... (*) saavuttaneet 50 prosenttia potentiaalisesta smolttituotantokapasiteetista, luonnonvaraisen smolttituotannon on kasvettava jokaisessa joessa 75 prosenttiin

  80 prosenttia
  potentiaalisesta smolttituotantokapasiteetista viiden vuoden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta viimeistään ... (**). [tark. 16]

2.   Luonnonlohijoissa, jotka eivät ole ... (***) saavuttaneet 50:tä prosenttia potentiaalisesta smolttituotantokapasiteetista, luonnonvaraisen smolttituotannon on kasvettava jokaisessa joessa 50 prosenttiin potentiaalisesta smolttituotantokapasiteetista viimeistään ... (****) ja 75 prosenttiin

  80 prosenttiin
  potentiaalisesta smolttituotantokapasiteetista kymmenen vuoden viimeistään ... (*****). [tark. 17]

3.   Kymmenen vuodenViimeistään ... (*****) luonnonvaraisen smolttituotannon on pysyttävä jokaisessa luonnonlohijoessa vähintään 75 prosentissa

  80 prosentissa
  potentiaalisesta smolttituotantokapasiteetista. [tark. 18]

4.   Asianomaiset jäsenvaltiot voivat asettaa tiukempia jokikohtaisia tavoitteita
  , kuten jokeen palaavien kutukypsien kalojen määrään perustuvia tavoitteita
  . [tark. 19]

Asianomaisten jäsenvaltioiden on esitettävä ja julkaistava tiedot jokiinsa palaavista naaraspuolisista lohista. [tark. 20]

IV LUKU

PYYNTISÄÄNNÖT

6 artikla

TACin määrittäminen joissa

1.   Lohikantojen vuotuinen TAC luonnonlohijoissa ei saa ylittää 2 kohdassa tarkoitettua kalastuskuolevuutta vastaavaa tasoa.

2.   Kunkin jäsenvaltion on määriteltävä lohikantojen kalastuskuolevuustaso luonnonlohijoissa 5 artiklassa vahvistettujen tavoitteiden sekä tieteellis-teknis-taloudellisen kalastuskomitean ja ICESin lausuntojen mukaisesti, ja mainittujen elinten on arvioitava sitä säännöllisesti uudelleen silloin kun saadaan lisätietoja tai joen ominaisuudet muuttuvat. Tätä varten jäsenvaltioiden on otettava huomioon potentiaalinen smolttituotantokapasiteetti, jonka ICES on laskenut kullekin joelle asiaan liittyvien jokikohtaisten parametrien perusteella, ja mainitun elimen on arvioitava sitä säännöllisesti uudelleen silloin kun saadaan lisätietoja tai joen ominaisuudet muuttuvat.

3.   Asianomaisten jäsenvaltioiden on julkaistava kalastuskuolevuustaso luonnonlohijoissa ja vastaava lohen TAC asetuksen (EY) N:o 1224/2009 114 artiklan mukaisesti perustamansa verkkosivuston julkisessa osiossa viimeistään ... (******) ja tarkistettava kyseiset tiedot vuosittain.

4.   Komissio arvioi jäsenvaltioiden tämän artiklan mukaisesti toteuttamien toimenpiteiden johdonmukaisuuden ja tehokkuuden joka kolmas vuosi 4 ja 5 artiklassa säädettyjen päämäärien ja tavoitteiden perusteella. [tark. 21]

5.   Komissiolla on valta antaa delegoituja säädöksiä 26 artiklan mukaisesti kalastuskuolevuustason ja/tai vastaavan TACin määrittämiseksi luonnonlohijoissa ja/tai kiellon vahvistamiseksi asianomaiselle kalastukselle, jos asianomainen jäsenvaltio ei julkaise tällaisia toimenpiteitä tämän asetuksen voimaantulon jälkeisessä määräajassa 1, 2 ja 3 kohdan mukaisesti.

6.   Komissiolla on valta antaa delegoituja säädöksiä 26 artiklan mukaisesti kalastuskuolevuustason ja/tai vastaavan TACin määrittämiseksi luonnonlohijoissa ja/tai kiellon vahvistamiseksi asianomaiselle kalastukselle, jos 4 kohdan mukaisesti tehdyn arvioinnin perusteella katsotaan, että jäsenvaltion toimenpiteet eivät ole johdonmukaisia 4 ja 5 artiklassa säädettyjen päämäärien ja tavoitteiden kanssa tai jos niitä pidetään riittämättöminä kyseisten päämäärien ja tavoitteiden saavuttamiseksi.

7.   Komission vahvistamien toimenpiteiden tarkoituksena on varmistaa 4 ja 5 artiklassa säädettyjen päämäärien ja tavoitteiden saavuttaminen. Kun komissio antaa delegoidun säädöksen, jäsenvaltioiden toimenpiteet lakkaavat olemasta voimassa.

7 artikla

TACin määrittäminen meressä

1.   Lohikantojen vuotuinen TAC meressä ei saa ylittää kalastuskuolevuustasoa 0,1 vastaavaa tasoa.

2.   Jos on selvää osoitusta siitä, että kannan tila on muuttunut ja/tai olemassa oleva kalastuskuolevuustaso ei ole asianmukainen 4 artiklassa säädettyjen tavoitteiden saavuttamiseksi, komissio voi muuttaa 1 kohdassa tarkoitetun merellä todetun kalastuskuolevuustason arvon 26 artiklan mukaisesti annettavin delegoiduin säännöksin.

3.   Jos esiintyy taudinpurkauksia, kriittisen alhaisia postsmolttien eloonjäämisasteita tai muita odottamattomia muutoksia, neuvosto päättää TACista, joka on alhaisempi kuin TAC, joka johtuisi 1 kohdassa tarkoitetusta kalastuskuolevuustasosta.

8 artikla

Kansallisen kiintiön käyttö ja virkistyskalastuspalveluja tarjoavat alukset

  virkistyskalastuksessa [tark. 22]

Virkistyskalastuspalveluja tarjoavien alusten

  Virkistyskalastuksessa
  merellä pyytämät

  pyydetyt
  lohet
  ja virkistyskalastuksessa rannikolla ja joissa pyydetyt lohet
  lasketaan kansalliseen kiintiöön. [tark. 23]

IV a LUKU

ALUKSESTA PURETTAVAN LOHEN JA MERITAIMENEN VÄHIMMÄISKOKO

8 a artikla

Poiketen siitä, mitä asetuksen (EY) N:o 2187/2005 14 artiklassa säädetään, aluksesta purettavan lohen vähimmäiskooksi olisi vahvistettava 60 cm ja meritaimenen 50 cm kullakin tämän artiklan 3 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetulla ICES-osa-alueella. [tark. 26]

V LUKU

TEKNISET SÄILYTTÄMISTOIMENPITEET

9 artikla

Jäsenvaltioiden toimenpiteet heikkojen lohikantojen suojelemiseksi joissa

1.   Jos luonnonlohijoki ei ole ... (*******) saavuttanut 50:tä prosenttia potentiaalisesta smolttituotantokapasiteetista, asianomaisten jäsenvaltioiden on otettava käyttöön
  , ylläpidettävä ja tarvittaessa parannettava olemassa olevia
  kansallisia teknisiä säilyttämistoimenpiteitä kahden vuoden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta viimeistään ...

   (********)

  . [tark. 24]

2.   Jotta 1 kohdassa tarkoitetut tekniset säilyttämistoimenpiteet voisivat asianmukaisesti edistää 4 ja 5 artiklassa säädettyjen päämäärien ja tavoitteiden saavuttamista, niiden on perustuttava jokikohtaisiin vaatimuksiin. Tällaisten toimenpiteiden soveltamispaikka on määriteltävä lohen mereen suuntautuvia vaellusreittejä koskevien parhaiden saatavilla olevien tietojen perusteella.

10 artikla

Toimenpiteet muiden lohikantojen suojelemiseksi joissa

Jäsenvaltiot voivat ottaa käyttöön kansallisia teknisiä säilyttämistoimenpiteitä Itämeren alueen joissaan sellaisille lohikannoille, jotka eivät kuulu 9 artiklan soveltamisalaan. Kyseisillä toimenpiteillä on edistettävä 4 ja 5 artiklassa säädettyjen päämäärien ja tavoitteiden saavuttamista.

Komissio tarkastelee valtiontuen suuntaviivoja, jotta helpotetaan jäsenvaltioiden mahdollisuuksia korvata hylkeiden ja merimetsojen aiheuttamia haittoja. [tark. 25]

11 artikla

Komission toimenpiteet

1.   Komissio arvioi joka kolmas vuosi 4 ja 5 artiklassa säädettyjen päämäärien ja tavoitteiden perusteella jäsenvaltioiden 9 ja 10 artiklan mukaisesti toteuttamien toimenpiteiden johdonmukaisuuden ja tehokkuuden erityisesti silloin kun luonnonlohijoki kulkee useassa jäsenvaltiossa. [tark. 27]

2.   Komissiolla on valta antaa 26 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä tarvittavien teknisten säilyttämistoimenpiteiden vahvistamiseksi, jos asianomainen jäsenvaltio ei vahvista tällaisia toimenpiteitä tämän asetuksen voimaantulon jälkeisessä määräajassa 9 artiklan mukaisesti.

3.   Komissiolla on valta antaa 26 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä tarvittavien teknisten säilyttämistoimenpiteiden vahvistamiseksi, jos 1 kohdan mukaisesti tehdyn arvioinnin perusteella katsotaan, että jäsenvaltion toimenpiteet eivät ole johdonmukaisia 4 ja 5 artiklassa säädettyjen päämäärien ja tavoitteiden kanssa tai jos niitä pidetään riittämättöminä kyseisten päämäärien ja tavoitteiden saavuttamiseksi.

4.   Komission vahvistamien toimenpiteiden tarkoituksena on varmistaa 4 ja 5 artiklassa säädettyjen päämäärien ja tavoitteiden saavuttaminen. Kun komissio antaa delegoidun säädöksen, jäsenvaltioiden toimenpiteet lakkaavat olemasta voimassa.

VI LUKU

ISTUTUKSET

12 artikla

Tuki-istutukset

1.   Lohien tuki-istutuksia saa tehdä ainoastaan luonnonlohijokiin. Kuhunkin jokeen istutettu smolttimäärä ei saa ylittää asianomaisen joen arvioitua potentiaalista smolttituotantokapasiteettia

  , kun paikallisen kannan häviämisen estäminen edellyttää sitä
  . [tark. 28]

2.   Tuki-istutukset on tehtävä siten, että eri jokilohikantojen geneettinen monimuotoisuus
  ja vaihtelevuus
  turvataan ottaen huomioon istutusjoen ja lähijokien olemassa olevat kalastot ja maksimoiden istutuksen vaikutukset.
  Smolttien on oltava peräisin lähimmästä mahdollisesta luonnonlohijoesta. [tark. 29]

2 a.
     
  Tuki-istutuksiin tarkoitetut smoltit on merkittävä leikkaamalla niiden rasvaevät. [tark. 30]

3.   Komissio voi vahvistaa

  hyväksyy ...

   (*********)

  mennessä täytäntöönpanosäädökset, joissa vahvistetaan
  tämän artiklan soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt 27 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun tarkastelumenettelyn mukaisesti annettavin täytäntöönpanosäädöksin.
  Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 28 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. [tark. 31]

13 artikla

Palautusistutukset

Palautusistutuksia saa tehdä potentiaalisiin lohijokiin ainoastaan jos

| a) | joessa
  tai sen sivujoissa
  on esteettömät vaellusreitit, asianmukainen veden laatu sekä lohen lisääntymiseen ja kasvuun soveltuva elinympäristö; [tark. 32] |
| --- | --- |

a)

joessa
  tai sen sivujoissa
  on esteettömät vaellusreitit, asianmukainen veden laatu sekä lohen lisääntymiseen ja kasvuun soveltuva elinympäristö; [tark. 32]

| b) | palautusistutuksen tarkoituksena on perustaa elinkelpoinen itsensä ylläpitävä luonnonlohipopulaatio tai parantaa sitä; |
| --- | --- |

b)

palautusistutuksen tarkoituksena on perustaa elinkelpoinen itsensä ylläpitävä luonnonlohipopulaatio tai parantaa sitä;

| c) | käytössä on ennen istutusta ja istutuksen jälkeen sovellettava seurantaohjelma arviointimenettelyineen; |
| --- | --- |

c)

käytössä on ennen istutusta ja istutuksen jälkeen sovellettava seurantaohjelma arviointimenettelyineen;

| d) | käytössä on sopivat ja asianmukaiset säilyttämis- ja hoitotoimenpiteet itsensä ylläpitävän lohipopulaation palautumisen edistämiseksi; |
| --- | --- |

d)

käytössä on sopivat ja asianmukaiset säilyttämis- ja hoitotoimenpiteet itsensä ylläpitävän lohipopulaation palautumisen edistämiseksi;

| d a) | tuki-istutukset on tehtävä siten, että eri jokilohikantojen geneettinen monimuotoisuus turvataan ottamalla huomioon istutusjoen ja lähijokien olemassa olevat kalastot ja samalla maksimoidaan istutuksen vaikutukset. [tark. 34] |
| --- | --- |

d a)

tuki-istutukset on tehtävä siten, että eri jokilohikantojen geneettinen monimuotoisuus turvataan ottamalla huomioon istutusjoen ja lähijokien olemassa olevat kalastot ja samalla maksimoidaan istutuksen vaikutukset. [tark. 34]

| d b) | tuki-istutuksiin tarkoitetut smoltit on merkittävä leikkaamalla niiden rasvaevät; [tark. 35] |
| --- | --- |

d b)

tuki-istutuksiin tarkoitetut smoltit on merkittävä leikkaamalla niiden rasvaevät; [tark. 35]

Saastuttaja maksaa -periaatteen on ohjattava vesistöjen kunnostamista.
  Edellä olevan 1 kohdan mukaista palautusistutusta pidetään asetuksen (EY) N:o 1198/2006 38 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuna säilyttämistoimenpiteenä. [tark. 36]

13 a artikla

Sukukypsien kalojen ja smolttien alkuperä

Sukukypsien kalojen ja smolttien on oltava peräisin lähimmästä mahdollisesta luonnonlohijoesta tai, jos tämä ei ole mahdollista, lähimmästä mahdollisesta luonnonlohivesistöstä. [tark. 33]

14 artikla

Siirtymäkausi

Muita kuin 12 ja 13 artiklan mukaisesti tehtyjä lohen istutuksia saa jatkaa 7 vuoden
  ...
   (**********) saakka tämän asetuksen voimaantulosta

  , ja niitä arvioidaan tarkkaan
  .
  Vaiheittainen lopettaminen toteutetaan joki kerrallaan. Jäsenvaltioiden paikallisten, alueellisten ja/tai kansallisten virastojen on hallinnoitava lopettamista, ja myös paikallisten sidosryhmien on osallistuttava siihen siten, että niiden pätevyyttä elinympäristöjen säilyttämisen ja muiden toimenpiteiden alalla hyödynnetään. Palautusistutuksiin nykyään käytettäviä taloudellisia keinoja koskevat oikeudellisesti sitovat kansalliset päätökset on suunnattava uudelleen tukemaan kalastajia, joihin vaiheittaisen lopettamisen kielteiset vaikutukset ovat mahdollisesti kohdistuneet
  . [tark. 37]

VII LUKU

VALVONTA JA TÄYTÄNTÖÖNPANO

15 artikla

Suhde asetukseen (EY) N:o 1224/2009

Jollei tämän luvun artikloissa toisin säädetä, tässä luvussa säädettyjä valvontatoimenpiteitä sovelletaan niiden lisäksi, joista säädetään asetuksessa (EY) N:o 1224/2009.

Lisäksi asetuksen (EY) N:o 1224/2009 55 artiklan 3 kohtaa ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1224/2009 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 8 päivänä huhtikuuta 2011 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 404/2011

   (11)

  64 ja 65 artiklaa sovelletaan soveltuvin osin kaikkeen lohen virkistyskalastukseen Itämerellä. [tark. 38]

16 artikla

Kalastuspäiväkirjat

Poiketen siitä, mitä asetuksen (EY) N:o 1224/2009 14 artiklassa säädetään, kaiken mittaisten Euroopan unionin kalastusalusten, joilla on lohen kalastuslupa, päälliköiden
  sekä onkimiseen ja muuhun kalastukseen käytettävien virkistyskalastuspalveluja tarjoavien alusten päälliköiden
  on pidettävä toimistaan kalastuspäiväkirjaa asetuksen (EY) N:o 1224/2009 14 artiklassa säädettyjen sääntöjen mukaisesti. [tark. 39]

17 artikla

Ennakkoilmoitukset

Poiketen siitä, mitä asetuksen (EY) N:o 1224/2009 17 artiklan 1 kohdan johdantovirkkeessä säädetään, kaiken mittaisten unionin kalastusalusten
  sekä virkistyskalastuspalveluja tarjoavien alusten
  , joilla on lohen kalastuslupa, päälliköiden on välittömästi kalastustoimen päättymisen jälkeen ilmoitettava lippujäsenvaltionsa toimivaltaisille viranomaisille asetuksen (EY) N:o 1224/2009 17 artiklan 1 kohdassa luetellut tiedot. [tark. 40]

18 artikla

Erityistoimintaluvat

1.   Virkistyskalastuspalveluja tarjoavalla aluksella on oltava lohenkalastusta varten erityistoimintalupa, joka on myönnetty tämän asetuksen liitteen II mukaisesti.

2.   Asianomaisten jäsenvaltioiden on sisällytettävä erityistoimintaluvat asetuksen (EY) N:o 1224/2009 116 artiklan 1 kohdan d alakohdan mukaisesti perustetussa sähköisessä tietokannassa olevaan kalastuslupaluetteloon. Lisäksi niiden on sisällytettävä erityistoimintalupaan liittyvät tiedot asetuksen (EY) N:o 1224/2009 109 artiklassa tarkoitettuun tietokonepohjaiseen varmentamisjärjestelmään.

19 artikla

Saalisilmoitus

  Virkistyskalastusta koskevat saalisilmoitukset [tark. 41]

1.   
  Kaikentyyppisiä
  virkistyskalastuspalveluja tarjoavan aluksen päällikön

  tarjoavien tahojen
  on täytettävä saalisilmoitus liitteen III mukaisesti ja toimitettava se aluksensa

  ja raportoitava
  lippujäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle jokaisen kuukauden viimeisenä päivänä. [tark. 42]

2.   Asianomaisen jäsenvaltion on kirjattava edelliskuun saalisilmoituksiin merkityt tiedot viimeistään jokaisen kuukauden 15 päivänä asetuksen (EY) N:o 1224/2009 116 artiklan 1 kohdan f alakohdan mukaisesti perustettuun sähköiseen tietokantaan ja asetuksen (EY) N:o 1224/2009 109 artiklassa tarkoitettuun tietokonepohjaiseen varmentamisjärjestelmään. Sähköiset tiedot ja saalisilmoitukset on säilytettävä kolmen vuoden ajan.

20 artikla

Purkamistarkastukset

Asianomaisten jäsenvaltioiden on tarkistettava saalisilmoituksiin kirjattujen tietojen paikkansapitävyys tekemällä purkamistarkastuksia. Purkamistarkastusten on koskettava vähintään kymmentä prosenttia

  kahtakymmentä prosenttia
  purkamisten kokonaismäärästä.
  Euroopan kalastuksenvalvontaviraston on valvottava tehokkaasti ja kannustettava jäsenvaltioita tekemään keskitetympiä ja kohdennetumpia tarkastuksia alueilla, joilla epäillään harjoitettavan tai joilla on raportoitu harjoitettavan laitonta, ilmoittamatonta ja sääntelemätöntä kalastusta. [tark. 43]

20 a artikla

Virkistyskalastuksen valvonta

Tämän asetuksen mukainen virkistyskalastuksen valvonta perustuu erityisesti asetuksen (EY) N:o 1224/2009 55 artiklaan sekä asetuksen (EU) N:o 404/2011 64 ja 65 artiklaan. [tark. 44]

21 artikla

Kansalliset valvontaohjelmat

Asetuksen (EY) N:o 1224/2009 46 artiklassa säädettyyn kansalliseen valvontaohjelmaan on myös sisällyttävä vähintään seuraavat:

| a) | tämän asetuksen V luvun mukaisesti laadittujen teknisten säilyttämistoimenpiteiden soveltaminen; |
| --- | --- |

a)

tämän asetuksen V luvun mukaisesti laadittujen teknisten säilyttämistoimenpiteiden soveltaminen;

| b) | kiintiön käyttöä, toimintalupia ja saalisilmoituksia koskevien sääntöjen noudattaminen virkistyskalastuspalveluja tarjoavien alusten
  ja kaikentyyppisiä pyydyksiä käyttävän virkistyskalastuksen
  osalta; [tark. 45] |
| --- | --- |

b)

kiintiön käyttöä, toimintalupia ja saalisilmoituksia koskevien sääntöjen noudattaminen virkistyskalastuspalveluja tarjoavien alusten
  ja kaikentyyppisiä pyydyksiä käyttävän virkistyskalastuksen
  osalta; [tark. 45]

| c) | tuki- ja palautusistutuksia koskevien sääntöjen noudattamisen seuranta. |
| --- | --- |

c)

tuki- ja palautusistutuksia koskevien sääntöjen noudattamisen seuranta.

VIII LUKU

TIETOJEN KERUU

22 artikla

Jokaista nuorten lohien kohorttia voidaan tietojen keruuta varten seurata ennen smolttiutumista sähkökalastuksella kaikissa luonnonlohijoissa.

Komissio voi hyväksyä täytäntöönpanosäädöksiä, joissa määritellään yksityiskohtaiset ehdot sähkökalastukselle uusimman tieteellisen tiedon perusteella. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 28 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. [tark. 46]

22 a artikla

Komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle viimeistään ...

   (***********)

  tulokset tieteellisestä tutkimuksesta, joka koskee petojen, etenkin hylkeiden ja merimetsojen, vaikutusta Itämeren lohikantaan. Komissio laatii näiden tutkimustulosten perusteella Itämeren lohikantaan vaikuttavien petokantojen hallinnointia koskevan suunnitelman, joka saatetaan voimaan viimeistään vuonna 2016. [tark. 47]

22 b artikla

Komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle viimeistään ...

   (************)

  tulokset tieteellisestä tutkimuksesta, joka koskee lohen poisheittoa ja sivusaaliita kaikissa asiaankuuluvissa Itämeren kalastuksissa. [tark. 48]

IX LUKU

JATKOTOIMET

23 artikla

Jäsenvaltioiden raportit

1.   Asianomaisten jäsenvaltioiden on tämän asetuksen voimaantuloa seuraavana kolmantena vuonna viimeistään ...
   (*************) ja sen jälkeen joka kolmas vuosi raportoitava komissiolle V luvun mukaisesti vahvistetuista teknisistä säilyttämistoimenpiteistä ja siitä, miten niillä on saavutettu 5 artiklassa säädetyt tavoitteet. [tark. 49]

2.   Asianomaisten jäsenvaltioiden on viimeistään ... (**************) ja sen jälkeen joka kuudes vuosi

  kolmas vuosi
  raportoitava komissiolle tämän asetuksen täytäntöönpanosta ja 5 artiklassa säädettyjen tavoitteiden saavuttamisesta. Jäsenvaltioiden raporteissa on annettava erityisesti seuraavat tiedot:

[tark. 50]

| a) | kansallisen kalastuksen kehitys mukaan luettuna saaliiden jakautuminen avomerellä, rannikkovesillä ja joissa sekä kaupallisten kalastajien, virkistyskalastuspalveluja tarjoavien yritysten alusten ja muiden virkistyskalastajien kesken; |
| --- | --- |

a)

kansallisen kalastuksen kehitys mukaan luettuna saaliiden jakautuminen avomerellä, rannikkovesillä ja joissa sekä kaupallisten kalastajien, virkistyskalastuspalveluja tarjoavien yritysten alusten ja muiden virkistyskalastajien kesken;

| b) | jokaisen luonnonlohijoen lohenpoikas- ja smolttituotanto sekä paras saatavilla oleva arvio potentiaalisesta smolttituotantokapasiteetista; |
| --- | --- |

b)

jokaisen luonnonlohijoen lohenpoikas- ja smolttituotanto sekä paras saatavilla oleva arvio potentiaalisesta smolttituotantokapasiteetista;

| c) | saatavilla olevat geneettiset tiedot jokaisesta luonnonlohijoesta; |
| --- | --- |

c)

saatavilla olevat geneettiset tiedot jokaisesta luonnonlohijoesta;

| d) | lohen tuki- ja palautusistutukset; |
| --- | --- |

d)

lohen tuki- ja palautusistutukset;

| e) | asetuksen (EY) N:o 1224/2009 46 artiklassa tarkoitetun kansallisen valvontaohjelman täytäntöönpano. |
| --- | --- |

e)

asetuksen (EY) N:o 1224/2009 46 artiklassa tarkoitetun kansallisen valvontaohjelman täytäntöönpano.

24 artikla

Suunnitelman arviointi

Komissio arvioi hoitotoimenpiteiden vaikutuksen Itämeren lohikantaan ja kyseistä kantaa hyödyntävään kalastukseen tämän asetuksen 23 artiklassa tarkoitettujen jäsenvaltioiden raporttien ja tutkimustietojen perusteella sitä vuotta seuraavana vuonna, jona se saa jäsenvaltioiden raportit.

X LUKU

LIITTEIDEN MUUTTAMINEN

25 artikla

Liitteiden muuttaminen

1.   Komissio voi muuttaa liitteessä I olevaa luonnonlohijokien luetteloa pitääkseen sen ajan tasalla tuoreen tutkimustiedon kanssa 26 artiklan mukaisesti annettavin delegoiduin säädöksin.

2.   Komissio voi muuttaa liitteitä II ja III tehokkaan valvonnan varmistamiseksi 26 artiklan mukaisesti annettavin delegoiduin säädöksin.

XI LUKU

MENETTELYSÄÄNNÖKSET

26 artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1.   Komissiolle siirrettyyn valtaan antaa delegoituja säädöksiä sovelletaan tässä artiklassa säädettyjä edellytyksiä.

2.   Valta hyväksyä 6, 7, 11 ja 25 artiklassa tarkoitettuja delegoituja säädöksiä siirretään komissiolle määräämättömäksi ajaksi.

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 6, 7, 11 ja 25 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu toimivallan siirto. Päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai päätöksessä mainittuna myöhempänä päivänä. Päätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4.   Heti kun komissio on hyväksynyt delegoidun säädöksen, se antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

5.   Edellä olevan 6, 7, 11 ja 25 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen kyseisen määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

27 artikla

Toimivallan peruuttaminen

Jos asianomainen jäsenvaltio ei ole toteuttanut tai julkaissut 6 tai 11 artiklassa säädettyjä toimenpiteitä määräajassa tai jos kyseisiä toimenpiteitä pidetään 6 artiklan 4 kohdan tai 11 artiklan 1 kohdan mukaisesti tehdyn arvioinnin perusteella riittämättöminä ja/tai tehottomina, komissio peruuttaa 6 tai 11 artiklassa tarkoitetun asianomaiselle jäsenvaltiolle annetun toimivallan. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu toimivallan siirto. Päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä
  , tai päätöksessä mainittuna myöhempänä päivänä. [tark. 51]

28 artikla

Komiteamenettely

1.   Komissiota avustaa asetuksen (EY) N:o 2371/2002 30 artiklan mukainen kalastus- ja vesiviljelyalan komitea. Kyseinen komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea.

2.   Kun tähän kohtaan viitataan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa.

XII LUKU

LOPPUSÄÄNNÖKSET

29 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tätä asetusta sovelletaan ... päivästä ...kuuta ....

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty ...

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

---

(1)  EUVL C 68, 6.3.2012, s. 47.

1

(2)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 22. marraskuuta 2012.

2

(3)  EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7.

3

(4)  EYVL L 327, 22.12.2000, s. 1.

4

(5)  EYVL L 179, 23.6.1998, s. 1.

5

(6)  EUVL L 223, 15.8.2006, s. 1.

6

(7)  EUVL L 343, 22.12.2009, s. 1.

7

(8)  

  EUVL L 349, 31.12.2005, s. 1.

8

EUVL L 349, 31.12.2005, s. 1.

(9)  EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13.

9

(10)  EYVL L 358, 31.12.2002, s. 59.

10

(*)  Tämän asetuksen voimaantulopäivä.

*

(**)  Seitsemän vuotta tämän asetuksen voimaantulosta.

**

(***)  Tämän asetuksen voimaantulopäivä.

***

(****)  Viisi vuotta tämän asetuksen voimaantulosta.

****

(*****)  Kaksitoista vuotta tämän asetuksen voimaantulosta.

*****

(******)  Vuosi tämän asetuksen voimaantulosta.

******

(*******)  Tämän asetuksen voimaantulopäivä.

*******

(********)  
  Kaksi vuotta tämän asetuksen voimaantulosta.

********

Kaksi vuotta tämän asetuksen voimaantulosta.

(*********)  
  Kolme vuotta tämän asetuksen voimaantulosta.

*********

Kolme vuotta tämän asetuksen voimaantulosta.

(**********)  
  Kymmenen vuotta tämän asetuksen voimaantulosta.

**********

Kymmenen vuotta tämän asetuksen voimaantulosta.

(11)  

  EUVL L 112, 30.4.2011, s. 1.

11

EUVL L 112, 30.4.2011, s. 1.

(***********)  
  Kolme vuotta tämän asetuksen voimaantulosta.

***********

Kolme vuotta tämän asetuksen voimaantulosta.

(************)  
  Kolme vuotta tämän asetuksen voimaantulosta.

************

Kolme vuotta tämän asetuksen voimaantulosta.

(*************)  
  Vuosi tämän asetuksen voimaantulosta.

*************

Vuosi tämän asetuksen voimaantulosta.

(**************)  Kolme vuotta tämän asetuksen voimaantulosta.

**************

LIITE I

Itämeren alueen luonnonlohijoet

Suomi

| — | Simojoki |
| --- | --- |

—

Simojoki

Suomi/Ruotsi

| — | Tornionjoki/Torneälven |
| --- | --- |

—

Tornionjoki/Torneälven

Ruotsi

| — | Kalixälven, Råneälven, Piteälven, Åbyälven, Byskeälven, Rickleån, Sävarån, Ume/Vindelälven, Öreälven, Lögdeälven, Emån, Mörrumsån, Ljungan |
| --- | --- |

—

Kalixälven, Råneälven, Piteälven, Åbyälven, Byskeälven, Rickleån, Sävarån, Ume/Vindelälven, Öreälven, Lögdeälven, Emån, Mörrumsån, Ljungan

Viro

| — | Pärnu, Kunda, Keila, Vasalemma |
| --- | --- |

—

Pärnu, Kunda, Keila, Vasalemma

Latvia

| — | Salaca, Vitrupe, Peterupe, Irbe, Uzava, Saka |
| --- | --- |

—

Salaca, Vitrupe, Peterupe, Irbe, Uzava, Saka

Latvia/Liettua

| — | Barta/Bartuva |
| --- | --- |

—

Barta/Bartuva

Liettua

| — | Nemunasin vesipiiri (Zeimena) |
| --- | --- |

—

Nemunasin vesipiiri (Zeimena)

LIITE II

ERITYISTOIMINTALUPIEN VÄHIMMÄISTIEDOT

1.   ALUKSEN TUNNISTETIEDOT

Aluksen nimi (1)

Lippuvaltio

Rekisteröimispaikka (nimi ja kansallinen koodi)

Ulkoiset merkinnät

Kansainvälinen radiokutsutunnus (IRCS (2))

2.   LUVAN HALTIJA, ALUKSEN OMISTAJA JA ALUKSEN PÄÄLLIKKÖ (3)

Luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön nimi ja osoite

3.   ALUKSEN OMINAISUUDET

Koneteho (kW) (4)

Vetoisuus (GT)

Kokonaispituus

4.   KALASTUSEDELLYTYKSET

| 1. | Myöntämispäivä: |
| --- | --- |

1.

Myöntämispäivä:

| 2. | Voimassaoloaika: |
| --- | --- |

2.

Voimassaoloaika:

| 3. | Lupaan liittyvät ehdot, tarvittaessa myös lajit, alue ja pyydykset: |
| --- | --- |

3.

Lupaan liittyvät ehdot, tarvittaessa myös lajit, alue ja pyydykset:

---

(1)  Jos aluksella on nimi.

(2)  Alukset, joilta vaaditaan IRCS.

(3)  Tiedot jokaisesta henkilöstä.

(4)  Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2930/86 mukaisesti (EYVL L 274, 25.9.1986, s. 1).

LIITE III

SAALISILMOITUKSET

Jokaisen asianomaisen jäsenvaltion on annettava virkistyskalastuspalveluja tarjoaville aluksille virallinen lomake, joka täytetään saalisilmoituksena. Lomakkeessa on oltava vähintään seuraavat tiedot:

| a) | 18 artiklan mukaisesti myönnetyn erityistoimintaluvan viitenumero; |
| --- | --- |

a)

18 artiklan mukaisesti myönnetyn erityistoimintaluvan viitenumero;

| b) | luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön nimi, jolla on 18 artiklan mukaisesti myönnetty erityistoimintalupa; |
| --- | --- |

b)

luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön nimi, jolla on 18 artiklan mukaisesti myönnetty erityistoimintalupa;

| c) | virkistyskalastuspalveluja tarjoavan aluksen päällikön nimi ja allekirjoitus; |
| --- | --- |

c)

virkistyskalastuspalveluja tarjoavan aluksen päällikön nimi ja allekirjoitus;

| d) | satamasta lähdön ja satamaan saapumisen päivämäärät ja kellonajat sekä kalastusmatkan kesto; |
| --- | --- |

d)

satamasta lähdön ja satamaan saapumisen päivämäärät ja kellonajat sekä kalastusmatkan kesto;

| e) | saaliin purkamispaikka ja -aika kunkin kalastusmatkan osalta; |
| --- | --- |

e)

saaliin purkamispaikka ja -aika kunkin kalastusmatkan osalta;

| f) | kalastustoimissa käytetty pyydys; |
| --- | --- |

f)

kalastustoimissa käytetty pyydys;

| g) | purettujen kalojen määrät lajeittain ja kunkin kalastusmatkan osalta; |
| --- | --- |

g)

purettujen kalojen määrät lajeittain ja kunkin kalastusmatkan osalta;

| h) | poisheitettyjen kalojen määrät lajeittain ja kunkin kalastusmatkan osalta; |
| --- | --- |

h)

poisheitettyjen kalojen määrät lajeittain ja kunkin kalastusmatkan osalta;

| i) | pyyntialue kunkin kalastusmatkan osalta ilmaistuna ICES-tilastoruutuina. |
| --- | --- |

i)

pyyntialue kunkin kalastusmatkan osalta ilmaistuna ICES-tilastoruutuina.

---

| 16.12.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 419/249 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 419/249

---

P7_TA(2012)0447

Tiettyjen yhteiseen kauppapolitiikkaan liittyvien toimenpiteiden hyväksymistä varten siirrettävän säädösvallan myöntäminen ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 22. marraskuuta 2012 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tiettyjen yhteiseen kauppapolitiikkaan liittyvien asetusten muuttamisesta tiettyjen toimenpiteiden hyväksymistä varten siirrettävän säädösvallan myöntämisen osalta (COM(2011)0349 – C7-0162/2011 – 2011/0153(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2015/C 419/52)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2011)0349), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2011)0349),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 207 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0162/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 207 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0162/2011),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan,

| — | ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan mietinnön (A7-0096/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan mietinnön (A7-0096/2012),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan;

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

P7_TC1-COD(2011)0153

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 22. marraskuuta 2012, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2012 antamiseksi tiettyjen yhteiseen kauppapolitiikkaan liittyvien asetusten muuttamisesta tiettyjen toimenpiteiden hyväksymistä varten siirrettävän säädösvallan ja täytäntöönpanovallan myöntämisen osalta [tark. 1]

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 207 artiklan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun säädösehdotus on toimitettu kansallisille parlamenteille,

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (1),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Useissa yhteiseen kauppapolitiikkaan liittyvissä perusasetuksissa säädetään, että säädökset on hyväksyttävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyssä neuvoston päätöksessä 1999/468/EY (2) säädettyjen menettelyjen perusteella. |
| --- | --- |

(1)

Useissa yhteiseen kauppapolitiikkaan liittyvissä perusasetuksissa säädetään, että säädökset on hyväksyttävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyssä neuvoston päätöksessä 1999/468/EY (2) säädettyjen menettelyjen perusteella.

| (2) | On tarpeen tarkastella voimassa olevia säädöksiä, joita ei mukautettu valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä vastaavaksi ennen Lissabonin sopimuksen voimaantuloa, jotta voidaan varmistaa johdonmukaisuus kyseisellä sopimuksella käyttöön otettujen säännösten kanssa. Tietyissä tapauksissa on aiheellista muuttaa tällaisia säädöksiä, jotta komissiolle voidaan myöntää siirrettyä säädösvaltaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti.
  Joissakin tapauksissa on myös asianmukaista soveltaa tiettyjä menettelyjä, joista säädetään yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, 16 päivänä helmikuuta 2011 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 182/2011

   (3)
  . [tark. 2] |
| --- | --- |

(2)

On tarpeen tarkastella voimassa olevia säädöksiä, joita ei mukautettu valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä vastaavaksi ennen Lissabonin sopimuksen voimaantuloa, jotta voidaan varmistaa johdonmukaisuus kyseisellä sopimuksella käyttöön otettujen säännösten kanssa. Tietyissä tapauksissa on aiheellista muuttaa tällaisia säädöksiä, jotta komissiolle voidaan myöntää siirrettyä säädösvaltaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti.
  Joissakin tapauksissa on myös asianmukaista soveltaa tiettyjä menettelyjä, joista säädetään yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, 16 päivänä helmikuuta 2011 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 182/2011

   (3)
  . [tark. 2]

| (3) | Tämän vuoksi olisi muutettava seuraavat asetukset:






  — | Neuvoston asetus (ETY) N:o 3030/93 (4), annettu 12 päivänä lokakuuta 1993, tiettyjen kolmansista maista peräisin olevien tekstiilituotteiden tuontiin sovellettavasta yhteisestä menettelystä |
| --- | --- | --- |

(3)

Tämän vuoksi olisi muutettava seuraavat asetukset:

—

Neuvoston asetus (ETY) N:o 3030/93 (4), annettu 12 päivänä lokakuuta 1993, tiettyjen kolmansista maista peräisin olevien tekstiilituotteiden tuontiin sovellettavasta yhteisestä menettelystä

| — | Neuvoston asetus (EY) N:o 517/94 (5), annettu 7 päivänä maaliskuuta 1994, muiden kuin kahdenvälisten sopimusten, pöytäkirjojen tai muiden järjestelyjen taikka muiden yhteisön erityisten tuontimenettelyjen soveltamisalaan kuuluvien tiettyjen kolmansien maiden tekstiilituotteiden tuontiin sovellettavasta yhteisestä menettelystä |
| --- | --- |

—

Neuvoston asetus (EY) N:o 517/94 (5), annettu 7 päivänä maaliskuuta 1994, muiden kuin kahdenvälisten sopimusten, pöytäkirjojen tai muiden järjestelyjen taikka muiden yhteisön erityisten tuontimenettelyjen soveltamisalaan kuuluvien tiettyjen kolmansien maiden tekstiilituotteiden tuontiin sovellettavasta yhteisestä menettelystä

| — | Neuvoston asetus (EY) N:o 953/2003 (6), annettu 26 päivänä toukokuuta 2003, tiettyjen keskeisten lääkkeiden Euroopan unionin markkinoille kulkeutumisen estämisestä |
| --- | --- |

—

Neuvoston asetus (EY) N:o 953/2003 (6), annettu 26 päivänä toukokuuta 2003, tiettyjen keskeisten lääkkeiden Euroopan unionin markkinoille kulkeutumisen estämisestä

| — | Neuvoston asetus (EY) N:o 673/2005 (7), annettu 25 päivänä huhtikuuta 2005, lisätullien käyttöön ottamisesta tiettyjen Amerikan yhdysvalloista peräisin olevien tuotteiden tuonnissa |
| --- | --- |

—

Neuvoston asetus (EY) N:o 673/2005 (7), annettu 25 päivänä huhtikuuta 2005, lisätullien käyttöön ottamisesta tiettyjen Amerikan yhdysvalloista peräisin olevien tuotteiden tuonnissa

| — | Neuvoston asetus (EY) N:o 1342/2007 (8), annettu 22 päivänä lokakuuta 2007, Venäjän federaatiosta tuotavia tiettyjä terästuotteita koskevien rajoitusten hallinnoinnista |
| --- | --- |

—

Neuvoston asetus (EY) N:o 1342/2007 (8), annettu 22 päivänä lokakuuta 2007, Venäjän federaatiosta tuotavia tiettyjä terästuotteita koskevien rajoitusten hallinnoinnista

| — | Neuvoston asetus (EY) N:o 1528/2007 (9), annettu 20 päivänä joulukuuta 2007, talouskumppanuussopimukset vahvistavissa tai niiden vahvistamiseen johtavissa sopimuksissa määrättyjen järjestelyjen soveltamisesta Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän (AKT) tietyistä valtioista peräisin oleviin tuotteisiin |
| --- | --- |

—

Neuvoston asetus (EY) N:o 1528/2007 (9), annettu 20 päivänä joulukuuta 2007, talouskumppanuussopimukset vahvistavissa tai niiden vahvistamiseen johtavissa sopimuksissa määrättyjen järjestelyjen soveltamisesta Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän (AKT) tietyistä valtioista peräisin oleviin tuotteisiin

| — | Neuvoston asetus (EY) N:o 55/2008 (10), annettu 21 päivänä tammikuuta 2008, yksipuolisten tullietuuksien myöntämisestä Moldovalle sekä asetuksen (EY) N:o 980/2005 ja komission päätöksen 2005/924/EY muuttamisesta |
| --- | --- |

—

Neuvoston asetus (EY) N:o 55/2008 (10), annettu 21 päivänä tammikuuta 2008, yksipuolisten tullietuuksien myöntämisestä Moldovalle sekä asetuksen (EY) N:o 980/2005 ja komission päätöksen 2005/924/EY muuttamisesta

| — | Neuvoston asetus (EY) N:o 732/2008
   (11)
  , annettu 22 päivänä heinäkuuta 2008, yleisen tullietuusjärjestelmän soveltamisesta 1 päivästä tammikuuta 2009 alkaen 31 päivään joulukuuta 2011 sekä asetusten (EY) N:o 552/97 ja (EY) N:o 1933/2006 ja komission asetusten (EY) N:o 1100/2006 ja (EY) N:o 964/2007 muuttamisesta
  [tark. 3] |
| --- | --- |

—

Neuvoston asetus (EY) N:o 732/2008
   (11)
  , annettu 22 päivänä heinäkuuta 2008, yleisen tullietuusjärjestelmän soveltamisesta 1 päivästä tammikuuta 2009 alkaen 31 päivään joulukuuta 2011 sekä asetusten (EY) N:o 552/97 ja (EY) N:o 1933/2006 ja komission asetusten (EY) N:o 1100/2006 ja (EY) N:o 964/2007 muuttamisesta
  [tark. 3]

| — | Neuvoston asetus (EY) N:o 1340/2008 (12), annettu 8 päivänä joulukuuta 2008, Euroopan yhteisön ja Kazakstanin tasavallan välisestä tiettyjen terästuotteiden kaupasta |
| --- | --- |

—

Neuvoston asetus (EY) N:o 1340/2008 (12), annettu 8 päivänä joulukuuta 2008, Euroopan yhteisön ja Kazakstanin tasavallan välisestä tiettyjen terästuotteiden kaupasta

| — | Neuvoston asetus (EY) N:o 1215/2009
   (13)
  , annettu 30 päivänä marraskuuta 2009, poikkeuksellisten kaupan toimenpiteiden käyttöönotosta Euroopan unionin vakautus- ja assosiaatioprosessiin osallistuville tai siihen yhteydessä oleville maille ja alueille.
  [tark. 4] |
| --- | --- |

—

Neuvoston asetus (EY) N:o 1215/2009
   (13)
  , annettu 30 päivänä marraskuuta 2009, poikkeuksellisten kaupan toimenpiteiden käyttöönotosta Euroopan unionin vakautus- ja assosiaatioprosessiin osallistuville tai siihen yhteydessä oleville maille ja alueille.
  [tark. 4]

| (4) | Oikeusvarmuuden takaamiseksi on tarpeen, että tämä asetus ei vaikuta sellaisiin toimenpiteiden hyväksymismenettelyihin, jotka on käynnistetty mutta joita ei ole saatettu päätökseen ennen tämän asetuksen voimaantuloa, |
| --- | --- |

(4)

Oikeusvarmuuden takaamiseksi on tarpeen, että tämä asetus ei vaikuta sellaisiin toimenpiteiden hyväksymismenettelyihin, jotka on käynnistetty mutta joita ei ole saatettu päätökseen ennen tämän asetuksen voimaantuloa,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Mukautetaan tämän asetuksen liitteessä luetellut asetukset
  liitteen mukaisesti
  perussopimuksen 290 artiklan
  tai asetuksen (EU) N:o 182/2011 sovellettavien säännösten
  mukaisiksi liitteen mukaisesti. [tark. 5]

2 artikla

Viittauksia liitteessä mainittujen asetusten säännöksiin pidetään viittauksina näihin säännöksiin sellaisina kuin ne ovat muutettuina tällä asetuksella.

3 artikla

Tämä asetus ei vaikuta liitteessä tarkoitetuissa asetuksissa säädettyjen toimenpiteiden hyväksymismenettelyihin, jotka on käynnistetty mutta joita ei ole saatettu päätökseen ennen tämän asetuksen voimaantuloa.

4 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kolmantenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

---

(1)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 22. marraskuuta 2012.

1

(2)  EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23.

2

(3)  

  EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13.

3

EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13.

(4)  EYVL L 275, 8.11.1993, s. 1.

4

(5)  EYVL L 67, 10.3.1994, s. 1.

5

(6)  EUVL L 135, 3.6.2003, s. 5.

6

(7)  EUVL L 110, 30.4.2005, s. 1.

7

(8)  EUVL L 300, 17.11.2007, s. 1.

8

(9)  EUVL L 348, 31.12.2007, s. 1.

9

(10)  EUVL L 20, 24.1.2008, s. 1.

10

(11)  
  EUVL L 211, 6.8.2008, s. 1.

11

EUVL L 211, 6.8.2008, s. 1.

(12)  EUVL L 348, 24.12.2008, s. 1.

12

(13)  
  EUVL L 328, 15.12.2009, s. 1.

13

EUVL L 328, 15.12.2009, s. 1.

LIITE

LUETTELO YHTEISEN KAUPPAPOLITIIKAN PIIRIIN KUULUVISTA ASETUKSISTA, JOTKA MUKAUTETAAN EUROOPAN UNIONIN TOIMINNASTA TEHDYN SOPIMUKSEN 290 ARTIKLAN TAI ASETUKSEN (EU) N:O 182/2011 MUKAISIKSI

1.   Neuvoston asetus (ety) n:o 3030/93
   (1)
  , annettu 12 PÄIVÄNÄ LOKAKUUTA 1993, tiettyjen kolmansista maista peräisin olevien tekstiilituotteiden tuontiin sovellettavasta yhteisestä menettelystä

Komissiolle olisi asetuksen (ETY) N:o 3030/93 liitteeseen tehtävien tarpeellisten muutosten osalta siirrettävä valta hyväksyä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti, jotta voidaan varmistaa tiettyjen tekstiilituotteiden tuonnin hallintojärjestelmän asianmukainen toiminta. Komissiolle olisi lisäksi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa hyväksyä kyseisen asetuksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavat toimenpiteet asetuksen (EU) N:o 182/2011 mukaisesti.

Muutetaan sen vuoksi asetus (ETY) N:o 3030/93 seuraavasti:

| -1. | Korvataan asetuksessa (ETY) N:o 3030/93 viittaukset ”17 artiklaan” viittauksella ”17 artiklan 2 kohtaan”. [tark. 7] |
| --- | --- |

-1.

Korvataan asetuksessa (ETY) N:o 3030/93 viittaukset ”17 artiklaan” viittauksella ”17 artiklan 2 kohtaan”. [tark. 7]

| -1 a. | Lisätään johdanto-osan 15 a ja 15 b kappale seuraavasti:




  ”Jotta voidaan varmistaa tiettyjen tekstiilituotteiden tuonnin hallintojärjestelmän asianmukainen toiminta, komissiolle olisi liitteisiin tehtävien muutosten osalta siirrettävä valta hyväksyä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti niin, että voidaan myöntää lisätuontimahdollisuuksia, ottaa käyttöön tai mukauttaa määrällisiä rajoituksia ja ottaa käyttöön suojatoimenpiteitä ja valvontajärjestelmä tämän asetuksen mukaisesti. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla. Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asianomaiset asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti. Komission olisi toimitettava kaikki kansallisten asiantuntijoiden tapaamisia koskevat tiedot ja asiakirjat valmistellessaan ja pannessaan täytäntöön delegoituja säädöksiä. Tähän liittyen komission olisi taattava Euroopan parlamentin täysi osallistuminen niin, että hyödynnetään muiden politiikanalojen aiempien kokemusten perusteella saatuja parhaita käytäntöjä, jotta voidaan luoda parhaat mahdolliset ehdot Euroopan parlamentin suorittamalle tulevalle delegoitujen säädösten valvonnalle. [tark. 6]



  Jotta voidaan varmistaa tiettyjen tämän asetuksen täytäntöönpanemiseksi hyväksyttävien toimenpiteiden yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa. Tätä valtaa olisi käytettävä yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, 16 päivänä helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011mukaisesti (*);



  (*)  

  EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13.”
  "

  [tark. 8] |
| --- | --- |

-1 a.

Lisätään johdanto-osan 15 a ja 15 b kappale seuraavasti:

”Jotta voidaan varmistaa tiettyjen tekstiilituotteiden tuonnin hallintojärjestelmän asianmukainen toiminta, komissiolle olisi liitteisiin tehtävien muutosten osalta siirrettävä valta hyväksyä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti niin, että voidaan myöntää lisätuontimahdollisuuksia, ottaa käyttöön tai mukauttaa määrällisiä rajoituksia ja ottaa käyttöön suojatoimenpiteitä ja valvontajärjestelmä tämän asetuksen mukaisesti. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla. Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asianomaiset asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti. Komission olisi toimitettava kaikki kansallisten asiantuntijoiden tapaamisia koskevat tiedot ja asiakirjat valmistellessaan ja pannessaan täytäntöön delegoituja säädöksiä. Tähän liittyen komission olisi taattava Euroopan parlamentin täysi osallistuminen niin, että hyödynnetään muiden politiikanalojen aiempien kokemusten perusteella saatuja parhaita käytäntöjä, jotta voidaan luoda parhaat mahdolliset ehdot Euroopan parlamentin suorittamalle tulevalle delegoitujen säädösten valvonnalle. [tark. 6]

Jotta voidaan varmistaa tiettyjen tämän asetuksen täytäntöönpanemiseksi hyväksyttävien toimenpiteiden yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa. Tätä valtaa olisi käytettävä yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, 16 päivänä helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011mukaisesti (*);

(*)  

  EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13.”
  "

| 1. | Korvataan 2 artiklan 6 kohta seuraavasti:
  ”6.   Siirretään komissiolle valta antaa liitteessä V vahvistettujen määrällisten rajoitusten määritelmän ja niiden tuotteiden luokkien, joihin määritelmää sovelletaan, mukauttamisesta delegoituja säädöksiä 16 a artiklan mukaisesti, jos tämä osoittautuu tarpeelliseksi sen varmistamiseksi, ettei yhdistetyn nimikkeistön myöhempi muuttaminen tai päätös edellä tarkoitettujen tuotteiden luokittelun muuttamisesta johda edellä tarkoitettujen määrällisten rajoitusten pienentymiseen.” |
| --- | --- |

1.

Korvataan 2 artiklan 6 kohta seuraavasti:

”6.   Siirretään komissiolle valta antaa liitteessä V vahvistettujen määrällisten rajoitusten määritelmän ja niiden tuotteiden luokkien, joihin määritelmää sovelletaan, mukauttamisesta delegoituja säädöksiä 16 a artiklan mukaisesti, jos tämä osoittautuu tarpeelliseksi sen varmistamiseksi, ettei yhdistetyn nimikkeistön myöhempi muuttaminen tai päätös edellä tarkoitettujen tuotteiden luokittelun muuttamisesta johda edellä tarkoitettujen määrällisten rajoitusten pienentymiseen.”

| 2. | Korvataan 6 artiklan 2 kohta seuraavasti:
  ”2.   Siirretään komissiolle valta antaa liitteiden muuttamisesta delegoituja säädöksiä 16 a artiklan mukaisesti, jotta voidaan korjata 1 kohdassa tarkoitettu tilanne ottaen asianmukaisesti huomioon asiaa koskevissa kahdenvälisissä sopimuksissa olevat ehdot.
  Tämän kohdan nojalla annettaviin delegoituihin säädöksiin sovelletaan 16 b artiklassa säädettyä menettelyä, kun tämä on tarpeen erittäin kiireellisessä tapauksessa, jossa toimenpiteiden käyttöönoton viivästyminen aiheuttaisi vahinkoa, jota olisi vaikea korjata.” |
| --- | --- |

2.

Korvataan 6 artiklan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Siirretään komissiolle valta antaa liitteiden muuttamisesta delegoituja säädöksiä 16 a artiklan mukaisesti, jotta voidaan korjata 1 kohdassa tarkoitettu tilanne ottaen asianmukaisesti huomioon asiaa koskevissa kahdenvälisissä sopimuksissa olevat ehdot.

Tämän kohdan nojalla annettaviin delegoituihin säädöksiin sovelletaan 16 b artiklassa säädettyä menettelyä, kun tämä on tarpeen erittäin kiireellisessä tapauksessa, jossa toimenpiteiden käyttöönoton viivästyminen aiheuttaisi vahinkoa, jota olisi vaikea korjata.”

| 3. | Muutetaan 8 artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan ensimmäinen kohta seuraavasti:
  ”Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 16 a artiklan mukaisesti, jotta voidaan myöntää lisätuontimahdollisuuksia tietyn kiintiövuoden aikana, kun liitteessä V tarkoitetut määrät ylittävä lisätuonti erityisissä olosuhteissa osoittautuu tarpeelliseksi yhden tai useamman tuoteluokan osalta.
  Ensimmäisen kohdan nojalla annettaviin delegoituihin säädöksiin sovelletaan 16 b artiklassa säädettyä menettelyä, kun tämä on tarpeen erittäin kiireellisessä tapauksessa, jossa toimenpiteiden käyttöönoton viivästyminen aiheuttaisi vahinkoa, jota olisi vaikea korjata. Komissio tekee päätöksensä 15 työpäivän kuluessa siitä, kun jäsenvaltio on esittänyt pyynnön.” |
| --- | --- | --- |

3.

Muutetaan 8 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan ensimmäinen kohta seuraavasti:

”Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 16 a artiklan mukaisesti, jotta voidaan myöntää lisätuontimahdollisuuksia tietyn kiintiövuoden aikana, kun liitteessä V tarkoitetut määrät ylittävä lisätuonti erityisissä olosuhteissa osoittautuu tarpeelliseksi yhden tai useamman tuoteluokan osalta.

Ensimmäisen kohdan nojalla annettaviin delegoituihin säädöksiin sovelletaan 16 b artiklassa säädettyä menettelyä, kun tämä on tarpeen erittäin kiireellisessä tapauksessa, jossa toimenpiteiden käyttöönoton viivästyminen aiheuttaisi vahinkoa, jota olisi vaikea korjata. Komissio tekee päätöksensä 15 työpäivän kuluessa siitä, kun jäsenvaltio on esittänyt pyynnön.”

| b) | Poistetaan toiseksi viimeinen kohta. |
| --- | --- |

b)

Poistetaan toiseksi viimeinen kohta.

| 4. | Muutetaan 10 artikla seuraavasti:






  a) | Poistetaan 7 kohdan b alakohta. |
| --- | --- | --- |

4.

Muutetaan 10 artikla seuraavasti:

a)

Poistetaan 7 kohdan b alakohta.

| b) | Korvataan 13 kohta seuraavasti:
  ”13.   Siirretään komissiolle valta antaa 3 ja 9 kohdassa säädettyjä toimenpiteitä koskevia delegoituja säädöksiä 16 a artiklan mukaisesti.
  Tämän kohdan nojalla annettaviin delegoituihin säädöksiin sovelletaan 16 b artiklassa säädettyä menettelyä, kun tämä on tarpeen erittäin kiireellisessä tapauksessa, jossa toimenpiteiden käyttöönoton viivästyminen aiheuttaisi vahinkoa, jota olisi vaikea korjata. Komissio tekee päätöksensä 10 työpäivän kuluessa siitä, kun jäsenvaltio on esittänyt pyynnön.” |
| --- | --- |

b)

Korvataan 13 kohta seuraavasti:

”13.   Siirretään komissiolle valta antaa 3 ja 9 kohdassa säädettyjä toimenpiteitä koskevia delegoituja säädöksiä 16 a artiklan mukaisesti.

Tämän kohdan nojalla annettaviin delegoituihin säädöksiin sovelletaan 16 b artiklassa säädettyä menettelyä, kun tämä on tarpeen erittäin kiireellisessä tapauksessa, jossa toimenpiteiden käyttöönoton viivästyminen aiheuttaisi vahinkoa, jota olisi vaikea korjata. Komissio tekee päätöksensä 10 työpäivän kuluessa siitä, kun jäsenvaltio on esittänyt pyynnön.”

| 5. | Muutetaan 10 a artikla seuraavasti:






  a) | Poistetaan 2 a kohta. |
| --- | --- | --- |

5.

Muutetaan 10 a artikla seuraavasti:

a)

Poistetaan 2 a kohta.

| b) | Korvataan 3 kohta seuraavasti:
  ”3.   Siirretään komissiolle valta antaa 1 kohdassa säädettyjä toimenpiteitä koskevia delegoituja säädöksiä 16 a artiklan mukaisesti, lukuun ottamatta 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen neuvottelujen aloittamista.
  Tämän kohdan nojalla annettaviin delegoituihin säädöksiin sovelletaan 16 b artiklassa säädettyä menettelyä, kun tämä on tarpeen erittäin kiireellisessä tapauksessa, jossa toimenpiteiden käyttöönoton viivästyminen aiheuttaisi vahinkoa, jota olisi vaikea korjata.” |
| --- | --- |

b)

Korvataan 3 kohta seuraavasti:

”3.   Siirretään komissiolle valta antaa 1 kohdassa säädettyjä toimenpiteitä koskevia delegoituja säädöksiä 16 a artiklan mukaisesti, lukuun ottamatta 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen neuvottelujen aloittamista.

Tämän kohdan nojalla annettaviin delegoituihin säädöksiin sovelletaan 16 b artiklassa säädettyä menettelyä, kun tämä on tarpeen erittäin kiireellisessä tapauksessa, jossa toimenpiteiden käyttöönoton viivästyminen aiheuttaisi vahinkoa, jota olisi vaikea korjata.”

| 6. | Muutetaan 13 artiklan 3 kohdan toinen alakohta seuraavasti:
  ”Etu- tai jälkikäteen tapahtuvan valvonnan järjestelmän käyttöönotosta päättää komissio. Siirretään komissiolle valta antaa etukäteen tapahtuvan valvonnan järjestelmän käyttöönottoa koskevia delegoituja säädöksiä 16 a artiklan mukaisesti.
  Toisen alakohdan nojalla annettaviin delegoituihin säädöksiin sovelletaan 16 b artiklassa säädettyä menettelyä, kun tämä on tarpeen erittäin kiireellisessä tapauksessa, jossa toimenpiteiden käyttöönoton viivästyminen aiheuttaisi vahinkoa, jota olisi vaikea korjata.” |
| --- | --- |

6.

Muutetaan 13 artiklan 3 kohdan toinen alakohta seuraavasti:

”Etu- tai jälkikäteen tapahtuvan valvonnan järjestelmän käyttöönotosta päättää komissio. Siirretään komissiolle valta antaa etukäteen tapahtuvan valvonnan järjestelmän käyttöönottoa koskevia delegoituja säädöksiä 16 a artiklan mukaisesti.

Toisen alakohdan nojalla annettaviin delegoituihin säädöksiin sovelletaan 16 b artiklassa säädettyä menettelyä, kun tämä on tarpeen erittäin kiireellisessä tapauksessa, jossa toimenpiteiden käyttöönoton viivästyminen aiheuttaisi vahinkoa, jota olisi vaikea korjata.”

| 7. | Muutetaan 15 artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan 3 kohta seuraavasti:
  ”3.   Jos unioni ja toimittajamaa eivät pääse tyydyttävään ratkaisuun 16 artiklassa säädetyssä määräajassa ja jos komissio toteaa, että kiertämisestä on selviä todisteita, siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 16 a artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti, jotta määrällisistä rajoituksista voidaan vähentää vastaava määrä tuotteita, jotka ovat peräisin kyseisestä toimittajamaasta.
  Tämän kohdan nojalla annettaviin delegoituihin säädöksiin sovelletaan 16 b artiklassa säädettyä menettelyä, kun tämä on tarpeen erittäin kiireellisessä tapauksessa, jossa toimenpiteiden käyttöönoton viivästyminen aiheuttaisi vahinkoa, jota olisi vaikea korjata.” |
| --- | --- | --- |

7.

Muutetaan 15 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 3 kohta seuraavasti:

”3.   Jos unioni ja toimittajamaa eivät pääse tyydyttävään ratkaisuun 16 artiklassa säädetyssä määräajassa ja jos komissio toteaa, että kiertämisestä on selviä todisteita, siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 16 a artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti, jotta määrällisistä rajoituksista voidaan vähentää vastaava määrä tuotteita, jotka ovat peräisin kyseisestä toimittajamaasta.

Tämän kohdan nojalla annettaviin delegoituihin säädöksiin sovelletaan 16 b artiklassa säädettyä menettelyä, kun tämä on tarpeen erittäin kiireellisessä tapauksessa, jossa toimenpiteiden käyttöönoton viivästyminen aiheuttaisi vahinkoa, jota olisi vaikea korjata.”

| b) | Korvataan 5 kohta seuraavasti:
  ”5.   Jos on lisäksi näyttöä siitä, että jonkin Maailman kauppajärjestöön kuuluvan kolmannen maan, jota ei ole lueteltu liitteessä V, aluetta on käytetty, komissio pyytää neuvottelujen aloittamista kyseisen kolmannen maan tai kyseisten kolmansien maiden kanssa 16 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen, jotta voidaan toteuttaa aiheelliset toimenpiteet ongelman ratkaisemiseksi. Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 16 a artiklan mukaisesti, jotta voidaan ottaa käyttöön määrällisiä rajoituksia kyseisen kolmannen maan tai kyseisten kolmansien maiden osalta tai korjata 1 kohdassa tarkoitettu tilanne.
  Tämän kohdan nojalla annettaviin delegoituihin säädöksiin sovelletaan 16 b artiklassa säädettyä menettelyä, kun tämä on tarpeen erittäin kiireellisessä tapauksessa, jossa toimenpiteiden käyttöönoton viivästyminen aiheuttaisi vahinkoa, jota olisi vaikea korjata.” |
| --- | --- |

b)

Korvataan 5 kohta seuraavasti:

”5.   Jos on lisäksi näyttöä siitä, että jonkin Maailman kauppajärjestöön kuuluvan kolmannen maan, jota ei ole lueteltu liitteessä V, aluetta on käytetty, komissio pyytää neuvottelujen aloittamista kyseisen kolmannen maan tai kyseisten kolmansien maiden kanssa 16 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen, jotta voidaan toteuttaa aiheelliset toimenpiteet ongelman ratkaisemiseksi. Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 16 a artiklan mukaisesti, jotta voidaan ottaa käyttöön määrällisiä rajoituksia kyseisen kolmannen maan tai kyseisten kolmansien maiden osalta tai korjata 1 kohdassa tarkoitettu tilanne.

Tämän kohdan nojalla annettaviin delegoituihin säädöksiin sovelletaan 16 b artiklassa säädettyä menettelyä, kun tämä on tarpeen erittäin kiireellisessä tapauksessa, jossa toimenpiteiden käyttöönoton viivästyminen aiheuttaisi vahinkoa, jota olisi vaikea korjata.”

| 7 a. | Korvataan 16 artiklan 1 kohdan johdantokappale seuraavasti:




  ”1.
     
  Komissio, joka toimii 17 artiklan 1 a kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen, käy tässä asetuksessa tarkoitetut neuvottelut seuraavien yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti:”


  [tark. 9] |
| --- | --- |

7 a.

Korvataan 16 artiklan 1 kohdan johdantokappale seuraavasti:

”1.
     
  Komissio, joka toimii 17 artiklan 1 a kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen, käy tässä asetuksessa tarkoitetut neuvottelut seuraavien yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti:”

| 8. | Lisätään artiklat seuraavasti:
  ”16 a artikla
  Siirretyn säädösvallan käyttäminen
  1.   Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä tässä artiklassa säädetyin edellytyksin.
  2.   Siirretään tämän asetuksen 2 artiklan 6 kohdassa, 6 artiklan 2 kohdassa, 8 artiklassa, 10 artiklan 13 kohdassa, 10 a artiklan 3 kohdassa, 13 artiklan 3 kohdassa, 15 artiklan 3 ja 5 kohdassa ja 19 artiklassa sekä tämän asetuksen liitteessä IV olevan 4 artiklan 3 kohdassa ja liitteessä VII olevassa 2 artiklassa ja 3 artiklan 1 ja 3 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä komissiolle määräämättömäksi ajaksi

  viideksi vuodeksi ... päivästä ...kuuta ...

   (**).
  Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen viiden vuoden pituisen kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä
  . [tark. 10]

  3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa tämän asetuksen 2 artiklan 6 kohdassa, 6 artiklan 2 kohdassa, 8 artiklassa, 10 artiklan 13 kohdassa, 10 a artiklan 3 kohdassa, 13 artiklan 3 kohdassa, 15 artiklan 3 ja 5 kohdassa ja 19 artiklassa sekä tämän asetuksen liitteessä IV olevan 4 artiklan 3 kohdassa ja liitteessä VII olevassa 2 artiklassa ja 3 artiklan 1 ja 3 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Päätös tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai päätöksessä mainittuna myöhempänä päivänä. Päätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.
  4.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi samanaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.
  5.   Tämän asetuksen 2 artiklan 6 kohdan, 6 artiklan 2 kohdan, 8 artiklan, 10 artiklan 13 kohdan, 10 a artiklan 3 kohdan, 13 artiklan 3 kohdan, 15 artiklan 3 ja 5 kohdan ja 19 artiklan sekä tämän asetuksen liitteessä IV olevan 4 artiklan 3 kohdan ja liitteessä VII olevan 2 artiklan ja 3 artiklan 1 ja 3 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella

  neljällä
  kuukaudella. [tark. 11]

  16 b artikla
  Kiireellinen menettely
  1.   Tämän artiklan nojalla annetut delegoidut säädökset tulevat voimaan viipymättä, ja niitä sovelletaan niin kauan kuin niitä ei vastusteta 2 kohdan mukaisesti. Kun delegoitu säädös annetaan tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, esitetään samalla ne perusteet, joiden vuoksi sovelletaan kiireellistä menettelyä.
  2.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi 16 a artiklan 5 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti vastustaa delegoitua säädöstä. Siinä tapauksessa komissio kumoaa säädöksen viipymättä sen jälkeen, kun Euroopan parlamentin tai neuvoston päätös vastustaa sitä on annettu sille tiedoksi.” |
| --- | --- |

8.

Lisätään artiklat seuraavasti:

”16 a artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1.   Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä tässä artiklassa säädetyin edellytyksin.

2.   Siirretään tämän asetuksen 2 artiklan 6 kohdassa, 6 artiklan 2 kohdassa, 8 artiklassa, 10 artiklan 13 kohdassa, 10 a artiklan 3 kohdassa, 13 artiklan 3 kohdassa, 15 artiklan 3 ja 5 kohdassa ja 19 artiklassa sekä tämän asetuksen liitteessä IV olevan 4 artiklan 3 kohdassa ja liitteessä VII olevassa 2 artiklassa ja 3 artiklan 1 ja 3 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä komissiolle määräämättömäksi ajaksi

  viideksi vuodeksi ... päivästä ...kuuta ...

   (**).
  Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen viiden vuoden pituisen kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä
  . [tark. 10]

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa tämän asetuksen 2 artiklan 6 kohdassa, 6 artiklan 2 kohdassa, 8 artiklassa, 10 artiklan 13 kohdassa, 10 a artiklan 3 kohdassa, 13 artiklan 3 kohdassa, 15 artiklan 3 ja 5 kohdassa ja 19 artiklassa sekä tämän asetuksen liitteessä IV olevan 4 artiklan 3 kohdassa ja liitteessä VII olevassa 2 artiklassa ja 3 artiklan 1 ja 3 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Päätös tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai päätöksessä mainittuna myöhempänä päivänä. Päätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi samanaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

5.   Tämän asetuksen 2 artiklan 6 kohdan, 6 artiklan 2 kohdan, 8 artiklan, 10 artiklan 13 kohdan, 10 a artiklan 3 kohdan, 13 artiklan 3 kohdan, 15 artiklan 3 ja 5 kohdan ja 19 artiklan sekä tämän asetuksen liitteessä IV olevan 4 artiklan 3 kohdan ja liitteessä VII olevan 2 artiklan ja 3 artiklan 1 ja 3 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella

  neljällä
  kuukaudella. [tark. 11]

16 b artikla

Kiireellinen menettely

1.   Tämän artiklan nojalla annetut delegoidut säädökset tulevat voimaan viipymättä, ja niitä sovelletaan niin kauan kuin niitä ei vastusteta 2 kohdan mukaisesti. Kun delegoitu säädös annetaan tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, esitetään samalla ne perusteet, joiden vuoksi sovelletaan kiireellistä menettelyä.

2.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi 16 a artiklan 5 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti vastustaa delegoitua säädöstä. Siinä tapauksessa komissio kumoaa säädöksen viipymättä sen jälkeen, kun Euroopan parlamentin tai neuvoston päätös vastustaa sitä on annettu sille tiedoksi.”

| 8 a. | Korvataan 17 artiklaan 2 kohta seuraavasti:




  ”1 a.
     
  Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 4 artiklaa. Neuvoa-antava komitea antaa lausuntonsa kuukauden kuluessa käsiteltäväksi saattamisesta. [tark. 12]



  2.
     
  Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa. Tarkastelukomitea antaa lausuntonsa kuukauden kuluessa käsiteltäväksi saattamisesta. [tark. 13]



  2 a.
     
  Kun komitean lausunto on tarkoitus hankkia kirjallista menettelyä noudattaen, tämä menettely päätetään lausunnon antamiselle asetetussa määräajassa tuloksettomana, jos komitean puheenjohtaja niin päättää tai jos komitean jäsenten enemmistö sitä pyytää.”


  [tark. 14] |
| --- | --- |

8 a.

Korvataan 17 artiklaan 2 kohta seuraavasti:

”1 a.
     
  Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 4 artiklaa. Neuvoa-antava komitea antaa lausuntonsa kuukauden kuluessa käsiteltäväksi saattamisesta. [tark. 12]

2.
     
  Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa. Tarkastelukomitea antaa lausuntonsa kuukauden kuluessa käsiteltäväksi saattamisesta. [tark. 13]

2 a.
     
  Kun komitean lausunto on tarkoitus hankkia kirjallista menettelyä noudattaen, tämä menettely päätetään lausunnon antamiselle asetetussa määräajassa tuloksettomana, jos komitean puheenjohtaja niin päättää tai jos komitean jäsenten enemmistö sitä pyytää.”

| 8 b. | Poistetaan 17 a artikla. [tark. 15] |
| --- | --- |

8 b.

Poistetaan 17 a artikla. [tark. 15]

| 9. | Korvataan 19 artikla seuraavasti:
  ”19 artikla
  Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 16 a artiklan mukaisesti tarpeen mukaan, jotta voidaan ottaa huomioon kolmansien maiden kanssa tehtävien sopimusten, pöytäkirjojen tai järjestelyjen tekeminen, muuttaminen tai päättyminen taikka tilastoja, tullimenettelyjä tai yhteisiä tuontimenettelyjä koskevien unionin sääntöjen muutokset.” |
| --- | --- |

9.

Korvataan 19 artikla seuraavasti:

”19 artikla

Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 16 a artiklan mukaisesti tarpeen mukaan, jotta voidaan ottaa huomioon kolmansien maiden kanssa tehtävien sopimusten, pöytäkirjojen tai järjestelyjen tekeminen, muuttaminen tai päättyminen taikka tilastoja, tullimenettelyjä tai yhteisiä tuontimenettelyjä koskevien unionin sääntöjen muutokset.”

| 9 a. | Lisätään artikla seuraavasti:




  ”19 a artikla




  Kertomus




  1.
     
  Komissio esittää kahdesti vuodessa Euroopan parlamentille kertomuksen asetuksen soveltamisesta.




  2.
     
  Kertomukseen sisältyy tietoja tämän asetuksen täytäntöönpanosta.




  3.
     
  Euroopan parlamentti voi kuukauden kuluessa komission kertomuksen esittämisestä kutsua komission asiasta vastaavan valiokuntansa erilliseen kokoukseen esittämään kaikki seikat, jotka liittyvät tämän asetuksen täytäntöönpanoon, ja antamaan niitä koskevan selvityksen.




  4.
     
  Komissio julkaisee kertomuksen viimeistään kuuden kuukauden kuluttua kertomuksen esittämisestä Euroopan parlamentille.”


  [tark. 16] |
| --- | --- |

9 a.

Lisätään artikla seuraavasti:

”19 a artikla

Kertomus

1.
     
  Komissio esittää kahdesti vuodessa Euroopan parlamentille kertomuksen asetuksen soveltamisesta.

2.
     
  Kertomukseen sisältyy tietoja tämän asetuksen täytäntöönpanosta.

3.
     
  Euroopan parlamentti voi kuukauden kuluessa komission kertomuksen esittämisestä kutsua komission asiasta vastaavan valiokuntansa erilliseen kokoukseen esittämään kaikki seikat, jotka liittyvät tämän asetuksen täytäntöönpanoon, ja antamaan niitä koskevan selvityksen.

4.
     
  Komissio julkaisee kertomuksen viimeistään kuuden kuukauden kuluttua kertomuksen esittämisestä Euroopan parlamentille.”

| 10. | Korvataan liitteessä IV olevan 4 artiklan 3 kohta seuraavasti:
  ”3.   Jos todetaan, että tämän asetuksen säännöksiä on rikottu, ja jos kyseinen toimittajamaa tai kyseiset toimittajamaat suostuvat, siirretään komissiolle valta antaa tämän asetuksen liitteiden muuttamiseksi delegoituja säädöksiä tämän asetuksen 16 a artiklan mukaisesti tarpeen mukaan, jotta voidaan estää tällaisen rikkomisen toistuminen.
  Tämän kohdan nojalla annettaviin delegoituihin säädöksiin sovelletaan tämän asetuksen 16 b artiklassa säädettyä menettelyä, kun tämä on tarpeen erittäin kiireellisessä tapauksessa, jossa toimenpiteiden käyttöönoton viivästyminen aiheuttaisi vahinkoa, jota olisi vaikea korjata.” |
| --- | --- |

10.

Korvataan liitteessä IV olevan 4 artiklan 3 kohta seuraavasti:

”3.   Jos todetaan, että tämän asetuksen säännöksiä on rikottu, ja jos kyseinen toimittajamaa tai kyseiset toimittajamaat suostuvat, siirretään komissiolle valta antaa tämän asetuksen liitteiden muuttamiseksi delegoituja säädöksiä tämän asetuksen 16 a artiklan mukaisesti tarpeen mukaan, jotta voidaan estää tällaisen rikkomisen toistuminen.

Tämän kohdan nojalla annettaviin delegoituihin säädöksiin sovelletaan tämän asetuksen 16 b artiklassa säädettyä menettelyä, kun tämä on tarpeen erittäin kiireellisessä tapauksessa, jossa toimenpiteiden käyttöönoton viivästyminen aiheuttaisi vahinkoa, jota olisi vaikea korjata.”

| 11. | Korvataan liitteessä VII oleva 2 artikla seuraavasti:
  ”2 artikla
  Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä tämän asetuksen 16 a artiklan mukaisesti, jotta sellaiseen jälleentuontiin, jota tämä liite ei koske, voidaan soveltaa erityisiä määrällisiä rajoituksia, jos kyseisiä tuotteita koskevat tämän asetuksen 2 artiklassa säädetyt määrälliset rajoitukset.
  Tämän kohdan nojalla annettaviin delegoituihin säädöksiin sovelletaan tämän asetuksen 16 b artiklassa säädettyä menettelyä, kun tämä on tarpeen erittäin kiireellisessä tapauksessa, jossa toimenpiteiden käyttöönoton viivästyminen aiheuttaisi vahinkoa, jota olisi vaikea korjata.” |
| --- | --- |

11.

Korvataan liitteessä VII oleva 2 artikla seuraavasti:

”2 artikla

Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä tämän asetuksen 16 a artiklan mukaisesti, jotta sellaiseen jälleentuontiin, jota tämä liite ei koske, voidaan soveltaa erityisiä määrällisiä rajoituksia, jos kyseisiä tuotteita koskevat tämän asetuksen 2 artiklassa säädetyt määrälliset rajoitukset.

Tämän kohdan nojalla annettaviin delegoituihin säädöksiin sovelletaan tämän asetuksen 16 b artiklassa säädettyä menettelyä, kun tämä on tarpeen erittäin kiireellisessä tapauksessa, jossa toimenpiteiden käyttöönoton viivästyminen aiheuttaisi vahinkoa, jota olisi vaikea korjata.”

| 12. | Muutetaan liitteessä VII oleva 3 artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan 1 kohta seuraavasti:
  ”1.   Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä tämän asetuksen 16 a artiklan mukaisesti, jotta voidaan toteuttaa luokkien välisiä siirtoja ja tiettyjen määrällisten rajoitusten osuuksien ennakkokäyttö tai siirto toiselle vuodelle.
  Tämän kohdan nojalla annettaviin delegoituihin säädöksiin sovelletaan tämän asetuksen 16 b artiklassa säädettyä menettelyä, kun tämä on tarpeen erittäin kiireellisessä tapauksessa, jossa toimenpiteiden käyttöönoton viivästyminen aiheuttaisi vahinkoa, jota olisi vaikea korjata.” |
| --- | --- | --- |

12.

Muutetaan liitteessä VII oleva 3 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä tämän asetuksen 16 a artiklan mukaisesti, jotta voidaan toteuttaa luokkien välisiä siirtoja ja tiettyjen määrällisten rajoitusten osuuksien ennakkokäyttö tai siirto toiselle vuodelle.

Tämän kohdan nojalla annettaviin delegoituihin säädöksiin sovelletaan tämän asetuksen 16 b artiklassa säädettyä menettelyä, kun tämä on tarpeen erittäin kiireellisessä tapauksessa, jossa toimenpiteiden käyttöönoton viivästyminen aiheuttaisi vahinkoa, jota olisi vaikea korjata.”

| b) | Korvataan 3 kohta seuraavasti:
  ”3.   Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä tämän asetuksen 16 a artiklan mukaisesti, jotta voidaan mukauttaa erityisiä määrällisiä rajoituksia, jos on tarvetta lisätuontiin.
  Tämän kohdan nojalla annettaviin delegoituihin säädöksiin sovelletaan tämän asetuksen 16 b artiklassa säädettyä menettelyä, kun tämä on tarpeen erittäin kiireellisessä tapauksessa, jossa toimenpiteiden käyttöönoton viivästyminen aiheuttaisi vahinkoa, jota olisi vaikea korjata.” |
| --- | --- |

b)

Korvataan 3 kohta seuraavasti:

”3.   Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä tämän asetuksen 16 a artiklan mukaisesti, jotta voidaan mukauttaa erityisiä määrällisiä rajoituksia, jos on tarvetta lisätuontiin.

Tämän kohdan nojalla annettaviin delegoituihin säädöksiin sovelletaan tämän asetuksen 16 b artiklassa säädettyä menettelyä, kun tämä on tarpeen erittäin kiireellisessä tapauksessa, jossa toimenpiteiden käyttöönoton viivästyminen aiheuttaisi vahinkoa, jota olisi vaikea korjata.”

2.   Neuvoston asetus (ey) n:o 517/94
   (2)
  , annettu 7 päivänä maaliskuuta 1994, muiden kuin kahdenvälisten sopimusten, pöytäkirjojen tai muiden järjestelyjen taikka muiden yhteisön erityisten tuontimenettelyjen soveltamisalaan kuuluvien tiettyjen kolmansien maiden tekstiilituotteiden tuontiin sovellettavasta yhteisestä menettelysTÄ

Komissiolle olisi asetuksen (EY) N:o 517/94 liitteisiin tehtävien tarpeellisten muutosten osalta siirrettävä valta hyväksyä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti, jotta varmistetaan sellaisten tiettyjen tekstiilituotteiden tuonnin hallintojärjestelmän asianmukainen toiminta, jotka eivät kuulu kahdenvälisten sopimusten, pöytäkirjojen tai muiden järjestelyjen piiriin taikka unionin muiden erityisten tuontisääntöjen piiriin. Komissiolle olisi lisäksi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa hyväksyä kyseisen asetuksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavat toimenpiteet asetuksen (EU) N:o 182/2011 mukaisesti.

Muutetaan sen vuoksi asetus (EY) N:o 517/94 seuraavasti:

| -1. | Lisätään johdanto-osan 22 a, 22 b ja 22 c kappale seuraavasti:




  ”Komissiolle olisi liitteisiin tehtävien muutosten, tuontisääntöjen muuttamisen sekä suojatoimenpiteiden ja valvontatoimenpiteiden soveltamisen osalta tämän asetuksen ehtojen mukaisesti siirrettävä valta hyväksyä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti, jotta varmistetaan sellaisten tiettyjen tekstiilituotteiden tuonnin hallintojärjestelmän asianmukainen toiminta, jotka eivät kuulu kahdenvälisten sopimusten, pöytäkirjojen tai muiden järjestelyjen piiriin taikka unionin muiden erityisten tuontisääntöjen piiriin. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla. Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asianomaiset asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti. Komission olisi toimitettava kaikki kansallisten asiantuntijoiden tapaamisia koskevat tiedot ja asiakirjat valmistellessaan ja pannessaan täytäntöön delegoituja säädöksiä. Tähän liittyen komission olisi taattava Euroopan parlamentin täysi osallistuminen niin, että hyödynnetään muiden politiikanalojen aiempien kokemusten perusteella saatuja parhaita käytäntöjä, jotta voidaan luoda parhaat mahdolliset ehdot Euroopan parlamentin suorittamalle tulevalle delegoitujen säädösten valvonnalle. [tark. 17]



  Jotta voidaan varmistaa useiden tämän asetuksen täytäntöönpanemiseksi hyväksyttävien toimenpiteiden yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa. Tätä valtaa olisi käytettävä yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, 16 päivänä helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (***) mukaisesti; [tark. 18]



  Neuvoa-antavaa menettelyä olisi käytettävä ennakkovalvontatoimenpiteiden toteuttamisessa, koska näiden toimenpiteiden toisiaan seuraavalla logiikalla on vaikutuksia pysyvien suojatoimenpiteiden toteuttamiseen; [tark. 19]


  (***)  

  EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13.”
  " |
| --- | --- |

-1.

Lisätään johdanto-osan 22 a, 22 b ja 22 c kappale seuraavasti:

”Komissiolle olisi liitteisiin tehtävien muutosten, tuontisääntöjen muuttamisen sekä suojatoimenpiteiden ja valvontatoimenpiteiden soveltamisen osalta tämän asetuksen ehtojen mukaisesti siirrettävä valta hyväksyä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti, jotta varmistetaan sellaisten tiettyjen tekstiilituotteiden tuonnin hallintojärjestelmän asianmukainen toiminta, jotka eivät kuulu kahdenvälisten sopimusten, pöytäkirjojen tai muiden järjestelyjen piiriin taikka unionin muiden erityisten tuontisääntöjen piiriin. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla. Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asianomaiset asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti. Komission olisi toimitettava kaikki kansallisten asiantuntijoiden tapaamisia koskevat tiedot ja asiakirjat valmistellessaan ja pannessaan täytäntöön delegoituja säädöksiä. Tähän liittyen komission olisi taattava Euroopan parlamentin täysi osallistuminen niin, että hyödynnetään muiden politiikanalojen aiempien kokemusten perusteella saatuja parhaita käytäntöjä, jotta voidaan luoda parhaat mahdolliset ehdot Euroopan parlamentin suorittamalle tulevalle delegoitujen säädösten valvonnalle. [tark. 17]

Jotta voidaan varmistaa useiden tämän asetuksen täytäntöönpanemiseksi hyväksyttävien toimenpiteiden yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa. Tätä valtaa olisi käytettävä yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, 16 päivänä helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (***) mukaisesti; [tark. 18]

Neuvoa-antavaa menettelyä olisi käytettävä ennakkovalvontatoimenpiteiden toteuttamisessa, koska näiden toimenpiteiden toisiaan seuraavalla logiikalla on vaikutuksia pysyvien suojatoimenpiteiden toteuttamiseen; [tark. 19]

(***)  

  EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13.”
  "

| 1. | Korvataan 3 artiklan 3 kohta seuraavasti:
  ”3.   Liitteessä V lueteltuja tekstiilituotteita, jotka ovat peräisin luettelossa mainituista maista, voidaan tuoda unioniin, jos komissio on vahvistanut vuosittaisen määrällisen rajoituksen. Siirretään komissiolle valta antaa liitteiden muuttamista koskevia delegoituja säädöksiä tämän asetuksen 25 a artiklan mukaisesti, jotta voidaan vahvistaa tällaiset vuosittaiset määrälliset rajoitukset.” |
| --- | --- |

1.

Korvataan 3 artiklan 3 kohta seuraavasti:

”3.   Liitteessä V lueteltuja tekstiilituotteita, jotka ovat peräisin luettelossa mainituista maista, voidaan tuoda unioniin, jos komissio on vahvistanut vuosittaisen määrällisen rajoituksen. Siirretään komissiolle valta antaa liitteiden muuttamista koskevia delegoituja säädöksiä tämän asetuksen 25 a artiklan mukaisesti, jotta voidaan vahvistaa tällaiset vuosittaiset määrälliset rajoitukset.”

| 2. | Muutetaan 5 artikla seuraavasti:








  a) | poistetaan 1 kohta; [tark. 20] |
| --- | --- | --- |

2.

Muutetaan 5 artikla seuraavasti:

a)

poistetaan 1 kohta; [tark. 20]

| b) | korvataan 2 kohta seuraavasti:
  ”2.   Siirretään komissiolle valta antaa liitteiden III–VII mukauttamiseksi vaadittavia toimenpiteitä koskevia delegoituja säädöksiä 25 a artiklan mukaisesti.” |
| --- | --- |

b)

korvataan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Siirretään komissiolle valta antaa liitteiden III–VII mukauttamiseksi vaadittavia toimenpiteitä koskevia delegoituja säädöksiä 25 a artiklan mukaisesti.”

| 2 a. | Muutetaan 7 artikla seuraavasti:










  a) | korvataan 1 kohdan johdantokappale seuraavasti:




  ”1.
     
  Jos komissio katsoo olevan olemassa riittäviä todisteita, joiden perusteella voidaan aloittaa 1 artiklassa mainittujen tuotteiden tuontiedellytysten tutkiminen, se menettelee seuraavasti:”;


  [tark. 21] |
| --- | --- | --- |

2 a.

Muutetaan 7 artikla seuraavasti:

a)

korvataan 1 kohdan johdantokappale seuraavasti:

”1.
     
  Jos komissio katsoo olevan olemassa riittäviä todisteita, joiden perusteella voidaan aloittaa 1 artiklassa mainittujen tuotteiden tuontiedellytysten tutkiminen, se menettelee seuraavasti:”;

| b) | korvataan 2 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:




  ”2.
     
  Edellä 6 artiklan mukaisesti toimitettujen tietojen täydentämiseksi komissio kerää kaikki tarpeellisiksi katsomansa tiedot ja, jos se pitää sitä aiheellisena, pyrkii tarkastamaan nämä tiedot tuojien, kauppiaiden, välittäjien, tuottajien, kaupallisten yhteisöjen ja järjestöjen kanssa.”


  [tark. 22] |
| --- | --- |

b)

korvataan 2 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

”2.
     
  Edellä 6 artiklan mukaisesti toimitettujen tietojen täydentämiseksi komissio kerää kaikki tarpeellisiksi katsomansa tiedot ja, jos se pitää sitä aiheellisena, pyrkii tarkastamaan nämä tiedot tuojien, kauppiaiden, välittäjien, tuottajien, kaupallisten yhteisöjen ja järjestöjen kanssa.”

| 2 b. | Korvataan 8 artiklan 2 kohta seuraavasti:



  Jos komissio katsoo, että unionin valvonta- tai suojatoimenpide ei ole tarpeen, se julkaisee Euroopan unionin virallisessa lehdessä tutkimuksen päättämistä koskevan ilmoituksen, joka sisältää selvityksen sen pääasiallisista päätelmistä.”

  [tark. 23] |
| --- | --- |

2 b.

Korvataan 8 artiklan 2 kohta seuraavasti:

| 2 c. | Muutetaan 11 artikla seuraavasti:










  a) | korvataan 1 kohdan a ja b alakohta seuraavasti:










  ”a) | päättää unionin jälkikäteisvalvonnan käyttöönotosta tietyn tuonnin osalta 25 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen; [tark. 24] |
| --- | --- | --- | --- |

2 c.

Muutetaan 11 artikla seuraavasti:

a)

korvataan 1 kohdan a ja b alakohta seuraavasti:

”a)

päättää unionin jälkikäteisvalvonnan käyttöönotosta tietyn tuonnin osalta 25 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen; [tark. 24]

| b) | valvoakseen tietyn tuonnin kehitystä päättää saattaa kyseisen tuonnin unionin ennakkovalvonnan alaiseksi 25 artiklan 1 a kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen.”; |
| --- | --- |

b)

valvoakseen tietyn tuonnin kehitystä päättää saattaa kyseisen tuonnin unionin ennakkovalvonnan alaiseksi 25 artiklan 1 a kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen.”;

| b) | korvataan 2 kohdan a ja b alakohta seuraavasti:










  ”a) | päättää unionin jälkikäteisvalvonnan käyttöönotosta tietyn tuonnin osalta 25 artiklan 1 a kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen; [tark. 26] |
| --- | --- | --- |

b)

korvataan 2 kohdan a ja b alakohta seuraavasti:

”a)

päättää unionin jälkikäteisvalvonnan käyttöönotosta tietyn tuonnin osalta 25 artiklan 1 a kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen; [tark. 26]

| b) | valvoakseen tietyn tuonnin kehitystä päättää saattaa kyseisen tuonnin unionin ennakkovalvonnan alaiseksi 25 artiklan 1 a kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen.” |
| --- | --- |

b)

valvoakseen tietyn tuonnin kehitystä päättää saattaa kyseisen tuonnin unionin ennakkovalvonnan alaiseksi 25 artiklan 1 a kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen.”

| 3. | Korvataan 12 artiklan 3 kohta seuraavasti:
  ”3.   Siirretään komissiolle valta antaa 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuja toimenpiteitä koskevia delegoituja säädöksiä 25 a artiklan mukaisesti.” |
| --- | --- |

3.

Korvataan 12 artiklan 3 kohta seuraavasti:

”3.   Siirretään komissiolle valta antaa 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuja toimenpiteitä koskevia delegoituja säädöksiä 25 a artiklan mukaisesti.”

| 4. | Korvataan 13 artikla seuraavasti:
  ”13 artikla
  Jos kyseessä on erittäin kiireellinen tapaus ja komissio omasta aloitteestaan tai jäsenvaltion pyynnöstä toteaa, että 12 artiklan 1 ja 2 kohdassa mainitut edellytykset täyttyvät, ja katsoo, että liitteessä I lueteltujen tuotteiden, jotka eivät ole määrällisten rajoitusten alaisia, tietty luokka olisi saatettava määrällisten rajoitusten tai ennakko- tai jälkikäteisvalvonnan alaiseksi, siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 25 b artiklan mukaisesti, jotta voidaan ottaa käyttöön 12 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut toimenpiteet.” |
| --- | --- |

4.

Korvataan 13 artikla seuraavasti:

”13 artikla

Jos kyseessä on erittäin kiireellinen tapaus ja komissio omasta aloitteestaan tai jäsenvaltion pyynnöstä toteaa, että 12 artiklan 1 ja 2 kohdassa mainitut edellytykset täyttyvät, ja katsoo, että liitteessä I lueteltujen tuotteiden, jotka eivät ole määrällisten rajoitusten alaisia, tietty luokka olisi saatettava määrällisten rajoitusten tai ennakko- tai jälkikäteisvalvonnan alaiseksi, siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 25 b artiklan mukaisesti, jotta voidaan ottaa käyttöön 12 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut toimenpiteet.”

| 4 a. | Korvataan 15 artiklan johdantokappale seuraavasti:




  ”Jos uhkaa syntyä 12 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu tilanne, komissio voi jäsenvaltion pyynnöstä tai omasta aloitteestaan asianmukaista 25 artiklan 1 a kohdassa säädettyä neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen:”


  [tark. 28] |
| --- | --- |

4 a.

Korvataan 15 artiklan johdantokappale seuraavasti:

”Jos uhkaa syntyä 12 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu tilanne, komissio voi jäsenvaltion pyynnöstä tai omasta aloitteestaan asianmukaista 25 artiklan 1 a kohdassa säädettyä neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen:”

| 5. | Korvataan 16 artiklan kolmas kohta seuraavasti:
  ”Siirretään komissiolle valta antaa ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuja toimenpiteitä koskevia delegoituja säädöksiä 25 a artiklan mukaisesti.
  Kolmannen alakohdan nojalla annettaviin delegoituihin säädöksiin sovelletaan 25 b artiklassa säädettyä menettelyä, kun tämä on tarpeen erittäin kiireellisessä tapauksessa, jossa toimenpiteiden käyttöönoton viivästyminen aiheuttaisi vahinkoa, jota olisi vaikea korjata.” |
| --- | --- |

5.

Korvataan 16 artiklan kolmas kohta seuraavasti:

”Siirretään komissiolle valta antaa ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuja toimenpiteitä koskevia delegoituja säädöksiä 25 a artiklan mukaisesti.

Kolmannen alakohdan nojalla annettaviin delegoituihin säädöksiin sovelletaan 25 b artiklassa säädettyä menettelyä, kun tämä on tarpeen erittäin kiireellisessä tapauksessa, jossa toimenpiteiden käyttöönoton viivästyminen aiheuttaisi vahinkoa, jota olisi vaikea korjata.”

| 6. | Korvataan 25 artiklan 2, 3 ja 4 kohta seuraavasti:




  ”1 a.
     
  Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 4 artiklaa. Neuvoa-antava komitea antaa lausuntonsa kuukauden kuluessa käsiteltäväksi saattamisesta. [tark. 29]



  2.
     
  Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa. Tarkastelukomitea antaa lausuntonsa kuukauden kuluessa käsiteltäväksi saattamisesta. [tark. 30]



  3.
     
  Kun komitean lausunto on tarkoitus hankkia kirjallista menettelyä noudattaen, tämä menettely päätetään lausunnon antamiselle asetetussa määräajassa tuloksettomana, jos komitean puheenjohtaja niin päättää tai jos komitean jäsenten enemmistö sitä pyytää.”


  [tark. 31] |
| --- | --- |

6.

Korvataan 25 artiklan 2, 3 ja 4 kohta seuraavasti:

”1 a.
     
  Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 4 artiklaa. Neuvoa-antava komitea antaa lausuntonsa kuukauden kuluessa käsiteltäväksi saattamisesta. [tark. 29]

2.
     
  Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa. Tarkastelukomitea antaa lausuntonsa kuukauden kuluessa käsiteltäväksi saattamisesta. [tark. 30]

3.
     
  Kun komitean lausunto on tarkoitus hankkia kirjallista menettelyä noudattaen, tämä menettely päätetään lausunnon antamiselle asetetussa määräajassa tuloksettomana, jos komitean puheenjohtaja niin päättää tai jos komitean jäsenten enemmistö sitä pyytää.”

| 7. | Lisätään artiklat seuraavasti:
  ”25 a artikla
  1.   Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä tässä artiklassa säädetyin edellytyksin.
  2.   Siirretään 3 artiklan 3 kohdassa, 5 artiklan 2 kohdassa, 12 artiklan 3 kohdassa, 13 artiklassa, 16 artiklassa ja 28 artiklassa tarkoitettu valta komissiolle määräämättömäksi ajaksi

  viideksi vuodeksi ... päivästä ...kuuta ...

   (****)

  . Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen viiden vuoden pituisen kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä
  . [tark. 32]

  3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 3 artiklan 3 kohdassa, 5 artiklan 2 kohdassa, 12 artiklan 3 kohdassa, 13 artiklassa, 16 artiklassa ja 28 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Päätös tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai päätöksessä mainittuna myöhempänä päivänä. Päätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.
  4.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi samanaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.
  5.   Asetuksen 3 artiklan 3 kohdan, 5 artiklan 2 kohdan, 12 artiklan 3 kohdan, 13 artiklan, 16 artiklan ja 28 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella

  neljällä
  kuukaudella. [tark. 33]

  25 b artikla
  1.   Tämän artiklan nojalla annetut delegoidut säädökset tulevat voimaan viipymättä, ja niitä sovelletaan niin kauan kuin niitä ei vastusteta 2 kohdan mukaisesti. Kun delegoitu säädös annetaan tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, esitetään samalla ne perusteet, joiden vuoksi sovelletaan kiireellistä menettelyä.
  2.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi 25 a artiklan 5 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti vastustaa delegoitua säädöstä. Siinä tapauksessa komissio kumoaa säädöksen viipymättä sen jälkeen, kun Euroopan parlamentin tai neuvoston päätös vastustaa sitä on annettu sille tiedoksi.” |
| --- | --- |

7.

Lisätään artiklat seuraavasti:

”25 a artikla

1.   Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä tässä artiklassa säädetyin edellytyksin.

2.   Siirretään 3 artiklan 3 kohdassa, 5 artiklan 2 kohdassa, 12 artiklan 3 kohdassa, 13 artiklassa, 16 artiklassa ja 28 artiklassa tarkoitettu valta komissiolle määräämättömäksi ajaksi

  viideksi vuodeksi ... päivästä ...kuuta ...

   (****)

  . Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen viiden vuoden pituisen kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä
  . [tark. 32]

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 3 artiklan 3 kohdassa, 5 artiklan 2 kohdassa, 12 artiklan 3 kohdassa, 13 artiklassa, 16 artiklassa ja 28 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Päätös tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai päätöksessä mainittuna myöhempänä päivänä. Päätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi samanaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

5.   Asetuksen 3 artiklan 3 kohdan, 5 artiklan 2 kohdan, 12 artiklan 3 kohdan, 13 artiklan, 16 artiklan ja 28 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella

  neljällä
  kuukaudella. [tark. 33]

25 b artikla

1.   Tämän artiklan nojalla annetut delegoidut säädökset tulevat voimaan viipymättä, ja niitä sovelletaan niin kauan kuin niitä ei vastusteta 2 kohdan mukaisesti. Kun delegoitu säädös annetaan tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, esitetään samalla ne perusteet, joiden vuoksi sovelletaan kiireellistä menettelyä.

2.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi 25 a artiklan 5 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti vastustaa delegoitua säädöstä. Siinä tapauksessa komissio kumoaa säädöksen viipymättä sen jälkeen, kun Euroopan parlamentin tai neuvoston päätös vastustaa sitä on annettu sille tiedoksi.”

| 7 a. | Lisätään artikla seuraavasti:




  ”26 a artikla




  1.
     
  Komissio esittää kahdesti vuodessa Euroopan parlamentille kertomuksen asetuksen soveltamisesta.




  2.
     
  Kertomukseen sisältyy tietoja tämän asetuksen täytäntöönpanosta.




  3.
     
  Euroopan parlamentti voi kuukauden kuluessa komission kertomuksen esittämisestä kutsua komission asiasta vastaavan valiokuntansa erilliseen kokoukseen esittämään kaikki seikat, jotka liittyvät tämän asetuksen täytäntöönpanoon, ja antamaan niitä koskevan selvityksen.




  4.
     
  Komissio julkaisee kertomuksen viimeistään kuuden kuukauden kuluttua kertomuksen esittämisestä Euroopan parlamentille.”


  [tark. 34] |
| --- | --- |

7 a.

Lisätään artikla seuraavasti:

”26 a artikla

1.
     
  Komissio esittää kahdesti vuodessa Euroopan parlamentille kertomuksen asetuksen soveltamisesta.

2.
     
  Kertomukseen sisältyy tietoja tämän asetuksen täytäntöönpanosta.

3.
     
  Euroopan parlamentti voi kuukauden kuluessa komission kertomuksen esittämisestä kutsua komission asiasta vastaavan valiokuntansa erilliseen kokoukseen esittämään kaikki seikat, jotka liittyvät tämän asetuksen täytäntöönpanoon, ja antamaan niitä koskevan selvityksen.

4.
     
  Komissio julkaisee kertomuksen viimeistään kuuden kuukauden kuluttua kertomuksen esittämisestä Euroopan parlamentille.”

| 8. | Korvataan 28 artikla seuraavasti:
  ”28 artikla
  Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 25 a artiklan mukaisesti tarpeen mukaan, jotta voidaan ottaa huomioon kolmansien maiden kanssa tehtävien sopimusten tai järjestelyjen tekeminen, muuttaminen tai päättyminen taikka tilastoja, tullimenettelyjä tai yhteisiä tuontimenettelyjä koskevien unionin sääntöjen muutokset.” |
| --- | --- |

8.

Korvataan 28 artikla seuraavasti:

”28 artikla

Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 25 a artiklan mukaisesti tarpeen mukaan, jotta voidaan ottaa huomioon kolmansien maiden kanssa tehtävien sopimusten tai järjestelyjen tekeminen, muuttaminen tai päättyminen taikka tilastoja, tullimenettelyjä tai yhteisiä tuontimenettelyjä koskevien unionin sääntöjen muutokset.”

3.   Neuvoston asetus (ey) n:o 953/2003
   (3)
  , annettu 26 päivänä toukokuuta 2003, tiettyjen keskeisten lääkkeiden euroopan unionin markkinoille kulkeutumisen estämisesTÄ

Komissiolle olisi asetuksen (EY) N:o 953/2003 liitteisiin tehtävien muutosten osalta siirrettävä valta hyväksyä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti, jotta voidaan lisätä tuotteita asetuksen soveltamisalaan kuuluvien tuotteiden luetteloon.

Muutetaan sen vuoksi asetus (EY) N:o 953/2003 seuraavasti:

| -1. | Korvataan johdanto-osan 12 kappale seuraavasti:










  ”(12) | Tuotteiden lisäämiseksi tämän asetuksen kattamien tuotteiden luetteloon komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti liitteiden muuttamiseksi. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla. Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asianomaiset asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti. Komission olisi toimitettava kaikki kansallisten asiantuntijoiden tapaamisia koskevat tiedot ja asiakirjat valmistellessaan ja pannessaan täytäntöön delegoituja säädöksiä. Tähän liittyen komission olisi taattava Euroopan parlamentin täysi osallistuminen niin, että hyödynnetään muiden politiikanalojen aiempien kokemusten perusteella saatuja parhaita käytäntöjä, jotta voidaan luoda parhaat mahdolliset ehdot Euroopan parlamentin suorittamalle tulevalle delegoitujen säädösten valvonnalle.” |
| --- | --- | --- |

-1.

Korvataan johdanto-osan 12 kappale seuraavasti:

”(12)

| 1. | Muutetaan 4 artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan 3 ja 4 kohta seuraavasti:
  ”3.   Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 5 artiklan mukaisesti sen ratkaisemiseksi, täyttääkö valmiste tässä asetuksessa vahvistetut perusteet.
  Tämän kohdan nojalla annettaviin delegoituihin säädöksiin sovelletaan 5 a artiklassa säädettyä menettelyä, kun tämä on tarpeen erittäin kiireellisessä tapauksessa, jossa toimen viivästyminen aiheuttaisi vahinkoa, jota olisi vaikea korjata.
  4.   Jos tässä asetuksessa esitetyt vaatimukset täyttyvät, siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 5 artiklan mukaisesti valmisteen lisäämiseksi liitteeseen I sen seuraavan ajantasaistamisen yhteydessä. Hakijalle ilmoitetaan komission päätöksestä 15 päivän kuluessa.
  Tämän kohdan nojalla annettaviin delegoituihin säädöksiin sovelletaan 5 a artiklassa säädettyä menettelyä, kun tämä on tarpeen erittäin kiireellisessä tapauksessa, jossa toimen viivästyminen aiheuttaisi vahinkoa, jota olisi vaikea korjata.” |
| --- | --- | --- |

1.

Muutetaan 4 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 3 ja 4 kohta seuraavasti:

”3.   Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 5 artiklan mukaisesti sen ratkaisemiseksi, täyttääkö valmiste tässä asetuksessa vahvistetut perusteet.

Tämän kohdan nojalla annettaviin delegoituihin säädöksiin sovelletaan 5 a artiklassa säädettyä menettelyä, kun tämä on tarpeen erittäin kiireellisessä tapauksessa, jossa toimen viivästyminen aiheuttaisi vahinkoa, jota olisi vaikea korjata.

4.   Jos tässä asetuksessa esitetyt vaatimukset täyttyvät, siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 5 artiklan mukaisesti valmisteen lisäämiseksi liitteeseen I sen seuraavan ajantasaistamisen yhteydessä. Hakijalle ilmoitetaan komission päätöksestä 15 päivän kuluessa.

Tämän kohdan nojalla annettaviin delegoituihin säädöksiin sovelletaan 5 a artiklassa säädettyä menettelyä, kun tämä on tarpeen erittäin kiireellisessä tapauksessa, jossa toimen viivästyminen aiheuttaisi vahinkoa, jota olisi vaikea korjata.”

| b) | Korvataan 9 kohta seuraavasti:
  ”9.   Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 5 artiklan mukaisesti, jotta voidaan mukauttaa liite II, III ja IV tarpeen mukaan muun muassa liitteen soveltamisesta saadut kokemukset huomioon ottaen tai terveyskriisiin vastaamiseksi.
  Tämän kohdan nojalla annettaviin delegoituihin säädöksiin sovelletaan 5 a artiklassa säädettyä menettelyä, kun tämä on tarpeen erittäin kiireellisessä tapauksessa, jossa toimen viivästyminen aiheuttaisi vahinkoa, jota olisi vaikea korjata.” |
| --- | --- |

b)

Korvataan 9 kohta seuraavasti:

”9.   Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 5 artiklan mukaisesti, jotta voidaan mukauttaa liite II, III ja IV tarpeen mukaan muun muassa liitteen soveltamisesta saadut kokemukset huomioon ottaen tai terveyskriisiin vastaamiseksi.

Tämän kohdan nojalla annettaviin delegoituihin säädöksiin sovelletaan 5 a artiklassa säädettyä menettelyä, kun tämä on tarpeen erittäin kiireellisessä tapauksessa, jossa toimen viivästyminen aiheuttaisi vahinkoa, jota olisi vaikea korjata.”

| 2. | Korvataan 5 artikla seuraavasti:
  ”5 artikla
  1.   Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä tässä artiklassa säädetyin edellytyksin.
  2.   Siirretään 4 artiklassa tarkoitettu valta komissiolle määräämättömäksi ajaksi

  viideksi vuodeksi ... päivästä ...kuuta ...

   (*****).
  Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen viiden vuoden pituisen kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä
  . [tark. 37]

  3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 4 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Päätös tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai päätöksessä mainittuna myöhempänä päivänä. Päätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.
  4.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi samanaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.
  5.   Asetuksen 4 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella

  neljällä kuukaudella
  .”
  [tark. 38] |
| --- | --- |

2.

Korvataan 5 artikla seuraavasti:

”5 artikla

1.   Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä tässä artiklassa säädetyin edellytyksin.

2.   Siirretään 4 artiklassa tarkoitettu valta komissiolle määräämättömäksi ajaksi

  viideksi vuodeksi ... päivästä ...kuuta ...

   (*****).
  Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen viiden vuoden pituisen kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä
  . [tark. 37]

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 4 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Päätös tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai päätöksessä mainittuna myöhempänä päivänä. Päätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi samanaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

5.   Asetuksen 4 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella

  neljällä kuukaudella
  .”

| 3. | Lisätään artikla seuraavasti:
  ”5 a artikla
  1.   Tämän artiklan nojalla annetut delegoidut säädökset tulevat voimaan viipymättä, ja niitä sovelletaan niin kauan kuin niitä ei vastusteta 2 kohdan mukaisesti. Kun delegoitu säädös annetaan tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, esitetään samalla ne perusteet, joiden vuoksi sovelletaan kiireellistä menettelyä.
  2.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi 5 artiklan 5 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti vastustaa delegoitua säädöstä. Siinä tapauksessa komissio kumoaa säädöksen viipymättä sen jälkeen, kun Euroopan parlamentin tai neuvoston päätös vastustaa sitä on annettu sille tiedoksi.” |
| --- | --- |

3.

Lisätään artikla seuraavasti:

”5 a artikla

1.   Tämän artiklan nojalla annetut delegoidut säädökset tulevat voimaan viipymättä, ja niitä sovelletaan niin kauan kuin niitä ei vastusteta 2 kohdan mukaisesti. Kun delegoitu säädös annetaan tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, esitetään samalla ne perusteet, joiden vuoksi sovelletaan kiireellistä menettelyä.

2.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi 5 artiklan 5 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti vastustaa delegoitua säädöstä. Siinä tapauksessa komissio kumoaa säädöksen viipymättä sen jälkeen, kun Euroopan parlamentin tai neuvoston päätös vastustaa sitä on annettu sille tiedoksi.”

| 4. | Korvataan 11 artiklan 2 kohta seuraavasti:
  ”2.   Komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle määräajoin

  kaksi kertaa vuodessa
  kertomuksen porrastetuin hinnoin vietyjen valmisteiden määristä, mukaan lukien valmistajan sekä määrämaan hallituksen välisen sopimuksen perusteella viedyistä määristä. Komission kertomuksessa tarkastellaan soveltamisalaan kuuluvien maiden ja tautien luetteloa sekä 3 artiklan täytäntöönpanon yleisiä perusteita. [tark. 39]



  3.
     
  Euroopan parlamentti voi kuukauden kuluessa komission kertomuksen esittämisestä kutsua komission asiasta vastaavan valiokuntansa erilliseen kokoukseen esittämään kaikki seikat, jotka liittyvät tämän asetuksen täytäntöönpanoon, ja antamaan niitä koskevan selvityksen. [tark. 40]



  4.
     
  Komissio julkaisee kertomuksen viimeistään kuuden kuukauden kuluttua kertomuksen esittämisestä Euroopan parlamentille ja neuvostolle.”


  [tark. 41] |
| --- | --- |

4.

Korvataan 11 artiklan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle määräajoin

  kaksi kertaa vuodessa
  kertomuksen porrastetuin hinnoin vietyjen valmisteiden määristä, mukaan lukien valmistajan sekä määrämaan hallituksen välisen sopimuksen perusteella viedyistä määristä. Komission kertomuksessa tarkastellaan soveltamisalaan kuuluvien maiden ja tautien luetteloa sekä 3 artiklan täytäntöönpanon yleisiä perusteita. [tark. 39]

3.
     
  Euroopan parlamentti voi kuukauden kuluessa komission kertomuksen esittämisestä kutsua komission asiasta vastaavan valiokuntansa erilliseen kokoukseen esittämään kaikki seikat, jotka liittyvät tämän asetuksen täytäntöönpanoon, ja antamaan niitä koskevan selvityksen. [tark. 40]

4.
     
  Komissio julkaisee kertomuksen viimeistään kuuden kuukauden kuluttua kertomuksen esittämisestä Euroopan parlamentille ja neuvostolle.”

4.   Neuvoston asetus (ey) n:o 673/2005
   (4)
  , annettu 25 päivänä huhtikuuta 2005, lisätullien käyttöön ottamisesta tiettyjen amerikan yhdysvalloista peräisin olevien tuotteiden tuonnisSA

Komissiolle olisi asetuksessa (EY) N:o 673/2005 säädettyihin toimenpiteisiin tehtävien tarvittavien mukautusten osalta siirrettävä valta hyväksyä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti, jotta kyseiset mukautukset voidaan tehdä.

Muutetaan sen vuoksi asetus (EY) N:o 673/2005 seuraavasti:

| -1. | Korvataan johdanto-osan 7 kappale seuraavasti:










  ”(7) | Komissiolle olisi tässä asetuksessa säädettyihin toimenpiteisiin tehtävien tarvittavien mukautusten osalta siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä ylimääräisen tullin sekä kyseisen asetuksen liitteiden I ja II muuttamisesta tämän asetuksen mukaisesti. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla. Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asiaankuuluvat asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti. Komission olisi toimitettava kaikki kansallisten asiantuntijoiden tapaamisia koskevat tiedot ja asiakirjat valmistellessaan ja pannessaan täytäntöön delegoituja säädöksiä. Tähän liittyen komission olisi taattava Euroopan parlamentin täysi osallistuminen niin, että hyödynnetään muiden politiikanalojen aiempien kokemusten perusteella saatuja parhaita käytäntöjä, jotta voidaan luoda parhaat mahdolliset ehdot Euroopan parlamentin suorittamalle tulevalle delegoitujen säädösten valvonnalle.” |
| --- | --- | --- |

-1.

Korvataan johdanto-osan 7 kappale seuraavasti:

”(7)

Komissiolle olisi tässä asetuksessa säädettyihin toimenpiteisiin tehtävien tarvittavien mukautusten osalta siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä ylimääräisen tullin sekä kyseisen asetuksen liitteiden I ja II muuttamisesta tämän asetuksen mukaisesti. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla. Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asiaankuuluvat asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti. Komission olisi toimitettava kaikki kansallisten asiantuntijoiden tapaamisia koskevat tiedot ja asiakirjat valmistellessaan ja pannessaan täytäntöön delegoituja säädöksiä. Tähän liittyen komission olisi taattava Euroopan parlamentin täysi osallistuminen niin, että hyödynnetään muiden politiikanalojen aiempien kokemusten perusteella saatuja parhaita käytäntöjä, jotta voidaan luoda parhaat mahdolliset ehdot Euroopan parlamentin suorittamalle tulevalle delegoitujen säädösten valvonnalle.”

| 1. | Korvataan 3 artiklan 3 kohta seuraavasti:
  ”3.   Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 4 artiklan mukaisesti, jotta voidaan tehdä mukautuksia ja muutoksia tämän artiklan nojalla.
  Tämän kohdan mukaisesti annettuihin delegoituihin säädöksiin sovelletaan 4 a artiklassa säädettyä menettelyä, kun tämä on tarpeen erittäin kiireellisessä tapauksessa, joka liittyy liitteeseen tehtäviin mukautuksiin ja muutoksiin.” |
| --- | --- |

1.

Korvataan 3 artiklan 3 kohta seuraavasti:

”3.   Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 4 artiklan mukaisesti, jotta voidaan tehdä mukautuksia ja muutoksia tämän artiklan nojalla.

Tämän kohdan mukaisesti annettuihin delegoituihin säädöksiin sovelletaan 4 a artiklassa säädettyä menettelyä, kun tämä on tarpeen erittäin kiireellisessä tapauksessa, joka liittyy liitteeseen tehtäviin mukautuksiin ja muutoksiin.”

| 2. | Korvataan 4 artikla seuraavasti:
  ”4 artikla
  1.   Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä tässä artiklassa säädetyin edellytyksin.
  2.   Siirretään 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu valta komissiolle määräämättömäksi ajaksi

  viideksi vuodeksi ... päivästä ...kuuta ...

   (******).
  Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen viiden vuoden pituisen kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä
  . [tark. 43]

  3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Päätös tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai päätöksessä mainittuna myöhempänä päivänä. Päätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.
  4.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi samanaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.
  5.   Asetuksen 3 artiklan 3 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella

  neljällä
  kuukaudella.”
  ”[tark. 44]” |
| --- | --- |

2.

Korvataan 4 artikla seuraavasti:

”4 artikla

1.   Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä tässä artiklassa säädetyin edellytyksin.

2.   Siirretään 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu valta komissiolle määräämättömäksi ajaksi

  viideksi vuodeksi ... päivästä ...kuuta ...

   (******).
  Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen viiden vuoden pituisen kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä
  . [tark. 43]

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Päätös tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai päätöksessä mainittuna myöhempänä päivänä. Päätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi samanaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

5.   Asetuksen 3 artiklan 3 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella

  neljällä
  kuukaudella.”

| 3. | Lisätään artikla seuraavasti:
  ”4 a artikla
  1.   Tämän artiklan nojalla annetut delegoidut säädökset tulevat voimaan viipymättä, ja niitä sovelletaan niin kauan kuin niitä ei vastusteta 2 kohdan mukaisesti. Kun delegoitu säädös annetaan tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, esitetään samalla ne perusteet, joiden vuoksi sovelletaan kiireellistä menettelyä.
  2.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi 4 artiklan 5 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti vastustaa delegoitua säädöstä. Siinä tapauksessa komissio kumoaa säädöksen viipymättä sen jälkeen, kun Euroopan parlamentin tai neuvoston päätös vastustaa sitä on annettu sille tiedoksi.” |
| --- | --- |

3.

Lisätään artikla seuraavasti:

”4 a artikla

1.   Tämän artiklan nojalla annetut delegoidut säädökset tulevat voimaan viipymättä, ja niitä sovelletaan niin kauan kuin niitä ei vastusteta 2 kohdan mukaisesti. Kun delegoitu säädös annetaan tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, esitetään samalla ne perusteet, joiden vuoksi sovelletaan kiireellistä menettelyä.

2.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi 4 artiklan 5 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti vastustaa delegoitua säädöstä. Siinä tapauksessa komissio kumoaa säädöksen viipymättä sen jälkeen, kun Euroopan parlamentin tai neuvoston päätös vastustaa sitä on annettu sille tiedoksi.”

| 3 a. | Korvataan 7 artikla seuraavasti:




  ”7 artikla




  Komissio esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle ehdotuksen tämän asetuksen kumoamiseksi sen jälkeen, kun Amerikan yhdysvallat on pannut täysimääräisesti täytäntöön WTO:n riitojenratkaisuelimen suosituksen.”


  [tark. 45] |
| --- | --- |

3 a.

Korvataan 7 artikla seuraavasti:

”7 artikla

Komissio esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle ehdotuksen tämän asetuksen kumoamiseksi sen jälkeen, kun Amerikan yhdysvallat on pannut täysimääräisesti täytäntöön WTO:n riitojenratkaisuelimen suosituksen.”

5.   Neuvoston asetus (ey) n:o 1342/2007
   (5)
  , annettu 22 päivänä lokakuuta 2007, venäjän federaatiosta tuotavia tiettyjä terästuotteita koskevien rajoitusten hallinnoinnisTA

Komissiolle olisi asetuksen (EY) N:o 1342/2007 liitteeseen V tehtävien muutosten osalta siirrettävä valta hyväksyä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti, jotta mahdollistetaan tehokas hallinnointi tiettyjen terästuotteiden tuontirajoituksiin tehtävien mukautusten kautta.

Muutetaan sen vuoksi asetus (EY) N:o 1342/2007 seuraavasti:

| -1. | Lisätään johdanto-osan kappale seuraavasti:










  ”(10 a) | Komissiolle olisi liitteeseen V tehtävien muutosten osalta siirrettävä valta hyväksyä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti, jotta mahdollistetaan tehokas hallinnointi tiettyjen terästuotteiden tuontirajoituksiin tehtävien mukautusten kautta. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla. Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asianomaiset asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti. Komission olisi toimitettava kaikki kansallisten asiantuntijoiden tapaamisia koskevat tiedot ja asiakirjat valmistellessaan ja pannessaan täytäntöön delegoituja säädöksiä. Tähän liittyen komission olisi taattava Euroopan parlamentin täysi osallistuminen niin, että hyödynnetään muiden politiikanalojen aiempien kokemusten perusteella saatuja parhaita käytäntöjä, jotta voidaan luoda parhaat mahdolliset ehdot Euroopan parlamentin suorittamalle tulevalle delegoitujen säädösten valvonnalle.” |
| --- | --- | --- |

-1.

Lisätään johdanto-osan kappale seuraavasti:

”(10 a)

Komissiolle olisi liitteeseen V tehtävien muutosten osalta siirrettävä valta hyväksyä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti, jotta mahdollistetaan tehokas hallinnointi tiettyjen terästuotteiden tuontirajoituksiin tehtävien mukautusten kautta. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla. Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asianomaiset asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti. Komission olisi toimitettava kaikki kansallisten asiantuntijoiden tapaamisia koskevat tiedot ja asiakirjat valmistellessaan ja pannessaan täytäntöön delegoituja säädöksiä. Tähän liittyen komission olisi taattava Euroopan parlamentin täysi osallistuminen niin, että hyödynnetään muiden politiikanalojen aiempien kokemusten perusteella saatuja parhaita käytäntöjä, jotta voidaan luoda parhaat mahdolliset ehdot Euroopan parlamentin suorittamalle tulevalle delegoitujen säädösten valvonnalle.”

| 1. | Korvataan 5 artikla seuraavasti:
  ”5 artikla
  Sovellettaessa sopimuksen 3 artiklan 3 kohtaa, 3 artiklan 4 kohtaa ja 10 artiklan 1 kohdan toista alakohtaa siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä tämän asetuksen 31 a artiklan mukaisesti, jotta voidaan tehdä tarvittavia mukautuksia liitteessä V säädettyihin määrällisiin rajoituksiin.
  Tämän artiklan nojalla annettaviin delegoituihin säädöksiin sovelletaan 31 b artiklassa säädettyä menettelyä, kun tämä on tarpeen erittäin kiireellisessä tapauksessa, jossa toimen viivästyminen aiheuttaisi vahinkoa, jota olisi vaikea korjata.” |
| --- | --- |

1.

Korvataan 5 artikla seuraavasti:

”5 artikla

Sovellettaessa sopimuksen 3 artiklan 3 kohtaa, 3 artiklan 4 kohtaa ja 10 artiklan 1 kohdan toista alakohtaa siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä tämän asetuksen 31 a artiklan mukaisesti, jotta voidaan tehdä tarvittavia mukautuksia liitteessä V säädettyihin määrällisiin rajoituksiin.

Tämän artiklan nojalla annettaviin delegoituihin säädöksiin sovelletaan 31 b artiklassa säädettyä menettelyä, kun tämä on tarpeen erittäin kiireellisessä tapauksessa, jossa toimen viivästyminen aiheuttaisi vahinkoa, jota olisi vaikea korjata.”

| 2. | Korvataan 6 artiklan 3 kohta seuraavasti:
  ”3.   Jos unioni ja Venäjän federaatio eivät pääse tyydyttävään ratkaisuun ja jos komissio toteaa, että kiertämisestä on selviä todisteita, siirretään komissiolle valta antaa liitteeseen V tehtävistä mukautuksista delegoituja säädöksiä 31 a artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti, jotta määrällisistä rajoituksista voidaan vähentää vastaava määrä tuotteita, jotka ovat peräisin Venäjän federaatiosta.
  Tämän kohdan nojalla annettaviin delegoituihin säädöksiin sovelletaan 31 b artiklassa säädettyä menettelyä, kun tämä on tarpeen erittäin kiireellisessä tapauksessa, jossa toimen viivästyminen aiheuttaisi vahinkoa, jota olisi vaikea korjata.” |
| --- | --- |

2.

Korvataan 6 artiklan 3 kohta seuraavasti:

”3.   Jos unioni ja Venäjän federaatio eivät pääse tyydyttävään ratkaisuun ja jos komissio toteaa, että kiertämisestä on selviä todisteita, siirretään komissiolle valta antaa liitteeseen V tehtävistä mukautuksista delegoituja säädöksiä 31 a artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti, jotta määrällisistä rajoituksista voidaan vähentää vastaava määrä tuotteita, jotka ovat peräisin Venäjän federaatiosta.

Tämän kohdan nojalla annettaviin delegoituihin säädöksiin sovelletaan 31 b artiklassa säädettyä menettelyä, kun tämä on tarpeen erittäin kiireellisessä tapauksessa, jossa toimen viivästyminen aiheuttaisi vahinkoa, jota olisi vaikea korjata.”

| 3. | Korvataan 12 artikla seuraavasti:
  ”Jos 11 artiklassa tarkoitettuja, voimassa olevia unionin menettelyjä noudattaen tehty luokittelupäätös koskee määrällisen rajoituksen alaista tuoteryhmää, komissio aloittaa tarvittaessa viipymättä neuvottelut 9 artiklan mukaisesti, jotta päästään sopuun liitteessä V säädettyihin vastaaviin määrällisiin rajoituksiin tehtävistä mukautuksista. Siirretään komissiolle valta antaa tätä varten liitteeseen V tehtävistä mukautuksista delegoituja säädöksiä 31 a artiklan mukaisesti.” |
| --- | --- |

3.

Korvataan 12 artikla seuraavasti:

”Jos 11 artiklassa tarkoitettuja, voimassa olevia unionin menettelyjä noudattaen tehty luokittelupäätös koskee määrällisen rajoituksen alaista tuoteryhmää, komissio aloittaa tarvittaessa viipymättä neuvottelut 9 artiklan mukaisesti, jotta päästään sopuun liitteessä V säädettyihin vastaaviin määrällisiin rajoituksiin tehtävistä mukautuksista. Siirretään komissiolle valta antaa tätä varten liitteeseen V tehtävistä mukautuksista delegoituja säädöksiä 31 a artiklan mukaisesti.”

| 4. | Lisätään IV luvun otsikon jälkeen artiklat seuraavasti:
  ”31 a artikla
  1.   Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä tässä artiklassa säädetyin edellytyksin.
  2.   Siirretään 5 artiklassa, 6 artiklan 3 kohdassa ja 12 artiklassa tarkoitettu valta komissiolle määräämättömäksi ajaksi

  viideksi vuodeksi ... päivästä ...kuuta ...

   (*******).
  Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen viiden vuoden pituisen kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä
  . [tark. 47]

  3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 5 artiklassa, 6 artiklan 3 kohdassa ja 12 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Päätös tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai päätöksessä mainittuna myöhempänä päivänä. Päätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.
  4.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi samanaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.
  5.   Asetuksen 5 artiklan, 6 artiklan 3 kohdan tai 12 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta määräaikaa pidennetään kahdella kuukaudella

  neljällä kuukaudella
  . [tark. 48]

  31 b artikla
  1.   Tämän artiklan nojalla annetut delegoidut säädökset tulevat voimaan viipymättä, ja niitä sovelletaan niin kauan kuin niitä ei vastusteta 2 kohdan mukaisesti. Kun delegoitu säädös annetaan tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, esitetään samalla ne perusteet, joiden vuoksi sovelletaan kiireellistä menettelyä.
  2.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi 31 a artiklan 5 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti vastustaa delegoitua säädöstä. Siinä tapauksessa komissio kumoaa säädöksen viipymättä sen jälkeen, kun Euroopan parlamentin tai neuvoston päätös vastustaa sitä on annettu sille tiedoksi.” |
| --- | --- |

4.

Lisätään IV luvun otsikon jälkeen artiklat seuraavasti:

”31 a artikla

1.   Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä tässä artiklassa säädetyin edellytyksin.

2.   Siirretään 5 artiklassa, 6 artiklan 3 kohdassa ja 12 artiklassa tarkoitettu valta komissiolle määräämättömäksi ajaksi

  viideksi vuodeksi ... päivästä ...kuuta ...

   (*******).
  Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen viiden vuoden pituisen kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä
  . [tark. 47]

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 5 artiklassa, 6 artiklan 3 kohdassa ja 12 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Päätös tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai päätöksessä mainittuna myöhempänä päivänä. Päätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi samanaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

5.   Asetuksen 5 artiklan, 6 artiklan 3 kohdan tai 12 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta määräaikaa pidennetään kahdella kuukaudella

  neljällä kuukaudella
  . [tark. 48]

31 b artikla

1.   Tämän artiklan nojalla annetut delegoidut säädökset tulevat voimaan viipymättä, ja niitä sovelletaan niin kauan kuin niitä ei vastusteta 2 kohdan mukaisesti. Kun delegoitu säädös annetaan tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, esitetään samalla ne perusteet, joiden vuoksi sovelletaan kiireellistä menettelyä.

2.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi 31 a artiklan 5 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti vastustaa delegoitua säädöstä. Siinä tapauksessa komissio kumoaa säädöksen viipymättä sen jälkeen, kun Euroopan parlamentin tai neuvoston päätös vastustaa sitä on annettu sille tiedoksi.”

6.   Neuvoston asetus (ey) n:o 1528/2007
   (6)
  , annettu 20 päivänä joulukuuta 2007, talouskumppanuussopimukset vahvistavissa tai niiden vahvistamiseen johtavissa sopimuksissa määrättyjen järjestelyjen soveltamisesta afrikan, karibian ja tyynenmeren valtioiden ryhmän (akt) tietyistä valtioista peräisin oleviin tuotteisiin

Komissiolle olisi asetukseen (EY) N:o 1528/2007 tehtävien muutosten osalta siirrettävä valta hyväksyä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti, jotta voidaan soveltaa järjestelyjä Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän (AKT) tietyistä valtioista peräisin oleviin tuotteisiin.

Muutetaan sen vuoksi asetus (EY) N:o 1528/2007 seuraavasti:

| -1. | Lisätään johdanto-osan kappale seuraavasti:










  ”(16 a) | Tämän asetuksen soveltamisen edellyttämien säännösten käyttöönottamiseksi komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädöksiä liitteen I muuttamiseksi alueiden tai valtioiden lisäämiseksi tai poistamiseksi ja teknisten muutosten tekemiseksi liitteeseen II tarvittaessa tämän liitteen soveltamisen seurauksena. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla. Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asiaankuuluvat asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti. Komission olisi toimitettava kaikki kansallisten asiantuntijoiden tapaamisia koskevat tiedot ja asiakirjat valmistellessaan ja pannessaan täytäntöön delegoituja säädöksiä. Tähän liittyen komission olisi taattava Euroopan parlamentin täysi osallistuminen niin, että hyödynnetään muiden politiikanalojen aiempien kokemusten perusteella saatuja parhaita käytäntöjä, jotta voidaan luoda parhaat mahdolliset ehdot Euroopan parlamentin suorittamalle tulevalle delegoitujen säädösten valvonnalle.” |
| --- | --- | --- |

-1.

Lisätään johdanto-osan kappale seuraavasti:

”(16 a)

Tämän asetuksen soveltamisen edellyttämien säännösten käyttöönottamiseksi komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädöksiä liitteen I muuttamiseksi alueiden tai valtioiden lisäämiseksi tai poistamiseksi ja teknisten muutosten tekemiseksi liitteeseen II tarvittaessa tämän liitteen soveltamisen seurauksena. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla. Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asiaankuuluvat asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti. Komission olisi toimitettava kaikki kansallisten asiantuntijoiden tapaamisia koskevat tiedot ja asiakirjat valmistellessaan ja pannessaan täytäntöön delegoituja säädöksiä. Tähän liittyen komission olisi taattava Euroopan parlamentin täysi osallistuminen niin, että hyödynnetään muiden politiikanalojen aiempien kokemusten perusteella saatuja parhaita käytäntöjä, jotta voidaan luoda parhaat mahdolliset ehdot Euroopan parlamentin suorittamalle tulevalle delegoitujen säädösten valvonnalle.”

| -1 a. | Muutetaan 2 artiklan seuraavasti:










  a) | korvataan 2 kohta seuraavasti:




  ”2.
     
  Komissio muuttaa liitettä I delegoiduilla säädöksillä 24 a artiklan mukaisesti lisätäkseen siihen AKT-valtioiden ryhmään kuuluvia alueita tai valtioita, jotka ovat saaneet päätökseen neuvottelut unionin ja kyseisen alueen tai valtion välisestä sopimuksesta, joka täyttää vähintään GATT 1994 sopimuksen XXIV artiklan vaatimukset.”


  [tark. 50] |
| --- | --- | --- |

-1 a.

Muutetaan 2 artiklan seuraavasti:

a)

korvataan 2 kohta seuraavasti:

”2.
     
  Komissio muuttaa liitettä I delegoiduilla säädöksillä 24 a artiklan mukaisesti lisätäkseen siihen AKT-valtioiden ryhmään kuuluvia alueita tai valtioita, jotka ovat saaneet päätökseen neuvottelut unionin ja kyseisen alueen tai valtion välisestä sopimuksesta, joka täyttää vähintään GATT 1994 sopimuksen XXIV artiklan vaatimukset.”

| b) | korvataan 3 kohdan johdantokappale seuraavasti:




  ”3.
     
  Tällainen alue tai valtio säilyy liitteessä I olevassa luettelossa, jollei komissio hyväksy 24 a artiklan mukaisesti delegoitua säädöstä liitteen I muuttamisesta poistaakseen alueen tai valtion kyseisestä liitteestä, erityisesti kun”.


  [tark. 51] |
| --- | --- |

b)

korvataan 3 kohdan johdantokappale seuraavasti:

”3.
     
  Tällainen alue tai valtio säilyy liitteessä I olevassa luettelossa, jollei komissio hyväksy 24 a artiklan mukaisesti delegoitua säädöstä liitteen I muuttamisesta poistaakseen alueen tai valtion kyseisestä liitteestä, erityisesti kun”.

| 1. | Korvataan 4 artiklan 3 kohta seuraavasti:
  ”3.   Komissio seuraa yhteisön tullikoodeksista 12 päivänä lokakuuta 1992 annetulla neuvoston asetuksella (ETY) N:o 2913/92 (********) perustetun tullikoodeksikomitean avustamana liitteen II säännösten täytäntöönpanoa ja soveltamista.
  4.   Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä [insert the number of the Article(s) laying down the procedure for the adoption of delegated acts, currently Articles 24a to 24c of proposal COM(2011) 82 final] artiklan

  24 a artiklan
  mukaisesti, jotta voidaan tehdä liitteeseen II teknisiä muutoksia, jotka ovat tarpeen liitteen soveltamisen vuoksi. [tark. 52]

  5.   Liitteen II hallinnointia koskevia päätöksiä voidaan antaa asetuksen (ETY) N:o 2913/92 247 ja 247 a artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.

  (********)  EYVL L 302, 19.10.1992, s. 1.”" |
| --- | --- |

1.

Korvataan 4 artiklan 3 kohta seuraavasti:

”3.   Komissio seuraa yhteisön tullikoodeksista 12 päivänä lokakuuta 1992 annetulla neuvoston asetuksella (ETY) N:o 2913/92 (********) perustetun tullikoodeksikomitean avustamana liitteen II säännösten täytäntöönpanoa ja soveltamista.

4.   Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä [insert the number of the Article(s) laying down the procedure for the adoption of delegated acts, currently Articles 24a to 24c of proposal COM(2011) 82 final] artiklan

  24 a artiklan
  mukaisesti, jotta voidaan tehdä liitteeseen II teknisiä muutoksia, jotka ovat tarpeen liitteen soveltamisen vuoksi. [tark. 52]

5.   Liitteen II hallinnointia koskevia päätöksiä voidaan antaa asetuksen (ETY) N:o 2913/92 247 ja 247 a artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.

(********)  EYVL L 302, 19.10.1992, s. 1.”"

| 2. | Korvataan 23 artikla seuraavasti:
  ”23 artikla
  Mukauttaminen tekniikan kehitykseen
  Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä [insert the number of the Article(s) laying down the procedure for the adoption of delegated acts, currently Articles 24a to 24c of proposal COM(2011) 82 final] artiklan

  24 a artiklan
  mukaisesti, jotta 5 ja 8–22 artiklaan voidaan tarvittaessa tehdä teknisiä muutoksia, jotka johtuvat tämän asetuksen sekä liitteessä I lueteltujen alueiden tai valtioiden kanssa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artiklan mukaisesti allekirjoitettujen ja väliaikaisesti sovellettavien tai tehtyjen sopimusten välisistä eroista.”
  [tark. 53] |
| --- | --- |

2.

Korvataan 23 artikla seuraavasti:

”23 artikla

Mukauttaminen tekniikan kehitykseen

Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä [insert the number of the Article(s) laying down the procedure for the adoption of delegated acts, currently Articles 24a to 24c of proposal COM(2011) 82 final] artiklan

  24 a artiklan
  mukaisesti, jotta 5 ja 8–22 artiklaan voidaan tarvittaessa tehdä teknisiä muutoksia, jotka johtuvat tämän asetuksen sekä liitteessä I lueteltujen alueiden tai valtioiden kanssa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artiklan mukaisesti allekirjoitettujen ja väliaikaisesti sovellettavien tai tehtyjen sopimusten välisistä eroista.”

| 2 a. | Lisätään artikla seuraavasti:




  ”24 a artikla




  Siirretyn säädösvallan käyttäminen




  1.
     
  Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä tässä artiklassa säädetyin edellytyksin.




  2.
     
  Siirretään komissiolle 2 artiklan 2 ja 3 kohdassa, 4 artiklan 4 kohdassa ja 23 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä viideksi vuodeksi ... päivästä ...kuuta ...

   (*********)

  . Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen viiden vuoden pituisen kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.




  3.
     
  Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 2 artiklan 2 ja 3 kohdassa, 4 artiklan 4 kohdassa ja 23 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, päätöksessä mainittuna päivänä. Päätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.




  4.
     
  Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.




  5.
     
  Edellä olevan 2 artiklan 2 ja 3 kohdan, 4 artiklan 4 kohdan ja 23 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan neljällä kuukaudella.”


  [tark. 54] |
| --- | --- |

2 a.

Lisätään artikla seuraavasti:

”24 a artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1.
     
  Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä tässä artiklassa säädetyin edellytyksin.

2.
     
  Siirretään komissiolle 2 artiklan 2 ja 3 kohdassa, 4 artiklan 4 kohdassa ja 23 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä viideksi vuodeksi ... päivästä ...kuuta ...

   (*********)

  . Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen viiden vuoden pituisen kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.

3.
     
  Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 2 artiklan 2 ja 3 kohdassa, 4 artiklan 4 kohdassa ja 23 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, päätöksessä mainittuna päivänä. Päätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4.
     
  Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

5.
     
  Edellä olevan 2 artiklan 2 ja 3 kohdan, 4 artiklan 4 kohdan ja 23 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan neljällä kuukaudella.”

7.   Neuvoston asetus (ey) n:o 55/2008
   (7)
  , annettu 21 päivänä tammikuuta 2008, yksipuolisten tullietuuksien myöntämisestä moldovalle sekä asetuksen (ey) n:o 980/2005 ja komission päätöksen 2005/924/ey muuttamisesTA

Komissiolle olisi asetukseen (EY) N:o 55/2008 tehtävien niiden muutosten osalta, joita tarvitaan tullikoodien muutosten huomioon ottamiseksi tai sopimusten tekemiseksi Moldovan kanssa, siirrettävä valta hyväksyä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti, jotta asetukseen voidaan tehdä mukautuksia.

Muutetaan sen vuoksi asetus (EY) N:o 55/2008 seuraavasti:

| -1. | Lisätään johdanto-osan kappale seuraavasti:










  ”(12 a) | Komissiolle olisi tähän asetukseen tehtävien niiden muutosten osalta, joita tarvitaan tullikoodien muutosten huomioon ottamiseksi tai sopimusten tekemiseksi Moldovan kanssa, siirrettävä valta hyväksyä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti, jotta asetukseen voidaan tehdä mukautuksia. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla. Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asianomaiset asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti. Komission olisi toimitettava kaikki kansallisten asiantuntijoiden tapaamisia koskevat tiedot ja asiakirjat valmistellessaan ja pannessaan täytäntöön delegoituja säädöksiä. Tähän liittyen komission olisi taattava Euroopan parlamentin täysi osallistuminen niin, että hyödynnetään muiden politiikanalojen aiempien kokemusten perusteella saatuja parhaita käytäntöjä, jotta voidaan luoda parhaat mahdolliset ehdot Euroopan parlamentin suorittamalle tulevalle delegoitujen säädösten valvonnalle.” |
| --- | --- | --- |

-1.

Lisätään johdanto-osan kappale seuraavasti:

”(12 a)

Komissiolle olisi tähän asetukseen tehtävien niiden muutosten osalta, joita tarvitaan tullikoodien muutosten huomioon ottamiseksi tai sopimusten tekemiseksi Moldovan kanssa, siirrettävä valta hyväksyä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti, jotta asetukseen voidaan tehdä mukautuksia. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla. Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asianomaiset asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti. Komission olisi toimitettava kaikki kansallisten asiantuntijoiden tapaamisia koskevat tiedot ja asiakirjat valmistellessaan ja pannessaan täytäntöön delegoituja säädöksiä. Tähän liittyen komission olisi taattava Euroopan parlamentin täysi osallistuminen niin, että hyödynnetään muiden politiikanalojen aiempien kokemusten perusteella saatuja parhaita käytäntöjä, jotta voidaan luoda parhaat mahdolliset ehdot Euroopan parlamentin suorittamalle tulevalle delegoitujen säädösten valvonnalle.”

| 1. | Korvataan 7 artikla seuraavasti:
  ”7 artikla
  Toimivallan siirtäminen
  Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 8 b artiklan mukaisesti, jotta voidaan tehdä tarvittavat muutokset ja mukautukset tämän asetuksen säännöksiin seuraavista syistä:






  a) | muutokset yhteisen nimikkeistön koodeihin ja Taric-alanimikkeisiin |
| --- | --- | --- |

1.

Korvataan 7 artikla seuraavasti:

”7 artikla

Toimivallan siirtäminen

Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 8 b artiklan mukaisesti, jotta voidaan tehdä tarvittavat muutokset ja mukautukset tämän asetuksen säännöksiin seuraavista syistä:

a)

muutokset yhteisen nimikkeistön koodeihin ja Taric-alanimikkeisiin

| b) | muiden sopimusten tekeminen unionin ja Moldovan välillä.” |
| --- | --- |

b)

muiden sopimusten tekeminen unionin ja Moldovan välillä.”

| 2. | Lisätään artikla seuraavasti:
  ”8 b artikla
  Siirretyn säädösvallan käyttäminen
  1.   Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä tässä artiklassa säädetyin edellytyksin.
  2.   Siirretään 7 artiklassa tarkoitettu valta komissiolle määräämättömäksi ajaksi

  viideksi vuodeksi ... päivästä ...kuuta ...

   (**********).
  Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen viiden vuoden pituisen kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä
  . [tark. 56]

  3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 7 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Päätös tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai päätöksessä mainittuna myöhempänä päivänä. Päätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.
  4.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi samanaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.
  5.   Asetuksen 7 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella

  neljällä kuukaudella
  .”
  [tark. 57] |
| --- | --- |

2.

Lisätään artikla seuraavasti:

”8 b artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1.   Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä tässä artiklassa säädetyin edellytyksin.

2.   Siirretään 7 artiklassa tarkoitettu valta komissiolle määräämättömäksi ajaksi

  viideksi vuodeksi ... päivästä ...kuuta ...

   (**********).
  Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen viiden vuoden pituisen kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä
  . [tark. 56]

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 7 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Päätös tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai päätöksessä mainittuna myöhempänä päivänä. Päätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi samanaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

5.   Asetuksen 7 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella

  neljällä kuukaudella
  .”

| 2 a. | Lisätään artikla seuraavasti:




  ”12 a artikla




  Kertomus




  1.
     
  Komissio esittää kahdesti vuodessa Euroopan parlamentille kertomuksen asetuksen soveltamisesta.




  2.
     
  Kertomukseen sisältyy tietoja tämän asetuksen täytäntöönpanosta.




  3.
     
  Euroopan parlamentti voi kuukauden kuluessa komission kertomuksen esittämisestä kutsua komission asiasta vastaavan valiokuntansa erilliseen kokoukseen esittämään kaikki seikat, jotka liittyvät tämän asetuksen täytäntöönpanoon, ja antamaan niitä koskevan selvityksen.




  4.
     
  Komissio julkaisee kertomuksen viimeistään kuuden kuukauden kuluttua kertomuksen esittämisestä Euroopan parlamentille.”


  [tark. 58] |
| --- | --- |

2 a.

Lisätään artikla seuraavasti:

”12 a artikla

Kertomus

1.
     
  Komissio esittää kahdesti vuodessa Euroopan parlamentille kertomuksen asetuksen soveltamisesta.

2.
     
  Kertomukseen sisältyy tietoja tämän asetuksen täytäntöönpanosta.

3.
     
  Euroopan parlamentti voi kuukauden kuluessa komission kertomuksen esittämisestä kutsua komission asiasta vastaavan valiokuntansa erilliseen kokoukseen esittämään kaikki seikat, jotka liittyvät tämän asetuksen täytäntöönpanoon, ja antamaan niitä koskevan selvityksen.

4.
     
  Komissio julkaisee kertomuksen viimeistään kuuden kuukauden kuluttua kertomuksen esittämisestä Euroopan parlamentille.”

8.
     
  Neuvoston asetus (ey) n:o 732/2008

   (8)

  , annettu 22 päivänä heinäkuuta 2008, yleisen tullietuusjärjestelmän soveltamisesta 1 päivästä tammikuuta 2009 alkaen 31 päivään joulukuuta 2011 sekä asetusten (ey) n:o 552/97 ja (ey) n:o 1933/2006 ja komission asetusten (ey) n:o 1100/2006 ja (ey) n:o 964/2007 muuttamisesta

Komissiolle olisi asetuksen (EY) N:o 732/2008 liitteeseen tehtävien tiettyjen mukautusten osalta siirrettävä valta hyväksyä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti, jotta asetuksen liitteet voidaan mukauttaa tekniseen kehitykseen. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla.

Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asianomaiset asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle samanaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti.

Muutetaan sen vuoksi asetus (EY) N:o 732/2008 seuraavasti:

| 1. | Korvataan 10 artiklan 2 kohta seuraavasti:


  ”2.   Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 27 a artiklan mukaisesti, jotta pyynnön tutkimisen jälkeen voidaan päättää, myönnetäänkö pyynnön esittäneelle maalle oikeus kestävää kehitystä ja hyvää hallintoa koskevaan erityiseen kannustusmenettelyyn, ja voidaan muuttaa liite I vastaavasti.


  Tämän kohdan nojalla annettaviin delegoituihin säädöksiin sovelletaan 27 b artiklassa säädettyä menettelyä, kun tämä on tarpeen erittäin kiireellisessä tapauksessa, jossa toimen viivästyminen aiheuttaisi vahinkoa, jota olisi vaikea korjata.” |
| --- | --- |

1.

Korvataan 10 artiklan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 27 a artiklan mukaisesti, jotta pyynnön tutkimisen jälkeen voidaan päättää, myönnetäänkö pyynnön esittäneelle maalle oikeus kestävää kehitystä ja hyvää hallintoa koskevaan erityiseen kannustusmenettelyyn, ja voidaan muuttaa liite I vastaavasti.

Tämän kohdan nojalla annettaviin delegoituihin säädöksiin sovelletaan 27 b artiklassa säädettyä menettelyä, kun tämä on tarpeen erittäin kiireellisessä tapauksessa, jossa toimen viivästyminen aiheuttaisi vahinkoa, jota olisi vaikea korjata.”

| 2. | Korvataan 11 artiklan 8 kohta seuraavasti:


  ”8.   Kun YK poistaa maan vähiten kehittyneiden maiden luettelosta, se poistetaan myös tämän menettelyn edunsaajien luettelosta. Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 27 a artiklan mukaisesti, jotta maa voidaan poistaa tämän menettelyn piiristä muuttamalla liitettä I ja ottaa käyttöön vähintään kolmen vuoden siirtymäaika.” |
| --- | --- |

2.

Korvataan 11 artiklan 8 kohta seuraavasti:

”8.   Kun YK poistaa maan vähiten kehittyneiden maiden luettelosta, se poistetaan myös tämän menettelyn edunsaajien luettelosta. Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 27 a artiklan mukaisesti, jotta maa voidaan poistaa tämän menettelyn piiristä muuttamalla liitettä I ja ottaa käyttöön vähintään kolmen vuoden siirtymäaika.”

| 3. | Korvataan 25 artikla seuraavasti:


  ”25 artikla


  Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 27 a artiklan mukaisesti, jotta liitteisiin voidaan tehdä tarpeellisia muutoksia, jotka johtuvat








  a) | yhdistetyn nimikkeistön (CN) muutoksista |
| --- | --- | --- |

3.

Korvataan 25 artikla seuraavasti:

”25 artikla

Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 27 a artiklan mukaisesti, jotta liitteisiin voidaan tehdä tarpeellisia muutoksia, jotka johtuvat

a)

yhdistetyn nimikkeistön (CN) muutoksista

| b) | maiden tai alueiden kansainvälisen aseman tai luokituksen muutoksista |
| --- | --- |

b)

maiden tai alueiden kansainvälisen aseman tai luokituksen muutoksista

| c) | 3 artiklan 2 kohdan soveltamisesta |
| --- | --- |

c)

3 artiklan 2 kohdan soveltamisesta

| d) | siitä, että maa on saavuttanut 3 artiklan 1 kohdassa vahvistetut kynnysarvot.” |
| --- | --- |

d)

siitä, että maa on saavuttanut 3 artiklan 1 kohdassa vahvistetut kynnysarvot.”

| 4. | Lisätään 27 a ja 27 b artikla seuraavasti:


  ”27 a artikla


  Siirretyn säädösvallan käyttäminen


  1.   Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä tässä artiklassa säädetyin edellytyksin.


  2.   Siirretään 10 artiklan 2 kohdassa, 11 artiklan 8 kohdassa ja 25 artiklassa tarkoitettu valta komissiolle määräämättömäksi ajaksi.


  3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 10 artiklan 2 kohdassa, 11 artiklan 8 kohdassa ja 25 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Päätös tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu

  Euroopan unionin virallisessa lehdessä

  , tai päätöksessä mainittuna myöhempänä päivänä. Päätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.


  4.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi samanaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.


  5.   Asetuksen 10 artiklan 2 kohdan, 11 artiklan 8 kohdan tai 25 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.


  27 b artikla


  Kiireellinen menettely


  1.   Tämän artiklan nojalla annetut delegoidut säädökset tulevat voimaan viipymättä, ja niitä sovelletaan niin kauan kuin niitä ei vastusteta 2 kohdan mukaisesti. Kun delegoitu säädös annetaan tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, esitetään samalla ne perusteet, joiden vuoksi sovelletaan kiireellistä menettelyä.


  2.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi 27 a artiklan 5 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti vastustaa delegoitua säädöstä. Siinä tapauksessa komissio kumoaa säädöksen viipymättä sen jälkeen, kun Euroopan parlamentin tai neuvoston päätös vastustaa sitä on annettu sille tiedoksi.”

  [tark. 59] |
| --- | --- |

4.

Lisätään 27 a ja 27 b artikla seuraavasti:

”27 a artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1.   Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä tässä artiklassa säädetyin edellytyksin.

2.   Siirretään 10 artiklan 2 kohdassa, 11 artiklan 8 kohdassa ja 25 artiklassa tarkoitettu valta komissiolle määräämättömäksi ajaksi.

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 10 artiklan 2 kohdassa, 11 artiklan 8 kohdassa ja 25 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Päätös tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu

  Euroopan unionin virallisessa lehdessä

  , tai päätöksessä mainittuna myöhempänä päivänä. Päätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi samanaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

5.   Asetuksen 10 artiklan 2 kohdan, 11 artiklan 8 kohdan tai 25 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

27 b artikla

Kiireellinen menettely

1.   Tämän artiklan nojalla annetut delegoidut säädökset tulevat voimaan viipymättä, ja niitä sovelletaan niin kauan kuin niitä ei vastusteta 2 kohdan mukaisesti. Kun delegoitu säädös annetaan tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, esitetään samalla ne perusteet, joiden vuoksi sovelletaan kiireellistä menettelyä.

2.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi 27 a artiklan 5 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti vastustaa delegoitua säädöstä. Siinä tapauksessa komissio kumoaa säädöksen viipymättä sen jälkeen, kun Euroopan parlamentin tai neuvoston päätös vastustaa sitä on annettu sille tiedoksi.”

9.   Neuvoston asetus (ey) n:o 1340/2008
   (9)
  , annettu 8 päivänä joulukuuta 2008, euroopan yhteisön ja kazakstanin tasavallan välisestä tiettyjen terästuotteiden kaupasta

Komissiolle olisi asetuksen (EY) N:o 1340/2008 liitteeseen V tehtävien muutosten osalta siirrettävä valta hyväksyä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti, jotta tiettyjen rajoitusten tehokas hallinnointi olisi mahdollista.

Muutetaan sen vuoksi asetus (EY) N:o 1340/2008 seuraavasti:

| -1. | Lisätään johdanto-osan kappale seuraavasti:










  ”(9 a) | Komissiolle olisi liitteeseen V tehtävien muutosten osalta siirrettävä valta hyväksyä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti, jotta tiettyjen rajoitusten tehokas hallinnointi olisi mahdollista. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla. Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asianomaiset asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti. Komission olisi toimitettava kaikki kansallisten asiantuntijoiden tapaamisia koskevat tiedot ja asiakirjat valmistellessaan ja pannessaan täytäntöön delegoituja säädöksiä. Tähän liittyen komission olisi taattava Euroopan parlamentin täysi osallistuminen niin, että hyödynnetään muiden politiikanalojen aiempien kokemusten perusteella saatuja parhaita käytäntöjä, jotta voidaan luoda parhaat mahdolliset ehdot Euroopan parlamentin suorittamalle tulevalle delegoitujen säädösten valvonnalle.” |
| --- | --- | --- |

-1.

Lisätään johdanto-osan kappale seuraavasti:

”(9 a)

Komissiolle olisi liitteeseen V tehtävien muutosten osalta siirrettävä valta hyväksyä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti, jotta tiettyjen rajoitusten tehokas hallinnointi olisi mahdollista. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla. Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asianomaiset asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti. Komission olisi toimitettava kaikki kansallisten asiantuntijoiden tapaamisia koskevat tiedot ja asiakirjat valmistellessaan ja pannessaan täytäntöön delegoituja säädöksiä. Tähän liittyen komission olisi taattava Euroopan parlamentin täysi osallistuminen niin, että hyödynnetään muiden politiikanalojen aiempien kokemusten perusteella saatuja parhaita käytäntöjä, jotta voidaan luoda parhaat mahdolliset ehdot Euroopan parlamentin suorittamalle tulevalle delegoitujen säädösten valvonnalle.”

| 1. | Korvataan 5 artiklan 3 kohta seuraavasti:
  ”3.   Jos unioni ja Kazakstanin tasavalta eivät pääse tyydyttävään ratkaisuun ja jos komissio toteaa, että kiertämisestä on selviä todisteita, siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 16 a artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti, jotta määrällisistä rajoituksista voidaan vähentää vastaava määrä tuotteita, jotka ovat peräisin Kazakstanin tasavallasta, ja jotta liitteeseen V voidaan tehdä muutoksia.
  Tämän kohdan nojalla annettaviin delegoituihin säädöksiin sovelletaan 16 b artiklassa säädettyä menettelyä, kun tämä on tarpeen erittäin kiireellisessä tapauksessa, jossa toimen viivästyminen aiheuttaisi vahinkoa, jota olisi vaikea korjata.” |
| --- | --- |

1.

Korvataan 5 artiklan 3 kohta seuraavasti:

”3.   Jos unioni ja Kazakstanin tasavalta eivät pääse tyydyttävään ratkaisuun ja jos komissio toteaa, että kiertämisestä on selviä todisteita, siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 16 a artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti, jotta määrällisistä rajoituksista voidaan vähentää vastaava määrä tuotteita, jotka ovat peräisin Kazakstanin tasavallasta, ja jotta liitteeseen V voidaan tehdä muutoksia.

Tämän kohdan nojalla annettaviin delegoituihin säädöksiin sovelletaan 16 b artiklassa säädettyä menettelyä, kun tämä on tarpeen erittäin kiireellisessä tapauksessa, jossa toimen viivästyminen aiheuttaisi vahinkoa, jota olisi vaikea korjata.”

| 2. | Lisätään artiklat seuraavasti:
  ”16 a artikla
  1.   Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä tässä artiklassa säädetyin edellytyksin.
  2.   Siirretään 5 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu säädösvalta komissiolle määräämättömäksi ajaksi

  viideksi vuodeksi ... päivästä ...kuuta ...

   (***********).
  Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen viiden vuoden pituisen kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä
  . [tark. 61]

  3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 5 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Päätös tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai päätöksessä mainittuna myöhempänä päivänä. Päätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.
  4.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi samanaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.
  5.   Asetuksen 5 artiklan 3 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella

  neljällä kuukaudella
  . [tark. 62]

  16 b artikla
  1.   Tämän artiklan nojalla annetut delegoidut säädökset tulevat voimaan viipymättä, ja niitä sovelletaan niin kauan kuin niitä ei vastusteta 2 kohdan mukaisesti. Kun delegoitu säädös annetaan tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, esitetään samalla ne perusteet, joiden vuoksi sovelletaan kiireellistä menettelyä.
  2.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi 16 a artiklan 5 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti vastustaa delegoitua säädöstä. Siinä tapauksessa komissio kumoaa säädöksen viipymättä sen jälkeen, kun Euroopan parlamentin tai neuvoston päätös vastustaa sitä on annettu sille tiedoksi.” |
| --- | --- |

2.

Lisätään artiklat seuraavasti:

”16 a artikla

1.   Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä tässä artiklassa säädetyin edellytyksin.

2.   Siirretään 5 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu säädösvalta komissiolle määräämättömäksi ajaksi

  viideksi vuodeksi ... päivästä ...kuuta ...

   (***********).
  Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen viiden vuoden pituisen kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä
  . [tark. 61]

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 5 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Päätös tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai päätöksessä mainittuna myöhempänä päivänä. Päätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi samanaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

5.   Asetuksen 5 artiklan 3 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella

  neljällä kuukaudella
  . [tark. 62]

16 b artikla

1.   Tämän artiklan nojalla annetut delegoidut säädökset tulevat voimaan viipymättä, ja niitä sovelletaan niin kauan kuin niitä ei vastusteta 2 kohdan mukaisesti. Kun delegoitu säädös annetaan tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, esitetään samalla ne perusteet, joiden vuoksi sovelletaan kiireellistä menettelyä.

2.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi 16 a artiklan 5 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti vastustaa delegoitua säädöstä. Siinä tapauksessa komissio kumoaa säädöksen viipymättä sen jälkeen, kun Euroopan parlamentin tai neuvoston päätös vastustaa sitä on annettu sille tiedoksi.”

10.
     
  Neuvoston asetus (ey) n:o 1215/2009

   (10)

  , annettu 30 päivänä marraskuuta 2009, poikkeuksellisten kaupan toimenpiteiden käyttöönotosta euroopan unionin vakautus- ja assosiaatioprosessiin osallistuville tai siihen yhteydessä oleville maille ja alueille

Komissiolle olisi asetukseen (EY) N:o 1215/2009 tehtävien niiden muutosten osalta, joita tarvitaan tullikoodien muutosten huomioon ottamiseksi tai sopimusten tekemiseksi asetuksen soveltamisalaan kuuluvien maiden ja alueiden kanssa, siirrettävä valta hyväksyä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti, jotta asetukseen voidaan tehdä mukautuksia. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla.

Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asianomaiset asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle samanaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti.

Muutetaan sen vuoksi asetus (EY) N:o 1215/2009 seuraavasti:

| 1. | Korvataan 7 artikla seuraavasti:


  ”7 artikla


  Toimivallan antaminen


  Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 8 b artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti, jotta voidaan tehdä tarvittavat muutokset ja mukautukset tämän asetuksen säännöksiin seuraavista syistä:








  a) | muutokset yhteisen nimikkeistön koodeihin ja Taric-alanimikkeisiin |
| --- | --- | --- |

1.

Korvataan 7 artikla seuraavasti:

”7 artikla

Toimivallan antaminen

Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 8 b artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti, jotta voidaan tehdä tarvittavat muutokset ja mukautukset tämän asetuksen säännöksiin seuraavista syistä:

a)

muutokset yhteisen nimikkeistön koodeihin ja Taric-alanimikkeisiin

| b) | muiden sopimusten tekeminen unionin ja 1 artiklassa tarkoitettujen maiden ja alueiden välillä.” |
| --- | --- |

b)

muiden sopimusten tekeminen unionin ja 1 artiklassa tarkoitettujen maiden ja alueiden välillä.”

| 2. | Lisätään 8 b artikla seuraavasti:


  ”8 b artikla


  Siirretyn säädösvallan käyttäminen


  1.   Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä tässä artiklassa säädetyin edellytyksin.


  2.   Siirretään 7 artiklassa tarkoitettu valta komissiolle määräämättömäksi ajaksi.


  3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 7 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Päätös tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai päätöksessä mainittuna myöhempänä päivänä. Päätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.


  4.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi samanaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.


  5.   Asetuksen 7 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.”

  [tark. 63] |
| --- | --- |

2.

Lisätään 8 b artikla seuraavasti:

”8 b artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1.   Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä tässä artiklassa säädetyin edellytyksin.

2.   Siirretään 7 artiklassa tarkoitettu valta komissiolle määräämättömäksi ajaksi.

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 7 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Päätös tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai päätöksessä mainittuna myöhempänä päivänä. Päätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi samanaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

5.   Asetuksen 7 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.”

---

(1)  EYVL L 275, 8.11.1993, s. 1.

(**)  
  Tämän asetuksen voimaantulopäivä.

(2)  EYVL L 67, 10.3.1994, s. 1.

(****)  
  Tämän asetuksen voimaantulopäivä.

(3)  EUVL L 135, 3.6.2003, s. 5.

(*****)  
  Tämän asetuksen voimaantulopäivä.

(4)  EUVL L 110, 30.4.2005, s. 1.

(******)  
  Tämän asetuksen voimaantulopäivä.

(5)  EUVL L 300, 17.11.2007, s. 1.

(*******)  
  Tämän asetuksen voimaantulopäivä.

(6)  EUVL L 348, 31.12.2007, s. 1.

(*********)  
  Tämän asetuksen voimaantulopäivä.

(7)  EUVL L 20, 24.1.2008, s. 1.

(**********)  
  Tämän asetuksen voimaantulopäivä.

(8)  
  EUVL L 211, 6.2.2008, s. 1.

(9)  EUVL L 348, 24.12.2008, s. 1.

(***********)  
  Tämän asetuksen voimaantulopäivä.

(10)  
  EUVL L 328, 15.12.2009, s. 1.

---

| 16.12.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 419/273 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 419/273

---

P7_TA(2012)0448

Kalavarojen säilyttäminen nuorten meren eliöiden suojelemiseksi toteutettavien teknisten toimenpiteiden avulla ***I

Euroopan parlamentin tarkistukset 22. marraskuuta 2012 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi kalavarojen säilyttämisestä nuorten meren eliöiden suojelemiseksi toteutettavien teknisten toimenpiteiden avulla annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 850/98 muuttamisesta ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1288/2009 kumoamisesta (COM(2012)0298 – C7-0156/2012 – 2012/0158(COD)) (1)

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2015/C 419/53)

[Tarkistus 32]

---

(1)  Tarkistusten hyväksymisen jälkeen asia päätettiin palauttaa valiokuntakäsittelyyn työjärjestyksen 57 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaisesti (A7-0342/2012).

(*)  Tarkistukset: uusi tai muutettu teksti merkitään lihavoidulla kursiivilla, poistot symbolilla ▌.

---

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS

kalavarojen säilyttämisestä nuorten meren eliöiden suojelemiseksi toteutettavien teknisten toimenpiteiden avulla annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 850/98 sekä erityisedellytyksistä, joilla silliä ja silakkaa voidaan purkaa aluksesta muihin teollisiin tarkoituksiin kuin suoraan ihmisravinnoksi, annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1434/98 muuttamisesta

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 43 artiklan 2 kohdan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä,

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Teknisistä siirtymätoimenpiteistä 1 päivän tammikuuta 2010 ja 30 päivän kesäkuuta 2011 väliseksi ajaksi 27 päivänä marraskuuta 2009 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1288/2009 (2) ja 8 päivänä kesäkuuta 2011 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 579/2011 (3) säädetään eräiden, yhteisön vesialueilla ja yhteisön aluksiin sellaisilla muilla vesialueilla, joilla sovelletaan saalisrajoituksia, sovellettavien eräiden kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuuksien ja niihin liittyvien edellytysten vahvistamisesta vuodeksi 2009 16 päivänä tammikuuta 2009 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 43/2009 (4) vahvistettujen teknisten toimenpiteiden jatkamisesta siirtymäkauden ajan 31 päivään joulukuuta 2012 asti. |
| --- | --- |

(1)

Teknisistä siirtymätoimenpiteistä 1 päivän tammikuuta 2010 ja 30 päivän kesäkuuta 2011 väliseksi ajaksi 27 päivänä marraskuuta 2009 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1288/2009 (2) ja 8 päivänä kesäkuuta 2011 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 579/2011 (3) säädetään eräiden, yhteisön vesialueilla ja yhteisön aluksiin sellaisilla muilla vesialueilla, joilla sovelletaan saalisrajoituksia, sovellettavien eräiden kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuuksien ja niihin liittyvien edellytysten vahvistamisesta vuodeksi 2009 16 päivänä tammikuuta 2009 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 43/2009 (4) vahvistettujen teknisten toimenpiteiden jatkamisesta siirtymäkauden ajan 31 päivään joulukuuta 2012 asti.

| (2) | Valmisteilla on uusi teknisiä säilyttämistoimenpiteitä koskeva kehys odotettaessa yhteisen kalastuspolitiikan uudistusta.
  Koska tällaista uutta
  kehystä ei
  todennäköisesti
  oteta käyttöön vuoden 2012 loppuun mennessä,
  on perusteltua jatkaa kyseisten teknisten siirtymätoimenpiteiden soveltamista
  . |
| --- | --- |

(2)

Valmisteilla on uusi teknisiä säilyttämistoimenpiteitä koskeva kehys odotettaessa yhteisen kalastuspolitiikan uudistusta.
  Koska tällaista uutta
  kehystä ei
  todennäköisesti
  oteta käyttöön vuoden 2012 loppuun mennessä,
  on perusteltua jatkaa kyseisten teknisten siirtymätoimenpiteiden soveltamista
  .

| (3) | Jotta varmistetaan meren elollisten luonnonvarojen asianmukaisen säilyttämisen ja hoidon jatkuminen, olisi saatettava ajan tasalle neuvoston asetus (EY) N:o 850/98 (5)

  sisällyttämällä siihen
  tekniset siirtymätoimenpiteet. |
| --- | --- |

(3)

Jotta varmistetaan meren elollisten luonnonvarojen asianmukaisen säilyttämisen ja hoidon jatkuminen, olisi saatettava ajan tasalle neuvoston asetus (EY) N:o 850/98 (5)

  sisällyttämällä siihen
  tekniset siirtymätoimenpiteet.

| (3 a) | Jotta varmistetaan meren elollisten luonnonvarojen asianmukaisen säilyttämisen ja hoidon jatkuminen Mustallamerellä, asetukseen (EY) N:o 850/98 olisi sisällytettävä unionin oikeudessa aikaisemmin vahvistetun mukaiset aluksesta purettavien kalojen vähimmäiskoko ja vähimmäissilmäkoko piikkikampelan kalastuksessa. |
| --- | --- |

(3 a)

Jotta varmistetaan meren elollisten luonnonvarojen asianmukaisen säilyttämisen ja hoidon jatkuminen Mustallamerellä, asetukseen (EY) N:o 850/98 olisi sisällytettävä unionin oikeudessa aikaisemmin vahvistetun mukaiset aluksesta purettavien kalojen vähimmäiskoko ja vähimmäissilmäkoko piikkikampelan kalastuksessa.

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

| (5) | Saaliiden arvon keinotekoisen nostamisen kielto olisi pidettävä voimassa kaikilla ICES-alueilla kiintiölajien poisheittämisen
  vähentämiseksi
  . |
| --- | --- |

(5)

Saaliiden arvon keinotekoisen nostamisen kielto olisi pidettävä voimassa kaikilla ICES-alueilla kiintiölajien poisheittämisen
  vähentämiseksi
  .

| (5 a) | Unionin, Norjan ja Färsaarten välillä vuonna 2009 käytyjen neuvottelujen perusteella olisi tahattomien saaliiden vähentämiseksi otettava käyttöön tiettyjen lajien takaisin mereen laskemista tai päästämistä koskeva kielto sekä vaatimus siirtyä toiselle pyyntialueelle, jos saalis sisältää 10 prosenttia alamittaisia kaloja. |
| --- | --- |

(5 a)

Unionin, Norjan ja Färsaarten välillä vuonna 2009 käytyjen neuvottelujen perusteella olisi tahattomien saaliiden vähentämiseksi otettava käyttöön tiettyjen lajien takaisin mereen laskemista tai päästämistä koskeva kielto sekä vaatimus siirtyä toiselle pyyntialueelle, jos saalis sisältää 10 prosenttia alamittaisia kaloja.

| (5 b) | Tieteellis-teknis-taloudellisen kalastuskomitean (STECF) lausunnon perusteella olisi pidettävä ennallaan ICES-alueella II a pyydetyn sillin purkamista tai pitämistä aluksella koskevat rajoitukset. |
| --- | --- |

(5 b)

Tieteellis-teknis-taloudellisen kalastuskomitean (STECF) lausunnon perusteella olisi pidettävä ennallaan ICES-alueella II a pyydetyn sillin purkamista tai pitämistä aluksella koskevat rajoitukset.

| (6) | STECF:n lausunnon perusteella
  pyyntialueen sulkeminen kutevan sillin suojelemiseksi ICES-alueella VI a
  ei enää ole tarpeen tämän lajin kestävän hyödyntämisen varmistamiseksi,
  ja tämä sulkeminen
  olisi näin ollen kumottava. |
| --- | --- |

(6)

STECF:n lausunnon perusteella
  pyyntialueen sulkeminen kutevan sillin suojelemiseksi ICES-alueella VI a
  ei enää ole tarpeen tämän lajin kestävän hyödyntämisen varmistamiseksi,
  ja tämä sulkeminen
  olisi näin ollen kumottava.

| (7) | Kun otetaan huomioon STECF:n lausunto, jonka mukaan tuulenkalojen vähäisyys on yhteydessä pikkukajavien pesinnän epäonnistumiseen, pyyntialueen sulkeminen ICES-suuralueella IV olisi pidettävä ennallaan lukuun ottamatta kyseisen kannan seuraamiseksi vuosittain harjoitettavaa rajallista kalastusta. |
| --- | --- |

(7)

Kun otetaan huomioon STECF:n lausunto, jonka mukaan tuulenkalojen vähäisyys on yhteydessä pikkukajavien pesinnän epäonnistumiseen, pyyntialueen sulkeminen ICES-suuralueella IV olisi pidettävä ennallaan lukuun ottamatta kyseisen kannan seuraamiseksi vuosittain harjoitettavaa rajallista kalastusta.

| (8) | STECF:n lausunnon perusteella olisi oltava mahdollista sallia sellaisten pyydysten käyttö, joilla keisarihummeri ei joudu saaliiksi, tietyillä alueilla, joilla keisarihummerin pyynti on kiellettyä. |
| --- | --- |

(8)

STECF:n lausunnon perusteella olisi oltava mahdollista sallia sellaisten pyydysten käyttö, joilla keisarihummeri ei joudu saaliiksi, tietyillä alueilla, joilla keisarihummerin pyynti on kiellettyä.

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

| (11) | STECF:n lausunnon perusteella pyyntialueen sulkeminen nuorten koljien suojelemiseksi ICES-alueella VI b olisi pidettävä ennallaan. |
| --- | --- |

(11)

STECF:n lausunnon perusteella pyyntialueen sulkeminen nuorten koljien suojelemiseksi ICES-alueella VI b olisi pidettävä ennallaan.

| (11 a) | ICESin ja STECF:n lausuntojen perusteella tietyt tekniset säilyttämistoimenpiteet, joita toteutetaan Skotlannin länsipuolisilla vesillä (ICES-alue VI a) turska-, kolja- ja valkoturskakantojen suojelemiseksi, olisi pidettävä ennallaan kalakantojen säilyttämisen edistämiseksi. |
| --- | --- |

(11 a)

ICESin ja STECF:n lausuntojen perusteella tietyt tekniset säilyttämistoimenpiteet, joita toteutetaan Skotlannin länsipuolisilla vesillä (ICES-alue VI a) turska-, kolja- ja valkoturskakantojen suojelemiseksi, olisi pidettävä ennallaan kalakantojen säilyttämisen edistämiseksi.

| (11 b) | STECF:n lausunnon perusteella olisi sallittava käsisiimojen ja automaattisten jigivälineiden käyttö seitin osalta ICES-alueella VI a. |
| --- | --- |

(11 b)

STECF:n lausunnon perusteella olisi sallittava käsisiimojen ja automaattisten jigivälineiden käyttö seitin osalta ICES-alueella VI a.

| (11 c) | Turskan maantieteellisestä jakaumasta ICES-alueella VI a annetun STECF:n lausunnon perusteella selvästi suurin osa turskasaaliista saadaan linjan 59oN pohjoispuolella, joten verkkojen käyttö olisi sallittava kyseisen linjan eteläpuolella. |
| --- | --- |

(11 c)

Turskan maantieteellisestä jakaumasta ICES-alueella VI a annetun STECF:n lausunnon perusteella selvästi suurin osa turskasaaliista saadaan linjan 59oN pohjoispuolella, joten verkkojen käyttö olisi sallittava kyseisen linjan eteläpuolella.

| (11 d) | STECF:n lausunnon perusteella olisi sallittava verkkojen käyttö pistepunahain osalta ICES-alueella VI a. |
| --- | --- |

(11 d)

STECF:n lausunnon perusteella olisi sallittava verkkojen käyttö pistepunahain osalta ICES-alueella VI a.

| (11 e) | Kun kalastus poikkeuksellisesti sallitaan trooleilla, pohjanuotilla tai niiden kaltaisilla pyydyksillä ICES-alueella VI a, pyydysten ominaisuuksien soveltuvuus olisi tarkistettava määräajoin tieteellisen lausunnon perusteella niiden muuttamiseksi tai kumoamiseksi. |
| --- | --- |

(11 e)

Kun kalastus poikkeuksellisesti sallitaan trooleilla, pohjanuotilla tai niiden kaltaisilla pyydyksillä ICES-alueella VI a, pyydysten ominaisuuksien soveltuvuus olisi tarkistettava määräajoin tieteellisen lausunnon perusteella niiden muuttamiseksi tai kumoamiseksi.

| (11 f) | STECF:n lausunnon perusteella nuorten turskien suojelemiseksi ICES-alueella VI a olisi otettava käyttöön pyyntialueen sulkeminen. |
| --- | --- |

(11 f)

STECF:n lausunnon perusteella nuorten turskien suojelemiseksi ICES-alueella VI a olisi otettava käyttöön pyyntialueen sulkeminen.

| (11 g) | Turskan, koljan ja valkoturskan kalastusta ICES-suuralueella VI koskevan kiellon asianmukaisuutta olisi määräajoin tarkistettava tieteellisen lausunnon perusteella kyseisen kiellon muuttamiseksi tai kumoamiseksi. |
| --- | --- |

(11 g)

Turskan, koljan ja valkoturskan kalastusta ICES-suuralueella VI koskevan kiellon asianmukaisuutta olisi määräajoin tarkistettava tieteellisen lausunnon perusteella kyseisen kiellon muuttamiseksi tai kumoamiseksi.

| (11 h) | ICESin ja STECF:n lausuntojen perusteella toimenpiteet, joita toteutetaan Kelttienmerellä (ICES-alueet VII f ja g) turskakantojen suojelemiseksi, olisi pidettävä ennallaan. |
| --- | --- |

(11 h)

ICESin ja STECF:n lausuntojen perusteella toimenpiteet, joita toteutetaan Kelttienmerellä (ICES-alueet VII f ja g) turskakantojen suojelemiseksi, olisi pidettävä ennallaan.

| (12) | STECF:n lausunnon perusteella toimenpiteet tylppäpyrstömolvakannan kutevien yhdyskuntien suojelemiseksi ICES-alueella VI a olisi pidettävä ennallaan. |
| --- | --- |

(12)

STECF:n lausunnon perusteella toimenpiteet tylppäpyrstömolvakannan kutevien yhdyskuntien suojelemiseksi ICES-alueella VI a olisi pidettävä ennallaan.

| (13) | Koillis-Atlantin kalastuskomission (NEAFC) vuonna 2011 vahvistamat toimenpiteet punasimpun suojelemiseksi ICES-suuralueiden I ja II kansainvälisillä vesillä olisi pidettävä ennallaan. |
| --- | --- |

(13)

Koillis-Atlantin kalastuskomission (NEAFC) vuonna 2011 vahvistamat toimenpiteet punasimpun suojelemiseksi ICES-suuralueiden I ja II kansainvälisillä vesillä olisi pidettävä ennallaan.

| (14) | NEAFC:n vuonna 2011 vahvistamat toimenpiteet punasimpun suojelemiseksi Irmingerinmerellä ja lähivesillä olisi pidettävä ennallaan. |
| --- | --- |

(14)

NEAFC:n vuonna 2011 vahvistamat toimenpiteet punasimpun suojelemiseksi Irmingerinmerellä ja lähivesillä olisi pidettävä ennallaan.

| (15) | STECF:n lausunnon perusteella puomitroolikalastus sähköpulssivirtaa käyttäen olisi edelleen sallittava tietyin edellytyksin ICES-alueilla IV c ja IV b eteläinen. |
| --- | --- |

(15)

STECF:n lausunnon perusteella puomitroolikalastus sähköpulssivirtaa käyttäen olisi edelleen sallittava tietyin edellytyksin ICES-alueilla IV c ja IV b eteläinen.

| (16) | Unionin, Norjan ja Färsaarten välillä vuonna 2009 käytyjen neuvottelujen perusteella
  olisi pantava pysyvästi täytäntöön tietyt toimenpiteet makrillia, silliä ja piikkimakrillia Koillis-Atlantilla pyytävien pelagisten alusten saaliiden käsittely- ja purkamisvalmiuksien rajoittamiseksi. |
| --- | --- |

(16)

Unionin, Norjan ja Färsaarten välillä vuonna 2009 käytyjen neuvottelujen perusteella
  olisi pantava pysyvästi täytäntöön tietyt toimenpiteet makrillia, silliä ja piikkimakrillia Koillis-Atlantilla pyytävien pelagisten alusten saaliiden käsittely- ja purkamisvalmiuksien rajoittamiseksi.

| (17) | ICESin lausunnon perusteella tekniset säilyttämistoimenpiteet täysikasvuisten turskakantojen suojelemiseksi Irlanninmerellä kutukaudella olisi pidettävä ennallaan. |
| --- | --- |

(17)

ICESin lausunnon perusteella tekniset säilyttämistoimenpiteet täysikasvuisten turskakantojen suojelemiseksi Irlanninmerellä kutukaudella olisi pidettävä ennallaan.

| (17 a) | STECF:n lausunnon perusteella olisi sallittava lajitteluristikoiden käyttö ICES-alueen VII a rajoitusalueella. |
| --- | --- |

(17 a)

STECF:n lausunnon perusteella olisi sallittava lajitteluristikoiden käyttö ICES-alueen VII a rajoitusalueella.

| (18) | STECF:n lausunnon perusteella verkoilla ja pussiverkoilla harjoitettava kalastus ICES-alueilla III a, VI a, VI b, VII b, VII c, VII j ja VII k sekä ICES-suuralueilla VIII, IX, X ja XII linjan
  27o W itäpuolella
  vesillä, joilla kartan mukainen syvyys on yli 200 metriä mutta alle 600 metriä, olisi sallittava vain tietyin edellytyksin, joilla varmistetaan biologisesti herkkien syvänmeren lajien suojelu. |
| --- | --- |

(18)

STECF:n lausunnon perusteella verkoilla ja pussiverkoilla harjoitettava kalastus ICES-alueilla III a, VI a, VI b, VII b, VII c, VII j ja VII k sekä ICES-suuralueilla VIII, IX, X ja XII linjan
  27o W itäpuolella
  vesillä, joilla kartan mukainen syvyys on yli 200 metriä mutta alle 600 metriä, olisi sallittava vain tietyin edellytyksin, joilla varmistetaan biologisesti herkkien syvänmeren lajien suojelu.

| (18 a) | On tärkeää selvittää verkoilla tapahtuvaan kalastukseen erityisesti ICES-suuralueella VII sovellettavien eri järjestelyjen välistä vuorovaikutusta. Olisi varsinkin selvennettävä, että erityistä poikkeusta, joka koskee kalastamista verkoilla, joiden silmäkoko on vähintään 100 millimetriä ICES-alueilla III a, IV a, V b, VI a, VI b, VII b, c, j ja k, sekä kyseiseen poikkeukseen liittyviä erityisiä edellytyksiä sovelletaan vain vesillä, joilla kartan mukainen syvyys on yli 200 metriä mutta alle 600 metriä, ja että näin ollen asetuksessa (EY) N:o 850/98 säädettyjä silmäkokoluokkia ja saaliiden koostumusta koskevia oletussääntöjä sovelletaan ICES-alueilla VII a, VII d, VII e, VII f, VII g ja VII h sekä ICES-alueilla III a, IV a, V b, VI a, VI b, VII b, c, j ja k vesillä, joilla kartan mukainen syvyys on alle 200 metriä. |
| --- | --- |

(18 a)

On tärkeää selvittää verkoilla tapahtuvaan kalastukseen erityisesti ICES-suuralueella VII sovellettavien eri järjestelyjen välistä vuorovaikutusta. Olisi varsinkin selvennettävä, että erityistä poikkeusta, joka koskee kalastamista verkoilla, joiden silmäkoko on vähintään 100 millimetriä ICES-alueilla III a, IV a, V b, VI a, VI b, VII b, c, j ja k, sekä kyseiseen poikkeukseen liittyviä erityisiä edellytyksiä sovelletaan vain vesillä, joilla kartan mukainen syvyys on yli 200 metriä mutta alle 600 metriä, ja että näin ollen asetuksessa (EY) N:o 850/98 säädettyjä silmäkokoluokkia ja saaliiden koostumusta koskevia oletussääntöjä sovelletaan ICES-alueilla VII a, VII d, VII e, VII f, VII g ja VII h sekä ICES-alueilla III a, IV a, V b, VI a, VI b, VII b, c, j ja k vesillä, joilla kartan mukainen syvyys on alle 200 metriä.

| (18 b) | STECF:n lausunnon perusteella riimuverkkojen käyttö ICES-suuralueella IX vesillä, joilla kartan mukainen syvyys on yli 200 metriä mutta alle 600 metriä, olisi sallittava. |
| --- | --- |

(18 b)

STECF:n lausunnon perusteella riimuverkkojen käyttö ICES-suuralueella IX vesillä, joilla kartan mukainen syvyys on yli 200 metriä mutta alle 600 metriä, olisi sallittava.

| (19) | Tiettyjen valikoivien pyydysten käyttö olisi edelleenkin sallittava Biskajanlahdella kummeliturska- ja keisarihummerikantojen kestävän hyödyntämisen varmistamiseksi ja kyseisten lajien poisheitettyjen määrien vähentämiseksi. |
| --- | --- |

(19)

Tiettyjen valikoivien pyydysten käyttö olisi edelleenkin sallittava Biskajanlahdella kummeliturska- ja keisarihummerikantojen kestävän hyödyntämisen varmistamiseksi ja kyseisten lajien poisheitettyjen määrien vähentämiseksi.

| (20) | Tietyillä alueilla harjoitettavaa kalastusta koskevat rajoitukset, jotka NEAFC vahvisti vuonna 2004 haavoittuvien syvänmeren luontotyyppien suojelemiseksi NEAFC-sääntelyalueella, ja tietyillä alueilla ICES-alueilla VII c, j ja k sekä ICES-alueella VIII c harjoitettavaa kalastusta koskevat rajoitukset, jotka unioni vahvisti vuonna 2008, olisi pidettävä voimassa. |
| --- | --- |

(20)

Tietyillä alueilla harjoitettavaa kalastusta koskevat rajoitukset, jotka NEAFC vahvisti vuonna 2004 haavoittuvien syvänmeren luontotyyppien suojelemiseksi NEAFC-sääntelyalueella, ja tietyillä alueilla ICES-alueilla VII c, j ja k sekä ICES-alueella VIII c harjoitettavaa kalastusta koskevat rajoitukset, jotka unioni vahvisti vuonna 2008, olisi pidettävä voimassa.

| (21) | Teknisiä toimenpiteitä käsittelevän unionin ja Norjan yhteisen työryhmän lausunnon mukaan viikonloppuisin sovellettava kielto kalastaa silliä, makrillia tai kilohailia troolilla tai kierrenuotalla Skagerrakissa ja Kattegatissa ei enää edistä pelagisten kalakantojen säilyttämistä
  ▌
  kalastustapojen muutosten vuoksi. Kyseinen kielto olisi näin ollen kumottava unionin,
  Norjan ja Färsaarten välillä vuonna 2011 käytyjen neuvottelujen perusteella
  . |
| --- | --- |

(21)

Teknisiä toimenpiteitä käsittelevän unionin ja Norjan yhteisen työryhmän lausunnon mukaan viikonloppuisin sovellettava kielto kalastaa silliä, makrillia tai kilohailia troolilla tai kierrenuotalla Skagerrakissa ja Kattegatissa ei enää edistä pelagisten kalakantojen säilyttämistä
  ▌
  kalastustapojen muutosten vuoksi. Kyseinen kielto olisi näin ollen kumottava unionin,
  Norjan ja Färsaarten välillä vuonna 2011 käytyjen neuvottelujen perusteella
  .

| (22) | Selkeyden ja paremman sääntelyn vuoksi tietyt vanhentuneet säännökset olisi kumottava. |
| --- | --- |

(22)

Selkeyden ja paremman sääntelyn vuoksi tietyt vanhentuneet säännökset olisi kumottava.

| (22 a) | Kalastustapojen muutosten ja valikoivampien pyydysten käyttöön ottamisen huomioon ottamiseksi olisi Skagerrakissa ja Kattegatissa sovellettavat silmäkokoluokat, kohdelajit ja saaliiden vaadittavat prosenttiosuudet pidettävä ennallaan. |
| --- | --- |

(22 a)

Kalastustapojen muutosten ja valikoivampien pyydysten käyttöön ottamisen huomioon ottamiseksi olisi Skagerrakissa ja Kattegatissa sovellettavat silmäkokoluokat, kohdelajit ja saaliiden vaadittavat prosenttiosuudet pidettävä ennallaan.

| (23) | Japaninmattosimpukan vähimmäiskokoja olisi tarkistettava biologisten tietojen perusteella. |
| --- | --- |

(23)

Japaninmattosimpukan vähimmäiskokoja olisi tarkistettava biologisten tietojen perusteella.

| (24) | Meritursaan säilyttämisen edistämiseksi ja erityisesti nuorten yksilöiden suojelemiseksi meritursaalle on vahvistettu vähimmäiskoko saaliissa, jotka pyydetään Itäisen Keski-Atlantin kalastuskomitean (CECAF) alueella sijaitsevien kolmansien maiden suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kuuluvilta vesiltä. |
| --- | --- |

(24)

Meritursaan säilyttämisen edistämiseksi ja erityisesti nuorten yksilöiden suojelemiseksi meritursaalle on vahvistettu vähimmäiskoko saaliissa, jotka pyydetään Itäisen Keski-Atlantin kalastuskomitean (CECAF) alueella sijaitsevien kolmansien maiden suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kuuluvilta vesiltä.

| (24 a) | Sardellille olisi otettava käyttöön vähimmäiskokoa aluksesta purettaessa vastaava toimenpide eli kalojen lukumäärä kiloa kohti, koska tämä yksinkertaistaisi työtä kyseistä lajia pyytävillä aluksilla ja helpottaisi tarkastustoimenpiteitä maissa. |
| --- | --- |

(24 a)

Sardellille olisi otettava käyttöön vähimmäiskokoa aluksesta purettaessa vastaava toimenpide eli kalojen lukumäärä kiloa kohti, koska tämä yksinkertaistaisi työtä kyseistä lajia pyytävillä aluksilla ja helpottaisi tarkastustoimenpiteitä maissa.

| (25) | Olisi pidettävä ennallaan
  lajitteluristikkoa koskevat
  ▌
  tekniset tiedot sivusaaliiden vähentämiseksi keisarihummerin pyynnissä ICES-alueella III a, ICES-suuralueella VI ja ICES-alueella VII a. |
| --- | --- |

(25)

Olisi pidettävä ennallaan
  lajitteluristikkoa koskevat
  ▌
  tekniset tiedot sivusaaliiden vähentämiseksi keisarihummerin pyynnissä ICES-alueella III a, ICES-suuralueella VI ja ICES-alueella VII a.

| (26) | Biskajanlahdella tietyillä vedettävillä pyydyksillä harjoitettavassa kalastuksessa tietyin edellytyksin käytettäviä neliösilmäpaneeleja koskevat tekniset tiedot olisi pidettävä ennallaan. |
| --- | --- |

(26)

Biskajanlahdella tietyillä vedettävillä pyydyksillä harjoitettavassa kalastuksessa tietyin edellytyksin käytettäviä neliösilmäpaneeleja koskevat tekniset tiedot olisi pidettävä ennallaan.

| (27) | ▌
  ICES-alueen VI a rajoitusalueella olisi sallittava kaksimetristen neliösilmäpaneelien käyttö aluksissa, joiden koneteho on alle 112 kW. |
| --- | --- |

(27)

▌
  ICES-alueen VI a rajoitusalueella olisi sallittava kaksimetristen neliösilmäpaneelien käyttö aluksissa, joiden koneteho on alle 112 kW.

| (27 a) | Asetuksen (EY) N:o 850/98 artiklaosassa käytetty termi ”yhteisö” olisi muutettava Lissabonin sopimuksen tultua voimaan 1 päivänä joulukuuta 2009. |
| --- | --- |

(27 a)

Asetuksen (EY) N:o 850/98 artiklaosassa käytetty termi ”yhteisö” olisi muutettava Lissabonin sopimuksen tultua voimaan 1 päivänä joulukuuta 2009.

| (27 b) | Jotta voidaan varmistaa valikoivuudeltaan vastaavantasoisten pyydysten käyttöä keisarihummerin pyynnissä ICES-alueella IV a koskevien sääntöjen sekä niiden sääntöjen, jotka koskevat jäsenvaltion tietyn kalastuksen sulkemista verkkojen, pussiverkkojen tai riimuverkkojen käyttökiellon soveltamisen ulkopuolelle ICES-suuralueilla VIII, IX ja X, joilla haiden sivusaaliiden ja poisheitettyjen saaliiden määrät ovat erittäin vähäisiä, yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa. Tätä valtaa olisi käytettävä soveltamatta asetusta (EU) N:o 182/2011

   (6).


  ▌ |
| --- | --- |

(27 b)

Jotta voidaan varmistaa valikoivuudeltaan vastaavantasoisten pyydysten käyttöä keisarihummerin pyynnissä ICES-alueella IV a koskevien sääntöjen sekä niiden sääntöjen, jotka koskevat jäsenvaltion tietyn kalastuksen sulkemista verkkojen, pussiverkkojen tai riimuverkkojen käyttökiellon soveltamisen ulkopuolelle ICES-suuralueilla VIII, IX ja X, joilla haiden sivusaaliiden ja poisheitettyjen saaliiden määrät ovat erittäin vähäisiä, yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa. Tätä valtaa olisi käytettävä soveltamatta asetusta (EU) N:o 182/2011

   (6).

▌

| 29) | Asetus (
  EY
  ) N:o 850/98 olisi näin ollen muutettava tämän mukaisesti. |
| --- | --- |

29)

Asetus (
  EY
  ) N:o 850/98 olisi näin ollen muutettava tämän mukaisesti.

| (29 a) | Neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1434/98 säädetään erityisedellytyksistä, joilla silliä voidaan purkaa aluksesta muihin teollisiin tarkoituksiin kuin suoraan ihmisravinnoksi. Kyseiseen asetukseen olisi sisällytettävä aiemmin muihin unionin säädöksiin sisältynyt erityinen poikkeus sillin sivusaaliiden purkamista koskevista edellytyksistä pieniä silmäkokoja käyttävässä kalastuksessa ICES-alueella III a, suuralueella IV, alueella VII d sekä unionin vesillä ICES-alueella II a. Asetus (EY) N:o 1434/98 olisi näin ollen muutettava tämän mukaisesti, |
| --- | --- |

(29 a)

Neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1434/98 säädetään erityisedellytyksistä, joilla silliä voidaan purkaa aluksesta muihin teollisiin tarkoituksiin kuin suoraan ihmisravinnoksi. Kyseiseen asetukseen olisi sisällytettävä aiemmin muihin unionin säädöksiin sisältynyt erityinen poikkeus sillin sivusaaliiden purkamista koskevista edellytyksistä pieniä silmäkokoja käyttävässä kalastuksessa ICES-alueella III a, suuralueella IV, alueella VII d sekä unionin vesillä ICES-alueella II a. Asetus (EY) N:o 1434/98 olisi näin ollen muutettava tämän mukaisesti,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 850/98 muuttaminen

Muutetaan asetus (EY) N:o 850/98 seuraavasti:

| (-1 a) | Lisätään artikla seuraavasti:




  ”1 a artikla




  Korvataan 4 artiklan 2 kohdan c alakohdassa, 46 artiklan 1 kohdan b alakohdassa sekä liitteen I alaviitteessä 5 sana ’yhteisö’ sanalla ’unioni’ sekä tehdään tästä korvaamisesta mahdollisesti aiheutuvat kieliopilliset mukautukset.” |
| --- | --- |

(-1 a)

Lisätään artikla seuraavasti:

”1 a artikla

Korvataan 4 artiklan 2 kohdan c alakohdassa, 46 artiklan 1 kohdan b alakohdassa sekä liitteen I alaviitteessä 5 sana ’yhteisö’ sanalla ’unioni’ sekä tehdään tästä korvaamisesta mahdollisesti aiheutuvat kieliopilliset mukautukset.”

| (-1 b) | Lisätään 2 artiklaan alakohta seuraavasti:










  ”(i) | Alue 9



  Kaikki Mustanmeren vesialueet, jotka vastaavat maantieteellistä osa-aluetta 29, sellaisena kuin se on määritelty eräistä kalastusta koskevista säännöksistä GFCM:n (Välimeren yleisen kalastuskomission) sopimusalueella 13 päivänä joulukuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1343/2011

   (*)

  liitteessä I ja päätöslauselmassa nro GFCM/33/2009/2. |
| --- | --- | --- |

(-1 b)

Lisätään 2 artiklaan alakohta seuraavasti:

”(i)

Alue 9

(*)  

  EUVL L 347, 30.12.2011, s. 44.”
  "

| (-1 c) | Lisätään 11 artiklan 1 kohtaan alakohta seuraavasti:




  ”Tätä poikkeusta sovelletaan rajoittamatta 34 b artiklan 2 kohdan c alakohdan soveltamista.” |
| --- | --- |

(-1 c)

Lisätään 11 artiklan 1 kohtaan alakohta seuraavasti:

”Tätä poikkeusta sovelletaan rajoittamatta 34 b artiklan 2 kohdan c alakohdan soveltamista.”

| (-1 d) | Lisätään artikla seuraavasti:




  ”11 a artikla




  Alueella 9 piikkikampelan pyynnissä käytettävien pohjaan ankkuroitujen verkkojen vähimmäissilmäkoko on 400 millimetriä.”



  ▌ |
| --- | --- |

(-1 d)

Lisätään artikla seuraavasti:

”11 a artikla

Alueella 9 piikkikampelan pyynnissä käytettävien pohjaan ankkuroitujen verkkojen vähimmäissilmäkoko on 400 millimetriä.”

| (1 d) | Korvataan 17 artikla seuraavasti:




  ”Meren eliö on alamittainen, jos sen mitat ovat pienemmät kuin liitteissä XII ja XII a asianomaisen maantieteellisen alueen osalta määrätyt asianomaisten lajien vähimmäismitat.” |
| --- | --- |

(1 d)

Korvataan 17 artikla seuraavasti:

”Meren eliö on alamittainen, jos sen mitat ovat pienemmät kuin liitteissä XII ja XII a asianomaisen maantieteellisen alueen osalta määrätyt asianomaisten lajien vähimmäismitat.”

| (1 e) | Lisätään 19 artiklaan kohta seuraavasti:




  ”4.
     
  Edellä olevia 2 ja 3 kohtaa ei sovelleta alueella 9.” |
| --- | --- |

(1 e)

Lisätään 19 artiklaan kohta seuraavasti:

”4.
     
  Edellä olevia 2 ja 3 kohtaa ei sovelleta alueella 9.”

| (2) | Lisätään osasto seuraavasti:
  ”III a OSASTO


  TOIMENPITEET POISHEITTÄMISEN VÄHENTÄMISEKSI


  19 a artikla



  Saaliiden arvon keinotekoisen nostamisen kielto


  1.   
  Kielletään alueilla 1, 2, 3 ja 4 sellaisten lajien, joihin sovelletaan kiintiöitä ja jotka voidaan laillisesti purkaa, poisheittäminen kalastustoiminnan aikana.


  2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetut säännökset eivät rajoita tässä asetuksessa tai missään muussa unionin kalastuksen alalla antamassa säädöksessä asetettujen velvoitteiden soveltamista.


  19 b artikla




  Säännökset siirtymisestä ja päästämiskielto




  1.
     Jos alueilla 1, 2, 3 ja 4 pyydettyjen alamittaisten makrillien, sillien tai piikkimakrillien määrä on yli 10 prosenttia minkä tahansa yksittäisen noston kokonaissaaliista, aluksen on siirryttävä toiselle pyyntipaikalle.


  2.
     
  Kielletään alueilla 1, 2, 3 ja 4 ennen verkon nostamista kokonaisuudessaan alukselle tapahtuva makrillien, sillien tai piikkimakrillien päästäminen, jonka seurauksena kuolleet tai kuolevat kalat menetetään.” |
| --- | --- |

(2)

Lisätään osasto seuraavasti:

”III a OSASTO

TOIMENPITEET POISHEITTÄMISEN VÄHENTÄMISEKSI

19 a artikla

Saaliiden arvon keinotekoisen nostamisen kielto

1.   
  Kielletään alueilla 1, 2, 3 ja 4 sellaisten lajien, joihin sovelletaan kiintiöitä ja jotka voidaan laillisesti purkaa, poisheittäminen kalastustoiminnan aikana.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetut säännökset eivät rajoita tässä asetuksessa tai missään muussa unionin kalastuksen alalla antamassa säädöksessä asetettujen velvoitteiden soveltamista.

19 b artikla

Säännökset siirtymisestä ja päästämiskielto

1.
     Jos alueilla 1, 2, 3 ja 4 pyydettyjen alamittaisten makrillien, sillien tai piikkimakrillien määrä on yli 10 prosenttia minkä tahansa yksittäisen noston kokonaissaaliista, aluksen on siirryttävä toiselle pyyntipaikalle.

2.
     
  Kielletään alueilla 1, 2, 3 ja 4 ennen verkon nostamista kokonaisuudessaan alukselle tapahtuva makrillien, sillien tai piikkimakrillien päästäminen, jonka seurauksena kuolleet tai kuolevat kalat menetetään.”

| (3) | Kumotaan 20 artiklan 1 kohdan d alakohta. |
| --- | --- |

(3)

Kumotaan 20 artiklan 1 kohdan d alakohta.

| (3 a) | Lisätään artikla seuraavasti:




  ”20 a artikla




  Sillin kalastusta koskevat rajoitukset unionin vesillä ICES-alueella II a




  Kielletään unionin vesillä ICES-alueella II a pyydetyn sillin purkaminen tai aluksella pitäminen 1 päivän tammikuuta ja 28 päivän helmikuuta sekä 16 päivän toukokuuta ja 31 päivän joulukuuta välisenä aikana.” |
| --- | --- |

(3 a)

Lisätään artikla seuraavasti:

”20 a artikla

Sillin kalastusta koskevat rajoitukset unionin vesillä ICES-alueella II a

Kielletään unionin vesillä ICES-alueella II a pyydetyn sillin purkaminen tai aluksella pitäminen 1 päivän tammikuuta ja 28 päivän helmikuuta sekä 16 päivän toukokuuta ja 31 päivän joulukuuta välisenä aikana.”

| (4) | Korvataan 29 a artikla seuraavasti:
  ”29 a artikla


  Tuulenkalan kalastuskieltoalue ICES-suuralueella IV



  1.
     Kielletään purkamasta aluksesta tai pitämästä aluksella tuulenkalaa, joka on pyydetty maantieteellisellä alueella, jota rajaavat Englannin ja Skotlannin itärannikko ja joka jää seuraavien WGS84-järjestelmää käyttäen mitattujen peräkkäisten koordinaattien kautta kulkevien loksodromien sisäpuolelle:






  — | Englannin itärannikko linjalla 55 o30' pohjoista leveyttä, |
| --- | --- | --- |

(4)

Korvataan 29 a artikla seuraavasti:

”29 a artikla

Tuulenkalan kalastuskieltoalue ICES-suuralueella IV

1.
     Kielletään purkamasta aluksesta tai pitämästä aluksella tuulenkalaa, joka on pyydetty maantieteellisellä alueella, jota rajaavat Englannin ja Skotlannin itärannikko ja joka jää seuraavien WGS84-järjestelmää käyttäen mitattujen peräkkäisten koordinaattien kautta kulkevien loksodromien sisäpuolelle:

—

Englannin itärannikko linjalla 55 o30' pohjoista leveyttä,

| — | 55 o30' pohjoista leveyttä, 1 o00' läntistä pituutta, |
| --- | --- |

—

55 o30' pohjoista leveyttä, 1 o00' läntistä pituutta,

| — | 58 o00' pohjoista leveyttä, 1 o00' läntistä pituutta, |
| --- | --- |

—

58 o00' pohjoista leveyttä, 1 o00' läntistä pituutta,

| — | 58 o00' pohjoista leveyttä, 2 o00' läntistä pituutta, |
| --- | --- |

—

58 o00' pohjoista leveyttä, 2 o00' läntistä pituutta,

| — | Skotlannin itärannikko linjalla 2 o00' läntistä pituutta. |
| --- | --- |

—

Skotlannin itärannikko linjalla 2 o00' läntistä pituutta.

2.
     
  Kalastustoiminta tieteellisissä tutkimustarkoituksissa on sallittua alueella esiintyvän tuulenkalakannan sekä kiellon vaikutusten seuraamiseksi.”

| (5) | Korvataan 29 b artiklan 3 kohta seuraavasti:
  ”3.   Edellä 1 kohdassa säädetystä kiellosta poiketen kalastaminen hummerimerroilla, joilla ei voi pyytää keisarihummeria, on sallittua kyseisessä kohdassa säädetyillä maantieteellisillä alueilla ja siinä säädettyinä ajanjaksoina.” |
| --- | --- |

(5)

Korvataan 29 b artiklan 3 kohta seuraavasti:

”3.   Edellä 1 kohdassa säädetystä kiellosta poiketen kalastaminen hummerimerroilla, joilla ei voi pyytää keisarihummeria, on sallittua kyseisessä kohdassa säädetyillä maantieteellisillä alueilla ja siinä säädettyinä ajanjaksoina.”

| (6) | Lisätään artiklat seuraavasti:
  ”29 c artikla


  Rockallin koljan kalastuskieltoalue ICES-suuralueella VI

  1.   Pitkäsiimakalastusta lukuun ottamatta Rockallin koljan kaikenlainen kalastus on kiellettyä alueella, joka jää seuraavien WGS84-järjestelmää käyttäen mitattujen peräkkäisten koordinaattien kautta kulkevien loksodromien sisäpuolelle:






  — | 57o00' N, 15o00' W |
| --- | --- | --- |

(6)

Lisätään artiklat seuraavasti:

”29 c artikla

Rockallin koljan kalastuskieltoalue ICES-suuralueella VI

1.   Pitkäsiimakalastusta lukuun ottamatta Rockallin koljan kaikenlainen kalastus on kiellettyä alueella, joka jää seuraavien WGS84-järjestelmää käyttäen mitattujen peräkkäisten koordinaattien kautta kulkevien loksodromien sisäpuolelle:

—

57o00' N, 15o00' W

| — | 57o00' N, 14o00' W |
| --- | --- |

—

57o00' N, 14o00' W

| — | 56o30' N, 14o00' W |
| --- | --- |

—

56o30' N, 14o00' W

| — | 56o30' N, 15o00' W |
| --- | --- |

—

56o30' N, 15o00' W

| — | 57o00' N, 15o00' W |
| --- | --- |

—

57o00' N, 15o00' W

29 d artikla

Turskan, koljan ja valkoturskan kalastusta koskevat rajoitukset ICES-suuralueella VI

1.   Kielletään kaikki turskan, koljan ja valkoturskan kalastustoiminta siinä ICES-alueen VI a osassa, joka sijaitsee itään tai etelään seuraavien WGS84-järjestelmää käyttäen mitattujen peräkkäisten koordinaattien kautta kulkevista loksodromeista:

| — | 54o30' N, 10o35' W |
| --- | --- |

—

54o30' N, 10o35' W

| — | 55o20' N, 09o50' W |
| --- | --- |

—

55o20' N, 09o50' W

| — | 55o30' N, 09o20' W |
| --- | --- |

—

55o30' N, 09o20' W

| — | 56o40' N, 08o55' W |
| --- | --- |

—

56o40' N, 08o55' W

| — | 57o00' N, 09o00' W |
| --- | --- |

—

57o00' N, 09o00' W

| — | 57o20' N, 09o20' W |
| --- | --- |

—

57o20' N, 09o20' W

| — | 57o50' N, 09o20' W |
| --- | --- |

—

57o50' N, 09o20' W

| — | 58o10' N, 09o00' W |
| --- | --- |

—

58o10' N, 09o00' W

| — | 58o40' N, 07o40' W |
| --- | --- |

—

58o40' N, 07o40' W

| — | 59o00' N, 07o30' W |
| --- | --- |

—

59o00' N, 07o30' W

| — | 59o20' N, 06o30' W |
| --- | --- |

—

59o20' N, 06o30' W

| — | 59o40' N, 06o05' W |
| --- | --- |

—

59o40' N, 06o05' W

| — | 59o40' N, 05o30' W |
| --- | --- |

—

59o40' N, 05o30' W

| — | 60o00' N, 04o50' W |
| --- | --- |

—

60o00' N, 04o50' W

| — | 60o15' N, 04o00' W |
| --- | --- |

—

60o15' N, 04o00' W

2.   Kaikkien tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla alueella olevien kalastusalusten on varmistettava, että kaikki aluksella olevat pyydykset ovat kiinnitettyinä ja varastoituina yhteisön valvontajärjestelmästä, jonka tarkoituksena on varmistaa yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjen noudattaminen, 20 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1224/2009 (**) 47 artiklan mukaisesti.

3.   Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään,
  kyseisessä kohdassa tarkoitetulla alueella
  sallitaan kalastustoiminta rannikolla sijaitsevia, tuilla kiinnitettyjä seisovia verkkoja, eri simpukkalajeja pyydystäviä haroja, käsisiimoja, mekanisoitua jigikalastusta, alukselta ja rannalta vedettäviä nuottia sekä erilaisia mertoja käyttäen, jos

| a) | aluksella ei ole eikä siltä lasketa muita pyydyksiä kuin rannikoilla sijaitsevia, tuilla kiinnitettyjä seisovia verkkoja, eri simpukkalajeja pyydystäviä haroja, käsisiimoja, mekanisoitua jigikalastusta, alukselta ja rannalta vedettäviä nuottia ja erilaisia mertoja; ja |
| --- | --- |

a)

aluksella ei ole eikä siltä lasketa muita pyydyksiä kuin rannikoilla sijaitsevia, tuilla kiinnitettyjä seisovia verkkoja, eri simpukkalajeja pyydystäviä haroja, käsisiimoja, mekanisoitua jigikalastusta, alukselta ja rannalta vedettäviä nuottia ja erilaisia mertoja; ja

| b) | aluksella ei pidetä, alukselta ei pureta eikä maihin tuoda muita kaloja kuin makrillia, lyyraturskaa, seitiä ja lohta taikka simpukoita, ei kuitenkaan nilviäisiä ja äyriäisiä. |
| --- | --- |

b)

aluksella ei pidetä, alukselta ei pureta eikä maihin tuoda muita kaloja kuin makrillia, lyyraturskaa, seitiä ja lohta taikka simpukoita, ei kuitenkaan nilviäisiä ja äyriäisiä.

4.   Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, kyseisessä kohdassa tarkoitetulla alueella sallitaan kalastustoiminta sellaisia verkkoja käyttäen, joiden silmäkoko on alle 55 millimetriä, jos

| a) | aluksella ei ole verkkoja, joiden silmäkoko on 55 millimetriä tai suurempi; ja |
| --- | --- |

a)

aluksella ei ole verkkoja, joiden silmäkoko on 55 millimetriä tai suurempi; ja

| b) | aluksella ei pidetä muita kaloja kuin silliä, makrillia, sardiineja, Sardinella-suvun kaloja, piikkimakrillia, kilohailia, mustakitatuskaa, karjukalaa ja hopeakuoreita. |
| --- | --- |

b)

aluksella ei pidetä muita kaloja kuin silliä, makrillia, sardiineja, Sardinella-suvun kaloja, piikkimakrillia, kilohailia, mustakitatuskaa, karjukalaa ja hopeakuoreita.

4 a.
     
  Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, kyseisessä kohdassa tarkoitetulla alueella sallitaan kalastustoiminta sellaisia verkkoja käyttäen, joiden silmäkoko on yli 120 millimetriä, jos

| a) | niitä käytetään vain linjan 59oN eteläpuolella; |
| --- | --- |

a)

niitä käytetään vain linjan 59oN eteläpuolella;

| b) | käytettävän verkon pituus on enintään 20 kilometriä alusta kohti; |
| --- | --- |

b)

käytettävän verkon pituus on enintään 20 kilometriä alusta kohti;

| c) | vedessäpitoaika on enintään 24 tuntia; ja |
| --- | --- |

c)

vedessäpitoaika on enintään 24 tuntia; ja

| d) | enintään 5 prosenttia saaliista on valkoturskaa ja turskaa. |
| --- | --- |

d)

enintään 5 prosenttia saaliista on valkoturskaa ja turskaa.

4 b.
     
  Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, kyseisessä kohdassa tarkoitetulla alueella sallitaan kalastustoiminta sellaisia verkkoja käyttäen, joiden silmäkoko on yli 90 millimetriä, jos

| a) | niitä käytetään enintään kolmen meripeninkulman etäisyydellä rannikolta ja enintään 10 päivän ajan kalenterikuukautta kohti; |
| --- | --- |

a)

niitä käytetään enintään kolmen meripeninkulman etäisyydellä rannikolta ja enintään 10 päivän ajan kalenterikuukautta kohti;

| b) | käytettävän verkon pituus on enintään 1  000 metriä; |
| --- | --- |

b)

käytettävän verkon pituus on enintään 1  000 metriä;

| c) | vedessäpitoaika on enintään 24 tuntia; ja |
| --- | --- |

c)

vedessäpitoaika on enintään 24 tuntia; ja

| d) | vähintään 70 prosenttia saaliista on pistepunahaita
  . |
| --- | --- |

d)

vähintään 70 prosenttia saaliista on pistepunahaita
  .

5.   Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, kyseisessä kohdassa tarkoitetulla alueella sallitaan keisarihummerin kalastus, jos

| a) | käytettävässä pyydyksessä on liitteen XIV a
  2–5 kohdan
  mukainen lajitteluristikko tai liitteessä XIV c kuvailtu neliösilmäpaneeli
  tai jos pyydys on muu valikoivuudeltaan vastaavantasoinen pyydys; |
| --- | --- |

a)

käytettävässä pyydyksessä on liitteen XIV a
  2–5 kohdan
  mukainen lajitteluristikko tai liitteessä XIV c kuvailtu neliösilmäpaneeli
  tai jos pyydys on muu valikoivuudeltaan vastaavantasoinen pyydys;

| b) | pyydyksen silmäkoko on vähintään 80 millimetriä; |
| --- | --- |

b)

pyydyksen silmäkoko on vähintään 80 millimetriä;

| c) | vähintään 30 prosenttia aluksella pidetyn saaliin painosta on keisarihummeria. |
| --- | --- |

c)

vähintään 30 prosenttia aluksella pidetyn saaliin painosta on keisarihummeria.

▌

Komissio hyväksyy STECF:n myönteisen lausunnon perusteella täytäntöönpanosäädöksiä, joissa määritetään ne pyydykset, joiden katsotaan a alakohtaa sovellettaessa olevan valikoivuudeltaan vastaavantasoisia pyydyksiä.

6.   Edellä olevaa 5 kohtaa ei sovelleta WGS84-järjestelmää käyttäen mitattavien seuraavien peräkkäisten koordinaattien kautta kulkevien loksodromien rajaamalla alueella:

| — | 59o05' N, 06o45' W |
| --- | --- |

—

59o05' N, 06o45' W

| — | 59o30' N, 06o00' W |
| --- | --- |

—

59o30' N, 06o00' W

| — | 59o40' N, 05o00' W |
| --- | --- |

—

59o40' N, 05o00' W

| — | 60o00' N, 04o00' W |
| --- | --- |

—

60o00' N, 04o00' W

| — | 59o30' N, 04o00' W |
| --- | --- |

—

59o30' N, 04o00' W

| — | 59o05' N, 06o45' W |
| --- | --- |

—

59o05' N, 06o45' W

7.   Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, kyseisessä kohdassa tarkoitetulla alueella sallitaan kalastus trooleilla, pohjanuotilla tai niiden kaltaisilla pyydyksillä, jos

| a) | kaikkien aluksella olevien verkkojen silmäkoko on vähintään 120 millimetriä kokonaispituudeltaan yli 15 metrin mittaisten alusten osalta ja vähintään 110 millimetriä kaikkien muiden alusten osalta; |
| --- | --- |

a)

kaikkien aluksella olevien verkkojen silmäkoko on vähintään 120 millimetriä kokonaispituudeltaan yli 15 metrin mittaisten alusten osalta ja vähintään 110 millimetriä kaikkien muiden alusten osalta;

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

| c) | käytettävässä pyydyksessä on liitteessä XIV c kuvailtu neliösilmäpaneeli, jos aluksella pidetystä saaliista alle 90 prosenttia on seitiä; ja |
| --- | --- |

c)

käytettävässä pyydyksessä on liitteessä XIV c kuvailtu neliösilmäpaneeli, jos aluksella pidetystä saaliista alle 90 prosenttia on seitiä; ja

| d) | käytettävässä pyydyksessä on liitteessä XIV d kuvailtu neliösilmäpaneeli, jos alus on kokonaispituudeltaan korkeintaan 15 metriä ja riippumatta aluksella pidetyn seitin määrästä. |
| --- | --- |

d)

käytettävässä pyydyksessä on liitteessä XIV d kuvailtu neliösilmäpaneeli, jos alus on kokonaispituudeltaan korkeintaan 15 metriä ja riippumatta aluksella pidetyn seitin määrästä.

7 a.
     
  Komissio arvioi viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2015 ja sen jälkeen viimeistään joka toinen vuosi STECF:n tieteellisen lausunnon pohjalta 7 kohdassa määritettyjä pyydysten ominaisuuksia ja tarvittaessa toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle ehdotuksen 7 kohdan muuttamiseksi.

8.   Edellä olevaa 7 kohtaa ei sovelleta WGS84-järjestelmää käyttäen mitattavien seuraavien peräkkäisten koordinaattien kautta kulkevien loksodromien rajaamalla alueella:

| — | 59o05' N, 06o45' W |
| --- | --- |

—

59o05' N, 06o45' W

| — | 59o30' N, 06o00' W |
| --- | --- |

—

59o30' N, 06o00' W

| — | 59o40' N, 05o00' W |
| --- | --- |

—

59o40' N, 05o00' W

| — | 60o00' N, 04o00' W |
| --- | --- |

—

60o00' N, 04o00' W

| — | 59o30' N, 04o00' W |
| --- | --- |

—

59o30' N, 04o00' W

| — | 59o05' N, 06o45' W |
| --- | --- |

—

59o05' N, 06o45' W

8 a.
     


  Kaikki kalastustoiminta turskakantoja ja turskakantoja hyödyntävää kalastustoimintaa koskevan pitkän aikavälin suunnitelman vahvistamisesta 18 päivänä joulukuuta 2008 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1342/2008

   (***)

  liitteessä I määritetyillä pyydyksillä kielletään kunkin vuoden 1 päivästä tammikuuta 31 päivään maaliskuuta sekä 1 päivästä lokakuuta 31 päivään joulukuuta ICES-alueella VI a määritellyllä alueella, joka jää seuraavien WGS84-järjestelmää käyttäen mitattujen peräkkäisten koordinaattien kautta kulkevien loksodromien sisäpuolelle:

| — | 55o25' N, 7o07' W, |
| --- | --- |

—

55o25' N, 7o07' W,

| — | 55o25' N, 7o00' W, |
| --- | --- |

—

55o25' N, 7o00' W,

| — | 55o18' N, 6o50' W, |
| --- | --- |

—

55o18' N, 6o50' W,

| — | 55o17' N, 6o50' W, |
| --- | --- |

—

55o17' N, 6o50' W,

| — | 55o17' N, 6o52' W, |
| --- | --- |

—

55o17' N, 6o52' W,

| — | 55o25' N, 7o07' W |
| --- | --- |

—

55o25' N, 7o07' W

Kalastusaluksen päällikkö tai kukaan muu aluksella oleva henkilö ei saa yrittää tai sallia kenenkään aluksella olevan henkilön yrittävän kalastaa näin määritellyllä alueella, tuoda alueelta kalastettua saalista maihin, siirtää sitä toiseen alukseen tai pitää sitä aluksella.

9.   Kunkin asianomaisen jäsenvaltion on kunkin vuoden 1 päivän tammikuuta ja 31 päivän joulukuuta välisenä aikana pantava täytäntöön aluksella toimivia tarkkailijoita koskeva ohjelma näytteiden ottamiseksi saaliista ja poisheitetyistä saaliista aluksilla, joita koskevat
  4 a, 4 b, 5
  ja 7 kohdassa säädetyt poikkeukset. Tarkkailijaohjelmat toteutetaan rajoittamatta vastaavien sääntöjen mukaisia velvoitteita, ja niiden avulla on tarkoitus arvioida vähintään 20 prosentin
  tarkkuudella
  turska-, kolja- ja valkoturskasaaliita sekä näiden lajien poisheitettyjä määriä.

10.   Asianomaisten jäsenvaltioiden on laadittava ▌selvitys tarkkailijaohjelman piiriin kuuluvien alusten saaliiden ja poisheitettyjen saaliiden kokonaismäärästä kunkin kalenterivuoden aikana ja toimitettava se komissiolle viimeistään ▌kyseistä kalenterivuotta seuraavan vuoden 1 päivänä helmikuuta.

10 a.
     
  Komissio arvioi viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2015 ja sen jälkeen viimeistään joka toinen vuosi STECF:n tieteellisen lausunnon pohjalta turska-, kolja- ja valkoturskakantojen tilannetta 1 kohdassa määritetyllä alueella ja tarvittaessa toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle ehdotuksen tämän artiklan muuttamiseksi.

29 e artikla

Turskan kalastusta koskevat rajoitukset ICES-suuralueella VII

1.   Kielletään kaikki kalastustoiminta kunkin vuoden 1 päivästä helmikuuta 31 päivään maaliskuuta ICES-suuralueen VII ICES-tilastoruuduista 30E4, 31E4 ja 32E3 koostuvalla alueella. Kieltoa ei sovelleta enintään kuuden meripeninkulman etäisyydellä perusviivasta.

2.   Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, kyseisessä kohdassa tarkoitetulla alueella ja siinä tarkoitettuina ajanjaksoina sallitaan kalastustoiminta rannikolla sijaitsevia, tuilla kiinnitettyjä seisovia verkkoja, eri simpukkalajeja pyydystäviä haroja, alukselta ja rannalta vedettäviä nuottia, käsisiimoja, mekanisoitua jigikalastusta sekä erilaisia mertoja käyttäen, jos

| a) | aluksella ei ole eikä siltä lasketa muita pyydyksiä kuin rannikoilla sijaitsevia, tuilla kiinnitettyjä seisovia verkkoja, eri simpukkalajeja pyydystäviä haroja, alukselta ja rannalta vedettäviä nuottia, käsisiimoja, mekanisoitua jigikalastusta ja erilaisia mertoja; ja |
| --- | --- |

a)

aluksella ei ole eikä siltä lasketa muita pyydyksiä kuin rannikoilla sijaitsevia, tuilla kiinnitettyjä seisovia verkkoja, eri simpukkalajeja pyydystäviä haroja, alukselta ja rannalta vedettäviä nuottia, käsisiimoja, mekanisoitua jigikalastusta ja erilaisia mertoja; ja

| b) | alukselta ei pureta, aluksella ei pidetä eikä maihin tuoda muita kaloja kuin makrillia, lyyraturskaa, lohta taikka simpukoita, ei kuitenkaan nilviäisiä ja äyriäisiä. |
| --- | --- |

b)

alukselta ei pureta, aluksella ei pidetä eikä maihin tuoda muita kaloja kuin makrillia, lyyraturskaa, lohta taikka simpukoita, ei kuitenkaan nilviäisiä ja äyriäisiä.

3.   Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, kyseisessä kohdassa tarkoitetulla alueella sallitaan kalastustoiminta sellaisia verkkoja käyttäen, joiden silmäkoko on alle 55 millimetriä, jos

| a) | aluksella ei ole verkkoja, joiden silmäkoko on 55 millimetriä tai suurempi; ja |
| --- | --- |

a)

aluksella ei ole verkkoja, joiden silmäkoko on 55 millimetriä tai suurempi; ja

| b) | aluksella ei pidetä muita kaloja kuin silliä, makrillia, sardiineja, Sardinella-suvun kaloja, piikkimakrillia, kilohailia, mustakitatuskaa, karjukalaa ja hopeakuoreita. |
| --- | --- |

b)

aluksella ei pidetä muita kaloja kuin silliä, makrillia, sardiineja, Sardinella-suvun kaloja, piikkimakrillia, kilohailia, mustakitatuskaa, karjukalaa ja hopeakuoreita.

29 f artikla

Erityissäännöt tylppäpyrstömolvan suojelemiseksi

1.   Kunkin vuoden 1 päivästä maaliskuuta 31 päivään toukokuuta aluksella on kiellettyä pitää kalastusmatkaa kohti yli 6 tonnin suuruisia tylppäpyrstömolvan määriä ICES-alueen VI a alueilla, jotka jäävät seuraavien WGS84-järjestelmää käyttäen mitattujen peräkkäisten koordinaattien kautta kulkevien loksodromien sisäpuolelle:

| a) | Skotlannin mannerjalustan reuna






  — | 59o58' N, 07o00' W |
| --- | --- | --- |

a)

Skotlannin mannerjalustan reuna

—

59o58' N, 07o00' W

| — | 59o55' N, 06o47' W |
| --- | --- |

—

59o55' N, 06o47' W

| — | 59o51' N, 06o28' W |
| --- | --- |

—

59o51' N, 06o28' W

| — | 59o45' N, 06o38' W |
| --- | --- |

—

59o45' N, 06o38' W

| — | 59o27' N, 06o42' W |
| --- | --- |

—

59o27' N, 06o42' W

| — | 59o22' N, 06o47' W |
| --- | --- |

—

59o22' N, 06o47' W

| — | 59o15' N, 07o15' W |
| --- | --- |

—

59o15' N, 07o15' W

| — | 59o07' N, 07o31' W |
| --- | --- |

—

59o07' N, 07o31' W

| — | 58o52' N, 07o44' W |
| --- | --- |

—

58o52' N, 07o44' W

| — | 58o44' N, 08o11' W |
| --- | --- |

—

58o44' N, 08o11' W

| — | 58o43' N, 08o27' W |
| --- | --- |

—

58o43' N, 08o27' W

| — | 58o28' N, 09o16' W |
| --- | --- |

—

58o28' N, 09o16' W

| — | 58o15' N, 09o32' W |
| --- | --- |

—

58o15' N, 09o32' W

| — | 58o15' N, 09o45' W |
| --- | --- |

—

58o15' N, 09o45' W

| — | 58o30' N, 09o45' W |
| --- | --- |

—

58o30' N, 09o45' W

| — | 59o30' N, 07o00' W |
| --- | --- |

—

59o30' N, 07o00' W

| — | 59o58' N, 07o00' W |
| --- | --- |

—

59o58' N, 07o00' W

| b) | Rosemary bankin reuna






  — | 60o00' N, 11o00' W |
| --- | --- | --- |

b)

Rosemary bankin reuna

—

60o00' N, 11o00' W

| — | 59o00' N, 11o00' W |
| --- | --- |

—

59o00' N, 11o00' W

| — | 59o00' N, 09o00' W |
| --- | --- |

—

59o00' N, 09o00' W

| — | 59o30' N, 09o00' W |
| --- | --- |

—

59o30' N, 09o00' W

| — | 59o30' N, 10o00' W |
| --- | --- |

—

59o30' N, 10o00' W

| — | 60o00' N, 10o00' W |
| --- | --- |

—

60o00' N, 10o00' W

| — | 60o00' N, 11o00' W |
| --- | --- |

—

60o00' N, 11o00' W

Lukuun ottamatta WGS84-järjestelmää käyttäen mitattavien seuraavien peräkkäisten koordinaattien kautta kulkevien loksodromien rajaamaa aluetta:

| — | 59o15' N, 10o24' W |
| --- | --- |

—

59o15' N, 10o24' W

| — | 59o10' N, 10o22' W |
| --- | --- |

—

59o10' N, 10o22' W

| — | 59o08' N, 10o07' W |
| --- | --- |

—

59o08' N, 10o07' W

| — | 59o11' N, 09o59' W |
| --- | --- |

—

59o11' N, 09o59' W

| — | 59o15' N, 09o58' W |
| --- | --- |

—

59o15' N, 09o58' W

| — | 59o22' N, 10o02' W |
| --- | --- |

—

59o22' N, 10o02' W

| — | 59o23' N, 10o11' W |
| --- | --- |

—

59o23' N, 10o11' W

| — | 59o20' N, 10o19' W |
| --- | --- |

—

59o20' N, 10o19' W

| — | 59o15' N, 10o24' W |
| --- | --- |

—

59o15' N, 10o24' W

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetuille alueille saavuttaessa ja niiltä poistuessa kalastusaluksen päällikön on merkittävä saapumis- ja poistumispäivä, -kellonaika ja -paikka aluspäiväkirjaan.

3.   Jos alus saavuttaa jommallakummalla 1 kohdassa tarkoitetuista kahdesta alueesta 6 tonnin tylppäpyrstömolvan määrän,

| a) | sen on lopetettava kalastaminen välittömästi ja poistuttava kyseiseltä alueelta; |
| --- | --- |

a)

sen on lopetettava kalastaminen välittömästi ja poistuttava kyseiseltä alueelta;

| b) | se ei voi saapua uudestaan kummallekaan näistä alueista ennen kuin sen saalis on purettu; |
| --- | --- |

b)

se ei voi saapua uudestaan kummallekaan näistä alueista ennen kuin sen saalis on purettu;

| c) | se ei saa päästää takaisin mereen mitään tylppäpyrstömolvan määriä. |
| --- | --- |

c)

se ei saa päästää takaisin mereen mitään tylppäpyrstömolvan määriä.

4.   Syvänmeren kantojen kalastukseen sovellettavista kalastusmahdollisuuksien saamista koskevista erityisistä vaatimuksista ja niihin liittyvistä edellytyksistä 16 päivänä joulukuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2347/2002 (****) 8 artiklassa tarkoitettujen tarkkailijoiden, jotka on nimetty tarkkailijoiksi jommallakummalla 1 kohdassa tarkoitetulla alueella oleville kalastusaluksille, on mainitun artiklan 4 kohdan mukaisten, tylppäpyrstömolvasaaliiden asianmukaisiin näytteisiin liittyvien tehtäviensä lisäksi mitattava näytteissä olevat kalat ja määriteltävä osanäytteessä olevien kalojen sukukypsyyden aste. Jäsenvaltioiden on STECF:n lausunnon perusteella vahvistettava yksityiskohtaiset protokollat näytteenottoa ja tulosten vertailua varten.

5.   Kielletään pohjatroolien, pitkäsiimojen ja verkkojen käyttö kunkin vuoden 15 päivästä helmikuuta 15 päivään huhtikuuta alueella, joka jää seuraavien WGS84-järjestelmää käyttäen mitattujen peräkkäisten koordinaattien kautta kulkevien loksodromien sisäpuolelle:

| — | 60o58.76' N, 27o27.32' W |
| --- | --- |

—

60o58.76' N, 27o27.32' W

| — | 60o56.02' N, 27o31.16' W |
| --- | --- |

—

60o56.02' N, 27o31.16' W

| — | 60o59.76' N, 27o43.48' W |
| --- | --- |

—

60o59.76' N, 27o43.48' W

| — | 61o03.00' N, 27o39.41' W |
| --- | --- |

—

61o03.00' N, 27o39.41' W

| — | 60o58.76' N, 27o27.32' W. |
| --- | --- |

—

60o58.76' N, 27o27.32' W.

29 g artikla

Toimenpiteet punasimpun kalastuksessa kansainvälisillä vesillä ICES-suuralueilla I ja II

1.   Punasimpun kohdennettu kalastus kansainvälisillä vesillä ICES-suuralueilla I ja II sallitaan vain kunkin vuoden 15 päivän elokuuta ja 30 päivän marraskuuta välisenä aikana aluksille, jotka ovat aiemmin pyytäneet punasimppua NEAFC-sääntelyalueella, sellaisena kuin se on määritelty Koillis-Atlantilla harjoitettavaan kalastukseen liittyvää tulevaa monenkeskistä yhteistyötä koskevan yleissopimuksen soveltamisalaan kuuluvalla alueella sovellettavasta valvontaa ja täytäntöönpanotoimia koskevasta suunnitelmasta 15 päivänä joulukuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1236/2010 (*****) 3 artiklan 3 kohdassa.

2.   Alusten on rajoitettava muun kalastuksen yhteydessä saamansa punasimpun sivusaaliit enintään yhteen prosenttiin aluksella pidettävästä kokonaissaaliista.

3.   Muuntokerroin tässä kalastuksessa pyydetylle punasimpulle, joka on perattu ja jolta on poistettu pää, japanilainen leikkaus mukaan luettuna, on 1,70.

4.   Poiketen siitä, mitä asetuksen (EU) N:o 1236/2010 9 artiklan 1 kohdan b alakohdassa säädetään, kyseistä kalastusta harjoittavien kalastusalusten päälliköiden on ilmoitettava saaliinsa päivittäin.

5.   Sen lisäksi, mitä asetuksen (EU) N:o 1236/2010 5 artiklassa säädetään, punasimpun kalastuslupa on voimassa vain, jos alusten toimittamat ilmoitukset ovat mainitun asetuksen 9 artiklan 1 kohdan mukaisia ja ne kirjataan sen 9 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

6.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tieteelliset tarkkailijat keräävät tieteellisiä tietoja niiden lipun alla purjehtivilla aluksilla. Kerättyihin tietoihin on sisällyttävä vähintään edustavat tiedot sukupuoli-, ikä- ja pituusjakaumasta syvyyksittäin. Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on toimitettava nämä tiedot ICESille.

7.   Komissio ilmoittaa jäsenvaltioille päivämäärän, jona NEAFC:n sihteeristö ilmoittaa NEAFC:n sopimuspuolille, että suurin sallittu saalis (TAC) on käytetty kokonaisuudessaan. Jäsenvaltioiden on kiellettävä lippunsa alla purjehtivilta aluksilta punasimpun kohdennettu kalastus kyseisestä päivästä alkaen.

29 h artikla

Toimenpiteet punasimpun kalastuksessa Irmingerinmerellä ja lähivesillä

1.   Kielletään punasimpun pyynti ▌kansainvälisillä vesillä ICES-suuralueella V ja unionin vesillä ICES-suuralueilla XII ja XIV.
  Poiketen siitä, mitä ensimmäisessä alakohdassa säädetään, punasimpun pyynti on sallittua kunkin vuoden 11 päivästä toukokuuta 31 päivään joulukuuta ja ainoastaan alueella, joka jää seuraavien WGS84-järjestelmää käyttäen mitattujen peräkkäisten koordinaattien kautta kulkevien loksodromien sisäpuolelle, jäljempänä ”punasimpun suojelualue”:

| — | 64o45' N, 28o30' W |
| --- | --- |

—

64o45' N, 28o30' W

| — | 62o50' N, 25o45' W |
| --- | --- |

—

62o50' N, 25o45' W

| — | 61o55' N, 26o45' W |
| --- | --- |

—

61o55' N, 26o45' W

| — | 61o00' N, 26o30' W |
| --- | --- |

—

61o00' N, 26o30' W

| — | 59o00' N, 30o00' W |
| --- | --- |

—

59o00' N, 30o00' W

| — | 59o00' N, 34o00' W |
| --- | --- |

—

59o00' N, 34o00' W

| — | 61o30' N, 34o00' W |
| --- | --- |

—

61o30' N, 34o00' W

| — | 62o50' N, 36o00' W |
| --- | --- |

—

62o50' N, 36o00' W

| — | 64o45' N, 28o30' W |
| --- | --- |

—

64o45' N, 28o30' W

1 a.
     
  Sen estämättä, mitä 1 kohdassa säädetään, punasimpun kalastus voidaan sallia unionin säädöksellä punasimpun suojelualueen ulkopuolella Irmingerinmerellä ja lähivesillä kunkin vuoden 11 päivästä toukokuuta 31 päivään joulukuuta tieteellisen lausunnon perusteella ja edellyttäen, että NEAFC on laatinut punasimppua koskevan elvytyssuunnitelman kyseiselle maantieteelliselle alueelle. Kalastukseen saavat osallistua vain sellaiset unionin alukset, joilla on jäsenvaltionsa antama lupa ja joista on ilmoitettu komissiolle asetuksen (EU) N:o 1236/2010 5 artiklassa säädetyn mukaisesti.

2.   Kielletään sellaisten troolien käyttö, joiden silmäkoko on alle 100 millimetriä.

3.   Muuntokerroin tässä kalastuksessa pyydetylle punasimpulle, joka on perattu ja jolta on poistettu pää, japanilainen leikkaus mukaan luettuna, on 1,70.

4.   Punasimpun suojelualueen ulkopuolella kyseistä kalastusta harjoittavan kalastusaluksen päällikön on toimitettava asetuksen (EU) N:o 1236/2010 9 artiklan 1 kohdan b alakohdassa säädetty saalisilmoitus päivittäin sen jälkeen, kun kyseisen kalenteripäivän kalastustoimet on saatu päätökseen. Siihen on merkittävä viimeisimmän saalisilmoituksen jälkeen pyydetyt saaliit aluksella.

5.   Asetuksen (EU) N:o 1236/2010 5 artiklan säännösten lisäksi punasimpun kalastuslupa on voimassa vain, jos alusten toimittamat ilmoitukset ovat mainitun asetuksen 9 artiklan 1 kohdan mukaisia ja ne kirjataan sen 9 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

6.   Edellä 5 kohdassa tarkoitetut ilmoitukset on tehtävä asiaa koskevien sääntöjen mukaisesti.

(**)  EUVL L 343, 22.12.2009, s. 1."

(***)  EUVL L 348, 24.12.2008, s. 20."

(****)  EYVL L 351, 28.12.2002, s. 6."

(*****)  EUVL L 348, 31.12.2010, s. 17.”"

| (6 a) | Lisätään 30 artiklaan kohta seuraavasti:




  ”1 a)
     
  Edellä olevaa 1 kohtaa ei sovelleta alueeseen 9.” |
| --- | --- |

(6 a)

Lisätään 30 artiklaan kohta seuraavasti:

”1 a)
     
  Edellä olevaa 1 kohtaa ei sovelleta alueeseen 9.”

| (7) | Lisätään artikla seuraavasti:
  ”31 a artikla


  Sähkökalastus ICES-alueilla IV c ja IV b

  1.   Poiketen siitä, mitä 31 artiklassa säädetään, puomitroolikalastus sähköpulssivirtaa käyttäen sallitaan ICES-alueilla IV c ja IV b seuraavat WGS84-koordinaattijärjestelmää käyttäen mitattavat koordinaatit yhdistävän loksodromin eteläpuolella:






  — | Yhdistyneen kuningaskunnan itärannikolla oleva piste leveysasteella 55o pohjoista leveyttä, |
| --- | --- | --- |

(7)

Lisätään artikla seuraavasti:

”31 a artikla

Sähkökalastus ICES-alueilla IV c ja IV b

1.   Poiketen siitä, mitä 31 artiklassa säädetään, puomitroolikalastus sähköpulssivirtaa käyttäen sallitaan ICES-alueilla IV c ja IV b seuraavat WGS84-koordinaattijärjestelmää käyttäen mitattavat koordinaatit yhdistävän loksodromin eteläpuolella:

—

Yhdistyneen kuningaskunnan itärannikolla oleva piste leveysasteella 55o pohjoista leveyttä,

| — | siitä itään pisteeseen 55o pohjoista leveyttä, 5o itäistä pituutta, |
| --- | --- |

—

siitä itään pisteeseen 55o pohjoista leveyttä, 5o itäistä pituutta,

| — | siitä pohjoiseen linjalle 56o pohjoista leveyttä, |
| --- | --- |

—

siitä pohjoiseen linjalle 56o pohjoista leveyttä,

| — | ja lopuksi itään Tanskan länsirannikolla olevaan pisteeseen linjalla 56o pohjoista leveyttä. |
| --- | --- |

—

ja lopuksi itään Tanskan länsirannikolla olevaan pisteeseen linjalla 56o pohjoista leveyttä.

2.   Sähköpulssivirtaa käyttäen harjoitettava kalastus sallitaan ainoastaan, jos

| a) | enintään 5 prosenttia jäsenvaltion puomitroolarilaivastosta käyttää sähköpulssitroolia; |
| --- | --- |

a)

enintään 5 prosenttia jäsenvaltion puomitroolarilaivastosta käyttää sähköpulssitroolia;

| b) | kunkin puomitroolin kilowatteina ilmaistu sähköteho on enintään yhtä suuri kuin puomin pituus metreinä kerrottuna 1,25:llä; |
| --- | --- |

b)

kunkin puomitroolin kilowatteina ilmaistu sähköteho on enintään yhtä suuri kuin puomin pituus metreinä kerrottuna 1,25:llä;

| c) | elektrodien välinen tehollinen jännite on enintään 15 V; |
| --- | --- |

c)

elektrodien välinen tehollinen jännite on enintään 15 V;

| d) | alus on varustettu automaattisella atk-järjestelmällä, joka kirjaa puomia kohden käytetyn enimmäistehon ja elektrodien välisen tehollisjännitteen vähintään viimeisten sadan troolin vedon osalta. Ainoastaan valtuutetulla henkilöstöllä on mahdollisuus muuttaa tämän automaattisen atk-järjestelmän tietoja; |
| --- | --- |

d)

alus on varustettu automaattisella atk-järjestelmällä, joka kirjaa puomia kohden käytetyn enimmäistehon ja elektrodien välisen tehollisjännitteen vähintään viimeisten sadan troolin vedon osalta. Ainoastaan valtuutetulla henkilöstöllä on mahdollisuus muuttaa tämän automaattisen atk-järjestelmän tietoja;

| e) | yhden tai useamman pelotusketjun käyttö pohjaketjun edessä on kiellettyä.” |
| --- | --- |

e)

yhden tai useamman pelotusketjun käyttö pohjaketjun edessä on kiellettyä.”

| (8) | Lisätään artikla seuraavasti:
  ”32 a artikla


  Saaliin käsittely- ja purkamisrajoitukset pelagisilla aluksilla

  1.   Vedenerottimen tankojen väli voi asetuksen (EU) N:o 1236/2010
  3 artiklan 2 kohdassa
  määritellyllä NEAFC-yleissopimusalueella toimivilla makrillia, silliä ja piikkimakrillia pyytävillä pelagisilla kalastusaluksilla olla enintään 10 millimetriä.
  Tankojen
  on oltava
  hitsattuja paikoilleen. Jos vedenerottimessa käytetään tankojen sijasta reikiä, reikien halkaisija saa olla enintään 10 millimetriä. Vedenerottimen edessä olevissa kouruissa olevien reikien halkaisija saa olla enintään 15 millimetriä.
  2.   NEAFC-yleissopimusalueella toimivat pelagiset alukset eivät saa purkaa kaloja vesilinjansa alapuolella puskurisäiliöistä tai jäähdytetyistä merivesisäiliöistä.
  3.   Aluksen päällikön on lähetettävä lippujäsenvaltion toimivaltaisille kalastusviranomaisille kaaviot, jotka koskevat makrillia, silliä ja piikkimakrillia NEAFC-yleissopimusalueella pyytävien pelagisten alusten saaliin käsittely- ja purkamisvalmiuksia ja jotka ovat lippujäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten oikeaksi todistamia, samoin kuin kaikki niihin tehtävät muutokset. Aluksen lippujäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on tehtävä toimitettujen kaavioiden paikkansapitävyyttä koskevia säännöllisiä tarkastuksia. Jäljennökset on säilytettävä aluksella koko ajan.” |
| --- | --- |

(8)

Lisätään artikla seuraavasti:

”32 a artikla

Saaliin käsittely- ja purkamisrajoitukset pelagisilla aluksilla

1.   Vedenerottimen tankojen väli voi asetuksen (EU) N:o 1236/2010
  3 artiklan 2 kohdassa
  määritellyllä NEAFC-yleissopimusalueella toimivilla makrillia, silliä ja piikkimakrillia pyytävillä pelagisilla kalastusaluksilla olla enintään 10 millimetriä.

Tankojen
  on oltava
  hitsattuja paikoilleen. Jos vedenerottimessa käytetään tankojen sijasta reikiä, reikien halkaisija saa olla enintään 10 millimetriä. Vedenerottimen edessä olevissa kouruissa olevien reikien halkaisija saa olla enintään 15 millimetriä.

2.   NEAFC-yleissopimusalueella toimivat pelagiset alukset eivät saa purkaa kaloja vesilinjansa alapuolella puskurisäiliöistä tai jäähdytetyistä merivesisäiliöistä.

3.   Aluksen päällikön on lähetettävä lippujäsenvaltion toimivaltaisille kalastusviranomaisille kaaviot, jotka koskevat makrillia, silliä ja piikkimakrillia NEAFC-yleissopimusalueella pyytävien pelagisten alusten saaliin käsittely- ja purkamisvalmiuksia ja jotka ovat lippujäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten oikeaksi todistamia, samoin kuin kaikki niihin tehtävät muutokset. Aluksen lippujäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on tehtävä toimitettujen kaavioiden paikkansapitävyyttä koskevia säännöllisiä tarkastuksia. Jäljennökset on säilytettävä aluksella koko ajan.”

| (9) | Lisätään artiklat seuraavasti:
  ”34 a artikla


  Tekniset säilyttämistoimenpiteet Irlanninmerellä

  1.   Kielletään 14 päivästä helmikuuta 30 päivään huhtikuuta pohjatroolin, nuotan ja vastaavan vedettävän verkkopyydyksen, verkon, riimuverkon, pussiverkon tai vastaavan seisovan verkkopyydyksen ja minkä tahansa koukuilla varustetun pyydyksen käyttö ICES-alueen VII a osassa, jota rajaavat






  — | Irlannin itärannikko ja Pohjois-Irlannin itärannikko, ja |
| --- | --- | --- |

(9)

Lisätään artiklat seuraavasti:

”34 a artikla

Tekniset säilyttämistoimenpiteet Irlanninmerellä

1.   Kielletään 14 päivästä helmikuuta 30 päivään huhtikuuta pohjatroolin, nuotan ja vastaavan vedettävän verkkopyydyksen, verkon, riimuverkon, pussiverkon tai vastaavan seisovan verkkopyydyksen ja minkä tahansa koukuilla varustetun pyydyksen käyttö ICES-alueen VII a osassa, jota rajaavat

—

Irlannin itärannikko ja Pohjois-Irlannin itärannikko, ja

| — | seuraavat maantieteelliset koordinaatit yhtäjaksoisesti yhdistävät suorat viivat: |
| --- | --- |

—

seuraavat maantieteelliset koordinaatit yhtäjaksoisesti yhdistävät suorat viivat:

| — | Pohjois-Irlannin Ardsin niemimaan itärannikolla sijaitseva piste 54o 30' pohjoista leveyttä, |
| --- | --- |

—

Pohjois-Irlannin Ardsin niemimaan itärannikolla sijaitseva piste 54o 30' pohjoista leveyttä,

| — | 54o30' N, 04o50' W, |
| --- | --- |

—

54o30' N, 04o50' W,

| — | 53o15' N, 04o50' W, |
| --- | --- |

—

53o15' N, 04o50' W,

| — | Irlannin itärannikolla sijaitseva piste 53o15' N. |
| --- | --- |

—

Irlannin itärannikolla sijaitseva piste 53o15' N.

2.   Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, kyseisessä kohdassa tarkoitetulla alueella ja tarkoitettuna aikana

| a) | sallitaan pohjapyyntiin tarkoitettujen ovellisten troolien käyttö edellyttäen, että aluksella ei pidetä muuntyyppisiä pyydyksiä ja että






  — | niiden silmäkoko on 70–79 millimetriä tai 80–99 millimetriä; |
| --- | --- | --- |

a)

sallitaan pohjapyyntiin tarkoitettujen ovellisten troolien käyttö edellyttäen, että aluksella ei pidetä muuntyyppisiä pyydyksiä ja että

—

niiden silmäkoko on 70–79 millimetriä tai 80–99 millimetriä;

| — | ne ovat vain jompaa kumpaa sallittua silmäkokoa; |
| --- | --- |

—

ne ovat vain jompaa kumpaa sallittua silmäkokoa;

| — | niiden ainoakaan yksittäinen silmä riippumatta sen paikasta kyseisessä verkkopyydyksessä ei ole suurempi kuin 300 millimetriä; ja |
| --- | --- |

—

niiden ainoakaan yksittäinen silmä riippumatta sen paikasta kyseisessä verkkopyydyksessä ei ole suurempi kuin 300 millimetriä; ja

| — | niitä käytetään yksinomaan alueella, joka jää WGS84-järjestelmää käyttäen mitattavien seuraavien peräkkäisten koordinaattien kautta kulkevien loksodromien sisäpuolelle:






  — | 53o30' N, 05o30' W |
| --- | --- | --- |

—

niitä käytetään yksinomaan alueella, joka jää WGS84-järjestelmää käyttäen mitattavien seuraavien peräkkäisten koordinaattien kautta kulkevien loksodromien sisäpuolelle:

—

53o30' N, 05o30' W

| — | 53o30' N, 05o20' W |
| --- | --- |

—

53o30' N, 05o20' W

| — | 54o20' N, 04o50' W |
| --- | --- |

—

54o20' N, 04o50' W

| — | 54o30' N, 05o10' W |
| --- | --- |

—

54o30' N, 05o10' W

| — | 54o30' N, 05o20' W |
| --- | --- |

—

54o30' N, 05o20' W

| — | 54o00' N, 05o50' W |
| --- | --- |

—

54o00' N, 05o50' W

| — | 54o00' N, 06o10' W |
| --- | --- |

—

54o00' N, 06o10' W

| — | 53o45' N, 06o10' W |
| --- | --- |

—

53o45' N, 06o10' W

| — | 53o45' N, 05o30' W |
| --- | --- |

—

53o45' N, 05o30' W

| — | 53o30' N, 05o30' W |
| --- | --- |

—

53o30' N, 05o30' W

| b) | sallitaan valikointipaneelilla tai lajitteluristikolla varustetun pohjatroolin, nuotan tai vastaavan vedettävän verkkopyydyksen käyttö edellyttäen, ettei aluksella pidetä muuntyyppisiä pyydyksiä ja että tällaiset verkkopyydykset






  — | täyttävät a alakohdassa säädetyt vaatimukset; |
| --- | --- | --- |

b)

sallitaan valikointipaneelilla tai lajitteluristikolla varustetun pohjatroolin, nuotan tai vastaavan vedettävän verkkopyydyksen käyttö edellyttäen, ettei aluksella pidetä muuntyyppisiä pyydyksiä ja että tällaiset verkkopyydykset

—

täyttävät a alakohdassa säädetyt vaatimukset;

| — | on valikointipaneelin tapauksessa tehty vuonna 2002 sovellettavista toimenpiteistä Irlanninmeren (ICES-alue VII a) turskakannan elvyttämiseksi 12 päivänä helmikuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 254/2002* liitteessä säädettyjen teknisten vaatimusten mukaisesti; ja |
| --- | --- |

—

on valikointipaneelin tapauksessa tehty vuonna 2002 sovellettavista toimenpiteistä Irlanninmeren (ICES-alue VII a) turskakannan elvyttämiseksi 12 päivänä helmikuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 254/2002* liitteessä säädettyjen teknisten vaatimusten mukaisesti; ja

| — | ovat lajitteluristikoiden tapauksessa tämän asetuksen liitteessä XIV a olevien
  2–5 kohdan
  mukaisia. |
| --- | --- |

—

ovat lajitteluristikoiden tapauksessa tämän asetuksen liitteessä XIV a olevien
  2–5 kohdan
  mukaisia.

| c) | sallitaan valikointipaneelilla tai lajitteluristikolla varustetun pohjatroolin, nuotan tai vastaavan vedettävän verkkopyydyksen käyttö myös alueella, joka jää seuraavien WGS84-järjestelmää käyttäen mitattujen peräkkäisten koordinaattien kautta kulkevien loksodromien sisäpuolelle:






  — | 53o45' N, 06o00' W |
| --- | --- | --- |

c)

sallitaan valikointipaneelilla tai lajitteluristikolla varustetun pohjatroolin, nuotan tai vastaavan vedettävän verkkopyydyksen käyttö myös alueella, joka jää seuraavien WGS84-järjestelmää käyttäen mitattujen peräkkäisten koordinaattien kautta kulkevien loksodromien sisäpuolelle:

—

53o45' N, 06o00' W

| — | 53o45' N, 05o30' W |
| --- | --- |

—

53o45' N, 05o30' W

| — | 53o30' N, 05o30' W |
| --- | --- |

—

53o30' N, 05o30' W

| — | 53o30' N, 06o00' W |
| --- | --- |

—

53o30' N, 06o00' W

| — | 53o45' N, 06o00' W |
| --- | --- |

—

53o45' N, 06o00' W

34 b artikla

Verkkojen käyttö ICES-alueilla III a, IV a, V b, VI a, VI b, VII b, c, j ja k sekä ICES-suuralueilla VIII, IX, X ja XII linjan 27o W itäpuolella

1.   Unionin alukset eivät saa käyttää pohjaan ankkuroitavia verkkoja, pussiverkkoja tai riimuverkkoja sellaisessa paikassa, jonka kartan mukainen syvyys on yli 200 metriä, ICES-alueilla III a, IV a, V b, VI a, VI b, VII b, c, j ja k sekä ICES-suuralueilla XII linjan 27o W itäpuolella, VIII, IX ja X.

▌

3.   Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, seuraavien pyydysten käyttö on sallittua:

| a) | verkot, joiden silmäkoko on vähintään 120 millimetriä ja alle 150 millimetriä ICES-alueilla III a, IV a, V b, VI a, VI b, VII b, c, j ja k sekä ICES-suuralueella XII linjan 27o W itäpuolella, verkot, joiden silmäkoko on vähintään 100 millimetriä ja alle 130 millimetriä ICES-alueilla VIII a, b ja d ja ICES-suuralueella X, ja verkot, joiden silmäkoko on vähintään 80 millimetriä ja alle 110 millimetriä ICES-alueella VIII c ja ICES-suuralueella IX edellyttäen, että






  — | niitä käytetään vesillä, joilla kartan mukainen syvyys on alle 600 metriä, |
| --- | --- | --- |

a)

verkot, joiden silmäkoko on vähintään 120 millimetriä ja alle 150 millimetriä ICES-alueilla III a, IV a, V b, VI a, VI b, VII b, c, j ja k sekä ICES-suuralueella XII linjan 27o W itäpuolella, verkot, joiden silmäkoko on vähintään 100 millimetriä ja alle 130 millimetriä ICES-alueilla VIII a, b ja d ja ICES-suuralueella X, ja verkot, joiden silmäkoko on vähintään 80 millimetriä ja alle 110 millimetriä ICES-alueella VIII c ja ICES-suuralueella IX edellyttäen, että

—

niitä käytetään vesillä, joilla kartan mukainen syvyys on alle 600 metriä,

| — | ne ovat enintään 100 silmän korkuisia ja niiden pauloitusmitoitus on vähintään 0,5, |
| --- | --- |

—

ne ovat enintään 100 silmän korkuisia ja niiden pauloitusmitoitus on vähintään 0,5,

| — | ne on varustettu kohoin tai vastaavin kellukkein, |
| --- | --- |

—

ne on varustettu kohoin tai vastaavin kellukkein,

| — | niiden kunkin pituus on enintään 5 meripeninkulmaa, ja kerrallaan käytössä olevien verkkojen kokonaispituus on alusta kohden enintään 25 kilometriä, |
| --- | --- |

—

niiden kunkin pituus on enintään 5 meripeninkulmaa, ja kerrallaan käytössä olevien verkkojen kokonaispituus on alusta kohden enintään 25 kilometriä,

| — | vedessäpitoaika on enintään 24 tuntia; |
| --- | --- |

—

vedessäpitoaika on enintään 24 tuntia;

| b) | pussiverkot, joiden silmäkoko on vähintään 250 millimetriä, edellyttäen että






  — | niitä käytetään vesillä, joilla kartan mukainen syvyys on alle 600 metriä, |
| --- | --- | --- |

b)

pussiverkot, joiden silmäkoko on vähintään 250 millimetriä, edellyttäen että

—

niitä käytetään vesillä, joilla kartan mukainen syvyys on alle 600 metriä,

| — | ne ovat enintään 15 silmän korkuisia ja niiden pauloitusmitoitus on vähintään 0,33, |
| --- | --- |

—

ne ovat enintään 15 silmän korkuisia ja niiden pauloitusmitoitus on vähintään 0,33,

| — | niitä ei ole varustettu kohoin tai vastaavin kellukkein, |
| --- | --- |

—

niitä ei ole varustettu kohoin tai vastaavin kellukkein,

| — | niiden kunkin pituus on enintään 10 kilometriä, ja kerrallaan käytössä olevien verkkojen kokonaispituus on alusta kohden enintään 100 kilometriä, |
| --- | --- |

—

niiden kunkin pituus on enintään 10 kilometriä, ja kerrallaan käytössä olevien verkkojen kokonaispituus on alusta kohden enintään 100 kilometriä,

| — | vedessäpitoaika on enintään 72 tuntia; |
| --- | --- |

—

vedessäpitoaika on enintään 72 tuntia;

| c) | verkot, joiden silmäkoko on vähintään 100 millimetriä ja alle 130 millimetriä ICES-alueilla III a, IV a, V b, VI a, VI b, VII b, c, j ja k sekä ICES-suuralueella XII linjan 27o W itäpuolella edellyttäen, että






  — | niitä käytetään vesillä, joilla kartan mukainen syvyys on yli 200 metriä ja alle 600 metriä, |
| --- | --- | --- |

c)

verkot, joiden silmäkoko on vähintään 100 millimetriä ja alle 130 millimetriä ICES-alueilla III a, IV a, V b, VI a, VI b, VII b, c, j ja k sekä ICES-suuralueella XII linjan 27o W itäpuolella edellyttäen, että

—

niitä käytetään vesillä, joilla kartan mukainen syvyys on yli 200 metriä ja alle 600 metriä,

| — | ne ovat enintään 100 silmän korkuisia ja niiden pauloitusmitoitus on vähintään 0,5, |
| --- | --- |

—

ne ovat enintään 100 silmän korkuisia ja niiden pauloitusmitoitus on vähintään 0,5,

| — | ne on varustettu kohoin tai vastaavin kellukkein, |
| --- | --- |

—

ne on varustettu kohoin tai vastaavin kellukkein,

| — | niiden kunkin pituus on enintään neljä meripeninkulmaa, ja kerrallaan käytössä olevien verkkojen kokonaispituus on alusta kohden enintään 20 kilometriä, |
| --- | --- |

—

niiden kunkin pituus on enintään neljä meripeninkulmaa, ja kerrallaan käytössä olevien verkkojen kokonaispituus on alusta kohden enintään 20 kilometriä,

| — | vedessäpitoaika on enintään 24 tuntia, |
| --- | --- |

—

vedessäpitoaika on enintään 24 tuntia,

| — | vähintään 85 prosenttia aluksella pidetyn saaliin painosta on kummeliturskaa, |
| --- | --- |

—

vähintään 85 prosenttia aluksella pidetyn saaliin painosta on kummeliturskaa,

| — | kalastukseen osallistuvien alusten lukumäärä ei ylitä vuonna 2008 todettua lukumäärää, |
| --- | --- |

—

kalastukseen osallistuvien alusten lukumäärä ei ylitä vuonna 2008 todettua lukumäärää,

| — | tähän kalastukseen osallistuvan aluksen päällikkö kirjaa aluspäiväkirjaan ennen satamasta lähtöä aluksessa olevien pyydysten määrän ja kokonaispituuden. Vähintään 15 prosentille lähtevistä aluksista tehdään tarkastus, |
| --- | --- |

—

tähän kalastukseen osallistuvan aluksen päällikkö kirjaa aluspäiväkirjaan ennen satamasta lähtöä aluksessa olevien pyydysten määrän ja kokonaispituuden. Vähintään 15 prosentille lähtevistä aluksista tehdään tarkastus,

| — | aluksen päälliköllä on satamaan palatessa aluksessaan 90 prosenttia
  unionin
  aluspäiväkirjaan kyseisen matkan osalta kirjatuista pyydyksistä, ja |
| --- | --- |

—

aluksen päälliköllä on satamaan palatessa aluksessaan 90 prosenttia
  unionin
  aluspäiväkirjaan kyseisen matkan osalta kirjatuista pyydyksistä, ja

| — | unionin
  aluspäiväkirjaan on kirjattu kaikkien lajien osalta yli 50 kilogramman suuruisten saaliiden määrät, myös kaikki poisheitettyjen saaliiden yli 50 kilogramman suuruiset määrät. |
| --- | --- |

—

unionin
  aluspäiväkirjaan on kirjattu kaikkien lajien osalta yli 50 kilogramman suuruisten saaliiden määrät, myös kaikki poisheitettyjen saaliiden yli 50 kilogramman suuruiset määrät.

| c a) | ICES-suuralueella IX riimuverkot, joiden silmäkoko on vähintään 220 millimetriä, edellyttäen että








  — | niitä käytetään vesillä, joilla kartan mukainen syvyys on alle 600 metriä, |
| --- | --- | --- |

c a)

ICES-suuralueella IX riimuverkot, joiden silmäkoko on vähintään 220 millimetriä, edellyttäen että

—

niitä käytetään vesillä, joilla kartan mukainen syvyys on alle 600 metriä,

| — | ne ovat enintään 30 silmän korkuisia ja niiden pauloitusmitoitus on vähintään 0,44, |
| --- | --- |

—

ne ovat enintään 30 silmän korkuisia ja niiden pauloitusmitoitus on vähintään 0,44,

| — | niitä ei ole varustettu kohoin tai vastaavin kellukkein, |
| --- | --- |

—

niitä ei ole varustettu kohoin tai vastaavin kellukkein,

| — | niiden kunkin pituus on enintään 5 kilometriä, ja kerrallaan käytössä olevien verkkojen kokonaispituus on alusta kohden enintään 20 kilometriä. |
| --- | --- |

—

niiden kunkin pituus on enintään 5 kilometriä, ja kerrallaan käytössä olevien verkkojen kokonaispituus on alusta kohden enintään 20 kilometriä.

| — | vedessäpitoaika on enintään 72 tuntia. |
| --- | --- |

—

vedessäpitoaika on enintään 72 tuntia.

4.   Tätä poikkeusta ei kuitenkaan sovelleta NEAFC-sääntelyalueella.

4 a.
     
  Kaikilla aluksilla, jotka käyttävät pohjaan ankkuroitavia verkkoja, pussiverkkoja tai riimuverkkoja paikassa, jonka kartan mukainen syvyys on yli 200 metriä ICES-alueilla III a, IV a, V b, VI a, VI b, VII b, c, j ja k sekä ICES-suuralueilla XII linjan 27o W itäpuolella, VIII, IX ja X, on oltava asetuksen (EY) N:o 1224/2009 7 artiklan mukainen kalastuslupa.

5.   Aluksella saa kerrallaan olla vain yhtä 3 kohdan a, ▌b
  tai d
  alakohdassa kuvailluista pyydystyypeistä. Aluksilla voidaan pitää verkkoja, joiden kokonaispituus on 20 prosenttia suurempi kuin kerrallaan käytössä olevien jatojen sallittu enimmäispituus.

6.   Sellaisen aluksen päällikön, jolla on
  4 a kohdassa
  tarkoitettu
  kalastuslupa
  , on kirjattava aluspäiväkirjaan aluksella olevien pyydysten määrä ja pituus ennen aluksen satamasta poistumista ja sen palatessa satamaan sekä annettava selonteko näiden kahden määrän välisistä mahdollisista eroavaisuuksista.

▌

8.   Toimivaltaisilla viranomaisilla on oikeus poistaa valvomattomat pyydykset merestä ICES-alueilla III a, IV a, V b, VI a, VI b, VII b, c, j ja k sekä ICES-suuralueilla XII linjan 27o W itäpuolella, VIII, IX ja X seuraavissa tilanteissa:

| a) | pyydys ei ole asianmukaisesti merkitty; |
| --- | --- |

a)

pyydys ei ole asianmukaisesti merkitty;

| b) | poijumerkinnät tai VMS-tiedot osoittavat, että omistaja ei ole ollut alle 100 meripeninkulman etäisyydellä pyydyksestä yli 120 tunnin ajan; |
| --- | --- |

b)

poijumerkinnät tai VMS-tiedot osoittavat, että omistaja ei ole ollut alle 100 meripeninkulman etäisyydellä pyydyksestä yli 120 tunnin ajan;

| c) | pyydystä käytetään vesillä, joilla kartan mukainen syvyys on sallittua suurempi; |
| --- | --- |

c)

pyydystä käytetään vesillä, joilla kartan mukainen syvyys on sallittua suurempi;

| d) | pyydyksen silmäkoko on laiton. |
| --- | --- |

d)

pyydyksen silmäkoko on laiton.

9.   Edellä
  4 a kohdassa
  tarkoitetun
  kalastusluvan
  saaneen aluksen päällikön on kirjattava aluspäiväkirjaan seuraavat tiedot kullakin kalastusmatkalla:

| — | käytetyn verkon silmäkoko, |
| --- | --- |

—

käytetyn verkon silmäkoko,

| — | yhden verkon nimellispituus, |
| --- | --- |

—

yhden verkon nimellispituus,

| — | verkkojen lukumäärä jadassa, |
| --- | --- |

—

verkkojen lukumäärä jadassa,

| — | käytössä olevien jatojen kokonaismäärä, |
| --- | --- |

—

käytössä olevien jatojen kokonaismäärä,

| — | kunkin käytössä olevan jadan sijainti, |
| --- | --- |

—

kunkin käytössä olevan jadan sijainti,

| — | kunkin käytössä olevan jadan syvyys, |
| --- | --- |

—

kunkin käytössä olevan jadan syvyys,

| — | kunkin käytössä olevan jadan vedessäpitoaika, |
| --- | --- |

—

kunkin käytössä olevan jadan vedessäpitoaika,

| — | kadonneiden pyydysten määrä, niiden viimeisin tiedossa oleva sijainti ja katoamispäivä. |
| --- | --- |

—

kadonneiden pyydysten määrä, niiden viimeisin tiedossa oleva sijainti ja katoamispäivä.

10.   Edellä
  4 a kohdassa
  tarkoitetun
  kalastusluvan
  nojalla kalastavat alukset saavat purkaa saaliinsa ainoastaan jäsenvaltioiden asetuksen (EY) N:o 2347/2002 7 artiklan nojalla nimeämissä satamissa (******).

11.   Edellä 3 kohdan b
  ja d
  alakohdassa kuvailtua pyydystyyppiä käyttävillä aluksilla pidetty haiden määrä saa olla elopainona ilmaistuna enintään 5 prosenttia aluksella pidettyjen meren eliöiden kokonaismäärästä.

11 a.
     
  Komissio voi STECF:ää kuultuaan hyväksyä täytäntöönpanosäädöksiä, joilla tietyt jäsenvaltion kalastustoimet ICES-suuralueilla VIII, IX ja X suljetaan 1–10 kohdan soveltamisen ulkopuolelle, jos jäsenvaltioiden toimittamat tiedot osoittavat, että kyseisissä kalastustoimissa haiden sivusaaliiden ja poisheitettyjen saaliiden määrät ovat erittäin vähäisiä.

34 c artikla

Biskajanlahdella tietyillä vedettävillä pyydyksillä sallittua kalastusta koskevat edellytykset

1.   Poiketen siitä, mitä teknisistä lisätoimenpiteistä kummeliturskakannan elvyttämiseksi ICES-suuralueilla III, IV, V, VI ja VII sekä ICES-alueilla VIII a, b, d ja e 19 päivänä maaliskuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY) N:o 494/2002 (*******) 5 artiklan 2 kohdassa säädetään, kalastustoiminta sellaisilla trooleilla, kierrenuotilla tai niiden kaltaisilla pyydyksillä, puomitrooleja lukuun ottamatta, joiden silmäkoko on 70–99 millimetriä, on sallittua asetuksen (EY) N:o 494/2002 5 artiklan 1 kohdan b alakohdassa määritetyllä alueella, jos pyydyksissä on liitteen XIV b mukainen neliösilmäpaneeli.

2.   Kalastettaessa ICES-alueilla VIII a ja b on sallittua käyttää lajitteluristikkoa ja siihen kiinnitettyjä lisäosia troolinperän edessä ja/tai neliösilmäpaneelia, jonka silmäkoko on vähintään 60 millimetriä troolinperän edessä olevan jatkeen alaosassa. Tämän asetuksen 4 artiklan 1 kohdan, 6 artiklan ja 9 artiklan 1 kohdan sekä asetuksen (EY) N:o 494/2002 3 artiklan a ja b alakohdan säännöksiä ei sovelleta siihen osaan troolia, johon kyseiset valikoivat pyydykset on asennettu.

34 d artikla

Toimenpiteet haavoittuvien syvänmeren luontotyyppien suojelemiseksi NEAFC-sääntelyalueella

1.   Kalastus pohjatrooleilla ja seisovilla pyydyksillä, joihin luetaan ankkuroidut verkot ja
  ankkuroidut
  pitkäsiimat, on kielletty alueella, joka jää seuraavien WGS84-järjestelmää käyttäen mitattujen peräkkäisten koordinaattien kautta kulkevien loksodromien sisäpuolelle:

▌

Osa Reykjanesin selännettä (Reykjanes Ridge):

| — | 55o04.5327' N, 36o49.0135' W |
| --- | --- |

—

55o04.5327' N, 36o49.0135' W

| — | 55o05.4804' N, 35o58.9784' W |
| --- | --- |

—

55o05.4804' N, 35o58.9784' W

| — | 54o58.9914' N, 34o41.3634' W |
| --- | --- |

—

54o58.9914' N, 34o41.3634' W

| — | 54o41.1841' N, 34o00.0514' W |
| --- | --- |

—

54o41.1841' N, 34o00.0514' W

| — | 54o00' N, 34o00' W |
| --- | --- |

—

54o00' N, 34o00' W

| — | 53o54.6406' N, 34o49.9842' W |
| --- | --- |

—

53o54.6406' N, 34o49.9842' W

| — | 53o58.9668' N, 36o39.1260' W |
| --- | --- |

—

53o58.9668' N, 36o39.1260' W

| — | 55o04.5327' N, 36o49.0135' W |
| --- | --- |

—

55o04.5327' N, 36o49.0135' W

Atlantin keskiselänteen pohjoisosa:

| — | 59o45' N, 33o30' W |
| --- | --- |

—

59o45' N, 33o30' W

| — | 57o30' N, 27o30' W |
| --- | --- |

—

57o30' N, 27o30' W

| — | 56o45' N, 28o30' W |
| --- | --- |

—

56o45' N, 28o30' W

| — | 59o15' N, 34o30' W |
| --- | --- |

—

59o15' N, 34o30' W

| — | 59o45' N, 33o30' W |
| --- | --- |

—

59o45' N, 33o30' W

Atlantin keskiselänteen keskiosa (Charlie-Gibbs Fracture zone ja Subpolar Frontal Region):

| — | 53o30' N, 38o00' W |
| --- | --- |

—

53o30' N, 38o00' W

| — | 53o30' N, 36o49' W |
| --- | --- |

—

53o30' N, 36o49' W

| — | 55o04.5327' N, 36o49' W |
| --- | --- |

—

55o04.5327' N, 36o49' W

| — | 54o58.9914' N, 34o41.3634' W |
| --- | --- |

—

54o58.9914' N, 34o41.3634' W

| — | 54o41.1841' N, 34o00' W |
| --- | --- |

—

54o41.1841' N, 34o00' W

| — | 53o30' N, 30o00' W |
| --- | --- |

—

53o30' N, 30o00' W

| — | 51o30' N, 28o00' W |
| --- | --- |

—

51o30' N, 28o00' W

| — | 49o00' N, 26o30' W |
| --- | --- |

—

49o00' N, 26o30' W

| — | 49o00' N, 30o30' W |
| --- | --- |

—

49o00' N, 30o30' W

| — | 51o30' N, 32o00' W |
| --- | --- |

—

51o30' N, 32o00' W

| — | 51o30' N, 38o00' W |
| --- | --- |

—

51o30' N, 38o00' W

| — | 53o30' N, 38o00' W |
| --- | --- |

—

53o30' N, 38o00' W

Atlantin keskiselänteen eteläosa:

| — | 44o30' N, 30o30' W |
| --- | --- |

—

44o30' N, 30o30' W

| — | 44o30' N, 27o00' W |
| --- | --- |

—

44o30' N, 27o00' W

| — | 43o15' N, 27o15' W |
| --- | --- |

—

43o15' N, 27o15' W

| — | 43o15' N, 31o00' W |
| --- | --- |

—

43o15' N, 31o00' W

| — | 44o30' N, 30o30' W |
| --- | --- |

—

44o30' N, 30o30' W

Altairin merenalaiset vuoret (Altair Seamounts):

| — | 45o00' N, 34o35' W |
| --- | --- |

—

45o00' N, 34o35' W

| — | 45o00' N, 33o45' W |
| --- | --- |

—

45o00' N, 33o45' W

| — | 44o25' N, 33o45' W |
| --- | --- |

—

44o25' N, 33o45' W

| — | 44o25' N, 34o35' W |
| --- | --- |

—

44o25' N, 34o35' W

| — | 45o00' N, 34o35' W |
| --- | --- |

—

45o00' N, 34o35' W

Antialtairin merenalaiset vuoret (Antialtair Seamounts):

| — | 43o45' N, 22o50' W |
| --- | --- |

—

43o45' N, 22o50' W

| — | 43o45' N, 22o05' W |
| --- | --- |

—

43o45' N, 22o05' W

| — | 43o25' N, 22o05' W |
| --- | --- |

—

43o25' N, 22o05' W

| — | 43o25' N, 22o50' W |
| --- | --- |

—

43o25' N, 22o50' W

| — | 43o45' N, 22o50' W |
| --- | --- |

—

43o45' N, 22o50' W

Hatton Bank:

| — | 59o26' N, 14o30' W |
| --- | --- |

—

59o26' N, 14o30' W

| — | 59o12' N, 15o08' W |
| --- | --- |

—

59o12' N, 15o08' W

| — | 59o01' N, 17o00' W |
| --- | --- |

—

59o01' N, 17o00' W

| — | 58o50' N, 17o38' W |
| --- | --- |

—

58o50' N, 17o38' W

| — | 58o30' N, 17o52' W |
| --- | --- |

—

58o30' N, 17o52' W

| — | 58o30' N, 18o22' W |
| --- | --- |

—

58o30' N, 18o22' W

| — | 58o03' N, 18o22' W |
| --- | --- |

—

58o03' N, 18o22' W

| — | 58o03' N, 17o30' W |
| --- | --- |

—

58o03' N, 17o30' W

| — | 57o55' N, 17o30' W |
| --- | --- |

—

57o55' N, 17o30' W

| — | 57o45' N, 19o15' W |
| --- | --- |

—

57o45' N, 19o15' W

| — | 58o11.15' N, 18o57.51' W |
| --- | --- |

—

58o11.15' N, 18o57.51' W

| — | 58o11.57' N, 19o11.97' W |
| --- | --- |

—

58o11.57' N, 19o11.97' W

| — | 58o27.75' N, 19o11.65' W |
| --- | --- |

—

58o27.75' N, 19o11.65' W

| — | 58o39.09' N, 19o14.28' W |
| --- | --- |

—

58o39.09' N, 19o14.28' W

| — | 58o38.11' N, 19o01.29' W |
| --- | --- |

—

58o38.11' N, 19o01.29' W

| — | 58o53.14' N, 18o43.54' W |
| --- | --- |

—

58o53.14' N, 18o43.54' W

| — | 59o00.29' N, 18o01.31' W |
| --- | --- |

—

59o00.29' N, 18o01.31' W

| — | 59o08.01' N, 17o49.31' W |
| --- | --- |

—

59o08.01' N, 17o49.31' W

| — | 59o08.75' N, 18o01.47' W |
| --- | --- |

—

59o08.75' N, 18o01.47' W

| — | 59o15.16' N, 18o01.56' W |
| --- | --- |

—

59o15.16' N, 18o01.56' W

| — | 59o24.17' N, 17o31.22' W |
| --- | --- |

—

59o24.17' N, 17o31.22' W

| — | 59o21.77' N, 17o15.36' W |
| --- | --- |

—

59o21.77' N, 17o15.36' W

| — | 59o26.91' N, 17o01.66' W |
| --- | --- |

—

59o26.91' N, 17o01.66' W

| — | 59o42.69' N, 16o45.96' W |
| --- | --- |

—

59o42.69' N, 16o45.96' W

| — | 59o20.97' N, 15o44.75' W |
| --- | --- |

—

59o20.97' N, 15o44.75' W

| — | 59o21' N, 15o40' W |
| --- | --- |

—

59o21' N, 15o40' W

| — | 59o26' N, 14o30' W |
| --- | --- |

—

59o26' N, 14o30' W

North West Rockall:

| — | 57o00' N, 14o53' W |
| --- | --- |

—

57o00' N, 14o53' W

| — | 57o37' N, 14o42' W |
| --- | --- |

—

57o37' N, 14o42' W

| — | 57o55' N, 14o24' W |
| --- | --- |

—

57o55' N, 14o24' W

| — | 58o15' N, 13o50' W |
| --- | --- |

—

58o15' N, 13o50' W

| — | 57o57' N, 13o09' W |
| --- | --- |

—

57o57' N, 13o09' W

| — | 57o50' N, 13o14' W |
| --- | --- |

—

57o50' N, 13o14' W

| — | 57o57' N, 13o45' W |
| --- | --- |

—

57o57' N, 13o45' W

| — | 57o49' N, 14o06' W |
| --- | --- |

—

57o49' N, 14o06' W

| — | 57o29' N, 14o19' W |
| --- | --- |

—

57o29' N, 14o19' W

| — | 57o22' N, 14o19' W |
| --- | --- |

—

57o22' N, 14o19' W

| — | 57o00' N, 14o34' W |
| --- | --- |

—

57o00' N, 14o34' W

| — | 56o56' N, 14o36' W |
| --- | --- |

—

56o56' N, 14o36' W

| — | 56o56' N, 14o51' W |
| --- | --- |

—

56o56' N, 14o51' W

| — | 57o00' N, 14o53' W |
| --- | --- |

—

57o00' N, 14o53' W

South-West Rockall (Empress of Britain Bank):

| — | 56o24' N, 15o37' W |
| --- | --- |

—

56o24' N, 15o37' W

| — | 56o21' N, 14o58' W |
| --- | --- |

—

56o21' N, 14o58' W

| — | 56o04' N, 15o10' W |
| --- | --- |

—

56o04' N, 15o10' W

| — | 55o51' N, 15o37' W |
| --- | --- |

—

55o51' N, 15o37' W

| — | 56o10' N, 15o52' W |
| --- | --- |

—

56o10' N, 15o52' W

| — | 56o24' N, 15o37' W |
| --- | --- |

—

56o24' N, 15o37' W

Logachev Mound:

| — | 55o17' N, 16o10' W |
| --- | --- |

—

55o17' N, 16o10' W

| — | 55o34' N, 15o07' W |
| --- | --- |

—

55o34' N, 15o07' W

| — | 55o50' N, 15o15' W |
| --- | --- |

—

55o50' N, 15o15' W

| — | 55o33' N, 16o16' W |
| --- | --- |

—

55o33' N, 16o16' W

| — | 55o17' N, 16o10' W |
| --- | --- |

—

55o17' N, 16o10' W

West Rockall Mound:

| — | 57o20' N, 16o30' W |
| --- | --- |

—

57o20' N, 16o30' W

| — | 57o05' N, 15o58' W |
| --- | --- |

—

57o05' N, 15o58' W

| — | 56o21' N, 17o17' W |
| --- | --- |

—

56o21' N, 17o17' W

| — | 56o40' N, 17o50' W |
| --- | --- |

—

56o40' N, 17o50' W

| — | 57o20' N, 16o30' W |
| --- | --- |

—

57o20' N, 16o30' W

2.   Kun NEAFC-sääntelyalueeseen kuuluvilla uusilla tai nykyisillä pohjakalastusalueilla suoritettavien kalastustoimien aikana elävän korallin tai elävien sienieläinten määrä vetokertaa kohden on yli 60 kilogrammaa elävää korallia ja/tai yli 800 kilogrammaa eläviä sienieläimiä, aluksen on ilmoitettava asiasta lippujäsenvaltiolleen, lopetettava kalastaminen ja siirryttävä vähintään kahden meripeninkulman päähän sijainnista, joka ilmeisesti on lähinnä tarkkaa paikkaa, josta kyseinen saalis on saatu.

34 e artikla

Toimenpiteet haavoittuvien syvänmeren luontotyyppien suojelemiseksi ICES-alueilla VII c, j ja k

1.   Kalastus pohjatrooleilla ja seisovilla pyydyksillä, joihin luetaan ankkuroidut verkot ja
  ankkuroidut
  pitkäsiimat, on kielletty alueella, joka jää seuraavien WGS84-koordinaattijärjestelmää käyttäen mitattujen peräkkäisten koordinaattien kautta kulkevien loksodromien sisäpuolelle:

Belgica Mound Province:

| — | 51o29.4' N, 11o51.6' W |
| --- | --- |

—

51o29.4' N, 11o51.6' W

| — | 51o32.4' N, 11o41.4' W |
| --- | --- |

—

51o32.4' N, 11o41.4' W

| — | 51o15.6' N, 11o33.0' W |
| --- | --- |

—

51o15.6' N, 11o33.0' W

| — | 51o13.8' N, 11o44.4' W |
| --- | --- |

—

51o13.8' N, 11o44.4' W

| — | 51o29.4' N, 11o51.6' W |
| --- | --- |

—

51o29.4' N, 11o51.6' W

Hovland Mound Province:

| — | 52o16.2' N, 13o12.6' W |
| --- | --- |

—

52o16.2' N, 13o12.6' W

| — | 52o24.0' N, 12o58.2' W |
| --- | --- |

—

52o24.0' N, 12o58.2' W

| — | 52o16.8' N, 12o54.0' W |
| --- | --- |

—

52o16.8' N, 12o54.0' W

| — | 52o16.8' N, 12o29.4' W |
| --- | --- |

—

52o16.8' N, 12o29.4' W

| — | 52o04.2' N, 12o29.4' W |
| --- | --- |

—

52o04.2' N, 12o29.4' W

| — | 52o04.2' N, 12o52.8' W |
| --- | --- |

—

52o04.2' N, 12o52.8' W

| — | 52o09.0' N, 12o56.4' W |
| --- | --- |

—

52o09.0' N, 12o56.4' W

| — | 52o09.0' N, 13o10.8' W |
| --- | --- |

—

52o09.0' N, 13o10.8' W

| — | 52o16.2' N, 13o12.6' W |
| --- | --- |

—

52o16.2' N, 13o12.6' W

Porcupinematalikon luoteisosa, Alue I:

| — | 53o30.6' N, 14o32.4' W |
| --- | --- |

—

53o30.6' N, 14o32.4' W

| — | 53o35.4' N, 14o27.6' W |
| --- | --- |

—

53o35.4' N, 14o27.6' W

| — | 53o40.8' N, 14o15.6' W |
| --- | --- |

—

53o40.8' N, 14o15.6' W

| — | 53o34.2' N, 14o11.4' W |
| --- | --- |

—

53o34.2' N, 14o11.4' W

| — | 53o31.8' N, 14o14.4' W |
| --- | --- |

—

53o31.8' N, 14o14.4' W

| — | 53o24.0' N, 14o28.8' W |
| --- | --- |

—

53o24.0' N, 14o28.8' W

| — | 53o30.6' N, 14o32.4' W |
| --- | --- |

—

53o30.6' N, 14o32.4' W

Porcupinematalikon luoteisosa, Alue II:

| — | 53o43.2' N, 14o10.8' W |
| --- | --- |

—

53o43.2' N, 14o10.8' W

| — | 53o51.6' N, 13o53.4' W |
| --- | --- |

—

53o51.6' N, 13o53.4' W

| — | 53o45.6' N, 13o49.8' W |
| --- | --- |

—

53o45.6' N, 13o49.8' W

| — | 53o36.6' N, 14o07.2' W |
| --- | --- |

—

53o36.6' N, 14o07.2' W

| — | 53o43.2' N, 14o10.8' W |
| --- | --- |

—

53o43.2' N, 14o10.8' W

Porcupinematalikon lounaisosa:

| — | 51o54.6' N, 15o07.2' W |
| --- | --- |

—

51o54.6' N, 15o07.2' W

| — | 51o54.6' N, 14o55.2' W |
| --- | --- |

—

51o54.6' N, 14o55.2' W

| — | 51o42.0' N, 14o55.2' W |
| --- | --- |

—

51o42.0' N, 14o55.2' W

| — | 51o42.0' N, 15o10.2' W |
| --- | --- |

—

51o42.0' N, 15o10.2' W

| — | 51o49.2' N, 15o06.0' W |
| --- | --- |

—

51o49.2' N, 15o06.0' W

| — | 51o54.6' N, 15o07.2' W |
| --- | --- |

—

51o54.6' N, 15o07.2' W

2.   Kaikkien pelagisten alusten, jotka kalastavat tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetuilla haavoittuvien syvänmeren luontotyyppien suojelualueilla,
  on oltava
  hyväksyttyjen alusten luettelossa, ja niillä on oltava asetuksen (EY) N:o 1224/2009 7 artiklan mukainen ▌kalastuslupa ▌. Hyväksyttyjen alusten luetteloon merkityillä aluksilla saa olla vain pelagisia pyydyksiä.

3.   Pelagisten alusten, jotka aikovat kalastaa jollain tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla haavoittuvien syvänmeren luontotyyppien suojelualueella,
  on ilmoitettava
  asetuksen (EY) N:o 1224/2009 4 artiklan 15 kohdassa määritellylle Irlannin kalastuksen seurantakeskukselle neljä tuntia etukäteen aikomuksestaan mennä haavoittuvien syvänmeren luontotyyppien suojelualueelle. Niiden on samalla ilmoitettava aluksella olevat kalojen määrät.

4.   Pelagisilla aluksilla, jotka kalastavat 1 kohdassa tarkoitetulla haavoittuvien syvänmeren luontotyyppien suojelualueella,
  on
  haavoittuvien syvänmeren luontotyyppien suojelualueella ollessaan
  oltava
  toimintakykyinen ja täysin käytössä oleva turvallinen alusten satelliittiseurantajärjestelmä (VMS), joka vastaa kaikilta osiltaan asiaa koskevia sääntöjä.

5.   Pelagisten alusten, jotka kalastavat 1 kohdassa tarkoitetulla haavoittuvien syvänmeren luontotyyppien suojelualueella,
  on annettava
  VMS-raportteja tunnin välein.

6.   Pelagisten alusten, jotka ovat päättäneet kalastuksen 1 kohdassa tarkoitetulla haavoittuvien syvänmeren luontotyyppien suojelualueella, on ilmoitettava Irlannin kalastuksen seurantakeskukselle alueelta lähdöstään. Niiden
  on
  samalla
  ilmoitettava
  aluksella olevat kalojen määrät.

7.   Pelagisten lajien kalastuksessa 1 kohdassa tarkoitetulla haavoittuvien syvänmeren luontotyyppien suojelualueella aluksella pidettävien tai kalastukseen käytettävien verkkojen silmäkoon on oltava 16–31 millimetriä tai 32–54 millimetriä.

34 f artikla

Toimenpiteet haavoittuvien syvänmeren luontotyyppien suojelemiseksi ICES-alueella VIII c

1.   Kalastus pohjatrooleilla ja seisovilla pyydyksillä, joihin luetaan pohjaan ankkuroidut verkot ja
  pohjaan ankkuroidut
  pitkäsiimat, on kielletty alueella, joka jää seuraavien WGS84-järjestelmää käyttäen mitattujen peräkkäisten koordinaattien kautta kulkevien loksodromien sisäpuolelle:

El Cachucho:

| — | 44o12' N, 05o16' W |
| --- | --- |

—

44o12' N, 05o16' W

| — | 44o12' N, 04o26' W |
| --- | --- |

—

44o12' N, 04o26' W

| — | 43o53' N, 04o26' W |
| --- | --- |

—

43o53' N, 04o26' W

| — | 43o53' N, 05o16' W |
| --- | --- |

—

43o53' N, 05o16' W

| — | 44o12' N, 05o16' W |
| --- | --- |

—

44o12' N, 05o16' W

2.   Edellä olevassa 1 kohdassa säädetystä kiellosta poiketen alukset, jotka ovat harjoittaneet suomuturskan kalastusta pohjaan ankkuroidulla pitkälläsiimalla vuosina 2006, 2007 ja 2008, voivat saada kalastusviranomaisiltaan
  asetuksen (EY) N:o 1224/2009 7 artiklan mukaisen
  kalastusluvan, joka antaa niille mahdollisuuden jatkaa kyseisen kalastuksen harjoittamista linjan 44o00.00' N eteläpuolella. Kaikilla ▌tällaisen kalastusluvan saaneilla aluksilla on niiden kokonaispituudesta riippumatta 1 kohdassa tarkoitetulla alueella kalastaessaan oltava käytössään toimintakykyinen ja täysin käytössä oleva turvallinen VMS-järjestelmä, joka vastaa asiaa koskevia sääntöjä.

(******)  EUVL L 41, 13.2.2002, s. 1."

(*******)  EYVL L 77, 20.3.2002, s. 8.”"

| (10) | Kumotaan 38 artikla. |
| --- | --- |

(10)

Kumotaan 38 artikla.

| (11) | Kumotaan 47 artikla. |
| --- | --- |

(11)

Kumotaan 47 artikla.

| (11 a) | Muutetaan asetuksen (EY) N:o 850/98 liitteet I, IV, XII ja XIV tämän asetuksen liitteen mukaisesti. |
| --- | --- |

(11 a)

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 850/98 liitteet I, IV, XII ja XIV tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

| (11 b) | Lisätään liitteet XII a, XIV a, XIV b, XIV c ja XIV d tämän asetuksen liitteen mukaisesti. |
| --- | --- |

(11 b)

Lisätään liitteet XII a, XIV a, XIV b, XIV c ja XIV d tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

▌

2 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1434/98 muuttaminen

Lisätään asetuksen (EY) N:o 1434/98 2 artiklaan kohta seuraavasti:

”(1a)
     
  Edellä olevaa 1 kohtaa ei sovelleta ICES-alueella III a, suuralueella IV ja alueella VII d sekä unionin vesillä ICES-alueella II a pyydettyyn silliin.”

3 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan
  kolmantena
  päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2013.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty ...

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

---

(1)  EUVL C 351, 15.11.2012, p. 83.

1

(2)  EUVL L 347, 24.12.2009, s. 6.

2

(3)  EUVL L 165, 24.6.2011, s. 1.

3

(4)  EUVL L 22, 26.1.2009, s. 1.

4

(5)  EYVL L 125, 27.4.1998, s. 1.

5

(6)  EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13.

6

LIITE

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 850/98 liitteet seuraavasti:

| (1) | Poistetaan liitteessä I oleva taulukon alaviite 6. |
| --- | --- |

(1)

Poistetaan liitteessä I oleva taulukon alaviite 6.

| (2) | Korvataan liitteessä IV oleva taulukko seuraavasti:




  ”Vedettävät pyydykset: Skagerrak ja Kattegat




  Silmäkokoluokat, kohdelajit ja saaliiden vaaditut prosenttiosuudet, joita sovelletaan yhden silmäkokoluokan vedettävien pyydysten käyttöön

















  Lajit | Silmäkokoluokka (mm) |
| --- | --- | --- |
| <16 | 16-31 | 32-69 | 35-69 | 70-89 (5) | ≥90 |
| Kohdelajin vähimmäisprosenttiosuus |
| 50 %





   (6) | 50 %





   (6) | 20 %





   (6) | 50 % (6)






   (6) | 20 %





   (6) | 20 %





   (7) | 30 %





   (8) | Ei ole |
| Tuulenkalat (Ammodytidae) (3) | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Tuulenkalat (Ammodytidae) (4) | | X | | X | X | X | X | X |
| Harmaaturska (Trisopterus esmarkii) | | X | | X | X | X | X | X |
| Mustakitaturska (Micromesistius poutassou) | | X | | X | X | X | X | X |
| Louhikala (Trachinus draco) (1) | | X | | X | X | X | X | X |
| Nilviäiset (muut kuin Sepia) (1) | | X | | X | X | X | X | X |
| Nokkakala (Belone belone) (1) | | X | | X | X | X | X | X |
| Kyhmykurnusimppu (Eutrigla gurnardus) (1) | | X | | X | X | X | X | X |
| Hopeakuoreet (Argentina spp.) | | | | X | X | X | X | X |
| Kilohaili (Sprattus sprattus) | | X | | X | X | X | X | X |
| Ankerias (Anguilla Anguilla) | | | X | X | X | X | X | X |
| Hietakatkaravut/leväkatkarapu (Crangon spp., Palaemon adspersus) (1) | | | X | X | X | X | X | X |
| Makrillit (Scomber spp.) | | | | X | | | X | X |
| Piikimakrillit (Trachurus spp.) | | | | X | | | X | X |
| Silli ja silakka (Clupea harengus) | | | | X | | | X | X |
| Pohjankatkarapu (Pandalus borealis) | | | | | | X | X | X |
| Hietakatkaravut/leväkatkarapu (Crangon spp., Palaemon adspersus) (2) | | | | | X | | X | X |
| Valkoturska (Merlangius merlangus) | | | | | | | X | X |
| Keisarihummeri (Nephrops norvegicus) | | | | | | | X | X |
| Muut meren eliöt | | | | | | | | X |

(2)

Korvataan liitteessä IV oleva taulukko seuraavasti:

”Vedettävät pyydykset: Skagerrak ja Kattegat

Silmäkokoluokat, kohdelajit ja saaliiden vaaditut prosenttiosuudet, joita sovelletaan yhden silmäkokoluokan vedettävien pyydysten käyttöön

Lajit

Silmäkokoluokka (mm)

<16

16-31

32-69

35-69

70-89 (5)

≥90

Kohdelajin vähimmäisprosenttiosuus

50 %

(6)

50 %

(6)

20 %

(6)

50 % (6)

(6)

20 %

(6)

20 %

(7)

30 %

(8)

Ei ole

Tuulenkalat (Ammodytidae) (3)

X

X

X

X

X

X

X

X

Tuulenkalat (Ammodytidae) (4)

X

X

X

X

X

X

Harmaaturska (Trisopterus esmarkii)

X

X

X

X

X

X

Mustakitaturska (Micromesistius poutassou)

X

X

X

X

X

X

Louhikala (Trachinus draco) (1)

X

X

X

X

X

X

Nilviäiset (muut kuin Sepia) (1)

X

X

X

X

X

X

Nokkakala (Belone belone) (1)

X

X

X

X

X

X

Kyhmykurnusimppu (Eutrigla gurnardus) (1)

X

X

X

X

X

X

Hopeakuoreet (Argentina spp.)

X

X

X

X

X

Kilohaili (Sprattus sprattus)

X

X

X

X

X

X

Ankerias (Anguilla Anguilla)

X

X

X

X

X

X

Hietakatkaravut/leväkatkarapu (Crangon spp., Palaemon adspersus) (1)

X

X

X

X

X

X

Makrillit (Scomber spp.)

X

X

X

Piikimakrillit (Trachurus spp.)

X

X

X

Silli ja silakka (Clupea harengus)

X

X

X

Pohjankatkarapu (Pandalus borealis)

X

X

X

Hietakatkaravut/leväkatkarapu (Crangon spp., Palaemon adspersus) (2)

X

X

X

Valkoturska (Merlangius merlangus)

X

X

Keisarihummeri (Nephrops norvegicus)

X

X

Muut meren eliöt

X

| (3) | Muutetaan liitteessä XII oleva taulukko seuraavasti:






  a) | korvataan japaninmattosimpukkaa ja meritursasta koskevat rivit seuraavasti:
  ”







  Lajit | Vähimmäiskoko |
| --- | --- | --- | --- |
| Alueet 1–5 lukuun ottamatta Skagerrakia ja Kattegatia | Skagerrak/Kattegat |
| Japaninmattosimpukka (
  Venerupis philippinarum
  ) | 35mm | |

(3)

Muutetaan liitteessä XII oleva taulukko seuraavasti:

a)

korvataan japaninmattosimpukkaa ja meritursasta koskevat rivit seuraavasti:

”

Lajit

Vähimmäiskoko

Alueet 1–5 lukuun ottamatta Skagerrakia ja Kattegatia

Skagerrak/Kattegat

Japaninmattosimpukka (
  Venerupis philippinarum
  )

35mm

| Lajit | Vähimmäiskoko: Alueet 1–5 lukuun ottamatta Skagerrakia ja Kattegatia |
| --- | --- |
| Meritursas (Octopus vulgaris) | Alue kokonaisuudessaan lukuun ottamatta alueen 5 suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kuuluvia vesiä: 750 grammaa
  Alueen 5 suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kuuluvat vedet: 450 grammaa (sisälmykset poistettuna) |

Lajit

Vähimmäiskoko: Alueet 1–5 lukuun ottamatta Skagerrakia ja Kattegatia

Meritursas (Octopus vulgaris)

Alue kokonaisuudessaan lukuun ottamatta alueen 5 suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kuuluvia vesiä: 750 grammaa

Alueen 5 suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kuuluvat vedet: 450 grammaa (sisälmykset poistettuna)

”

| (b) | korvataan sardellia koskevat rivit seuraavasti:


  ”








  Lajit | Vähimmäiskoko: Alueet 1–5 lukuun ottamatta Skagerrakia ja Kattegatia |
| --- | --- | --- |
| Sardelli (Engraulis encrasicolus) | Alue kokonaisuudessaan lukuun ottamatta ICES-aluetta IX a pituuspiirin 7o23'48'' W itäpuolella: 12 cm tai 90 yksilöä/kg




  ICES-alue IX a pituuspiirin 7o23'48'' W itäpuolella: 10 cm |

(b)

korvataan sardellia koskevat rivit seuraavasti:

”

Lajit

Vähimmäiskoko: Alueet 1–5 lukuun ottamatta Skagerrakia ja Kattegatia

Sardelli (Engraulis encrasicolus)

Alue kokonaisuudessaan lukuun ottamatta ICES-aluetta IX a pituuspiirin 7o23'48'' W itäpuolella: 12 cm tai 90 yksilöä/kg

ICES-alue IX a pituuspiirin 7o23'48'' W itäpuolella: 10 cm

”

| (4) | Lisätään liite seuraavasti:

  ”
  ”


  LIITE XII a




  VÄHIMMÄISKOOT, ALUE 9










  Lajit | Vähimmäiskoko: Alue 9 |
| --- | --- | --- |
| Piikkikampela (Psetta maxima) | 45 cm |

(4)

Lisätään liite seuraavasti:

”

LIITE XII a

VÄHIMMÄISKOOT, ALUE 9

Lajit

Vähimmäiskoko: Alue 9

Piikkikampela (Psetta maxima)

45 cm

”

| (5) | Lisätään liitteeseen XIV seuraavat nimet yleiskielisen nimen mukaisessa aakkosjärjestyksessä:
  ”






  SUOMEN YLEISKIELEN NIMI | TIETEELLINEN NIMI |
| --- | --- | --- |
| Karjukala | Capros aper |
| Suomuturska | Phycis blennoides |
| Punasimput | Sebastes spp. |
| Kultasardiini | Sardinella aurita |

(5)

Lisätään liitteeseen XIV seuraavat nimet yleiskielisen nimen mukaisessa aakkosjärjestyksessä:

”

SUOMEN YLEISKIELEN NIMI

TIETEELLINEN NIMI

Karjukala

Capros aper

Capros aper

Suomuturska

Phycis blennoides

Phycis blennoides

Punasimput

Sebastes spp.

Sebastes spp.

Kultasardiini

Sardinella aurita

Sardinella aurita

”

| (6) | Lisätään liitteet seuraavasti:”


  ”LIITE XIV a



  LAJITTELURISTIKON TEKNISET TIEDOT









  -1. | Lajitteluristikko on kiinnitettävä trooliin, jonka neliösilmäisen troolinperän silmäkoko on vähintään 70 millimetriä mutta pienempi kuin 90 millimetriä. Troolinperän vähimmäispituus on 8 metriä. On kiellettyä käyttää troolia, jonka troolinperän missä tahansa ympärysmitassa on yli 100 neliösilmää, liitos tai jameet pois lukien. Neliösilmäinen troolinperä on vaatimuksena vain Skagerrakissa ja Kattegatissa. |
| --- | --- | --- |

(6)

Lisätään liitteet seuraavasti:

”LIITE XIV a

LAJITTELURISTIKON TEKNISET TIEDOT

-1.

Lajitteluristikko on kiinnitettävä trooliin, jonka neliösilmäisen troolinperän silmäkoko on vähintään 70 millimetriä mutta pienempi kuin 90 millimetriä. Troolinperän vähimmäispituus on 8 metriä. On kiellettyä käyttää troolia, jonka troolinperän missä tahansa ympärysmitassa on yli 100 neliösilmää, liitos tai jameet pois lukien. Neliösilmäinen troolinperä on vaatimuksena vain Skagerrakissa ja Kattegatissa.

| 1. | Lajitteluristikon on oltava suorakulmainen. Lajitteluristikon tankojen on oltava ristikon pituusakselin suuntaiset. Lajitteluristikon tankojen väli saa olla enintään 35 millimetriä. Siinä voi olla yksi tai useampi sarana, jotta sitä olisi helpompi säilyttää troolirummulla. |
| --- | --- |

1.

Lajitteluristikon on oltava suorakulmainen. Lajitteluristikon tankojen on oltava ristikon pituusakselin suuntaiset. Lajitteluristikon tankojen väli saa olla enintään 35 millimetriä. Siinä voi olla yksi tai useampi sarana, jotta sitä olisi helpompi säilyttää troolirummulla.

| 2. | Lajitteluristikko on sijoitettava trooliin diagonaalisesti ylös- ja taaksepäin mihin tahansa kohtaan troolinperän edustan ja kapenemattoman osan etupään välille. Lajitteluristikon kaikki reunat on kiinnitettävä trooliin. |
| --- | --- |

2.

Lajitteluristikko on sijoitettava trooliin diagonaalisesti ylös- ja taaksepäin mihin tahansa kohtaan troolinperän edustan ja kapenemattoman osan etupään välille. Lajitteluristikon kaikki reunat on kiinnitettävä trooliin.

| 3. | Troolin ylähavaksessa lajitteluristikon yläosaan välittömästi liittyen on oltava kaloille esteetön pakoaukko. Pakoaukon takareunan on oltava lajitteluristikon levyinen ja leikattu etuosaan päin silmätankoja pitkin lajitteluristikon molemmilta puolilta. |
| --- | --- |

3.

Troolin ylähavaksessa lajitteluristikon yläosaan välittömästi liittyen on oltava kaloille esteetön pakoaukko. Pakoaukon takareunan on oltava lajitteluristikon levyinen ja leikattu etuosaan päin silmätankoja pitkin lajitteluristikon molemmilta puolilta.

| 4. | Lajitteluristikon eteen voidaan kiinnittää suppilo, joka ohjaa kaloja eteenpäin troolinpohjaa ja ristikkoa kohti. Suppilon silmien vähimmäiskoko on 70 millimetriä. Suppilon pystysuoran aukon on oltava lajitteluristikon kohdalla vähintään 15 senttimetriä korkea. Suppilon on oltava lajitteluristikon kohdalla yhtä leveä kuin ristikko. |
| --- | --- |

4.

Lajitteluristikon eteen voidaan kiinnittää suppilo, joka ohjaa kaloja eteenpäin troolinpohjaa ja ristikkoa kohti. Suppilon silmien vähimmäiskoko on 70 millimetriä. Suppilon pystysuoran aukon on oltava lajitteluristikon kohdalla vähintään 15 senttimetriä korkea. Suppilon on oltava lajitteluristikon kohdalla yhtä leveä kuin ristikko.

Image

Kaaviokuva koon ja lajin mukaan valikoivasta troolista. Trooliin joutuneet kalat ohjataan suppilon avulla troolinpohjaa ja ristikkoa kohti. Suuremmat kalat pääsevät ulos troolista ristikon kautta kun taas pienemmät kalat ja keisarihummerit kulkeutuvat ristikon läpi troolin perään. Neliösilmäinen troolinperä lisää pienten kalojen ja alamittaisten keisarihummereiden pakenemismahdollisuutta. Kuvassa esitetty neliösilmäinen troolinperä on vaatimuksena vain Skagerrakissa ja Kattegatissa.

LIITE XIV b

BISKAJANLAHDELLA TIETYILLÄ VEDETTÄVILLÄ PYYDYKSILLÄ SALLITTUA KALASTUSTA KOSKEVAT EDELLYTYKSET

1.   Troolin yläosassa olevan neliösilmäpaneelin tekniset tiedot

Paneelin on oltava suorakulmainen havaskappale. Paneeleja saa olla vain yksi. Paneeliin ei saa kiinnittää mitään, mikä tukkisi sen millään tavoin sisä- tai ulkopuolelta.

2.   Paneelin sijainti

Paneeli kiinnitetään troolin yläpuolisen havaskappaleen takaosaan heti pidennysosan ja troolinperän muodostaman kapenemattoman osan eteen.

Paneelin on päätyttävä enintään 12 silmän päässä troolin pidennysosan ja kapenevan takaosan välissä olevasta käsin punotusta silmärivistä.

3.   Paneelin koko

Paneelin on oltava vähintään 2 metriä pitkä ja 1 metri leveä.

4.   Paneelin havas

Silmien koon on oltava vähintään 100 millimetriä. Silmien on oltava neliösilmiä, toisin sanoen paneelin havaksen kaikkien neljän reunan on muodostuttava silmistä, joiden molemmat silmätangot on leikattu.

Havaskappale on kiinnitettävä siten, että silmätangot ovat troolinperän pituussuuntaan nähden samansuuntaisesti ja kohtisuorassa.

Havaksen on oltava yksisäikeistä punosta. Punoksen paksuus saa olla enintään 4 millimetriä.

5.   Paneelin kiinnittäminen vinoneliösilmäiseen havakseen

Paneelin kaikkiin neljään reunaan voidaan kiinnittää jame. Jameen läpimitta saa olla enintään 12 millimetriä.

Paneelin pituuden on suoraksi vedettynä oltava sama kuin paneelin pitkittäissivuun kiinnitettyjen vinoneliösilmien pituus suoraksi vedettyinä.

Paneelin lyhimpään reunaan (eli 1 metrin pituiseen reunaan, joka on kohtisuorassa troolinperän pituusakseliin nähden) kiinnitetyn ylemmän havaskappaleen vinoneliösilmien lukumäärän on oltava vähintään paneelin pitkittäissivuun kiinnitettyjen täysien vinoneliöiden lukumäärä jaettuna 0,7:llä.

6.   Paneelin sijoittamista trooliin havainnollistetaan alla.

Image

LIITE XIV c

NELIÖSILMÄPANEELI YLI 15 METRIN PITUISISSA ALUKSISSA

1.   Troolin yläosassa olevan neliösilmäpaneelin tekniset tiedot

Paneelin on oltava suorakulmainen havaskappale. Havaksen on oltava yksisäikeistä punosta. Silmien on oltava neliösilmiä, toisin sanoen paneelin havaksen kaikkien neljän reunan on muodostuttava silmistä, joiden molemmat silmätangot on leikattu. Silmäkoon on oltava vähintään 120 millimetriä. Paneelin on oltava vähintään kolme metriä pitkä, paitsi jos se on yhdistetty alle 112 kilowatin aluksen hinaamaan pyydykseen, jolloin sen
  on oltava
  vähintään kaksi metriä pitkä.

2.   Paneelin sijainti

Paneeli kiinnitetään troolinperän yläpuoliseen havaskappaleeseen. Paneelin takareuna saa olla enintään 12 metriä välineiden kiinnittämisestä trooleihin, ankkuroituihin kierrenuottiin ja vastaavanlaisiin verkkoihin 6 päivänä joulukuuta 1984 annetun komission asetuksen (ETY) N:o 3440/84* 8 artiklassa määritellystä sulkuköydestä.

3.   Paneelin kiinnittäminen vinoneliösilmäiseen havakseen

Paneelin pitkittäissivun ja viereisen jameen välillä saa olla enintään kaksi avointa vinoneliösilmää.

Paneelin pituuden on suoraksi vedettynä oltava sama kuin paneelin pitkittäissivuun kiinnitettyjen vinoneliösilmien pituus suoraksi vedettyinä. Liitoksessa on oltava troolin perän yläpuolisen havaskappaleen vinoneliösilmiä kolme paneelin pienimmän sivun yhtä neliösilmää kohti, kun perän silmäaukko on 80 millimetriä, tai troolin perän yläpuolisen havaskappaleen vinoneliösilmiä kaksi paneelin pienimmän sivun yhtä neliösilmää kohti, kun perän silmäaukko on 120 millimetriä, lukuun ottamatta paneelin molempien sivujen reunatankoja.

LIITE XIV d

NELIÖSILMÄPANEELI ALLE 15 METRIN PITUISISSA ALUKSISSA

1.   Troolin yläosassa olevan neliösilmäpaneelin tekniset tiedot

Paneelin on oltava suorakulmainen havaskappale. Havaksen on oltava yksisäikeistä punosta. Silmien on oltava neliösilmiä, toisin sanoen paneelin havaksen kaikkien neljän reunan on muodostuttava silmistä, joiden molemmat silmätangot on leikattu. Silmäkoon on oltava vähintään 110 millimetriä. Paneelin on oltava vähintään kolme metriä pitkä, paitsi jos se on yhdistetty alle 112 kilowatin aluksen hinaamaan pyydykseen, jolloin sen
  on oltava
  vähintään kaksi metriä pitkä.

2.   Paneelin sijainti

Paneeli kiinnitetään troolinperän yläpuoliseen havaskappaleeseen. Paneelin takareuna voi olla enintään 12 metriä asetuksen (ETY) N:o 3440/84 8 artiklassa määritellystä sulkuköydestä (*).

3.   Paneelin kiinnittäminen vinoneliösilmäiseen havakseen

Paneelin pitkittäissivun ja viereisen jameen välillä saa olla enintään kaksi avointa vinoneliösilmää. Paneelin pituuden on suoraksi vedettynä oltava sama kuin paneelin pitkittäissivuun kiinnitettyjen vinoneliösilmien pituus suoraksi vedettyinä. Liitoksessa on oltava troolinperän yläpuolisen havaskappaleen vinoneliösilmiä kaksi paneelin pienimmän sivun yhtä neliösilmää kohti, lukuun ottamatta valikointiristikon molempien sivujen reunatankoja.

(*)  EYVL L 318, 7.12.1984, s. 23.”"

*

---

(1)  
  Vain 4 meripeninkulman sisällä perusviivoista.

1

Vain 4 meripeninkulman sisällä perusviivoista.

(2)  
  4 meripeninkulmaa perusviivojen ulkopuolella.

2

4 meripeninkulmaa perusviivojen ulkopuolella.

(3)  
  Skagerrakissa 1 päivästä maaliskuuta 31 päivään lokakuuta ja Kattegatissa 1 päivästä maaliskuuta 31 päivään heinäkuuta.

3

Skagerrakissa 1 päivästä maaliskuuta 31 päivään lokakuuta ja Kattegatissa 1 päivästä maaliskuuta 31 päivään heinäkuuta.

(4)  
  Skagerrakissa 1 päivästä marraskuuta viimeiseen päivään helmikuuta ja Kattegatissa 1 päivästä elokuuta viimeiseen päivään helmikuuta.

4

Skagerrakissa 1 päivästä marraskuuta viimeiseen päivään helmikuuta ja Kattegatissa 1 päivästä elokuuta viimeiseen päivään helmikuuta.

(5)  
  Tätä silmäkokoluokkaa sovellettaessa troolinperän on oltava valmistettu neliösilmäisestä havaksesta, ja siinä on oltava tämän asetuksen liitteen XIV a mukainen lajitteluristikko.

5

Tätä silmäkokoluokkaa sovellettaessa troolinperän on oltava valmistettu neliösilmäisestä havaksesta, ja siinä on oltava tämän asetuksen liitteen XIV a mukainen lajitteluristikko.

(6)  
  Aluksella pidettävästä saaliista saa olla enintään 10 prosenttia seuraavien lajien sekoitusta: turska, kolja, kummeliturska, punakampela, mustaeväkampela, pikkupääkampela, meriantura, piikkikampela, silokampela, kampela, makrilli, lasikampela, valkoturska, hietakampela, seiti, keisarihummeri ja hummeri.

6

Aluksella pidettävästä saaliista saa olla enintään 10 prosenttia seuraavien lajien sekoitusta: turska, kolja, kummeliturska, punakampela, mustaeväkampela, pikkupääkampela, meriantura, piikkikampela, silokampela, kampela, makrilli, lasikampela, valkoturska, hietakampela, seiti, keisarihummeri ja hummeri.

(7)  
  Aluksella pidettävästä saaliista saa olla enintään 50 prosenttia seuraavien lajien sekoitusta: turska, kolja, kummeliturska, punakampela, mustaeväkampela, pikkupääkampela, meriantura, piikkikampela, silokampela, kampela, silli, makrilli, lasikampela, hietakampela, seiti, keisarihummeri ja hummeri.

7

Aluksella pidettävästä saaliista saa olla enintään 50 prosenttia seuraavien lajien sekoitusta: turska, kolja, kummeliturska, punakampela, mustaeväkampela, pikkupääkampela, meriantura, piikkikampela, silokampela, kampela, silli, makrilli, lasikampela, hietakampela, seiti, keisarihummeri ja hummeri.

(8)  
  Aluksella pidetystä saaliista saa olla enintään 60 prosenttia seuraavien lajien sekoitusta: turska, kolja, kummeliturska, punakampela, mustaeväkampela, pikkupääkampela, meriantura, piikkikampela, silokampela, kampela, lasikampela, valkoturska, hietakampela, seiti ja hummeri.”

8

Aluksella pidetystä saaliista saa olla enintään 60 prosenttia seuraavien lajien sekoitusta: turska, kolja, kummeliturska, punakampela, mustaeväkampela, pikkupääkampela, meriantura, piikkikampela, silokampela, kampela, lasikampela, valkoturska, hietakampela, seiti ja hummeri.”

---

| 16.12.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 419/301 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 419/301

---

P7_TA(2012)0449

Hainevien irrottaminen aluksella ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 22. marraskuuta 2012 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi hainevien irrottamisesta aluksella annetun asetuksen (EY) N:o 1185/2003 muuttamisesta (COM(2011)0798 – C7-0431/2011 – 2011/0364(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2015/C 419/54)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2011)0798), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2011)0798),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 43 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0431/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 43 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0431/2011),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 28. maaliskuuta 2012 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 28. maaliskuuta 2012 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan,

| — | ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan mietinnön sekä ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan lausunnon (A7-0295/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan mietinnön sekä ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan lausunnon (A7-0295/2012),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan;

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  EUVL C 181, 21.6.2012, s. 195.

---

P7_TC1-COD(2011)0364

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 22. marraskuuta 2012, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2012 antamiseksi hainevien irrottamisesta aluksella annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1185/2003 muuttamisesta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) N:o 605/2013.)

---