# Den Europæiske Unions C 419/16.

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 419 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 58. årgang16. december 2015 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 419

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

58. årgang16. december 2015

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | |
| | Europa-Parlamentet
  SESSIONEN 2012-2013Mødeperioden fra den 19. til 22. november 2012
  Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i EUT C 29 E af 31.1.2013
  VEDTAGNE TEKSTER | 1 |

Informationsnummer

Indhold

Side

Europa-Parlamentet
  SESSIONEN 2012-2013Mødeperioden fra den 19. til 22. november 2012
  Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i EUT C 29 E af 31.1.2013
  VEDTAGNE TEKSTER

Europa-Parlamentet

Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i EUT C 29 E af 31.1.2013

1

---

| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| --- | --- |
| | BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER |
| | Europa-Parlamentet |
| | Tirsdag den 20. november 2012 |
| 2015/C 419/01 | Europa-Parlamentets beslutning af 20. november 2012 om gennemførelsen af direktiv 2008/48/EF om forbrugerkreditaftaler (2012/2037(INI)) | 2 |
| 2015/C 419/02 | Europa-Parlamentets beslutning af 20. november 2012 om en social investeringspagt — som svar på krisen (2012/2003(INI)) | 5 |
| 2015/C 419/03 | Europa-Parlamentets beslutning af 20. november 2012 om oplysningskampagner og salgsfremstød til fordel for landbrugsprodukter: hvilken strategi for at fremme smagfulde produkter fra Europa (2012/2077(INI)) | 10 |
| 2015/C 419/04 | Europa-Parlamentets beslutning af 20. november 2012 om rapporten om gennemførelsen og virkningerne af følgeretsdirektivet (2001/84/EF) (2012/2038(INI)) | 17 |
| 2015/C 419/05 | Europa-Parlamentets beslutning af 20. november 2012 om På vej mod et integreret europæisk marked for kort-, internet- og mobilbetalinger (2012/2040(INI)) | 19 |
| 2015/C 419/06 | Europa-Parlamentets beslutning af 20. november 2012 om skyggebanker (2012/2115(INI)) | 28 |
| 2015/C 419/07 | Europa-Parlamentets beslutning af 20. november 2012 om beskyttelse af børn i den digitale verden (2012/2068(INI)) | 33 |
| 2015/C 419/08 | Europa-Parlamentets beslutning af 20. november 2012 om initiativ for socialt iværksætteri — At skabe et gunstigt klima for sociale virksomheder som kerneelementer i den sociale økonomi og den sociale innovation (2012/2004(INI)) | 42 |
| 2015/C 419/09 | Europa-Parlamentets beslutning af 20. november 2012 med henstillinger til Kommissionen om rapporten fra formændene for Det Europæiske Råd, Kommissionen, Den Europæiske Centralbank og Eurogruppen: Hen imod en egentlig økonomisk og monetær union (2012/2151(INI)) | 48 |
| 2015/C 419/10 | Europa-Parlamentets beslutning af 20. november 2012 om arbejdet i Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU i 2011 (2012/2048(INI)) | 69 |
| | Onsdag den 21. november 2012 |
| 2015/C 419/11 | Europa-Parlamentets beslutning af 21. november 2012 om den 28. årsrapport om kontrollen med anvendelsen af EU-retten (2010) (2011/2275(INI)) | 73 |
| 2015/C 419/12 | Europa-Parlamentets beslutning af 21. november 2012 om miljøindvirkninger af udvinding af skifergas og skiferolie (2011/2308(INI)) | 77 |
| 2015/C 419/13 | Europa-Parlamentets beslutning af 21. november 2012 om de industrielle, energimæssige og øvrige aspekter af skifergas og -olie (2011/2309(INI)) | 87 |
| 2015/C 419/14 | Europa-Parlamentets beslutning af 21. november 2012 om årsberetning om aktiviteterne i Udvalget for Andragender i 2011 (2011/2317(INI)) | 94 |
| | Torsdag den 22. november 2012 |
| 2015/C 419/15 | Europa-Parlamentets beslutning af 22. november 2012 om medlemsstaternes erklæring om accept i Den Europæiske Unions interesse af otte tredjelandes tiltrædelse af Haagerkonventionen fra 1980 om de civilretlige virkninger af internationale barnebortførelser (2012/2791(RSP)) | 100 |
| 2015/C 419/16 | Europa-Parlamentets beslutning af 22. november 2012 om Den Internationale Telekommunikationsunions kommende verdenskonference om international telekommunikation (WCIT-2012) og om en eventuel udvidelse af anvendelsesområdet for det internationale telekommunikationsreglement (2012/2881(RSP)) | 101 |
| 2015/C 419/17 | Europa-Parlamentets beslutning af 22. november 2012 om klimakonferencen i Doha, Qatar (COP 18) (2012/2722(RSP)) | 103 |
| 2015/C 419/18 | Europa-Parlamentets beslutning af 22. november 2012 om udvidelse: politikker, kriterier og EU's strategiske interesser (2012/2025(INI)) | 114 |
| 2015/C 419/19 | Europa-Parlamentets beslutning af 22. november 2012 om situationen i Gaza (2012/2883(RSP)) | 122 |
| 2015/C 419/20 | Europa-Parlamentets beslutning af 22. november 2012 om gennemførelse af den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (på grundlag af årsrapport fra Rådet til Europa-Parlamentet om den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik) (12562/2011 — 2012/2138(INI)) | 124 |
| 2015/C 419/21 | Europa-Parlamentets beslutning af 22. november 2012 om EU's bestemmelser om gensidigt forsvar og solidaritet: politiske og operationelle dimensioner (2012/2223(INI)) | 138 |
| 2015/C 419/22 | Europa-Parlamentets beslutning af 22. november 2012 om cybersikkerhed og -forsvar (2012/2096(INI)) | 145 |
| 2015/C 419/23 | Europa-Parlamentets beslutning af 22. november 2012 om den fælles sikkerheds- og forsvarspolitiks rolle i tilfælde af klimaskabte kriser og naturkatastrofer (2012/2095(INI)) | 153 |
| 2015/C 419/24 | Europa-Parlamentets beslutning af 22. november 2012 om Europa-Parlamentets henstillinger til Rådet, Kommissionen og Tjenesten for EU’s Optræden Udadtil om forhandlingerne om en udvidet partnerskabs- og samarbejdsaftale mellem EU og Kasakhstan (2012/2153(INI)) | 159 |
| 2015/C 419/25 | Europa-Parlamentets beslutning af 22. november 2012 om kystfiskeri i lille målestok og ikkeindustrielt fiskeri samt reformen af den fælles fiskeripolitik (2011/2292(INI)) | 167 |
| 2015/C 419/26 | Europa-Parlamentets beslutning af 22. november 2012 om den fælles fiskeripolitiks eksterne dimension (2011/2318(INI)) | 175 |
| 2015/C 419/27 | Europa-Parlamentets beslutning af 22. november 2012 om valg til Europa-Parlamentet i 2014 (2012/2829(RSP)) | 185 |
| 2015/C 419/28 | Europa-Parlamentets beslutning af 22. november 2012 om menneskerettighedssituationen i Iran, især massehenrettelser og bloggeren Sattar Beheshtis nylige død (2012/2877(RSP)) | 186 |
| 2015/C 419/29 | Europa-Parlamentets beslutning af 22. november 2012 om situationen i Burma/Myanmar, især den fortsatte vold i delstaten Rakhine (2012/2878(RSP)) | 189 |
| 2015/C 419/30 | Europa-Parlamentets beslutning af 22. november 2012 om situationen for indvandrere i Libyen (2012/2879(RSP)) | 192 |

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Europa-Parlamentet

Tirsdag den 20. november 2012

2015/C 419/01

Europa-Parlamentets beslutning af 20. november 2012 om gennemførelsen af direktiv 2008/48/EF om forbrugerkreditaftaler (2012/2037(INI))

2

2015/C 419/02

Europa-Parlamentets beslutning af 20. november 2012 om en social investeringspagt — som svar på krisen (2012/2003(INI))

5

2015/C 419/03

Europa-Parlamentets beslutning af 20. november 2012 om oplysningskampagner og salgsfremstød til fordel for landbrugsprodukter: hvilken strategi for at fremme smagfulde produkter fra Europa (2012/2077(INI))

10

2015/C 419/04

Europa-Parlamentets beslutning af 20. november 2012 om rapporten om gennemførelsen og virkningerne af følgeretsdirektivet (2001/84/EF) (2012/2038(INI))

17

2015/C 419/05

Europa-Parlamentets beslutning af 20. november 2012 om På vej mod et integreret europæisk marked for kort-, internet- og mobilbetalinger (2012/2040(INI))

19

2015/C 419/06

Europa-Parlamentets beslutning af 20. november 2012 om skyggebanker (2012/2115(INI))

28

2015/C 419/07

Europa-Parlamentets beslutning af 20. november 2012 om beskyttelse af børn i den digitale verden (2012/2068(INI))

33

2015/C 419/08

Europa-Parlamentets beslutning af 20. november 2012 om initiativ for socialt iværksætteri — At skabe et gunstigt klima for sociale virksomheder som kerneelementer i den sociale økonomi og den sociale innovation (2012/2004(INI))

42

2015/C 419/09

Europa-Parlamentets beslutning af 20. november 2012 med henstillinger til Kommissionen om rapporten fra formændene for Det Europæiske Råd, Kommissionen, Den Europæiske Centralbank og Eurogruppen: Hen imod en egentlig økonomisk og monetær union (2012/2151(INI))

48

2015/C 419/10

Europa-Parlamentets beslutning af 20. november 2012 om arbejdet i Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU i 2011 (2012/2048(INI))

69

Onsdag den 21. november 2012

2015/C 419/11

Europa-Parlamentets beslutning af 21. november 2012 om den 28. årsrapport om kontrollen med anvendelsen af EU-retten (2010) (2011/2275(INI))

73

2015/C 419/12

Europa-Parlamentets beslutning af 21. november 2012 om miljøindvirkninger af udvinding af skifergas og skiferolie (2011/2308(INI))

77

2015/C 419/13

Europa-Parlamentets beslutning af 21. november 2012 om de industrielle, energimæssige og øvrige aspekter af skifergas og -olie (2011/2309(INI))

87

2015/C 419/14

Europa-Parlamentets beslutning af 21. november 2012 om årsberetning om aktiviteterne i Udvalget for Andragender i 2011 (2011/2317(INI))

94

Torsdag den 22. november 2012

2015/C 419/15

Europa-Parlamentets beslutning af 22. november 2012 om medlemsstaternes erklæring om accept i Den Europæiske Unions interesse af otte tredjelandes tiltrædelse af Haagerkonventionen fra 1980 om de civilretlige virkninger af internationale barnebortførelser (2012/2791(RSP))

100

2015/C 419/16

Europa-Parlamentets beslutning af 22. november 2012 om Den Internationale Telekommunikationsunions kommende verdenskonference om international telekommunikation (WCIT-2012) og om en eventuel udvidelse af anvendelsesområdet for det internationale telekommunikationsreglement (2012/2881(RSP))

101

2015/C 419/17

Europa-Parlamentets beslutning af 22. november 2012 om klimakonferencen i Doha, Qatar (COP 18) (2012/2722(RSP))

103

2015/C 419/18

Europa-Parlamentets beslutning af 22. november 2012 om udvidelse: politikker, kriterier og EU's strategiske interesser (2012/2025(INI))

114

2015/C 419/19

Europa-Parlamentets beslutning af 22. november 2012 om situationen i Gaza (2012/2883(RSP))

122

2015/C 419/20

Europa-Parlamentets beslutning af 22. november 2012 om gennemførelse af den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (på grundlag af årsrapport fra Rådet til Europa-Parlamentet om den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik) (12562/2011 — 2012/2138(INI))

124

2015/C 419/21

Europa-Parlamentets beslutning af 22. november 2012 om EU's bestemmelser om gensidigt forsvar og solidaritet: politiske og operationelle dimensioner (2012/2223(INI))

138

2015/C 419/22

Europa-Parlamentets beslutning af 22. november 2012 om cybersikkerhed og -forsvar (2012/2096(INI))

145

2015/C 419/23

Europa-Parlamentets beslutning af 22. november 2012 om den fælles sikkerheds- og forsvarspolitiks rolle i tilfælde af klimaskabte kriser og naturkatastrofer (2012/2095(INI))

153

2015/C 419/24

Europa-Parlamentets beslutning af 22. november 2012 om Europa-Parlamentets henstillinger til Rådet, Kommissionen og Tjenesten for EU’s Optræden Udadtil om forhandlingerne om en udvidet partnerskabs- og samarbejdsaftale mellem EU og Kasakhstan (2012/2153(INI))

159

2015/C 419/25

Europa-Parlamentets beslutning af 22. november 2012 om kystfiskeri i lille målestok og ikkeindustrielt fiskeri samt reformen af den fælles fiskeripolitik (2011/2292(INI))

167

2015/C 419/26

Europa-Parlamentets beslutning af 22. november 2012 om den fælles fiskeripolitiks eksterne dimension (2011/2318(INI))

175

2015/C 419/27

Europa-Parlamentets beslutning af 22. november 2012 om valg til Europa-Parlamentet i 2014 (2012/2829(RSP))

185

2015/C 419/28

Europa-Parlamentets beslutning af 22. november 2012 om menneskerettighedssituationen i Iran, især massehenrettelser og bloggeren Sattar Beheshtis nylige død (2012/2877(RSP))

186

2015/C 419/29

Europa-Parlamentets beslutning af 22. november 2012 om situationen i Burma/Myanmar, især den fortsatte vold i delstaten Rakhine (2012/2878(RSP))

189

2015/C 419/30

Europa-Parlamentets beslutning af 22. november 2012 om situationen for indvandrere i Libyen (2012/2879(RSP))

192

---

| | II   Meddelelser |
| --- | --- |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Parlamentet |
| | Tirsdag den 20. november 2012 |
| 2015/C 419/31 | Europa-Parlamentets afgørelse af 20. november 2012 om ændring af artikel 70 i Europa-Parlamentets forretningsorden om interinstitutionelle forhandlinger som led i lovgivningsprocedurer (2011/2298(REG)) | 196 |
| 2015/C 419/32 | Europa-Parlamentets afgørelse af 20. november 2012 om ændring af forretningsordenens artikel 181 om fuldstændigt forhandlingsreferat og artikel 182 om audiovisuel optagelse af forhandlingerne (2012/2080(REG)) | 200 |

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Parlamentet

Tirsdag den 20. november 2012

2015/C 419/31

Europa-Parlamentets afgørelse af 20. november 2012 om ændring af artikel 70 i Europa-Parlamentets forretningsorden om interinstitutionelle forhandlinger som led i lovgivningsprocedurer (2011/2298(REG))

196

2015/C 419/32

Europa-Parlamentets afgørelse af 20. november 2012 om ændring af forretningsordenens artikel 181 om fuldstændigt forhandlingsreferat og artikel 182 om audiovisuel optagelse af forhandlingerne (2012/2080(REG))

200

---

| | III   Forberedende retsakter |
| --- | --- |
| | EUROPA-PARLAMENTET |
| | Tirsdag den 20. november 2012 |
| 2015/C 419/33 | P7_TA(2012)0412Retternes kompetence og om anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser på det civil- og handelsretlige område ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. november 2012 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om retternes kompetence og om anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser på det civil- og handelsretlige område (omarbejdning) (COM(2010)0748 — C7-0433/2010 — 2010/0383(COD))P7_TC1-COD(2010)0383Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 20. november 2012 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2012 om retternes kompetence og om anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser på det civil- og handelsretlige område (omarbejdning) | 203 |
| 2015/C 419/34 | P7_TA(2012)0413Markedsføring og brug af sprængstofprækursorer ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. november 2012 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om markedsføring og brug af sprængstofprækursorer (COM(2010)0473 — C7-0279/2010 — 2010/0246(COD))P7_TC1-COD(2010)0246Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 20. november 2012 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om markedsføring og brug af udgangsstoffer til eksplosivstoffer | 204 |
| 2015/C 419/35 | P7_TA(2012)0414Særlige og midlertidige foranstaltninger for ansættelse af tjenestemænd og midlertidigt ansatte ved Den Europæiske Union ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. november 2012 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om indførelse af særlige og midlertidige foranstaltninger for ansættelse af tjenestemænd og midlertidigt ansatte ved Den Europæiske Union i anledning af Kroatiens tiltrædelse (COM(2012)0377 — C7–0216/2012 — 2012/0224(COD))P7_TC1-COD(2012)0224Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 20. november 2012 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2012 om indførelse af særlige og midlertidige foranstaltninger for ansættelse af tjenestemænd og midlertidigt ansatte i anledning af Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union | 205 |
| 2015/C 419/36 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. november 2012 om udkast til Rådets afgørelse om Den Europæiske Unions tiltrædelse af protokollen om beskyttelse af Middelhavet mod forurening som følge af undersøgelse og udnyttelse af kontinentalsoklen og af havbunden og dennes undergrund (09671/2012 — C7-0144/2012 — 2011/0304(NLE)) | 206 |
| 2015/C 419/37 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. november 2012 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af protokollen om fastsættelse af de fiskerimuligheder og den finansielle modydelse, der er omhandlet i fiskeripartnerskabsaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab på den ene side og den danske regering og det grønlandske landsstyre på den anden side (11119/2012 — C7-0299/2012 — 2012/0130(NLE)) | 207 |
| 2015/C 419/38 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. november 2012 om udkast til Rådets direktiv om ændring af direktiv 93/109/EF af 6. december 1993 for så vidt angår nærmere regler for valgbarhed ved valg til Europa-Parlamentet for unionsborgere, der har bopæl i en medlemsstat, hvor de ikke er statsborgere (13634/2012 — C7-0293/2012 — 2006/0277(CNS)) | 208 |
| 2015/C 419/39 | P7_TA(2012)0424Standardtypegodkendelse af og overvågning af markedet for to- og trehjulede køretøjer samt quadricykler ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. november 2012 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om godkendelse og markedsovervågning af to- og trehjulede køretøjer samt quadricykler (COM(2010)0542 — C7-0317/2010 — 2010/0271(COD))P7_TC1-COD(2010)0271Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 20. november 2012 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om godkendelse og markedsovervågning af to- og trehjulede køretøjer samt quadricykler | 208 |
| 2015/C 419/40 | P7_TA(2012)0425Godkendelse af landbrugs- og skovbrugstraktorer ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. november 2012 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om godkendelse af landbrugs- og skovbrugstraktorer (COM(2010)0395 — C7-0204/2010 — 2010/0212(COD))P7_TC1-COD(2010)0212Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 20. november 2012 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om godkendelse og markedsovervågning af landbrugs- og skovbrugstraktorer | 209 |
| | Onsdag den 21. november 2012 |
| 2015/C 419/41 | Europa-Parlamentets afgørelse af 21. november 2012 om godkendelse af udnævnelsen af Tonio Borg til medlem af Kommissionen | 211 |
| 2015/C 419/42 | Europa-Parlamentets beslutning af 21. november 2012 om Rådets holdning til forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 5/2012 for regnskabsåret 2012, Sektion III — Kommissionen (16398/2012 — C7-0383/2012 — 2012/2242(BUD)) | 211 |
| 2015/C 419/43 | Europa-Parlamentets beslutning af 21. november 2012 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond i henhold til punkt 26 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (COM(2012)0538 — C7-0300/2012 — 2012/2237(BUD)) | 213 |
| 2015/C 419/44 | P7_TA(2012)0435Gennemførelse af de aftaler, som EU har indgået efter forhandlinger i henhold til artikel XXVIII i GATT 1994 ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 21. november 2012 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om gennemførelse af de aftaler, som EU har indgået efter forhandlinger i henhold til artikel XXVIII i GATT 1994 om ændring og supplering af bilag I til forordning (EØF) nr. 2658/87 om told- og statistiknomenklaturen og den fælles toldtarif (COM(2012)0115 — C7-0079/2012 — 2012/0054(COD))P7_TC1-COD(2012)0054Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 21. november 2012 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2012 om gennemførelse af aftalen i form af brevveksling mellem Den Europæiske Union og Brasilien i henhold til artikel XXVIII i den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel (GATT) 1994 om ændring af indrømmelser for forarbejdet fjerkrækød i EU-listen knyttet som bilag til GATT 1994 og aftalen i form af brevveksling mellem Den Europæiske Union og Thailand i henhold til artikel XXVIII i den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel (GATT) 1994 og om ændring af indrømmelser for forarbejdet fjerkrækød i EU-listen knyttet som bilag til GATT 1994 om ændring og supplering af bilag I til Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 om told- og statistiknomenklaturen og den fælles toldtarif | 214 |
| 2015/C 419/45 | P7_TA(2012)0436Tildelingen af toldkontingenter for eksporten af træ fra Rusland til EU ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 21. november 2012 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om tildelingen af toldkontingenter for eksporten af træ fra Den Russiske Føderation til Den Europæiske Union (COM(2012)0449 — C7–0215/2012 — 2012/0217(COD))P7_TC1-COD(2012)0217Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 21. november 2012 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2011 om tildelingen af toldkontingenter for eksporten af træ fra Den Russiske Føderation til Den Europæiske Union | 215 |
| 2015/C 419/46 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 21. november 2012 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen i form af brevveksling mellem Den Europæiske Union og Brasilien i henhold til artikel XXVIII i den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel (GATT) 1994 om ændring af indrømmelser for forarbejdet fjerkrækød i EU-listen knyttet som bilag til GATT 1994 og aftalen i form af brevveksling mellem Den Europæiske Union og Thailand i henhold til artikel XXVIII i den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel (GATT) 1994 om ændring af indrømmelser for forarbejdet fjerkrækød i EU-listen knyttet som bilag til GATT 1994 (07883/2012 — C7-0171/2012 — 2012/0046(NLE)) | 216 |
| 2015/C 419/47 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 21. november 2012 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen i form af brevveksling mellem Den Europæiske Union på den ene side og Staten Israel på den anden side om ændring af bilaget til protokol nr. 1 og bilaget til protokol nr. 2 til Euro-Middelhavsaftalen om oprettelse af en associering mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Staten Israel på den anden side (07433/2012 — C7-0157/2012 — 2011/0457(NLE)) | 217 |
| 2015/C 419/48 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 21. november 2012 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen i form af brevveksling mellem Den Europæiske Union og Den Russiske Føderation om administrationen af toldkontingenter for eksporten af træ fra Den Russiske Føderation til Den Europæiske Union og af protokollen mellem Den Europæiske Union og Den Russiske Føderations regering om tekniske betingelser i henhold til aftalen (16775/1/2011 — C7-0515/2011 — 2011/0322(NLE)) | 217 |
| 2015/C 419/49 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 21. november 2012 om udkast til Rådets forordning om migration fra Schengeninformationssystemet (SIS 1+) til anden generation af Schengeninformationssystemet (SIS II) (omarbejdning) (11142/1/2012 — C7-0330/2012 — 2012/0033A(NLE)) | 218 |
| 2015/C 419/50 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 21. november 2012 om udkast til Rådets forordning om migration fra Schengeninformationssystemet (SIS 1+) til anden generation af Schengeninformationssystemet (SIS II) (omarbejdning) (11143/1/2012 — C7-0331/2012 — 2012/0033B(NLE)) | 226 |
| | Torsdag den 22. november 2012 |
| 2015/C 419/51 | P7_TA(2012)0446Flerårig plan for laksebestanden i Østersøen og for fiskeriet efter denne bestand ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 22. november 2012 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om en flerårig plan for laksebestanden i Østersøen og for fiskeri efter denne bestand (COM(2011)0470 — C7-0220/2011 — 2011/0206(COD))P7_TC1-COD(2011)0206Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 22. november 2012 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2012 om en flerårig plan for laksebestanden i Østersøen og for fiskeriet efter denne bestand | 235 |
| 2015/C 419/52 | P7_TA(2012)0447Tillæggelse af delegerede beføjelser med henblik på vedtagelse af visse foranstaltninger vedrørende den fælles handelspolitik ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 22. november 2012 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af visse forordninger vedrørende den fælles handelspolitik for så vidt angår tillæggelse af delegerede beføjelser med henblik på vedtagelse af visse foranstaltninger (COM(2011)0349 — C7-0162/2011 — 2011/0153(COD))P7_TC1-COD(2011)0153Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 22. november 2012 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2012 om ændring af visse forordninger vedrørende den fælles handelspolitik for så vidt angår tillæggelse af delegerede beføjelser og gennemførelsesbeføjelser med henblik på vedtagelse af visse foranstaltninger [Ændring 1] | 249 |
| 2015/C 419/53 | Europa-Parlamentets ændringer af 22. november 2012 til forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 850/98 om bevarelse af fiskeressourcerne gennem tekniske foranstaltninger til beskyttelse af unge marine organismer og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1288/2009 (COM(2012)0298 — C7-0156/2012 — 2012/0158(COD)) | 273 |
| 2015/C 419/54 | P7_TA(2012)0449Fjernelse af hajfinner om bord på fartøjer ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 22. november 2012 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1185/2003 om fjernelse af hajfinner om bord på fartøjer (COM(2011)0798 — C7-0431/2011 — 2011/0364(COD))P7_TC1-COD(2011)0364Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 22. november 2012 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1185/2003 om fjernelse af hajfinner om bord på fartøjer | 301 |

III   Forberedende retsakter

EUROPA-PARLAMENTET

Tirsdag den 20. november 2012

2015/C 419/33

P7_TA(2012)0412Retternes kompetence og om anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser på det civil- og handelsretlige område ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. november 2012 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om retternes kompetence og om anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser på det civil- og handelsretlige område (omarbejdning) (COM(2010)0748 — C7-0433/2010 — 2010/0383(COD))P7_TC1-COD(2010)0383Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 20. november 2012 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2012 om retternes kompetence og om anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser på det civil- og handelsretlige område (omarbejdning)

203

2015/C 419/34

P7_TA(2012)0413Markedsføring og brug af sprængstofprækursorer ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. november 2012 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om markedsføring og brug af sprængstofprækursorer (COM(2010)0473 — C7-0279/2010 — 2010/0246(COD))P7_TC1-COD(2010)0246Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 20. november 2012 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om markedsføring og brug af udgangsstoffer til eksplosivstoffer

204

2015/C 419/35

P7_TA(2012)0414Særlige og midlertidige foranstaltninger for ansættelse af tjenestemænd og midlertidigt ansatte ved Den Europæiske Union ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. november 2012 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om indførelse af særlige og midlertidige foranstaltninger for ansættelse af tjenestemænd og midlertidigt ansatte ved Den Europæiske Union i anledning af Kroatiens tiltrædelse (COM(2012)0377 — C7–0216/2012 — 2012/0224(COD))P7_TC1-COD(2012)0224Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 20. november 2012 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2012 om indførelse af særlige og midlertidige foranstaltninger for ansættelse af tjenestemænd og midlertidigt ansatte i anledning af Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union

205

2015/C 419/36

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. november 2012 om udkast til Rådets afgørelse om Den Europæiske Unions tiltrædelse af protokollen om beskyttelse af Middelhavet mod forurening som følge af undersøgelse og udnyttelse af kontinentalsoklen og af havbunden og dennes undergrund (09671/2012 — C7-0144/2012 — 2011/0304(NLE))

206

2015/C 419/37

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. november 2012 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af protokollen om fastsættelse af de fiskerimuligheder og den finansielle modydelse, der er omhandlet i fiskeripartnerskabsaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab på den ene side og den danske regering og det grønlandske landsstyre på den anden side (11119/2012 — C7-0299/2012 — 2012/0130(NLE))

207

2015/C 419/38

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. november 2012 om udkast til Rådets direktiv om ændring af direktiv 93/109/EF af 6. december 1993 for så vidt angår nærmere regler for valgbarhed ved valg til Europa-Parlamentet for unionsborgere, der har bopæl i en medlemsstat, hvor de ikke er statsborgere (13634/2012 — C7-0293/2012 — 2006/0277(CNS))

208

2015/C 419/39

P7_TA(2012)0424Standardtypegodkendelse af og overvågning af markedet for to- og trehjulede køretøjer samt quadricykler ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. november 2012 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om godkendelse og markedsovervågning af to- og trehjulede køretøjer samt quadricykler (COM(2010)0542 — C7-0317/2010 — 2010/0271(COD))P7_TC1-COD(2010)0271Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 20. november 2012 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om godkendelse og markedsovervågning af to- og trehjulede køretøjer samt quadricykler

208

2015/C 419/40

P7_TA(2012)0425Godkendelse af landbrugs- og skovbrugstraktorer ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. november 2012 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om godkendelse af landbrugs- og skovbrugstraktorer (COM(2010)0395 — C7-0204/2010 — 2010/0212(COD))P7_TC1-COD(2010)0212Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 20. november 2012 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om godkendelse og markedsovervågning af landbrugs- og skovbrugstraktorer

markedsovervågning

209

Onsdag den 21. november 2012

2015/C 419/41

Europa-Parlamentets afgørelse af 21. november 2012 om godkendelse af udnævnelsen af Tonio Borg til medlem af Kommissionen

211

2015/C 419/42

Europa-Parlamentets beslutning af 21. november 2012 om Rådets holdning til forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 5/2012 for regnskabsåret 2012, Sektion III — Kommissionen (16398/2012 — C7-0383/2012 — 2012/2242(BUD))

211

2015/C 419/43

Europa-Parlamentets beslutning af 21. november 2012 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond i henhold til punkt 26 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (COM(2012)0538 — C7-0300/2012 — 2012/2237(BUD))

213

2015/C 419/44

P7_TA(2012)0435Gennemførelse af de aftaler, som EU har indgået efter forhandlinger i henhold til artikel XXVIII i GATT 1994 ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 21. november 2012 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om gennemførelse af de aftaler, som EU har indgået efter forhandlinger i henhold til artikel XXVIII i GATT 1994 om ændring og supplering af bilag I til forordning (EØF) nr. 2658/87 om told- og statistiknomenklaturen og den fælles toldtarif (COM(2012)0115 — C7-0079/2012 — 2012/0054(COD))P7_TC1-COD(2012)0054Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 21. november 2012 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2012 om gennemførelse af aftalen i form af brevveksling mellem Den Europæiske Union og Brasilien i henhold til artikel XXVIII i den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel (GATT) 1994 om ændring af indrømmelser for forarbejdet fjerkrækød i EU-listen knyttet som bilag til GATT 1994 og aftalen i form af brevveksling mellem Den Europæiske Union og Thailand i henhold til artikel XXVIII i den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel (GATT) 1994 og om ændring af indrømmelser for forarbejdet fjerkrækød i EU-listen knyttet som bilag til GATT 1994 om ændring og supplering af bilag I til Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 om told- og statistiknomenklaturen og den fælles toldtarif

214

2015/C 419/45

P7_TA(2012)0436Tildelingen af toldkontingenter for eksporten af træ fra Rusland til EU ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 21. november 2012 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om tildelingen af toldkontingenter for eksporten af træ fra Den Russiske Føderation til Den Europæiske Union (COM(2012)0449 — C7–0215/2012 — 2012/0217(COD))P7_TC1-COD(2012)0217Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 21. november 2012 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2011 om tildelingen af toldkontingenter for eksporten af træ fra Den Russiske Føderation til Den Europæiske Union

215

2015/C 419/46

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 21. november 2012 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen i form af brevveksling mellem Den Europæiske Union og Brasilien i henhold til artikel XXVIII i den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel (GATT) 1994 om ændring af indrømmelser for forarbejdet fjerkrækød i EU-listen knyttet som bilag til GATT 1994 og aftalen i form af brevveksling mellem Den Europæiske Union og Thailand i henhold til artikel XXVIII i den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel (GATT) 1994 om ændring af indrømmelser for forarbejdet fjerkrækød i EU-listen knyttet som bilag til GATT 1994 (07883/2012 — C7-0171/2012 — 2012/0046(NLE))

216

2015/C 419/47

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 21. november 2012 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen i form af brevveksling mellem Den Europæiske Union på den ene side og Staten Israel på den anden side om ændring af bilaget til protokol nr. 1 og bilaget til protokol nr. 2 til Euro-Middelhavsaftalen om oprettelse af en associering mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Staten Israel på den anden side (07433/2012 — C7-0157/2012 — 2011/0457(NLE))

217

2015/C 419/48

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 21. november 2012 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen i form af brevveksling mellem Den Europæiske Union og Den Russiske Føderation om administrationen af toldkontingenter for eksporten af træ fra Den Russiske Føderation til Den Europæiske Union og af protokollen mellem Den Europæiske Union og Den Russiske Føderations regering om tekniske betingelser i henhold til aftalen (16775/1/2011 — C7-0515/2011 — 2011/0322(NLE))

217

2015/C 419/49

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 21. november 2012 om udkast til Rådets forordning om migration fra Schengeninformationssystemet (SIS 1+) til anden generation af Schengeninformationssystemet (SIS II) (omarbejdning) (11142/1/2012 — C7-0330/2012 — 2012/0033A(NLE))

218

2015/C 419/50

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 21. november 2012 om udkast til Rådets forordning om migration fra Schengeninformationssystemet (SIS 1+) til anden generation af Schengeninformationssystemet (SIS II) (omarbejdning) (11143/1/2012 — C7-0331/2012 — 2012/0033B(NLE))

226

Torsdag den 22. november 2012

2015/C 419/51

P7_TA(2012)0446Flerårig plan for laksebestanden i Østersøen og for fiskeriet efter denne bestand ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 22. november 2012 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om en flerårig plan for laksebestanden i Østersøen og for fiskeri efter denne bestand (COM(2011)0470 — C7-0220/2011 — 2011/0206(COD))P7_TC1-COD(2011)0206Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 22. november 2012 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2012 om en flerårig plan for laksebestanden i Østersøen og for fiskeriet efter denne bestand

235

2015/C 419/52

P7_TA(2012)0447Tillæggelse af delegerede beføjelser med henblik på vedtagelse af visse foranstaltninger vedrørende den fælles handelspolitik ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 22. november 2012 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af visse forordninger vedrørende den fælles handelspolitik for så vidt angår tillæggelse af delegerede beføjelser med henblik på vedtagelse af visse foranstaltninger (COM(2011)0349 — C7-0162/2011 — 2011/0153(COD))P7_TC1-COD(2011)0153Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 22. november 2012 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2012 om ændring af visse forordninger vedrørende den fælles handelspolitik for så vidt angår tillæggelse af delegerede beføjelser og gennemførelsesbeføjelser med henblik på vedtagelse af visse foranstaltninger [Ændring 1]

og gennemførelsesbeføjelser

249

2015/C 419/53

Europa-Parlamentets ændringer af 22. november 2012 til forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 850/98 om bevarelse af fiskeressourcerne gennem tekniske foranstaltninger til beskyttelse af unge marine organismer og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1288/2009 (COM(2012)0298 — C7-0156/2012 — 2012/0158(COD))

273

2015/C 419/54

P7_TA(2012)0449Fjernelse af hajfinner om bord på fartøjer ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 22. november 2012 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1185/2003 om fjernelse af hajfinner om bord på fartøjer (COM(2011)0798 — C7-0431/2011 — 2011/0364(COD))P7_TC1-COD(2011)0364Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 22. november 2012 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1185/2003 om fjernelse af hajfinner om bord på fartøjer

301

---

| Tegnforklaring






  - | høringsprocedure |
| --- | --- |
| *** | godkendelsesprocedure |
| ***I | almindelig lovgivningsprocedure (førstebehandling) |
| ***II | almindelig lovgivningsprocedure (andenbehandling) |
| ***III | almindelig lovgivningsprocedure (tredjebehandling) |

Tegnforklaring

*

høringsprocedure

***

godkendelsesprocedure

***I

almindelig lovgivningsprocedure (førstebehandling)

***II

almindelig lovgivningsprocedure (andenbehandling)

***III

almindelig lovgivningsprocedure (tredjebehandling)

(Den angivne procedure beror på retsgrundlaget i den foreslåede retsakt)

Parlamentets ændringer:

Ny tekst markeres med
  fede typer og kursiv
  . Udeladelser markeres med symbolet ▌eller ved udstregning. Erstatning af tekst angives ved markering af den nye tekst i
  fede typer og kursiv
  og ved udeladelse eller udstregning af den tekst, der er erstattet af en ny.

fede typer og kursiv

fede typer og kursiv

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

16.12.2015

| 16.12.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 419/1 |
| --- | --- | --- | --- |

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 419/1

---

Europa-Parlamentet

SESSIONEN 2012-2013

Mødeperioden fra den 19. til 22. november 2012

Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i EUT C 29 E af 31.1.2013

VEDTAGNE TEKSTER

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Europa-Parlamentet

Tirsdag den 20. november 2012

| 16.12.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 419/2 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 419/2

---

P7_TA(2012)0418

Gennemførelse af direktivet om forbrugerkreditaftaler

Europa-Parlamentets beslutning af 20. november 2012 om gennemførelsen af direktiv 2008/48/EF om forbrugerkreditaftaler (2012/2037(INI))

(2015/C 419/01)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse og udtalelse fra Økonomi- og Valutaudvalget (A7-0343/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse og udtalelse fra Økonomi- og Valutaudvalget (A7-0343/2012),

| A. | der henviser til, at åbningen af de nationale markeder for den vigtige økonomiske sektor forbrugerkredit, styrkelse af konkurrencen, håndtering af forskellige niveauer af forbrugerbeskyttelse, fjernelse af mulige konkurrenceforvridninger mellem markedsoperatører og forbedring af det indre markeds funktion er politiske opgaver for EU og er i forbrugernes og kreditgivernes interesse; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at åbningen af de nationale markeder for den vigtige økonomiske sektor forbrugerkredit, styrkelse af konkurrencen, håndtering af forskellige niveauer af forbrugerbeskyttelse, fjernelse af mulige konkurrenceforvridninger mellem markedsoperatører og forbedring af det indre markeds funktion er politiske opgaver for EU og er i forbrugernes og kreditgivernes interesse;

| B. | der henviser til, at der med direktivet om forbrugerkreditaftaler gennem en målrettet harmonisering i fem delområder, hvor medlemsstaterne overlades et lille spillerum, især hvad angår forskellige muligheder i forbindelse med gennemførelsen af direktivet, er skabt en europæisk retsramme for beskyttelse af forbrugerne; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at der med direktivet om forbrugerkreditaftaler gennem en målrettet harmonisering i fem delområder, hvor medlemsstaterne overlades et lille spillerum, især hvad angår forskellige muligheder i forbindelse med gennemførelsen af direktivet, er skabt en europæisk retsramme for beskyttelse af forbrugerne;

| C. | der henviser til, at der dog fortsat vil være hindringer af retlig og praktisk art; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at der dog fortsat vil være hindringer af retlig og praktisk art;

| D. | der henviser til, at Parlamentets undersøgelse af gennemførelsen af direktivet om forbrugerkreditaftaler har vist, at visse centrale bestemmelser i direktivet — f.eks. artikel 5 om oplysninger forud for indgåelsen af aftalen — ikke har ført til den ønskede harmonisering af forbrugerbeskyttelsesreglerne i medlemsstaterne, fordi medlemsstaterne har fortolket og gennemført bestemmelserne forskelligt; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Parlamentets undersøgelse af gennemførelsen af direktivet om forbrugerkreditaftaler har vist, at visse centrale bestemmelser i direktivet — f.eks. artikel 5 om oplysninger forud for indgåelsen af aftalen — ikke har ført til den ønskede harmonisering af forbrugerbeskyttelsesreglerne i medlemsstaterne, fordi medlemsstaterne har fortolket og gennemført bestemmelserne forskelligt;

| E. | der henviser til, at direktivet om forbrugerkreditaftaler på grund af den korte frist og antallet og omfanget af nødvendige lovændringer ikke i alle medlemsstater er gennemført rettidigt, eller at det i visse tilfælde ikke er gennemført fuldstændig korrekt; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at direktivet om forbrugerkreditaftaler på grund af den korte frist og antallet og omfanget af nødvendige lovændringer ikke i alle medlemsstater er gennemført rettidigt, eller at det i visse tilfælde ikke er gennemført fuldstændig korrekt;

| F. | der henviser til, at optagelse af forbrugerkredit på tværs af grænserne ifølge de statistiske undersøgelser, der er foretaget, ikke er vokset, siden direktivet er trådt i kraft, selv om dette kan skyldes forskellige faktorer, såsom sprog, men også de omfattende problemer i finanssektoren og fraværet af tilstrækkelige forbrugeroplysninger om muligheden for forbrugerkredit på tværs af grænserne og om forbrugernes rettigheder ved indgåelsen af sådanne aftaler; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at optagelse af forbrugerkredit på tværs af grænserne ifølge de statistiske undersøgelser, der er foretaget, ikke er vokset, siden direktivet er trådt i kraft, selv om dette kan skyldes forskellige faktorer, såsom sprog, men også de omfattende problemer i finanssektoren og fraværet af tilstrækkelige forbrugeroplysninger om muligheden for forbrugerkredit på tværs af grænserne og om forbrugernes rettigheder ved indgåelsen af sådanne aftaler;

| G. | der henviser til, at tilstrækkelig forbrugerbeskyttelse i kreditsektoren spiller en vigtig rolle med hensyn til at sikre den finansielle stabilitet; der henviser til, at kursudsving udgør en betydelig risiko for forbrugerne, navnlig under finanskriser; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at tilstrækkelig forbrugerbeskyttelse i kreditsektoren spiller en vigtig rolle med hensyn til at sikre den finansielle stabilitet; der henviser til, at kursudsving udgør en betydelig risiko for forbrugerne, navnlig under finanskriser;

| H. | der henviser til, at for stor långivning i udenlandsk valuta til forbrugere har øget risikoen og tabene for husholdninger; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at for stor långivning i udenlandsk valuta til forbrugere har øget risikoen og tabene for husholdninger;

| I. | der henviser til, at Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici den 21. september 2011 vedtog en væsentlig henstilling om långivning i udenlandsk valuta (ESRB/2011/1); |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici den 21. september 2011 vedtog en væsentlig henstilling om långivning i udenlandsk valuta (ESRB/2011/1);

| J. | der henviser til, at Kommissionen ifølge artikel 27 i direktivet skal gennemføre en revision af visse aspekter af direktivet, og at den i denne forbindelse allerede har anmodet om at få gennemført en forberedende undersøgelse; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at Kommissionen ifølge artikel 27 i direktivet skal gennemføre en revision af visse aspekter af direktivet, og at den i denne forbindelse allerede har anmodet om at få gennemført en forberedende undersøgelse;

| K. | der henviser til, at Parlamentet lægger stor vægt på at blive holdt underrettet om de mellemliggende skridt i og resultaterne af revisionen og på at have mulighed for at afgive udtalelse; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at Parlamentet lægger stor vægt på at blive holdt underrettet om de mellemliggende skridt i og resultaterne af revisionen og på at have mulighed for at afgive udtalelse;

| 1. | bifalder, at Kommissionen under forberedelsen af sin revision allerede gennemfører en undersøgelse af direktivets virkninger for det indre marked og forbrugerbeskyttelsen med henblik på at fastslå, hvilken indflydelse det vil have på optagelsen af forbrugerkredit på tværs af grænserne, og påskønner det omfattende arbejde, som Kommissionen, de nationale lovgivere og kreditinstitutterne har ydet; |
| --- | --- |

1.

bifalder, at Kommissionen under forberedelsen af sin revision allerede gennemfører en undersøgelse af direktivets virkninger for det indre marked og forbrugerbeskyttelsen med henblik på at fastslå, hvilken indflydelse det vil have på optagelsen af forbrugerkredit på tværs af grænserne, og påskønner det omfattende arbejde, som Kommissionen, de nationale lovgivere og kreditinstitutterne har ydet;

| 2. | fremhæver, at en forbedring af det grænseoverskridende marked for forbrugerkredit kan frembringe en europæisk merværdi, hvad angår fremme af det indre marked; mener, at dette bl.a. kan opnås gennem bedre oplysninger til forbrugerne om muligheden for at optage forbrugerkredit i en anden medlemsstat og om forbrugernes rettigheder ved indgåelsen af sådanne aftaler; |
| --- | --- |

2.

fremhæver, at en forbedring af det grænseoverskridende marked for forbrugerkredit kan frembringe en europæisk merværdi, hvad angår fremme af det indre marked; mener, at dette bl.a. kan opnås gennem bedre oplysninger til forbrugerne om muligheden for at optage forbrugerkredit i en anden medlemsstat og om forbrugernes rettigheder ved indgåelsen af sådanne aftaler;

| 3. | erkender, at omfanget af grænseoverskridende forbrugerkreditoptagelser ligger på under 2 % af det samlede kreditmarked, og at ca. 20 % heraf er optaget online; |
| --- | --- |

3.

erkender, at omfanget af grænseoverskridende forbrugerkreditoptagelser ligger på under 2 % af det samlede kreditmarked, og at ca. 20 % heraf er optaget online;

| 4. | påpeger, at et af direktivets mål var at sikre, at der er oplysninger til rådighed, hvilket vil fremme det indre markeds funktion også i forbindelse med ydelse af lån, og at det derfor skal vurderes, om antallet af grænseoverskridende transaktioner stiger; |
| --- | --- |

4.

påpeger, at et af direktivets mål var at sikre, at der er oplysninger til rådighed, hvilket vil fremme det indre markeds funktion også i forbindelse med ydelse af lån, og at det derfor skal vurderes, om antallet af grænseoverskridende transaktioner stiger;

| 5. | er af den opfattelse, at bestemmelserne om oplysninger forud for aftaleindgåelsen, de nødvendige forklaringer omhandlet i artikel 5, stk. 6, og kreditværdighedsvurderingen omhandlet i artikel 8 spiller en væsentlig rolle med hensyn til at øge forbrugernes bevidsthed om risiciene forbundet med at optage lån i udenlandsk valuta; |
| --- | --- |

5.

er af den opfattelse, at bestemmelserne om oplysninger forud for aftaleindgåelsen, de nødvendige forklaringer omhandlet i artikel 5, stk. 6, og kreditværdighedsvurderingen omhandlet i artikel 8 spiller en væsentlig rolle med hensyn til at øge forbrugernes bevidsthed om risiciene forbundet med at optage lån i udenlandsk valuta;

| 6. | opfordrer dog til, at finansieringsinstitutterne af tilsynsmyndighederne pålægges at give forbrugerne personaliserede, fuldstændige og let forståelige redegørelser om de risici, der er forbundet med långivning i udenlandsk valuta, og om, hvordan afdragene vil blive påvirket af en kraftig nedskrivning af det lovlige betalingsmiddel i den medlemsstat, hvori en forbruger er hjemmehørende, og af en stigning i den udenlandske rente; mener, at disse redegørelser bør stilles til rådighed, før der indgås en aftale; |
| --- | --- |

6.

opfordrer dog til, at finansieringsinstitutterne af tilsynsmyndighederne pålægges at give forbrugerne personaliserede, fuldstændige og let forståelige redegørelser om de risici, der er forbundet med långivning i udenlandsk valuta, og om, hvordan afdragene vil blive påvirket af en kraftig nedskrivning af det lovlige betalingsmiddel i den medlemsstat, hvori en forbruger er hjemmehørende, og af en stigning i den udenlandske rente; mener, at disse redegørelser bør stilles til rådighed, før der indgås en aftale;

| 7. | bemærker bekymringerne i nogle medlemsstater over den måde, hvorpå oplysningerne forud for indgåelse af aftaler stilles til rådighed for forbrugerne via formularen med standardiserede europæiske forbrugerkreditoplysninger (SECCI), som er så teknisk, at det påvirker forbrugernes evne til at forstå oplysningerne fuldt ud; mener, at effektiviteten af formularen med standardiserede europæiske forbrugerkreditoplysninger bør være et vigtigt aspekt i Kommissionens vurdering af direktivets indvirkning; |
| --- | --- |

7.

bemærker bekymringerne i nogle medlemsstater over den måde, hvorpå oplysningerne forud for indgåelse af aftaler stilles til rådighed for forbrugerne via formularen med standardiserede europæiske forbrugerkreditoplysninger (SECCI), som er så teknisk, at det påvirker forbrugernes evne til at forstå oplysningerne fuldt ud; mener, at effektiviteten af formularen med standardiserede europæiske forbrugerkreditoplysninger bør være et vigtigt aspekt i Kommissionens vurdering af direktivets indvirkning;

| 8. | bifalder den »sweep«-kontrolprocedure, som Kommissionen gennemførte i september 2011, der afslørede, at der på 70 % af de undersøgte websites fra finansieringsinstitutter manglede visse relevante oplysninger i reklamematerialet og vigtige oplysninger i selve kredittilbuddet, og at beskrivelsen af omkostningerne var vildledende, og opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at træffe passende foranstaltninger for at afhjælpe dette problem; bemærker i denne forbindelse, at reglerne om repræsentative eksempler ikke altid anvendes forskriftsmæssigt, og at der er behov for forbedring; |
| --- | --- |

8.

bifalder den »sweep«-kontrolprocedure, som Kommissionen gennemførte i september 2011, der afslørede, at der på 70 % af de undersøgte websites fra finansieringsinstitutter manglede visse relevante oplysninger i reklamematerialet og vigtige oplysninger i selve kredittilbuddet, og at beskrivelsen af omkostningerne var vildledende, og opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at træffe passende foranstaltninger for at afhjælpe dette problem; bemærker i denne forbindelse, at reglerne om repræsentative eksempler ikke altid anvendes forskriftsmæssigt, og at der er behov for forbedring;

| 9. | opfordrer til, at finansieringsinstitutternes reklame- og markedsføringsstrategier overvåges nøje for at forhindre vildledende eller forkerte oplysninger i reklame eller marketing for låneaftaler; |
| --- | --- |

9.

opfordrer til, at finansieringsinstitutternes reklame- og markedsføringsstrategier overvåges nøje for at forhindre vildledende eller forkerte oplysninger i reklame eller marketing for låneaftaler;

| 10. | konstaterer, at visse medlemsstater har gjort brug af muligheden for at udvide direktivets anvendelsesområde til også at dække andre finansielle produkter, uden at dette tilsyneladende har ført til uoverensstemmelser i praksis; |
| --- | --- |

10.

konstaterer, at visse medlemsstater har gjort brug af muligheden for at udvide direktivets anvendelsesområde til også at dække andre finansielle produkter, uden at dette tilsyneladende har ført til uoverensstemmelser i praksis;

| 11. | understreger, at lovbestemmelser bør afspejle almindelig praksis og gennemsnitsforbrugerens og gennemsnitsforretningsmandens behov og ikke tage udgangspunkt i nogle få tilfælde af misbrug af reglerne, således at oplysningerne til forbrugeren gøres mindre forståelige, gennemsigtige og sammenlignelige; |
| --- | --- |

11.

understreger, at lovbestemmelser bør afspejle almindelig praksis og gennemsnitsforbrugerens og gennemsnitsforretningsmandens behov og ikke tage udgangspunkt i nogle få tilfælde af misbrug af reglerne, således at oplysningerne til forbrugeren gøres mindre forståelige, gennemsigtige og sammenlignelige;

| 12. | konstaterer, at mere omfattende regler ikke automatisk medfører en højere grad af forbrugerbeskyttelse, og at for mange oplysninger netop hos uerfarne forbrugere skaber mere forvirring i stedet for at være til gavn; anerkender i denne henseende den ekspertise, bistand og finansielle information, som ydes af forbrugerorganisationer, og deres potentielle rolle i en låneomlægning for trængte husholdninger; |
| --- | --- |

12.

konstaterer, at mere omfattende regler ikke automatisk medfører en højere grad af forbrugerbeskyttelse, og at for mange oplysninger netop hos uerfarne forbrugere skaber mere forvirring i stedet for at være til gavn; anerkender i denne henseende den ekspertise, bistand og finansielle information, som ydes af forbrugerorganisationer, og deres potentielle rolle i en låneomlægning for trængte husholdninger;

| 13. | opfordrer til, at forbrugere har ret til at blive informeret om omkostningerne ved supplerende ydelser samt om deres ret til at købe hjælpetjenester såsom forsikring fra alternative leverandører; mener, at finansieringsinstitutter bør være forpligtet til at differentiere sådanne tjenesteydelser og de dermed forbundne gebyrer fra sådanne, som vedrører selve lånet, og præcisere, hvilke tjenesteydelser der er nødvendige for at yde et lån, og hvilke der er helt op til låntagerens vurdering; |
| --- | --- |

13.

opfordrer til, at forbrugere har ret til at blive informeret om omkostningerne ved supplerende ydelser samt om deres ret til at købe hjælpetjenester såsom forsikring fra alternative leverandører; mener, at finansieringsinstitutter bør være forpligtet til at differentiere sådanne tjenesteydelser og de dermed forbundne gebyrer fra sådanne, som vedrører selve lånet, og præcisere, hvilke tjenesteydelser der er nødvendige for at yde et lån, og hvilke der er helt op til låntagerens vurdering;

| 14. | er af den opfattelse, at de vanskeligheder, der er forbundet med udøvelse af fortrydelsesretten i forbindelse med tilknyttede kreditaftaler, bør undersøges nærmere; understreger betydningen af at gøre forbrugerne bevidste om, at hvis de gør brug af fortrydelsesretten i forbindelse med en aftale, hvor leverandøren eller tjenesteudbyderen direkte modtager et beløb, som svarer til betalingen fra kreditudbyderen gennem en tilknyttet kontrakt, pålægges det ikke forbrugerne at betale gebyrer, provision eller omkostninger med hensyn til den ydede finansielle tjenesteydelse; |
| --- | --- |

14.

er af den opfattelse, at de vanskeligheder, der er forbundet med udøvelse af fortrydelsesretten i forbindelse med tilknyttede kreditaftaler, bør undersøges nærmere; understreger betydningen af at gøre forbrugerne bevidste om, at hvis de gør brug af fortrydelsesretten i forbindelse med en aftale, hvor leverandøren eller tjenesteudbyderen direkte modtager et beløb, som svarer til betalingen fra kreditudbyderen gennem en tilknyttet kontrakt, pålægges det ikke forbrugerne at betale gebyrer, provision eller omkostninger med hensyn til den ydede finansielle tjenesteydelse;

| 15. | opfordrer Kommissionen til at vurdere omfanget af manglende overholdelse af oplysningspligten i aftaler, hvor formidlere ikke er bundet af krav om oplysning forud for indgåelsen af aftalen, med henblik på at fastslå, hvordan man bedst kan beskytte forbrugerne i disse situationer; |
| --- | --- |

15.

opfordrer Kommissionen til at vurdere omfanget af manglende overholdelse af oplysningspligten i aftaler, hvor formidlere ikke er bundet af krav om oplysning forud for indgåelsen af aftalen, med henblik på at fastslå, hvordan man bedst kan beskytte forbrugerne i disse situationer;

| 16. | mener, at der bør lægges særlig vægt på de komplicerede regler om førtidig tilbagebetaling; |
| --- | --- |

16.

mener, at der bør lægges særlig vægt på de komplicerede regler om førtidig tilbagebetaling;

| 17. | mener, at meddelelse til forbrugerne forud for renteændringer bør give dem tilstrækkelig tid til at undersøge markedet og skifte kreditudbyder, før ændringerne træder i kraft; |
| --- | --- |

17.

mener, at meddelelse til forbrugerne forud for renteændringer bør give dem tilstrækkelig tid til at undersøge markedet og skifte kreditudbyder, før ændringerne træder i kraft;

| 18. | konstaterer, at der er behov for en præcisering af, hvad der menes med et »repræsentativt eksempel«; |
| --- | --- |

18.

konstaterer, at der er behov for en præcisering af, hvad der menes med et »repræsentativt eksempel«;

| 19. | understreger, at der bør fastlægges en ensartet metode til beregning af de årlige omkostninger i procent, at uklarheder i bestemmelserne bør fjernes, og at der bør skabes sammenhæng med alle andre retsinstrumenter; |
| --- | --- |

19.

understreger, at der bør fastlægges en ensartet metode til beregning af de årlige omkostninger i procent, at uklarheder i bestemmelserne bør fjernes, og at der bør skabes sammenhæng med alle andre retsinstrumenter;

| 20. | opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at de nationale tilsynsmyndigheder har tilstrækkelige beføjelser og ressourcer til at udføre deres opgaver; opfordrer de nationale tilsynsmyndigheder til at føre tilsyn med overholdelsen af direktivets bestemmelser samt at håndhæve dem på en effektiv måde; |
| --- | --- |

20.

opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at de nationale tilsynsmyndigheder har tilstrækkelige beføjelser og ressourcer til at udføre deres opgaver; opfordrer de nationale tilsynsmyndigheder til at føre tilsyn med overholdelsen af direktivets bestemmelser samt at håndhæve dem på en effektiv måde;

| 21. | understreger, at der ved fastsættelse af frister for gennemførelse fremover bør tages større hensyn til de ændringer i national lovgivning, som gennemførelsesprocessen medfører; |
| --- | --- |

21.

understreger, at der ved fastsættelse af frister for gennemførelse fremover bør tages større hensyn til de ændringer i national lovgivning, som gennemførelsesprocessen medfører;

| 22. | opfordrer medlemsstaterne til at udvide det eksisterende forbrugerbeskyttelsesniveau til kredit, herunder kortfristet kredit, som ydes via internettet, sms eller andre fjernkommunikationsmedier, som bliver stadig mere almindelige på forbrugerkreditmarkedet, og som omhandler beløb under den grænse på 200 EUR, som i dag ikke er omfattet af direktivet; |
| --- | --- |

22.

opfordrer medlemsstaterne til at udvide det eksisterende forbrugerbeskyttelsesniveau til kredit, herunder kortfristet kredit, som ydes via internettet, sms eller andre fjernkommunikationsmedier, som bliver stadig mere almindelige på forbrugerkreditmarkedet, og som omhandler beløb under den grænse på 200 EUR, som i dag ikke er omfattet af direktivet;

| 23. | understreger, at der på nuværende tidspunkt ikke er noget behov for revision af direktivet, men at der i stedet bør lægges vægt på at sikre, at direktivet gennemføres og håndhæves korrekt; |
| --- | --- |

23.

understreger, at der på nuværende tidspunkt ikke er noget behov for revision af direktivet, men at der i stedet bør lægges vægt på at sikre, at direktivet gennemføres og håndhæves korrekt;

| 24. | mener, at direktivets praktiske virkninger bør vurderes, før Kommissionen foreslår eventuelle nødvendige ændringer, med henblik på at fremme fuld og korrekt gennemførelse; opfordrer Kommissionen til at forelægge Europa-Parlamentet og Rådet en vurderingsrapport om direktivets gennemførelse og en fuldstændig vurdering af dets indvirkninger på forbrugerbeskyttelsen under hensyntagen til den finansielle krises konsekvenser og EU's nye retlige ramme for finansielle tjenesteydelser; |
| --- | --- |

24.

mener, at direktivets praktiske virkninger bør vurderes, før Kommissionen foreslår eventuelle nødvendige ændringer, med henblik på at fremme fuld og korrekt gennemførelse; opfordrer Kommissionen til at forelægge Europa-Parlamentet og Rådet en vurderingsrapport om direktivets gennemførelse og en fuldstændig vurdering af dets indvirkninger på forbrugerbeskyttelsen under hensyntagen til den finansielle krises konsekvenser og EU's nye retlige ramme for finansielle tjenesteydelser;

| 25. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

25.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.

---

| 16.12.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 419/5 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 419/5

---

P7_TA(2012)0419

Social investeringspagt

Europa-Parlamentets beslutning af 20. november 2012 om en social investeringspagt — som svar på krisen (2012/2003(INI))

(2015/C 419/02)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), særlig artikel 5, 6, 9, 147, 149, 151 og 153, |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), særlig artikel 5, 6, 9, 147, 149, 151 og 153,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 3. marts 2010 med titlen »Europa 2020: En strategi for intelligent, bæredygtig og inkluderende vækst« (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 3. marts 2010 med titlen »Europa 2020: En strategi for intelligent, bæredygtig og inkluderende vækst« (COM(2010)2020),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 23. november 2010 om en dagsorden for nye kvalifikationer og job: et europæisk bidrag til fuld beskæftigelse (COM(2010)0682) og til sin beslutning af 26. oktober 2011 herom (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 23. november 2010 om en dagsorden for nye kvalifikationer og job: et europæisk bidrag til fuld beskæftigelse (COM(2010)0682) og til sin beslutning af 26. oktober 2011 herom (1),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 23. november 2011 om den årlige vækstundersøgelse 2012 (COM(2011)0815), udkastet til den fælles rapport om beskæftigelsen, der er vedføjet som bilag hertil, og til sin beslutning af 15. februar 2012 om beskæftigelse og sociale aspekter i den årlige vækstundersøgelse 2012 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 23. november 2011 om den årlige vækstundersøgelse 2012 (COM(2011)0815), udkastet til den fælles rapport om beskæftigelsen, der er vedføjet som bilag hertil, og til sin beslutning af 15. februar 2012 om beskæftigelse og sociale aspekter i den årlige vækstundersøgelse 2012 (2),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 18. april 2012 om et opsving med høj beskæftigelse (COM(2012)0173), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 18. april 2012 om et opsving med høj beskæftigelse (COM(2012)0173),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 3. oktober 2008 vedrørende Kommissionens henstilling om aktiv integration af mennesker, der er udstødt fra arbejdsmarkedet (COM(2008)0639), og til sin beslutning herom af 6. maj 2009 (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 3. oktober 2008 vedrørende Kommissionens henstilling om aktiv integration af mennesker, der er udstødt fra arbejdsmarkedet (COM(2008)0639), og til sin beslutning herom af 6. maj 2009 (3),

| — | der henviser til Eurostat-undersøgelsen fra januar 2012 og Eurostats pressemeddelelse af 8. februar 2012 (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Eurostat-undersøgelsen fra januar 2012 og Eurostats pressemeddelelse af 8. februar 2012 (4),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse med titlen »Den europæiske platform mod fattigdom og social udstødelse: En europæisk ramme for social og territorial samhørighed« (COM(2010)0758), udtalelsen fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg herom (5) og til sin beslutning af 15. november 2011 herom (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse med titlen »Den europæiske platform mod fattigdom og social udstødelse: En europæisk ramme for social og territorial samhørighed« (COM(2010)0758), udtalelsen fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg herom (5) og til sin beslutning af 15. november 2011 herom (6),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse af 22. oktober 2008 om det europæiske år for bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse (2010) (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse af 22. oktober 2008 om det europæiske år for bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse (2010) (7),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 2. juli 2008 om den nye sociale dagsorden: Muligheder, adgang og solidaritet i det 21. århundredes Europa (COM(2008)0412) og til sin beslutning af 6. maj 2009 herom (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 2. juli 2008 om den nye sociale dagsorden: Muligheder, adgang og solidaritet i det 21. århundredes Europa (COM(2008)0412) og til sin beslutning af 6. maj 2009 herom (8),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse om de offentlige finansers langsigtede holdbarhed i forbindelse med økonomisk genopretning (COM(2009)0545) og til sin beslutning af 20. maj 2010 herom (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse om de offentlige finansers langsigtede holdbarhed i forbindelse med økonomisk genopretning (COM(2009)0545) og til sin beslutning af 20. maj 2010 herom (9),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 9. juni 2010 om et nyt afsæt for europæisk samarbejde om erhvervsuddannelse til støtte for Europa 2020-strategien (COM(2010)0296) og til sin beslutning af 8. juni 2011 herom (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 9. juni 2010 om et nyt afsæt for europæisk samarbejde om erhvervsuddannelse til støtte for Europa 2020-strategien (COM(2010)0296) og til sin beslutning af 8. juni 2011 herom (10),

| — | der henviser til sin beslutning af 25. oktober 2011 om mobilitet og integrering af personer med handicap og den europæiske handicapstrategi for 2010-2020 (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 25. oktober 2011 om mobilitet og integrering af personer med handicap og den europæiske handicapstrategi for 2010-2020 (11),

| — | der henviser til sin beslutning af 1. december 2011 om løsning af problemet med elever, der forlader skolen for tidligt (12), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 1. december 2011 om løsning af problemet med elever, der forlader skolen for tidligt (12),

| — | der henviser til Brüggekommunikéet om et styrket europæisk samarbejde inden for uddannelse for perioden 2011-2020, som blev vedtaget den 7. december 2010 (13), |
| --- | --- |

—

der henviser til Brüggekommunikéet om et styrket europæisk samarbejde inden for uddannelse for perioden 2011-2020, som blev vedtaget den 7. december 2010 (13),

| — | der henviser til arbejdsdokumentet fra Kommissionens tjenestegrene med titlen »Progress Towards the Common European Objectives in the Education and Training« (SEC(2011)0526), |
| --- | --- |

—

der henviser til arbejdsdokumentet fra Kommissionens tjenestegrene med titlen »Progress Towards the Common European Objectives in the Education and Training« (SEC(2011)0526),

| — | der henviser til sin beslutning af 6. juli 2010 om fremme af de unges adgang til arbejdsmarkedet, styrkelse af status for praktikanter og praktik- og lærlingeordninger (14), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 6. juli 2010 om fremme af de unges adgang til arbejdsmarkedet, styrkelse af status for praktikanter og praktik- og lærlingeordninger (14),

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådets forordning om et EU-program for social udvikling og innovation (COM(2011)0609), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådets forordning om et EU-program for social udvikling og innovation (COM(2011)0609),

| — | der henviser til de for nyligt vedtagne fem forordninger og et direktiv om økonomisk styring i EU (15), |
| --- | --- |

—

der henviser til de for nyligt vedtagne fem forordninger og et direktiv om økonomisk styring i EU (15),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 20. december 2011 om initiativet »Muligheder for unge« (COM(2011)0933), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 20. december 2011 om initiativet »Muligheder for unge« (COM(2011)0933),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 29. juni 2011 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2014-2020 (COM(2011)0398), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 29. juni 2011 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2014-2020 (COM(2011)0398),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender (A7-0263/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender (A7-0263/2012),

| A. | der henviser til, at den aktuelle økonomiske og finansielle krise vil få langvarige virkninger, ikke blot for den økonomiske vækst, men også på beskæftigelsen, fattigdomsniveauet og social udstødelse, besparelser i den offentlige sektor og kvantiteten og kvaliteten af sociale investeringer i Europa; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at den aktuelle økonomiske og finansielle krise vil få langvarige virkninger, ikke blot for den økonomiske vækst, men også på beskæftigelsen, fattigdomsniveauet og social udstødelse, besparelser i den offentlige sektor og kvantiteten og kvaliteten af sociale investeringer i Europa;

| B. | der henviser til, at den offentlige sektor i de seneste år har påtaget sig en stor gældsbyrde, og at hovedvægten i krisestyringen har ligget på at tilstræbe stabilitet i de offentlige finanser for at forhindre en uforholdsmæssigt stor gældssætning, hvilket har været nødvendigt at forsvare økonomien; der ligeledes henviser til, at spareforanstaltningerne og budgetkonsolideringen skal kombineres med en omfattende investeringsstrategi til fremme af bæredygtig vækst, beskæftigelse, social samhørighed og konkurrenceevnen samt med en social- og arbejdsmarkedsforvaltning, som sikrer et nøje tilsyn og en nøje kontrol med de beskæftigelsesmæssige og sociale mål i Europa 2020-strategien; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at den offentlige sektor i de seneste år har påtaget sig en stor gældsbyrde, og at hovedvægten i krisestyringen har ligget på at tilstræbe stabilitet i de offentlige finanser for at forhindre en uforholdsmæssigt stor gældssætning, hvilket har været nødvendigt at forsvare økonomien; der ligeledes henviser til, at spareforanstaltningerne og budgetkonsolideringen skal kombineres med en omfattende investeringsstrategi til fremme af bæredygtig vækst, beskæftigelse, social samhørighed og konkurrenceevnen samt med en social- og arbejdsmarkedsforvaltning, som sikrer et nøje tilsyn og en nøje kontrol med de beskæftigelsesmæssige og sociale mål i Europa 2020-strategien;

| C. | der henviser til, at Lissabon-strategien og den europæiske beskæftigelsesstrategi ikke har leveret de ønskede resultater, og til, at det er uvist, om Europa 2020-strategien vil lykkes, hvilket kræver et større engagement fra medlemsstaternes og EU-institutionernes side end hidtil med hensyn til tiltag, der fremmer konkurrenceevnen, væksten og beskæftigelsen; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Lissabon-strategien og den europæiske beskæftigelsesstrategi ikke har leveret de ønskede resultater, og til, at det er uvist, om Europa 2020-strategien vil lykkes, hvilket kræver et større engagement fra medlemsstaternes og EU-institutionernes side end hidtil med hensyn til tiltag, der fremmer konkurrenceevnen, væksten og beskæftigelsen;

| D. | der henviser til, at den for nylig offentliggjorte årlige vækstundersøgelse samt den fælles rapport om beskæftigelsen viste, at de fleste medlemsstater ikke i tilstrækkelig grad har gjort noget ved de sociale, beskæftigelsesmæssige og uddannelsesmæssige mål som følge af, at der endnu ikke er opnået tilstrækkelige skattemæssig konsolidering, hvilket stadig prioriteres; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at den for nylig offentliggjorte årlige vækstundersøgelse samt den fælles rapport om beskæftigelsen viste, at de fleste medlemsstater ikke i tilstrækkelig grad har gjort noget ved de sociale, beskæftigelsesmæssige og uddannelsesmæssige mål som følge af, at der endnu ikke er opnået tilstrækkelige skattemæssig konsolidering, hvilket stadig prioriteres;

| E. | der henviser til, at arbejdsløsheden steg fra 7,1 % i 2008 til over 10 % i januar 2012 i EU-27 med en tydelig forskel på Syd- og Nordeuropa, og at den især her ramt unge, lavtuddannede arbejdstagere og langtidsarbejdsløse, og til, at dette kombineret med den aldrende befolkning skaber en alvorlig risiko for tab af menneskelig kapital på lang sigt, hvilket kan få uigenkaldelig konsekvenser for arbejdsmarkedet og navnlig jobskabelsen, den økonomiske vækst, konkurrenceevnen, og den sociale samhørighed |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at arbejdsløsheden steg fra 7,1 % i 2008 til over 10 % i januar 2012 i EU-27 med en tydelig forskel på Syd- og Nordeuropa, og at den især her ramt unge, lavtuddannede arbejdstagere og langtidsarbejdsløse, og til, at dette kombineret med den aldrende befolkning skaber en alvorlig risiko for tab af menneskelig kapital på lang sigt, hvilket kan få uigenkaldelig konsekvenser for arbejdsmarkedet og navnlig jobskabelsen, den økonomiske vækst, konkurrenceevnen, og den sociale samhørighed

| F. | der henviser til, at 80 % af europæerne er i fare for at blive ramt af fattigdom, og at antallet af børn og voksne, der bor i arbejdsløse husstande, steg til næsten 10 % i 2010; der henviser til, at dette sammen med børnefattigdom, det stigende antal fattige arbejdstagere samt den høje ungdomsarbejdsløshed vil medføre en endnu større risiko for nedarvning af fattigdom og social udstødelse i fremtiden; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at 80 % af europæerne er i fare for at blive ramt af fattigdom, og at antallet af børn og voksne, der bor i arbejdsløse husstande, steg til næsten 10 % i 2010; der henviser til, at dette sammen med børnefattigdom, det stigende antal fattige arbejdstagere samt den høje ungdomsarbejdsløshed vil medføre en endnu større risiko for nedarvning af fattigdom og social udstødelse i fremtiden;

| G. | der henviser til, at fattigdomssatsen for personer på 16-24 år ligger på gennemsnitligt 21,6 % i 2011 i Europa, og at de unge har en større sandsynlighed for at blive ansat i usikre stillinger, som er tidsbegrænsede eller har form af deltidsarbejde, og ligeledes er mere udsat for arbejdsløshed; der henviser til, at der er sket en stærk stigning i antallet af usikre ansættelsesforhold de seneste år, og at arbejdsløsheden eksploderer i nogle lande; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at fattigdomssatsen for personer på 16-24 år ligger på gennemsnitligt 21,6 % i 2011 i Europa, og at de unge har en større sandsynlighed for at blive ansat i usikre stillinger, som er tidsbegrænsede eller har form af deltidsarbejde, og ligeledes er mere udsat for arbejdsløshed; der henviser til, at der er sket en stærk stigning i antallet af usikre ansættelsesforhold de seneste år, og at arbejdsløsheden eksploderer i nogle lande;

| H. | der henviser til, at resultaterne af den almene og faglige uddannelse i EU, delvist som følge af manglende investeringer, er utilstrækkelige til at opfylde arbejdsmarkedets behov og ikke lever op til de stigende kompetencekrav i de tilgængelige job og kravene i fremtidssektorer med høj beskæftigelse; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at resultaterne af den almene og faglige uddannelse i EU, delvist som følge af manglende investeringer, er utilstrækkelige til at opfylde arbejdsmarkedets behov og ikke lever op til de stigende kompetencekrav i de tilgængelige job og kravene i fremtidssektorer med høj beskæftigelse;

| I. | der henviser til, at presset på de sociale sikringsordninger er steget som følge af stigende udgifter, fald i de offentlige indtægter og krav om nedskæringer; der henviser til, at ringe økonomisk vækst, vedvarende høj langtidsarbejdsløshed, et stigende antal fattige arbejdstagere, omfanget af sort arbejde og en stigende ungdomsarbejdsløshed sandsynligvis yderligere vil forværre denne udviklingstendens; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at presset på de sociale sikringsordninger er steget som følge af stigende udgifter, fald i de offentlige indtægter og krav om nedskæringer; der henviser til, at ringe økonomisk vækst, vedvarende høj langtidsarbejdsløshed, et stigende antal fattige arbejdstagere, omfanget af sort arbejde og en stigende ungdomsarbejdsløshed sandsynligvis yderligere vil forværre denne udviklingstendens;

| J. | der henviser til, at målrettede sociale investeringer er vigtige for at sikre et passende beskæftigelsesniveau for både mænd og kvinder i fremtiden, stabilisere økonomien, styrke den menneskelige kapitals viden og færdigheder og øge EU's konkurrenceevne; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at målrettede sociale investeringer er vigtige for at sikre et passende beskæftigelsesniveau for både mænd og kvinder i fremtiden, stabilisere økonomien, styrke den menneskelige kapitals viden og færdigheder og øge EU's konkurrenceevne;

| K. | der henviser til, at små og mellemstore virksomheder har et vigtigt jobskabelsespotentiale og spiller en afgørende rolle i overgangen til en ny, bæredygtig økonomi; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at små og mellemstore virksomheder har et vigtigt jobskabelsespotentiale og spiller en afgørende rolle i overgangen til en ny, bæredygtig økonomi;

Ny tilgang til sociale investeringer i Europa

| 1. | minder om, at formålet med sociale investeringer, som er tilvejebringelse og anvendelse af kapital til at skabe socialt og økonomisk afkast, er at imødegå nye sociale risici og imødekomme uopfyldte behov og fokusere på offentlige politikker og investeringsstrategier for menneskelig kapital, som hjælper personer, familier og samfund med at tilpasse sig til og forberede sig på en række forandringer og håndtere overgangen til mere fleksible arbejdsmarkeder samt klare andre udfordringer som for eksempel udvikling af nye kompetencer til fremtidige sektorer med høj beskæftigelse; |
| --- | --- |

1.

minder om, at formålet med sociale investeringer, som er tilvejebringelse og anvendelse af kapital til at skabe socialt og økonomisk afkast, er at imødegå nye sociale risici og imødekomme uopfyldte behov og fokusere på offentlige politikker og investeringsstrategier for menneskelig kapital, som hjælper personer, familier og samfund med at tilpasse sig til og forberede sig på en række forandringer og håndtere overgangen til mere fleksible arbejdsmarkeder samt klare andre udfordringer som for eksempel udvikling af nye kompetencer til fremtidige sektorer med høj beskæftigelse;

| 2. | konstaterer, at alle offentlige tjenesteydelser på social- og sundhedsområdet og uddannelsesområdet og dertil knyttede ydelser købt af private tjenesteudbydere bl.a. kan betragtes som sociale investeringer, og minder om, at disse i henhold til traktaterne falder inde under medlemsstaternes kompetenceområde; |
| --- | --- |

2.

konstaterer, at alle offentlige tjenesteydelser på social- og sundhedsområdet og uddannelsesområdet og dertil knyttede ydelser købt af private tjenesteudbydere bl.a. kan betragtes som sociale investeringer, og minder om, at disse i henhold til traktaterne falder inde under medlemsstaternes kompetenceområde;

| 3. | understreger, at et af de vigtigste karakteristika ved sociale investeringer er deres evne til at forene sociale og økonomiske mål, og de derfor ikke kun bør behandles som udgifter, men hovedsageligt som investeringer med et dobbelt udbytte, der giver reelle afkast i fremtiden på betingelse af, at midlerne anvendes korrekt; |
| --- | --- |

3.

understreger, at et af de vigtigste karakteristika ved sociale investeringer er deres evne til at forene sociale og økonomiske mål, og de derfor ikke kun bør behandles som udgifter, men hovedsageligt som investeringer med et dobbelt udbytte, der giver reelle afkast i fremtiden på betingelse af, at midlerne anvendes korrekt;

| 4. | påpeger derfor, at målrettede sociale investeringer bør være et vigtigt led i EU's og medlemsstaternes økonomiske politik og beskæftigelsespolitik, og i deres reaktion på krisen, hvis de sociale mål og målene for beskæftigelse og uddannelse i Europa 2020-strategien skal opnås; |
| --- | --- |

4.

påpeger derfor, at målrettede sociale investeringer bør være et vigtigt led i EU's og medlemsstaternes økonomiske politik og beskæftigelsespolitik, og i deres reaktion på krisen, hvis de sociale mål og målene for beskæftigelse og uddannelse i Europa 2020-strategien skal opnås;

| 5. | mener, at fremme af og fokus på socialt iværksætteri og adgang til mikrofinansiering for sårbare grupper og for de personer, der befinder sig længst væk fra arbejdsmarkedet, spiller en afgørende rolle i forbindelse med sociale investeringer, idet de giver mulighed for skabelse af nye, bæredygtige arbejdspladser, hvilket ofte medfører blivende ændringer i de økonomiske cyklusser; |
| --- | --- |

5.

mener, at fremme af og fokus på socialt iværksætteri og adgang til mikrofinansiering for sårbare grupper og for de personer, der befinder sig længst væk fra arbejdsmarkedet, spiller en afgørende rolle i forbindelse med sociale investeringer, idet de giver mulighed for skabelse af nye, bæredygtige arbejdspladser, hvilket ofte medfører blivende ændringer i de økonomiske cyklusser;

| 6. | påpeger, at krisen nødvendiggør en modernisering af den europæiske sociale model og nytænkning inden for de nationale socialpolitikker samt en overgang fra velfærdsstater, som hovedsageligt retter op på skader, der skyldes markedssvigt, til »aktiverende velfærdsstater«, som investerer i mennesker og giver borgerne instrumenter og incitamenter, med henblik på at skabe beskæftigelse og vækst og forhindre sociale skævheder; påpeger, at krisen har øget behovet for at investere i socialt iværksætteri; |
| --- | --- |

6.

påpeger, at krisen nødvendiggør en modernisering af den europæiske sociale model og nytænkning inden for de nationale socialpolitikker samt en overgang fra velfærdsstater, som hovedsageligt retter op på skader, der skyldes markedssvigt, til »aktiverende velfærdsstater«, som investerer i mennesker og giver borgerne instrumenter og incitamenter, med henblik på at skabe beskæftigelse og vækst og forhindre sociale skævheder; påpeger, at krisen har øget behovet for at investere i socialt iværksætteri;

Aktiverende velfærdsstater

| 7. | opfordrer i denne forbindelse medlemsstaterne og Kommissionen til at sikre en balance mellem foranstaltninger, der imødegår de umiddelbare problemer som følge af krisen, og mellem- og langsigtede foranstaltninger, og til især at prioritere aktiviteter, som har til formål at






  a) | hjælpe de arbejdsløse med at vende tilbage til arbejdsmarkedet ved at skabe et innovativt og dynamisk miljø og ved at tilbyde skræddersyede løsninger og den nødvendige uddannelse; hjælpe folk på vej ind på arbejdsmarkedet med at finde arbejde og skabe forudsætninger for en mere flydende overgang fra uddannelse til arbejdsliv |
| --- | --- | --- |

7.

opfordrer i denne forbindelse medlemsstaterne og Kommissionen til at sikre en balance mellem foranstaltninger, der imødegår de umiddelbare problemer som følge af krisen, og mellem- og langsigtede foranstaltninger, og til især at prioritere aktiviteter, som har til formål at

a)

hjælpe de arbejdsløse med at vende tilbage til arbejdsmarkedet ved at skabe et innovativt og dynamisk miljø og ved at tilbyde skræddersyede løsninger og den nødvendige uddannelse; hjælpe folk på vej ind på arbejdsmarkedet med at finde arbejde og skabe forudsætninger for en mere flydende overgang fra uddannelse til arbejdsliv

| b) | bekæmpe ungdomsarbejdsløshed og muliggøre en varig integration af unge i erhvervslivet, herunder unge, som hverken har arbejde, skoleuddannelse eller faglige kompetencer |
| --- | --- |

b)

bekæmpe ungdomsarbejdsløshed og muliggøre en varig integration af unge i erhvervslivet, herunder unge, som hverken har arbejde, skoleuddannelse eller faglige kompetencer

| c) | styrke den økonomiske vækst med henblik på at skabe gode bæredygtige arbejdspladser for både mænd og kvinder, navnlig i små og mellemstore virksomheder; forbedre produktiviteten og fordelingen af arbejdet |
| --- | --- |

c)

styrke den økonomiske vækst med henblik på at skabe gode bæredygtige arbejdspladser for både mænd og kvinder, navnlig i små og mellemstore virksomheder; forbedre produktiviteten og fordelingen af arbejdet

| d) | forbedre arbejdstrivslen og minimere årsager til at forlade arbejdslivet, såsom arbejdsulykker, mobning på arbejdspladsen samt andre former for dårlige arbejdsforhold |
| --- | --- |

d)

forbedre arbejdstrivslen og minimere årsager til at forlade arbejdslivet, såsom arbejdsulykker, mobning på arbejdspladsen samt andre former for dårlige arbejdsforhold

| e) | investere i livslang almen og faglig uddannelse for alle aldersgrupper med særlig vægt på førskoleundervisning og adgang til videregående uddannelser, fremme samarbejdet mellem erhvervssektorerne og skolerne, tilbyde praktisk uddannelse og særlig uddannelse i sektorer, hvor der er mangel på arbejdskraft, samt fremme den faglige uddannelse generelt |
| --- | --- |

e)

investere i livslang almen og faglig uddannelse for alle aldersgrupper med særlig vægt på førskoleundervisning og adgang til videregående uddannelser, fremme samarbejdet mellem erhvervssektorerne og skolerne, tilbyde praktisk uddannelse og særlig uddannelse i sektorer, hvor der er mangel på arbejdskraft, samt fremme den faglige uddannelse generelt

| f) | investere i innovation ved at støtte fremstilling af innovative produkter og tjenesteydelser, navnlig i forbindelse med klimaforandringer, energieffektivitet og befolkningens sundhed og aldring |
| --- | --- |

f)

investere i innovation ved at støtte fremstilling af innovative produkter og tjenesteydelser, navnlig i forbindelse med klimaforandringer, energieffektivitet og befolkningens sundhed og aldring

| g) | fjerne årsagerne til kønsopdeling på arbejdsmarkedet |
| --- | --- |

g)

fjerne årsagerne til kønsopdeling på arbejdsmarkedet

| h) | styrke balancen mellem fleksibilitet og sikkerhed i ansættelsesforhold for at fremme beskæftigelsen og bidrage til at forene familie- og arbejdslivet |
| --- | --- |

h)

styrke balancen mellem fleksibilitet og sikkerhed i ansættelsesforhold for at fremme beskæftigelsen og bidrage til at forene familie- og arbejdslivet

| i) | tilpasse pensionsordningerne til de ændrede økonomiske og demografiske vilkår, gennemføre de nødvendige reformer, hvor der tages hensyn til deres bæredygtighed og pålidelighed og gennemføres en nedskæring i antallet af modtagere ved at skabe forudsætninger for, at det bliver muligt at arbejde længere på frivillig basis f.eks. i form af bedre sikkerheds- og sundhedsvilkår, forskellige tilskyndelser og fleksible ansættelsesmodeller, og fremme af beskæftigelse for alle aldersgrupper |
| --- | --- |

i)

tilpasse pensionsordningerne til de ændrede økonomiske og demografiske vilkår, gennemføre de nødvendige reformer, hvor der tages hensyn til deres bæredygtighed og pålidelighed og gennemføres en nedskæring i antallet af modtagere ved at skabe forudsætninger for, at det bliver muligt at arbejde længere på frivillig basis f.eks. i form af bedre sikkerheds- og sundhedsvilkår, forskellige tilskyndelser og fleksible ansættelsesmodeller, og fremme af beskæftigelse for alle aldersgrupper

| j) | bekæmpe fattigdom og forhindre udelukkelse fra social- og sundhedsordningerne ved især at lægge vægt på forebyggende og proaktivt arbejde; |
| --- | --- |

j)

bekæmpe fattigdom og forhindre udelukkelse fra social- og sundhedsordningerne ved især at lægge vægt på forebyggende og proaktivt arbejde;

| 8. | opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at tage skridt til at udvikle vækst- og beskæftigelsesfremmende politikker (bl.a. effektiv støtte til små og mellemstore virksomheder, og mere effektive, målrettede og aktiverende beskæftigelsespolitikker og sociale sikringsordninger), at indføre livslang læring, særlig uddannelse i tilknytning til sektorer, hvor der hersker arbejdskraftmangel, og behovene på regionale og lokale jobmarkeder samt omskoling for at sikre de langtidslediges beskæftigelsesmuligheder, at fremme livslang videreuddannelse, faglig uddannelse, praktisk uddannelse og betalte praktikophold med særlig vægt på unge arbejdsløse og lavtuddannede arbejdstagere og at tilstræbe, at det bliver muligt for arbejdstagere i fuldtidsbeskæftigelse af leve af deres arbejde; |
| --- | --- |

8.

opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at tage skridt til at udvikle vækst- og beskæftigelsesfremmende politikker (bl.a. effektiv støtte til små og mellemstore virksomheder, og mere effektive, målrettede og aktiverende beskæftigelsespolitikker og sociale sikringsordninger), at indføre livslang læring, særlig uddannelse i tilknytning til sektorer, hvor der hersker arbejdskraftmangel, og behovene på regionale og lokale jobmarkeder samt omskoling for at sikre de langtidslediges beskæftigelsesmuligheder, at fremme livslang videreuddannelse, faglig uddannelse, praktisk uddannelse og betalte praktikophold med særlig vægt på unge arbejdsløse og lavtuddannede arbejdstagere og at tilstræbe, at det bliver muligt for arbejdstagere i fuldtidsbeskæftigelse af leve af deres arbejde;

| 9. | insisterer på, at ungdomsarbejdsløshed skal have en central plads i den sociale investeringsstrategi; opfordrer medlemsstaterne til at fremlægge ambitiøse strategier med henblik på at undgå, at man mister en generation, og til at lette de unges adgang til arbejdsmarkedet;






  a) | ved at udvikle partnerskaber mellem skoler, faglige uddannelsescentre og det lokale eller regionale erhvervsliv |
| --- | --- | --- |

9.

insisterer på, at ungdomsarbejdsløshed skal have en central plads i den sociale investeringsstrategi; opfordrer medlemsstaterne til at fremlægge ambitiøse strategier med henblik på at undgå, at man mister en generation, og til at lette de unges adgang til arbejdsmarkedet;

a)

ved at udvikle partnerskaber mellem skoler, faglige uddannelsescentre og det lokale eller regionale erhvervsliv

| b) | ved at gennemføre faglig uddannelse og ungdomspraktikprogrammer af høj kvalitet, faglige uddannelsesprogrammer i samarbejde med virksomhederne og sponsorordninger med seniormedarbejder med henblik på at interessere og uddanne de unge på jobbet |
| --- | --- |

b)

ved at gennemføre faglig uddannelse og ungdomspraktikprogrammer af høj kvalitet, faglige uddannelsesprogrammer i samarbejde med virksomhederne og sponsorordninger med seniormedarbejder med henblik på at interessere og uddanne de unge på jobbet

| c) | ved at fremme iværksættervirksomhed og en europæisk ungdomsgaranti og ved at tilskynde til ansættelse af under universitetskandidater |
| --- | --- |

c)

ved at fremme iværksættervirksomhed og en europæisk ungdomsgaranti og ved at tilskynde til ansættelse af under universitetskandidater

| d) | ved at sikre en bedre overgang fra uddannelse til arbejde og ved at fremme europæisk og regional mobilitet; |
| --- | --- |

d)

ved at sikre en bedre overgang fra uddannelse til arbejde og ved at fremme europæisk og regional mobilitet;

| 10. | understreger også det personlige ansvar, idet den enkelte også skal overveje, hvad han eller hun kan gøre for at sikre sig en plads på vinderholdet i talentræset; |
| --- | --- |

10.

understreger også det personlige ansvar, idet den enkelte også skal overveje, hvad han eller hun kan gøre for at sikre sig en plads på vinderholdet i talentræset;

| 11. | opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at træffe enhver mulig foranstaltning for at forbedre alle niveauer af uddannelsessystemerne ved at lægge stor vægt på en strategi for udvikling i den tidlige barndom, skabe et inklusivt skoleklima, forebygge skolefrafald, forbedre uddannelsen på sekundærtrinnet og indføre vejledning og rådgivning, give de studerende bedre betingelser for at blive optaget på videregående uddannelser eller få direkte adgang til arbejdsmarkedet, udvikle instrumenter, som bedre kan forudse de fremtidige kompetencebehov, og som kan styrke samarbejdet mellem uddannelsesinstitutioner, virksomheder og arbejdsformidlinger og ved at styrke anerkendelsen af erhvervskvalifikationer samt udvikle nationale referencerammer for kvalifikationer; |
| --- | --- |

11.

opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at træffe enhver mulig foranstaltning for at forbedre alle niveauer af uddannelsessystemerne ved at lægge stor vægt på en strategi for udvikling i den tidlige barndom, skabe et inklusivt skoleklima, forebygge skolefrafald, forbedre uddannelsen på sekundærtrinnet og indføre vejledning og rådgivning, give de studerende bedre betingelser for at blive optaget på videregående uddannelser eller få direkte adgang til arbejdsmarkedet, udvikle instrumenter, som bedre kan forudse de fremtidige kompetencebehov, og som kan styrke samarbejdet mellem uddannelsesinstitutioner, virksomheder og arbejdsformidlinger og ved at styrke anerkendelsen af erhvervskvalifikationer samt udvikle nationale referencerammer for kvalifikationer;

| 12. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre en god balance mellem sikkerhed og fleksibilitet på arbejdsmarkedet f.eks. gennem en omfattende iværksættelse af flexicurity-principperne og til at finde en løsning på opdelingen af arbejdsmarkedet ved både at sørge for tilstrækkelig social sikring for mennesker i overgangsperioder eller i midlertidig ansættelse eller på deltid, og adgang til oplæring, karriereudvikling og fuldtidsarbejde; opfordrer medlemsstaterne til at investere i tjenester som f.eks. fuldtidsbørnepasning og -skoler samt ældrepleje, der medvirker til at fremme ligestilling mellem kønnene, skabe en bedre balance mellem arbejdsliv og privatliv og rammer, som gør det muligt at indtræde eller genindtræde på arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

12.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre en god balance mellem sikkerhed og fleksibilitet på arbejdsmarkedet f.eks. gennem en omfattende iværksættelse af flexicurity-principperne og til at finde en løsning på opdelingen af arbejdsmarkedet ved både at sørge for tilstrækkelig social sikring for mennesker i overgangsperioder eller i midlertidig ansættelse eller på deltid, og adgang til oplæring, karriereudvikling og fuldtidsarbejde; opfordrer medlemsstaterne til at investere i tjenester som f.eks. fuldtidsbørnepasning og -skoler samt ældrepleje, der medvirker til at fremme ligestilling mellem kønnene, skabe en bedre balance mellem arbejdsliv og privatliv og rammer, som gør det muligt at indtræde eller genindtræde på arbejdsmarkedet;

| 13. | opfordrer de medlemsstater, som endnu ikke har gjort det, til at iværksætte de nødvendige reformer med henblik på at forbedre pensionssystemernes bæredygtighed, pålidelighed og inklusivitet og til at mindske ældrebyrden for at opretholde en tilstrækkelig arbejdsstyrke og til at kombinere dette med en konstant forbedring af arbejdsforholdene og gennemførelse af ordninger med livslang læring, som vil muliggøre et sundere og længere arbejdsliv; |
| --- | --- |

13.

opfordrer de medlemsstater, som endnu ikke har gjort det, til at iværksætte de nødvendige reformer med henblik på at forbedre pensionssystemernes bæredygtighed, pålidelighed og inklusivitet og til at mindske ældrebyrden for at opretholde en tilstrækkelig arbejdsstyrke og til at kombinere dette med en konstant forbedring af arbejdsforholdene og gennemførelse af ordninger med livslang læring, som vil muliggøre et sundere og længere arbejdsliv;

Bedre styring gennem den sociale investeringspagt

| 14. | opfordrer medlemsstaterne til at gøre en større indsats for at integrere sociale investeringer i deres mellem- og langsigtede budgetmål samt i deres nationale reformprogrammer; opfordrer Det Europæiske Råd og Kommissionen til at føre bedre tilsyn med virkeliggørelsen af målene for beskæftigelse og de sociale mål i Europa 2020-strategien; |
| --- | --- |

14.

opfordrer medlemsstaterne til at gøre en større indsats for at integrere sociale investeringer i deres mellem- og langsigtede budgetmål samt i deres nationale reformprogrammer; opfordrer Det Europæiske Råd og Kommissionen til at føre bedre tilsyn med virkeliggørelsen af målene for beskæftigelse og de sociale mål i Europa 2020-strategien;

| 15. | påpeger, at det nyudviklede system for makroøkonomisk og budgetmæssig overvågning i EU for at sikre en korrekt gennemførelse af målene for beskæftigelse og de sociale mål skal suppleres med en øget overvågning af beskæftigelses- og socialpolitikken; opfordrer derfor Kommissionen til at overveje at udvikle en resultattavle med fælles indikatorer for sociale investeringer for at overvåge fremskridtene i medlemsstaterne og på EU-plan på dette område og fremme virksomhedernes og især SMV'ernes sociale ansvar ved at skabe et europæisk social- og arbejdsmarkedsmærke; |
| --- | --- |

15.

påpeger, at det nyudviklede system for makroøkonomisk og budgetmæssig overvågning i EU for at sikre en korrekt gennemførelse af målene for beskæftigelse og de sociale mål skal suppleres med en øget overvågning af beskæftigelses- og socialpolitikken; opfordrer derfor Kommissionen til at overveje at udvikle en resultattavle med fælles indikatorer for sociale investeringer for at overvåge fremskridtene i medlemsstaterne og på EU-plan på dette område og fremme virksomhedernes og især SMV'ernes sociale ansvar ved at skabe et europæisk social- og arbejdsmarkedsmærke;

| 16. | opfordrer medlemsstaterne til at overveje at undertegne en »social investeringspagt«, som ville skabe en forstærket kontrolmekanisme med henblik på at styrke indsatsen for at opfylde de sociale mål og målene for beskæftigelse og uddannelse i Europa 2020-strategien; denne sociale investeringsplan, f.eks. europluspagten, kunne indeholde en liste over specifikke foranstaltninger i form af sociale investeringer, som skal træffes af medlemsstater inden for en given tidsramme for at nå sociale mål og målene for beskæftigelse og uddannelse i overensstemmelse med den årlige vækstundersøgelse og de nationale reformprogrammer; påpeger, at dette bør være underlagt rammen for regelmæssig overvågning med en vigtig rolle for Kommissionen og Europa-Parlamentet og med inddragelse af alle relevante sammensætninger af Rådet; |
| --- | --- |

16.

opfordrer medlemsstaterne til at overveje at undertegne en »social investeringspagt«, som ville skabe en forstærket kontrolmekanisme med henblik på at styrke indsatsen for at opfylde de sociale mål og målene for beskæftigelse og uddannelse i Europa 2020-strategien; denne sociale investeringsplan, f.eks. europluspagten, kunne indeholde en liste over specifikke foranstaltninger i form af sociale investeringer, som skal træffes af medlemsstater inden for en given tidsramme for at nå sociale mål og målene for beskæftigelse og uddannelse i overensstemmelse med den årlige vækstundersøgelse og de nationale reformprogrammer; påpeger, at dette bør være underlagt rammen for regelmæssig overvågning med en vigtig rolle for Kommissionen og Europa-Parlamentet og med inddragelse af alle relevante sammensætninger af Rådet;

| 17. | opfordrer Kommissionen til at træffe enhver mulig foranstaltning for at tilskynde og hjælpe medlemsstaterne til at undertegne den sociale investeringspagt og til at indføre evaluering af de sociale mål og målene for beskæftigelse og uddannelse i det europæiske semester 2013; |
| --- | --- |

17.

opfordrer Kommissionen til at træffe enhver mulig foranstaltning for at tilskynde og hjælpe medlemsstaterne til at undertegne den sociale investeringspagt og til at indføre evaluering af de sociale mål og målene for beskæftigelse og uddannelse i det europæiske semester 2013;

| 18. | opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at den flerårige finansielle ramme for 2014-2020 indeholder tilstrækkelige bevillinger til at fremme og understøtte sociale investeringer i Europa, og at den tilgængelige finansiering kan anvendes på en rationel og effektiv måde samt til at sikre, at strukturfondene, særlig Den Europæiske Socialfond, kan yde støtte til sociale investeringer, idet det sikres, at dens prioriteter afspejler de enkelte medlemsstaters særlige behov; opfordrer Kommissionen til, når den finder det hensigtsmæssigt, at stille andre mulige finansieringskilder til rådighed for medlemsstaterne til sociale investeringer; |
| --- | --- |

18.

opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at den flerårige finansielle ramme for 2014-2020 indeholder tilstrækkelige bevillinger til at fremme og understøtte sociale investeringer i Europa, og at den tilgængelige finansiering kan anvendes på en rationel og effektiv måde samt til at sikre, at strukturfondene, særlig Den Europæiske Socialfond, kan yde støtte til sociale investeringer, idet det sikres, at dens prioriteter afspejler de enkelte medlemsstaters særlige behov; opfordrer Kommissionen til, når den finder det hensigtsmæssigt, at stille andre mulige finansieringskilder til rådighed for medlemsstaterne til sociale investeringer;

o

o o

| 19. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen og til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

19.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen og til medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0466.

(2)  Vedtagne tekster, P7_TA(2012)0047.

(3)  EUT C 212 E af 5.8.2010, s. 23.

(4)  Pressemeddelelse fra Eurostat 21/2012, s. 1.

(5)  EUT C 248 af 25.8.2011, s. 130.

(6)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0495.

(7)  EUT L 298 af 7.11.2008, s. 20.

(8)  EUT C 212 E af 5.8.2010, s. 11.

(9)  EUT C 161 E af 31.5.2011, s. 112.

(10)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0263.

(11)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0453.

(12)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0531.

(13)  IP/10/1673.

(14)  EUT C 351 E af 2.12.2011, s. 29.

(15)  EUT L 306 af 23.11.2011.

---

| 16.12.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 419/10 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 419/10

---

P7_TA(2012)0420

Oplysningskampagner og salgsfremstød til fordel for landbrugsprodukter

Europa-Parlamentets beslutning af 20. november 2012 om oplysningskampagner og salgsfremstød til fordel for landbrugsprodukter: hvilken strategi for at fremme smagfulde produkter fra Europa (2012/2077(INI))

(2015/C 419/03)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sin beslutning af 7. september 2010 om rimelige indkomster for landbrugere: En bedre fungerende fødevareforsyningskæde i Europa (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 7. september 2010 om rimelige indkomster for landbrugere: En bedre fungerende fødevareforsyningskæde i Europa (1),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse om oplysningskampagner og salgsfremstød til fordel for landbrugsprodukterne: en strategi af stor europæisk merværdi til fremme af smagfulde produkter fra Europa (COM(2012)0148), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse om oplysningskampagner og salgsfremstød til fordel for landbrugsprodukterne: en strategi af stor europæisk merværdi til fremme af smagfulde produkter fra Europa (COM(2012)0148),

| — | der henviser til Kommissionens grønbog om salgsfremstød og oplysningskampagner for landbrugsprodukter: en strategi af stor europæisk merværdi til fremme af smagfulde produkter fra Europa (COM(2011)0436), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens grønbog om salgsfremstød og oplysningskampagner for landbrugsprodukter: en strategi af stor europæisk merværdi til fremme af smagfulde produkter fra Europa (COM(2011)0436),

| — | der henviser til ordningen for horisontale salgsfremstød som fastlagt i Rådets forordning (EF) nr. 3/2008 af 17. december 2007 (2) og gennemførelsesforordningen hertil, Kommissionens forordning (EF) nr. 501/2008 af 5. juni 2008 (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til ordningen for horisontale salgsfremstød som fastlagt i Rådets forordning (EF) nr. 3/2008 af 17. december 2007 (2) og gennemførelsesforordningen hertil, Kommissionens forordning (EF) nr. 501/2008 af 5. juni 2008 (3),

| — | der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (4),

| — | der henviser til undersøgelsen fra 2011 med titlen »Evaluation of Promotion and Information Actions for Agricultural Products« (5), som blev foretaget på Kommissionens vegne, |
| --- | --- |

—

der henviser til undersøgelsen fra 2011 med titlen »Evaluation of Promotion and Information Actions for Agricultural Products« (5), som blev foretaget på Kommissionens vegne,

| — | der henviser til Kommissionens rapport om anvendelsen af Rådets forordning (EF) nr. 3/2008 om oplysningskampagner og salgsfremstød for landbrugsprodukter på det indre marked og i tredjelande (SEC(2010)1434), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens rapport om anvendelsen af Rådets forordning (EF) nr. 3/2008 om oplysningskampagner og salgsfremstød for landbrugsprodukter på det indre marked og i tredjelande (SEC(2010)1434),

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 15. og 16. december 2011 om den fremtidige salgsfremmepolitik for landbrugsprodukter, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 15. og 16. december 2011 om den fremtidige salgsfremmepolitik for landbrugsprodukter,

| — | der henviser til Kommissionens lovgivningsmæssige forslag om reform af den fælles landbrugspolitik forelagt den 12. oktober 2011 (COM(2011)0625/3, COM(2011)0627/3, COM(2011)0628/3, COM(2011)0629, COM(2011)0630/3, COM(2011)0631/3) og til forslaget til forordning om en fusionsmarkedsordning, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens lovgivningsmæssige forslag om reform af den fælles landbrugspolitik forelagt den 12. oktober 2011 (COM(2011)0625/3, COM(2011)0627/3, COM(2011)0628/3, COM(2011)0629, COM(2011)0630/3, COM(2011)0631/3) og til forslaget til forordning om en fusionsmarkedsordning,

| — | der henviser til Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Kommissionens meddelelse om oplysningskampagner og salgsfremstød til fordel for landbrugsprodukter: en strategi af stor europæisk merværdi til fremme af smagfulde produkter fra Europa (NAT/560), |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Kommissionens meddelelse om oplysningskampagner og salgsfremstød til fordel for landbrugsprodukter: en strategi af stor europæisk merværdi til fremme af smagfulde produkter fra Europa (NAT/560),

| — | der henviser til Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om grønbogen om salgsfremstød og oplysningskampagner for landbrugsprodukter: en strategi af stor europæisk merværdi til fremme af smagfulde produkter fra Europa (NAT/525) (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om grønbogen om salgsfremstød og oplysningskampagner for landbrugsprodukter: en strategi af stor europæisk merværdi til fremme af smagfulde produkter fra Europa (NAT/525) (6),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter (A7-0286/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter (A7-0286/2012),

| A. | der henviser til, at Kommissionen i marts 2012 offentliggjorde en meddelelse om oplysningskampagner og salgsfremstød, som forventes at blive efterfulgt af lovgivningsmæssige forslag ved årets udgang; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Kommissionen i marts 2012 offentliggjorde en meddelelse om oplysningskampagner og salgsfremstød, som forventes at blive efterfulgt af lovgivningsmæssige forslag ved årets udgang;

| B. | der henviser til, at landbrugsfødevaresektoren har potentiale til at kunne udvikle sig til en stærk og dynamisk sektor med økonomisk vækst og innovation på tværs af medlemsstaterne, navnlig i landdistrikterne og på regionalt plan, og til på denne måde at øge landbrugsindkomsterne og skabe beskæftigelse og vækst; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at landbrugsfødevaresektoren har potentiale til at kunne udvikle sig til en stærk og dynamisk sektor med økonomisk vækst og innovation på tværs af medlemsstaterne, navnlig i landdistrikterne og på regionalt plan, og til på denne måde at øge landbrugsindkomsterne og skabe beskæftigelse og vækst;

| C. | der henviser til, at oplysningskampagner og salgsfremstød blev indført i 1980'erne med det formål at absorbere landbrugsoverskud og senere også blev brugt som et instrument til at håndtere kriser i fødevareindustrien såsom udbruddet af bovin spongiform encephalopati (BSE) — bedre kendt som »kogalskab« — i 1996 og skandalen med dioxin i æg i 1999; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at oplysningskampagner og salgsfremstød blev indført i 1980'erne med det formål at absorbere landbrugsoverskud og senere også blev brugt som et instrument til at håndtere kriser i fødevareindustrien såsom udbruddet af bovin spongiform encephalopati (BSE) — bedre kendt som »kogalskab« — i 1996 og skandalen med dioxin i æg i 1999;

| D. | der henviser til, at der nu er behov for, at oplysningskampagner og salgsfremstød kommer til at spille en større og mere konstant rolle, og at de medvirker til at gøre produkter mere rentable, skaber større konkurrencemæssig lighed på eksterne markeder og giver forbrugerne flere og bedre oplysninger; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at der nu er behov for, at oplysningskampagner og salgsfremstød kommer til at spille en større og mere konstant rolle, og at de medvirker til at gøre produkter mere rentable, skaber større konkurrencemæssig lighed på eksterne markeder og giver forbrugerne flere og bedre oplysninger;

| E. | der henviser til, at disse former for støtte i dag finansieres i henhold til forordning (EF) nr. 3/2008, der kaldes »ordningen for horisontale salgsfremstød«, og til, at det i en evaluering af salgsfremstødspolitikkerne foretaget i 2011 på vegne af Kommissionen konkluderedes, at EU mangler en konsekvent og omfattende strategi for oplysningskampagner og salgsfremstød; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at disse former for støtte i dag finansieres i henhold til forordning (EF) nr. 3/2008, der kaldes »ordningen for horisontale salgsfremstød«, og til, at det i en evaluering af salgsfremstødspolitikkerne foretaget i 2011 på vegne af Kommissionen konkluderedes, at EU mangler en konsekvent og omfattende strategi for oplysningskampagner og salgsfremstød;

| F. | der henviser til, at Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen), der i øjeblikket revideres som led i reformprocessen for den fælles landbrugspolitik, giver mulighed for støtte til særlige salgsfremmende foranstaltninger for vin-, frugt- og grønsagssektoren som led i bredere programmer; salgsfremmende foranstaltninger for produkter, der indgår i ordninger for fødevarekvalitet, finansieres i dag inden for rammerne af landdistriktsudviklingspolitikken; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen), der i øjeblikket revideres som led i reformprocessen for den fælles landbrugspolitik, giver mulighed for støtte til særlige salgsfremmende foranstaltninger for vin-, frugt- og grønsagssektoren som led i bredere programmer; salgsfremmende foranstaltninger for produkter, der indgår i ordninger for fødevarekvalitet, finansieres i dag inden for rammerne af landdistriktsudviklingspolitikken;

| G. | der henviser til, at vinforbruget i EU er konstant faldende, og at der ikke findes europæiske foranstaltninger til interne salgsfremstød for dette produkt; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at vinforbruget i EU er konstant faldende, og at der ikke findes europæiske foranstaltninger til interne salgsfremstød for dette produkt;

| H. | der henviser til, at udgifterne til ordningen for horisontale salgsfremstød på 2012-budgettet beløber sig til ca. 56 mio. EUR svarende til omkring 0,1 % af de samlede udgifter til den fælles landbrugspolitik; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at udgifterne til ordningen for horisontale salgsfremstød på 2012-budgettet beløber sig til ca. 56 mio. EUR svarende til omkring 0,1 % af de samlede udgifter til den fælles landbrugspolitik;

| I. | der henviser til, at der ved budgetlægningen også bør tages hensyn til informations- og salgsfremstødspolitikkens seneste målsætninger, og at disse målsætninger ikke blot sigter mod at genoprette forbrugernes tillid efter kriser, men også mod at gøre produkterne mere rentable, skabe større konkurrencemæssig lighed på eksterne markeder og give forbrugerne flere og bedre oplysninger; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at der ved budgetlægningen også bør tages hensyn til informations- og salgsfremstødspolitikkens seneste målsætninger, og at disse målsætninger ikke blot sigter mod at genoprette forbrugernes tillid efter kriser, men også mod at gøre produkterne mere rentable, skabe større konkurrencemæssig lighed på eksterne markeder og give forbrugerne flere og bedre oplysninger;

| J. | der henviser til, at udgifterne til alle andre former for oplysningskampagner og salgsfremstød inden for rammerne af den fælles landbrugspolitik, navnlig inden for rammerne af fusionsmarkedsordningen og landdistriktsudviklingspolitikken, er sat til mellem 400 og 500 mio. EUR om året, hvilket stadig er under 1 % af de samlede udgifter til den fælles landbrugspolitik og tydeligvis ikke er nok, navnlig når det gælder om at fremme europæiske produkters konkurrencedygtighed på verdensmarkedet; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at udgifterne til alle andre former for oplysningskampagner og salgsfremstød inden for rammerne af den fælles landbrugspolitik, navnlig inden for rammerne af fusionsmarkedsordningen og landdistriktsudviklingspolitikken, er sat til mellem 400 og 500 mio. EUR om året, hvilket stadig er under 1 % af de samlede udgifter til den fælles landbrugspolitik og tydeligvis ikke er nok, navnlig når det gælder om at fremme europæiske produkters konkurrencedygtighed på verdensmarkedet;

| K. | der henviser til, at en af EU’s styrker inden for fødevareproduktion er EU-produkternes diversitet og særegenhed, som er knyttet til de forskellige geografiske områder og forskellige traditionelle produktionsmetoder og giver unikke smagsoplevelser med den variation og ægthed, som forbrugerne i stigende grad efterspørger, både i og uden for EU; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at en af EU’s styrker inden for fødevareproduktion er EU-produkternes diversitet og særegenhed, som er knyttet til de forskellige geografiske områder og forskellige traditionelle produktionsmetoder og giver unikke smagsoplevelser med den variation og ægthed, som forbrugerne i stigende grad efterspørger, både i og uden for EU;

| L. | der henviser til, at EU’s politik for salgsfremstød er et vigtigt redskab for den fælles landbrugspolitik, som kan bidrage til at fremme landbrugs- og fødevaresektorernes konkurrenceevne og langsigtede levedygtighed; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at EU’s politik for salgsfremstød er et vigtigt redskab for den fælles landbrugspolitik, som kan bidrage til at fremme landbrugs- og fødevaresektorernes konkurrenceevne og langsigtede levedygtighed;

| M. | der henviser til, at EU for nylig har offentliggjort en liste over godkendte ernærings- og sundhedsanprisninger, der træder i kraft i december 2012 og således sætter en stopper for mange års usikkerhed for fødevareindustrien og tilvejebringer vigtige markedsføringsredskaber, der er afgørende for at tiltrække forbrugernes opmærksomhed og sætte dem i stand til at træffe mere kvalificerede valg; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at EU for nylig har offentliggjort en liste over godkendte ernærings- og sundhedsanprisninger, der træder i kraft i december 2012 og således sætter en stopper for mange års usikkerhed for fødevareindustrien og tilvejebringer vigtige markedsføringsredskaber, der er afgørende for at tiltrække forbrugernes opmærksomhed og sætte dem i stand til at træffe mere kvalificerede valg;

| N. | der henviser til, at EU’s landbrugs- og fødevaresektor kan blive mere konkurrencedygtig på globalt plan, hvis den kan fremme europæisk fødevarediversitet og den europæiske produktionsmodel, som er underlagt høje standarder med hensyn til kvalitet, sikkerhed, dyrevelfærd, miljømæssig bæredygtighed osv., og dermed tilskynde andre landbrugsmagter til at indføre denne model med henblik på at skabe retfærdige produktions- og konkurrencevilkår; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at EU’s landbrugs- og fødevaresektor kan blive mere konkurrencedygtig på globalt plan, hvis den kan fremme europæisk fødevarediversitet og den europæiske produktionsmodel, som er underlagt høje standarder med hensyn til kvalitet, sikkerhed, dyrevelfærd, miljømæssig bæredygtighed osv., og dermed tilskynde andre landbrugsmagter til at indføre denne model med henblik på at skabe retfærdige produktions- og konkurrencevilkår;

| O. | der henviser til, at den stigende globalisering af handelen uden tvivl er forbundet med en række udfordringer, men samtidig åbner op for nye markeder og nye vækstmuligheder; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at den stigende globalisering af handelen uden tvivl er forbundet med en række udfordringer, men samtidig åbner op for nye markeder og nye vækstmuligheder;

| P. | der henviser til, at Rådet i sine konklusioner fra december 2011 om den fremtidige salgsfremmepolitik for landbrugsprodukter fastslår, at »der også bør iværksættes informations- og salgsfremmetiltag for at fremme potentialet i lokalt landbrug og korte forsyningskæder«, og at disse tiltag bør medtages i programmerne for udvikling af landdistrikterne som allerede foreslået af Kommissionen; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at Rådet i sine konklusioner fra december 2011 om den fremtidige salgsfremmepolitik for landbrugsprodukter fastslår, at »der også bør iværksættes informations- og salgsfremmetiltag for at fremme potentialet i lokalt landbrug og korte forsyningskæder«, og at disse tiltag bør medtages i programmerne for udvikling af landdistrikterne som allerede foreslået af Kommissionen;

| Q. | der henviser til, at det er nødvendigt og vigtigt at tilvejebringe tilstrækkelige instrumenter til en politik, som kan fremme europæisk landbrug og europæiske fødevarer og bidrage til at øge landsbrugs- og fødevaresektorens konkurrenceevne ved at drage fordel af den diversitet, merværdi og kvalitet, der kendetegner dens produkter; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at det er nødvendigt og vigtigt at tilvejebringe tilstrækkelige instrumenter til en politik, som kan fremme europæisk landbrug og europæiske fødevarer og bidrage til at øge landsbrugs- og fødevaresektorens konkurrenceevne ved at drage fordel af den diversitet, merværdi og kvalitet, der kendetegner dens produkter;

| R. | der henviser til, at der en uløselig forbindelse mellem europæisk landbrug og fødevareindustrien, som forarbejder 70 % af landbrugsråvarerne og sælger fødevarer, og hvor 99 % af europæiske føde- og drikkevarevirksomheder er SMV’er, og hvor over 52 % af disse er beliggende i landdistrikter, hvilket gør dem til økonomiske og sociale drivkræfter i Europas landbomiljø; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at der en uløselig forbindelse mellem europæisk landbrug og fødevareindustrien, som forarbejder 70 % af landbrugsråvarerne og sælger fødevarer, og hvor 99 % af europæiske føde- og drikkevarevirksomheder er SMV’er, og hvor over 52 % af disse er beliggende i landdistrikter, hvilket gør dem til økonomiske og sociale drivkræfter i Europas landbomiljø;

| S. | der henviser til, at støtte inden for rammerne af den fælles landbrugspolitik til udvikling af korte forsyningskæder og lokale markeder finansieres over politikken for udvikling af landdistrikter, hvilket er den så absolut bedste tilgang, da sådanne initiativer er af begrænset omfang og stærkt lokaliserede og skaber lokal beskæftigelse; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at støtte inden for rammerne af den fælles landbrugspolitik til udvikling af korte forsyningskæder og lokale markeder finansieres over politikken for udvikling af landdistrikter, hvilket er den så absolut bedste tilgang, da sådanne initiativer er af begrænset omfang og stærkt lokaliserede og skaber lokal beskæftigelse;

| T. | der henviser til, at unikke europæiske traditionelle produkter har et betydeligt vækstpotentiale og stor tiltrækningskraft på forbrugerne på større tredjemarkeder og vil have gavn af målrettede og styrkede salgsfremstødsordninger, som skaber beskæftigelse og vækst i regionale områder; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at unikke europæiske traditionelle produkter har et betydeligt vækstpotentiale og stor tiltrækningskraft på forbrugerne på større tredjemarkeder og vil have gavn af målrettede og styrkede salgsfremstødsordninger, som skaber beskæftigelse og vækst i regionale områder;

| U. | der henviser til, at en af målsætningerne med de lovgivningsmæssige forslag, der i øjeblikket er til forhandling i forbindelse med reformen af den fælles landbrugspolitik for perioden efter 2013, er at sikre, at denne politik kan bidrage fuldt ud til Europa 2020-strategien; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at en af målsætningerne med de lovgivningsmæssige forslag, der i øjeblikket er til forhandling i forbindelse med reformen af den fælles landbrugspolitik for perioden efter 2013, er at sikre, at denne politik kan bidrage fuldt ud til Europa 2020-strategien;

| V. | der henviser til, at forordning (EF) nr. 1234/2007 om fusionsmarkedsordningen indeholder regler om finansiering af skolefrugt- og skolemælksordningerne; i det foreliggende forslag til revision af den fælles markedsordning (COM(2011)0626) foreslås det at sætte EU’s medfinansieringssatser for skolefrugtordningen op fra 50 % til 75 % af udgifterne (og fra 75 % til 90 % i konvergensregionerne); |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at forordning (EF) nr. 1234/2007 om fusionsmarkedsordningen indeholder regler om finansiering af skolefrugt- og skolemælksordningerne; i det foreliggende forslag til revision af den fælles markedsordning (COM(2011)0626) foreslås det at sætte EU’s medfinansieringssatser for skolefrugtordningen op fra 50 % til 75 % af udgifterne (og fra 75 % til 90 % i konvergensregionerne);

| W. | der henviser til, at skolefrugt- og skolemælksordningerne også har pædagogiske formål, idet de bl.a. bør give eleverne en bedre forståelse af, hvordan fødevarer produceres, og hvordan livet på en gård er; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at skolefrugt- og skolemælksordningerne også har pædagogiske formål, idet de bl.a. bør give eleverne en bedre forståelse af, hvordan fødevarer produceres, og hvordan livet på en gård er;

| X. | der henviser til, at de forskellige salgsfremstødsordninger, hvis de gennemføres effektivt, bidrager til at sikre, at europæiske landbrugsprodukter anerkendes i Europa og verden over og til at øge forbrugernes kendskab til de høje standarder for fødevaresikkerhed, dyrevelfærd og miljøbeskyttelse, som de europæiske landbrugere opretholder, og som til stadighed overvåges og forbedres; |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at de forskellige salgsfremstødsordninger, hvis de gennemføres effektivt, bidrager til at sikre, at europæiske landbrugsprodukter anerkendes i Europa og verden over og til at øge forbrugernes kendskab til de høje standarder for fødevaresikkerhed, dyrevelfærd og miljøbeskyttelse, som de europæiske landbrugere opretholder, og som til stadighed overvåges og forbedres;

| Y. | der henviser til, at formålet med forordning (EF) nr. 814/2000 er at hjælpe borgerne med at forstå den europæiske landbrugsmodel og at bevidstgøre dem om de hermed forbundne spørgsmål; uvidenheden og misforståelserne omkring landbruget og livet på landet er formentlig større i dag end på noget andet tidspunkt i Europas historie, og en af de relevante faktorer, som offentligheden har mindst kendskab til, er den væsentlige stigning i landbrugsproduktionsomkostningerne som følge af de krav, som EU har indført vedrørende fødevaresikkerhed og -hygiejne, social velfærd for arbejdstagerne, miljøbevarelse og dyrevelfærd, og som ofte ikke overholdes af EU’s direkte konkurrenter på landbrugsområdet; der henviser til, at en af de af offentligheden mest misforståede relevante faktorer vedrører det manglende kendskab til landbrugets betydelige bidrag til reduktionen af drivhusgasemissioner og til den lange række offentlige goder, som landbruget skaber; |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at formålet med forordning (EF) nr. 814/2000 er at hjælpe borgerne med at forstå den europæiske landbrugsmodel og at bevidstgøre dem om de hermed forbundne spørgsmål; uvidenheden og misforståelserne omkring landbruget og livet på landet er formentlig større i dag end på noget andet tidspunkt i Europas historie, og en af de relevante faktorer, som offentligheden har mindst kendskab til, er den væsentlige stigning i landbrugsproduktionsomkostningerne som følge af de krav, som EU har indført vedrørende fødevaresikkerhed og -hygiejne, social velfærd for arbejdstagerne, miljøbevarelse og dyrevelfærd, og som ofte ikke overholdes af EU’s direkte konkurrenter på landbrugsområdet; der henviser til, at en af de af offentligheden mest misforståede relevante faktorer vedrører det manglende kendskab til landbrugets betydelige bidrag til reduktionen af drivhusgasemissioner og til den lange række offentlige goder, som landbruget skaber;

Overordnet tilgang

| 1. | glæder sig over Kommissionens meddelelse om »oplysningskampagner og salgsfremstød til fordel for landbrugsprodukterne: en strategi af stor europæisk merværdi til fremme af smagfulde produkter fra Europa«, som skal udgøre et første skridt hen imod at øge den værdi, som den europæiske produktion har for europæere og andre, og gøre denne produktion mere rentabel; |
| --- | --- |

1.

glæder sig over Kommissionens meddelelse om »oplysningskampagner og salgsfremstød til fordel for landbrugsprodukterne: en strategi af stor europæisk merværdi til fremme af smagfulde produkter fra Europa«, som skal udgøre et første skridt hen imod at øge den værdi, som den europæiske produktion har for europæere og andre, og gøre denne produktion mere rentabel;

| 2. | støtter meddelelsens fire hovedmålsætninger, nemlig at skabe større europæisk merværdi i fødevaresektoren, fastlægge en mere attraktiv og virkningsfuld politisk strategi, indføre en enklere forvaltning og skabe større synergi mellem de forskellige salgsfremmende instrumenter; |
| --- | --- |

2.

støtter meddelelsens fire hovedmålsætninger, nemlig at skabe større europæisk merværdi i fødevaresektoren, fastlægge en mere attraktiv og virkningsfuld politisk strategi, indføre en enklere forvaltning og skabe større synergi mellem de forskellige salgsfremmende instrumenter;

| 3. | finder, at politikkerne for salgsfremstød på det indre marked og på eksterne markeder bør gives samme opmærksomhed, da de begge gavner såvel producenter som forbrugere; |
| --- | --- |

3.

finder, at politikkerne for salgsfremstød på det indre marked og på eksterne markeder bør gives samme opmærksomhed, da de begge gavner såvel producenter som forbrugere;

| 4. | understreger, at EU’s politik for salgsfremstød fortsat er legitim og betydningsfuld internt, på lokalt og regionalt plan og på de voksende verdensmarkeder; |
| --- | --- |

4.

understreger, at EU’s politik for salgsfremstød fortsat er legitim og betydningsfuld internt, på lokalt og regionalt plan og på de voksende verdensmarkeder;

| 5. | mener dog, at målene med EU’s politik for salgsfremstød skal være klarere og defineres på fyldestgørende vis; understreger, at salgsfremstødene bør dække alle landbrugsprodukter, som opfylder de europæiske kvalitetsstandarder, da dette vil bidrage til at fremme salgsfremstødenes effektivitet og opfylde forbrugernes ønsker; understreger også, at støtte til landbrug, som garanterer fødevaresikkerheden, den bæredygtige anvendelse af naturressourcer og dynamikken i landdistrikterne, fremmer vækst og jobskabelse; |
| --- | --- |

5.

mener dog, at målene med EU’s politik for salgsfremstød skal være klarere og defineres på fyldestgørende vis; understreger, at salgsfremstødene bør dække alle landbrugsprodukter, som opfylder de europæiske kvalitetsstandarder, da dette vil bidrage til at fremme salgsfremstødenes effektivitet og opfylde forbrugernes ønsker; understreger også, at støtte til landbrug, som garanterer fødevaresikkerheden, den bæredygtige anvendelse af naturressourcer og dynamikken i landdistrikterne, fremmer vækst og jobskabelse;

| 6. | understreger det forhold, at generelle og vedvarende salgsfremstød på det indre marked er nødvendige for at sikre, at de europæiske forbrugere informeres om kendetegnene ved og merværdien af de europæiske landbrugsprodukter, som de finder på markedet; |
| --- | --- |

6.

understreger det forhold, at generelle og vedvarende salgsfremstød på det indre marked er nødvendige for at sikre, at de europæiske forbrugere informeres om kendetegnene ved og merværdien af de europæiske landbrugsprodukter, som de finder på markedet;

| 7. | understreger, at der på det eksterne marked er behov for at opretholde og øge markedsandelene for europæiske landbrugsprodukter og for at fokusere på nye vækstmarkeder for at skabe nye afsætningsmuligheder for disse produkter ved hjælp af en større sammenhæng mellem salgsfremstød og EU’s handelspolitik; |
| --- | --- |

7.

understreger, at der på det eksterne marked er behov for at opretholde og øge markedsandelene for europæiske landbrugsprodukter og for at fokusere på nye vækstmarkeder for at skabe nye afsætningsmuligheder for disse produkter ved hjælp af en større sammenhæng mellem salgsfremstød og EU’s handelspolitik;

| 8. | mener, at en klar definition fra Kommissionens side af målene med EU’s politik for salgsfremstød sideløbende med fastlæggelsen af retningslinjer for medlemsstaternes målsætninger er et nødvendigt første skridt hen imod at skabe større sammenhæng i politikkerne og synergier mellem de forskellige salgsfremmende instrumenter og er helt afgørende for at sikre øget gennemsigtighed i udvælgelsen af programmer på nationalt plan; påpeger, at EU’s aktiviteter på dette område skal supplere både nationale initiativer og initiativer i den private sektor; |
| --- | --- |

8.

mener, at en klar definition fra Kommissionens side af målene med EU’s politik for salgsfremstød sideløbende med fastlæggelsen af retningslinjer for medlemsstaternes målsætninger er et nødvendigt første skridt hen imod at skabe større sammenhæng i politikkerne og synergier mellem de forskellige salgsfremmende instrumenter og er helt afgørende for at sikre øget gennemsigtighed i udvælgelsen af programmer på nationalt plan; påpeger, at EU’s aktiviteter på dette område skal supplere både nationale initiativer og initiativer i den private sektor;

| 9. | mener, at budgettet for bedre oplysningskampagner og salgsfremstød bør øges betydeligt under hensyn til de seneste målsætninger med informations- og salgsfremstødspolitik, navnlig budgettet for ordningen for horisontale salgsfremstød; mener endvidere, at denne ordning bør opføres som en særskilt post i det almindelige budget; |
| --- | --- |

9.

mener, at budgettet for bedre oplysningskampagner og salgsfremstød bør øges betydeligt under hensyn til de seneste målsætninger med informations- og salgsfremstødspolitik, navnlig budgettet for ordningen for horisontale salgsfremstød; mener endvidere, at denne ordning bør opføres som en særskilt post i det almindelige budget;

| 10. | understreger, at de europæiske landbrugeres succes afhænger af deres evne til at øge deres markedsandel og til at gøre det muligt for den yderst konkurrencedygtige fødevareindustri at fastholde sin i økonomisk og handelsmæssig henseende fremtrædende plads i EU; |
| --- | --- |

10.

understreger, at de europæiske landbrugeres succes afhænger af deres evne til at øge deres markedsandel og til at gøre det muligt for den yderst konkurrencedygtige fødevareindustri at fastholde sin i økonomisk og handelsmæssig henseende fremtrædende plads i EU;

| 11. | understreger behovet for at tilrettelægge omfattende forbrugeroplysningskampagner i EU og på eksterne markeder vedrørende produktionskvalitetsstandarder og certificeringssystemer; |
| --- | --- |

11.

understreger behovet for at tilrettelægge omfattende forbrugeroplysningskampagner i EU og på eksterne markeder vedrørende produktionskvalitetsstandarder og certificeringssystemer;

| 12. | understreger, at horisontale salgsfremstød i henhold til forordning (EF) nr. 3/2008 bør bidrage til at udvikle lokale markeder og korte forsyningskæder, revitalisere det indre marked og intensivere markedsføringen af europæiske produkter på eksterne markeder; |
| --- | --- |

12.

understreger, at horisontale salgsfremstød i henhold til forordning (EF) nr. 3/2008 bør bidrage til at udvikle lokale markeder og korte forsyningskæder, revitalisere det indre marked og intensivere markedsføringen af europæiske produkter på eksterne markeder;

| 13. | glæder sig over Kommissionens forslag om at indføre en fjerde type salgsfremmende foranstaltning, der tilvejebringer teknisk støtte; finder dette vigtigt for sikringen af en effektiv politik for salgsfremstød, navnlig eksternt; |
| --- | --- |

13.

glæder sig over Kommissionens forslag om at indføre en fjerde type salgsfremmende foranstaltning, der tilvejebringer teknisk støtte; finder dette vigtigt for sikringen af en effektiv politik for salgsfremstød, navnlig eksternt;

| 14. | anerkender potentialet ved at anvende ét fælles system for oplysningskampagner og salgsfremstød; |
| --- | --- |

14.

anerkender potentialet ved at anvende ét fælles system for oplysningskampagner og salgsfremstød;

| 15. | anbefaler, at den generiske karakter af oplysningskampagner og salgsfremstød bevares; |
| --- | --- |

15.

anbefaler, at den generiske karakter af oplysningskampagner og salgsfremstød bevares;

Lokale, regionale, indre og eksterne markeder

| 16. | bemærker, at EU’s informations- og salgsfremstødspolitik bør have tre hovedmålsætninger: på lokale og regionale markeder bør den sætte fokus på produktdiversiteten og produkternes friskhed samt den korte afstand mellem producenter og forbrugere med henblik på at fremme den økonomisk revitalisering af landdistrikterne og forbedre livet på landet i social henseende; på det indre marked bør den drage størst mulig gavn et europæisk område uden grænser med 500 millioner forbrugere med henblik på at fremme produktionen og stimulere forbruget af europæiske produkter; på de eksterne markeder bør den udnytte de høje standarder, som den europæiske produktionsmodel følger, med henblik på at opnå større merværdi for landbrugsfødevaresektoren; |
| --- | --- |

16.

bemærker, at EU’s informations- og salgsfremstødspolitik bør have tre hovedmålsætninger: på lokale og regionale markeder bør den sætte fokus på produktdiversiteten og produkternes friskhed samt den korte afstand mellem producenter og forbrugere med henblik på at fremme den økonomisk revitalisering af landdistrikterne og forbedre livet på landet i social henseende; på det indre marked bør den drage størst mulig gavn et europæisk område uden grænser med 500 millioner forbrugere med henblik på at fremme produktionen og stimulere forbruget af europæiske produkter; på de eksterne markeder bør den udnytte de høje standarder, som den europæiske produktionsmodel følger, med henblik på at opnå større merværdi for landbrugsfødevaresektoren;

| 17. | foreslår, at Kommissionen udvikler korte forsyningskæder på lokale og regionale markeder og derved skaber nye muligheder for landbrugere og andre producenter i landdistrikterne samt for sammenslutninger af landbrugere og/eller landbrugere og andre operatører i landdistrikterne, og at den udarbejder en bred vifte af instrumenter til fremme af udviklingen af landdistrikterne; finder det endvidere ønskeligt, at Kommissionen udfærdiger retningslinjer, der vil hjælpe landbrugerne med at fortage flere og bedre investeringer i deres produkters kvalitet og konkrete værdi; mener, at det også bør overvejes at investere i formidling gennem medierne (navnlig internettet); |
| --- | --- |

17.

foreslår, at Kommissionen udvikler korte forsyningskæder på lokale og regionale markeder og derved skaber nye muligheder for landbrugere og andre producenter i landdistrikterne samt for sammenslutninger af landbrugere og/eller landbrugere og andre operatører i landdistrikterne, og at den udarbejder en bred vifte af instrumenter til fremme af udviklingen af landdistrikterne; finder det endvidere ønskeligt, at Kommissionen udfærdiger retningslinjer, der vil hjælpe landbrugerne med at fortage flere og bedre investeringer i deres produkters kvalitet og konkrete værdi; mener, at det også bør overvejes at investere i formidling gennem medierne (navnlig internettet);

| 18. | foreslår, at Kommissionen gør mere på det indre marked for at støtte europæiske producenters bestræbelser på at skaffe sig den nødvendige kapacitet til at opfylde forbrugernes større krav hvad angår kvalitet, fødevarehygiejne og kendskab til friske produkters oprindelse og til, hvornår de bør forbruges, for på denne måde at fremme produkt- og fødevarediversiteten og gøre forbrugerne bekendt med nye produkter eller nye måder at præsentere eller anvende traditionelle produkter på; |
| --- | --- |

18.

foreslår, at Kommissionen gør mere på det indre marked for at støtte europæiske producenters bestræbelser på at skaffe sig den nødvendige kapacitet til at opfylde forbrugernes større krav hvad angår kvalitet, fødevarehygiejne og kendskab til friske produkters oprindelse og til, hvornår de bør forbruges, for på denne måde at fremme produkt- og fødevarediversiteten og gøre forbrugerne bekendt med nye produkter eller nye måder at præsentere eller anvende traditionelle produkter på;

| 19. | opfordrer derfor til en udvidelse af programmer vedrørende enten markeder eller målprodukter og til, at de hermed forbundne salgsfremstødsværktøjer fokuseres på produktionsstandardernes særlige kendetegn, idet den europæiske produktionsmodel og navnlig de europæiske kvalitetssystemer hele tiden skal fremhæves; finder det også vigtigt at fremme indførelsen af flerlandeprogrammer, der omfatter flere forskellige produkter, som på den ene side tilfører programmet en ægte europæisk dimension og på den anden side har særligt brug for europæisk støtte; er i denne forbindelse af den opfattelse, at lande, der indfører produktionsprogrammer, der tager hensyn til markedsvilkårene og markedspotentialet og samtidig giver Kommissionen mulighed for at tilpasse støtten til det udpegede område, bør prioriteres; |
| --- | --- |

19.

opfordrer derfor til en udvidelse af programmer vedrørende enten markeder eller målprodukter og til, at de hermed forbundne salgsfremstødsværktøjer fokuseres på produktionsstandardernes særlige kendetegn, idet den europæiske produktionsmodel og navnlig de europæiske kvalitetssystemer hele tiden skal fremhæves; finder det også vigtigt at fremme indførelsen af flerlandeprogrammer, der omfatter flere forskellige produkter, som på den ene side tilfører programmet en ægte europæisk dimension og på den anden side har særligt brug for europæisk støtte; er i denne forbindelse af den opfattelse, at lande, der indfører produktionsprogrammer, der tager hensyn til markedsvilkårene og markedspotentialet og samtidig giver Kommissionen mulighed for at tilpasse støtten til det udpegede område, bør prioriteres;

| 20. | opfordrer på det kraftigste til, at oplysningskampagner og salgsfremstød gøres mere attraktive for brancheorganisationer gennem et øget samarbejde mellem igangværende nationale og sektorspecifikke aktiviteter og en bedre koordinering med politiske aktiviteter, især hvad angår frihandelsaftaler; |
| --- | --- |

20.

opfordrer på det kraftigste til, at oplysningskampagner og salgsfremstød gøres mere attraktive for brancheorganisationer gennem et øget samarbejde mellem igangværende nationale og sektorspecifikke aktiviteter og en bedre koordinering med politiske aktiviteter, især hvad angår frihandelsaftaler;

| 21. | fremhæver behovet for at gøre programmerne mere fleksible, således at de kan tilpasses de skiftende markedsvilkår i gennemførelsesfasen; mener, at det detaljeringsniveau, der kræves ved forelæggelsen af programmer, derfor bør mindskes; |
| --- | --- |

21.

fremhæver behovet for at gøre programmerne mere fleksible, således at de kan tilpasses de skiftende markedsvilkår i gennemførelsesfasen; mener, at det detaljeringsniveau, der kræves ved forelæggelsen af programmer, derfor bør mindskes;

| 22. | opfordrer til en bedre vurdering af programmer ved hjælp af et stringent vurderingssystem baseret på specifikke indikatorer såsom en stigning i markedsandele og jobskabelse; mener, at udvælgelsesprocessen bør være kortere, og at man bør overveje muligheden for forskudsbetalinger til organisationer; |
| --- | --- |

22.

opfordrer til en bedre vurdering af programmer ved hjælp af et stringent vurderingssystem baseret på specifikke indikatorer såsom en stigning i markedsandele og jobskabelse; mener, at udvælgelsesprocessen bør være kortere, og at man bør overveje muligheden for forskudsbetalinger til organisationer;

| 23. | lykønsker Kommissionen med de gode resultater, der er opnået med den nuværende informations- og salgsfremstødspolitik for landbrugsprodukter, men opfordrer til, at politikken forenkles og forbedres, idet det er særligt vigtigt at mindske de administrative byrder, først og fremmest ved at skære ned på antallet af de rapporter, som Kommissionen kræver; mener, at det er ønskeligt, at Kommissionen udarbejder en enkel og omfattende håndbog, der kan hjælpe potentielle støttemodtagere til at overholde regler og procedurer i forbindelse med denne politik; |
| --- | --- |

23.

lykønsker Kommissionen med de gode resultater, der er opnået med den nuværende informations- og salgsfremstødspolitik for landbrugsprodukter, men opfordrer til, at politikken forenkles og forbedres, idet det er særligt vigtigt at mindske de administrative byrder, først og fremmest ved at skære ned på antallet af de rapporter, som Kommissionen kræver; mener, at det er ønskeligt, at Kommissionen udarbejder en enkel og omfattende håndbog, der kan hjælpe potentielle støttemodtagere til at overholde regler og procedurer i forbindelse med denne politik;

| 24. | henleder med hensyn til eksterne markeder Kommissionens opmærksomhed på det forhold, at produktionen af kvalitetsfødevarer ikke i sig selv er nok til at sikre en god markedsposition, og at det derfor er vigtigt at investere i salgsfremstødsprogrammer; mener, at der forud for sådanne programmer bør foretages markedsundersøgelser i tredjelande, for hvilke der bør stilles medfinansiering til rådighed; mener, at man også bør overveje muligheden for at støtte pilotprojekter i tredjelande, der er blevet udpeget som potentielle nye markeder; |
| --- | --- |

24.

henleder med hensyn til eksterne markeder Kommissionens opmærksomhed på det forhold, at produktionen af kvalitetsfødevarer ikke i sig selv er nok til at sikre en god markedsposition, og at det derfor er vigtigt at investere i salgsfremstødsprogrammer; mener, at der forud for sådanne programmer bør foretages markedsundersøgelser i tredjelande, for hvilke der bør stilles medfinansiering til rådighed; mener, at man også bør overveje muligheden for at støtte pilotprojekter i tredjelande, der er blevet udpeget som potentielle nye markeder;

| 25. | opfordrer til, at der gøres en indsats for at fremme udviklingen af europæiske foreninger og virksomheder og for at tilskynde dem til at deltage i internationale fora, konkurrere på kvaliteten og prioritere specialisering og diversitet, hvilket vil kræve bistand til landbrugere og kooperativer til at gennemføre deres egne strategier og udnytte deres eksportkapacitet, herunder teknisk bistand til producenter; |
| --- | --- |

25.

opfordrer til, at der gøres en indsats for at fremme udviklingen af europæiske foreninger og virksomheder og for at tilskynde dem til at deltage i internationale fora, konkurrere på kvaliteten og prioritere specialisering og diversitet, hvilket vil kræve bistand til landbrugere og kooperativer til at gennemføre deres egne strategier og udnytte deres eksportkapacitet, herunder teknisk bistand til producenter;

| 26. | opfordrer til, at der åbnes mulighed for at fremme oprindelsen af produkter, der ikke er omfattet af kvalitetsbenævnelser, gennem fremhævelse af deres kendetegn og kvaliteter; |
| --- | --- |

26.

opfordrer til, at der åbnes mulighed for at fremme oprindelsen af produkter, der ikke er omfattet af kvalitetsbenævnelser, gennem fremhævelse af deres kendetegn og kvaliteter;

| 27. | mener, at EU’s informations- og salgsfremstødspolitik for europæiske produkter bør have sit eget mærke til at identificere sådanne produkter i og uden for EU; |
| --- | --- |

27.

mener, at EU’s informations- og salgsfremstødspolitik for europæiske produkter bør have sit eget mærke til at identificere sådanne produkter i og uden for EU;

| 28. | opfordrer Kommissionen til at øge forbrugernes bevidsthed om, at europæiske landbrugsstandarder er de mest krævende i verden for så vidt angår kvalitet, sikkerhed, dyrevelfærd, miljømæssig bæredygtighed osv., hvilket påvirker produktets slutpris; mener, at forbrugerne bør gives gennemsigtige oplysninger om, hvordan europæiske produkter og deres kendetegn kan identificeres, således at de kan undgå risikoen for at købe forfalskede produkter og kan tage stilling til, hvad de ønsker at købe; |
| --- | --- |

28.

opfordrer Kommissionen til at øge forbrugernes bevidsthed om, at europæiske landbrugsstandarder er de mest krævende i verden for så vidt angår kvalitet, sikkerhed, dyrevelfærd, miljømæssig bæredygtighed osv., hvilket påvirker produktets slutpris; mener, at forbrugerne bør gives gennemsigtige oplysninger om, hvordan europæiske produkter og deres kendetegn kan identificeres, således at de kan undgå risikoen for at købe forfalskede produkter og kan tage stilling til, hvad de ønsker at købe;

Oprindelse og kvalitet

| 29. | mener, at kvalitetsprodukter er produkter, der er knyttet til specifikke produktionsmetoder, geografiske oprindelser, traditioner eller kulturelle sammenhænge, og bemærker, at der allerede findes ordninger til beskyttelse heraf i form af ordningerne med beskyttet oprindelsesbetegnelse (BOB), beskyttet geografisk betegnelse (BGB), mærkning af økologiske produkter, og garanterede traditionelle specialiteter (GTS); slår til lyd for en ny ordning med »lokale landbrug og direkte salg« for lokale kvalitetsprodukter, der er bestemt til konsum i den region, hvor de produceres; |
| --- | --- |

29.

mener, at kvalitetsprodukter er produkter, der er knyttet til specifikke produktionsmetoder, geografiske oprindelser, traditioner eller kulturelle sammenhænge, og bemærker, at der allerede findes ordninger til beskyttelse heraf i form af ordningerne med beskyttet oprindelsesbetegnelse (BOB), beskyttet geografisk betegnelse (BGB), mærkning af økologiske produkter, og garanterede traditionelle specialiteter (GTS); slår til lyd for en ny ordning med »lokale landbrug og direkte salg« for lokale kvalitetsprodukter, der er bestemt til konsum i den region, hvor de produceres;

| 30. | er af den opfattelse, at europæisk oprindelse bør angives som hovedidentitet i alle oplysningskampagner og salgsfremstød, både på det indre marked og i tredjelande; mener, at en supplerende angivelse af national oprindelse kunne overvejes i tredjelande, hvor denne identitet er stærk og bidrager til at fremhæve fødevareudbuddets diversitet; |
| --- | --- |

30.

er af den opfattelse, at europæisk oprindelse bør angives som hovedidentitet i alle oplysningskampagner og salgsfremstød, både på det indre marked og i tredjelande; mener, at en supplerende angivelse af national oprindelse kunne overvejes i tredjelande, hvor denne identitet er stærk og bidrager til at fremhæve fødevareudbuddets diversitet;

| 31. | understreger med hensyn til private mærker, at det er vigtigt at søge at finde en balance mellem generiske salgsfremstød og salgsfremstød for mærker, som vil bidrage til at gøre salgsfremstød i tredjelande mere virkningsfulde; støtter Kommissionens synspunkt om, at varemærker kan have en løftestangsvirkning på denne type aktivitet, hvor det er naturligt at supplere generiske salgsfremstød ved at sætte de økonomiske aktører i forbindelse med hinanden gennem salgsfremstød for produkter og mærker, således at der derved opnås større indflydelse på importørerne og dermed også på forbrugerne; mener endvidere, at private varemærkers medtagelse i salgsfremstød vil gøre virksomheder mere interesserede i at deltage, og bemærker, at det bør erindres, at det i sidste ende er disse virksomheder, der medfinansierer sådanne foranstaltninger; |
| --- | --- |

31.

understreger med hensyn til private mærker, at det er vigtigt at søge at finde en balance mellem generiske salgsfremstød og salgsfremstød for mærker, som vil bidrage til at gøre salgsfremstød i tredjelande mere virkningsfulde; støtter Kommissionens synspunkt om, at varemærker kan have en løftestangsvirkning på denne type aktivitet, hvor det er naturligt at supplere generiske salgsfremstød ved at sætte de økonomiske aktører i forbindelse med hinanden gennem salgsfremstød for produkter og mærker, således at der derved opnås større indflydelse på importørerne og dermed også på forbrugerne; mener endvidere, at private varemærkers medtagelse i salgsfremstød vil gøre virksomheder mere interesserede i at deltage, og bemærker, at det bør erindres, at det i sidste ende er disse virksomheder, der medfinansierer sådanne foranstaltninger;

| 32. | påpeger, at kvalitetsordninger, for så vidt landbrugerne er organiserede, giver landbrugerne mulighed for at anvende foranstaltninger til udbudsstyring og prisstabilisering og dermed øger deres chancer for at skaffe sig et rimeligt udkomme fra landbruget, og at sådanne ordninger derfor er det bedste middel til at skabe større europæisk merværdi i overensstemmelse med Kommissionens prioriteter; |
| --- | --- |

32.

påpeger, at kvalitetsordninger, for så vidt landbrugerne er organiserede, giver landbrugerne mulighed for at anvende foranstaltninger til udbudsstyring og prisstabilisering og dermed øger deres chancer for at skaffe sig et rimeligt udkomme fra landbruget, og at sådanne ordninger derfor er det bedste middel til at skabe større europæisk merværdi i overensstemmelse med Kommissionens prioriteter;

| 33. | mener, at det må sikres, at produkter, der er underlagt kvalitetsstandarder, beskyttes mere effektivt over for EU’s handelspartnere; opfordrer til fuld inddragelse af geografiske betegnelser og udvidet beskyttelse af disse i bilaterale og interregionale handelsaftaler samt på WTO-plan; |
| --- | --- |

33.

mener, at det må sikres, at produkter, der er underlagt kvalitetsstandarder, beskyttes mere effektivt over for EU’s handelspartnere; opfordrer til fuld inddragelse af geografiske betegnelser og udvidet beskyttelse af disse i bilaterale og interregionale handelsaftaler samt på WTO-plan;

| 34. | understreger behovet for at ændre finansieringsrammebestemmelserne for salgsfremstød for produkter, der er underlagt kvalitetsstandarder, med henblik på at øge EU’s økonomiske engagement; |
| --- | --- |

34.

understreger behovet for at ændre finansieringsrammebestemmelserne for salgsfremstød for produkter, der er underlagt kvalitetsstandarder, med henblik på at øge EU’s økonomiske engagement;

| 35. | bemærker, at ikrafttrædelsen af regler om bedre information om forholdet mellem specifikke stoffer i fødevarer og bedre sundhed vil give større gennemsigtighed til salgsfremstød for produkter af sundhedsrelaterede årsager; |
| --- | --- |

35.

bemærker, at ikrafttrædelsen af regler om bedre information om forholdet mellem specifikke stoffer i fødevarer og bedre sundhed vil give større gennemsigtighed til salgsfremstød for produkter af sundhedsrelaterede årsager;

| 36. | glæder sig over den stigende efterspørgsel efter økologiske produkter og efterlyser en mere aktiv indsats til fremme af produktionen af og salgsfremstød for disse produkter; |
| --- | --- |

36.

glæder sig over den stigende efterspørgsel efter økologiske produkter og efterlyser en mere aktiv indsats til fremme af produktionen af og salgsfremstød for disse produkter;

| 37. | understreger behovet for salgsfremstød for lokale produkter fra bjerg- og øområder og for at afsætte flere EU-midler til dette formål; |
| --- | --- |

37.

understreger behovet for salgsfremstød for lokale produkter fra bjerg- og øområder og for at afsætte flere EU-midler til dette formål;

| 38. | opfordrer Kommissionen til i dens eksterne salgsfremstød i højere grad at fremhæve EU’s landbrugs engagement i mere bæredygtige landbrugsmetoder, variation og kvalitet og i den forbindelse understrege, at dette er forbundet med større udgifter, og til at øge og forbedre kendskabet til EU’s ordninger for salgsfremstød og EU-logoer; |
| --- | --- |

38.

opfordrer Kommissionen til i dens eksterne salgsfremstød i højere grad at fremhæve EU’s landbrugs engagement i mere bæredygtige landbrugsmetoder, variation og kvalitet og i den forbindelse understrege, at dette er forbundet med større udgifter, og til at øge og forbedre kendskabet til EU’s ordninger for salgsfremstød og EU-logoer;

| 39. | støtter ydelse af teknisk bistand til små og mellemstore virksomheder, navnlig med henblik på at hjælpe dem til at udvikle deres egne markedsføringsstrategier og analysere deres målmarkeder; |
| --- | --- |

39.

støtter ydelse af teknisk bistand til små og mellemstore virksomheder, navnlig med henblik på at hjælpe dem til at udvikle deres egne markedsføringsstrategier og analysere deres målmarkeder;

| 40. | anbefaler, at der etableres en internetplatform til udveksling af potentielle projekter og bedste praksis som et middel til at fremme reklamekampagner, der er baseret på en europæisk synsvinkel; |
| --- | --- |

40.

anbefaler, at der etableres en internetplatform til udveksling af potentielle projekter og bedste praksis som et middel til at fremme reklamekampagner, der er baseret på en europæisk synsvinkel;

| 41. | understreger, at reformen af den fælles landbrugspolitik sigter mod at forbedre produktionen, bæredygtigheden og kvaliteten af landbrugsprodukter; mener, at EU’s politik for salgsfremstød derfor bør gøre det muligt at udnytte hele fødevaresektorens potentiale med henblik på at fremme økonomisk vækst og beskæftigelse i Europa; |
| --- | --- |

41.

understreger, at reformen af den fælles landbrugspolitik sigter mod at forbedre produktionen, bæredygtigheden og kvaliteten af landbrugsprodukter; mener, at EU’s politik for salgsfremstød derfor bør gøre det muligt at udnytte hele fødevaresektorens potentiale med henblik på at fremme økonomisk vækst og beskæftigelse i Europa;

| 42. | opfordrer indtrængende Kommissionen til i sine kommende lovgivningsmæssige forslag vedrørende fremme af smagfulde produkter fra Europa at identificere forskellige relevante forvaltningsforanstaltninger for det indre og det eksterne marked samt for multinationale programmer eller kriseprogrammer; |
| --- | --- |

42.

opfordrer indtrængende Kommissionen til i sine kommende lovgivningsmæssige forslag vedrørende fremme af smagfulde produkter fra Europa at identificere forskellige relevante forvaltningsforanstaltninger for det indre og det eksterne marked samt for multinationale programmer eller kriseprogrammer;

| 43. | mener, at det er nødvendigt at udforme en europæisk strategi for oplysningskampagner og salgsfremstød, der er mere målrettet markederne og de produkter eller budskaber, der skal fremhæves, idet der skal tages hensyn til forhandlinger om frihandelsaftaler og de mest rentable markeder for at undgå en fragmenteret og spredt finansiering; |
| --- | --- |

43.

mener, at det er nødvendigt at udforme en europæisk strategi for oplysningskampagner og salgsfremstød, der er mere målrettet markederne og de produkter eller budskaber, der skal fremhæves, idet der skal tages hensyn til forhandlinger om frihandelsaftaler og de mest rentable markeder for at undgå en fragmenteret og spredt finansiering;

Skolefrugt- og skolemælksordningerne

| 44. | glæder sig over Kommissionens forslag om at øge EU’s medfinansieringssatser for skolefrugtordningen på baggrund af den fortsatte økonomiske krise; |
| --- | --- |

44.

glæder sig over Kommissionens forslag om at øge EU’s medfinansieringssatser for skolefrugtordningen på baggrund af den fortsatte økonomiske krise;

| 45. | anmoder Kommissionen om at tage skridt til at tilskynde alle medlemsstaterne til at lægge større vægt på skolefrugt- og skolemælksordningernes pædagogiske karakter og til at integrere skolefrugt- og skolemælksordningerne helt i landbrugsstøttens anden søjle; |
| --- | --- |

45.

anmoder Kommissionen om at tage skridt til at tilskynde alle medlemsstaterne til at lægge større vægt på skolefrugt- og skolemælksordningernes pædagogiske karakter og til at integrere skolefrugt- og skolemælksordningerne helt i landbrugsstøttens anden søjle;

Aktioner i forbindelse med oplysningskampagner om kvalitetsvine

| 46. | opfordrer Kommissionen til at evaluere gennemførelsen på EU-markedet af oplysningskampagner rettet mod den voksne befolkning om et ansvarligt forbrug af europæiske kvalitetsvine; bemærker, at sådanne kampagner, ud over at fremme et moderat forbrug af disse vine, bør fremhæve europæiske vines kulturelle rødder, kvalitative egenskaber og særlige kendetegn; |
| --- | --- |

46.

opfordrer Kommissionen til at evaluere gennemførelsen på EU-markedet af oplysningskampagner rettet mod den voksne befolkning om et ansvarligt forbrug af europæiske kvalitetsvine; bemærker, at sådanne kampagner, ud over at fremme et moderat forbrug af disse vine, bør fremhæve europæiske vines kulturelle rødder, kvalitative egenskaber og særlige kendetegn;

o

o o

| 47. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

47.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT C 308 E af 20.10.2011, s. 22.

(2)  EUT L 3 af 5.1.2008, s. 1.

(3)  EUT L 147 af 6.6.2008, s. 3.

(4)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

(5)  http://ec.europa.eu/agriculture/eval/reports/promotion/fulltext_en.pdf.

(6)  EUT C 43 af 15.2.2012, s. 59.

---

| 16.12.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 419/17 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 419/17

---

P7_TA(2012)0421

Gennemførelsen af følgeretsdirektivet

Europa-Parlamentets beslutning af 20. november 2012 om rapporten om gennemførelsen og virkningerne af følgeretsdirektivet (2001/84/EF) (2012/2038(INI))

(2015/C 419/04)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/84/EF af 27. september 2001 om følgeret for ophavsmanden til et originalkunstværk (herefter benævnt »direktivet«) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/84/EF af 27. september 2001 om følgeret for ophavsmanden til et originalkunstværk (herefter benævnt »direktivet«) (1),

| — | der henviser til rapport fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg: Rapport om gennemførelsen og virkningerne af følgeretsdirektivet (2001/84/EF) (COM(2011)0878), |
| --- | --- |

—

der henviser til rapport fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg: Rapport om gennemførelsen og virkningerne af følgeretsdirektivet (2001/84/EF) (COM(2011)0878),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Retsudvalget og udtalelse fra Kultur- og Uddannelsesudvalget (A7-0326/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Retsudvalget og udtalelse fra Kultur- og Uddannelsesudvalget (A7-0326/2012),

| A. | der henviser til, at følgeret er en ophavsret, som er anerkendt i artikel 14b i Bernerkonventionen til værn for litterære og kunstneriske værker; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at følgeret er en ophavsret, som er anerkendt i artikel 14b i Bernerkonventionen til værn for litterære og kunstneriske værker;

| B. | der henviser til, at direktivet har fremmet en harmonisering af de væsentlige betingelser for anvendelsen af følgeretten med henblik på at fjerne mulige hindringer for gennemførelsen af det indre marked; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at direktivet har fremmet en harmonisering af de væsentlige betingelser for anvendelsen af følgeretten med henblik på at fjerne mulige hindringer for gennemførelsen af det indre marked;

| C. | der henviser til, at vedtagelsen af direktivet var vigtig for kunstnerne, ikke alene med hensyn til deres initiativer for at opnå anerkendelse og retfærdig behandling som kreative personer, men også for deres rolle som bidragydere af kulturelle værdier; der henviser til, at der imidlertid fortsat hersker bekymring over direktivets virkninger på de europæiske kunstmarkeder og navnlig på de mange mindre og specialiserede auktionshuse og kunsthandlere i EU; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at vedtagelsen af direktivet var vigtig for kunstnerne, ikke alene med hensyn til deres initiativer for at opnå anerkendelse og retfærdig behandling som kreative personer, men også for deres rolle som bidragydere af kulturelle værdier; der henviser til, at der imidlertid fortsat hersker bekymring over direktivets virkninger på de europæiske kunstmarkeder og navnlig på de mange mindre og specialiserede auktionshuse og kunsthandlere i EU;

| D. | der henviser til, at direktivet først blev gennemført fuldt ud i samtlige medlemsstater pr. 1. januar 2012; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at direktivet først blev gennemført fuldt ud i samtlige medlemsstater pr. 1. januar 2012;

| E. | der henviser til, at EU's globale andel af markedet for værker skabt af nulevende kunstnere er faldet betydeligt i løbet af de seneste år; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at EU's globale andel af markedet for værker skabt af nulevende kunstnere er faldet betydeligt i løbet af de seneste år;

| F. | der henviser til, at kunstneriske værker bidrager til den konstante udvikling af EU's kulturliv og -arv; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at kunstneriske værker bidrager til den konstante udvikling af EU's kulturliv og -arv;

| G. | der henviser til, at kunst- og antikmarkedet yder et betydeligt bidrag til den globale økonomi, herunder de virksomheder, det støtter, navnlig inden for den kreative sektor; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at kunst- og antikmarkedet yder et betydeligt bidrag til den globale økonomi, herunder de virksomheder, det støtter, navnlig inden for den kreative sektor;

| H. | der henviser til, at direktivet pålægger kunsthandlere en administrativ byrde, hvilket kommercielt set stiller EU-kunsthandlere ringere end handlere i tredjelande; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at direktivet pålægger kunsthandlere en administrativ byrde, hvilket kommercielt set stiller EU-kunsthandlere ringere end handlere i tredjelande;

Udviklingstendenser på kunstmarkedet i Europa og på verdensplan

| 1. | noterer sig, at kunstmarkedet oplevede et rekordår i 2011, og at den samlede årlige omsætning nåede op på 11,57 mia. USD, dvs. en stigning på over 2 mia. USD i forhold til 2010 (2); understreger, at kunst- og antikmarkedet yder et betydeligt bidrag til den globale økonomi, herunder de virksomheder, det støtter, navnlig inden for den kreative sektor; |
| --- | --- |

1.

noterer sig, at kunstmarkedet oplevede et rekordår i 2011, og at den samlede årlige omsætning nåede op på 11,57 mia. USD, dvs. en stigning på over 2 mia. USD i forhold til 2010 (2); understreger, at kunst- og antikmarkedet yder et betydeligt bidrag til den globale økonomi, herunder de virksomheder, det støtter, navnlig inden for den kreative sektor;

| 2. | bemærker, at det europæiske kunstmarked oplevede en markant fremgang i 2011; bemærker, at Det Forenede Kongerige fortsat har en markedsandel på 19,4 % af verdensmarkedet med en stigning på 24 % i den samlede omsætning; konstaterer, at Frankrig har en markedsandel på 4,5 % med en stigning på 9 % i omsætningen; noterer endelig, at Tyskland — med en markedsandel på 1,8 % — har oplevet en stigning i salget på 23 % (3); |
| --- | --- |

2.

bemærker, at det europæiske kunstmarked oplevede en markant fremgang i 2011; bemærker, at Det Forenede Kongerige fortsat har en markedsandel på 19,4 % af verdensmarkedet med en stigning på 24 % i den samlede omsætning; konstaterer, at Frankrig har en markedsandel på 4,5 % med en stigning på 9 % i omsætningen; noterer endelig, at Tyskland — med en markedsandel på 1,8 % — har oplevet en stigning i salget på 23 % (3);

| 3. | noterer sig, at det kinesiske marked kom til at tegne sig for 41,4 % af verdensmarkedet i 2011 og således overhalede USA, der oplevede en nedgang i omsætningen på 3 % og en nedgang i markedsandelen på 6 %, fra 29,5 % i 2010 til 23,5 % i 2011 (4); |
| --- | --- |

3.

noterer sig, at det kinesiske marked kom til at tegne sig for 41,4 % af verdensmarkedet i 2011 og således overhalede USA, der oplevede en nedgang i omsætningen på 3 % og en nedgang i markedsandelen på 6 %, fra 29,5 % i 2010 til 23,5 % i 2011 (4);

| 4. | understreger, at Kina har oplevet en imponerende fremgang; bemærker imidlertid, at dette kunstmarked i øjeblikket udelukkende omfatter kinesiske kunstnere; |
| --- | --- |

4.

understreger, at Kina har oplevet en imponerende fremgang; bemærker imidlertid, at dette kunstmarked i øjeblikket udelukkende omfatter kinesiske kunstnere;

| 5. | konstaterer, at den generelle tendens går i retning af, at kunstmarkedets tyngdepunkt forskydes i retning af de nye vækstlande, hvilket må tilskrives globaliseringen, Asiens opsving og tilstedeværelsen af nye kunstsamlere i disse lande; |
| --- | --- |

5.

konstaterer, at den generelle tendens går i retning af, at kunstmarkedets tyngdepunkt forskydes i retning af de nye vækstlande, hvilket må tilskrives globaliseringen, Asiens opsving og tilstedeværelsen af nye kunstsamlere i disse lande;

| 6. | noterer sig med tilfredshed, at der findes tredjelande, som overvejer at indføre følgeret i deres nationale lovgivning; bemærker især, at der i USA blev fremsat et lovforslag den 12. december 2011 med det formål at indføre en følgeret på 7 % på videresalg af nutidige kunstværker; bemærker, at der i Kina i et lovforslag vedrørende ophavsretten ligeledes indføres en følgeret (artikel 11, stk. 13); |
| --- | --- |

6.

noterer sig med tilfredshed, at der findes tredjelande, som overvejer at indføre følgeret i deres nationale lovgivning; bemærker især, at der i USA blev fremsat et lovforslag den 12. december 2011 med det formål at indføre en følgeret på 7 % på videresalg af nutidige kunstværker; bemærker, at der i Kina i et lovforslag vedrørende ophavsretten ligeledes indføres en følgeret (artikel 11, stk. 13);

Direktivets gennemførelse

| 7. | erindrer om, at beløbene for reproduktionsretten og opførelsesretten ikke har væsentlig betydning for billedkunsten, hvor indtægterne hidrører fra salg eller videresalg af kunstværker; |
| --- | --- |

7.

erindrer om, at beløbene for reproduktionsretten og opførelsesretten ikke har væsentlig betydning for billedkunsten, hvor indtægterne hidrører fra salg eller videresalg af kunstværker;

| 8. | understreger, at følgeretten sikrer et kontinuerligt vederlag til kunstnerne, som meget ofte overdrager deres værker til en lav pris ved begyndelsen af deres karriere; |
| --- | --- |

8.

understreger, at følgeretten sikrer et kontinuerligt vederlag til kunstnerne, som meget ofte overdrager deres værker til en lav pris ved begyndelsen af deres karriere;

| 9. | erindrer om, at Kommissionens rapport om gennemførelsen og virkningerne af direktivet samt sektorens egne statistikker ikke tyder på, at følgeretten har haft negative konsekvenser for kunstmarkedet i Europa; |
| --- | --- |

9.

erindrer om, at Kommissionens rapport om gennemførelsen og virkningerne af direktivet samt sektorens egne statistikker ikke tyder på, at følgeretten har haft negative konsekvenser for kunstmarkedet i Europa;

| 10. | opfordrer Kommissionen til at foretage en konsekvensanalyse af kunstmarkedets generelle funktionsmåde, herunder af de administrative byrder, som mindre og specialiserede auktionshuse og kunsthandlere står over for; |
| --- | --- |

10.

opfordrer Kommissionen til at foretage en konsekvensanalyse af kunstmarkedets generelle funktionsmåde, herunder af de administrative byrder, som mindre og specialiserede auktionshuse og kunsthandlere står over for;

| 11. | erindrer om, at flere af direktivets bestemmelser sikrer en afbalanceret anvendelse af følgeretten, således at der tages hensyn til alle de implicerede parters interesser, navnlig ved hjælp af et degressivt følgeretsvederlag, et loft over vederlaget på 12  500 EUR, en undtagelse for små salgstransaktioner samt fritagelse ved videresalg for den første køber; understreger dog, at direktivet pålægger kunsthandlere en administrativ byrde; |
| --- | --- |

11.

erindrer om, at flere af direktivets bestemmelser sikrer en afbalanceret anvendelse af følgeretten, således at der tages hensyn til alle de implicerede parters interesser, navnlig ved hjælp af et degressivt følgeretsvederlag, et loft over vederlaget på 12  500 EUR, en undtagelse for små salgstransaktioner samt fritagelse ved videresalg for den første køber; understreger dog, at direktivet pålægger kunsthandlere en administrativ byrde;

| 12. | bemærker, at følgeretten for den nulevende ophavsmand til et originalkunstværk kan være et nyttigt redskab til at forebygge forskelsbehandling af kunstnere; |
| --- | --- |

12.

bemærker, at følgeretten for den nulevende ophavsmand til et originalkunstværk kan være et nyttigt redskab til at forebygge forskelsbehandling af kunstnere;

Konklusioner

| 13. | erindrer om, at kunstmarkedets anslåede værdi var på 10 mia. USD i 2010 og på næsten 12 mia. USD i 2012, hvoraf følgeretten kun udgør 0,03 %; mener, at dette er et vigtigt marked, hvorfra kunstnere og deres arvinger bør modtage et rimeligt vederlag; |
| --- | --- |

13.

erindrer om, at kunstmarkedets anslåede værdi var på 10 mia. USD i 2010 og på næsten 12 mia. USD i 2012, hvoraf følgeretten kun udgør 0,03 %; mener, at dette er et vigtigt marked, hvorfra kunstnere og deres arvinger bør modtage et rimeligt vederlag;

| 14. | mener, at analyser af og statistikker om kunstmarkedet ikke tyder på, at følgeretten har en negativ virkning på kunstmarkedets placering eller omsætning; |
| --- | --- |

14.

mener, at analyser af og statistikker om kunstmarkedet ikke tyder på, at følgeretten har en negativ virkning på kunstmarkedets placering eller omsætning;

| 15. | erindrer om, at direktivet først blev gennemført fuldt ud i samtlige medlemsstater pr. 1. januar 2012, selv om flere medlemsstater allerede har anerkendt følgeretten i flere årtier; |
| --- | --- |

15.

erindrer om, at direktivet først blev gennemført fuldt ud i samtlige medlemsstater pr. 1. januar 2012, selv om flere medlemsstater allerede har anerkendt følgeretten i flere årtier;

| 16. | fremhæver betydningen af at yde proaktiv støtte til lokale kunstnere, herunder de yngste kunstnere; |
| --- | --- |

16.

fremhæver betydningen af at yde proaktiv støtte til lokale kunstnere, herunder de yngste kunstnere;

| 17. | finder, at det er for tidligt at foretage en ny evaluering af direktivet i 2014, som foreslået af Kommissionen, og foreslår, at denne evaluering foretages i 2015 (dvs. fire år efter evalueringen i december 2011); |
| --- | --- |

17.

finder, at det er for tidligt at foretage en ny evaluering af direktivet i 2014, som foreslået af Kommissionen, og foreslår, at denne evaluering foretages i 2015 (dvs. fire år efter evalueringen i december 2011);

| 18. | tilskynder Kommissionen til atter i sin næste vurderingsrapport at analysere relevansen af de anvendte satser, beløbsgrænserne og relevansen af direktivets kategorier af rettighedshavere; |
| --- | --- |

18.

tilskynder Kommissionen til atter i sin næste vurderingsrapport at analysere relevansen af de anvendte satser, beløbsgrænserne og relevansen af direktivets kategorier af rettighedshavere;

| 19. | opfordrer Kommissionen til at gennemføre et nært samarbejde med de implicerede parter for at styrke det europæiske kunstmarkeds position og afbøde visse vanskeligheder som f.eks. »kaskadeeffekten« og de administrative vanskeligheder, som mindre og specialiserede auktionshuse og handlere står over for; |
| --- | --- |

19.

opfordrer Kommissionen til at gennemføre et nært samarbejde med de implicerede parter for at styrke det europæiske kunstmarkeds position og afbøde visse vanskeligheder som f.eks. »kaskadeeffekten« og de administrative vanskeligheder, som mindre og specialiserede auktionshuse og handlere står over for;

| 20. | støtter tredjelandes initiativer for at indføre følgeret og opfordrer indtrængende Kommissionen til at fortsætte sine bestræbelser i multilaterale fora på at styrke det europæiske kunstmarkeds position i verden; |
| --- | --- |

20.

støtter tredjelandes initiativer for at indføre følgeret og opfordrer indtrængende Kommissionen til at fortsætte sine bestræbelser i multilaterale fora på at styrke det europæiske kunstmarkeds position i verden;

o

o o

| 21. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

21.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EFT L 272 af 13.10.2001, s. 32.

(2)  Artprice, Udviklingstendenser på kunstmarkedet 2011, http://imgpublic.artprice.com/pdf/trends2011_en.pdf

(3)  Ibid.

(4)  Ibid.

---

| 16.12.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 419/19 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 419/19

---

P7_TA(2012)0426

Kort-, internet- og mobilbetalinger

Europa-Parlamentets beslutning af 20. november 2012 om »På vej mod et integreret europæisk marked for kort-, internet- og mobilbetalinger« (2012/2040(INI))

(2015/C 419/05)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 26 og 114 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 26 og 114 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til Kommissionens grønbog af 11. januar 2012»På vej mod et integreret europæisk marked for kort-, internet- og mobilbetalinger« (COM(2011)0941), i det følgende benævnt grønbogen, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens grønbog af 11. januar 2012»På vej mod et integreret europæisk marked for kort-, internet- og mobilbetalinger« (COM(2011)0941), i det følgende benævnt grønbogen,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 11. januar 2012»En sammenhængende ramme til styrkelse af tilliden til det digitale indre marked for e-handel og onlinetjenester« (COM(2011)0942), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 11. januar 2012»En sammenhængende ramme til styrkelse af tilliden til det digitale indre marked for e-handel og onlinetjenester« (COM(2011)0942),

| — | der henviser til den offentlige høring, som Kommissionen afholdt om grønbogen fra den 11. januar 2012 til den 11. april 2012, |
| --- | --- |

—

der henviser til den offentlige høring, som Kommissionen afholdt om grønbogen fra den 11. januar 2012 til den 11. april 2012,

| — | der henviser til konferencen om kort-, internet- og mobilbetalinger, som Kommissionen afholdt den 4. maj 2012, |
| --- | --- |

—

der henviser til konferencen om kort-, internet- og mobilbetalinger, som Kommissionen afholdt den 4. maj 2012,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 260/2012 af 14. marts 2012 om tekniske og forretningsmæssige krav til kreditoverførsler og direkte debiteringer i euro og om ændring af forordning (EF) nr. 924/2009 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 260/2012 af 14. marts 2012 om tekniske og forretningsmæssige krav til kreditoverførsler og direkte debiteringer i euro og om ændring af forordning (EF) nr. 924/2009 (1),

| — | der henviser til baggrundsdokumentet fra marts 2012 om håndhævelse af konkurrencereglerne i betalingssektoren, som er udarbejdet af Det Europæiske Konkurrencenetværks undergruppe om bankvirksomhed og betalinger (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til baggrundsdokumentet fra marts 2012 om håndhævelse af konkurrencereglerne i betalingssektoren, som er udarbejdet af Det Europæiske Konkurrencenetværks undergruppe om bankvirksomhed og betalinger (2),

| — | der henviser til Den Europæiske Centralbanks henstillinger fra april 2012 om sikkerhed ved internetbetalinger (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Centralbanks henstillinger fra april 2012 om sikkerhed ved internetbetalinger (3),

| — | der henviser til svaret fra Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse af 11. april 2012 til Kommissionens offentlige høring om grønbogen »På vej mod et integreret europæisk marked for kort-, internet- og mobilbetalinger« (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til svaret fra Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse af 11. april 2012 til Kommissionens offentlige høring om grønbogen »På vej mod et integreret europæisk marked for kort-, internet- og mobilbetalinger« (4),

| — | der henviser til arbejdsdokumentet fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 22. maj 2012 om grønbogen (INT 634), |
| --- | --- |

—

der henviser til arbejdsdokumentet fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 22. maj 2012 om grønbogen (INT 634),

| — | der henviser til Kommissionens beslutning af 24. juli 2002 vedrørende en procedure i henhold til EF-traktatens artikel 81 og EØS-aftalens artikel 53 i sag COMP/29.373 Visa International (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens beslutning af 24. juli 2002 vedrørende en procedure i henhold til EF-traktatens artikel 81 og EØS-aftalens artikel 53 i sag COMP/29.373 Visa International (5),

| — | der henviser til Kommissionens beslutning af 19. december 2007 vedrørende en procedure i henhold til EF-traktatens artikel 81 og EØS-aftalens artikel 53 i sag COMP/34.579 — MasterCard, COMP/36.518 — EuroCommerce og COMP/38.580 — Commercial Cards (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens beslutning af 19. december 2007 vedrørende en procedure i henhold til EF-traktatens artikel 81 og EØS-aftalens artikel 53 i sag COMP/34.579 — MasterCard, COMP/36.518 — EuroCommerce og COMP/38.580 — Commercial Cards (6),

| — | der henviser til Domstolens dom af 24. maj 2012 i sagen MasterCard m.fl. mod Kommissionen (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til Domstolens dom af 24. maj 2012 i sagen MasterCard m.fl. mod Kommissionen (7),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget og udtalelse fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse (A7-0304/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget og udtalelse fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse (A7-0304/2012),

| A. | der henviser til, at det europæiske marked for kort-, internet- og mobilbetalinger på nuværende tidspunkt stadig er fragmenteret på tværs af landegrænserne, og at kun nogle få store aktører kan opnå de handlendes accept og operere på tværs af grænserne; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at det europæiske marked for kort-, internet- og mobilbetalinger på nuværende tidspunkt stadig er fragmenteret på tværs af landegrænserne, og at kun nogle få store aktører kan opnå de handlendes accept og operere på tværs af grænserne;

| B. | der henviser til, at den dominerende position, som to ikke-europæiske udbydere af betalingskorttjenester besidder, kan føre til for store og uberettigede gebyrer for både forbrugere og handlende, hvor deres respektive banker (de såkaldte udstedende og erhvervende banker) drager fordel af denne situation, som anført af Kommissionen i grønbogen; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at den dominerende position, som to ikke-europæiske udbydere af betalingskorttjenester besidder, kan føre til for store og uberettigede gebyrer for både forbrugere og handlende, hvor deres respektive banker (de såkaldte udstedende og erhvervende banker) drager fordel af denne situation, som anført af Kommissionen i grønbogen;

| C. | der henviser til, at udviklingen og en mere udbredt anvendelse af kort-, internet- og mobilbetalinger også kan bidrage til at gøre e-handel i Europa mere omfattende og mangfoldig; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at udviklingen og en mere udbredt anvendelse af kort-, internet- og mobilbetalinger også kan bidrage til at gøre e-handel i Europa mere omfattende og mangfoldig;

| D. | der henviser til, at andelen og udvalget af internet- og mobilbetalinger er vokset støt i Europa og på verdensplan; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at andelen og udvalget af internet- og mobilbetalinger er vokset støt i Europa og på verdensplan;

| E. | der henviser til, at kortbetalingsordningerne på grund af tekniske fremskridt gradvist vil kunne erstattes af andre elektroniske og mobile betalingsmidler; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at kortbetalingsordningerne på grund af tekniske fremskridt gradvist vil kunne erstattes af andre elektroniske og mobile betalingsmidler;

| F. | der henviser til, at grønbogen ikke beskæftiger sig med omkostningerne og de samfundsmæssige virkninger af kontant- eller checkbetalinger sammenlignet med kort-, internet- og mobilbetalinger, og at det derved ikke bliver muligt at foretage en komparativ analyse af de økonomiske og velfærdsmæssige omkostninger ved og de samfundsmæssige virkninger af kontant- eller checkbetalinger; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at grønbogen ikke beskæftiger sig med omkostningerne og de samfundsmæssige virkninger af kontant- eller checkbetalinger sammenlignet med kort-, internet- og mobilbetalinger, og at det derved ikke bliver muligt at foretage en komparativ analyse af de økonomiske og velfærdsmæssige omkostninger ved og de samfundsmæssige virkninger af kontant- eller checkbetalinger;

| G. | der henviser til, at den nuværende forretningsmodel for kortbetalinger giver mulighed for alt for høje multilaterale interbankgebyrer, som nogle gange synes at være højere end de faktiske omkostninger ved at finansiere ordningen, og som udgør en væsentlig hindring for konkurrence på betalingsmarkedet; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at den nuværende forretningsmodel for kortbetalinger giver mulighed for alt for høje multilaterale interbankgebyrer, som nogle gange synes at være højere end de faktiske omkostninger ved at finansiere ordningen, og som udgør en væsentlig hindring for konkurrence på betalingsmarkedet;

| H. | der henviser til, at grænseoverskridende hvervning er en mulighed, der i øjeblikket kun er åben for et begrænset antal aktører, og at denne ordning kan betyde en udvidelse af de handlendes valgmuligheder og dermed øge konkurrencen og reducere forbrugernes omkostninger; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at grænseoverskridende hvervning er en mulighed, der i øjeblikket kun er åben for et begrænset antal aktører, og at denne ordning kan betyde en udvidelse af de handlendes valgmuligheder og dermed øge konkurrencen og reducere forbrugernes omkostninger;

| I. | der henviser til, at tillægsgebyrer på brugen af kortbetaling ikke er tilladt i nogle medlemsstater, men meget udbredt i visse andre, og til, at overdrevne tillægsgebyrer har været til skade for forbrugerne, da leverandørerne ofte ikke tilbyder alternative betalingsmetoder til betalinger med tillægsgebyrer; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at tillægsgebyrer på brugen af kortbetaling ikke er tilladt i nogle medlemsstater, men meget udbredt i visse andre, og til, at overdrevne tillægsgebyrer har været til skade for forbrugerne, da leverandørerne ofte ikke tilbyder alternative betalingsmetoder til betalinger med tillægsgebyrer;

| J. | der henviser til, at det fælles eurobetalingsområde (SEPA Cards Framework) kræver, at »kunder skal kunne anvende generelle kort til at foretage betalinger og kontanthævninger i euro i hele SEPA-området med samme lethed og komfort, som de gør i deres hjemland. Der bør ikke være nogen forskel på, om de bruger deres kort i deres hjemland eller et andet sted inden for SEPA. Der bør ikke længere eksistere nogen ordning for generelle kort, der udelukkende er beregnet til brug i et enkelt land, og heller ingen kortordning, der udelukkende er beregnet til grænseoverskridende anvendelse inden for SEPA«; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at det fælles eurobetalingsområde (SEPA Cards Framework) kræver, at »kunder skal kunne anvende generelle kort til at foretage betalinger og kontanthævninger i euro i hele SEPA-området med samme lethed og komfort, som de gør i deres hjemland. Der bør ikke være nogen forskel på, om de bruger deres kort i deres hjemland eller et andet sted inden for SEPA. Der bør ikke længere eksistere nogen ordning for generelle kort, der udelukkende er beregnet til brug i et enkelt land, og heller ingen kortordning, der udelukkende er beregnet til grænseoverskridende anvendelse inden for SEPA«;

| K. | der henviser til, at vellykket migration til SEPA kan forventes at bidrage til udviklingen af innovative fælleseuropæiske betalingsmidler; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at vellykket migration til SEPA kan forventes at bidrage til udviklingen af innovative fælleseuropæiske betalingsmidler;

De forskellige betalingsmetoder

| 1. | roser Kommissionen for udarbejdelsen af grønbogen, anser overvejelserne og spørgsmålene deri for yderst relevante og er helt enig med de angivne mål om at øge konkurrencen, skaffe flere valgmuligheder, mere innovation samt større betalingssikkerhed og kundetillid; |
| --- | --- |

1.

roser Kommissionen for udarbejdelsen af grønbogen, anser overvejelserne og spørgsmålene deri for yderst relevante og er helt enig med de angivne mål om at øge konkurrencen, skaffe flere valgmuligheder, mere innovation samt større betalingssikkerhed og kundetillid;

| 2. | er enig med Kommissionen i, at det er nødvendigt at skelne mellem tre forskellige produktmarkeder inden for kortordninger med fire aftalepartnere — først og fremmest et marked, hvor de forskellige kortsystemer konkurrerer om at få finansielle institutioner som deres udstedende eller erhvervende kunder, derefter et første »nedstrøms«-marked, hvor de kortudstedende banker konkurrerer om bankkortindehaverne (»markedet for udstedelse«), og endelig et andet »nedstrøms«-marked, hvor de indløsende banker konkurrerer om de erhvervsdrivendes kunder (»markedet for indløsning«) — og mener, at den frie konkurrence bør styrkes på hvert marked; |
| --- | --- |

2.

er enig med Kommissionen i, at det er nødvendigt at skelne mellem tre forskellige produktmarkeder inden for kortordninger med fire aftalepartnere — først og fremmest et marked, hvor de forskellige kortsystemer konkurrerer om at få finansielle institutioner som deres udstedende eller erhvervende kunder, derefter et første »nedstrøms«-marked, hvor de kortudstedende banker konkurrerer om bankkortindehaverne (»markedet for udstedelse«), og endelig et andet »nedstrøms«-marked, hvor de indløsende banker konkurrerer om de erhvervsdrivendes kunder (»markedet for indløsning«) — og mener, at den frie konkurrence bør styrkes på hvert marked;

| 3. | bemærker vigtigheden af markedsbaseret selvregulering i samarbejde mellem alle aktører, men erkender, at selvregulering på grund af modstridende interesser ikke kan opnå de ønskede resultater inden for en acceptabel tidsramme; forventer, at Kommissionen forelægger de nødvendige lovforslag med henblik på at hjælpe med at sikre en ægte SEPA for kort-, internet- og mobilbetalinger, og bemærker i denne forbindelse betydningen af den kommende revision af direktivet om betalingstjenester; |
| --- | --- |

3.

bemærker vigtigheden af markedsbaseret selvregulering i samarbejde mellem alle aktører, men erkender, at selvregulering på grund af modstridende interesser ikke kan opnå de ønskede resultater inden for en acceptabel tidsramme; forventer, at Kommissionen forelægger de nødvendige lovforslag med henblik på at hjælpe med at sikre en ægte SEPA for kort-, internet- og mobilbetalinger, og bemærker i denne forbindelse betydningen af den kommende revision af direktivet om betalingstjenester;

| 4. | understreger behovet for en klar og sammenhængende vision for en SEPA for kort-, internet- og mobilbetalinger og for tilvejebringelse af de retningslinjer og tidsplaner, som er nødvendige for at nå det grundlæggende mål om at udrydde forskellene mellem grænseoverskridende og nationale betalinger; |
| --- | --- |

4.

understreger behovet for en klar og sammenhængende vision for en SEPA for kort-, internet- og mobilbetalinger og for tilvejebringelse af de retningslinjer og tidsplaner, som er nødvendige for at nå det grundlæggende mål om at udrydde forskellene mellem grænseoverskridende og nationale betalinger;

| 5. | understreger behovet for at arbejde hen imod et clearing- og afviklingssystem i realtid, som teknisk set allerede er inden for rækkevidde og anvendes til nogle betalinger, og understreger, at migration til en realtidsøkonomi bør være et vigtigt mål for hele SEPA, og at et avanceret interbanksystem i realtid er nødt til at være tilgængeligt i hele SEPA; |
| --- | --- |

5.

understreger behovet for at arbejde hen imod et clearing- og afviklingssystem i realtid, som teknisk set allerede er inden for rækkevidde og anvendes til nogle betalinger, og understreger, at migration til en realtidsøkonomi bør være et vigtigt mål for hele SEPA, og at et avanceret interbanksystem i realtid er nødt til at være tilgængeligt i hele SEPA;

| 6. | er derfor af den opfattelse, at alle nationale kort-, mobil- og internetbetalingsordninger bør tilslutte sig eller omdanne sig til pan-europæiske SEPA-ordninger, således at alle kort-, mobil- og internetbetalinger bliver accepteret overalt i SEPA, og at Kommissionen bør foreslå den periode, som er nødvendig for denne overgang; |
| --- | --- |

6.

er derfor af den opfattelse, at alle nationale kort-, mobil- og internetbetalingsordninger bør tilslutte sig eller omdanne sig til pan-europæiske SEPA-ordninger, således at alle kort-, mobil- og internetbetalinger bliver accepteret overalt i SEPA, og at Kommissionen bør foreslå den periode, som er nødvendig for denne overgang;

| 7. | bemærker, at alle terminaler bør være i stand til at acceptere alle kort og opfylde kravene om interoperabilitet, og at alle eventuelle tekniske hindringer som følge af forskelle i funktionalitet og certificeringskravene til terminaler derfor bør fjernes, eftersom fælles normer og regler og standardiseret terminalsoftware vil øge konkurrencen; |
| --- | --- |

7.

bemærker, at alle terminaler bør være i stand til at acceptere alle kort og opfylde kravene om interoperabilitet, og at alle eventuelle tekniske hindringer som følge af forskelle i funktionalitet og certificeringskravene til terminaler derfor bør fjernes, eftersom fælles normer og regler og standardiseret terminalsoftware vil øge konkurrencen;

| 8. | mener, at det ikke er tilstrækkeligt med en selvregulerende tilgang til det integrerede europæiske betalingsmarked; opfordrer Kommissionen til at træffe lovgivningsmæssige foranstaltninger for at sikre betalingssikkerhed, fair konkurrence, finansiel integration, beskyttelse af personoplysninger og gennemsigtighed for forbrugerne; |
| --- | --- |

8.

mener, at det ikke er tilstrækkeligt med en selvregulerende tilgang til det integrerede europæiske betalingsmarked; opfordrer Kommissionen til at træffe lovgivningsmæssige foranstaltninger for at sikre betalingssikkerhed, fair konkurrence, finansiel integration, beskyttelse af personoplysninger og gennemsigtighed for forbrugerne;

| 9. | opfordrer Kommissionen til at reformere forvaltningen af SEPA for at sikre, at beslutningsprocessen er demokratisk, gennemsigtig og tjener offentlighedens interesse; bemærker, at dette kræver en mere aktiv og ledende rolle for Kommissionen og Den Europæiske Centralbank (ECB) i forvaltningen af SEPA samt ligelig repræsentation af alle relevante interessenter i alle beslutninger vedrørende SEPA og i gennemførelsesorganer, for at sikre tilstrækkelige involvering af slutbrugerne; |
| --- | --- |

9.

opfordrer Kommissionen til at reformere forvaltningen af SEPA for at sikre, at beslutningsprocessen er demokratisk, gennemsigtig og tjener offentlighedens interesse; bemærker, at dette kræver en mere aktiv og ledende rolle for Kommissionen og Den Europæiske Centralbank (ECB) i forvaltningen af SEPA samt ligelig repræsentation af alle relevante interessenter i alle beslutninger vedrørende SEPA og i gennemførelsesorganer, for at sikre tilstrækkelige involvering af slutbrugerne;

| 10. | udtrykker bekymring over enhver form for unødigt stram regulering af markederne for internet- og mobilbetaling, idet disse betalingsmetoder stadig er under udvikling; mener, at eventuelle lovgivningsmæssige initiativer på dette område risikerer at lægge for stor vægt på allerede eksisterende betalingsinstrumenter, og at de således kan afskrække fra innovation og forvride markedet, før det har udviklet sig; anmoder Kommissionen om at indtage en hensigtsmæssig holdning til eventuelle fremtidige internet- og mobilbetalingsmetoder i et kommende forslag og sikre et højt niveau af forbrugerbeskyttelse, især for sårbare forbrugere; |
| --- | --- |

10.

udtrykker bekymring over enhver form for unødigt stram regulering af markederne for internet- og mobilbetaling, idet disse betalingsmetoder stadig er under udvikling; mener, at eventuelle lovgivningsmæssige initiativer på dette område risikerer at lægge for stor vægt på allerede eksisterende betalingsinstrumenter, og at de således kan afskrække fra innovation og forvride markedet, før det har udviklet sig; anmoder Kommissionen om at indtage en hensigtsmæssig holdning til eventuelle fremtidige internet- og mobilbetalingsmetoder i et kommende forslag og sikre et højt niveau af forbrugerbeskyttelse, især for sårbare forbrugere;

| 11. | påpeger, at skønt elektroniske betalinger spiller en stadig større rolle i Europa og i verden, er der fortsat alvorlige hindringer for et fuldstændigt og effektivt integreret, konkurrencedygtigt, innovativt, sikkert, gennemsigtigt og forbrugervenligt europæisk digitalt indre marked for disse betalingsformer; |
| --- | --- |

11.

påpeger, at skønt elektroniske betalinger spiller en stadig større rolle i Europa og i verden, er der fortsat alvorlige hindringer for et fuldstændigt og effektivt integreret, konkurrencedygtigt, innovativt, sikkert, gennemsigtigt og forbrugervenligt europæisk digitalt indre marked for disse betalingsformer;

| 12. | bemærker, at det i den aktuelle krisesituation er afgørende at skride til handling for at sætte skub i økonomisk vækst og jobskabelse og igen at sætte gang i forbruget, at skønt det digitale marked giver god mulighed for at nå disse mål, er EU med henblik herpå nødt til at kunne gennemføre et fuldstændigt digitalt indre marked, samt at det er afgørende på den ene side at fjerne eksisterende hindringer og på den anden side at øge forbrugernes tillid; mener i denne forbindelse, at eksistensen af et neutralt og sikkert europæisk indre marked for kort-, internet- og mobilbetalinger, som letter den fri konkurrence og innovation, er afgørende for virkeliggørelsen af et ægte digitalt indre marked og kan yde et væsentligt bidrag til at øge forbrugertilliden; |
| --- | --- |

12.

bemærker, at det i den aktuelle krisesituation er afgørende at skride til handling for at sætte skub i økonomisk vækst og jobskabelse og igen at sætte gang i forbruget, at skønt det digitale marked giver god mulighed for at nå disse mål, er EU med henblik herpå nødt til at kunne gennemføre et fuldstændigt digitalt indre marked, samt at det er afgørende på den ene side at fjerne eksisterende hindringer og på den anden side at øge forbrugernes tillid; mener i denne forbindelse, at eksistensen af et neutralt og sikkert europæisk indre marked for kort-, internet- og mobilbetalinger, som letter den fri konkurrence og innovation, er afgørende for virkeliggørelsen af et ægte digitalt indre marked og kan yde et væsentligt bidrag til at øge forbrugertilliden;

| 13. | bemærker, at udviklingen af gennemsigtige, sikre og effektive betalingssystemer på det europæiske digitale marked er afgørende for at sikre en ægte digital økonomi og lette e-handel på tværs af grænserne; |
| --- | --- |

13.

bemærker, at udviklingen af gennemsigtige, sikre og effektive betalingssystemer på det europæiske digitale marked er afgørende for at sikre en ægte digital økonomi og lette e-handel på tværs af grænserne;

| 14. | påpeger, at en sikker, pålidelig og gennemsigtig europæisk ramme for elektroniske betalinger er afgørende for iværksættelsen af et digitalt indre marked; fremhæver betydningen af oplysningskampagner med henblik på at gøre forbrugerne bevidste om valgmulighederne på markedet samt betingelserne og vilkårene for sikker elektronisk betaling, og mener, at sådanne kampagner bør iværksættes på EU-plan, også for at komme de ofte ubegrundede bekymringer vedrørende denne type betalinger til livs; mener i denne forbindelse, at forbrugervenlige kontaktpunkter ville øge tilliden til fjernbetalinger; |
| --- | --- |

14.

påpeger, at en sikker, pålidelig og gennemsigtig europæisk ramme for elektroniske betalinger er afgørende for iværksættelsen af et digitalt indre marked; fremhæver betydningen af oplysningskampagner med henblik på at gøre forbrugerne bevidste om valgmulighederne på markedet samt betingelserne og vilkårene for sikker elektronisk betaling, og mener, at sådanne kampagner bør iværksættes på EU-plan, også for at komme de ofte ubegrundede bekymringer vedrørende denne type betalinger til livs; mener i denne forbindelse, at forbrugervenlige kontaktpunkter ville øge tilliden til fjernbetalinger;

| 15. | understreger, at der i denne sammenhæng bør træffes foranstaltninger for at sætte en stopper for den hyppigt forekommende forskelsbehandling af europæiske forbrugere, hvis betalinger for grænseoverskridende onlinetransaktioner ikke godkendes på grund af deres oprindelse; |
| --- | --- |

15.

understreger, at der i denne sammenhæng bør træffes foranstaltninger for at sætte en stopper for den hyppigt forekommende forskelsbehandling af europæiske forbrugere, hvis betalinger for grænseoverskridende onlinetransaktioner ikke godkendes på grund af deres oprindelse;

| 16. | beklager, at de fleste betalingsomkostninger i den nuværende situation er uigennemskuelige, og påpeger, at personer, der ikke benytter dyre betalingsmetoder stadig er med til at betale for disse; erindrer om, at der er omkostninger forbundet med alle betalingsmetoder; anmoder derfor Kommissionen om også fremover at tage hensyn til omkostningerne ved samt egenarten og de samfundsmæssige virkninger af kontant- og checkbetaling for alle aktører og forbrugere på markedet sammenlignet med andre betalingsmetoder; minder om, at alle europæere skal have adgang til grundlæggende banktjenester; understreger, at foranstaltninger i retning af fælles tekniske standarder skal træffes i lyset af vigtigheden, effektiviteten og tilstrækkeligheden af de standarder, der i øjeblikket benyttes i Europa; |
| --- | --- |

16.

beklager, at de fleste betalingsomkostninger i den nuværende situation er uigennemskuelige, og påpeger, at personer, der ikke benytter dyre betalingsmetoder stadig er med til at betale for disse; erindrer om, at der er omkostninger forbundet med alle betalingsmetoder; anmoder derfor Kommissionen om også fremover at tage hensyn til omkostningerne ved samt egenarten og de samfundsmæssige virkninger af kontant- og checkbetaling for alle aktører og forbrugere på markedet sammenlignet med andre betalingsmetoder; minder om, at alle europæere skal have adgang til grundlæggende banktjenester; understreger, at foranstaltninger i retning af fælles tekniske standarder skal træffes i lyset af vigtigheden, effektiviteten og tilstrækkeligheden af de standarder, der i øjeblikket benyttes i Europa;

Standardisering og interoperabilitet

| 17. | mener, at yderligere arbejde på fælles tekniske standarder på et frit tilgængeligt grundlag vil kunne forbedre den europæiske økonomis konkurrenceevne og det indre markeds funktion, men også vil fremme interoperabilitet og indebære sikkerhedsrelaterede fordele i form af fælles sikkerhedsstandarder til gavn for både forbrugere og handlende; |
| --- | --- |

17.

mener, at yderligere arbejde på fælles tekniske standarder på et frit tilgængeligt grundlag vil kunne forbedre den europæiske økonomis konkurrenceevne og det indre markeds funktion, men også vil fremme interoperabilitet og indebære sikkerhedsrelaterede fordele i form af fælles sikkerhedsstandarder til gavn for både forbrugere og handlende;

| 18. | bemærker, at de fleste standarder for internet- og mobilbetalinger bør være de samme som for de nuværende SEPA-betalinger, men at der er behov for nye standarder for sikkerhed og identifikation af kunder og til at tilbyde interbank-onlinelevering i realtid, og understreger, at udviklingen af nye standarder ikke er nok, og at samordnet gennemførelse er mindst lige så vigtigt; |
| --- | --- |

18.

bemærker, at de fleste standarder for internet- og mobilbetalinger bør være de samme som for de nuværende SEPA-betalinger, men at der er behov for nye standarder for sikkerhed og identifikation af kunder og til at tilbyde interbank-onlinelevering i realtid, og understreger, at udviklingen af nye standarder ikke er nok, og at samordnet gennemførelse er mindst lige så vigtigt;

| 19. | understreger, at standardisering ikke må skabe hindringer for konkurrence og innovation, men i stedet skal fjerne hindringer med henblik på at sikre lige konkurrencevilkår for alle parter; henstiller derfor, at standarderne skal være åbne med henblik på at give mulighed for innovation og konkurrence på markedet, eftersom bemyndigelse af en enkelt eller lukket standard ville begrænse markedets udvikling og innovation, medføre en uforholdsmæssig begrænsning og ikke ville være fremmende for konkurrence og lige konkurrencevilkår; bemærker imidlertid Kommissionens kartelundersøgelse af standardiseringsprocessen for betalinger over internettet (e-betalinger), der gennemføres af Det Europæiske Betalingsråd (EPC); |
| --- | --- |

19.

understreger, at standardisering ikke må skabe hindringer for konkurrence og innovation, men i stedet skal fjerne hindringer med henblik på at sikre lige konkurrencevilkår for alle parter; henstiller derfor, at standarderne skal være åbne med henblik på at give mulighed for innovation og konkurrence på markedet, eftersom bemyndigelse af en enkelt eller lukket standard ville begrænse markedets udvikling og innovation, medføre en uforholdsmæssig begrænsning og ikke ville være fremmende for konkurrence og lige konkurrencevilkår; bemærker imidlertid Kommissionens kartelundersøgelse af standardiseringsprocessen for betalinger over internettet (e-betalinger), der gennemføres af Det Europæiske Betalingsråd (EPC);

| 20. | bemærker, at stort set alle betalingstransaktioner indeholder den samme slags data, og understreger, at der bør være sikker datakommunikation for enhver betaling for at muliggøre gennemgående ende-til-ende behandling i realtid; ser fordelene i alle systemer, der anvender samme format for beskeder, og minder om, at det mest oplagte valg er det, der anvendes til kreditoverførsler og direkte debiteringer, som defineret i bilaget til SEPA — slutdatoforordningen (dvs. ISO XML 20022); anbefaler, at samme format for beskeder bør anvendes i al kommunikation af transaktionsdata fra terminalen til kunden og indeholde alle relevante oplysninger; |
| --- | --- |

20.

bemærker, at stort set alle betalingstransaktioner indeholder den samme slags data, og understreger, at der bør være sikker datakommunikation for enhver betaling for at muliggøre gennemgående ende-til-ende behandling i realtid; ser fordelene i alle systemer, der anvender samme format for beskeder, og minder om, at det mest oplagte valg er det, der anvendes til kreditoverførsler og direkte debiteringer, som defineret i bilaget til SEPA — slutdatoforordningen (dvs. ISO XML 20022); anbefaler, at samme format for beskeder bør anvendes i al kommunikation af transaktionsdata fra terminalen til kunden og indeholde alle relevante oplysninger;

| 21. | fremhæver, at indførelsen af obligatoriske standarder på disse centrale områder for en styrkelse af det digitale indre marked i Europa i betragtning af den hurtigt voksende, men på nuværende tidspunkt umodne fase af markedsudviklingen for elektroniske og mobile betalinger, ville indebære en risiko for negative konsekvenser for innovationen, konkurrencen og væksten på markedet; |
| --- | --- |

21.

fremhæver, at indførelsen af obligatoriske standarder på disse centrale områder for en styrkelse af det digitale indre marked i Europa i betragtning af den hurtigt voksende, men på nuværende tidspunkt umodne fase af markedsudviklingen for elektroniske og mobile betalinger, ville indebære en risiko for negative konsekvenser for innovationen, konkurrencen og væksten på markedet;

| 22. | påpeger, at gennemførelsen af de udviklede standarder ofte repræsenterer en stor udfordring ifølge Kommissionens tilbagemelding vedrørende den offentlige høring om grønbogen; opfordrer Kommissionen til at undersøge muligheden for håndhævelsesmekanismer, såsom fastsættelsen af slutdatoer for migration; |
| --- | --- |

22.

påpeger, at gennemførelsen af de udviklede standarder ofte repræsenterer en stor udfordring ifølge Kommissionens tilbagemelding vedrørende den offentlige høring om grønbogen; opfordrer Kommissionen til at undersøge muligheden for håndhævelsesmekanismer, såsom fastsættelsen af slutdatoer for migration;

| 23. | bemærker, at kontanthævningsgebyrer i pengeautomater uden for brugerens egen bank og kortordning i mange medlemsstater ofte er overdrevne og inden for SEPA bør have større sammenhæng med de faktiske omkostninger; |
| --- | --- |

23.

bemærker, at kontanthævningsgebyrer i pengeautomater uden for brugerens egen bank og kortordning i mange medlemsstater ofte er overdrevne og inden for SEPA bør have større sammenhæng med de faktiske omkostninger;

| 24. | understreger, at alle standardiserings- og interoperabilitetskrav bør sigte mod at styrke de europæiske betalingssystemers konkurrenceevne, gennemsigtighed, innovative karakter, betalingssikkerhed og effektivitet til gavn for alle forbrugere og interessenter; understreger, at eventuelle standardiseringskrav ikke bør medføre hindringer i form af unødvendige forskelle sammenlignet med det globale marked; mener endvidere, at fælles standarder også bør søges på globalt plan i tæt samarbejde med de vigtigste økonomiske partnere i EU; |
| --- | --- |

24.

understreger, at alle standardiserings- og interoperabilitetskrav bør sigte mod at styrke de europæiske betalingssystemers konkurrenceevne, gennemsigtighed, innovative karakter, betalingssikkerhed og effektivitet til gavn for alle forbrugere og interessenter; understreger, at eventuelle standardiseringskrav ikke bør medføre hindringer i form af unødvendige forskelle sammenlignet med det globale marked; mener endvidere, at fælles standarder også bør søges på globalt plan i tæt samarbejde med de vigtigste økonomiske partnere i EU;

| 25. | anmoder Kommissionen om at foretage en vurdering af måder, hvorpå man muligvis kan støtte nye aktører på betalingskortmarkedet, f.eks. ved at overveje en fælles betalingsinfrastruktur for alle transaktioner uanset kortudbyder; |
| --- | --- |

25.

anmoder Kommissionen om at foretage en vurdering af måder, hvorpå man muligvis kan støtte nye aktører på betalingskortmarkedet, f.eks. ved at overveje en fælles betalingsinfrastruktur for alle transaktioner uanset kortudbyder;

| 26. | bemærker, at adskillelsen af betalingsinfrastrukturer fra betalingsordninger kan betyde øget konkurrence, eftersom mindre aktører ikke vil blive udelukket på grund af tekniske begrænsninger; understreger, at betalingstjenesteudbydere bør have frihed til at vælge en hvilken som helst kombination af de til rådighed værende udstedende og erhvervende tjenester inden for betalingsordningerne på markedet, og at infrastrukturer for betalingsordninger skal behandle transaktioner fra forskellige parallelle betalingsordninger for lignende instrumenter neutralt; |
| --- | --- |

26.

bemærker, at adskillelsen af betalingsinfrastrukturer fra betalingsordninger kan betyde øget konkurrence, eftersom mindre aktører ikke vil blive udelukket på grund af tekniske begrænsninger; understreger, at betalingstjenesteudbydere bør have frihed til at vælge en hvilken som helst kombination af de til rådighed værende udstedende og erhvervende tjenester inden for betalingsordningerne på markedet, og at infrastrukturer for betalingsordninger skal behandle transaktioner fra forskellige parallelle betalingsordninger for lignende instrumenter neutralt;

| 27. | bemærker, at det skal sikres, at alle sådanne foranstaltninger altid er i overensstemmelse med principperne om fri og fair konkurrence og fri markedsadgang under hensyntagen til fremtidige teknologiske innovationer inden for denne sektor, således at ordningen kan tilpasses den fremtidige udvikling, og således at man på en konsekvent måde fremmer og letter innovation og konkurrenceevne; |
| --- | --- |

27.

bemærker, at det skal sikres, at alle sådanne foranstaltninger altid er i overensstemmelse med principperne om fri og fair konkurrence og fri markedsadgang under hensyntagen til fremtidige teknologiske innovationer inden for denne sektor, således at ordningen kan tilpasses den fremtidige udvikling, og således at man på en konsekvent måde fremmer og letter innovation og konkurrenceevne;

Forvaltning

| 28. | opfordrer Kommissionen til at foreslå en bedre forvaltning af SEPA, der dækker den organisatoriske opbygning, som er forbundet med udviklingen af de vigtigste elementer i betalingstjenester, og af gennemførelsen af de krav, der skal opfyldes, og som giver mulighed for, at udviklingen af tekniske og sikkerhedsmæssige standarder organiseres separat til støtte for gennemførelsen af den dermed forbundne lovgivning; opfordrer til en mere afbalanceret repræsentation af alle interessenter i videreudviklingen af fælles tekniske og sikkerhedsmæssige standarder for alle betalingsordninger; opfordrer indtrængende Kommissionen til at besvare tidligere opfordringer til en reform af forvaltningen af SEPA for at sikre, at betalingstjenesternes brugere repræsenteres bedre i beslutningsprocessen og standardiseringsprocessen; bemærker, at disse parter bl.a. kan være — men ikke nødvendigvis er begrænset til — EPC, forbrugerorganisationer, handelsorganisationer og store detailkæder, Den Europæiske Banktilsynsmyndighed (EBA), Kommissionen, eksperter på forskellige områder, andre leverandører af betalingstjenester og handelsmæssige økonomiske mobil-, internet- og korttjenester end banker samt mobilnetværksoperatører; opfordrer disse interessenter til at tilrettelægge deres arbejde under en ny forvaltningsstruktur, hvori SEPA-rådet spiller en rolle; mener, at SEPA-rådet bør bistås af forskellige tekniske udvalg, eller »task forces« vedrørende e-betaling, m-betaling, kort, kontanter og andre standardiseringsspørgsmål samt af ad hoc-arbejdsgrupper; minder om Kommissionens tilsagn i erklæringen om forvaltningen af SEPA i forbindelse med vedtagelsen af forordning (EU) nr. 260/2012 om at forelægge et forslag inden udgangen af 2012; opfordrer de europæiske standardiseringsorganer som Den Europæiske Standardiseringsorganisation (Comité Européen de Normalisation, CEN) eller Det Europæiske Standardiseringsinstitut for Telekommunikation (ETSI) til i samarbejde med Kommissionen at spille en mere aktiv rolle med hensyn til standardisering af kortbetalinger; |
| --- | --- |

28.

opfordrer Kommissionen til at foreslå en bedre forvaltning af SEPA, der dækker den organisatoriske opbygning, som er forbundet med udviklingen af de vigtigste elementer i betalingstjenester, og af gennemførelsen af de krav, der skal opfyldes, og som giver mulighed for, at udviklingen af tekniske og sikkerhedsmæssige standarder organiseres separat til støtte for gennemførelsen af den dermed forbundne lovgivning; opfordrer til en mere afbalanceret repræsentation af alle interessenter i videreudviklingen af fælles tekniske og sikkerhedsmæssige standarder for alle betalingsordninger; opfordrer indtrængende Kommissionen til at besvare tidligere opfordringer til en reform af forvaltningen af SEPA for at sikre, at betalingstjenesternes brugere repræsenteres bedre i beslutningsprocessen og standardiseringsprocessen; bemærker, at disse parter bl.a. kan være — men ikke nødvendigvis er begrænset til — EPC, forbrugerorganisationer, handelsorganisationer og store detailkæder, Den Europæiske Banktilsynsmyndighed (EBA), Kommissionen, eksperter på forskellige områder, andre leverandører af betalingstjenester og handelsmæssige økonomiske mobil-, internet- og korttjenester end banker samt mobilnetværksoperatører; opfordrer disse interessenter til at tilrettelægge deres arbejde under en ny forvaltningsstruktur, hvori SEPA-rådet spiller en rolle; mener, at SEPA-rådet bør bistås af forskellige tekniske udvalg, eller »task forces« vedrørende e-betaling, m-betaling, kort, kontanter og andre standardiseringsspørgsmål samt af ad hoc-arbejdsgrupper; minder om Kommissionens tilsagn i erklæringen om forvaltningen af SEPA i forbindelse med vedtagelsen af forordning (EU) nr. 260/2012 om at forelægge et forslag inden udgangen af 2012; opfordrer de europæiske standardiseringsorganer som Den Europæiske Standardiseringsorganisation (Comité Européen de Normalisation, CEN) eller Det Europæiske Standardiseringsinstitut for Telekommunikation (ETSI) til i samarbejde med Kommissionen at spille en mere aktiv rolle med hensyn til standardisering af kortbetalinger;

| 29. | anerkender i denne forbindelse, at SEPA er en hjørnesten i oprettelsen af et integreret europæisk betalingsmarked og bør danne grundlag for udviklingen af et sådant marked samt for at gøre det mere innovativt og konkurrencedygtigt; |
| --- | --- |

29.

anerkender i denne forbindelse, at SEPA er en hjørnesten i oprettelsen af et integreret europæisk betalingsmarked og bør danne grundlag for udviklingen af et sådant marked samt for at gøre det mere innovativt og konkurrencedygtigt;

| 30. | mener, at håndhævelse af reglerne om elektronisk betaling ofte er vanskelig, utilstrækkelig og forskellig i Europa, og at der må gøres en større indsats for at sikre en ordentlig og ensartet håndhævelse af reglerne; |
| --- | --- |

30.

mener, at håndhævelse af reglerne om elektronisk betaling ofte er vanskelig, utilstrækkelig og forskellig i Europa, og at der må gøres en større indsats for at sikre en ordentlig og ensartet håndhævelse af reglerne;

| 31. | bekræfter, at en selvregulerende tilgang ikke er tilstrækkelig; mener, at Kommissionen og ECB i samarbejde med medlemsstaterne bør indtage en mere aktiv og ledende rolle, og at alle relevante interessenter, herunder forbrugerorganisationer, bør inddrages på behørig vis og høres i beslutningsprocessen; |
| --- | --- |

31.

bekræfter, at en selvregulerende tilgang ikke er tilstrækkelig; mener, at Kommissionen og ECB i samarbejde med medlemsstaterne bør indtage en mere aktiv og ledende rolle, og at alle relevante interessenter, herunder forbrugerorganisationer, bør inddrages på behørig vis og høres i beslutningsprocessen;

| 32. | mener, at det er sandsynligt, at der vil være flere og flere europæiske virksomheder, hvis aktiviteter reelt afhænger af, at de kan modtage betaling med kort; mener, at det er i offentlighedens interesse at udstikke objektive regler for, under hvilke omstændigheder og efter hvilke procedurer der ensidigt kan nægtes adgang til kortbetalingsordninger; |
| --- | --- |

32.

mener, at det er sandsynligt, at der vil være flere og flere europæiske virksomheder, hvis aktiviteter reelt afhænger af, at de kan modtage betaling med kort; mener, at det er i offentlighedens interesse at udstikke objektive regler for, under hvilke omstændigheder og efter hvilke procedurer der ensidigt kan nægtes adgang til kortbetalingsordninger;

| 33. | anser det for vigtigt at styrke forvaltningen af SEPA og at give det fornyede SEPA-råd en stærkere rolle, og at dette nye forvaltningsorgan bør bestå af repræsentanter for de vigtigste relevante interessenter og sammensættes på en sådan måde, at det giver mulighed for demokratisk kontrol gennem Kommissionen og andre EU-myndigheder; foreslår, at et fornyet SEPA-råd bør føre an i arbejdet, fastlægge en tids- og arbejdsplan, træffe beslutning om prioriteringer og vigtige emner og dermed fungere som mægler, når der er uenighed mellem interessenterne; understreger, at demokratisk kontrol bør sikres af Kommissionen, og at ECB og EBA bør spille en fremtrædende rolle; |
| --- | --- |

33.

anser det for vigtigt at styrke forvaltningen af SEPA og at give det fornyede SEPA-råd en stærkere rolle, og at dette nye forvaltningsorgan bør bestå af repræsentanter for de vigtigste relevante interessenter og sammensættes på en sådan måde, at det giver mulighed for demokratisk kontrol gennem Kommissionen og andre EU-myndigheder; foreslår, at et fornyet SEPA-råd bør føre an i arbejdet, fastlægge en tids- og arbejdsplan, træffe beslutning om prioriteringer og vigtige emner og dermed fungere som mægler, når der er uenighed mellem interessenterne; understreger, at demokratisk kontrol bør sikres af Kommissionen, og at ECB og EBA bør spille en fremtrædende rolle;

| 34. | glæder sig over den høring af interessenter, der gennemføres af Kommissionen som led i grønbogen om forvaltningen af SEPA, jf. betragtning 5 i forordning (EU) nr. 260/2012, og ser frem til det forslag, den agter at forelægge om emnet sidst på året; understreger, at alle SEPA-interessenters umiddelbare prioritet skal være forberedelsen til migrationen til SEPA, jf. betingelserne i forordning (EU) nr. 260/2012, med henblik på at sikre en gnidningsløs overgang fra brugen af nationale til fælleseuropæiske betalingsordninger; |
| --- | --- |

34.

glæder sig over den høring af interessenter, der gennemføres af Kommissionen som led i grønbogen om forvaltningen af SEPA, jf. betragtning 5 i forordning (EU) nr. 260/2012, og ser frem til det forslag, den agter at forelægge om emnet sidst på året; understreger, at alle SEPA-interessenters umiddelbare prioritet skal være forberedelsen til migrationen til SEPA, jf. betingelserne i forordning (EU) nr. 260/2012, med henblik på at sikre en gnidningsløs overgang fra brugen af nationale til fælleseuropæiske betalingsordninger;

Grænseoverskridende indløsning

| 35. | påpeger, at yderligere standardisering og indbyrdes tilpasning af praksis for at overvinde tekniske hindringer og nationale afregnings- og clearingskrav vil bidrage til at fremme grænseoverskridende indløsning — en ordning, der vil øge konkurrencen og dermed de handlendes valgmuligheder, og som kan føre til mere omkostningseffektive betalingsmetoder for forbrugerne; mener, at de handlende bør være bedre informeret om mulighederne for grænseoverskridende indløsning; |
| --- | --- |

35.

påpeger, at yderligere standardisering og indbyrdes tilpasning af praksis for at overvinde tekniske hindringer og nationale afregnings- og clearingskrav vil bidrage til at fremme grænseoverskridende indløsning — en ordning, der vil øge konkurrencen og dermed de handlendes valgmuligheder, og som kan føre til mere omkostningseffektive betalingsmetoder for forbrugerne; mener, at de handlende bør være bedre informeret om mulighederne for grænseoverskridende indløsning;

| 36. | opfordrer indtrængende til, at man aktivt forsøger at finde løsninger, der kan lette grænseoverskridende indløsning yderligere i lyset af fordelene for det indre marked; udtrykker bekymring over eksisterende nationale retlige og tekniske barrierer, som f.eks. licensbetingelser, der bør fjernes for at sikre, at udenlandske SEPA-kompatible indløsere ikke behandles anderledes end indenlandske indløsere i det pågældende land; |
| --- | --- |

36.

opfordrer indtrængende til, at man aktivt forsøger at finde løsninger, der kan lette grænseoverskridende indløsning yderligere i lyset af fordelene for det indre marked; udtrykker bekymring over eksisterende nationale retlige og tekniske barrierer, som f.eks. licensbetingelser, der bør fjernes for at sikre, at udenlandske SEPA-kompatible indløsere ikke behandles anderledes end indenlandske indløsere i det pågældende land;

| 37. | understreger, at der ikke bør være nogen større forskelle mellem lovgivningen for forskellige betalingskonti, og at betaleren bør være i stand til at foretage en overførsel af midler via internettet eller mobiltelefon til enhver betalingsmodtager, som har konto i et SEPA-tilsluttet pengeinstitut; |
| --- | --- |

37.

understreger, at der ikke bør være nogen større forskelle mellem lovgivningen for forskellige betalingskonti, og at betaleren bør være i stand til at foretage en overførsel af midler via internettet eller mobiltelefon til enhver betalingsmodtager, som har konto i et SEPA-tilsluttet pengeinstitut;

| 38. | understreger, at alle autoriserede betalingstjenesteudbydere bør have samme ret til adgang til afregnings- og clearingsfaciliteter, hvis de har tilstrækkelige procedurer for risikostyring, opfylder de tekniske minimumskrav og anses for at være tilstrækkeligt stabile, så de ikke udgør nogen risiko, dvs. grundlæggende er underlagt de samme relevante krav som banker; |
| --- | --- |

38.

understreger, at alle autoriserede betalingstjenesteudbydere bør have samme ret til adgang til afregnings- og clearingsfaciliteter, hvis de har tilstrækkelige procedurer for risikostyring, opfylder de tekniske minimumskrav og anses for at være tilstrækkeligt stabile, så de ikke udgør nogen risiko, dvs. grundlæggende er underlagt de samme relevante krav som banker;

Multilaterale interbankgebyrer

| 39. | minder om, at multilaterale interbankgebyrer i henhold til Domstolens afgørelse i »Mastercard-sagen« af 24. maj 2012 kan betragtes som konkurrencebegrænsende, og anmoder Kommissionen om at foreslå, hvordan der skal tages hensyn til denne dom ved regulering af forretningsmodeller for kort-, mobil- eller internetbetalinger; |
| --- | --- |

39.

minder om, at multilaterale interbankgebyrer i henhold til Domstolens afgørelse i »Mastercard-sagen« af 24. maj 2012 kan betragtes som konkurrencebegrænsende, og anmoder Kommissionen om at foreslå, hvordan der skal tages hensyn til denne dom ved regulering af forretningsmodeller for kort-, mobil- eller internetbetalinger;

| 40. | bemærker, at de nuværende indtægter fra multilaterale interbankgebyrer i mange tilfælde er for høje i forhold til de omkostninger, de skal dække; påpeger, at der kan være behov for at afveje forskellige betalingsgebyrer for at sikre, at krydssubsidieringspraksis ikke befordrer valg af ineffektive instrumenter, og anmoder Kommissionen om gennem lovgivning at sikre, at multilaterale interbankgebyrer ikke længere forvrider konkurrencen ved at skabe hindringer for nye markedsaktører og for innovation; opfordrer Kommissionen til at gennemføre en konsekvensanalyse af de forskellige muligheder inden udgangen af 2012; understreger, at der er behov for retlig klarhed og sikkerhed med hensyn til de multilaterale interbankgebyrer; |
| --- | --- |

40.

bemærker, at de nuværende indtægter fra multilaterale interbankgebyrer i mange tilfælde er for høje i forhold til de omkostninger, de skal dække; påpeger, at der kan være behov for at afveje forskellige betalingsgebyrer for at sikre, at krydssubsidieringspraksis ikke befordrer valg af ineffektive instrumenter, og anmoder Kommissionen om gennem lovgivning at sikre, at multilaterale interbankgebyrer ikke længere forvrider konkurrencen ved at skabe hindringer for nye markedsaktører og for innovation; opfordrer Kommissionen til at gennemføre en konsekvensanalyse af de forskellige muligheder inden udgangen af 2012; understreger, at der er behov for retlig klarhed og sikkerhed med hensyn til de multilaterale interbankgebyrer;

| 41. | bemærker, at SEPA-kompatible betalingskort tilhørende personer, der kommer fra en hvilken som helst medlemsstat, efter en overgangsperiode skal accepteres i alle betalingsterminaler i SEPA, og at betalingen bør overføres på sikker vis; bemærker, at dette krav kan betyde, at multilaterale interbankgebyrer skal reguleres for at komme ned under en bestemt tærskel, og fastholder, at dette ikke bør føre til en stigning i de multilaterale interbankgebyrer i nogen medlemsstat, men snarere til et fald, og måske til, at de på et senere tidspunkt nærmer sig nul; |
| --- | --- |

41.

bemærker, at SEPA-kompatible betalingskort tilhørende personer, der kommer fra en hvilken som helst medlemsstat, efter en overgangsperiode skal accepteres i alle betalingsterminaler i SEPA, og at betalingen bør overføres på sikker vis; bemærker, at dette krav kan betyde, at multilaterale interbankgebyrer skal reguleres for at komme ned under en bestemt tærskel, og fastholder, at dette ikke bør føre til en stigning i de multilaterale interbankgebyrer i nogen medlemsstat, men snarere til et fald, og måske til, at de på et senere tidspunkt nærmer sig nul;

| 42. | mener, at grænseoverskridende og central hvervning bør styrkes, og at enhver teknisk eller juridisk hindring bør fjernes, da dette vil bidrage til at reducere niveauet af multilaterale interbankgebyrer og handelsafgifter; |
| --- | --- |

42.

mener, at grænseoverskridende og central hvervning bør styrkes, og at enhver teknisk eller juridisk hindring bør fjernes, da dette vil bidrage til at reducere niveauet af multilaterale interbankgebyrer og handelsafgifter;

| 43. | mener, at de multilaterale interbankgebyrer bør reguleres på EU-niveau for at sikre lettere adgang for nye markedsaktører til grænseoverskridende hvervning, hvilket reelt vil give de handlende mulighed for at kunne vælge, hvilke betalingsordninger de ønsker at deltage i; påpeger, at der, hvis det nye lovforslag giver mulighed for gebyrer, bør sikres fuld gennemsigtighed vedrørende de elementer, der indgår i deres satser; minder om, at artikel 5 i forordning (EU) nr. 260/2012 om tekniske og forretningsmæssige krav til kreditoverførsler og direkte debiteringer i euro fastsætter, at der efter den 1. februar 2017 ikke kan anvendes multilaterale interbankgebyrer for hver transaktion; opfordrer til, at samme fremgangsmåde benyttes for kortbetalinger; |
| --- | --- |

43.

mener, at de multilaterale interbankgebyrer bør reguleres på EU-niveau for at sikre lettere adgang for nye markedsaktører til grænseoverskridende hvervning, hvilket reelt vil give de handlende mulighed for at kunne vælge, hvilke betalingsordninger de ønsker at deltage i; påpeger, at der, hvis det nye lovforslag giver mulighed for gebyrer, bør sikres fuld gennemsigtighed vedrørende de elementer, der indgår i deres satser; minder om, at artikel 5 i forordning (EU) nr. 260/2012 om tekniske og forretningsmæssige krav til kreditoverførsler og direkte debiteringer i euro fastsætter, at der efter den 1. februar 2017 ikke kan anvendes multilaterale interbankgebyrer for hver transaktion; opfordrer til, at samme fremgangsmåde benyttes for kortbetalinger;

| 44. | mener, at forretningsmodellen for betalingsordninger med tre aftalepartnere og blandede ordninger kan give anledning til konkurrencemæssige problemer svarende til dem med fire aftalepartnere; mener derfor, at alle kortordninger — hvad enten de har fire aftalepartnere, tre aftalepartnere eller er blandede ordninger samt eventuelle nye markedsaktører — bør behandles lige med henblik på at sikre lige konkurrencevilkår og fremme konkurrence og gennemsigtighed for forbrugere og handlende; |
| --- | --- |

44.

mener, at forretningsmodellen for betalingsordninger med tre aftalepartnere og blandede ordninger kan give anledning til konkurrencemæssige problemer svarende til dem med fire aftalepartnere; mener derfor, at alle kortordninger — hvad enten de har fire aftalepartnere, tre aftalepartnere eller er blandede ordninger samt eventuelle nye markedsaktører — bør behandles lige med henblik på at sikre lige konkurrencevilkår og fremme konkurrence og gennemsigtighed for forbrugere og handlende;

Co-badging

| 45. | bemærker, at co-badging, som de involverede betalingsordninger frivilligt har deltaget i, kan være gavnligt for forbrugerne, eftersom det vil medføre færre kort i forbrugernes tegnebøger og kan lette de nationale indenlandske ordningers adgang til det bredere SEPA-marked, hvilket vil tilskynde til konkurrence; påpeger dog, at co-badging ikke bør bruges til at omgå indenlandske ordninger, ved at der vælges et bestemt indenlandsk brand; |
| --- | --- |

45.

bemærker, at co-badging, som de involverede betalingsordninger frivilligt har deltaget i, kan være gavnligt for forbrugerne, eftersom det vil medføre færre kort i forbrugernes tegnebøger og kan lette de nationale indenlandske ordningers adgang til det bredere SEPA-marked, hvilket vil tilskynde til konkurrence; påpeger dog, at co-badging ikke bør bruges til at omgå indenlandske ordninger, ved at der vælges et bestemt indenlandsk brand;

| 46. | understreger, at kortindehaverne bør have frihed til at vælge, hvilke af de tilbudte co-badging-muligheder der er aktiveret på deres specifikke kort, og insisterer på, at de handlende bør have ret til at vælge, hvilke co-badging-muligheder de er villige til at acceptere, og at kortindehaverne i hvert enkelt betalingssituation bør have ret til at vælge deres foretrukne co-badging-mulighed blandt dem, den handlende har accepteret; opfordrer Kommissionen til at foreslå løsninger, der kan fremme co-badging af mere end én SEPA-kompatibel ordning; mener, at spørgsmål, såsom foreneligheden af forvaltningsprocedurerne, teknisk interoperabilitet og ansvaret for sikkerhedsmangler, bør tages under grundig overvejelse; |
| --- | --- |

46.

understreger, at kortindehaverne bør have frihed til at vælge, hvilke af de tilbudte co-badging-muligheder der er aktiveret på deres specifikke kort, og insisterer på, at de handlende bør have ret til at vælge, hvilke co-badging-muligheder de er villige til at acceptere, og at kortindehaverne i hvert enkelt betalingssituation bør have ret til at vælge deres foretrukne co-badging-mulighed blandt dem, den handlende har accepteret; opfordrer Kommissionen til at foreslå løsninger, der kan fremme co-badging af mere end én SEPA-kompatibel ordning; mener, at spørgsmål, såsom foreneligheden af forvaltningsprocedurerne, teknisk interoperabilitet og ansvaret for sikkerhedsmangler, bør tages under grundig overvejelse;

| 47. | mener, at co-badging bør indføres sammen med grundig forbrugerinformation med sigte på at beskytte dem mod risikoen for at blive vildledt; understreger, at det skal være klart for alle parter, hvem der er ansvarlig for beskyttelsen og fortroligheden af data om kortindehavere og handlende og for det co-brandede betalingsinstrument; |
| --- | --- |

47.

mener, at co-badging bør indføres sammen med grundig forbrugerinformation med sigte på at beskytte dem mod risikoen for at blive vildledt; understreger, at det skal være klart for alle parter, hvem der er ansvarlig for beskyttelsen og fortroligheden af data om kortindehavere og handlende og for det co-brandede betalingsinstrument;

Tillægsgebyrer

| 48. | mener, at tillægsgebyrer, rabatter og andre styringsmetoder, på den måde de anvendes, ofte er skadelige for slutbrugerne af betalingstjenester; bemærker, at opkrævning af tillægsgebyrer udelukkende på grundlag af kundernes betalingsvalg risikerer at blive vilkårlig og kan misbruges til at generere ekstraindtægter snarere end at dække omkostningerne; mener, at det vil være vigtigt at forbyde mulighederne for overdrevne tillægsgebyrer i forhold til handelsafgiften på en enkelt transaktion og at kontrollere rabatter og lignende forbrugerstyringsmetoder på EU-plan; understreger derfor, at de handlende bør acceptere ét almindeligt benyttet betalingsinstrument uden noget tillægsgebyr (SEPA-kompatibelt betalingskort, e-betaling), og at eventuelle tillægsgebyrer på andre instrumenter ikke på noget tidspunkt må overstige de direkte ekstraomkostninger ved disse instrumenter i forhold til det instrument, der accepteres uden tillægsgebyr; |
| --- | --- |

48.

mener, at tillægsgebyrer, rabatter og andre styringsmetoder, på den måde de anvendes, ofte er skadelige for slutbrugerne af betalingstjenester; bemærker, at opkrævning af tillægsgebyrer udelukkende på grundlag af kundernes betalingsvalg risikerer at blive vilkårlig og kan misbruges til at generere ekstraindtægter snarere end at dække omkostningerne; mener, at det vil være vigtigt at forbyde mulighederne for overdrevne tillægsgebyrer i forhold til handelsafgiften på en enkelt transaktion og at kontrollere rabatter og lignende forbrugerstyringsmetoder på EU-plan; understreger derfor, at de handlende bør acceptere ét almindeligt benyttet betalingsinstrument uden noget tillægsgebyr (SEPA-kompatibelt betalingskort, e-betaling), og at eventuelle tillægsgebyrer på andre instrumenter ikke på noget tidspunkt må overstige de direkte ekstraomkostninger ved disse instrumenter i forhold til det instrument, der accepteres uden tillægsgebyr;

| 49. | understreger, at det er nødvendigt at kræve større gennemsigtighed i og bedre forbrugeroplysning om gebyrer og tillægsgebyrer for de forskellige betalingsmetoder, da erhvervsdrivende generelt medregner transaktionsomkostninger i prisen på de varer og tjenester, de tilbyder, hvilket har til følge, at forbrugerne ikke på forhånd er informeret fyldestgørende om de samlede omkostninger og betaler mere for deres køb — et faktum, der undergraver forbrugertilliden; |
| --- | --- |

49.

understreger, at det er nødvendigt at kræve større gennemsigtighed i og bedre forbrugeroplysning om gebyrer og tillægsgebyrer for de forskellige betalingsmetoder, da erhvervsdrivende generelt medregner transaktionsomkostninger i prisen på de varer og tjenester, de tilbyder, hvilket har til følge, at forbrugerne ikke på forhånd er informeret fyldestgørende om de samlede omkostninger og betaler mere for deres køb — et faktum, der undergraver forbrugertilliden;

| 50. | bemærker, at opkrævning af tillægsgebyrer udelukkende på grundlag af kundernes betalingsvalg risikerer at blive vilkårlig, kan misbruges til at generere ekstraindtægter snarere end at dække omkostningerne og samlet set ikke er til gavn for udviklingen af det indre marked, da den hæmmer konkurrencen og øger markedets opsplitning og forvirringen blandt forbrugerne; |
| --- | --- |

50.

bemærker, at opkrævning af tillægsgebyrer udelukkende på grundlag af kundernes betalingsvalg risikerer at blive vilkårlig, kan misbruges til at generere ekstraindtægter snarere end at dække omkostningerne og samlet set ikke er til gavn for udviklingen af det indre marked, da den hæmmer konkurrencen og øger markedets opsplitning og forvirringen blandt forbrugerne;

| 51. | bemærker, at én mulighed er begrænsning af tillægsgebyrerne til de direkte omkostninger ved brugen af et betalingsinstrument, og at et forbud mod tillægsgebyrer i hele EU er en anden; opfordrer derfor indtrængende Kommissionen til at gennemføre en konsekvensanalyse af et forbud mod mulighederne for overdrevne tillægsgebyrer i forhold til handelsafgiften samt af et forbud mod opkrævning af tillægsgebyrer i hele EU i lyset af artikel 19 i direktivet om forbrugerrettigheder (direktiv 2011/83/EU); |
| --- | --- |

51.

bemærker, at én mulighed er begrænsning af tillægsgebyrerne til de direkte omkostninger ved brugen af et betalingsinstrument, og at et forbud mod tillægsgebyrer i hele EU er en anden; opfordrer derfor indtrængende Kommissionen til at gennemføre en konsekvensanalyse af et forbud mod mulighederne for overdrevne tillægsgebyrer i forhold til handelsafgiften samt af et forbud mod opkrævning af tillægsgebyrer i hele EU i lyset af artikel 19 i direktivet om forbrugerrettigheder (direktiv 2011/83/EU);

Betalingssikkerhed

| 52. | understreger, at det for at kunne udvikle potentialet for elektroniske betalinger fuldt ud er afgørende at sikre forbrugernes tillid, hvilket igen kræver et højt sikkerhedsniveau for at beskytte mod risikoen for svindel og for at beskytte forbrugernes følsomme og personlige data; |
| --- | --- |

52.

understreger, at det for at kunne udvikle potentialet for elektroniske betalinger fuldt ud er afgørende at sikre forbrugernes tillid, hvilket igen kræver et højt sikkerhedsniveau for at beskytte mod risikoen for svindel og for at beskytte forbrugernes følsomme og personlige data;

| 53. | understreger, at forbrugernes privatliv bør beskyttes i overensstemmelse med EU-retten og national ret, samt at hver part i betalingskæden kun bør have adgang til de data, der er relevante for dennes behandling, mens resten skal overføres i krypteret form; |
| --- | --- |

53.

understreger, at forbrugernes privatliv bør beskyttes i overensstemmelse med EU-retten og national ret, samt at hver part i betalingskæden kun bør have adgang til de data, der er relevante for dennes behandling, mens resten skal overføres i krypteret form;

| 54. | mener, at mindstekravene til sikringen af internet-, kort- og mobilbetalinger bør være identiske i alle medlemsstater, og at der bør være et fælles forvaltningsorgan, der fastsætter kravene; bemærker, at standardiserede sikkerhedsløsninger ville forenkle kundeoplysningerne og dermed den måde, hvorpå kunderne tilpasser sig sikkerhedsordningerne, og de ville også reducere betalingstjenesteudbydernes omkostninger; foreslår derfor, at alle betalingstjenesteudbydere pålægges at opretholde fælles minimumssikkerhedsløsninger, der naturligvis kan forbedres af betalingsformidlerne, men ikke bør blive til konkurrencehindringer; |
| --- | --- |

54.

mener, at mindstekravene til sikringen af internet-, kort- og mobilbetalinger bør være identiske i alle medlemsstater, og at der bør være et fælles forvaltningsorgan, der fastsætter kravene; bemærker, at standardiserede sikkerhedsløsninger ville forenkle kundeoplysningerne og dermed den måde, hvorpå kunderne tilpasser sig sikkerhedsordningerne, og de ville også reducere betalingstjenesteudbydernes omkostninger; foreslår derfor, at alle betalingstjenesteudbydere pålægges at opretholde fælles minimumssikkerhedsløsninger, der naturligvis kan forbedres af betalingsformidlerne, men ikke bør blive til konkurrencehindringer;

| 55. | minder om, at skønt det endelige ansvar for sikkerhedsforanstaltningerne i forbindelse med forskellige betalingsmetoder ikke kan ligge hos forbrugerne, bør de informeres om sikkerhedsforanstaltningerne, og de finansielle institutioner bør være ansvarlige for omkostninger i forbindelse med svindel, medmindre de skyldes kunden: »hvis de skyldes en svigagtig handling eller manglende opfyldelse af en eller flere af hans forpligtelser i henhold til artikel 56 ved forsæt eller grov forsømmelse«; mener derfor, at der bør tilskyndes til offentlige oplysningskampagner med henblik på at øge offentlighedens bevidsthed om og kendskab til især digitale sikkerhedsspørgsmål; opfordrer Kommissionen til i forbindelse med udarbejdelsen af en strategi og instrumenter til integration af markederne for kort-, internet- og mobilbetalinger at tage hensyn til standarderne og henstillingerne fra Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse vedrørende gennemsigtighed, identifikation af registeransvarlig/registerfører, proportionalitet og den registreredes rettigheder; anser det for vigtigt, at alle tilfælde af betalingssvindel i SEPA bliver indberettet til en central instans for overvågning, statistik og evaluering, således at der kan reageres hurtigt på nye trusler mod sikkerheden, samt at de vigtigste udviklinger bør offentliggøres; anmoder Kommissionen om at udvide begrebet »indbygget privatlivsbeskyttelse« til at omfatte mere end godkendelsesmekanismer og sikkerhedsforanstaltninger for at sikre dataminimering, gennemføre privatlivsbeskyttelse som standard og begrænse adgangen til den enkeltes oplysninger til det strengt nødvendige for at levere ydelsen — samt til at indføre værktøjer, der giver brugerne mulighed for bedre at beskytte deres personlige data; |
| --- | --- |

55.

minder om, at skønt det endelige ansvar for sikkerhedsforanstaltningerne i forbindelse med forskellige betalingsmetoder ikke kan ligge hos forbrugerne, bør de informeres om sikkerhedsforanstaltningerne, og de finansielle institutioner bør være ansvarlige for omkostninger i forbindelse med svindel, medmindre de skyldes kunden: »hvis de skyldes en svigagtig handling eller manglende opfyldelse af en eller flere af hans forpligtelser i henhold til artikel 56 ved forsæt eller grov forsømmelse«; mener derfor, at der bør tilskyndes til offentlige oplysningskampagner med henblik på at øge offentlighedens bevidsthed om og kendskab til især digitale sikkerhedsspørgsmål; opfordrer Kommissionen til i forbindelse med udarbejdelsen af en strategi og instrumenter til integration af markederne for kort-, internet- og mobilbetalinger at tage hensyn til standarderne og henstillingerne fra Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse vedrørende gennemsigtighed, identifikation af registeransvarlig/registerfører, proportionalitet og den registreredes rettigheder; anser det for vigtigt, at alle tilfælde af betalingssvindel i SEPA bliver indberettet til en central instans for overvågning, statistik og evaluering, således at der kan reageres hurtigt på nye trusler mod sikkerheden, samt at de vigtigste udviklinger bør offentliggøres; anmoder Kommissionen om at udvide begrebet »indbygget privatlivsbeskyttelse« til at omfatte mere end godkendelsesmekanismer og sikkerhedsforanstaltninger for at sikre dataminimering, gennemføre privatlivsbeskyttelse som standard og begrænse adgangen til den enkeltes oplysninger til det strengt nødvendige for at levere ydelsen — samt til at indføre værktøjer, der giver brugerne mulighed for bedre at beskytte deres personlige data;

| 56. | mener, at sikkerheden ved kortbetalinger på salgsstedet generelt er høj, og at den gradvise overgang fra magnetkort til chipkort, som bør afsluttes hurtigt, vil forbedre sikkerhedsniveauet yderligere; udtrykker bekymring over de sikkerhedsproblemer, der er forbundet med andre former for kortbetalinger, og over den omstændighed, at nogle af de nuværende europæiske EMV-implementeringer muligvis ikke er helt konsekvente, og opfordrer til en indsats for at afhjælpe denne uønskede situation og minder om, at der også er behov for forbedrede løsninger for netbaserede fjernbetalinger med kort; opfordrer Kommissionen til at indsamle uafhængige data om svindel med internetbetalinger, og til i sit lovforslag at integrere relevante bestemmelser til bekæmpelse af svindel; |
| --- | --- |

56.

mener, at sikkerheden ved kortbetalinger på salgsstedet generelt er høj, og at den gradvise overgang fra magnetkort til chipkort, som bør afsluttes hurtigt, vil forbedre sikkerhedsniveauet yderligere; udtrykker bekymring over de sikkerhedsproblemer, der er forbundet med andre former for kortbetalinger, og over den omstændighed, at nogle af de nuværende europæiske EMV-implementeringer muligvis ikke er helt konsekvente, og opfordrer til en indsats for at afhjælpe denne uønskede situation og minder om, at der også er behov for forbedrede løsninger for netbaserede fjernbetalinger med kort; opfordrer Kommissionen til at indsamle uafhængige data om svindel med internetbetalinger, og til i sit lovforslag at integrere relevante bestemmelser til bekæmpelse af svindel;

| 57. | mener, at det indebærer risici at give tredjeparter adgang til oplysninger om, hvorvidt der står penge på en bankkonto; bemærker, at en af disse risici består i, at forbrugerne måske ikke er fuldt ud klar over, hvem der har adgang til deres kontooplysninger, i forbindelse med hvilken lovramme, og hvilken operatør der er ansvarlig for de betalingstjenester, som forbrugeren benytter; understreger, at databeskyttelsen ikke må bringes i fare på noget tidspunkt; |
| --- | --- |

57.

mener, at det indebærer risici at give tredjeparter adgang til oplysninger om, hvorvidt der står penge på en bankkonto; bemærker, at en af disse risici består i, at forbrugerne måske ikke er fuldt ud klar over, hvem der har adgang til deres kontooplysninger, i forbindelse med hvilken lovramme, og hvilken operatør der er ansvarlig for de betalingstjenester, som forbrugeren benytter; understreger, at databeskyttelsen ikke må bringes i fare på noget tidspunkt;

| 58. | understreger, at den lovgivningsmæssige og tekniske udvikling vil kunne reducere disse sikkerhedsrisici og gøre betalinger gennem andre betalingstjenesteudbydere end banker lige så sikre som betalinger direkte fra velbeskyttede bankkonti, så længe der i praksis er adgang til sikre systemer, og legitimiteten af en sådan adgang og de organisationer, der beder om en sådan adgang, er klart definerede; |
| --- | --- |

58.

understreger, at den lovgivningsmæssige og tekniske udvikling vil kunne reducere disse sikkerhedsrisici og gøre betalinger gennem andre betalingstjenesteudbydere end banker lige så sikre som betalinger direkte fra velbeskyttede bankkonti, så længe der i praksis er adgang til sikre systemer, og legitimiteten af en sådan adgang og de organisationer, der beder om en sådan adgang, er klart definerede;

| 59. | støtter derfor ikke, at tredjeparter får adgang til kunders bankoplysninger, medmindre systemet er påviseligt sikkert og er blevet grundigt afprøvet; bemærker, at tredjepartsadgang i en kommende forordning bør begrænses til binære (»ja-nej«) oplysninger om, hvorvidt der er penge til rådighed, og at der bør lægges særlig vægt på sikkerhed, databeskyttelse og forbrugerrettigheder; mener navnlig, at det klart bør specificeres, hvilke parter der på et ikke-diskriminerende grundlag kan få adgang til disse oplysninger, og under hvilke betingelser data kan lagres, og at disse bestemmelser skal være omfattet af et kontraktforhold mellem de involverede enheder; understreger, at en klar sondring mellem adgang til oplysninger om, hvorvidt der er penge til rådighed til en given transaktion, og adgang til en kundes kontooplysninger generelt bør foretages ved etableringen af et regelsæt for tredjeparters adgang; opfordrer Kommissionen til efter høring af Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse at sikre beskyttelse af personoplysninger ved at foreslå klare regler for, hvilken rolle de enkelte aktører skal spille i indsamlingen af data og til hvilke formål, og en klar fastsættelse af hvilke aktører, der er ansvarlige for at indsamle, behandle og opbevare data; tilføjer, at kortbrugere bør have mulighed for at få adgang til at se og rette deres personoplysninger, også i en kompleks og grænseoverskridende sammenhæng; finder, at databeskyttelseskravene bør indføres sammen med princippet om »indbygget privatlivsbeskyttelse/privatlivsbeskyttelse som standard«, og at hverken virksomheder eller forbrugere bør bære ansvaret for at beskytte deres data; |
| --- | --- |

59.

støtter derfor ikke, at tredjeparter får adgang til kunders bankoplysninger, medmindre systemet er påviseligt sikkert og er blevet grundigt afprøvet; bemærker, at tredjepartsadgang i en kommende forordning bør begrænses til binære (»ja-nej«) oplysninger om, hvorvidt der er penge til rådighed, og at der bør lægges særlig vægt på sikkerhed, databeskyttelse og forbrugerrettigheder; mener navnlig, at det klart bør specificeres, hvilke parter der på et ikke-diskriminerende grundlag kan få adgang til disse oplysninger, og under hvilke betingelser data kan lagres, og at disse bestemmelser skal være omfattet af et kontraktforhold mellem de involverede enheder; understreger, at en klar sondring mellem adgang til oplysninger om, hvorvidt der er penge til rådighed til en given transaktion, og adgang til en kundes kontooplysninger generelt bør foretages ved etableringen af et regelsæt for tredjeparters adgang; opfordrer Kommissionen til efter høring af Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse at sikre beskyttelse af personoplysninger ved at foreslå klare regler for, hvilken rolle de enkelte aktører skal spille i indsamlingen af data og til hvilke formål, og en klar fastsættelse af hvilke aktører, der er ansvarlige for at indsamle, behandle og opbevare data; tilføjer, at kortbrugere bør have mulighed for at få adgang til at se og rette deres personoplysninger, også i en kompleks og grænseoverskridende sammenhæng; finder, at databeskyttelseskravene bør indføres sammen med princippet om »indbygget privatlivsbeskyttelse/privatlivsbeskyttelse som standard«, og at hverken virksomheder eller forbrugere bør bære ansvaret for at beskytte deres data;

| 60. | mener, at forbrugernes ret til tilbagebetaling bør styrkes både i tilfælde af uautoriserede betalinger og i tilfælde af udeblevne leveringer (eller leveringer som afviger fra det, der blev lovet) af varer eller tjenesteydelser, og at effektive systemer for kollektive søgsmål og alternativ tvistbilæggelse er afgørende redskaber til beskyttelse af forbrugerne, også inden for området elektroniske betalinger; |
| --- | --- |

60.

mener, at forbrugernes ret til tilbagebetaling bør styrkes både i tilfælde af uautoriserede betalinger og i tilfælde af udeblevne leveringer (eller leveringer som afviger fra det, der blev lovet) af varer eller tjenesteydelser, og at effektive systemer for kollektive søgsmål og alternativ tvistbilæggelse er afgørende redskaber til beskyttelse af forbrugerne, også inden for området elektroniske betalinger;

| 61. | bemærker, at der, efterhånden som sikkerhedstruslerne stiger, også er en rolle for CEN og ETSI som aktivt involverede i udviklingen af sikkerhedsstandarder; |
| --- | --- |

61.

bemærker, at der, efterhånden som sikkerhedstruslerne stiger, også er en rolle for CEN og ETSI som aktivt involverede i udviklingen af sikkerhedsstandarder;

| 62. | bemærker, at Kommissionen i forbindelse med betalingsordninger, hvor en eller flere af deltagerne befinder sig i de forskellige medlemsstater, forventes at forelægge et afklarende forslag om, hvilke retsinstanser eller ordninger for udenretlig tvistbilæggelse der bør benyttes ved eventuelle tvister, og sikre, at forbrugerne har nem adgang til og anvendelse af disse organer for alternativ tvistbilæggelse; |
| --- | --- |

62.

bemærker, at Kommissionen i forbindelse med betalingsordninger, hvor en eller flere af deltagerne befinder sig i de forskellige medlemsstater, forventes at forelægge et afklarende forslag om, hvilke retsinstanser eller ordninger for udenretlig tvistbilæggelse der bør benyttes ved eventuelle tvister, og sikre, at forbrugerne har nem adgang til og anvendelse af disse organer for alternativ tvistbilæggelse;

o

o o

| 63. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

63.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og de nationale parlamenter.

---

(1)  EUT L 94 af 30.3.2012, s. 22.

(2)  http://ec.europa.eu/competition/sectors/financial_services/information_paper_payments_en.pdf.

(3)  http://www.ecb.europa.eu/pub/pdf/other/recommendationsforthesecurityofinternetpaymentsen.pdf.

(4)  http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Opinions/2012/12-04-11_PNR_EN.pdf.

(5)  EFT L 318 af 22.11.2002, s. 17.

(6)  http://ec.europa.eu/competition/antitrust/cases/dec_docs/34579/34579_1889_2.pdf; sammendrag af beslutningen, offentliggjort i EUT C 264 af 6.11.2009, s. 8.

(7)  Sag T-111/08, MasterCard m.fl. mod Kommissionen, endnu ikke offentliggjort.

---

| 16.12.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 419/28 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 419/28

---

P7_TA(2012)0427

Skyggebanker

Europa-Parlamentets beslutning af 20. november 2012 om skyggebanker (2012/2115(INI))

(2015/C 419/06)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag og dens meddelelse af 12. september 2012 om bankunionen, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag og dens meddelelse af 12. september 2012 om bankunionen,

| — | der henviser til G20-konklusionerne af 18. juni 2012, som opfordrer til at færdiggøre arbejdet med skyggebanker for at opnå fuld gennemførelse af reformer, |
| --- | --- |

—

der henviser til G20-konklusionerne af 18. juni 2012, som opfordrer til at færdiggøre arbejdet med skyggebanker for at opnå fuld gennemførelse af reformer,

| — | der henviser til sin beslutning af 6. juli 2011 om den finansielle, økonomiske og sociale krise: henstillinger vedrørende foranstaltninger og initiativer, der bør træffes (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 6. juli 2011 om den finansielle, økonomiske og sociale krise: henstillinger vedrørende foranstaltninger og initiativer, der bør træffes (1),

| — | der henviser til den foreløbige rapport fra det arbejde, som FSB har iværksat om repo og værdipapirlån, som blev offentliggjort den 27. april 2012, samt til høringen om pengemarkedsfonde offentliggjort af IOSCO samme dag, |
| --- | --- |

—

der henviser til den foreløbige rapport fra det arbejde, som FSB har iværksat om repo og værdipapirlån, som blev offentliggjort den 27. april 2012, samt til høringen om pengemarkedsfonde offentliggjort af IOSCO samme dag,

| — | der henviser til ECB's lejlighedsskrift (nr. 133) om skyggebanker i euroområdet, der blev udsendt den 30. april 2012, |
| --- | --- |

—

der henviser til ECB's lejlighedsskrift (nr. 133) om skyggebanker i euroområdet, der blev udsendt den 30. april 2012,

| — | der henviser til Kommissionens grønbog om skyggebanker (COM(2012)0102), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens grønbog om skyggebanker (COM(2012)0102),

| — | der henviser til arbejdsdokument af 26. juli 2012 fra Kommissionens tjenestegrene om produktregler, likviditetsstyring, depositarer, pengemarkedsfonde og langsigtede investeringer for investeringsinstitutter (Product Rules, Liquidity Management, Depositary, Money Market Funds and Long-term Investments for UCITs), |
| --- | --- |

—

der henviser til arbejdsdokument af 26. juli 2012 fra Kommissionens tjenestegrene om produktregler, likviditetsstyring, depositarer, pengemarkedsfonde og langsigtede investeringer for investeringsinstitutter (Product Rules, Liquidity Management, Depositary, Money Market Funds and Long-term Investments for UCITs),

| — | der henviser til rapporten fra FSB offentliggjort den 27. oktober 2011 om styrkelse af tilsynet med og reguleringen af skyggebanksystemet som reaktion på opfordringerne fra G-20 i Seoul i 2010 og Cannes i 2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra FSB offentliggjort den 27. oktober 2011 om styrkelse af tilsynet med og reguleringen af skyggebanksystemet som reaktion på opfordringerne fra G-20 i Seoul i 2010 og Cannes i 2011,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget (A7-0354/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget (A7-0354/2012),

| A. | der henviser til, at skyggebanksystemet som defineret af FSB omfatter et kreditformidlingssystem, der består af enheder og aktiviteter, der ikke er omfattet af det almindelige banksystem; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at skyggebanksystemet som defineret af FSB omfatter et kreditformidlingssystem, der består af enheder og aktiviteter, der ikke er omfattet af det almindelige banksystem;

| B. | der henviser til, at regulerede enheder i det almindelige banksystem i vid udstrækning deltager i de aktiviteter, der pr. definition er en del af skyggebanksystemet, og at de på mange måder er indbyrdes forbundet med skyggebankenheder; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at regulerede enheder i det almindelige banksystem i vid udstrækning deltager i de aktiviteter, der pr. definition er en del af skyggebanksystemet, og at de på mange måder er indbyrdes forbundet med skyggebankenheder;

| C. | der henviser til, at en stor del af skyggebankaktiviteterne er forankret i den regulerede banksektor, og at denne del fuldt ud bør indlemmes under den eksisterende lovramme; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at en stor del af skyggebankaktiviteterne er forankret i den regulerede banksektor, og at denne del fuldt ud bør indlemmes under den eksisterende lovramme;

| D. | der henviser til, at en række elementer, der falder ind under skyggebankbegrebet, er afgørende for realøkonomiens finansiering, og at der bør tages behørigt hensyn hertil i forbindelse med fastlæggelsen af anvendelsesområdet for nye eller udvidelsen af eksisterende reguleringsforanstaltninger; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at en række elementer, der falder ind under skyggebankbegrebet, er afgørende for realøkonomiens finansiering, og at der bør tages behørigt hensyn hertil i forbindelse med fastlæggelsen af anvendelsesområdet for nye eller udvidelsen af eksisterende reguleringsforanstaltninger;

| E. | der henviser til, at nogle skyggebanker på effektiv vis holder risici adskilt fra banksektoren og følgelig væk fra de potentielle skatteydere eller systemiske virkninger; der henviser til, at en bedre forståelse af skyggebankvirksomhed, dens forbindelser til finansieringsinstitutterne og de finansielle ordninger med henblik på at skabe gennemsigtighed, mindske de systemiske risici og afskaffe enhver uhensigtsmæssig praksis ikke desto mindre er en nødvendig del af den finansielle stabilitet; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at nogle skyggebanker på effektiv vis holder risici adskilt fra banksektoren og følgelig væk fra de potentielle skatteydere eller systemiske virkninger; der henviser til, at en bedre forståelse af skyggebankvirksomhed, dens forbindelser til finansieringsinstitutterne og de finansielle ordninger med henblik på at skabe gennemsigtighed, mindske de systemiske risici og afskaffe enhver uhensigtsmæssig praksis ikke desto mindre er en nødvendig del af den finansielle stabilitet;

| F. | der henviser til, at det for at kaste lys over skyggebanksystemet er nødvendigt, at al regulering fuldt ud tager højde for de dermed forbundne finansielle aktiviteters afvikling, kompleksitet og manglende gennemsigtighed, navnlig i krisesituationer; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at det for at kaste lys over skyggebanksystemet er nødvendigt, at al regulering fuldt ud tager højde for de dermed forbundne finansielle aktiviteters afvikling, kompleksitet og manglende gennemsigtighed, navnlig i krisesituationer;

| G. | der henviser til, at FSB har anslået, at aktiverne i skyggebanksystemet på verdensplan omtrentlig repræsenterede en værdi af 51 billioner EUR i 2011, og at de er steget fra 21 billioner EUR i 2002; dette svarer til 25-30 % af det samlede finansielle system og halvdelen af alle bankaktiver; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at FSB har anslået, at aktiverne i skyggebanksystemet på verdensplan omtrentlig repræsenterede en værdi af 51 billioner EUR i 2011, og at de er steget fra 21 billioner EUR i 2002; dette svarer til 25-30 % af det samlede finansielle system og halvdelen af alle bankaktiver;

| H. | der henviser til, at skyggebankerne til trods for visse potentielle positive effekter såsom øget effektivitet af det finansielle system, større produktmangfoldighed og en styrket konkurrence er blevet identificeret som en af de vigtigste mulige udløsere af eller faktorer, der har bidraget til den finansielle krise, og at de kan true finanssystemets stabilitet; der henviser til, at FSB kræver øget tilsyn med udvidelsen af skyggebankaktiviteter, som giver anledning til bekymring med hensyn til i) med systemiske risici, især gennem løbetidsændring og/eller omdannelse af likviditet, lånefinansieringsgrad og mangelfuld overførsel af kreditrisiko, og ii) regelarbitrage; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at skyggebankerne til trods for visse potentielle positive effekter såsom øget effektivitet af det finansielle system, større produktmangfoldighed og en styrket konkurrence er blevet identificeret som en af de vigtigste mulige udløsere af eller faktorer, der har bidraget til den finansielle krise, og at de kan true finanssystemets stabilitet; der henviser til, at FSB kræver øget tilsyn med udvidelsen af skyggebankaktiviteter, som giver anledning til bekymring med hensyn til i) med systemiske risici, især gennem løbetidsændring og/eller omdannelse af likviditet, lånefinansieringsgrad og mangelfuld overførsel af kreditrisiko, og ii) regelarbitrage;

| I. | der henviser til, at forslag om skyggebanker og strukturen af långiveres detail- og investeringsgrene udgør vigtige elementer for en effektiv gennemførelse af G20-beslutningen fra 2008 om at regulere ethvert produkt og enhver aktør; der henviser til, at Kommissionen hurtigere og mere kritisk skal rette fokus mod dette område; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at forslag om skyggebanker og strukturen af långiveres detail- og investeringsgrene udgør vigtige elementer for en effektiv gennemførelse af G20-beslutningen fra 2008 om at regulere ethvert produkt og enhver aktør; der henviser til, at Kommissionen hurtigere og mere kritisk skal rette fokus mod dette område;

| J. | der henviser til, at skyggebankerne som globalt fænomen nødvendiggør en sammenhængende global reguleringstilgang, baseret på anbefalinger fra FSB (som offentliggøres i de kommende uger) suppleret med anbefalinger fra alle andre relevante nationale eller overnationale reguleringsmyndigheder; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at skyggebankerne som globalt fænomen nødvendiggør en sammenhængende global reguleringstilgang, baseret på anbefalinger fra FSB (som offentliggøres i de kommende uger) suppleret med anbefalinger fra alle andre relevante nationale eller overnationale reguleringsmyndigheder;

A.   
  Definition af skyggebankvirksomhed

| 1. | glæder sig over Kommissionens grønbog som et første skridt hen imod en strengere kontrol med og overvågning af skyggebanksystemet; tilslutter sig Kommissionens tilgang baseret på indirekte regulering og hensigtsmæssig udvidelse eller revision af den eksisterende regulering af skyggebanksystemet; understreger samtidig behovet for direkte regulering, hvor den eksisterende regulering viser sig at være funktionelt utilstrækkelig for så vidt angår nogle aspekter, idet man undgår overlapning og sikrer en sammenhæng med de eksisterende regler; opfordrer til, at der vælges en holistisk tilgang til skyggebanksystemet, hvor både forsigtighedshensyn og markedsadfærden indrømmes en central plads; bemærker, at hovedvægten i stigende grad lægges på markedsbaseret finansiering og »detailsalg« af meget komplekse finansielle produkter; understreger derfor, at der bør tages højde for markedsadfærd og forbrugerbeskyttelse; |
| --- | --- |

1.

glæder sig over Kommissionens grønbog som et første skridt hen imod en strengere kontrol med og overvågning af skyggebanksystemet; tilslutter sig Kommissionens tilgang baseret på indirekte regulering og hensigtsmæssig udvidelse eller revision af den eksisterende regulering af skyggebanksystemet; understreger samtidig behovet for direkte regulering, hvor den eksisterende regulering viser sig at være funktionelt utilstrækkelig for så vidt angår nogle aspekter, idet man undgår overlapning og sikrer en sammenhæng med de eksisterende regler; opfordrer til, at der vælges en holistisk tilgang til skyggebanksystemet, hvor både forsigtighedshensyn og markedsadfærden indrømmes en central plads; bemærker, at hovedvægten i stigende grad lægges på markedsbaseret finansiering og »detailsalg« af meget komplekse finansielle produkter; understreger derfor, at der bør tages højde for markedsadfærd og forbrugerbeskyttelse;

| 2. | understreger, at enhver styrkelse af reguleringen af kreditinstitutter, investeringsselskaber og forsikrings- og genforsikringsselskaber nødvendigvis vil skabe incitamenter til at flytte aktiviteter uden for den eksisterende sektorspecifikke lovgivnings anvendelsesområde; understreger derfor behovet for at styrke procedurerne for systematisk, forudgående analyse af den eventuelle virkning af ændringer af lovgivningen i finanssektoren på risiko- og kapitalstrømmen via mindre regulerede eller ikkeregulerede finansielle enheder og for at udvide retsreglerne tilsvarende for at undgå arbitrage |
| --- | --- |

2.

understreger, at enhver styrkelse af reguleringen af kreditinstitutter, investeringsselskaber og forsikrings- og genforsikringsselskaber nødvendigvis vil skabe incitamenter til at flytte aktiviteter uden for den eksisterende sektorspecifikke lovgivnings anvendelsesområde; understreger derfor behovet for at styrke procedurerne for systematisk, forudgående analyse af den eventuelle virkning af ændringer af lovgivningen i finanssektoren på risiko- og kapitalstrømmen via mindre regulerede eller ikkeregulerede finansielle enheder og for at udvide retsreglerne tilsvarende for at undgå arbitrage

| 3. | er enig i FSB's definition af skyggebanksystemet som et system af mellemmænd, instrumenter, enheder eller finansielle kontrakter, der skaber en kombination af banklignende funktioner, som ligger uden for lovgivningens rammer eller er underlagt retsregler, der enten er uden vægt eller behandler andre spørgsmål end systemiske risici, og som ikke har garanteret adgang til centralbankernes likviditetsfacilitet eller offentlige kreditgarantier; påpeger, at skyggebanksystemet i modsætning til, hvad ordvalget måske antyder, ikke nødvendigvis er en ureguleret eller ulovlig del af finanssektoren; understreger den udfordring, der er forbundet med at anvende denne definition i forbindelse med overvågning, regulering og tilsyn, også i betragtning af den fortsat manglende gennemsigtighed, de manglende data og den manglende forståelse med hensyn til dette system; |
| --- | --- |

3.

er enig i FSB's definition af skyggebanksystemet som et system af mellemmænd, instrumenter, enheder eller finansielle kontrakter, der skaber en kombination af banklignende funktioner, som ligger uden for lovgivningens rammer eller er underlagt retsregler, der enten er uden vægt eller behandler andre spørgsmål end systemiske risici, og som ikke har garanteret adgang til centralbankernes likviditetsfacilitet eller offentlige kreditgarantier; påpeger, at skyggebanksystemet i modsætning til, hvad ordvalget måske antyder, ikke nødvendigvis er en ureguleret eller ulovlig del af finanssektoren; understreger den udfordring, der er forbundet med at anvende denne definition i forbindelse med overvågning, regulering og tilsyn, også i betragtning af den fortsat manglende gennemsigtighed, de manglende data og den manglende forståelse med hensyn til dette system;

B.   
  Kortlægning af data og analyser

| 4. | påpeger, at kun nogle få af de metoder, der anvendes af skyggebanksystemet, er forsvundet, siden krisens indtræden; konstaterer imidlertid, at skyggebanksystemets nyskabende karakter kan føre til nye udviklinger, der kan udgøre en kilde til systemiske risici, som bør afhjælpes; understreger derfor behovet for på europæisk og internationalt plan at indsamle flere og bedre data om skyggebankrelaterede transaktioner, markedsdeltagere, finansielle strømme og forbindelser for at få et fuldstændigt overblik over sektoren; |
| --- | --- |

4.

påpeger, at kun nogle få af de metoder, der anvendes af skyggebanksystemet, er forsvundet, siden krisens indtræden; konstaterer imidlertid, at skyggebanksystemets nyskabende karakter kan føre til nye udviklinger, der kan udgøre en kilde til systemiske risici, som bør afhjælpes; understreger derfor behovet for på europæisk og internationalt plan at indsamle flere og bedre data om skyggebankrelaterede transaktioner, markedsdeltagere, finansielle strømme og forbindelser for at få et fuldstændigt overblik over sektoren;

| 5. | mener, at et tæt internationalt samarbejde og en fælles indsats på globalt plan er af afgørende betydning for at opnå et holistisk syn på skyggebanksystemet; |
| --- | --- |

5.

mener, at et tæt internationalt samarbejde og en fælles indsats på globalt plan er af afgørende betydning for at opnå et holistisk syn på skyggebanksystemet;

| 6. | mener, at et bedre overblik og en bedre overvågning og analyse vil gøre det muligt at identificere både de aspekter af skyggebanksystemet, som har gavnlige virkninger for realøkonomien, og dem, der giver anledning til bekymring med hensyn til systemiske risici eller regelarbitrage; understreger behovet for stærkere risikovurderingsprocedurer, offentliggørelse og tilsyn i forbindelse med institutioner, der har en koncentreret risikoprofil af systemisk relevans; minder om de forpligtelser, G20 påtog sig på topmødet i Los Cabos med hensyn til at oprette et system med internationale identifikatorer for juridiske enheder, og understreger nødvendigheden af at sikre, at de europæiske interesser repræsenteres på passende vis i dets forvaltning; |
| --- | --- |

6.

mener, at et bedre overblik og en bedre overvågning og analyse vil gøre det muligt at identificere både de aspekter af skyggebanksystemet, som har gavnlige virkninger for realøkonomien, og dem, der giver anledning til bekymring med hensyn til systemiske risici eller regelarbitrage; understreger behovet for stærkere risikovurderingsprocedurer, offentliggørelse og tilsyn i forbindelse med institutioner, der har en koncentreret risikoprofil af systemisk relevans; minder om de forpligtelser, G20 påtog sig på topmødet i Los Cabos med hensyn til at oprette et system med internationale identifikatorer for juridiske enheder, og understreger nødvendigheden af at sikre, at de europæiske interesser repræsenteres på passende vis i dets forvaltning;

| 7. | bemærker, at det er nødvendigt for tilsynsmyndighederne at have oplysninger om omfanget, i det mindste i aggregeret form, af institutternes genkøbsaftaler, værdipapirlån og alle former for behæftelser eller clawback-aftaler; bemærker endvidere, at betænkningen fra Økonomi- og Valutaudvalget om CRD IV, der for øjeblikket er genstand for forhandlinger med Rådet, i denne forbindelse opfordrer til, at disse oplysninger indberettes til et transaktionsregister eller en værdipapircentral for at give bl.a. EBA, ESMA, relevante kompetente myndigheder, ESRB og relevante centralbanker samt ESCB adgang dertil; understreger desuden, at der i denne betænkning opfordres til at behandle uregistrerede clawback-aftaler som værende uden retskraft i likvidationssager; |
| --- | --- |

7.

bemærker, at det er nødvendigt for tilsynsmyndighederne at have oplysninger om omfanget, i det mindste i aggregeret form, af institutternes genkøbsaftaler, værdipapirlån og alle former for behæftelser eller clawback-aftaler; bemærker endvidere, at betænkningen fra Økonomi- og Valutaudvalget om CRD IV, der for øjeblikket er genstand for forhandlinger med Rådet, i denne forbindelse opfordrer til, at disse oplysninger indberettes til et transaktionsregister eller en værdipapircentral for at give bl.a. EBA, ESMA, relevante kompetente myndigheder, ESRB og relevante centralbanker samt ESCB adgang dertil; understreger desuden, at der i denne betænkning opfordres til at behandle uregistrerede clawback-aftaler som værende uden retskraft i likvidationssager;

| 8. | støtter derfor, at ECB opretter en central EU-database vedrørende repotransaktioner i euro, som tilføres data fra infrastrukturer og depotbanker i det omfang, disse internaliserer afvikling af repotransaktioner i deres egne regnskaber; mener dog, at en sådan database bør dække transaktioner i alle valutaer, så tilsynsmyndighederne har et samlet overblik over og fuld forståelse af det globale repomarked; opfordrer Kommissionen til hurtigt (i starten af 2013) at indtage en sammenhængende tilgang til central dataindsamling, identifikation af manglende data og koordinering af indsatsen med andre organers og nationale myndigheders eksisterende initiativer, navnlig de centrale dataregistre, som er oprettet i henhold til EMIR-forordningen; opfordrer Kommissionen til at fremlægge en rapport (senest i midten af 2013), der dækker, men ikke er begrænset til, den påkrævede institutionelle ramme (f.eks. ECB, ESRB, et uafhængigt centralt register), dataundersøgelsernes indhold og hyppighed, navnlig vedrørende repotransaktioner i euro og finansielle risikooverførsler, og det nødvendige ressourceniveau; |
| --- | --- |

8.

støtter derfor, at ECB opretter en central EU-database vedrørende repotransaktioner i euro, som tilføres data fra infrastrukturer og depotbanker i det omfang, disse internaliserer afvikling af repotransaktioner i deres egne regnskaber; mener dog, at en sådan database bør dække transaktioner i alle valutaer, så tilsynsmyndighederne har et samlet overblik over og fuld forståelse af det globale repomarked; opfordrer Kommissionen til hurtigt (i starten af 2013) at indtage en sammenhængende tilgang til central dataindsamling, identifikation af manglende data og koordinering af indsatsen med andre organers og nationale myndigheders eksisterende initiativer, navnlig de centrale dataregistre, som er oprettet i henhold til EMIR-forordningen; opfordrer Kommissionen til at fremlægge en rapport (senest i midten af 2013), der dækker, men ikke er begrænset til, den påkrævede institutionelle ramme (f.eks. ECB, ESRB, et uafhængigt centralt register), dataundersøgelsernes indhold og hyppighed, navnlig vedrørende repotransaktioner i euro og finansielle risikooverførsler, og det nødvendige ressourceniveau;

| 9. | mener, at Kommissionen til trods for den store mængde data og oplysninger, der stilles krav om i kapitalkravsdirektivet i henhold til forpligtelsen til at indberette repotransaktioner, bør undersøge tilgængeligheden, rettidigheden og fuldstændigheden af data til kortlægnings- og overvågningsformål; |
| --- | --- |

9.

mener, at Kommissionen til trods for den store mængde data og oplysninger, der stilles krav om i kapitalkravsdirektivet i henhold til forpligtelsen til at indberette repotransaktioner, bør undersøge tilgængeligheden, rettidigheden og fuldstændigheden af data til kortlægnings- og overvågningsformål;

| 10. | glæder sig over udviklingen af en identifikator for juridiske enheder, og mener, at der med udgangspunkt i dens anvendelighed bør opstilles tilsvarende fælles standarder vedrørende indberetning af repotransaktioner og værdipapirer, som dækker kapital, rentesats, sikkerhedsstillelse, haircuts, løbetid, modparter og andre aspekter, som letter opstillingen af aggregater; |
| --- | --- |

10.

glæder sig over udviklingen af en identifikator for juridiske enheder, og mener, at der med udgangspunkt i dens anvendelighed bør opstilles tilsvarende fælles standarder vedrørende indberetning af repotransaktioner og værdipapirer, som dækker kapital, rentesats, sikkerhedsstillelse, haircuts, løbetid, modparter og andre aspekter, som letter opstillingen af aggregater;

| 11. | understreger, at det for at give tilsynsmyndighederne en fælles global tilgang til dataanalyse, og for at gøre det muligt for dem at udveksle data med hinanden for om nødvendigt at iværksætte foranstaltninger med henblik på at forhindre opbygning af systemiske risici og beskytte den finansielle stabilitet, er vigtigt, at de har fælles indberetningsformater baseret på åbne sektorstandarder; |
| --- | --- |

11.

understreger, at det for at give tilsynsmyndighederne en fælles global tilgang til dataanalyse, og for at gøre det muligt for dem at udveksle data med hinanden for om nødvendigt at iværksætte foranstaltninger med henblik på at forhindre opbygning af systemiske risici og beskytte den finansielle stabilitet, er vigtigt, at de har fælles indberetningsformater baseret på åbne sektorstandarder;

| 12. | understreger desuden behovet for at skabe et bedre overblik over risikooverførsler foretaget af finansieringsinstitutter, herunder men ikke kun. overførsler gennemført via derivattransaktioner og data, som tilvejebringes i henhold til EMIR og MiFID/MiFIR, med henblik på at afgøre, hvem der har købt hvad fra hvem, og hvordan de overførte risici bliver understøttet; fremhæver, at det bør være et mål at opnå kortlægning af transaktioner inden for alle finansielle tjenester i realtid, og at dette understøttes og automatiseres ved hjælp af standardiserede meddelelser og dataidentifikatorer; opfordrer derfor Kommissionen til i samråd med ESRB og internationale organer som f.eks. FSB at lade rapporten om indsamling af centrale data omfatte det igangværende arbejde med standardiserede meddelelser og dataformater samt muligheden for at oprette et centralt register for risikooverførsler, som bør være i stand til at opfange og overvåge data vedrørende risikooverførsler i realtid og anvende de data, der tilvejebringes i henhold til indberetningskravene i eksisterende og fremtidig finanslovgivning, fuldt ud og indarbejde internationalt tilgængelige data |
| --- | --- |

12.

understreger desuden behovet for at skabe et bedre overblik over risikooverførsler foretaget af finansieringsinstitutter, herunder men ikke kun. overførsler gennemført via derivattransaktioner og data, som tilvejebringes i henhold til EMIR og MiFID/MiFIR, med henblik på at afgøre, hvem der har købt hvad fra hvem, og hvordan de overførte risici bliver understøttet; fremhæver, at det bør være et mål at opnå kortlægning af transaktioner inden for alle finansielle tjenester i realtid, og at dette understøttes og automatiseres ved hjælp af standardiserede meddelelser og dataidentifikatorer; opfordrer derfor Kommissionen til i samråd med ESRB og internationale organer som f.eks. FSB at lade rapporten om indsamling af centrale data omfatte det igangværende arbejde med standardiserede meddelelser og dataformater samt muligheden for at oprette et centralt register for risikooverførsler, som bør være i stand til at opfange og overvåge data vedrørende risikooverførsler i realtid og anvende de data, der tilvejebringes i henhold til indberetningskravene i eksisterende og fremtidig finanslovgivning, fuldt ud og indarbejde internationalt tilgængelige data

| 13. | mener, at bankernes indberetningskrav er et vigtigt og værdifuldt værktøj til at identificere skyggebankaktivitet; gentager, at regnskabsreglerne bør afspejle virkeligheden, og at balancen ideelt set i videst muligt omfang bør afspejle aggregater; |
| --- | --- |

13.

mener, at bankernes indberetningskrav er et vigtigt og værdifuldt værktøj til at identificere skyggebankaktivitet; gentager, at regnskabsreglerne bør afspejle virkeligheden, og at balancen ideelt set i videst muligt omfang bør afspejle aggregater;

| 14. | understreger, at disse nye opgaver vil kræve et tilstrækkeligt niveau af nye ressourcer; |
| --- | --- |

14.

understreger, at disse nye opgaver vil kræve et tilstrækkeligt niveau af nye ressourcer;

C.   
  Løsning af systemiske risici forbundet med skyggebanksystemet

| 15. | understreger, at visse aktiviteter og enheder i skyggebanksystemet enten kan være reguleret eller ureguleret afhængig af landet; understreger betydningen af at skabe lige vilkår landene imellem samt mellem banksektoren og skyggebankenhederne for at undgå regelarbitrage, som ville medføre forvrængede reguleringsmæssige incitamenter; konstaterer endvidere, at der i øjeblikket er for stor finansiel afhængighed mellem banksektoren og enheder i skyggebanksystemet; |
| --- | --- |

15.

understreger, at visse aktiviteter og enheder i skyggebanksystemet enten kan være reguleret eller ureguleret afhængig af landet; understreger betydningen af at skabe lige vilkår landene imellem samt mellem banksektoren og skyggebankenhederne for at undgå regelarbitrage, som ville medføre forvrængede reguleringsmæssige incitamenter; konstaterer endvidere, at der i øjeblikket er for stor finansiel afhængighed mellem banksektoren og enheder i skyggebanksystemet;

| 16. | bemærker, at det for øjeblikket er stort set umuligt at gennemføre nøjagtig regulering, evaluering og revision, idet kreditrisikoen forvrænges, og pengestrømmene forstyrres; |
| --- | --- |

16.

bemærker, at det for øjeblikket er stort set umuligt at gennemføre nøjagtig regulering, evaluering og revision, idet kreditrisikoen forvrænges, og pengestrømmene forstyrres;

| 17. | mener, at fonde og bestyrere bør dokumentere, at de er fejlsikre og at positionerne er forståelige og kan overtages af andre; |
| --- | --- |

17.

mener, at fonde og bestyrere bør dokumentere, at de er fejlsikre og at positionerne er forståelige og kan overtages af andre;

| 18. | understreger behovet for at forbedre offentliggørelsen af oplysninger om overførsler af finansielle aktiver fra balancen ved at udfylde hullerne i de internationale regnskabsstandarder; understreger det ansvar, der påhviler de finansielle kontrollører, herunder regnskabsførere og interne revisorer, med hensyn til at gøre opmærksom på en potentielt skadelig udvikling og opbygning af risici; |
| --- | --- |

18.

understreger behovet for at forbedre offentliggørelsen af oplysninger om overførsler af finansielle aktiver fra balancen ved at udfylde hullerne i de internationale regnskabsstandarder; understreger det ansvar, der påhviler de finansielle kontrollører, herunder regnskabsførere og interne revisorer, med hensyn til at gøre opmærksom på en potentielt skadelig udvikling og opbygning af risici;

| 19. | mener, at regnskabsreglerne bør afspejle virkeligheden, og at muligheden for at værdiansætte aktiver til købsprisen, når denne ligger langt over markedsværdien, har været med til at skabe ustabilitet i bankverdenen og andre enheder og bør afskaffes; opfordrer Kommissionen til at fremme ændringer i IFRS og til at lægge mere vægt på aggregater uden netting og risikovægte; |
| --- | --- |

19.

mener, at regnskabsreglerne bør afspejle virkeligheden, og at muligheden for at værdiansætte aktiver til købsprisen, når denne ligger langt over markedsværdien, har været med til at skabe ustabilitet i bankverdenen og andre enheder og bør afskaffes; opfordrer Kommissionen til at fremme ændringer i IFRS og til at lægge mere vægt på aggregater uden netting og risikovægte;

| 20. | mener, at reguleringen inden for den finansielle sektor bør sigte mod at tackle den kompleksitet og manglende gennemsigtighed, der kendetegner de finansielle tjenester og produkter, og at reguleringsforanstaltninger såsom højere kapitaludgifter og afskaffelse af reduktionen af risikovægten kan være med til at mindske kompleks derivathedging. er af den opfattelse, at der ikke bør markedsføres eller godkendes nye finansielle produkter, som ikke ledsages af dokumentation til myndighederne for, at de kan afvikles; |
| --- | --- |

20.

mener, at reguleringen inden for den finansielle sektor bør sigte mod at tackle den kompleksitet og manglende gennemsigtighed, der kendetegner de finansielle tjenester og produkter, og at reguleringsforanstaltninger såsom højere kapitaludgifter og afskaffelse af reduktionen af risikovægten kan være med til at mindske kompleks derivathedging. er af den opfattelse, at der ikke bør markedsføres eller godkendes nye finansielle produkter, som ikke ledsages af dokumentation til myndighederne for, at de kan afvikles;

| 21. | foreslår, at asymmetrisk information sanktioneres, især med hensyn til dokumentation og ansvarsfraskrivelser i forbindelse med finansielle tjenester og produkter; mener, at sådanne ansvarsfraskrivelser om nødvendigt bør pålægges en afgift for brug af »lille skrifttype« (pr. side og pr. ansvarsfraskrivelse); |
| --- | --- |

21.

foreslår, at asymmetrisk information sanktioneres, især med hensyn til dokumentation og ansvarsfraskrivelser i forbindelse med finansielle tjenester og produkter; mener, at sådanne ansvarsfraskrivelser om nødvendigt bør pålægges en afgift for brug af »lille skrifttype« (pr. side og pr. ansvarsfraskrivelse);

| 22. | understreger, at betænkningerne fra Økonomi- og Valutaudvalget vedrørende CRD IV (2), som i øjeblikket drøftes med Rådet, udgør et vigtigt skridt i retning af at håndtere skyggebanksystemet på en positiv måde ved at indføre kapitalbehandling af likviditetslinjer til strukturerede investeringsinstrumenter og conduiter samt ved at fastsætte en høj eksponeringsgrænse for egenkapital på 25 % for alle uregulerede enheder, hvilket vil hjælpe med at skubbe bankerne i retning af NSFR (net stable funding ratio), og ved for regulerede og ikkefinansielle enheder at anerkende den højere risiko for eksponering for sådanne enheder i reguleringsbestemmelserne vedrørende likviditetsrisici; |
| --- | --- |

22.

understreger, at betænkningerne fra Økonomi- og Valutaudvalget vedrørende CRD IV (2), som i øjeblikket drøftes med Rådet, udgør et vigtigt skridt i retning af at håndtere skyggebanksystemet på en positiv måde ved at indføre kapitalbehandling af likviditetslinjer til strukturerede investeringsinstrumenter og conduiter samt ved at fastsætte en høj eksponeringsgrænse for egenkapital på 25 % for alle uregulerede enheder, hvilket vil hjælpe med at skubbe bankerne i retning af NSFR (net stable funding ratio), og ved for regulerede og ikkefinansielle enheder at anerkende den højere risiko for eksponering for sådanne enheder i reguleringsbestemmelserne vedrørende likviditetsrisici;

| 23. | bemærker, at en af de ting, vi har lært af finanskrisen, er, at der normalt skelnes klart mellem forsikringsrisiko og kreditrisiko, men at der kan være en mindre klar skelnen f.eks. i forbindelse med kreditforsikringsprodukter; opfordrer Kommissionen til at revidere lovgivningen vedrørende bankvæsen, forsikring og især finansielle konglomerater med henblik på at sikre, at banker og forsikringsselskaber har lige vilkår, og undgå regel- og/eller tilsynsarbitrage; |
| --- | --- |

23.

bemærker, at en af de ting, vi har lært af finanskrisen, er, at der normalt skelnes klart mellem forsikringsrisiko og kreditrisiko, men at der kan være en mindre klar skelnen f.eks. i forbindelse med kreditforsikringsprodukter; opfordrer Kommissionen til at revidere lovgivningen vedrørende bankvæsen, forsikring og især finansielle konglomerater med henblik på at sikre, at banker og forsikringsselskaber har lige vilkår, og undgå regel- og/eller tilsynsarbitrage;

| 24. | mener desuden, at den foreslåede udvidelse af visse dele af CRD IV til at omfatte visse finansieringsinstitutter, der ikke modtager indskud og ikke er omfattet af definitionen i forordningen om kapitalkrav (CRR), er nødvendig for at tage højde for særlige risici i betragtning af, at nogle bestemmelser kan tilpasses de særlige forhold, der gør sig gældende for disse enheder for at undgå en uforholdsmæssig stor påvirkning af sådanne institutter; |
| --- | --- |

24.

mener desuden, at den foreslåede udvidelse af visse dele af CRD IV til at omfatte visse finansieringsinstitutter, der ikke modtager indskud og ikke er omfattet af definitionen i forordningen om kapitalkrav (CRR), er nødvendig for at tage højde for særlige risici i betragtning af, at nogle bestemmelser kan tilpasses de særlige forhold, der gør sig gældende for disse enheder for at undgå en uforholdsmæssig stor påvirkning af sådanne institutter;

| 25. | mener ikke, at det kan tillades, at en europæisk banktilsynsmyndighed ikke omfatter skyggebanksystemet; |
| --- | --- |

25.

mener ikke, at det kan tillades, at en europæisk banktilsynsmyndighed ikke omfatter skyggebanksystemet;

| 26. | understreger behovet for at sikre, at alle enheder i skyggebanksystemet, der er organiseret af eller knyttet til en bank, medtages i bankens balance af konsolideringsmæssige forsigtighedshensyn; opfordrer Kommissionen til i begyndelsen af 2013 at undersøge foranstaltninger til sikring af, at enheder, der ikke konsolideres ud fra et regnskabsmæssigt synspunkt, konsolideres af forsigtighedshensyn med henblik på at forbedre den globale finansielle stabilitet; opfordrer Kommissionen til at tage højde for alle retningslinjer fra BCBS for bedst mulig tilpasning af det regnskabs- og risikobaserede konsolideringsområde; |
| --- | --- |

26.

understreger behovet for at sikre, at alle enheder i skyggebanksystemet, der er organiseret af eller knyttet til en bank, medtages i bankens balance af konsolideringsmæssige forsigtighedshensyn; opfordrer Kommissionen til i begyndelsen af 2013 at undersøge foranstaltninger til sikring af, at enheder, der ikke konsolideres ud fra et regnskabsmæssigt synspunkt, konsolideres af forsigtighedshensyn med henblik på at forbedre den globale finansielle stabilitet; opfordrer Kommissionen til at tage højde for alle retningslinjer fra BCBS for bedst mulig tilpasning af det regnskabs- og risikobaserede konsolideringsområde;

| 27. | understreger behovet for at sikre større gennemsigtighed i strukturen og aktiviteterne i de finansieringsinstitutter; opfordrer Kommissionen til under hensyntagen til konklusionerne i Liikanen-rapporten fra at foreslå foranstaltninger vedrørende den europæiske banksektors strukturelle opbygning, idet der tages hensyn til såvel fordelene som de potentielle risici ved at kombinere forretnings- og investeringsrelaterede bankaktiviteter; |
| --- | --- |

27.

understreger behovet for at sikre større gennemsigtighed i strukturen og aktiviteterne i de finansieringsinstitutter; opfordrer Kommissionen til under hensyntagen til konklusionerne i Liikanen-rapporten fra at foreslå foranstaltninger vedrørende den europæiske banksektors strukturelle opbygning, idet der tages hensyn til såvel fordelene som de potentielle risici ved at kombinere forretnings- og investeringsrelaterede bankaktiviteter;

| 28. | noterer sig betydningen af markedet for repo og værdipapirlån; opfordrer Kommissionen til i begyndelsen af 2013 at træffe foranstaltninger til at øge gennemsigtigheden, navnlig for kunder, hvilket kunne indebære, at en identifikator for sikkerhedsstillelse og genanvendelse af sikkerhedsstillelse indberettes til myndighederne på et aggregeret grundlag, samt at det tillades, at tilsynsmyndigheder indfører anbefalede mindsteværdier for haircuts eller fortjenstmargener for de sikrede finansieringsmarkeder, dog uden at de standardiseres; erkender i denne forbindelse betydningen af klart at fastslå og beskytte ejendomsretten til værdipapirerne; opfordrer dog Kommissionen til at indlede en bred debat om margener som supplement til de allerede indførte sektortilgange samt at undersøge og overveje indførelsen af grænser for frempantsætning af sikkerhedsstillelser; understreger behovet for at revidere konkurslovgivningen med hensyn til både repomarkedet og markedet for værdipapirlån og securitisationer med henblik på at samordne den og tage fat på prioriterede spørgsmål vedrørende afviklingen af regulerede finansieringsinstitutter; opfordrer Kommissionen til at overveje forskellige tilgange til indskrænkning af konkursprivilegier, herunder forslag om at begrænse konkursprivilegier til centralt clearede transaktioner samt til sikkerhedsstillelser, der opfylder harmoniserede, foruddefinerede kriterier; |
| --- | --- |

28.

noterer sig betydningen af markedet for repo og værdipapirlån; opfordrer Kommissionen til i begyndelsen af 2013 at træffe foranstaltninger til at øge gennemsigtigheden, navnlig for kunder, hvilket kunne indebære, at en identifikator for sikkerhedsstillelse og genanvendelse af sikkerhedsstillelse indberettes til myndighederne på et aggregeret grundlag, samt at det tillades, at tilsynsmyndigheder indfører anbefalede mindsteværdier for haircuts eller fortjenstmargener for de sikrede finansieringsmarkeder, dog uden at de standardiseres; erkender i denne forbindelse betydningen af klart at fastslå og beskytte ejendomsretten til værdipapirerne; opfordrer dog Kommissionen til at indlede en bred debat om margener som supplement til de allerede indførte sektortilgange samt at undersøge og overveje indførelsen af grænser for frempantsætning af sikkerhedsstillelser; understreger behovet for at revidere konkurslovgivningen med hensyn til både repomarkedet og markedet for værdipapirlån og securitisationer med henblik på at samordne den og tage fat på prioriterede spørgsmål vedrørende afviklingen af regulerede finansieringsinstitutter; opfordrer Kommissionen til at overveje forskellige tilgange til indskrænkning af konkursprivilegier, herunder forslag om at begrænse konkursprivilegier til centralt clearede transaktioner samt til sikkerhedsstillelser, der opfylder harmoniserede, foruddefinerede kriterier;

| 29. | mener, at det er nødvendigt at håndtere incitamenter forbundet med securitisation på passende vis; understreger, at solvens- og likviditetskrav for securitisationer bør tilgodese høj kvalitet og veldiversificerede investeringsporteføljer, hvorved flokadfærd undgås; opfordrer Kommissionen til at undersøge securitisationsmarkedet, og i den forbindelse se på dækkede obligationer, som kan øge risikoen på bankernes balance; opfordrer Kommissionen til at foreslå procedurer for, hvordan man kan øge markedets gennemsigtighed markant; opfordrer Kommissionen til i nødvendigt omfang at ajourføre eksisterende regulering for at bringe den i overensstemmelse med den nye BCBS-securitisationsramme, som for øjeblikket er under forhandling, senest i begyndelsen af 2013; opfordrer til, at man begrænser antallet af gange, et finansprodukt kan securitiseres, og indfører særlige krav for leverandører af securitisation (f.eks. engagementsleverende og organiserende kreditinstitutter) for at mindske en del af de risici, der er forbundet med securitisation, idet det sikres, at de tilbageholdte risici rent faktisk tilbageholdes af leverandøren og ikke overføres til porteføljebestyrerne, sideløbende med at der træffes foranstaltninger for at opnå gennemsigtighed; opfordrer især til, at der indføres en sammenhængende metode til vurdering af de underliggende aktiver og standardisering af securitiserede produkter på tværs af forskellige lovgivninger og jurisdiktioner; |
| --- | --- |

29.

mener, at det er nødvendigt at håndtere incitamenter forbundet med securitisation på passende vis; understreger, at solvens- og likviditetskrav for securitisationer bør tilgodese høj kvalitet og veldiversificerede investeringsporteføljer, hvorved flokadfærd undgås; opfordrer Kommissionen til at undersøge securitisationsmarkedet, og i den forbindelse se på dækkede obligationer, som kan øge risikoen på bankernes balance; opfordrer Kommissionen til at foreslå procedurer for, hvordan man kan øge markedets gennemsigtighed markant; opfordrer Kommissionen til i nødvendigt omfang at ajourføre eksisterende regulering for at bringe den i overensstemmelse med den nye BCBS-securitisationsramme, som for øjeblikket er under forhandling, senest i begyndelsen af 2013; opfordrer til, at man begrænser antallet af gange, et finansprodukt kan securitiseres, og indfører særlige krav for leverandører af securitisation (f.eks. engagementsleverende og organiserende kreditinstitutter) for at mindske en del af de risici, der er forbundet med securitisation, idet det sikres, at de tilbageholdte risici rent faktisk tilbageholdes af leverandøren og ikke overføres til porteføljebestyrerne, sideløbende med at der træffes foranstaltninger for at opnå gennemsigtighed; opfordrer især til, at der indføres en sammenhængende metode til vurdering af de underliggende aktiver og standardisering af securitiserede produkter på tværs af forskellige lovgivninger og jurisdiktioner;

| 30. | bemærker, at aktivpuljer er blevet tilbagekøbt på »originate to repo«-vis og i nogle tilfælde har opnået højere rating; understreger, at sådanne transaktioner ikke bør anvendes som en likviditetsfremmende reguleringsforanstaltning, som det fremgår af ECON-betænkningen om CRD IV; |
| --- | --- |

30.

bemærker, at aktivpuljer er blevet tilbagekøbt på »originate to repo«-vis og i nogle tilfælde har opnået højere rating; understreger, at sådanne transaktioner ikke bør anvendes som en likviditetsfremmende reguleringsforanstaltning, som det fremgår af ECON-betænkningen om CRD IV;

| 31. | anerkender den vigtige rolle, som pengemarkedsfonde spiller med henblik på at sikre finansiering af finansieringsinstitutterne på kort sigt og med henblik på at tillade risikospredning; erkender, at pengemarkedsfonde, der er baseret i EU og USA, har forskellige roller og strukturer; erkender, at ESMA-retningslinjerne fra 2010 indførte strengere standarder for pengemarkedsfonde (kreditkvalitet, løbetid af underliggende værdipapirer og bedre oplysninger til investorerne); konstaterer imidlertid, at nogle pengemarkedsfonde er sårbare over for massive stormløb, især dem, der tilbyder investorerne stabil nettoværdi for; understreger derfor, at der skal træffes yderligere foranstaltninger for at forbedre modstandsdygtigheden af disse fonde og for at dække likviditetsrisikoen; støtter anbefalingerne i den endelige IOSCO-rapport fra oktober 2012 vedrørende regulering og forvaltning af pengemarkedsfonde på tværs af forskellige jurisdiktioner; er af den opfattelse, at pengemarkedsfonde, der tilbyder investorerne en stabil nettoværdi, bør gøres til genstand for foranstaltninger, der begrænser den særlige risiko, der er en følge af den stabile nettoværdi, og internaliserer de omkostninger, der er forbundet med disse risici; mener, at myndighederne, hvor det er praktisk muligt, bør kræve en konvertering til en flydende/variabel nettoværdi eller alternativt indførelse af garantiordninger, der understøtter en stabil nettoværdi, modstandsdygtige pengemarkedsfonde og mulighed for omfattende indfrielser; opfordrer Kommissionen til at forelægge en revision af rammerne med særligt fokus på problemet med pengemarkedsfonde i første halvdel af 2013, som indebærer, at pengemarkedsfondene enten vedtager en variabel nettoværdi med en daglig evaluering, eller, hvis de ønsker at fastholde en konstant værdi, tvinges til at ansøge om en begrænset banklicens og bliver omfattet af kapitalkrav og andre tilsynskrav; understreger, at regelarbitragen skal begrænses til et minimum; |
| --- | --- |

31.

anerkender den vigtige rolle, som pengemarkedsfonde spiller med henblik på at sikre finansiering af finansieringsinstitutterne på kort sigt og med henblik på at tillade risikospredning; erkender, at pengemarkedsfonde, der er baseret i EU og USA, har forskellige roller og strukturer; erkender, at ESMA-retningslinjerne fra 2010 indførte strengere standarder for pengemarkedsfonde (kreditkvalitet, løbetid af underliggende værdipapirer og bedre oplysninger til investorerne); konstaterer imidlertid, at nogle pengemarkedsfonde er sårbare over for massive stormløb, især dem, der tilbyder investorerne stabil nettoværdi for; understreger derfor, at der skal træffes yderligere foranstaltninger for at forbedre modstandsdygtigheden af disse fonde og for at dække likviditetsrisikoen; støtter anbefalingerne i den endelige IOSCO-rapport fra oktober 2012 vedrørende regulering og forvaltning af pengemarkedsfonde på tværs af forskellige jurisdiktioner; er af den opfattelse, at pengemarkedsfonde, der tilbyder investorerne en stabil nettoværdi, bør gøres til genstand for foranstaltninger, der begrænser den særlige risiko, der er en følge af den stabile nettoværdi, og internaliserer de omkostninger, der er forbundet med disse risici; mener, at myndighederne, hvor det er praktisk muligt, bør kræve en konvertering til en flydende/variabel nettoværdi eller alternativt indførelse af garantiordninger, der understøtter en stabil nettoværdi, modstandsdygtige pengemarkedsfonde og mulighed for omfattende indfrielser; opfordrer Kommissionen til at forelægge en revision af rammerne med særligt fokus på problemet med pengemarkedsfonde i første halvdel af 2013, som indebærer, at pengemarkedsfondene enten vedtager en variabel nettoværdi med en daglig evaluering, eller, hvis de ønsker at fastholde en konstant værdi, tvinges til at ansøge om en begrænset banklicens og bliver omfattet af kapitalkrav og andre tilsynskrav; understreger, at regelarbitragen skal begrænses til et minimum;

| 32. | opfordrer Kommissionen til i forbindelse med UCITS-revisionen yderligere at udforske idéen om at indføre specifikke likviditetsbestemmelser for pengemarkedsfonde ved at fastsætte minimumskrav for likviditeten på dags-, uge- og månedsbasis (20 %, 40 %, 60 %) og til at opkræve likviditetsafgifter i henhold til en udløser, som også medfører en direkte forpligtelse til at underrette den kompetente tilsynsmyndighed og ESMA; |
| --- | --- |

32.

opfordrer Kommissionen til i forbindelse med UCITS-revisionen yderligere at udforske idéen om at indføre specifikke likviditetsbestemmelser for pengemarkedsfonde ved at fastsætte minimumskrav for likviditeten på dags-, uge- og månedsbasis (20 %, 40 %, 60 %) og til at opkræve likviditetsafgifter i henhold til en udløser, som også medfører en direkte forpligtelse til at underrette den kompetente tilsynsmyndighed og ESMA;

| 33. | anerkender de fordele, som børsnoterede fonde tilbyder, da de giver private investorer adgang til en bredere vifte af aktiver (herunder især råvarer), men understreger de risici, der er forbundet med de børsnoterede fonde som følge af kompleksitet, modpartsrisici, produktlikviditet og mulig regelarbitrage; advarer om de risici, der er forbundet med kunstige børsnoterede fonde som følge af deres manglende gennemsigtighed og kompleksitet, navnlig når de kunstige børsnoterede fonde markedsføres over for detailinvestorer; opfordrer derfor Kommissionen til at overveje og tage fat på at afhjælpe disse potentielle strukturelle svagheder i forbindelse med den igangværende revision af UCITS VI, under hensyntagen til de forskellige kundekategorier (f.eks. detailinvestorer, erhvervsinvestorer, institutionelle investorer) og deres forskellige risikoprofiler; |
| --- | --- |

33.

anerkender de fordele, som børsnoterede fonde tilbyder, da de giver private investorer adgang til en bredere vifte af aktiver (herunder især råvarer), men understreger de risici, der er forbundet med de børsnoterede fonde som følge af kompleksitet, modpartsrisici, produktlikviditet og mulig regelarbitrage; advarer om de risici, der er forbundet med kunstige børsnoterede fonde som følge af deres manglende gennemsigtighed og kompleksitet, navnlig når de kunstige børsnoterede fonde markedsføres over for detailinvestorer; opfordrer derfor Kommissionen til at overveje og tage fat på at afhjælpe disse potentielle strukturelle svagheder i forbindelse med den igangværende revision af UCITS VI, under hensyntagen til de forskellige kundekategorier (f.eks. detailinvestorer, erhvervsinvestorer, institutionelle investorer) og deres forskellige risikoprofiler;

| 34. | opfordrer Kommissionen til i forbindelse med alle nye lovforslag at foretage omfattende konsekvensanalyser af virkningerne for finansieringen af realøkonomien; |
| --- | --- |

34.

opfordrer Kommissionen til i forbindelse med alle nye lovforslag at foretage omfattende konsekvensanalyser af virkningerne for finansieringen af realøkonomien;

o

o o

| 35. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og Rådet for Finansiel Stabilitet. |
| --- | --- |

35.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og Rådet for Finansiel Stabilitet.

---

(1)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0331.

(2)  A7-0170/2012 og A7-0171/2012.

---

| 16.12.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 419/33 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 419/33

---

P7_TA(2012)0428

Beskyttelse af børn i den digitale verden

Europa-Parlamentets beslutning af 20. november 2012 om beskyttelse af børn i den digitale verden (2012/2068(INI))

(2015/C 419/07)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 165 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 165 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder,

| — | der henviser til den europæiske menneskerettighedskonvention og Europarådets konvention om beskyttelse af det enkelte menneske i forbindelse med elektronisk databehandling af personoplysninger, |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske menneskerettighedskonvention og Europarådets konvention om beskyttelse af det enkelte menneske i forbindelse med elektronisk databehandling af personoplysninger,

| — | der henviser til FN-konventionen af 20. november 1989 om børns rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN-konventionen af 20. november 1989 om børns rettigheder,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/92/EU af 13. december 2011 om bekæmpelse af seksuelt misbrug af børn, seksuel udnyttelse af børn og børnepornografi og om ophævelse af rammeafgørelse 2004/68/RIA (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/92/EU af 13. december 2011 om bekæmpelse af seksuelt misbrug af børn, seksuel udnyttelse af børn og børnepornografi og om ophævelse af rammeafgørelse 2004/68/RIA (1),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/13/EU af 10. marts 2010 om samordning af visse love og administrative bestemmelser i medlemsstaterne om udbud af audiovisuelle medietjenester (direktiv om audiovisuelle medietjenester) (2); |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/13/EU af 10. marts 2010 om samordning af visse love og administrative bestemmelser i medlemsstaterne om udbud af audiovisuelle medietjenester (direktiv om audiovisuelle medietjenester) (2);

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/31/EF af 8. juni 2000 om visse retlige aspekter af informationssamfundstjenester, navnlig elektronisk handel, i det indre marked (direktivet om elektronisk handel) (3); |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/31/EF af 8. juni 2000 om visse retlige aspekter af informationssamfundstjenester, navnlig elektronisk handel, i det indre marked (direktivet om elektronisk handel) (3);

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1718/2006/EF af 15. november 2006 om et støtteprogram for den europæiske audiovisuelle sektor (Media 2007) (4); |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1718/2006/EF af 15. november 2006 om et støtteprogram for den europæiske audiovisuelle sektor (Media 2007) (4);

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets henstilling 2006/952/EF af 20. december 2006 om beskyttelse af mindreårige og den menneskelige værdighed og om berigtigelsesretten i forbindelse med den europæiske industris konkurrenceevne inden for audiovisuelle tjenester og online-informationstjenester (5); |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets henstilling 2006/952/EF af 20. december 2006 om beskyttelse af mindreårige og den menneskelige værdighed og om berigtigelsesretten i forbindelse med den europæiske industris konkurrenceevne inden for audiovisuelle tjenester og online-informationstjenester (5);

| — | der henviser til Rådets konklusioner om beskyttelse af børn i den digitale verden (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner om beskyttelse af børn i den digitale verden (6),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 15. februar 2011 til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget »En EU-dagsorden for børns rettigheder« (COM(2011)0060), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 15. februar 2011 til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget »En EU-dagsorden for børns rettigheder« (COM(2011)0060),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 26. august 2010 til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget »En digital dagsorden for Europa« (COM(2010)0245/2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 26. august 2010 til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget »En digital dagsorden for Europa« (COM(2010)0245/2),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 28. marts 2012 til Rådet og Europa-Parlamentet »Bekæmpelse af kriminalitet i den digitale tidsalder — Oprettelse af et europæisk center til bekæmpelse af it-kriminalitet« (COM(2012)0140), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 28. marts 2012 til Rådet og Europa-Parlamentet »Bekæmpelse af kriminalitet i den digitale tidsalder — Oprettelse af et europæisk center til bekæmpelse af it-kriminalitet« (COM(2012)0140),

| — | der henviser til Europarådets strategi for børns rettigheder (2012-2015) af 15. februar 2012, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europarådets strategi for børns rettigheder (2012-2015) af 15. februar 2012,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 2. maj 2012 til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget »Europæisk strategi for et bedre internet for børn« (COM(2012)0196), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 2. maj 2012 til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget »Europæisk strategi for et bedre internet for børn« (COM(2012)0196),

| — | der henviser til Kommissionens rapport af 13. september 2011 til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om gennemførelsen af Rådets henstilling af 24. september 1998 med hensyn til beskyttelse af mindreårige og den menneskelige værdighed samt Europa-Parlamentets og Rådets henstilling af 20. december 2006, der handler om beskyttelse af mindreårige og den menneskelige værdighed og om retten til genmæle i forbindelse med den europæiske industris konkurrenceevne inden for audiovisuelle tjenester og onlineinformationstjenester — Beskyttelse af børn i den digitale verden (COM(2011)0556), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens rapport af 13. september 2011 til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om gennemførelsen af Rådets henstilling af 24. september 1998 med hensyn til beskyttelse af mindreårige og den menneskelige værdighed samt Europa-Parlamentets og Rådets henstilling af 20. december 2006, der handler om beskyttelse af mindreårige og den menneskelige værdighed og om retten til genmæle i forbindelse med den europæiske industris konkurrenceevne inden for audiovisuelle tjenester og onlineinformationstjenester — Beskyttelse af børn i den digitale verden (COM(2011)0556),

| — | der henviser til Europarådets konvention om beskyttelse af børn mod seksuel udnyttelse og seksuelt misbrug, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europarådets konvention om beskyttelse af børn mod seksuel udnyttelse og seksuelt misbrug,

| — | der henviser til sin beslutning af 6. juli 2011 om en global metode til beskyttelse af personoplysninger i Den Europæiske Union (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 6. juli 2011 om en global metode til beskyttelse af personoplysninger i Den Europæiske Union (7),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Kultur- og Uddannelsesudvalget og udtalelse fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A7-0353/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Kultur- og Uddannelsesudvalget og udtalelse fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A7-0353/2012),

| A. | der henviser til, at beskyttelse af mindreårige i den digitale verden bør tackles både på det lovgivningsmæssige plan, ved at anvende mere effektive foranstaltninger, bl.a. gennem selvregulering ved at engagere industrien i at påtage sig sit delte ansvar, og for så vidt angår uddannelse og erhvervsuddannelse at undervise børn, forældre og lærere for at forhindre mindreårige i at få adgang til ulovligt indhold; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at beskyttelse af mindreårige i den digitale verden bør tackles både på det lovgivningsmæssige plan, ved at anvende mere effektive foranstaltninger, bl.a. gennem selvregulering ved at engagere industrien i at påtage sig sit delte ansvar, og for så vidt angår uddannelse og erhvervsuddannelse at undervise børn, forældre og lærere for at forhindre mindreårige i at få adgang til ulovligt indhold;

| B. | der henviser til, at der er behov for at tackle alle former for ulovligt onlineindhold, og der henviser til, at seksuelt misbrug af børn ikke alene skal betragtes som ulovligt indhold, men som én af de mest afskyelige former for onlineindhold; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at der er behov for at tackle alle former for ulovligt onlineindhold, og der henviser til, at seksuelt misbrug af børn ikke alene skal betragtes som ulovligt indhold, men som én af de mest afskyelige former for onlineindhold;

| C. | der henviser til, at et af hovedformålene i en effektiv børnebeskyttelsesstrategi bør være at sikre, at alle børn, unge mennesker og forældre/omsorgspersoner får adgang til oplysninger og færdigheder, der gør dem i stand til at beskytte sig selv på internettet; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at et af hovedformålene i en effektiv børnebeskyttelsesstrategi bør være at sikre, at alle børn, unge mennesker og forældre/omsorgspersoner får adgang til oplysninger og færdigheder, der gør dem i stand til at beskytte sig selv på internettet;

| D. | der henviser til, at den hurtige udvikling i teknologierne nødvendiggør hurtige svar gennem selv- og samregulering samt permanente organer, som kan indtage en holistisk tilgang på forskellige områder; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at den hurtige udvikling i teknologierne nødvendiggør hurtige svar gennem selv- og samregulering samt permanente organer, som kan indtage en holistisk tilgang på forskellige områder;

| E. | der henviser til, at den digitale verden tilbyder et utal af muligheder med hensyn til skolegang og færdigheder; der henviser til, at uddannelsessektoren er ved at tilpasse sig den digitale verden i et tempo og på en måde, der for øjeblikket ikke svarer til de teknologiske forandringer i de mindreåriges liv, og der henviser til, at dette medfører, at forældre og pædagoger har svært ved at lære børnene at anvende medierne kritisk og snarere forbliver i udkanten af deres virtuelle liv; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at den digitale verden tilbyder et utal af muligheder med hensyn til skolegang og færdigheder; der henviser til, at uddannelsessektoren er ved at tilpasse sig den digitale verden i et tempo og på en måde, der for øjeblikket ikke svarer til de teknologiske forandringer i de mindreåriges liv, og der henviser til, at dette medfører, at forældre og pædagoger har svært ved at lære børnene at anvende medierne kritisk og snarere forbliver i udkanten af deres virtuelle liv;

| F. | der henviser til, at hvor mindreårige generelt har meget let ved at anvende internettet, så har de brug for hjælp til at anvende det på en intelligent, ansvarlig og sikker måde; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at hvor mindreårige generelt har meget let ved at anvende internettet, så har de brug for hjælp til at anvende det på en intelligent, ansvarlig og sikker måde;

| G. | der henviser til, at det ikke blot er vigtigt, at mindreårige bedre forstår de potentielle farer, de udsættes for online, men også at familier, skoler og civilsamfund alle deler ansvaret for at undervise dem og sikre, at børn beskyttes forsvarligt, når de anvender internettet og andre nye medier; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at det ikke blot er vigtigt, at mindreårige bedre forstår de potentielle farer, de udsættes for online, men også at familier, skoler og civilsamfund alle deler ansvaret for at undervise dem og sikre, at børn beskyttes forsvarligt, når de anvender internettet og andre nye medier;

| H. | der henviser til, at undervisning om medier og nye informations- og kommunikationsteknologier i vigtig for udviklingen af politikker vedrørende beskyttelse af mindreårige i den digitale verden og for at sikre en sikker, relevant og kritisk anvendelse af disse teknologier; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at undervisning om medier og nye informations- og kommunikationsteknologier i vigtig for udviklingen af politikker vedrørende beskyttelse af mindreårige i den digitale verden og for at sikre en sikker, relevant og kritisk anvendelse af disse teknologier;

| I. | der henviser til, at udviklingen af digitale teknologier er en fantastisk mulighed for at give børn og unge mulighed for at anvende de nye medier og internettet effektivt, således at de kan give deres mening til kende over for andre og dermed deltage og lære at spille en aktiv rolle i samfundet, både online og offline; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at udviklingen af digitale teknologier er en fantastisk mulighed for at give børn og unge mulighed for at anvende de nye medier og internettet effektivt, således at de kan give deres mening til kende over for andre og dermed deltage og lære at spille en aktiv rolle i samfundet, både online og offline;

| J. | der henviser til, at udøvelse af medborgerskab og opnåelse af de heraf følgende rettigheder, herunder deltagelse i det kulturelle, sociale og demokratiske liv, kræver, at også mindreårige får adgang til pluralistiske og sikre digitale redskaber, tjenester og indhold; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at udøvelse af medborgerskab og opnåelse af de heraf følgende rettigheder, herunder deltagelse i det kulturelle, sociale og demokratiske liv, kræver, at også mindreårige får adgang til pluralistiske og sikre digitale redskaber, tjenester og indhold;

| K. | der henviser til, at foranstaltningerne til forebyggelse og indgreb for at beskytte de mindreårige ud over bekæmpelsen af ulovligt og uegnet indhold også skal håndtere mange andre trusler, såsom chikane, diskriminering og begrænset adgang til tjenester, onlineovervågning, krænkelser af privatlivets fred og ytrings- og informationsfriheden og mangel på gennemsigtighed for målene med indsamling af personlige oplysninger osv.; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at foranstaltningerne til forebyggelse og indgreb for at beskytte de mindreårige ud over bekæmpelsen af ulovligt og uegnet indhold også skal håndtere mange andre trusler, såsom chikane, diskriminering og begrænset adgang til tjenester, onlineovervågning, krænkelser af privatlivets fred og ytrings- og informationsfriheden og mangel på gennemsigtighed for målene med indsamling af personlige oplysninger osv.;

| L. | der henviser til, at de nye informations- og kommunikationsmuligheder, som den digitale verden tilbyder, f.eks. computere, tv på forskellige platforme, mobiltelefoner, videospil, tablets og apps og udbredelsesgraden af forskellige medier, der konvergerer til ét digitalt system, ikke blot indebærer en række muligheder for børn og unge, men også risici, idet de giver let adgang til indhold, der er ulovligt, upassende eller skadeligt for mindreårige, og mulighed for at indsamle oplysninger med henblik på at fastsætte børn som forbrugermålgruppe, hvilket kan have skadelige, umålelige konsekvenser; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at de nye informations- og kommunikationsmuligheder, som den digitale verden tilbyder, f.eks. computere, tv på forskellige platforme, mobiltelefoner, videospil, tablets og apps og udbredelsesgraden af forskellige medier, der konvergerer til ét digitalt system, ikke blot indebærer en række muligheder for børn og unge, men også risici, idet de giver let adgang til indhold, der er ulovligt, upassende eller skadeligt for mindreårige, og mulighed for at indsamle oplysninger med henblik på at fastsætte børn som forbrugermålgruppe, hvilket kan have skadelige, umålelige konsekvenser;

| M. | der henviser til, at mindreåriges ve og vel og den menneskelige værdighed er særligt beskyttelsesværdige juridiske rettigheder i den frie bevægelighed for audiovisuelle tjenester på det indre marked; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at mindreåriges ve og vel og den menneskelige værdighed er særligt beskyttelsesværdige juridiske rettigheder i den frie bevægelighed for audiovisuelle tjenester på det indre marked;

| N. | der henviser til, at medlemsstaternes foranstaltninger mod ulovligt onlineindhold ikke altid er effektive og uundgåeligt involverer forskellige tilgange til forebyggelse af skadeligt indhold; der endvidere henviser til, at onlineindhold, der er fundet ulovligt, straks skal slettes på grundlag af principperne om retssikkerhed; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at medlemsstaternes foranstaltninger mod ulovligt onlineindhold ikke altid er effektive og uundgåeligt involverer forskellige tilgange til forebyggelse af skadeligt indhold; der endvidere henviser til, at onlineindhold, der er fundet ulovligt, straks skal slettes på grundlag af principperne om retssikkerhed;

| O. | der henviser til, at den fortsatte tilstedeværelse af personlige oplysninger og data vedrørende mindreårige på internettet, kan føre til ulovlig behandling heraf, udnyttelse af disse mindreårige eller skade deres personlige værdighed og derved muligvis forvolde enorm skade på deres identitet, mentale evner og sociale inklusion, navnlig idet disse detaljer kan ende i de forkerte hænder; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at den fortsatte tilstedeværelse af personlige oplysninger og data vedrørende mindreårige på internettet, kan føre til ulovlig behandling heraf, udnyttelse af disse mindreårige eller skade deres personlige værdighed og derved muligvis forvolde enorm skade på deres identitet, mentale evner og sociale inklusion, navnlig idet disse detaljer kan ende i de forkerte hænder;

| P. | der henviser til, at den hurtige vækst i sociale netværksressourcer medfører visse risici for sikkerheden for privatlivets fred, personoplysninger og mindreåriges værdighed; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at den hurtige vækst i sociale netværksressourcer medfører visse risici for sikkerheden for privatlivets fred, personoplysninger og mindreåriges værdighed;

| Q. | der henviser til, at næsten 15 % af internetbrugerne, der er mindreårige og mellem 10-17 år, modtager en form for seksuelle tilbud, og der henviser til, at 34 % af dem støder på indhold af seksuel karakter, som de ikke har ledt efter; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at næsten 15 % af internetbrugerne, der er mindreårige og mellem 10-17 år, modtager en form for seksuelle tilbud, og der henviser til, at 34 % af dem støder på indhold af seksuel karakter, som de ikke har ledt efter;

| R. | der henviser til, at de forskellige adfærdskodekser, som udbyderne af digitalt indhold og tjenester anvender, ikke altid opfylder kravene i den europæiske eller nationale lovgivning vedrørende gennemsigtighed, uafhængighed, fortrolighed og behandling af personoplysninger og kan udgøre en risiko i form af udarbejdelse af profiler til kommercielle formål, andre former for udnyttelse såsom seksuelt misbrug og endog menneskehandel; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at de forskellige adfærdskodekser, som udbyderne af digitalt indhold og tjenester anvender, ikke altid opfylder kravene i den europæiske eller nationale lovgivning vedrørende gennemsigtighed, uafhængighed, fortrolighed og behandling af personoplysninger og kan udgøre en risiko i form af udarbejdelse af profiler til kommercielle formål, andre former for udnyttelse såsom seksuelt misbrug og endog menneskehandel;

| S. | der henviser til, at reklame, der er målrettet mod børn, bør være ansvarlig og moderat; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at reklame, der er målrettet mod børn, bør være ansvarlig og moderat;

| T. | der henviser til, at mindreårige bør beskyttes mod farerne ved den digitale verden alt efter deres alder og modenhedsniveau; der endvidere henviser til, at medlemsstaterne melder om vanskeligheder med at koordinere aspekter vedrørende vedtagelsen af klassifikationssystemer for indhold alt efter aldersgrupper og indholdets risikoniveau, |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at mindreårige bør beskyttes mod farerne ved den digitale verden alt efter deres alder og modenhedsniveau; der endvidere henviser til, at medlemsstaterne melder om vanskeligheder med at koordinere aspekter vedrørende vedtagelsen af klassifikationssystemer for indhold alt efter aldersgrupper og indholdets risikoniveau,

| U. | der henviser til, at samtidig med at vi anerkender de mange farer, som mindreårige møder i den digitale verden, bør vi også fortsætte med at gribe de mange muligheder, som den digitale verden bringer med sig i form af et videnbaseret samfund; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at samtidig med at vi anerkender de mange farer, som mindreårige møder i den digitale verden, bør vi også fortsætte med at gribe de mange muligheder, som den digitale verden bringer med sig i form af et videnbaseret samfund;

| V. | der henviser til, at forældrenes rolle i beskyttelsen af deres børn mod farerne fra den digitale verden er afgørende; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at forældrenes rolle i beskyttelsen af deres børn mod farerne fra den digitale verden er afgørende;

En rettigheds- og forvaltningsramme

| 1. | påpeger, at en ny fase i beskyttelsen af børn inden for EU's rammer blev indledt med Lissabontraktatens ikrafttrædelse, sammen med EU's charter om grundlæggende rettigheder, som nu er juridisk bindende, og hvor artikel 24 definerer beskyttelse af børn som en grundlæggende rettighed og bestemmer, at barnets tarv i alle handlinger vedrørende børn, det være sig foretaget af de offentlige myndigheder eller private institutioner, skal komme i første række; gentager, at EU fuldt ud skal overholde standarderne i de internationale instrumenter, som EU som sådan ikke deltager i, som krævet af EU-Domstolen i sag C-540/03, Europa-Parlamentet mod Rådet; |
| --- | --- |

1.

påpeger, at en ny fase i beskyttelsen af børn inden for EU's rammer blev indledt med Lissabontraktatens ikrafttrædelse, sammen med EU's charter om grundlæggende rettigheder, som nu er juridisk bindende, og hvor artikel 24 definerer beskyttelse af børn som en grundlæggende rettighed og bestemmer, at barnets tarv i alle handlinger vedrørende børn, det være sig foretaget af de offentlige myndigheder eller private institutioner, skal komme i første række; gentager, at EU fuldt ud skal overholde standarderne i de internationale instrumenter, som EU som sådan ikke deltager i, som krævet af EU-Domstolen i sag C-540/03, Europa-Parlamentet mod Rådet;

| 2. | opfordrer medlemsstaterne til gnidningsløst og rettidigt at gennemføre og anvende direktiv 2011/92/EU om bekæmpelse af seksuelt misbrug, seksuel udnyttelse af børn og børnepornografi; opfordrer medlemsstaterne til at sikre størst mulig harmonisering af deres indsats på området beskyttelse af mindreårige i den digitale verden; |
| --- | --- |

2.

opfordrer medlemsstaterne til gnidningsløst og rettidigt at gennemføre og anvende direktiv 2011/92/EU om bekæmpelse af seksuelt misbrug, seksuel udnyttelse af børn og børnepornografi; opfordrer medlemsstaterne til at sikre størst mulig harmonisering af deres indsats på området beskyttelse af mindreårige i den digitale verden;

| 3. | gentager sin opfordring til medlemsstaterne om at underskrive og ratificere, hvis de ikke allerede har gjort det, de internationale instrumenter til beskyttelse af børn, f.eks. Europarådets konvention om beskyttelse af børn mod seksuel udnyttelse og seksuelt misbrug, tredje frivillige protokol til konventionen om børns rettigheder og den europæiske konvention om udøvelse af børns rettigheder, og at gennemføre disse instrumenter med den nødvendige juridiske sikkerhed og klarhed, som kræves af EU's retsorden; |
| --- | --- |

3.

gentager sin opfordring til medlemsstaterne om at underskrive og ratificere, hvis de ikke allerede har gjort det, de internationale instrumenter til beskyttelse af børn, f.eks. Europarådets konvention om beskyttelse af børn mod seksuel udnyttelse og seksuelt misbrug, tredje frivillige protokol til konventionen om børns rettigheder og den europæiske konvention om udøvelse af børns rettigheder, og at gennemføre disse instrumenter med den nødvendige juridiske sikkerhed og klarhed, som kræves af EU's retsorden;

| 4. | opfordrer Kommissionen til at styrke eksisterende interne mekanismer med henblik på at sikre en konsekvent og koordineret indsats til beskyttelse af mindreåriges rettigheder i den digitale verden; bifalder Kommissionens europæiske strategi for et bedre internet for børn og opfordrer Kommissionen til at forbedre de eksisterende interne mekanismer for at sikre en konsekvent og koordineret tilgang til onlinesikkerhed for børn; |
| --- | --- |

4.

opfordrer Kommissionen til at styrke eksisterende interne mekanismer med henblik på at sikre en konsekvent og koordineret indsats til beskyttelse af mindreåriges rettigheder i den digitale verden; bifalder Kommissionens europæiske strategi for et bedre internet for børn og opfordrer Kommissionen til at forbedre de eksisterende interne mekanismer for at sikre en konsekvent og koordineret tilgang til onlinesikkerhed for børn;

| 5. | understreger, at børns rettigheder skal integreres i alle EU's politikområder ved at analysere foranstaltningers indvirkning på børns rettigheder, sikkerhed og fysiske og mentale integritet, og at dette også omfatter Kommissionens forslag vedrørende den digitale verden, udformet klart og forståeligt; |
| --- | --- |

5.

understreger, at børns rettigheder skal integreres i alle EU's politikområder ved at analysere foranstaltningers indvirkning på børns rettigheder, sikkerhed og fysiske og mentale integritet, og at dette også omfatter Kommissionens forslag vedrørende den digitale verden, udformet klart og forståeligt;

| 6. | understreger, at alene en omfattende kombination af juridiske, tekniske og uddannelsesmæssige foranstaltninger, herunder forebyggelse, på passende vis kan håndtere de farer, som børn stilles overfor på internettet, og styrke beskyttelsen af børn i onlinemiljøet; |
| --- | --- |

6.

understreger, at alene en omfattende kombination af juridiske, tekniske og uddannelsesmæssige foranstaltninger, herunder forebyggelse, på passende vis kan håndtere de farer, som børn stilles overfor på internettet, og styrke beskyttelsen af børn i onlinemiljøet;

| 7. | bifalder det nye agentur for cybersikkerhed med base hos Europol og opfordrer Kommissionen til at sikre, at børnebeskyttelsesgruppen i det nye center tildeles tilstrækkelige midler og samarbejder effektivt med Interpol; |
| --- | --- |

7.

bifalder det nye agentur for cybersikkerhed med base hos Europol og opfordrer Kommissionen til at sikre, at børnebeskyttelsesgruppen i det nye center tildeles tilstrækkelige midler og samarbejder effektivt med Interpol;

| 8. | håber, at Safer Internet-programmet videreføres med en finansiering, der gør det muligt for dette at gennemføre sine aktiviteter fuldt ud og at bevare sine særlige karakteristika, og opfordrer Kommissionen til at forelægge en rapport for Parlamentet om succeser og fiaskoer for at kunne sikre størst mulig effektivitet i fremtiden; |
| --- | --- |

8.

håber, at Safer Internet-programmet videreføres med en finansiering, der gør det muligt for dette at gennemføre sine aktiviteter fuldt ud og at bevare sine særlige karakteristika, og opfordrer Kommissionen til at forelægge en rapport for Parlamentet om succeser og fiaskoer for at kunne sikre størst mulig effektivitet i fremtiden;

| 9. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne og Kommissionen til at træffe passende foranstaltninger, herunder aktioner via internettet, såsom forsknings- og uddannelsesprogrammer, eventuelt i samarbejde med relevante organisationer i civilsamfundet familier, skoler, audiovisuelle tjenester, industri og andre interessenter, med sigte på at begrænse risikoen for, at børn bliver ofre for internettet; |
| --- | --- |

9.

opfordrer indtrængende medlemsstaterne og Kommissionen til at træffe passende foranstaltninger, herunder aktioner via internettet, såsom forsknings- og uddannelsesprogrammer, eventuelt i samarbejde med relevante organisationer i civilsamfundet familier, skoler, audiovisuelle tjenester, industri og andre interessenter, med sigte på at begrænse risikoen for, at børn bliver ofre for internettet;

| 10. | noterer sig oprettelsen — på Kommissionens initiativ — af CEO-koalitionen for børns sikkerhed på nettet; opfordrer i denne forbindelse til et tæt samarbejde med foreninger og organisationer i civilsamfundet, som bl.a. arbejder for beskyttelse af mindreårige, databeskyttelse, undervisning, repræsentanter for forældre og pædagoger, herunder på EU-niveau samt forskellige generaldirektorater under Kommissionen, som er ansvarlige for beskyttelsen af forbrugerne og retsvæsenet; |
| --- | --- |

10.

noterer sig oprettelsen — på Kommissionens initiativ — af CEO-koalitionen for børns sikkerhed på nettet; opfordrer i denne forbindelse til et tæt samarbejde med foreninger og organisationer i civilsamfundet, som bl.a. arbejder for beskyttelse af mindreårige, databeskyttelse, undervisning, repræsentanter for forældre og pædagoger, herunder på EU-niveau samt forskellige generaldirektorater under Kommissionen, som er ansvarlige for beskyttelsen af forbrugerne og retsvæsenet;

Medier og nye medier: adgang og uddannelse

| 11. | påpeger, at internettet giver børn og unge umådeligt værdifulde redskaber, som kan bruges til at udtrykke deres holdninger eller gøre dem gældende, finde informationer og viden og gøre deres rettigheder gældende samtidig med, at det er et fremragende kommunikationsmiddel, der giver mulighed for åbenhed over for verden og personlig udvikling; |
| --- | --- |

11.

påpeger, at internettet giver børn og unge umådeligt værdifulde redskaber, som kan bruges til at udtrykke deres holdninger eller gøre dem gældende, finde informationer og viden og gøre deres rettigheder gældende samtidig med, at det er et fremragende kommunikationsmiddel, der giver mulighed for åbenhed over for verden og personlig udvikling;

| 12. | understreger ikke desto mindre, at onlinemiljøet og de sociale medier udgør en sikkerhedsrisiko for privatlivets fred og mindreåriges værdighed, som er blandt de mest sårbare brugere; |
| --- | --- |

12.

understreger ikke desto mindre, at onlinemiljøet og de sociale medier udgør en sikkerhedsrisiko for privatlivets fred og mindreåriges værdighed, som er blandt de mest sårbare brugere;

| 13. | minder om, at internettet også udsætter børn for risici gennem fænomener som børnepornografi, udveksling af materiale om vold, cyberkriminalitet, trusler, mobning, grooming, børns mulighed for adgang til eller erhvervelse af juridisk begrænsede eller ikke-alderssvarende varer og tjenesteydelser, udsættelse for ikke-alderssvarende, aggressiv eller vildledende reklame, svindel, identitetstyveri, bedrageri og lignende trusler af finansiel art, der kan forårsage traumatiske oplevelser; |
| --- | --- |

13.

minder om, at internettet også udsætter børn for risici gennem fænomener som børnepornografi, udveksling af materiale om vold, cyberkriminalitet, trusler, mobning, grooming, børns mulighed for adgang til eller erhvervelse af juridisk begrænsede eller ikke-alderssvarende varer og tjenesteydelser, udsættelse for ikke-alderssvarende, aggressiv eller vildledende reklame, svindel, identitetstyveri, bedrageri og lignende trusler af finansiel art, der kan forårsage traumatiske oplevelser;

| 14. | støtter i denne forbindelse medlemsstaternes bestræbelser på at fremme systematisk uddannelse og undervisning af børn, forældre, undervisere, skolelærere og socialarbejdere, med sigte på at sætte dem i stand til at forstå den digitale verden og identificere de farer, der kan skade børns fysiske eller mentale integritet, at reducere de risici, der er forbundet med digitale medier og yde information vedrørende rapporteringspunkter og hvordan situationer, hvor ofrene er børn, skal gribes an; påpeger samtidig, at det er nødvendigt, at børn forstår, at deres egen brug af digital teknologi kan krænke andres rettigheder eller endog udgøre en kriminel adfærd; |
| --- | --- |

14.

støtter i denne forbindelse medlemsstaternes bestræbelser på at fremme systematisk uddannelse og undervisning af børn, forældre, undervisere, skolelærere og socialarbejdere, med sigte på at sætte dem i stand til at forstå den digitale verden og identificere de farer, der kan skade børns fysiske eller mentale integritet, at reducere de risici, der er forbundet med digitale medier og yde information vedrørende rapporteringspunkter og hvordan situationer, hvor ofrene er børn, skal gribes an; påpeger samtidig, at det er nødvendigt, at børn forstår, at deres egen brug af digital teknologi kan krænke andres rettigheder eller endog udgøre en kriminel adfærd;

| 15. | mener, at det er meget vigtigt, at undervisning i mediekendskab, hvorved børn og unge lærer at træffe bevidste og kritiske valg med hensyn til, hvilke veje de vil følge eller foretrækker at undgå på internettet, samt fremme af grundlæggende værdier som sameksistens og respektfuld og tolerant omgang med andre mennesker, påbegyndes så tidligt som muligt; |
| --- | --- |

15.

mener, at det er meget vigtigt, at undervisning i mediekendskab, hvorved børn og unge lærer at træffe bevidste og kritiske valg med hensyn til, hvilke veje de vil følge eller foretrækker at undgå på internettet, samt fremme af grundlæggende værdier som sameksistens og respektfuld og tolerant omgang med andre mennesker, påbegyndes så tidligt som muligt;

| 16. | peger på mediekendskab som et væsentligt instrument til at give mindreårige mulighed for en kritisk brug af medierne og mulighederne i den digitale verden og opfordrer medlemsstaterne til at medtage det i skoleforløbet; minder om, at forbrugeruddannelse i lyset af den konstante stigning i digital marketing også har sin betydning; |
| --- | --- |

16.

peger på mediekendskab som et væsentligt instrument til at give mindreårige mulighed for en kritisk brug af medierne og mulighederne i den digitale verden og opfordrer medlemsstaterne til at medtage det i skoleforløbet; minder om, at forbrugeruddannelse i lyset af den konstante stigning i digital marketing også har sin betydning;

| 17. | gentager vigtigheden af digital kompetence og mediekompetence blandt mindreårige og deres forældre; understreger også, at digitale færdigheder, digital kompetence og mindreåriges sikre anvendelse af internettet skal betragtes som en prioritet i medlemsstaterne og i Unionens socialpolitik, uddannelsespolitik og ungdomspolitik og en afgørende del af Europa 2020-strategien; |
| --- | --- |

17.

gentager vigtigheden af digital kompetence og mediekompetence blandt mindreårige og deres forældre; understreger også, at digitale færdigheder, digital kompetence og mindreåriges sikre anvendelse af internettet skal betragtes som en prioritet i medlemsstaterne og i Unionens socialpolitik, uddannelsespolitik og ungdomspolitik og en afgørende del af Europa 2020-strategien;

| 18. | støtter en digital videreuddannelse for undervisere, der arbejder permanent med elever i skolerne; |
| --- | --- |

18.

støtter en digital videreuddannelse for undervisere, der arbejder permanent med elever i skolerne;

| 19. | understreger nødvendigheden af en pædagogisk alliance mellem familier, skole, civilsamfund og berørte parter, herunder de, der er engagerede i medier og audiovisuelle tjenester, med henblik på at sikre en afbalanceret og proaktiv dynamik mellem den digitale verden og de mindreårige; opfordrer Kommissionen til at støtte oplysningsinitiativer, med sigte på forældre og undervisere, således at de kan støtte børnene bedst muligt i forbindelse med anvendelsen af digitale redskaber og tjenester; |
| --- | --- |

19.

understreger nødvendigheden af en pædagogisk alliance mellem familier, skole, civilsamfund og berørte parter, herunder de, der er engagerede i medier og audiovisuelle tjenester, med henblik på at sikre en afbalanceret og proaktiv dynamik mellem den digitale verden og de mindreårige; opfordrer Kommissionen til at støtte oplysningsinitiativer, med sigte på forældre og undervisere, således at de kan støtte børnene bedst muligt i forbindelse med anvendelsen af digitale redskaber og tjenester;

| 20. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at støtte mindreåriges lige adgang til sikkert digitalt pluralistisk kvalitetsindhold i eksisterende og nye undervisnings-, kultur-, og kunstprogrammer og -tjenester for de unge; |
| --- | --- |

20.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at støtte mindreåriges lige adgang til sikkert digitalt pluralistisk kvalitetsindhold i eksisterende og nye undervisnings-, kultur-, og kunstprogrammer og -tjenester for de unge;

| 21. | opfordrer medlemsstater, offentlige myndigheder og internetudbydere til at intensivere deres kommunikationskampagner med henblik på at gøre børn, unge, forældre og undervisere opmærksomme på de ukontrollerede farer ved den digitale teknologi; |
| --- | --- |

21.

opfordrer medlemsstater, offentlige myndigheder og internetudbydere til at intensivere deres kommunikationskampagner med henblik på at gøre børn, unge, forældre og undervisere opmærksomme på de ukontrollerede farer ved den digitale teknologi;

| 22. | anerkender public service-mediernes rolle med hensyn til at fremme et sikkert og tillidsvækkende onlinerum for mindreårige; |
| --- | --- |

22.

anerkender public service-mediernes rolle med hensyn til at fremme et sikkert og tillidsvækkende onlinerum for mindreårige;

| 23. | opfordrer indtrængende Kommissionen til i sine hovedprioriteter at medtage beskyttelse af børn mod aggressiv eller vildledende tv- og onlinereklame; |
| --- | --- |

23.

opfordrer indtrængende Kommissionen til i sine hovedprioriteter at medtage beskyttelse af børn mod aggressiv eller vildledende tv- og onlinereklame;

| 24. | understreger navnlig den private sektors, industriens og andre interessenters rolle for så vidt angår deres ansvar i forbindelse med disse spørgsmål, samt børnesikkerhedsmærkning af websider og fremme af »netikette« for børn; understreger, at sådanne foranstaltninger bør være i fuld overensstemmelse med retsstaten og med retssikkerheden, tage hensyn til slutbrugernes rettigheder og være i overensstemmelser med eksisterende retlige procedurer, samt med den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder og EU-Domstolens og Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols praksis; opfordrer branchen til at overholde og til fulde at gennemføre de eksisterende adfærdskodekser og lignende initiativer, såsom EU's tilsagn og Barcelonaerklæringen fra Consumer Goods Forum; |
| --- | --- |

24.

understreger navnlig den private sektors, industriens og andre interessenters rolle for så vidt angår deres ansvar i forbindelse med disse spørgsmål, samt børnesikkerhedsmærkning af websider og fremme af »netikette« for børn; understreger, at sådanne foranstaltninger bør være i fuld overensstemmelse med retsstaten og med retssikkerheden, tage hensyn til slutbrugernes rettigheder og være i overensstemmelser med eksisterende retlige procedurer, samt med den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder og EU-Domstolens og Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols praksis; opfordrer branchen til at overholde og til fulde at gennemføre de eksisterende adfærdskodekser og lignende initiativer, såsom EU's tilsagn og Barcelonaerklæringen fra Consumer Goods Forum;

| 25. | understreger, at der skal rettes særlig opmærksomhed mod onlinemarkedsføring af skadelige stoffer som f.eks. alkohol, som unge mennesker kan komme i kontakt med; understreger endvidere, at karakteren og omfanget af onlinemarkedsføringsmetoderne, f.eks. via sociale netværk, gør onlinemarkedsføringen af alkohol meget vanskelig at overvåge for de enkelte medlemsstater, og at det vil skabe merværdi, hvis Kommissionen træffer foranstaltninger i denne henseende; |
| --- | --- |

25.

understreger, at der skal rettes særlig opmærksomhed mod onlinemarkedsføring af skadelige stoffer som f.eks. alkohol, som unge mennesker kan komme i kontakt med; understreger endvidere, at karakteren og omfanget af onlinemarkedsføringsmetoderne, f.eks. via sociale netværk, gør onlinemarkedsføringen af alkohol meget vanskelig at overvåge for de enkelte medlemsstater, og at det vil skabe merværdi, hvis Kommissionen træffer foranstaltninger i denne henseende;

| 26. | understreger effektiviteten af formel, uformel og ikke-formel undervisning samt uddannelse af ligestillede i udbredelse af sikker praksis og med hensyn til potentielle trusler (med konkrete eksempler) blandt mindreårige i brugen af internettet, sociale netværk, videospil og mobiltelefoni, og ansporer »European Schoolnet« til at fremme mentorordninger blandt studerende på dette område; understreger behovet for også at informere forældrene om sikker praksis og trusler; |
| --- | --- |

26.

understreger effektiviteten af formel, uformel og ikke-formel undervisning samt uddannelse af ligestillede i udbredelse af sikker praksis og med hensyn til potentielle trusler (med konkrete eksempler) blandt mindreårige i brugen af internettet, sociale netværk, videospil og mobiltelefoni, og ansporer »European Schoolnet« til at fremme mentorordninger blandt studerende på dette område; understreger behovet for også at informere forældrene om sikker praksis og trusler;

| 27. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udvikle ordninger med sigte på at give børn og unge mennesker passende kompetencer og sikre dem oplyst adgang til internettet og de nye medier og understreger i den forbindelse vigtigheden af integrering af digitalt mediekendskab på alle niveauer af formel og ikke-formel uddannelse, herunder en strategi for livslang læring så tidligt som muligt; |
| --- | --- |

27.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udvikle ordninger med sigte på at give børn og unge mennesker passende kompetencer og sikre dem oplyst adgang til internettet og de nye medier og understreger i den forbindelse vigtigheden af integrering af digitalt mediekendskab på alle niveauer af formel og ikke-formel uddannelse, herunder en strategi for livslang læring så tidligt som muligt;

Ret til beskyttelse

Bekæmpelse af ulovligt indhold

| 28. | understreger de udfordringer, som strafferetten står over for med hensyn til onlinemiljøet i forbindelse med principperne om retssikkerhed og lovlighed, uskyldsformodningen, ofrets rettigheder og mistænktes rettigheder; påpeger i denne forbindelse de udfordringer, der tidligere er opstået med hensyn til at give en klar definition f.eks. med hensyn til onlinegrooming og børnepornografi, som om muligt benævnes "materiale vedrørende seksuelt misbrug af børn; |
| --- | --- |

28.

understreger de udfordringer, som strafferetten står over for med hensyn til onlinemiljøet i forbindelse med principperne om retssikkerhed og lovlighed, uskyldsformodningen, ofrets rettigheder og mistænktes rettigheder; påpeger i denne forbindelse de udfordringer, der tidligere er opstået med hensyn til at give en klar definition f.eks. med hensyn til onlinegrooming og børnepornografi, som om muligt benævnes "materiale vedrørende seksuelt misbrug af børn;

| 29. | opfordrer derfor Kommissionen til i forbindelse med sin rapporteringsforpligtelse vedrørende gennemførelsen af direktiv 2011/92/EU at indsamle nøjagtige og klare data om forbrydelsen onlinegrooming, herunder præcis angivelse af de nationale bestemmelser, som kriminaliserer en sådan adfærd; opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at indsamle data om denne forbrydelse for så vidt angår antallet af rejste anklager, antallet af domfældelser og vigtig national retspraksis, og til at udveksle bedste praksis vedrørende retsforfølgelse og straf; opfordrer ligeledes Kommissionen til i vidt omfang at forbedre udviklingen og offentliggørelsen af statistisk information med henblik på at give mulighed for bedre politikudvikling og -gennemgang; |
| --- | --- |

29.

opfordrer derfor Kommissionen til i forbindelse med sin rapporteringsforpligtelse vedrørende gennemførelsen af direktiv 2011/92/EU at indsamle nøjagtige og klare data om forbrydelsen onlinegrooming, herunder præcis angivelse af de nationale bestemmelser, som kriminaliserer en sådan adfærd; opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at indsamle data om denne forbrydelse for så vidt angår antallet af rejste anklager, antallet af domfældelser og vigtig national retspraksis, og til at udveksle bedste praksis vedrørende retsforfølgelse og straf; opfordrer ligeledes Kommissionen til i vidt omfang at forbedre udviklingen og offentliggørelsen af statistisk information med henblik på at give mulighed for bedre politikudvikling og -gennemgang;

| 30. | anerkender i denne forbindelse det høje samarbejdsniveau mellem politi og retsmyndigheder i medlemsstaterne samt mellem dem og Europol og Eurojust med hensyn til forbrydelser mod børn med anvendelse af digitale medier, f.eks. »Ikaros«-aktionen i 2011, som var målrettet mod onlinenetværk med fildeling af seksuelt misbrug af børn; |
| --- | --- |

30.

anerkender i denne forbindelse det høje samarbejdsniveau mellem politi og retsmyndigheder i medlemsstaterne samt mellem dem og Europol og Eurojust med hensyn til forbrydelser mod børn med anvendelse af digitale medier, f.eks. »Ikaros«-aktionen i 2011, som var målrettet mod onlinenetværk med fildeling af seksuelt misbrug af børn;

| 31. | understreger imidlertid, at der kunne opnås yderligere forbedringer i forbindelse med yderligere harmonisering af medlemsstaternes strafferet og strafferetspleje, herunder mistænktes rettigheder i straffesager og databeskyttelsesrettigheder og under overholdelse af de grundlæggende rettigheder baseret på EU's charter, da der stadig findes barrierer for fuldt samarbejde og gensidig tillid; |
| --- | --- |

31.

understreger imidlertid, at der kunne opnås yderligere forbedringer i forbindelse med yderligere harmonisering af medlemsstaternes strafferet og strafferetspleje, herunder mistænktes rettigheder i straffesager og databeskyttelsesrettigheder og under overholdelse af de grundlæggende rettigheder baseret på EU's charter, da der stadig findes barrierer for fuldt samarbejde og gensidig tillid;

| 32. | bifalder Kommissionens hensigt om at overveje mulige lovgivningsmæssige foranstaltninger, hvis selvregulering i branchen ikke leverer det ønskede resultat; |
| --- | --- |

32.

bifalder Kommissionens hensigt om at overveje mulige lovgivningsmæssige foranstaltninger, hvis selvregulering i branchen ikke leverer det ønskede resultat;

| 33. | understreger imidlertid, at forslagene om europæiske materielle strafferetlige bestemmelser til fulde bør respektere subsidiaritets- og proportionalitetsprincipperne samt de generelle strafferetlige principper og klart skal vise, at hensigten hermed er at tilføre merværdi i en fælles EU-tilgang til bekæmpelse af alvorlig grænseoverskridende kriminalitet, som angivet i Parlamentets beslutning af 22. maj 2012 om en EU-tilgang til straffelovgivning (8); |
| --- | --- |

33.

understreger imidlertid, at forslagene om europæiske materielle strafferetlige bestemmelser til fulde bør respektere subsidiaritets- og proportionalitetsprincipperne samt de generelle strafferetlige principper og klart skal vise, at hensigten hermed er at tilføre merværdi i en fælles EU-tilgang til bekæmpelse af alvorlig grænseoverskridende kriminalitet, som angivet i Parlamentets beslutning af 22. maj 2012 om en EU-tilgang til straffelovgivning (8);

| 34. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at bestræbe sig på at styrke samarbejdet med tredjelande for så vidt angår omgående slettelse af websider, der indeholder eller udbreder ulovligt indhold eller adfærd på deres område, samt bekæmpelse af cyberkriminalitet; opfordrer i den forbindelse til international udveksling af ekspertise og bedste praksis samt udveksling af idéer mellem regeringer, retshåndhævende myndigheder, politienheder inden for it-kriminalitet, hotlines, børnebeskyttelsesorganisationer og internetbranchen; |
| --- | --- |

34.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at bestræbe sig på at styrke samarbejdet med tredjelande for så vidt angår omgående slettelse af websider, der indeholder eller udbreder ulovligt indhold eller adfærd på deres område, samt bekæmpelse af cyberkriminalitet; opfordrer i den forbindelse til international udveksling af ekspertise og bedste praksis samt udveksling af idéer mellem regeringer, retshåndhævende myndigheder, politienheder inden for it-kriminalitet, hotlines, børnebeskyttelsesorganisationer og internetbranchen;

| 35. | opfordrer i denne forbindelse til fuld vedtagelse af de foranstaltninger, der er anført i Rådets køreplan fra 2009 til styrkelse af mistænktes eller anklagedes rettigheder i straffesager, samt til en fælles model for anvendelse og vurdering med henblik på at fjerne barrierer for fri udveksling af bevismateriale, der er indsamlet i en anden medlemsstat; |
| --- | --- |

35.

opfordrer i denne forbindelse til fuld vedtagelse af de foranstaltninger, der er anført i Rådets køreplan fra 2009 til styrkelse af mistænktes eller anklagedes rettigheder i straffesager, samt til en fælles model for anvendelse og vurdering med henblik på at fjerne barrierer for fri udveksling af bevismateriale, der er indsamlet i en anden medlemsstat;

| 36. | støtter indførelse og styrkelse af hotlinesystemer til anmeldelse af forbrydelser og ulovligt indhold og ulovlig adfærd på internettet, bl.a. under hensyntagen til erfaringerne med den europæiske hotline for efterlyste børn, samt med nationale systemer for hurtig varsling og det europæiske automatiske varslingssystem for forsvundne børn; understreger imidlertid, at enhver straffesag på grundlag af en anmeldelse skal finde en balance mellem på den ene side de potentielle ofres rettigheder og medlemsstatens pligt til at reagere i henhold til artikel 2 og 8 i den europæiske menneskerettighedskonvention, som også understreges i Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols retspraksis, og på den anden side den sigtedes rettigheder; opfordrer i denne forbindelse medlemsstaterne og Kommissionen til at udveksle bedste praksis med hensyn til efterforskning og retsforfølgelse af forbrydelser mod børn i den digitale verden; minder om, at artikel 8 i Kommissionens forslag om en generel forordning om databeskyttelse (COM(2012)0011) indeholder specifikke sikkerhedsforanstaltninger for behandling af børns personoplysninger, såsom forældrenes obligatoriske tilladelse til behandling af personoplysninger for børn under 13 år; |
| --- | --- |

36.

støtter indførelse og styrkelse af hotlinesystemer til anmeldelse af forbrydelser og ulovligt indhold og ulovlig adfærd på internettet, bl.a. under hensyntagen til erfaringerne med den europæiske hotline for efterlyste børn, samt med nationale systemer for hurtig varsling og det europæiske automatiske varslingssystem for forsvundne børn; understreger imidlertid, at enhver straffesag på grundlag af en anmeldelse skal finde en balance mellem på den ene side de potentielle ofres rettigheder og medlemsstatens pligt til at reagere i henhold til artikel 2 og 8 i den europæiske menneskerettighedskonvention, som også understreges i Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols retspraksis, og på den anden side den sigtedes rettigheder; opfordrer i denne forbindelse medlemsstaterne og Kommissionen til at udveksle bedste praksis med hensyn til efterforskning og retsforfølgelse af forbrydelser mod børn i den digitale verden; minder om, at artikel 8 i Kommissionens forslag om en generel forordning om databeskyttelse (COM(2012)0011) indeholder specifikke sikkerhedsforanstaltninger for behandling af børns personoplysninger, såsom forældrenes obligatoriske tilladelse til behandling af personoplysninger for børn under 13 år;

| 37. | noterer sig at »notice and take down«-procedurerne i visse medlemsstater stadig er for langsomme; bifalder Kommissionens initiativ til at offentliggøre en konsekvensanalyse i den forbindelse og anbefaler, at effektiviteten af disse procedurer styrkes og at udviklingen af disse fortsættes i medlemsstaterne til fordel for bedste praksis; |
| --- | --- |

37.

noterer sig at »notice and take down«-procedurerne i visse medlemsstater stadig er for langsomme; bifalder Kommissionens initiativ til at offentliggøre en konsekvensanalyse i den forbindelse og anbefaler, at effektiviteten af disse procedurer styrkes og at udviklingen af disse fortsættes i medlemsstaterne til fordel for bedste praksis;

| 38. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at vurdere effektiviteten af samarbejdet mellem politistyrkerne i aktionerne til beskyttelse af mindreårige i forbindelse med lovovertrædelser online, hotlines og eksisterende aftaler med internetudbyderne; opfordrer til udvikling af synergier med andre relaterede tjenester, herunder politi- og ungdomsretssystemer til at beskytte mindreårige mod onlinekriminalitet, navnlig ved at koordinere og integrere hotlines og kontaktpunkter; |
| --- | --- |

38.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at vurdere effektiviteten af samarbejdet mellem politistyrkerne i aktionerne til beskyttelse af mindreårige i forbindelse med lovovertrædelser online, hotlines og eksisterende aftaler med internetudbyderne; opfordrer til udvikling af synergier med andre relaterede tjenester, herunder politi- og ungdomsretssystemer til at beskytte mindreårige mod onlinekriminalitet, navnlig ved at koordinere og integrere hotlines og kontaktpunkter;

| 39. | opfordrer medlemsstaterne til at sikre kontinuitet i de nationale hotlines og andre kontaktpunkter, såsom »safety buttons«, i henhold til INHOPE-standarderne, til at forbedre deres netsammenkobling og til nøje at analysere de opnåede resultater; |
| --- | --- |

39.

opfordrer medlemsstaterne til at sikre kontinuitet i de nationale hotlines og andre kontaktpunkter, såsom »safety buttons«, i henhold til INHOPE-standarderne, til at forbedre deres netsammenkobling og til nøje at analysere de opnåede resultater;

| 40. | understreger, at det er vigtigt at fremme udbredelsen af pålidelige instrumenter, såsom advarselssider eller lydsignaler og visuelle signaler, med henblik på at begrænse mindreåriges direkte adgang til skadeligt indhold; |
| --- | --- |

40.

understreger, at det er vigtigt at fremme udbredelsen af pålidelige instrumenter, såsom advarselssider eller lydsignaler og visuelle signaler, med henblik på at begrænse mindreåriges direkte adgang til skadeligt indhold;

| 41. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at forbedre informationen vedrørende hotlines og andre kontaktpunkter, som f.eks. »safety buttons« for mindreårige og deres familier, og derved gøre det lettere at indberette ulovligt indhold, og opfordrer medlemsstaterne til at udbrede kendskabet til hotlinene som kontaktpunkter, hvor der kan indberettes om billeder af seksuelt misbrug af børn; |
| --- | --- |

41.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at forbedre informationen vedrørende hotlines og andre kontaktpunkter, som f.eks. »safety buttons« for mindreårige og deres familier, og derved gøre det lettere at indberette ulovligt indhold, og opfordrer medlemsstaterne til at udbrede kendskabet til hotlinene som kontaktpunkter, hvor der kan indberettes om billeder af seksuelt misbrug af børn;

| 42. | støtter indsatsen fra udbyderne af digitale indhold og tjenester for at anvende adfærdskodekser, der er i overensstemmelse med den gældende lovgivning, for at identificere, forebygge og fjerne ulovligt indhold på grundlag af retsmyndighedernes afgørelser; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at gennemføre vurderinger på dette område; |
| --- | --- |

42.

støtter indsatsen fra udbyderne af digitale indhold og tjenester for at anvende adfærdskodekser, der er i overensstemmelse med den gældende lovgivning, for at identificere, forebygge og fjerne ulovligt indhold på grundlag af retsmyndighedernes afgørelser; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at gennemføre vurderinger på dette område;

| 43. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at gennemføre en ny kampagne rettet mod forældrene, der har til formål at hjælpe dem med at forstå det digitale indhold, som deres børn anvender, og navnlig på hvilke måder børnene kan beskyttes mod ulovligt, uegnet eller farligt digitalt indhold; |
| --- | --- |

43.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at gennemføre en ny kampagne rettet mod forældrene, der har til formål at hjælpe dem med at forstå det digitale indhold, som deres børn anvender, og navnlig på hvilke måder børnene kan beskyttes mod ulovligt, uegnet eller farligt digitalt indhold;

| 44. | beklager den manglende overholdelse af den pagt, som blev indgået den 9. februar 2009 mellem Kommissionen og 17 sociale onlinenetværk, heriblandt Facebook og MySpace, med det formål at fremme beskyttelsen af mindreårige og disses sikkerhed på internettet; |
| --- | --- |

44.

beklager den manglende overholdelse af den pagt, som blev indgået den 9. februar 2009 mellem Kommissionen og 17 sociale onlinenetværk, heriblandt Facebook og MySpace, med det formål at fremme beskyttelsen af mindreårige og disses sikkerhed på internettet;

| 45. | henleder opmærksomheden på, at lovovertrædelser, der begås på nettet, ofte er af grænseoverskridende art, og at et internationalt samarbejde mellem de eksisterende retshåndhævende myndigheder derfor bør være et vigtigt element i bekæmpelsen af disse lovovertrædelser; |
| --- | --- |

45.

henleder opmærksomheden på, at lovovertrædelser, der begås på nettet, ofte er af grænseoverskridende art, og at et internationalt samarbejde mellem de eksisterende retshåndhævende myndigheder derfor bør være et vigtigt element i bekæmpelsen af disse lovovertrædelser;

| 46. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne og Kommissionen til at støtte og lancere oplysningskampagner med sigte på børn, forældre og undervisere med henblik på at give dem de oplysninger, der er nødvendige for at beskytte sig mod it-kriminalitet, samt for at anspore dem til at indberette mistænkelige internetsider og onlineadfærd; |
| --- | --- |

46.

opfordrer indtrængende medlemsstaterne og Kommissionen til at støtte og lancere oplysningskampagner med sigte på børn, forældre og undervisere med henblik på at give dem de oplysninger, der er nødvendige for at beskytte sig mod it-kriminalitet, samt for at anspore dem til at indberette mistænkelige internetsider og onlineadfærd;

| 47. | opfordrer medlemsstaterne til behørigt at gennemføre de eksisterende procedureregler for sletning af websteder, der indeholder udnyttende, truende, voldeligt, diskriminerende eller i øvrigt ondsindet indhold; |
| --- | --- |

47.

opfordrer medlemsstaterne til behørigt at gennemføre de eksisterende procedureregler for sletning af websteder, der indeholder udnyttende, truende, voldeligt, diskriminerende eller i øvrigt ondsindet indhold;

Bekæmpelse af skadeligt indhold

| 48. | opfordrer Kommissionen til at undersøge effektiviteten af de forskellige systemer til frivillig klassificering af indhold, der er uegnet for mindreårige i medlemsstaterne, og opfordrer Kommissionen, medlemsstaterne og internetbranchen til at styrke samarbejdet om udvikling af strategier og standarder med henblik på at undervise mindreårige i ansvarlig anvendelse af internettet og gøre dem bevidste om og beskytte dem mod online- og offlineudsættelse for indhold, der er uegnet for deres alder, herunder vold, reklamer, der tilskynder til overforbrug, og køb af virtuelle varer eller point ved hjælp af deres mobiltelefoner; |
| --- | --- |

48.

opfordrer Kommissionen til at undersøge effektiviteten af de forskellige systemer til frivillig klassificering af indhold, der er uegnet for mindreårige i medlemsstaterne, og opfordrer Kommissionen, medlemsstaterne og internetbranchen til at styrke samarbejdet om udvikling af strategier og standarder med henblik på at undervise mindreårige i ansvarlig anvendelse af internettet og gøre dem bevidste om og beskytte dem mod online- og offlineudsættelse for indhold, der er uegnet for deres alder, herunder vold, reklamer, der tilskynder til overforbrug, og køb af virtuelle varer eller point ved hjælp af deres mobiltelefoner;

| 49. | glæder sig over tekniske innovationer iværksat af erhvervslivet med henblik på at fremstille særlige onlinetilbud, som giver mulighed for en børnevenlig anvendelse af internettet; |
| --- | --- |

49.

glæder sig over tekniske innovationer iværksat af erhvervslivet med henblik på at fremstille særlige onlinetilbud, som giver mulighed for en børnevenlig anvendelse af internettet;

| 50. | opfordrer sammenslutningerne af udbyderne af audiovisuelle og digitale tjenester til i samarbejde med andre relevante sammenslutninger at integrere beskyttelse af mindreårige i deres respektive statutter og oplyse den egnede aldersgruppe; |
| --- | --- |

50.

opfordrer sammenslutningerne af udbyderne af audiovisuelle og digitale tjenester til i samarbejde med andre relevante sammenslutninger at integrere beskyttelse af mindreårige i deres respektive statutter og oplyse den egnede aldersgruppe;

| 51. | opfordrer medlemsstaterne til at fortsætte dialogen med henblik på at harmonisere klassificeringen af digitalt indhold for mindreårige i samarbejde med operatørerne og de relevante sammenslutninger og tredjelande; |
| --- | --- |

51.

opfordrer medlemsstaterne til at fortsætte dialogen med henblik på at harmonisere klassificeringen af digitalt indhold for mindreårige i samarbejde med operatørerne og de relevante sammenslutninger og tredjelande;

| 52. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at klassificere digitale spil ved hjælp af tydelige bogstaver alt efter de aldersgrupper, som de er beregnet på, og især alt efter deres indhold; |
| --- | --- |

52.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at klassificere digitale spil ved hjælp af tydelige bogstaver alt efter de aldersgrupper, som de er beregnet på, og især alt efter deres indhold;

| 53. | opfordrer Kommissionen til at fortsætte den europæiske ramme for sikrere brug af mobiltelefoner og opprioritere de valg, der letter forældrekontrol; |
| --- | --- |

53.

opfordrer Kommissionen til at fortsætte den europæiske ramme for sikrere brug af mobiltelefoner og opprioritere de valg, der letter forældrekontrol;

| 54. | understreger det gode arbejde, som civilsamfundsorganisationerne udfører, og opfordrer disse organisationer til at samarbejde og arbejde sammen på tværs af grænserne samt til partnerskabssamarbejde med retshåndhævende organer, offentlige myndigheder, internetserviceudbydere og offentligheden; |
| --- | --- |

54.

understreger det gode arbejde, som civilsamfundsorganisationerne udfører, og opfordrer disse organisationer til at samarbejde og arbejde sammen på tværs af grænserne samt til partnerskabssamarbejde med retshåndhævende organer, offentlige myndigheder, internetserviceudbydere og offentligheden;

Beskyttelse af privatlivets fred

| 55. | gentager vigtigheden af databeskyttelse for børn, især hvad angår den hastige vækst i sociale netværksmedier og chatrum, i betragtning af den stigende strøm af og adgang til personlige oplysninger gennem digitale medier; |
| --- | --- |

55.

gentager vigtigheden af databeskyttelse for børn, især hvad angår den hastige vækst i sociale netværksmedier og chatrum, i betragtning af den stigende strøm af og adgang til personlige oplysninger gennem digitale medier;

| 56. | glæder sig over forslaget til en ny forordning om databeskyttelse (COM(2012)0011) og dets særlige bestemmelser om børns samtykke og retten til at blive glemt, som forbyder bevarelse af personlige oplysninger om mindreårige online, når disse oplysninger kan udgøre en risiko for deres privat- og arbejdsliv, og minder om, at bevarelse på internettet af oplysninger og data om børn kan misbruges til skade for deres værdighed og sociale inklusion; |
| --- | --- |

56.

glæder sig over forslaget til en ny forordning om databeskyttelse (COM(2012)0011) og dets særlige bestemmelser om børns samtykke og retten til at blive glemt, som forbyder bevarelse af personlige oplysninger om mindreårige online, når disse oplysninger kan udgøre en risiko for deres privat- og arbejdsliv, og minder om, at bevarelse på internettet af oplysninger og data om børn kan misbruges til skade for deres værdighed og sociale inklusion;

| 57. | understreger, at disse bestemmelser skal præciseres og udvikles, så det sikres, at de er klare og fuldt funktionsdygtige, når den nye lovgivning er vedtaget, og at de ikke undergraver internetfriheden; |
| --- | --- |

57.

understreger, at disse bestemmelser skal præciseres og udvikles, så det sikres, at de er klare og fuldt funktionsdygtige, når den nye lovgivning er vedtaget, og at de ikke undergraver internetfriheden;

| 58. | bifalder også hensigten om at oprette et elektronisk system til alderscertificering; |
| --- | --- |

58.

bifalder også hensigten om at oprette et elektronisk system til alderscertificering;

| 59. | mener, at ejere og administratorer af websteder klart og tydeligt bør angive deres databeskyttelsespolitik og bør tilbyde et system for obligatorisk samtykke fra forældrene i forbindelse med behandling af data om børn under 13 år; opfordrer til, at der gøres en større indsats for at styrke standardbeskyttelsen mest muligt med henblik på at undgå den sekundære viktimisering af børn |
| --- | --- |

59.

mener, at ejere og administratorer af websteder klart og tydeligt bør angive deres databeskyttelsespolitik og bør tilbyde et system for obligatorisk samtykke fra forældrene i forbindelse med behandling af data om børn under 13 år; opfordrer til, at der gøres en større indsats for at styrke standardbeskyttelsen mest muligt med henblik på at undgå den sekundære viktimisering af børn

| 60. | understreger, at det er vigtigt at gøre brugerne opmærksomme på, hvordan deres personlige oplysninger og oplysninger om tilknyttede tredjemænd behandles af udbyderne af tjenesterne eller af sociale netværk, samt på de klagemuligheder, de råder over i tilfælde af, at udbyderne og deres partnere anvender brugernes oplysninger til andet end det lovlige formål, som de blev indsamlet til, og det skal ske på et sprog og i en form, som er tilpasset brugernes profil, idet der særligt tages hensyn til mindreårige brugere; mener, at udbyderne har et særligt ansvar på dette område, og kræver, at de informerer brugerne om deres redaktionelle politik på en tydelig og forståelig måde; |
| --- | --- |

60.

understreger, at det er vigtigt at gøre brugerne opmærksomme på, hvordan deres personlige oplysninger og oplysninger om tilknyttede tredjemænd behandles af udbyderne af tjenesterne eller af sociale netværk, samt på de klagemuligheder, de råder over i tilfælde af, at udbyderne og deres partnere anvender brugernes oplysninger til andet end det lovlige formål, som de blev indsamlet til, og det skal ske på et sprog og i en form, som er tilpasset brugernes profil, idet der særligt tages hensyn til mindreårige brugere; mener, at udbyderne har et særligt ansvar på dette område, og kræver, at de informerer brugerne om deres redaktionelle politik på en tydelig og forståelig måde;

| 61. | opfordrer til fremme af teknologiske valg inden for alle sektorer, som kan holde mindreåriges surfing inden for sporbare grænser med betinget adgang, hvorved der skabes et effektivt redskab for forældrekontrollen; noterer sig dog, at sådanne foranstaltninger ikke kan erstatte grundig undervisning af mindreårige i brug af mediet; |
| --- | --- |

61.

opfordrer til fremme af teknologiske valg inden for alle sektorer, som kan holde mindreåriges surfing inden for sporbare grænser med betinget adgang, hvorved der skabes et effektivt redskab for forældrekontrollen; noterer sig dog, at sådanne foranstaltninger ikke kan erstatte grundig undervisning af mindreårige i brug af mediet;

| 62. | understreger, at det er vigtigt meget tidligt at oplyse børn og unge om deres ret til privatlivets fred på internettet og lære dem at genkende de ofte raffinerede metoder, der anvendes for at opnå oplysninger fra dem; |
| --- | --- |

62.

understreger, at det er vigtigt meget tidligt at oplyse børn og unge om deres ret til privatlivets fred på internettet og lære dem at genkende de ofte raffinerede metoder, der anvendes for at opnå oplysninger fra dem;

Berigtigelsesret i digitale medier

| 63. | opfordrer medlemsstaterne til at udvikle og harmonisere systemerne i forbindelse med berigtigelsesretten i digitale medier, herunder at forbedre deres effektivitet; |
| --- | --- |

63.

opfordrer medlemsstaterne til at udvikle og harmonisere systemerne i forbindelse med berigtigelsesretten i digitale medier, herunder at forbedre deres effektivitet;

Retten til digitalt medborgerskab

| 64. | understreger, at den digitale teknologi er et vigtigt undervisningsredskab for medborgerskab, idet det letter deltagelsen for mange borgere, som bor i yderområder, og navnlig for unge, ved at give dem mulighed for til fulde at udnytte ytrings- og kommunikationsfriheden på internettet; |
| --- | --- |

64.

understreger, at den digitale teknologi er et vigtigt undervisningsredskab for medborgerskab, idet det letter deltagelsen for mange borgere, som bor i yderområder, og navnlig for unge, ved at give dem mulighed for til fulde at udnytte ytrings- og kommunikationsfriheden på internettet;

| 65. | opfordrer medlemsstaterne til at betragte digitale platforme som uddannelsesværktøjer for demokratisk deltagelse for alle børn, under særlig hensyntagen til de mest sårbare; |
| --- | --- |

65.

opfordrer medlemsstaterne til at betragte digitale platforme som uddannelsesværktøjer for demokratisk deltagelse for alle børn, under særlig hensyntagen til de mest sårbare;

| 66. | understreger den mulighed, som de nye medier giver, for i digitale tjenester og indhold at fremme forståelse og dialog mellem generationer, køn og de forskellige kulturelle og etniske grupper; |
| --- | --- |

66.

understreger den mulighed, som de nye medier giver, for i digitale tjenester og indhold at fremme forståelse og dialog mellem generationer, køn og de forskellige kulturelle og etniske grupper;

| 67. | minder om, at informationer og medborgerskab er tæt forbundet på internettet, og at det, der i dag truer de unges borgerinitiativ, er den manglende interesse, de udviser over for informationer; |
| --- | --- |

67.

minder om, at informationer og medborgerskab er tæt forbundet på internettet, og at det, der i dag truer de unges borgerinitiativ, er den manglende interesse, de udviser over for informationer;

o

o o

| 68. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

68.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  EUT L 335 af 17.12.2011, s. 1.

(2)  EUT L 95 af 15.4.2010, s. 1.

(3)  EFT L 178 af 17.7.2000, s. 1.

(4)  EUT L 327 af 24.11.2006, s. 12.

(5)  EUT L 378 af 27.12.2006, s. 72.

(6)  EUT C 372 af 20.12.2011, s. 15.

(7)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0323.

(8)  Vedtagne tekster, P7_TA(2012)0208.

---

| 16.12.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 419/42 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 419/42

---

P7_TA(2012)0429

Initiativ for socialt iværksætteri

Europa-Parlamentets beslutning af 20. november 2012 om initiativ for socialt iværksætteri — At skabe et gunstigt klima for sociale virksomheder som kerneelementer i den sociale økonomi og den sociale innovation (2012/2004(INI))

(2015/C 419/08)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget af 18. april 2012»Et opsving med høj beskæftigelse« (COM(2012)0173), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget af 18. april 2012»Et opsving med høj beskæftigelse« (COM(2012)0173),

| — | der henviser til Den Faglige Sektion for Det Indre Marked, Produktion og Forbrugs arbejdsdokument vedrørende Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget »Initiativ for socialt iværksætteri — At skabe et gunstigt klima for sociale virksomheder som kerneelementer i den sociale økonomi og den sociale innovation«, INT/606 af 22. februar 2012, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Faglige Sektion for Det Indre Marked, Produktion og Forbrugs arbejdsdokument vedrørende Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget »Initiativ for socialt iværksætteri — At skabe et gunstigt klima for sociale virksomheder som kerneelementer i den sociale økonomi og den sociale innovation«, INT/606 af 22. februar 2012,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til af 8. februar 2012 om Rådets forordning om statut for den europæiske almennyttige fond (COM(2012)0035), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til af 8. februar 2012 om Rådets forordning om statut for den europæiske almennyttige fond (COM(2012)0035),

| — | der henviser til Kommissionens forslag af 20. december 2011 om et direktiv om offentlige indkøb (COM(2011)0896), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag af 20. december 2011 om et direktiv om offentlige indkøb (COM(2011)0896),

| — | der henviser til Kommissionens forslag af 7. december 2011 om et direktiv om en forordning om europæiske sociale iværksætterfonde (COM(2011)0862), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag af 7. december 2011 om et direktiv om en forordning om europæiske sociale iværksætterfonde (COM(2011)0862),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 25. oktober 2011»Initiativ for socialt iværksætteri — At skabe et gunstigt klima for sociale virksomheder som kerneelementer i den sociale økonomi og den sociale innovation« (COM(2011)0682), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 25. oktober 2011»Initiativ for socialt iværksætteri — At skabe et gunstigt klima for sociale virksomheder som kerneelementer i den sociale økonomi og den sociale innovation« (COM(2011)0682),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 25. oktober 2011 om en ny EU-strategi 2011-2014 for virksomhedernes sociale ansvar (COM(2011)0681), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 25. oktober 2011 om en ny EU-strategi 2011-2014 for virksomhedernes sociale ansvar (COM(2011)0681),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 13. april 2011 om »Akten for det indre marked — Tolv løftestænger til at skabe vækst og øget tillid. Sammen om fornyet vækst« (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 13. april 2011 om »Akten for det indre marked — Tolv løftestænger til at skabe vækst og øget tillid. Sammen om fornyet vækst« (COM(2011)0206),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 27. oktober 2010»På vej mod en akt for det indre marked — For en social markedsøkonomi med høj konkurrenceevne« (COM(2010)0608), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 27. oktober 2010»På vej mod en akt for det indre marked — For en social markedsøkonomi med høj konkurrenceevne« (COM(2010)0608),

| — | der henviser til Kommissionens forslag af 6. oktober 2011 om et EU-program for social udvikling og innovation (COM(2011)0609); |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag af 6. oktober 2011 om et EU-program for social udvikling og innovation (COM(2011)0609);

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 3. marts 2010 med titlen »Europa 2020 — En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst« (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 3. marts 2010 med titlen »Europa 2020 — En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst« (COM(2010)2020),

| — | der henviser til Kommissionens forslag af 6. oktober 2011 om en forordning om Den Europæiske Socialfond og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1081/2006 (COM(2011)0607), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag af 6. oktober 2011 om en forordning om Den Europæiske Socialfond og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1081/2006 (COM(2011)0607),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 16. december 2010 "Den europæiske platform mod fattigdom og social udstødelse: En europæisk ramme for social og territorial samhørighed’ (COM(2010)0758), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 16. december 2010 "Den europæiske platform mod fattigdom og social udstødelse: En europæisk ramme for social og territorial samhørighed’ (COM(2010)0758),

| — | der henviser til publikationen fra De Forenede Nationers udviklingsprogram og EMES European Research Network af 2008 med titlen »Social Enterprise: A new model for poverty reduction and employment generation« (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til publikationen fra De Forenede Nationers udviklingsprogram og EMES European Research Network af 2008 med titlen »Social Enterprise: A new model for poverty reduction and employment generation« (1),

| — | der henviser til Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs sonderende udtalelse af 26. oktober 2011 om »socialt entreprenørskab og socialt iværksætteri« IN/589, |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs sonderende udtalelse af 26. oktober 2011 om »socialt entreprenørskab og socialt iværksætteri« IN/589,

| — | der henviser til sin beslutning af 19. februar 2009 om socialøkonomi (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 19. februar 2009 om socialøkonomi (1),

| — | der henviser til sin erklæring af 10. marts 2011 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin erklæring af 10. marts 2011 (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 13. marts 2012 om statutten for det europæiske andelsselskab for så vidt angår medarbejderindflydelse (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 13. marts 2012 om statutten for det europæiske andelsselskab for så vidt angår medarbejderindflydelse (3),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48; |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48;

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender og udtalelser fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse (A7-0305/2012); |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender og udtalelser fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse (A7-0305/2012);

| A. | der henviser til, at socialøkonomiske virksomheder, der beskæftiger mindst 11 mio. mennesker i EU og tegner sig for 6 % af den samlede beskæftigelse, eller 10 % af samtlige europæiske virksomheder, dvs. 2 mio. virksomheder, bidrager væsentligt til den europæiske samfundsmodel og Europa 2020-strategien; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at socialøkonomiske virksomheder, der beskæftiger mindst 11 mio. mennesker i EU og tegner sig for 6 % af den samlede beskæftigelse, eller 10 % af samtlige europæiske virksomheder, dvs. 2 mio. virksomheder, bidrager væsentligt til den europæiske samfundsmodel og Europa 2020-strategien;

| B. | der henviser til, at forskellige historiske udviklinger har ført til retlige rammer for alle former for virksomheder, inklusive socialøkonomiske virksomheder og sociale virksomheder, for at påpege store forskelle i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at forskellige historiske udviklinger har ført til retlige rammer for alle former for virksomheder, inklusive socialøkonomiske virksomheder og sociale virksomheder, for at påpege store forskelle i medlemsstaterne;

| C. | der henviser til, at de fleste slags socialøkonomiske virksomheder ikke anerkendes af en retlig ramme på europæisk plan og kun anerkendes i få medlemsstater på nationalt niveau; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at de fleste slags socialøkonomiske virksomheder ikke anerkendes af en retlig ramme på europæisk plan og kun anerkendes i få medlemsstater på nationalt niveau;

| D. | der henviser til, at følgerne af den aktuelle sociale, økonomiske og finansielle krise, såvel som demografiske ændringer, navnlig en aldrende befolkning, er en udfordring for sociale velfærdssystemer, inklusive lovpligtige og frivillige forsikringsplaner, og derfor bør innovative systemer for social velfærd fremmes med henblik på at sikre en tilstrækkelig og anstændig social sikring; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at følgerne af den aktuelle sociale, økonomiske og finansielle krise, såvel som demografiske ændringer, navnlig en aldrende befolkning, er en udfordring for sociale velfærdssystemer, inklusive lovpligtige og frivillige forsikringsplaner, og derfor bør innovative systemer for social velfærd fremmes med henblik på at sikre en tilstrækkelig og anstændig social sikring;

| E. | der henviser til, at akten for det indre marked og Europa 2020-strategien — der begge er rettet mod skabelse af intelligent, bæredygtig og inkluderende vækst for dermed at øge mængden og kvaliteten af arbejdspladser og bekæmpe fattigdom — er tæt forbundne, og at sociale virksomheder kan bidrage væsentligt gennem deres innovationspotentiale og deres relevante svar på sociale behov; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at akten for det indre marked og Europa 2020-strategien — der begge er rettet mod skabelse af intelligent, bæredygtig og inkluderende vækst for dermed at øge mængden og kvaliteten af arbejdspladser og bekæmpe fattigdom — er tæt forbundne, og at sociale virksomheder kan bidrage væsentligt gennem deres innovationspotentiale og deres relevante svar på sociale behov;

| F. | der henviser til, at Kommissionen anerkender socialøkonomiske aktører og sociale virksomheder som en drivkraft bag økonomisk vækst og social innovation, med potentiale til at skabe varige arbejdspladser, der støtter integrationen af sårbare befolkningsgrupper på arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Kommissionen anerkender socialøkonomiske aktører og sociale virksomheder som en drivkraft bag økonomisk vækst og social innovation, med potentiale til at skabe varige arbejdspladser, der støtter integrationen af sårbare befolkningsgrupper på arbejdsmarkedet;

| G. | der henviser til, at Kommissionens forslag til en forordning om europæiske sociale iværksætterfonde fonde og programmet for social udvikling og innovation (PSCI) bør hilses velkomment; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at Kommissionens forslag til en forordning om europæiske sociale iværksætterfonde fonde og programmet for social udvikling og innovation (PSCI) bør hilses velkomment;

| H. | der henviser til, at de sociale virksomheder kan hjælpe med at levere sociale ydelser, som er vigtige bestanddele af en velfærdsstat, og derved bidrage til at nå Den Europæiske Unions fælles mål; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at de sociale virksomheder kan hjælpe med at levere sociale ydelser, som er vigtige bestanddele af en velfærdsstat, og derved bidrage til at nå Den Europæiske Unions fælles mål;

| I. | der henviser til, at mange sociale virksomheder har problemer med at få adgang til finansiering med henblik på at udvide deres aktiviteter og har derfor brug for specifik, skræddersyet støtte såsom social bankvirksomhed, risikodelingsordninger, filantropiske fonde eller (mikro)kreditter, især i tilfælde af mikrovirksomheder og SMV'er; i denne henseende spiller EU’s strukturfonde og programmer en væsentlig rolle i forbindelse med at lette adgangen til finansiering for sociale virksomheder, også for dem med en høj investeringsintensitet; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at mange sociale virksomheder har problemer med at få adgang til finansiering med henblik på at udvide deres aktiviteter og har derfor brug for specifik, skræddersyet støtte såsom social bankvirksomhed, risikodelingsordninger, filantropiske fonde eller (mikro)kreditter, især i tilfælde af mikrovirksomheder og SMV'er; i denne henseende spiller EU’s strukturfonde og programmer en væsentlig rolle i forbindelse med at lette adgangen til finansiering for sociale virksomheder, også for dem med en høj investeringsintensitet;

| J. | der henviser til, at de fleste sociale virksomheder fremmer politikreformer ved at fremme god forvaltningspraksis, navnlig ved at inddrage arbejdstagere, kunder og interessenter, og støtte udveksling af erfaring og social innovation og derved imødekomme borgernes voksende krav om en etisk, social og miljøvenlig adfærd fra virksomhedernes side; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at de fleste sociale virksomheder fremmer politikreformer ved at fremme god forvaltningspraksis, navnlig ved at inddrage arbejdstagere, kunder og interessenter, og støtte udveksling af erfaring og social innovation og derved imødekomme borgernes voksende krav om en etisk, social og miljøvenlig adfærd fra virksomhedernes side;

| K. | der henviser til, at sociale virksomheder gennem deres aktiviteter og deres arbejdsmåde bidrager til at skabe et mere solidarisk og mere demokratisk og aktivt samfund, og ofte tilbyder — og bør tilbyde — gunstige arbejdsvilkår samt lige løn for lige arbejde og fremme lige muligheder for mænd og kvinder, hvilket gør det muligt at forene arbejds- og privatliv; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at sociale virksomheder gennem deres aktiviteter og deres arbejdsmåde bidrager til at skabe et mere solidarisk og mere demokratisk og aktivt samfund, og ofte tilbyder — og bør tilbyde — gunstige arbejdsvilkår samt lige løn for lige arbejde og fremme lige muligheder for mænd og kvinder, hvilket gør det muligt at forene arbejds- og privatliv;

| L. | der henviser til, at Kommissionens forslag om at tilføje den nye kategori vanskeligt stillede personer til reserverede kontrakter er taget til efterretning; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at Kommissionens forslag om at tilføje den nye kategori vanskeligt stillede personer til reserverede kontrakter er taget til efterretning;

Indledning

| 1. | glæder sig over Kommissionens meddelelse »Initiativ for socialt iværksætteri« og »Opsving med høj beskæftigelse« med anbefalinger til nationale regeringer om at forbedre rammebetingelserne for sociale virksomheder, som kan føre til nye muligheder og arbejdspladser, bl.a. inden for det hastigt voksende social- og sundhedsområde (den såkaldt hvide sektor) og inden for miljøområdet (den såkaldt grønne sektor) — to områder, der giver nye muligheder til den sociale økonomi og økonomien som helhed; |
| --- | --- |

1.

glæder sig over Kommissionens meddelelse »Initiativ for socialt iværksætteri« og »Opsving med høj beskæftigelse« med anbefalinger til nationale regeringer om at forbedre rammebetingelserne for sociale virksomheder, som kan føre til nye muligheder og arbejdspladser, bl.a. inden for det hastigt voksende social- og sundhedsområde (den såkaldt hvide sektor) og inden for miljøområdet (den såkaldt grønne sektor) — to områder, der giver nye muligheder til den sociale økonomi og økonomien som helhed;

| 2. | fremfører, at den sociale økonomi er en del af den økosociale markedsøkonomi og EU's indre marked, og peger på dens store modstandsdygtighed mod kriser og på dens solide forretningsmodeller; understreger, at sociale virksomheder ofte søger at opfylde sociale og menneskelige behov, som ikke — eller kun i utilstrækkelig grad — opfyldes af kommercielle operatører eller staten; understreger, at arbejdspladser inden for den sociale økonomi er mere tilbøjelige til at blive holdt i lokalområdet; |
| --- | --- |

2.

fremfører, at den sociale økonomi er en del af den økosociale markedsøkonomi og EU's indre marked, og peger på dens store modstandsdygtighed mod kriser og på dens solide forretningsmodeller; understreger, at sociale virksomheder ofte søger at opfylde sociale og menneskelige behov, som ikke — eller kun i utilstrækkelig grad — opfyldes af kommercielle operatører eller staten; understreger, at arbejdspladser inden for den sociale økonomi er mere tilbøjelige til at blive holdt i lokalområdet;

| 3. | fastslår, at der med socialt iværksætteri menes en virksomhed, som uanset sin juridiske form:






  a) | tilstræber målbare og positive sociale resultater som sin primære målsætning i overensstemmelse med dens vedtægter, statutter eller andet dokument, som kræves til dens oprettelse, hvor virksomheden:






  — | leverer tjenester eller varer til udsatte, marginaliserede, dårligt stillede eller udelukkede personer og/eller |
| --- | --- | --- | --- |

3.

fastslår, at der med socialt iværksætteri menes en virksomhed, som uanset sin juridiske form:

a)

tilstræber målbare og positive sociale resultater som sin primære målsætning i overensstemmelse med dens vedtægter, statutter eller andet dokument, som kræves til dens oprettelse, hvor virksomheden:

—

leverer tjenester eller varer til udsatte, marginaliserede, dårligt stillede eller udelukkede personer og/eller

| — | leverer varer eller tjenesteydelser gennem en produktionsmetode, som er i overensstemmelse med dens sociale målsætning |
| --- | --- |

—

leverer varer eller tjenesteydelser gennem en produktionsmetode, som er i overensstemmelse med dens sociale målsætning

| b) | anvender overskud til først og fremmest at opfylde sine primære mål i stedet for at udlodde overskud og har indført på forhånd fastlagte procedurer og regler for de tilfælde, hvor overskud udloddes til aktionærer og ejere, hvilket sikrer, at ingen udlodning af overskud underminerer de primære mål, samt |
| --- | --- |

b)

anvender overskud til først og fremmest at opfylde sine primære mål i stedet for at udlodde overskud og har indført på forhånd fastlagte procedurer og regler for de tilfælde, hvor overskud udloddes til aktionærer og ejere, hvilket sikrer, at ingen udlodning af overskud underminerer de primære mål, samt

| c) | ledes på en ansvarlig og gennemsigtig måde, særlig ved at involvere de arbejdstagere, kunder og/eller interessenter, som berøres af dens aktiviteter; |
| --- | --- |

c)

ledes på en ansvarlig og gennemsigtig måde, særlig ved at involvere de arbejdstagere, kunder og/eller interessenter, som berøres af dens aktiviteter;

Anbefalede tiltag for forskellige typer af virksomheder

| 4. | understreger, at aktiviteter, der udføres af frivillige i forskellige sektorer af den sociale økonomi — inklusive unge mennesker, der starter deres karrierer og bidrager med deres entusiasme og nye færdigheder, samt ældre personer med bred erfaring og udviklede færdigheder — udgør et vigtigt bidrag til den økonomiske vækst, solidaritet og social samhørighed og giver mange mennesker en mening med livet; anmoder om anerkendelse og passende finansiel og strukturel støtte på lokalt, nationalt og europæisk plan; |
| --- | --- |

4.

understreger, at aktiviteter, der udføres af frivillige i forskellige sektorer af den sociale økonomi — inklusive unge mennesker, der starter deres karrierer og bidrager med deres entusiasme og nye færdigheder, samt ældre personer med bred erfaring og udviklede færdigheder — udgør et vigtigt bidrag til den økonomiske vækst, solidaritet og social samhørighed og giver mange mennesker en mening med livet; anmoder om anerkendelse og passende finansiel og strukturel støtte på lokalt, nationalt og europæisk plan;

| 5. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at de sociale virksomheder ikke stilles dårligere, ved at andre typer af virksomheder »håndplukker« de lukrative områder i den sociale økonomi; påpeger, at disse områder for det meste er i byerne, så andre mindre profitable områder, der som regel er landdistrikter eller perifere udkantsområder — hvor logistiske forhindringer medfører højere omkostninger — står tilbage med færre og dårligere tjenesteydelser; understreger, at brugerne bør have valgfrihed mellem en række udbydere; |
| --- | --- |

5.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at de sociale virksomheder ikke stilles dårligere, ved at andre typer af virksomheder »håndplukker« de lukrative områder i den sociale økonomi; påpeger, at disse områder for det meste er i byerne, så andre mindre profitable områder, der som regel er landdistrikter eller perifere udkantsområder — hvor logistiske forhindringer medfører højere omkostninger — står tilbage med færre og dårligere tjenesteydelser; understreger, at brugerne bør have valgfrihed mellem en række udbydere;

| 6. | understreger betydningen af en strategi og tiltag til fremme af socialt iværksætteri og innovative sociale virksomheder, især med hensyn til unge og vanskeligt stillede personer, for at sikre en bedre og nemmere adgang for iværksættere — både kvinder og mænd — til EU’s og medlemsstaternes programmer og finansiering; anmoder om tilstrækkelig støtte til at fortsætte Erasmusprogrammet for unge iværksættere, for at programmets tiltrækningskraft og synlighed forbedres, også i den sociale økonomi; minder dog om, at selvstændig beskæftigelse skal ledsages af tilstrækkelig vejledning; |
| --- | --- |

6.

understreger betydningen af en strategi og tiltag til fremme af socialt iværksætteri og innovative sociale virksomheder, især med hensyn til unge og vanskeligt stillede personer, for at sikre en bedre og nemmere adgang for iværksættere — både kvinder og mænd — til EU’s og medlemsstaternes programmer og finansiering; anmoder om tilstrækkelig støtte til at fortsætte Erasmusprogrammet for unge iværksættere, for at programmets tiltrækningskraft og synlighed forbedres, også i den sociale økonomi; minder dog om, at selvstændig beskæftigelse skal ledsages af tilstrækkelig vejledning;

| 7. | bemærker diversiteten inden for den sociale økonomi; understreger, at forud for udformningen af nye retlige rammer på EU-plan, som bør være frivillige for virksomhederne, foretages der en konsekvensanalyse for at kunne tage højde for eksistensen af forskellige modeller for socialt iværksætteri i medlemsstaterne; understreger, at enhver foranstaltning bør fremvise merværdi for hele EU; |
| --- | --- |

7.

bemærker diversiteten inden for den sociale økonomi; understreger, at forud for udformningen af nye retlige rammer på EU-plan, som bør være frivillige for virksomhederne, foretages der en konsekvensanalyse for at kunne tage højde for eksistensen af forskellige modeller for socialt iværksætteri i medlemsstaterne; understreger, at enhver foranstaltning bør fremvise merværdi for hele EU;

| 8. | støtter initiativer på EU-plan til udvidelse og styrkelse af den allerede avancerede foreningssektor i forskellige medlemsstater; opfordrer til en europæisk statut for foreninger, der supplerer de eksisterende juridiske statutter på medlemsstatsniveau; |
| --- | --- |

8.

støtter initiativer på EU-plan til udvidelse og styrkelse af den allerede avancerede foreningssektor i forskellige medlemsstater; opfordrer til en europæisk statut for foreninger, der supplerer de eksisterende juridiske statutter på medlemsstatsniveau;

| 9. | hilser Kommissionens hensigt om at fremlægge et forslag om forenkling af forordningen om statut for det europæiske andelsselskab velkomment; |
| --- | --- |

9.

hilser Kommissionens hensigt om at fremlægge et forslag om forenkling af forordningen om statut for det europæiske andelsselskab velkomment;

| 10. | glæder sig over Kommissionens undersøgelse af situationen for gensidige selskaber i Europa med tæt inddragelse af sektoren; understreger, at gensidige selskaber gennem en europæisk statut skal anerkendes som en særskilt og vigtig aktør i den europæiske økonomi og det europæiske samfund; understreger fordelene ved en europæisk statut, der ville lette gensidige selskabers grænseoverskridende aktiviteter; opfordrer de medlemsstater, der endnu ikke har indført en national statut for gensidige selskaber, til at gøre det; |
| --- | --- |

10.

glæder sig over Kommissionens undersøgelse af situationen for gensidige selskaber i Europa med tæt inddragelse af sektoren; understreger, at gensidige selskaber gennem en europæisk statut skal anerkendes som en særskilt og vigtig aktør i den europæiske økonomi og det europæiske samfund; understreger fordelene ved en europæisk statut, der ville lette gensidige selskabers grænseoverskridende aktiviteter; opfordrer de medlemsstater, der endnu ikke har indført en national statut for gensidige selskaber, til at gøre det;

| 11. | hilser Kommissionens forslag om en forordning om en statut for den europæiske fond velkomment; |
| --- | --- |

11.

hilser Kommissionens forslag om en forordning om en statut for den europæiske fond velkomment;

| 12. | minder om, at Kommissionen i COM(2004)0018 forpligtede sig til tolv konkrete aktioner for at støtte andelsforetagendernes udvikling, og beklager, at der hidtil kun er sket små fremskridt; opfordrer Kommissionen til — i overensstemmelse med 2004-initiativet — ambitiøst at foreslå yderligere foranstaltninger til at forbedre driftsbetingelserne for andelsselskaber, gensidige selskaber, foreninger og fonde og dermed støtte udviklingen af den sociale økonomi generelt; |
| --- | --- |

12.

minder om, at Kommissionen i COM(2004)0018 forpligtede sig til tolv konkrete aktioner for at støtte andelsforetagendernes udvikling, og beklager, at der hidtil kun er sket små fremskridt; opfordrer Kommissionen til — i overensstemmelse med 2004-initiativet — ambitiøst at foreslå yderligere foranstaltninger til at forbedre driftsbetingelserne for andelsselskaber, gensidige selskaber, foreninger og fonde og dermed støtte udviklingen af den sociale økonomi generelt;

| 13. | hilser vedtagelsen af den reviderede pakke af EU's regler om statsstøtte vedrørende sociale og lokale tjenesteydelser velkommen og opfordrer samtidig Kommissionen til at afklare disse regler yderligere med henblik på at fremme lokale og regionale myndigheders forståelse og anvendelse af dem især vedrørende sociale virksomheder; |
| --- | --- |

13.

hilser vedtagelsen af den reviderede pakke af EU's regler om statsstøtte vedrørende sociale og lokale tjenesteydelser velkommen og opfordrer samtidig Kommissionen til at afklare disse regler yderligere med henblik på at fremme lokale og regionale myndigheders forståelse og anvendelse af dem især vedrørende sociale virksomheder;

Virksomheder, der opfylder sociale mål eller opnår social indvirkning

| 14. | understreger, at sociale virksomheder er vigtige leverandører af sociale ydelser af almen interesse; påpeger, at sådanne virksomheder ofte stammer de fra eller er tæt forbundet med civilsamfundsorganisationer, frivillige organisationer og/eller velfærdsforeninger, der leverer personorienterede tjenesteydelser, udformet til at opfylde livsvigtige menneskelige behov, især behov fra brugere i en udsat position; påpeger, at sociale virksomheder ofte befinder sig mellem de traditionelle private og offentlige sektorer, der leverer offentlige tjenesteydelser, såsom ved indgåelse af offentlige kontrakter; |
| --- | --- |

14.

understreger, at sociale virksomheder er vigtige leverandører af sociale ydelser af almen interesse; påpeger, at sådanne virksomheder ofte stammer de fra eller er tæt forbundet med civilsamfundsorganisationer, frivillige organisationer og/eller velfærdsforeninger, der leverer personorienterede tjenesteydelser, udformet til at opfylde livsvigtige menneskelige behov, især behov fra brugere i en udsat position; påpeger, at sociale virksomheder ofte befinder sig mellem de traditionelle private og offentlige sektorer, der leverer offentlige tjenesteydelser, såsom ved indgåelse af offentlige kontrakter;

| 15. | mener, at begrebet virksomhedernes sociale ansvar (CSR) bør ses uafhængigt af den sociale økonomi og de sociale virksomheder, selvom kommercielle virksomheder med betydelige CSR-aktiviteter kan have en stærk sammenkobling med socialt iværksætteri; |
| --- | --- |

15.

mener, at begrebet virksomhedernes sociale ansvar (CSR) bør ses uafhængigt af den sociale økonomi og de sociale virksomheder, selvom kommercielle virksomheder med betydelige CSR-aktiviteter kan have en stærk sammenkobling med socialt iværksætteri;

Økonomiske perspektiver — forbedring af det retlige og finansielle klima

| 16. | mener, at EU-programmet for social udvikling og innovation for perioden 2014-2020 med dets akse vedrørende mikrofinansiering og socialt iværksætteri bidrager til indsatsen for at sikre bedre adgang til mikrokreditter for mikrovirksomheder i den sociale økonomi under hensyntagen til de sociale virksomheders forskellige behov for finansiering; |
| --- | --- |

16.

mener, at EU-programmet for social udvikling og innovation for perioden 2014-2020 med dets akse vedrørende mikrofinansiering og socialt iværksætteri bidrager til indsatsen for at sikre bedre adgang til mikrokreditter for mikrovirksomheder i den sociale økonomi under hensyntagen til de sociale virksomheders forskellige behov for finansiering;

| 17. | mener, at forskellige finansielle instrumenter — såsom de europæiske sociale iværksætterfonde, de europæiske venturekapitalfonde og de europæiske englefonde (EAF) — er nødvendige for at forbedre de sociale virksomheders adgang til finansmarkederne; |
| --- | --- |

17.

mener, at forskellige finansielle instrumenter — såsom de europæiske sociale iværksætterfonde, de europæiske venturekapitalfonde og de europæiske englefonde (EAF) — er nødvendige for at forbedre de sociale virksomheders adgang til finansmarkederne;

| 18. | understreger behovet for at støtte sociale virksomheder gennem tilstrækkelige finansielle midler på lokalt, regionalt, nationalt og EU-plan, og peger på de relevante midler under den flerårige finansielle ramme 2014-2020 (såsom Den Europæiske Socialfond, Den Europæiske Fond for Regional Udvikling, Landbrugsfonden for Udvikling af Landdistrikterne, programmet for social udvikling og innovation, programmet for forskning og innovation samt Horisont 2020); anmoder udtrykkeligt om støtte til innovative sociale virksomheder, især dem, der fremmer beskæftigelse af høj kvalitet, bekæmper fattigdom og social udstødelse og investerer i uddannelse, undervisning og livslang læring; |
| --- | --- |

18.

understreger behovet for at støtte sociale virksomheder gennem tilstrækkelige finansielle midler på lokalt, regionalt, nationalt og EU-plan, og peger på de relevante midler under den flerårige finansielle ramme 2014-2020 (såsom Den Europæiske Socialfond, Den Europæiske Fond for Regional Udvikling, Landbrugsfonden for Udvikling af Landdistrikterne, programmet for social udvikling og innovation, programmet for forskning og innovation samt Horisont 2020); anmoder udtrykkeligt om støtte til innovative sociale virksomheder, især dem, der fremmer beskæftigelse af høj kvalitet, bekæmper fattigdom og social udstødelse og investerer i uddannelse, undervisning og livslang læring;

| 19. | understreger, at adgangen til EU-midler skal forenkles, samtidig med at der sikres tilstrækkelig fleksibilitet på medlemsstatsniveau, og at finansieringsmulighederne bør stilles til rådighed og offentliggøres tydeligt og klart, samt at organisatoriske, administrative og regnskabsmæssige krav derudover forenkles; |
| --- | --- |

19.

understreger, at adgangen til EU-midler skal forenkles, samtidig med at der sikres tilstrækkelig fleksibilitet på medlemsstatsniveau, og at finansieringsmulighederne bør stilles til rådighed og offentliggøres tydeligt og klart, samt at organisatoriske, administrative og regnskabsmæssige krav derudover forenkles;

| 20. | påpeger, at der forud for en indførelse af nye former for finansiel støtte vil blive foretaget en analyse af de nuværende instrumenter med henblik på at kontrollere deres effektivitet, og anser det følgelig for nødvendigt at få redskaber til at måle og sammenligne det sociale udbytte af investeringerne for at fremme udviklingen af et mere gennemsigtigt investeringsmarked; |
| --- | --- |

20.

påpeger, at der forud for en indførelse af nye former for finansiel støtte vil blive foretaget en analyse af de nuværende instrumenter med henblik på at kontrollere deres effektivitet, og anser det følgelig for nødvendigt at få redskaber til at måle og sammenligne det sociale udbytte af investeringerne for at fremme udviklingen af et mere gennemsigtigt investeringsmarked;

| 21. | anser det for nødvendigt at skabe betingelser, som gør det muligt for sociale virksomheder at opnå finansiel uafhængighed og engagere sig i kommercielle forretningsaktiviteter; |
| --- | --- |

21.

anser det for nødvendigt at skabe betingelser, som gør det muligt for sociale virksomheder at opnå finansiel uafhængighed og engagere sig i kommercielle forretningsaktiviteter;

| 22. | mener, at ansvarlige ledelsesprocesser støttet af finansieringsmekanismer, som er genstand for behørig overvågning og gennemsigtighed, er nødvendige for at fastholde den sociale iværksættervirksomheds og de sociale virksomheders fokus; |
| --- | --- |

22.

mener, at ansvarlige ledelsesprocesser støttet af finansieringsmekanismer, som er genstand for behørig overvågning og gennemsigtighed, er nødvendige for at fastholde den sociale iværksættervirksomheds og de sociale virksomheders fokus;

Måling, støtte og fremme

| 23. | opfordrer til en sammenlignende undersøgelse, som iværksættes af Kommissionen og udføres i samarbejde med sociale virksomheder, af de forskellige nationale og regionale retlige rammer i hele EU og af de sociale virksomheders driftsbetingelser og karakteristika, herunder deres størrelse og antal og deres aktivitetsområder, samt af de nationale certificerings- og mærkningssystemer; |
| --- | --- |

23.

opfordrer til en sammenlignende undersøgelse, som iværksættes af Kommissionen og udføres i samarbejde med sociale virksomheder, af de forskellige nationale og regionale retlige rammer i hele EU og af de sociale virksomheders driftsbetingelser og karakteristika, herunder deres størrelse og antal og deres aktivitetsområder, samt af de nationale certificerings- og mærkningssystemer;

| 24. | understreger, at der er store forskelle mellem sociale virksomheder hvad angår form, størrelse, forretningsaktiviteter, økonomi og samarbejde; bemærker, at der er sociale virksomheder, som er førende i udviklingen inden for deres område, og som har tilstrækkelig kapacitet til at udvikle sig selv, men der er også dem, der har behov for knowhow hvad angår etablering, udvikling og administration af deres virksomheder; |
| --- | --- |

24.

understreger, at der er store forskelle mellem sociale virksomheder hvad angår form, størrelse, forretningsaktiviteter, økonomi og samarbejde; bemærker, at der er sociale virksomheder, som er førende i udviklingen inden for deres område, og som har tilstrækkelig kapacitet til at udvikle sig selv, men der er også dem, der har behov for knowhow hvad angår etablering, udvikling og administration af deres virksomheder;

| 25. | mener, at det for at øge sociale virksomheders konkurrenceevne i hele EU er nødvendigt at tilskynde til oprettelse af sociale innovationsklynger, som har merværdi udover blot lokalområdet; mener endvidere, at sociale virksomheder med passende incitamenter kan være afgørende for beskæftigelsen af kvalificerede arbejdstagere over 50 år, som har forladt arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

25.

mener, at det for at øge sociale virksomheders konkurrenceevne i hele EU er nødvendigt at tilskynde til oprettelse af sociale innovationsklynger, som har merværdi udover blot lokalområdet; mener endvidere, at sociale virksomheder med passende incitamenter kan være afgørende for beskæftigelsen af kvalificerede arbejdstagere over 50 år, som har forladt arbejdsmarkedet;

| 26. | støtter Kommissionens forslag om etablering af en flersproget, tilgængelig og brugervenlig onlineplatform for sociale virksomheder, der bl.a. skal muliggøre peerlæring og udveksling af bedste modeller, fremme udviklingen af partnerskaber, lette deling af information om adgang til finansiering og om uddannelsesmuligheder, og som skal fungere som et netværk for grænseoverskridende samarbejde; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at være opmærksomme på sociale virksomheder under den åbne koordinationsmetode; |
| --- | --- |

26.

støtter Kommissionens forslag om etablering af en flersproget, tilgængelig og brugervenlig onlineplatform for sociale virksomheder, der bl.a. skal muliggøre peerlæring og udveksling af bedste modeller, fremme udviklingen af partnerskaber, lette deling af information om adgang til finansiering og om uddannelsesmuligheder, og som skal fungere som et netværk for grænseoverskridende samarbejde; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at være opmærksomme på sociale virksomheder under den åbne koordinationsmetode;

| 27. | støtter Kommissionens forslag om etablering af en ekspertgruppe vedrørende socialt iværksætteri, som iagttager og evaluerer fremskridtene med de foranstaltninger, der er planlagt i dens meddelelse COM(2011)0682; |
| --- | --- |

27.

støtter Kommissionens forslag om etablering af en ekspertgruppe vedrørende socialt iværksætteri, som iagttager og evaluerer fremskridtene med de foranstaltninger, der er planlagt i dens meddelelse COM(2011)0682;

| 28. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at overveje gennemførligheden af og interessen for at udvikle en »europæisk social mærkning«, der skal tildeles til sociale virksomheder for at sikre bedre adgang til offentlige og socialt innovative indkøb uden at overtræde nogen konkurrenceregler; foreslår, at virksomheder, der er tildelt en sådan mærkning, ville skulle overvåges regelmæssigt med henblik på overholdelsen af de i mærkningen fastlagte bestemmelser; |
| --- | --- |

28.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at overveje gennemførligheden af og interessen for at udvikle en »europæisk social mærkning«, der skal tildeles til sociale virksomheder for at sikre bedre adgang til offentlige og socialt innovative indkøb uden at overtræde nogen konkurrenceregler; foreslår, at virksomheder, der er tildelt en sådan mærkning, ville skulle overvåges regelmæssigt med henblik på overholdelsen af de i mærkningen fastlagte bestemmelser;

| 29. | opfordrer til, at EU's regler om offentlige indkøb overtager princippet om »det økonomisk mest fordelagtige bud (MEAT)« i stedet for »den laveste pris«, når kontrakter for tjenesteydelser tildeles; |
| --- | --- |

29.

opfordrer til, at EU's regler om offentlige indkøb overtager princippet om »det økonomisk mest fordelagtige bud (MEAT)« i stedet for »den laveste pris«, når kontrakter for tjenesteydelser tildeles;

| 30. | anmoder Kommissionen om at forbedre forståelsen af og viden om sociale virksomheder og den sociale økonomi og om at forbedre synligheden af begge dele ved at støtte akademisk forskning, bl.a. inden for det 8. rammeprogram (Horizon), og til iværksætte en årlig aktivitetsrapport om sociale virksomheder og deres sociale præstationer; anmoder medlemsstaterne om at følge op på Kommissionens indkaldelse af forslag med henblik på at få pålidelige statistikker om sociale virksomheder udviklet af de nationale statistiske kontorer; |
| --- | --- |

30.

anmoder Kommissionen om at forbedre forståelsen af og viden om sociale virksomheder og den sociale økonomi og om at forbedre synligheden af begge dele ved at støtte akademisk forskning, bl.a. inden for det 8. rammeprogram (Horizon), og til iværksætte en årlig aktivitetsrapport om sociale virksomheder og deres sociale præstationer; anmoder medlemsstaterne om at følge op på Kommissionens indkaldelse af forslag med henblik på at få pålidelige statistikker om sociale virksomheder udviklet af de nationale statistiske kontorer;

| 31. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at integrere sociale virksomheder i handlingsplaner for beskæftigelse og social integration og støtter oprettelsen af en »europæisk pris for socialt iværksætteri« for at anerkende dets sociale konsekvenser; |
| --- | --- |

31.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at integrere sociale virksomheder i handlingsplaner for beskæftigelse og social integration og støtter oprettelsen af en »europæisk pris for socialt iværksætteri« for at anerkende dets sociale konsekvenser;

| 32. | påpeger, at sociale virksomheder kræver maksimal støtte og accept gennem bevidstgørelse, ikke mindst ved at fremhæve fordele ud over de rent økonomiske, og opfordrer til en bred informationskampagne, støttet af Kommissionen, medlemsstaterne og arbejdsmarkedets parter, der skal iværksættes gennem etablering af et tilgængeligt, flersproget websted, der tilbyder borgerne hurtig og letforståelig information om sociale produkter og ydelser; |
| --- | --- |

32.

påpeger, at sociale virksomheder kræver maksimal støtte og accept gennem bevidstgørelse, ikke mindst ved at fremhæve fordele ud over de rent økonomiske, og opfordrer til en bred informationskampagne, støttet af Kommissionen, medlemsstaterne og arbejdsmarkedets parter, der skal iværksættes gennem etablering af et tilgængeligt, flersproget websted, der tilbyder borgerne hurtig og letforståelig information om sociale produkter og ydelser;

| 33. | opfordrer medlemsstaterne til at overveje fordelene ved at inkludere principper om social virksomhed/socialt iværksætteri og social ansvarlighed i undervisningsplanerne for skoler, universiteter og andre uddannelsesinstitutioner samt i programmer for livslang læring med henblik på at udvikle sociale kompetencer og medborgerkompetencer samt at støtte praktikophold i sociale virksomheder; opfordrer endvidere Kommissionen og medlemsstaterne til at støtte konventionel og web-baseret uddannelse af sociale iværksættere og til at fremme et tættere samarbejde mellem sociale virksomheder, kommercielle virksomheder og den akademiske verden med henblik på at øge bevidstheden om, og en bedre forståelse af, sociale virksomheder, samt at bekæmpe eventuelle stereotyper, der måtte være; |
| --- | --- |

33.

opfordrer medlemsstaterne til at overveje fordelene ved at inkludere principper om social virksomhed/socialt iværksætteri og social ansvarlighed i undervisningsplanerne for skoler, universiteter og andre uddannelsesinstitutioner samt i programmer for livslang læring med henblik på at udvikle sociale kompetencer og medborgerkompetencer samt at støtte praktikophold i sociale virksomheder; opfordrer endvidere Kommissionen og medlemsstaterne til at støtte konventionel og web-baseret uddannelse af sociale iværksættere og til at fremme et tættere samarbejde mellem sociale virksomheder, kommercielle virksomheder og den akademiske verden med henblik på at øge bevidstheden om, og en bedre forståelse af, sociale virksomheder, samt at bekæmpe eventuelle stereotyper, der måtte være;

| 34. | mener, at indførelsen af en fælles europæisk ramme for offentliggørelse af data vil sikre mere præcis og effektiv information om investeringer i sociale virksomheder; |
| --- | --- |

34.

mener, at indførelsen af en fælles europæisk ramme for offentliggørelse af data vil sikre mere præcis og effektiv information om investeringer i sociale virksomheder;

| 35. | glæder sig over Kommissionens tilsagn om at undersøge og overveje muligheden for, at sociale virksomheder kan benytte ubrugte patenter til at fremme deres udvikling, og håber på konkrete tiltag i nær fremtid; |
| --- | --- |

35.

glæder sig over Kommissionens tilsagn om at undersøge og overveje muligheden for, at sociale virksomheder kan benytte ubrugte patenter til at fremme deres udvikling, og håber på konkrete tiltag i nær fremtid;

o

o o

| 36. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

36.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  http://www.emes.net/fileadmin/emes/PDF_files/News/2008/11.08_EMES_UNDP_publication.pdf.

(1)  EUT C 76 E af 25.3.2010, s. 16.

(2)  EUT C 199 E af 7.7.2012, s. 187.

(3)  Vedtagne tekster, P7_TA(2012)0071.

---

| 16.12.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 419/48 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 419/48

---

P7_TA(2012)0430

Hen imod en egentlig økonomisk og monetær union

Europa-Parlamentets beslutning af 20. november 2012 med henstillinger til Kommissionen om rapporten fra formændene for Det Europæiske Råd, Kommissionen, Den Europæiske Centralbank og Eurogruppen: Hen imod en egentlig økonomisk og monetær union (2012/2151(INI))

(2015/C 419/09)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 225 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 225 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd den 28.—29. juni 2012, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd den 28.—29. juni 2012,

| — | der henviser til erklæringen fra stats- og regeringscheferne i euroområdet af 29. juni 2012, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen fra stats- og regeringscheferne i euroområdet af 29. juni 2012,

| — | der henviser til rapporten af 26. juni 2012 fra formændene for Det Europæiske Råd, Kommissionen, Den Europæiske Centralbank og Eurogruppen: Hen imod en egentlig økonomisk og monetær union, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten af 26. juni 2012 fra formændene for Det Europæiske Råd, Kommissionen, Den Europæiske Centralbank og Eurogruppen: Hen imod en egentlig økonomisk og monetær union,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 42 og 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 42 og 48,

| — | der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget og udtalelser fra Udvalget om Konstitutionelle Anliggender, Budgetudvalget og Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender (A7-0339/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget og udtalelser fra Udvalget om Konstitutionelle Anliggender, Budgetudvalget og Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender (A7-0339/2012),

| A. | der henviser til, at EU siden undertegnelsen af Romtraktaten har taget betydelige skridt i retning af en politisk, økonomisk, skattemæssig og monetær integration; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at EU siden undertegnelsen af Romtraktaten har taget betydelige skridt i retning af en politisk, økonomisk, skattemæssig og monetær integration;

| B. | der henviser til, at Den Økonomiske og Monetære Union (ØMU’en) ikke er et mål i sig selv, men derimod et instrument til opnåelse af Unionens og medlemsstaternes mål, herunder en afbalanceret og bæredygtig vækst samt et højt beskæftigelsesniveau; der henviser til, at social inklusion og solidaritet er hovedhjørnesten i den europæiske sociale model og i den europæiske integration som helhed og ikke må holdes uden for nogen fremtidige reformer af Unionen; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Den Økonomiske og Monetære Union (ØMU’en) ikke er et mål i sig selv, men derimod et instrument til opnåelse af Unionens og medlemsstaternes mål, herunder en afbalanceret og bæredygtig vækst samt et højt beskæftigelsesniveau; der henviser til, at social inklusion og solidaritet er hovedhjørnesten i den europæiske sociale model og i den europæiske integration som helhed og ikke må holdes uden for nogen fremtidige reformer af Unionen;

| C. | der henviser til, at behovet for en tættere europæisk integration baseret på demokratisk legitimitet og kontrol, gennemsigtighed og folkelig opbakning i et globaliseret informationssamfund bliver stadig tydeligere; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at behovet for en tættere europæisk integration baseret på demokratisk legitimitet og kontrol, gennemsigtighed og folkelig opbakning i et globaliseret informationssamfund bliver stadig tydeligere;

| D. | der henviser til, at en tættere europæisk integration bør omfatte øget inddragelse af parlamenterne, både på nationalt plan og på EU-plan; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at en tættere europæisk integration bør omfatte øget inddragelse af parlamenterne, både på nationalt plan og på EU-plan;

| E. | der henviser til, at Unionen står ved en skillevej, hvor der kræves en klar stillingtagen til, om kræfterne inden for Unionen skal samles om at bygge en fremtid med en stærk Union baseret på værdier og solidaritet i en globaliseret verden, eller om Unionen skal opgive ævred og passivt tilpasse sig globaliseringen; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Unionen står ved en skillevej, hvor der kræves en klar stillingtagen til, om kræfterne inden for Unionen skal samles om at bygge en fremtid med en stærk Union baseret på værdier og solidaritet i en globaliseret verden, eller om Unionen skal opgive ævred og passivt tilpasse sig globaliseringen;

| F. | der henviser til, at den økonomiske, finansielle og bankrelaterede krise og den aktuelle økonomiske afmatning har resulteret i stor offentlig og privat gæld på nationalt plan og budgetfinansieringsproblemer i adskillige medlemsstater, ligesom det i kombination med overdrevent store makroøkonomiske ubalancer har haft en hurtig, direkte og negativ indvirkning på den socioøkonomiske udvikling i euroområdet og i Unionen som helhed; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at den økonomiske, finansielle og bankrelaterede krise og den aktuelle økonomiske afmatning har resulteret i stor offentlig og privat gæld på nationalt plan og budgetfinansieringsproblemer i adskillige medlemsstater, ligesom det i kombination med overdrevent store makroøkonomiske ubalancer har haft en hurtig, direkte og negativ indvirkning på den socioøkonomiske udvikling i euroområdet og i Unionen som helhed;

| G. | der henviser til, at arbejdsløsheden i EU-27 mellem 2008 og medio 2012 er steget fra omkring 7 % til 10,4 % eller 25 millioner arbejdsløse, at mere end én ud af fem unge er ledig (22 %), og at ungdomsarbejdsløsheden i visse medlemsstater overstiger 50 %; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at arbejdsløsheden i EU-27 mellem 2008 og medio 2012 er steget fra omkring 7 % til 10,4 % eller 25 millioner arbejdsløse, at mere end én ud af fem unge er ledig (22 %), og at ungdomsarbejdsløsheden i visse medlemsstater overstiger 50 %;

| H. | der henviser til, at jobskabelse, kvalitetsbeskæftigelse og anstændigt arbejde er afgørende forudsætninger for at overvinde den nuværende krise; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at jobskabelse, kvalitetsbeskæftigelse og anstændigt arbejde er afgørende forudsætninger for at overvinde den nuværende krise;

| I. | der henviser til, at en række medlemsstater befinder sig i en særdeles vanskelig økonomisk og finansiel situation, som forværres af det fortsatte pres på markederne for statsobligationer, afspejlet i uholdbart høje lånerenter for nogle lande og meget lave eller negative lånerenter for andre, samt en betydelig finansiel og økonomisk ustabilitet; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at en række medlemsstater befinder sig i en særdeles vanskelig økonomisk og finansiel situation, som forværres af det fortsatte pres på markederne for statsobligationer, afspejlet i uholdbart høje lånerenter for nogle lande og meget lave eller negative lånerenter for andre, samt en betydelig finansiel og økonomisk ustabilitet;

| J. | der henviser til, at kombinationen af uensartet udvikling i konkurrenceevnen, lavt vækstpotentiale og høj arbejdsløshed med store underskud og stor offentlig og privat gæld ikke blot forvolder skade i nogle medlemsstater, men også gør euroområdet sårbart som helhed; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at kombinationen af uensartet udvikling i konkurrenceevnen, lavt vækstpotentiale og høj arbejdsløshed med store underskud og stor offentlig og privat gæld ikke blot forvolder skade i nogle medlemsstater, men også gør euroområdet sårbart som helhed;

| K. | der henviser til, at de seneste begivenheder har gjort det klart, at euroområdet stadig ikke er behørigt rustet til at løse krisen eller reagere tilfredsstillende på regionale og globale økonomiske chok; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at de seneste begivenheder har gjort det klart, at euroområdet stadig ikke er behørigt rustet til at løse krisen eller reagere tilfredsstillende på regionale og globale økonomiske chok;

| L. | der henviser til, at euroens vigtige rolle både i euroområdet og på globalt plan som den næstvigtigste internationale reservevaluta kræver en stærk europæisk reaktion og en koordineret europæisk indsats for på ny at skabe vækst og stabilitet i økonomien; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at euroens vigtige rolle både i euroområdet og på globalt plan som den næstvigtigste internationale reservevaluta kræver en stærk europæisk reaktion og en koordineret europæisk indsats for på ny at skabe vækst og stabilitet i økonomien;

| M. | der henviser til, at euroen i det seneste årti har givet EU-borgerne mange fordele, herunder prisstabilitet, sparede vekselomkostninger inden for euroområdet, afskaffelse af muligheden for at foretage nominelle devalueringer for at forbedre konkurrenceevnen, lavere rentesatser, incitamenter til øget integration af de finansielle markeder og lettelse af grænseoverskridende kapitalbevægelser; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at euroen i det seneste årti har givet EU-borgerne mange fordele, herunder prisstabilitet, sparede vekselomkostninger inden for euroområdet, afskaffelse af muligheden for at foretage nominelle devalueringer for at forbedre konkurrenceevnen, lavere rentesatser, incitamenter til øget integration af de finansielle markeder og lettelse af grænseoverskridende kapitalbevægelser;

| N. | der henviser til, at Unionens fælles valuta ikke må blive symbol på en splittelse, som truer hele det europæiske projekt, men fortsat skal være valutaen for en Union, der som helhed er i stand til at træffe vidtrækkende beslutninger til gavn for en fælles fremtid præget af velstand; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at Unionens fælles valuta ikke må blive symbol på en splittelse, som truer hele det europæiske projekt, men fortsat skal være valutaen for en Union, der som helhed er i stand til at træffe vidtrækkende beslutninger til gavn for en fælles fremtid præget af velstand;

| O. | der henviser til, at tiltagene i retning af indførelse af en egentlig ØMU skal respektere ønskerne hos de medlemsstater, der valgt at stå uden for euroen for at bevare deres respektive nationale valutaer; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at tiltagene i retning af indførelse af en egentlig ØMU skal respektere ønskerne hos de medlemsstater, der valgt at stå uden for euroen for at bevare deres respektive nationale valutaer;

| P. | der henviser til, at medlemskab af euroområdet indebærer en høj grad af indbyrdes økonomisk og finansiel afhængighed mellem de berørte medlemsstater og derfor kræver en meget tættere koordinering af de finansielle, skattemæssige og økonomiske politikker, hvor medlemsstaterne overdrager beføjelser til unionsplanet, kombineret med strengere tilsynsinstrumenter og effektiv håndhævelse; der imidlertid understreger, at denne øgede integration mellem de medlemsstater, der har euroen som valuta, eventuelt suppleret med en gruppe af andre velvillige medlemsstater, skal ske inden for rammerne af princippet om »to hastigheder, ét Europa« med henblik på at undgå politiske skridt, der i sidste ende vil føre til skabelse af to særskilte Unioner; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at medlemskab af euroområdet indebærer en høj grad af indbyrdes økonomisk og finansiel afhængighed mellem de berørte medlemsstater og derfor kræver en meget tættere koordinering af de finansielle, skattemæssige og økonomiske politikker, hvor medlemsstaterne overdrager beføjelser til unionsplanet, kombineret med strengere tilsynsinstrumenter og effektiv håndhævelse; der imidlertid understreger, at denne øgede integration mellem de medlemsstater, der har euroen som valuta, eventuelt suppleret med en gruppe af andre velvillige medlemsstater, skal ske inden for rammerne af princippet om »to hastigheder, ét Europa« med henblik på at undgå politiske skridt, der i sidste ende vil føre til skabelse af to særskilte Unioner;

| Q. | der henviser til, at den seneste Eurobarometerundersøgelse viser, at den vedvarende krise har resulteret i et kraftigt fald i tilliden til de politiske institutioner såvel på nationalt plan som på EU-plan samt en stærk tilbagegang i den del af offentligheden, der har et positivt indtryk af Unionen; der henviser til, at Unionen til trods herfor fortsat er den aktør, som EU-borgerne finder bedst egnet til at håndtere den økonomiske krise; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at den seneste Eurobarometerundersøgelse viser, at den vedvarende krise har resulteret i et kraftigt fald i tilliden til de politiske institutioner såvel på nationalt plan som på EU-plan samt en stærk tilbagegang i den del af offentligheden, der har et positivt indtryk af Unionen; der henviser til, at Unionen til trods herfor fortsat er den aktør, som EU-borgerne finder bedst egnet til at håndtere den økonomiske krise;

| R. | der henviser til, at de europæiske og nationale politiske beslutningstagere til stadighed bør forklare deres borgere fordelene ved europæisk integration og de følger og udfordringer, der er forbundet med en fælles valuta, herunder de omkostninger og risici, der er forbundet med et opbrud af euroområdet; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at de europæiske og nationale politiske beslutningstagere til stadighed bør forklare deres borgere fordelene ved europæisk integration og de følger og udfordringer, der er forbundet med en fælles valuta, herunder de omkostninger og risici, der er forbundet med et opbrud af euroområdet;

| S. | der henviser til, at 17 medlemsstater allerede har indført Unionens fælles valuta, og at flertallet af de øvrige vil følge efter, når de er klar; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at 17 medlemsstater allerede har indført Unionens fælles valuta, og at flertallet af de øvrige vil følge efter, når de er klar;

| T. | der henviser til, at enhver tvivl om fremtiden for ØMU'en i almindelighed, herunder om den uigenkaldelige karakter af medlemskab af euroområdet, og for Unionens fælles valuta i særdeleshed er grundløs, fordi en stærk Union er i alle borgeres interesse; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at enhver tvivl om fremtiden for ØMU'en i almindelighed, herunder om den uigenkaldelige karakter af medlemskab af euroområdet, og for Unionens fælles valuta i særdeleshed er grundløs, fordi en stærk Union er i alle borgeres interesse;

| U. | der henviser til, at den væsentligste opgave er at genskabe tilliden for at få de europæiske borgere og virksomheder til at investere i økonomien på ny og skabe de nødvendige betingelser for, at finansieringsinstitutterne igen kan yde lån til realøkonomien på et bredt, men solidt grundlag; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at den væsentligste opgave er at genskabe tilliden for at få de europæiske borgere og virksomheder til at investere i økonomien på ny og skabe de nødvendige betingelser for, at finansieringsinstitutterne igen kan yde lån til realøkonomien på et bredt, men solidt grundlag;

| V. | der henviser til, at løsningen på eurokrisen er kompleks og kræver en vedholdende og mangefacetteret indsats på alle institutionelle og politiske niveauer; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at løsningen på eurokrisen er kompleks og kræver en vedholdende og mangefacetteret indsats på alle institutionelle og politiske niveauer;

| W. | der henviser til, at Unionens institutioner, medlemsstaternes stats- og regeringschefer i almindelighed og euroområdets medlemsstater i særdeleshed spiller en vigtig rolle for at sikre, at oprettelsen af en finanspolitisk union sker på en sådan måde, at alle krisestyringsmekanismerne i euroområdet såsom den europæiske stabilitetsmekanisme (ESM) er forankret i en institutionel sammenhæng, hvor Parlamentet inddrages fuldt ud som medlovgiver; der henviser til, at den nuværende mellemstatslige struktur medfører en alvorlig mangel på demokratisk legitimitet; der henviser til, at den fælles valuta kun kan stabiliseres, hvis medlemsstaterne er villige til at overføre finanspolitiske kompetencer til Unionen; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at Unionens institutioner, medlemsstaternes stats- og regeringschefer i almindelighed og euroområdets medlemsstater i særdeleshed spiller en vigtig rolle for at sikre, at oprettelsen af en finanspolitisk union sker på en sådan måde, at alle krisestyringsmekanismerne i euroområdet såsom den europæiske stabilitetsmekanisme (ESM) er forankret i en institutionel sammenhæng, hvor Parlamentet inddrages fuldt ud som medlovgiver; der henviser til, at den nuværende mellemstatslige struktur medfører en alvorlig mangel på demokratisk legitimitet; der henviser til, at den fælles valuta kun kan stabiliseres, hvis medlemsstaterne er villige til at overføre finanspolitiske kompetencer til Unionen;

| X. | der henviser til, at genoprettelse af tillid også indebærer, at stats- og regeringscheferne og deres ministre i deres medlemsstater forsvarer og forklarer de politiske beslutninger, der er opnået enighed om på EU-plan; der påpeger, at man, når man, som det er sket i visse tilfælde, med urette giver Unionen skylden for upopulære beslutninger, spiller et særligt farligt mummespil, som risikerer at underminere Unionen og solidariteten og i sidste ende skade de nationale lederes egen troværdighed og potentielt også troværdigheden af det europæiske projekt som helhed; |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at genoprettelse af tillid også indebærer, at stats- og regeringscheferne og deres ministre i deres medlemsstater forsvarer og forklarer de politiske beslutninger, der er opnået enighed om på EU-plan; der påpeger, at man, når man, som det er sket i visse tilfælde, med urette giver Unionen skylden for upopulære beslutninger, spiller et særligt farligt mummespil, som risikerer at underminere Unionen og solidariteten og i sidste ende skade de nationale lederes egen troværdighed og potentielt også troværdigheden af det europæiske projekt som helhed;

| Y. | der henviser til, at Unionen i social henseende er sårbart i øjeblikket; der henviser til, at adskillige medlemsstater er i færd med at gennemføre særdeles krævende strukturreformer og konsolideringsprogrammer; der henviser til, at en politisk union i sidste ende er nøglen til at løse sådanne kriser, tilskynde til solidaritet og videreføre det europæiske projekt; |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at Unionen i social henseende er sårbart i øjeblikket; der henviser til, at adskillige medlemsstater er i færd med at gennemføre særdeles krævende strukturreformer og konsolideringsprogrammer; der henviser til, at en politisk union i sidste ende er nøglen til at løse sådanne kriser, tilskynde til solidaritet og videreføre det europæiske projekt;

| Z. | der henviser til, at Det Europæiske Råd og euroområdetopmødet af 28.—29. juni 2012 bekræftede deres vilje til at træffe de nødvendige foranstaltninger til opnåelse af et økonomisk stabilt, konkurrencedygtigt og velstående Europa, der forbedrer borgernes velfærd; |
| --- | --- |

Z.

der henviser til, at Det Europæiske Råd og euroområdetopmødet af 28.—29. juni 2012 bekræftede deres vilje til at træffe de nødvendige foranstaltninger til opnåelse af et økonomisk stabilt, konkurrencedygtigt og velstående Europa, der forbedrer borgernes velfærd;

| AA. | der henviser til, at den voksende kløft mellem kernelande og periferilande i Unionen ikke må blive kronisk; der henviser til, at der bør skabes en permanent ramme, inden for hvilken medlemsstater i vanskeligheder bør kunne regne med solidarisk støtte fra andre medlemsstater; der henviser til, at medlemsstater, der ønsker solidaritet, bør have pligt til at opfylde alle deres tilsagn på budgetområdet samt deres landespecifikke henstillinger og forpligtelser inden for rammerne af det europæiske semester, herunder især forpligtelserne i relation til stabilitets- og vækstpagten, europluspagten, Europa 2020 og proceduren for makroøkonomiske ubalancer under hensyntagen til landespecifikke omstændigheder; der henviser til, at det er i medlemsstaternes fælles interesse at sikre den finansielle stabilitet i hver enkelt medlemsstat; der henviser til, at medlemsstaterne ifølge artikel 121 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) skal betragte deres økonomiske politikker som et spørgsmål af fælles interesse og samordne disse i Rådet; |
| --- | --- |

AA.

der henviser til, at den voksende kløft mellem kernelande og periferilande i Unionen ikke må blive kronisk; der henviser til, at der bør skabes en permanent ramme, inden for hvilken medlemsstater i vanskeligheder bør kunne regne med solidarisk støtte fra andre medlemsstater; der henviser til, at medlemsstater, der ønsker solidaritet, bør have pligt til at opfylde alle deres tilsagn på budgetområdet samt deres landespecifikke henstillinger og forpligtelser inden for rammerne af det europæiske semester, herunder især forpligtelserne i relation til stabilitets- og vækstpagten, europluspagten, Europa 2020 og proceduren for makroøkonomiske ubalancer under hensyntagen til landespecifikke omstændigheder; der henviser til, at det er i medlemsstaternes fælles interesse at sikre den finansielle stabilitet i hver enkelt medlemsstat; der henviser til, at medlemsstaterne ifølge artikel 121 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) skal betragte deres økonomiske politikker som et spørgsmål af fælles interesse og samordne disse i Rådet;

| AB. | der henviser til, at færdiggørelse af det indre marked er en forudsætning for at genskabe væksten; der henviser til nødvendigheden af, at Kommissionen som traktaternes vogter intensiverer sine bestræbelser på at sikregennemførelsen af og overholdelsen af den nugældende lovgivning for det indre marked; der henviser til nødvendigheden af, at reglerne for markedsintegration i højere grad baseres på forordninger frem for direktiver for at sikre et velfungerende indre marked; |
| --- | --- |

AB.

der henviser til, at færdiggørelse af det indre marked er en forudsætning for at genskabe væksten; der henviser til nødvendigheden af, at Kommissionen som traktaternes vogter intensiverer sine bestræbelser på at sikregennemførelsen af og overholdelsen af den nugældende lovgivning for det indre marked; der henviser til nødvendigheden af, at reglerne for markedsintegration i højere grad baseres på forordninger frem for direktiver for at sikre et velfungerende indre marked;

| AC. | der henviser til, at det hævet over enhver tvivl, at den europæiske integration er en uigenkaldelig og fremadskridende proces; |
| --- | --- |

AC.

der henviser til, at det hævet over enhver tvivl, at den europæiske integration er en uigenkaldelig og fremadskridende proces;

Vejen frem: rapporten fra de fire formænd

| AD. | der henviser til, at det ud fra et demokratisk synspunkt og i lyset af alle Lissabontraktatens bestemmelser er uacceptabelt, at formanden for Europa-Parlamentet, hvis folkevalgte medlemmer repræsenterer over 502 millioner europæiske borgere, ikke har været involveret i udarbejdelsen af rapporten »Hen imod en egentlig Økonomisk og Monetær Union«; |
| --- | --- |

AD.

der henviser til, at det ud fra et demokratisk synspunkt og i lyset af alle Lissabontraktatens bestemmelser er uacceptabelt, at formanden for Europa-Parlamentet, hvis folkevalgte medlemmer repræsenterer over 502 millioner europæiske borgere, ikke har været involveret i udarbejdelsen af rapporten »Hen imod en egentlig Økonomisk og Monetær Union«;

| AE. | der henviser til, at det nu er på tide, at de politiske ledere i Unionen udviser beslutsomhed, kreativitet, mod, robusthed og lederskab med henblik på at afhjælpe de mangler, som fortsat hindrer ØMU’en i at fungere korrekt; der henviser til, at den mellemstatslige metode har nået sin grænse og ikke er velegnet til demokratisk og effektiv beslutningstagning i det 21. århundrede; der henviser til, at man nu bør tage springet til et egentligt føderalt Europa; |
| --- | --- |

AE.

der henviser til, at det nu er på tide, at de politiske ledere i Unionen udviser beslutsomhed, kreativitet, mod, robusthed og lederskab med henblik på at afhjælpe de mangler, som fortsat hindrer ØMU’en i at fungere korrekt; der henviser til, at den mellemstatslige metode har nået sin grænse og ikke er velegnet til demokratisk og effektiv beslutningstagning i det 21. århundrede; der henviser til, at man nu bør tage springet til et egentligt føderalt Europa;

| AF. | der henviser til, at rapporten »Hen imod en egentlig Økonomisk og Monetær Union« utvetydigt viser vejen frem og forsøger at bryde den onde cirkel af mistro gennem strukturelle foranstaltninger; der henviser til, at rapporten også skulle tage hensyn til den sociale dimension; |
| --- | --- |

AF.

der henviser til, at rapporten »Hen imod en egentlig Økonomisk og Monetær Union« utvetydigt viser vejen frem og forsøger at bryde den onde cirkel af mistro gennem strukturelle foranstaltninger; der henviser til, at rapporten også skulle tage hensyn til den sociale dimension;

| AG. | der henviser til, at Det Europæiske Råd den 28.- 29. juni 2012 pålagde sin formand at udarbejde en specifik og tidsbunden køreplan for opnåelsen af en egentlig ØMU; der henviser til, at udformningen af en global og langsigtet vision via en køreplan udgør et vigtigt signal, der kan bidrage til at genskabe tilliden i takt med den trinvise gennemførelse af køreplanen; |
| --- | --- |

AG.

der henviser til, at Det Europæiske Råd den 28.- 29. juni 2012 pålagde sin formand at udarbejde en specifik og tidsbunden køreplan for opnåelsen af en egentlig ØMU; der henviser til, at udformningen af en global og langsigtet vision via en køreplan udgør et vigtigt signal, der kan bidrage til at genskabe tilliden i takt med den trinvise gennemførelse af køreplanen;

| AH. | der henviser til, at gradvise fremskridt i gennemførelsen af den langsigtede køreplan ikke giver nogen umiddelbar løsning på krisen og ikke må forsinke de nødvendige kortsigtede foranstaltninger; |
| --- | --- |

AH.

der henviser til, at gradvise fremskridt i gennemførelsen af den langsigtede køreplan ikke giver nogen umiddelbar løsning på krisen og ikke må forsinke de nødvendige kortsigtede foranstaltninger;

| AI. | der henviser til, at det ikke kan udelukkes, at der bliver behov for nye traktatændringer, med henblik på at give en fuldt operationel ØMU større demokratisk legitimitet; der henviser til, at Kommissionen bør udarbejde en liste over igangværende lovgivningsinitiativer, som ikke må forsinkes af de langsigtede institutionelle udviklinger; |
| --- | --- |

AI.

der henviser til, at det ikke kan udelukkes, at der bliver behov for nye traktatændringer, med henblik på at give en fuldt operationel ØMU større demokratisk legitimitet; der henviser til, at Kommissionen bør udarbejde en liste over igangværende lovgivningsinitiativer, som ikke må forsinkes af de langsigtede institutionelle udviklinger;

| AJ. | der henviser til, at færdiggørelsen af en egentlig ØMU inden for Unionen vil kræve en traktatændring på mellemlang sigt; |
| --- | --- |

AJ.

der henviser til, at færdiggørelsen af en egentlig ØMU inden for Unionen vil kræve en traktatændring på mellemlang sigt;

| AK. | der henviser til, at det for at kunne opbygge det demokratiske konsensus for en fremtidig, omfattende og vellykket traktatændring er afgørende, at man gør fuld brug af de procedurer og den fleksibilitet, som de eksisterende traktater tilbyder, med henblik på at opnå en hurtig forbedring af ØMU'ens styring som led i udformningen af et egentlig europæisk politisk rum; |
| --- | --- |

AK.

der henviser til, at det for at kunne opbygge det demokratiske konsensus for en fremtidig, omfattende og vellykket traktatændring er afgørende, at man gør fuld brug af de procedurer og den fleksibilitet, som de eksisterende traktater tilbyder, med henblik på at opnå en hurtig forbedring af ØMU'ens styring som led i udformningen af et egentlig europæisk politisk rum;

| AL. | der henviser til, at Europa-Parlamentet har ret til at forelægge Rådet forslag om traktatændringer, der efterfølgende skal behandles af et konvent, med henblik på at færdiggøre udformningen af en egentlig økonomisk og monetær union ved at styrke Unionens kompetencer, navnlig inden for økonomisk politik, samt ved at styrke Unionens egne indtægter og budgetmæssige kapacitet, Kommissionens rolle og den demokratiske kontrol hermed samt Europa-Parlamentets prærogativer; |
| --- | --- |

AL.

der henviser til, at Europa-Parlamentet har ret til at forelægge Rådet forslag om traktatændringer, der efterfølgende skal behandles af et konvent, med henblik på at færdiggøre udformningen af en egentlig økonomisk og monetær union ved at styrke Unionens kompetencer, navnlig inden for økonomisk politik, samt ved at styrke Unionens egne indtægter og budgetmæssige kapacitet, Kommissionens rolle og den demokratiske kontrol hermed samt Europa-Parlamentets prærogativer;

| AM. | der henviser til, at det er realistisk og hensigtsmæssigt, at et sådant konvent først finder sted efter det næste valg til Europa-Parlamentet; der henviser til, at forberedelserne til et sådant konvent bør indledes inden dette næste valg; |
| --- | --- |

AM.

der henviser til, at det er realistisk og hensigtsmæssigt, at et sådant konvent først finder sted efter det næste valg til Europa-Parlamentet; der henviser til, at forberedelserne til et sådant konvent bør indledes inden dette næste valg;

| AN. | der henviser til, at hverken de foranstaltninger, der foreslås under de eksisterende traktater, eller de fremtidige traktatændringer bør udelukke opt-in-muligheder for medlemsstaterne, og at Unionens integritet bør garanteres; |
| --- | --- |

AN.

der henviser til, at hverken de foranstaltninger, der foreslås under de eksisterende traktater, eller de fremtidige traktatændringer bør udelukke opt-in-muligheder for medlemsstaterne, og at Unionens integritet bør garanteres;

| AO. | der henviser til, at fremtidige traktatændringer ikke må hindre en hurtig gennemførelse af foranstaltninger, som kan opnås under de eksisterende traktater; der henviser til, at de nuværende traktater giver gode muligheder for at gøre betydelige fremskridt hen imod en ØMU, der er baseret på en styrket og mere integreret finans-, budget- og økonomipolitisk ramme samt på styrket demokratisk legitimitet og kontrol; |
| --- | --- |

AO.

der henviser til, at fremtidige traktatændringer ikke må hindre en hurtig gennemførelse af foranstaltninger, som kan opnås under de eksisterende traktater; der henviser til, at de nuværende traktater giver gode muligheder for at gøre betydelige fremskridt hen imod en ØMU, der er baseret på en styrket og mere integreret finans-, budget- og økonomipolitisk ramme samt på styrket demokratisk legitimitet og kontrol;

| AP. | der henviser til, at Lissabontraktatens fulde potentiale inden for beskæftigelses- samt social- og arbejdsmarkedspolitik indtil nu ikke er blevet udnyttet, navnlig hvad angår:






  — | artikel 9 i TEUF, hvorefter der skal tages hensyn til fremme af et højt beskæftigelsesniveau og sikring af passende social beskyttelse i forbindelse med fastlæggelsen og gennemførelsen af Unionens politikker og aktiviteter |
| --- | --- | --- |

AP.

der henviser til, at Lissabontraktatens fulde potentiale inden for beskæftigelses- samt social- og arbejdsmarkedspolitik indtil nu ikke er blevet udnyttet, navnlig hvad angår:

—

artikel 9 i TEUF, hvorefter der skal tages hensyn til fremme af et højt beskæftigelsesniveau og sikring af passende social beskyttelse i forbindelse med fastlæggelsen og gennemførelsen af Unionens politikker og aktiviteter

| — | artikel 151 i TEUF, ifølge hvilken »Unionen og medlemsstaterne (...) har som mål at fremme beskæftigelsen, en forbedring af leve- og arbejdsvilkårene for herigennem at muliggøre en udjævning af disse vilkår på et stadigt stigende niveau, en passende social beskyttelse, dialogen på arbejdsmarkedet, en udvikling af de menneskelige ressourcer, der skal muliggøre et varigt højt beskæftigelsesniveau, og bekæmpelse af social udstødelse« |
| --- | --- |

—

artikel 151 i TEUF, ifølge hvilken »Unionen og medlemsstaterne (...) har som mål at fremme beskæftigelsen, en forbedring af leve- og arbejdsvilkårene for herigennem at muliggøre en udjævning af disse vilkår på et stadigt stigende niveau, en passende social beskyttelse, dialogen på arbejdsmarkedet, en udvikling af de menneskelige ressourcer, der skal muliggøre et varigt højt beskæftigelsesniveau, og bekæmpelse af social udstødelse«

| — | artikel 153, stk. 1, i TEUF i almindelighed og litra h) heri i særdeleshed, som omhandler »integration af personer, der er udstødt fra arbejdsmarkedet«; |
| --- | --- |

—

artikel 153, stk. 1, i TEUF i almindelighed og litra h) heri i særdeleshed, som omhandler »integration af personer, der er udstødt fra arbejdsmarkedet«;

| AQ. | der henviser til, at artikel 48, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Union (TEU) indeholder bestemmelser om en specifik procedure, hvorved love, for hvilke TEUF kræver en særlig lovgivningsprocedure, i stedet kan vedtages efter den almindelige lovgivningsprocedure; der henviser til, at artikel 333 i TEUF endvidere åbner mulighed for at anvende den almindelige lovgivningsprocedure i forbindelse med forstærket samarbejde; |
| --- | --- |

AQ.

der henviser til, at artikel 48, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Union (TEU) indeholder bestemmelser om en specifik procedure, hvorved love, for hvilke TEUF kræver en særlig lovgivningsprocedure, i stedet kan vedtages efter den almindelige lovgivningsprocedure; der henviser til, at artikel 333 i TEUF endvidere åbner mulighed for at anvende den almindelige lovgivningsprocedure i forbindelse med forstærket samarbejde;

| AR. | der henviser til, at det bør være ambitionen, at alle medlemsstaterne i fællesskab tager skridt i retning af større europæisk integration; der henviser til, at det kan være nødvendigt at træffe afgørelser, der udelukkende vedrører euroområdet, hvis det er nødvendigt eller berettiget i lyset af euroområdets særlige kendetegn, og der gives rimelige opt-in-muligheder for andre medlemsstater med ligevægt mellem rettigheder og forpligtelser; |
| --- | --- |

AR.

der henviser til, at det bør være ambitionen, at alle medlemsstaterne i fællesskab tager skridt i retning af større europæisk integration; der henviser til, at det kan være nødvendigt at træffe afgørelser, der udelukkende vedrører euroområdet, hvis det er nødvendigt eller berettiget i lyset af euroområdets særlige kendetegn, og der gives rimelige opt-in-muligheder for andre medlemsstater med ligevægt mellem rettigheder og forpligtelser;

| AS. | der henviser til, at en fælles europæisk ungdomsstrategi er af afgørende betydning med henblik på at bekæmpe ungdomsarbejdsløsheden og undgå faren for at tabe en hel generation på gulvet i Europa; |
| --- | --- |

AS.

der henviser til, at en fælles europæisk ungdomsstrategi er af afgørende betydning med henblik på at bekæmpe ungdomsarbejdsløsheden og undgå faren for at tabe en hel generation på gulvet i Europa;

Bankunion

| AT. | der henviser til, at foranstaltningerne med henblik på at stabilisere det finansielle system til dato ikke har været i stand til fuldt ud at genskabe tilliden; der henviser til, at Den Europæiske Centralbank (ECB) med en række af undtagelsesvise midlertidige støtteforanstaltninger for såvel medlemsstater som banker har spillet en afgørende rolle i disse redningsaktioner uden at tabe sin centrale målsætning om prisstabilitet af syne; |
| --- | --- |

AT.

der henviser til, at foranstaltningerne med henblik på at stabilisere det finansielle system til dato ikke har været i stand til fuldt ud at genskabe tilliden; der henviser til, at Den Europæiske Centralbank (ECB) med en række af undtagelsesvise midlertidige støtteforanstaltninger for såvel medlemsstater som banker har spillet en afgørende rolle i disse redningsaktioner uden at tabe sin centrale målsætning om prisstabilitet af syne;

| AU. | der henviser til, at ECB’s traktatfæstede operationelle uafhængighed på det pengepolitiske område fortsat udgør en hjørnesten i ØMU’ens og euroens troværdighed; |
| --- | --- |

AU.

der henviser til, at ECB’s traktatfæstede operationelle uafhængighed på det pengepolitiske område fortsat udgør en hjørnesten i ØMU’ens og euroens troværdighed;

| AV. | der henviser til, at banksektorens udsatte stilling i mange medlemsstater og i Unionen som helhed udgør en trussel mod realøkonomien og de offentlige finanser, og at omkostningerne ved forvaltningen af krisen hviler tungt på skatteyderne og realøkonomien og dermed virker hæmmende på væksten; der henviser til, at de eksisterende mekanismer og strukturer er utilstrækkelige til at forhindre negative spillovereffekter; |
| --- | --- |

AV.

der henviser til, at banksektorens udsatte stilling i mange medlemsstater og i Unionen som helhed udgør en trussel mod realøkonomien og de offentlige finanser, og at omkostningerne ved forvaltningen af krisen hviler tungt på skatteyderne og realøkonomien og dermed virker hæmmende på væksten; der henviser til, at de eksisterende mekanismer og strukturer er utilstrækkelige til at forhindre negative spillovereffekter;

| AW. | der henviser til, at der i medlemsstaterne er et åbenbart misforhold mellem bankernes operationer på det europæiske marked og hermed forbundne eventualforpligtelser, der skal dækkes af deres respektive stater; der henviser til, at det under krisen er blevet indlysende, at bank-stat-forbindelsen er stærkere og mere skadelig i en monetær union, hvor den interne kurs ligger fast, og der ikke findes nogen mekanisme på EU-plan, der kan mindske omkostningerne ved omstrukturering af banker; |
| --- | --- |

AW.

der henviser til, at der i medlemsstaterne er et åbenbart misforhold mellem bankernes operationer på det europæiske marked og hermed forbundne eventualforpligtelser, der skal dækkes af deres respektive stater; der henviser til, at det under krisen er blevet indlysende, at bank-stat-forbindelsen er stærkere og mere skadelig i en monetær union, hvor den interne kurs ligger fast, og der ikke findes nogen mekanisme på EU-plan, der kan mindske omkostningerne ved omstrukturering af banker;

| AX. | der henviser til, at det er en afgørende forudsætning for en velfungerende ØMU, at det lykkes at bryde den negative vekselvirkning mellem stater, banker og realøkonomien; |
| --- | --- |

AX.

der henviser til, at det er en afgørende forudsætning for en velfungerende ØMU, at det lykkes at bryde den negative vekselvirkning mellem stater, banker og realøkonomien;

| AY. | der henviser til, at krisen har medført en spredning i udlånsrenten og ligeledes i praksis har opsplittet det indre marked for finansielle tjenesteydelser; |
| --- | --- |

AY.

der henviser til, at krisen har medført en spredning i udlånsrenten og ligeledes i praksis har opsplittet det indre marked for finansielle tjenesteydelser;

| AZ. | der henviser til, at Parlamentet gentagne gange og konsekvent har understreget det presserende behov for supplerende og vidtrækkende foranstaltninger til løsning af krisen i banksektoren; der henviser til, at der bør skelnes mellem kortsigtede foranstaltninger, der har til formål at stabilisere situationen under en akut bankkrise, og mellemlang- og langsigtede foranstaltninger, herunder G-20-tilsagnet om en rettidig, fuldstændig og konsekvent implementering af internationalt vedtagne regler om bankers kapital, likviditet og gearing, der har til formål at virkeliggøre en fuldt operationel europæisk bankunion; |
| --- | --- |

AZ.

der henviser til, at Parlamentet gentagne gange og konsekvent har understreget det presserende behov for supplerende og vidtrækkende foranstaltninger til løsning af krisen i banksektoren; der henviser til, at der bør skelnes mellem kortsigtede foranstaltninger, der har til formål at stabilisere situationen under en akut bankkrise, og mellemlang- og langsigtede foranstaltninger, herunder G-20-tilsagnet om en rettidig, fuldstændig og konsekvent implementering af internationalt vedtagne regler om bankers kapital, likviditet og gearing, der har til formål at virkeliggøre en fuldt operationel europæisk bankunion;

| BA. | der henviser til, at ingen af de foranstaltninger, der træffes til virkeliggørelse af en sådan bankunion, må udgøre en hindring for et fortsat velfungerende indre marked for finansielle tjenester og den frie bevægelighed for kapital; |
| --- | --- |

BA.

der henviser til, at ingen af de foranstaltninger, der træffes til virkeliggørelse af en sådan bankunion, må udgøre en hindring for et fortsat velfungerende indre marked for finansielle tjenester og den frie bevægelighed for kapital;

| BB. | der henviser til, at finansieringsinstitutterne og deres repræsentanter bør handle ansvarligt og ud fra høje moralske standarder til gavn for realøkonomien; |
| --- | --- |

BB.

der henviser til, at finansieringsinstitutterne og deres repræsentanter bør handle ansvarligt og ud fra høje moralske standarder til gavn for realøkonomien;

| BC. | der henviser til, at Unionen har brug for, at der indføres en fælles europæisk tilsynsmekanisme for bankinstitutter; der henviser til, at det for at sikre den nødvendige tillid til finansmarkedet og stabilitet på et fælles indre marked for finansielle tjenesteydelser er tvingende nødvendigt, at der findes europæiske regler for solide og effektive indskudsgarantier og for bankafvikling; |
| --- | --- |

BC.

der henviser til, at Unionen har brug for, at der indføres en fælles europæisk tilsynsmekanisme for bankinstitutter; der henviser til, at det for at sikre den nødvendige tillid til finansmarkedet og stabilitet på et fælles indre marked for finansielle tjenesteydelser er tvingende nødvendigt, at der findes europæiske regler for solide og effektive indskudsgarantier og for bankafvikling;

| BD. | der henviser til, at alle foranstaltninger med henblik på indførelsen af en bankunion skal ledsages af skærpede gennemsigtigheds- og ansvarlighedskrav for de institutioner, der gennemfører den; |
| --- | --- |

BD.

der henviser til, at alle foranstaltninger med henblik på indførelsen af en bankunion skal ledsages af skærpede gennemsigtigheds- og ansvarlighedskrav for de institutioner, der gennemfører den;

| BE. | der henviser til, at man bør undersøge spørgsmålet om, hvorvidt det er nødvendigt juridisk at holde visse særligt risikobetonede finansielle aktiviteter adskilt fra de banker i samme bankkoncern, der modtager indskud, i overensstemmelse med Liikanen-rapporten; |
| --- | --- |

BE.

der henviser til, at man bør undersøge spørgsmålet om, hvorvidt det er nødvendigt juridisk at holde visse særligt risikobetonede finansielle aktiviteter adskilt fra de banker i samme bankkoncern, der modtager indskud, i overensstemmelse med Liikanen-rapporten;

| BF. | der henviser til, at tilsynsmyndighederne generelt bør søge at afsløre og korrigere problemer på et tidligt tidspunkt for at forhindre kriser i at opstå og bevare den finansielle stabilitet og modstandsdygtighed; |
| --- | --- |

BF.

der henviser til, at tilsynsmyndighederne generelt bør søge at afsløre og korrigere problemer på et tidligt tidspunkt for at forhindre kriser i at opstå og bevare den finansielle stabilitet og modstandsdygtighed;

| BG. | der henviser til, at de fleste banktilsynsbeføjelser i EU i dag fortsat varetages af nationale myndigheder, mens den europæiske tilsynsmyndighed (Den Europæiske Banktilsynsmyndighed) (EBA), som er oprettet ved forordning (EU) nr. 1093/2010 (1), spiller en koordinerende rolle; der henviser til, at det nuværende system med nationalt tilsyn har vist sig at være for fragmenteret til at kunne håndtere de aktuelle udfordringer; |
| --- | --- |

BG.

der henviser til, at de fleste banktilsynsbeføjelser i EU i dag fortsat varetages af nationale myndigheder, mens den europæiske tilsynsmyndighed (Den Europæiske Banktilsynsmyndighed) (EBA), som er oprettet ved forordning (EU) nr. 1093/2010 (1), spiller en koordinerende rolle; der henviser til, at det nuværende system med nationalt tilsyn har vist sig at være for fragmenteret til at kunne håndtere de aktuelle udfordringer;

| BH. | der henviser til, at en effektiv fælles europæisk tilsynsmekanisme af høj kvalitet er afgørende for at sikre, at problemer afsløres og tackles resolut, sørge for ensartede konkurrencevilkår for alle finansieringsinstitutter, genskabe tilliden på tværs af landegrænserne og undgå fragmentering af det indre marked; |
| --- | --- |

BH.

der henviser til, at en effektiv fælles europæisk tilsynsmekanisme af høj kvalitet er afgørende for at sikre, at problemer afsløres og tackles resolut, sørge for ensartede konkurrencevilkår for alle finansieringsinstitutter, genskabe tilliden på tværs af landegrænserne og undgå fragmentering af det indre marked;

| BI. | der henviser til, at den europæiske og de nationale tilsynsmyndigheder bør aftale en klar fordeling af det operationelle ansvar, som skal afhænge af bankernes størrelse og forretningsmodel samt af tilsynsopgavernes art i overensstemmelse med proportionalitets- og subsidiaritetsprincippet; |
| --- | --- |

BI.

der henviser til, at den europæiske og de nationale tilsynsmyndigheder bør aftale en klar fordeling af det operationelle ansvar, som skal afhænge af bankernes størrelse og forretningsmodel samt af tilsynsopgavernes art i overensstemmelse med proportionalitets- og subsidiaritetsprincippet;

| BJ. | der henviser til, at det europæiske tilsyn med bankinstitutterne inden for ØMU'en samt en styrkelse af EBA's rolle i opretholdelsen af det indre marked er absolutte prioriteter for en løsning af krisen; der henviser til, at det samtidig af hensyn til det indre finansielle markeds stabilitet bør sikres, at medlemsstater, hvis valuta ikke er euroen, og som beslutter at deltage i den fælles tilsynsmekanisme i form af et tæt samarbejde, bør have en deltagelsesformel, som sikrer symmetrien mellem de accepterede forpligtelser og indflydelsen på beslutningstagningen; |
| --- | --- |

BJ.

der henviser til, at det europæiske tilsyn med bankinstitutterne inden for ØMU'en samt en styrkelse af EBA's rolle i opretholdelsen af det indre marked er absolutte prioriteter for en løsning af krisen; der henviser til, at det samtidig af hensyn til det indre finansielle markeds stabilitet bør sikres, at medlemsstater, hvis valuta ikke er euroen, og som beslutter at deltage i den fælles tilsynsmekanisme i form af et tæt samarbejde, bør have en deltagelsesformel, som sikrer symmetrien mellem de accepterede forpligtelser og indflydelsen på beslutningstagningen;

| BK. | der henviser til, at den fælles tilsynsmekanisme lige fra begyndelsen bør omfatte såvel de finansieringsinstitutter, der har behov for direkte EU-støtte, som de systemisk vigtige finansieringsinstitutter; |
| --- | --- |

BK.

der henviser til, at den fælles tilsynsmekanisme lige fra begyndelsen bør omfatte såvel de finansieringsinstitutter, der har behov for direkte EU-støtte, som de systemisk vigtige finansieringsinstitutter;

| BL. | der henviser til, at den fælles europæiske tilsynsmekanismes uafhængighed af politiske og erhvervsmæssige interesser ikke fritager den for en forpligtelse til med regelmæssige mellemrum, og når situationen kræver det, over for Parlamentet at forklare, begrunde og stå til ansvar for de foranstaltninger og beslutninger, der træffes som led i det europæiske tilsyn, i lyset af den indvirkning, som tilsynsmæssige foranstaltninger kan have på de offentlige finanser, banker, ansatte og kunder; der henviser til, at en effektiv demokratisk kontrol bl.a. indebærer, at Parlamentet skal godkende den person, der udnævnes til formand for tilsynsrådet for den fælles tilsynsmekanisme efter en åben udvælgelsesprocedure, at formanden skal rapportere til og give møde i Parlamentet, samt at Parlamentet skal have ret til at stille skriftlige eller mundtlige forespørgsler og foretage undersøgelser i overensstemmelse med TEUF; |
| --- | --- |

BL.

der henviser til, at den fælles europæiske tilsynsmekanismes uafhængighed af politiske og erhvervsmæssige interesser ikke fritager den for en forpligtelse til med regelmæssige mellemrum, og når situationen kræver det, over for Parlamentet at forklare, begrunde og stå til ansvar for de foranstaltninger og beslutninger, der træffes som led i det europæiske tilsyn, i lyset af den indvirkning, som tilsynsmæssige foranstaltninger kan have på de offentlige finanser, banker, ansatte og kunder; der henviser til, at en effektiv demokratisk kontrol bl.a. indebærer, at Parlamentet skal godkende den person, der udnævnes til formand for tilsynsrådet for den fælles tilsynsmekanisme efter en åben udvælgelsesprocedure, at formanden skal rapportere til og give møde i Parlamentet, samt at Parlamentet skal have ret til at stille skriftlige eller mundtlige forespørgsler og foretage undersøgelser i overensstemmelse med TEUF;

| BM. | der henviser til, at ESM i fremtiden under visse betingelser vil kunne finansiere banker i vanskeligheder direkte; der henviser til, at idriftsættelsen af den fælles tilsynsmekanisme derfor er det første og mest presserende skridt i etableringen af en bankunion; |
| --- | --- |

BM.

der henviser til, at ESM i fremtiden under visse betingelser vil kunne finansiere banker i vanskeligheder direkte; der henviser til, at idriftsættelsen af den fælles tilsynsmekanisme derfor er det første og mest presserende skridt i etableringen af en bankunion;

| BN. | der henviser til, at det fælles regelsæt, som EBA er ved at udarbejde, bør sikre fuldt harmoniserede regler og ensartet anvendelse heraf i hele Unionen; der henviser til, at færdiggørelsen af det fælles regelsæt for banktilsyn og mere generelt harmoniserede og forbedrede tilsynskrav er en forudsætning for, at den fælles tilsynsmekanisme kan fungere effektivt, eftersom den europæiske tilsynsmyndighed ikke kan arbejde med divergerende nationale tilsynsregler; |
| --- | --- |

BN.

der henviser til, at det fælles regelsæt, som EBA er ved at udarbejde, bør sikre fuldt harmoniserede regler og ensartet anvendelse heraf i hele Unionen; der henviser til, at færdiggørelsen af det fælles regelsæt for banktilsyn og mere generelt harmoniserede og forbedrede tilsynskrav er en forudsætning for, at den fælles tilsynsmekanisme kan fungere effektivt, eftersom den europæiske tilsynsmyndighed ikke kan arbejde med divergerende nationale tilsynsregler;

| BO. | der henviser til, at stemmereglerne i EBA efter oprettelsen af den fælles tilsynsmekanisme bør tilpasses på en sådan måde, at det konstruktive samarbejde mellem medlemsstater i og uden for euroområdet lettes, og der tages fuldt hensyn til alle medlemsstaters interesser; |
| --- | --- |

BO.

der henviser til, at stemmereglerne i EBA efter oprettelsen af den fælles tilsynsmekanisme bør tilpasses på en sådan måde, at det konstruktive samarbejde mellem medlemsstater i og uden for euroområdet lettes, og der tages fuldt hensyn til alle medlemsstaters interesser;

| BP. | der henviser til, at de endnu uafsluttede lovgivningsprocedurer vedrørende den fælles tilsynsmekanisme bør tilendebringes så hurtigt som muligt; |
| --- | --- |

BP.

der henviser til, at de endnu uafsluttede lovgivningsprocedurer vedrørende den fælles tilsynsmekanisme bør tilendebringes så hurtigt som muligt;

| BQ. | der henviser til, at det for at implementere den nye finansielle struktur er afgørende, at man straks deblokerer forhandlingerne om direktiverne vedrørende henholdsvis indskudsgarantiordninger og investorgarantiordninger, hvor forhandlingerne mellem Parlamentet og Rådet er blevet suspenderet til trods for deres afgørende betydning for tilvejebringelsen af fælles mekanismer for afvikling af banker og sikring af kundernes indskud; |
| --- | --- |

BQ.

der henviser til, at det for at implementere den nye finansielle struktur er afgørende, at man straks deblokerer forhandlingerne om direktiverne vedrørende henholdsvis indskudsgarantiordninger og investorgarantiordninger, hvor forhandlingerne mellem Parlamentet og Rådet er blevet suspenderet til trods for deres afgørende betydning for tilvejebringelsen af fælles mekanismer for afvikling af banker og sikring af kundernes indskud;

| BR. | der henviser til, at en fælles europæisk rammeordning for indskudsgarantier forudsætter, at der stilles de samme strenge krav til alle indskudsgarantiordninger i Unionen, således at der opnås en ensartet beskyttelse og en ensartet stabilitet under de forskellige ordninger samt lige konkurrencevilkår; der henviser til, at man kun på denne måde kan tilvejebringe forudsætningerne for den fleksibilitet, som er nødvendig for at tage tilstrækkeligt hensyn til særlige nationale forhold i finanssektoren; |
| --- | --- |

BR.

der henviser til, at en fælles europæisk rammeordning for indskudsgarantier forudsætter, at der stilles de samme strenge krav til alle indskudsgarantiordninger i Unionen, således at der opnås en ensartet beskyttelse og en ensartet stabilitet under de forskellige ordninger samt lige konkurrencevilkår; der henviser til, at man kun på denne måde kan tilvejebringe forudsætningerne for den fleksibilitet, som er nødvendig for at tage tilstrækkeligt hensyn til særlige nationale forhold i finanssektoren;

| BS. | der henviser til, at man på længere sigt, når først en effektiv bankafviklingsordning og en effektiv fælles tilsynsmekanisme er på plads, kunne forestille sig indførelse af en fælles europæisk indskudsgarantifond, som på grundlag af velfungerende indskudsgarantiordninger og passende bevillinger ville styrke troværdigheden og investorernes tillid; |
| --- | --- |

BS.

der henviser til, at man på længere sigt, når først en effektiv bankafviklingsordning og en effektiv fælles tilsynsmekanisme er på plads, kunne forestille sig indførelse af en fælles europæisk indskudsgarantifond, som på grundlag af velfungerende indskudsgarantiordninger og passende bevillinger ville styrke troværdigheden og investorernes tillid;

| BT. | der henviser til, at forudgående planlægning, hurtighed, tidlig indgriben, rettidig omhu, adgang til kvalitetsinformation og troværdighed alle er afgørende elementer, når bankkriser skal styres; |
| --- | --- |

BT.

der henviser til, at forudgående planlægning, hurtighed, tidlig indgriben, rettidig omhu, adgang til kvalitetsinformation og troværdighed alle er afgørende elementer, når bankkriser skal styres;

| BU. | der henviser til, at der ideelt set sideløbende med den fælles tilsynsmekanisme bør indføres en fælles europæisk ordning for genopretning af banker i vanskeligheder og afvikling af ikke-levedygtige institutter; |
| --- | --- |

BU.

der henviser til, at der ideelt set sideløbende med den fælles tilsynsmekanisme bør indføres en fælles europæisk ordning for genopretning af banker i vanskeligheder og afvikling af ikke-levedygtige institutter;

| BV. | der henviser til, at det absolut vigtigste på kort sigt er at vedtage Kommissions aktuelle krisestyringsrammeforslag for banker i krise; |
| --- | --- |

BV.

der henviser til, at det absolut vigtigste på kort sigt er at vedtage Kommissions aktuelle krisestyringsrammeforslag for banker i krise;

| BW. | der henviser til, at det overordnede formål med et effektivt regelsæt for genopretning og afvikling er at minimere nødvendigheden af at bruge skatteyderpenge på genopretning og afvikling af bankinstitutter; |
| --- | --- |

BW.

der henviser til, at det overordnede formål med et effektivt regelsæt for genopretning og afvikling er at minimere nødvendigheden af at bruge skatteyderpenge på genopretning og afvikling af bankinstitutter;

| BX. | der henviser til, at det af hensyn til beskyttelsen af den private opsparing er nødvendigt at opretholde en funktionel adskillelse af de europæiske fonde for henholdsvis indskudsgarantier og genopretning og afvikling, samtidig med at der sikres en effektiv koordinering af dem; |
| --- | --- |

BX.

der henviser til, at det af hensyn til beskyttelsen af den private opsparing er nødvendigt at opretholde en funktionel adskillelse af de europæiske fonde for henholdsvis indskudsgarantier og genopretning og afvikling, samtidig med at der sikres en effektiv koordinering af dem;

| BY. | der henviser til, at mekanismerne for bankafvikling og indskudsgarantier bør have en stærk finansiel struktur, i første række baseret på forudgående indbetalinger fra branchen selv, hvor det enkelte finansieringsinstituts bidrag bør være en afspejling af dets risikokategori, mens offentlige EU-midler kun skal fungere som en ultimativ bagstopper og anvendes i mindst muligt omfang; |
| --- | --- |

BY.

der henviser til, at mekanismerne for bankafvikling og indskudsgarantier bør have en stærk finansiel struktur, i første række baseret på forudgående indbetalinger fra branchen selv, hvor det enkelte finansieringsinstituts bidrag bør være en afspejling af dets risikokategori, mens offentlige EU-midler kun skal fungere som en ultimativ bagstopper og anvendes i mindst muligt omfang;

Skatteunion

| BZ. | der henviser til, at den førnævnte rapport »Hen imod en egentlig økonomisk og monetær union« i denne henseende markerer et vigtigt skridt fremad, da den anerkender, at der »for at ØMU'en kan fungere tilfredsstillende, [ikke alene] kræves (...) en hurtig og effektiv gennemførelse af de foranstaltninger, der allerede er opnået enighed om i henhold til de forstærkede rammer for den økonomiske styring (navnlig stabilitets- og vækstpagten og traktaten om stabilitet, samordning og styring), men ligeledes et kvalitativt skridt mod en finanspolitisk union«; |
| --- | --- |

BZ.

der henviser til, at den førnævnte rapport »Hen imod en egentlig økonomisk og monetær union« i denne henseende markerer et vigtigt skridt fremad, da den anerkender, at der »for at ØMU'en kan fungere tilfredsstillende, [ikke alene] kræves (...) en hurtig og effektiv gennemførelse af de foranstaltninger, der allerede er opnået enighed om i henhold til de forstærkede rammer for den økonomiske styring (navnlig stabilitets- og vækstpagten og traktaten om stabilitet, samordning og styring), men ligeledes et kvalitativt skridt mod en finanspolitisk union«;

| CA. | der henviser til, at sunde offentlige finanser og afbalancerede budgetter i hele konjunkturforløbet, holdbare vækstperspektiver på mellemlang sigt samt tilstrækkelige offentlige investeringer er en forudsætning for langsigtet økonomisk og finansiel stabilitet, for opretholdelse af velfærdsstaten og for betalingen af udgifterne i forbindelse med den forventede demografiske udvikling; |
| --- | --- |

CA.

der henviser til, at sunde offentlige finanser og afbalancerede budgetter i hele konjunkturforløbet, holdbare vækstperspektiver på mellemlang sigt samt tilstrækkelige offentlige investeringer er en forudsætning for langsigtet økonomisk og finansiel stabilitet, for opretholdelse af velfærdsstaten og for betalingen af udgifterne i forbindelse med den forventede demografiske udvikling;

| CB. | der henviser til, at en velfungerende ØMU forudsætter en fuldstændig og hurtig gennemførelse af de foranstaltninger, der blev vedtaget under de forstærkede rammer for den økonomiske styring, herunder den forstærkede stabilitets- og vækstpagt og det europæiske semester suppleret med vækstfremmende politikker; der henviser til, at der senest fem år efter ikrafttrædelsesdatoen for traktaten om stabilitet, samordning og styring og på grundlag af en vurdering af erfaringerne med dens anvendelse bør tages de nødvendige skridt til at indarbejde traktatens indhold i Unionens regelværk i overensstemmelse med TEU og TEUF; |
| --- | --- |

CB.

der henviser til, at en velfungerende ØMU forudsætter en fuldstændig og hurtig gennemførelse af de foranstaltninger, der blev vedtaget under de forstærkede rammer for den økonomiske styring, herunder den forstærkede stabilitets- og vækstpagt og det europæiske semester suppleret med vækstfremmende politikker; der henviser til, at der senest fem år efter ikrafttrædelsesdatoen for traktaten om stabilitet, samordning og styring og på grundlag af en vurdering af erfaringerne med dens anvendelse bør tages de nødvendige skridt til at indarbejde traktatens indhold i Unionens regelværk i overensstemmelse med TEU og TEUF;

| CC. | der henviser til, at der i vækst- og beskæftigelsespagten lægges vægt på behovet for at opnå en vækstfremmende finanspolitisk konsolidering og opfordres til en særlig fokusering på investeringer på fremtidsorienterede områder; der henviser til, at Kommissionen bør stille forslag til en prioritering af investeringer inden for Unionens grænser og de nationale finanspolitiske rammer; |
| --- | --- |

CC.

der henviser til, at der i vækst- og beskæftigelsespagten lægges vægt på behovet for at opnå en vækstfremmende finanspolitisk konsolidering og opfordres til en særlig fokusering på investeringer på fremtidsorienterede områder; der henviser til, at Kommissionen bør stille forslag til en prioritering af investeringer inden for Unionens grænser og de nationale finanspolitiske rammer;

| CD. | der henviser til, at krisen har synliggjort behovet for kvalitative skridt i retning af en mere robust og demokratisk finanspolitisk union ledsaget af en forøgelse af Unionens egne indtægter og mere effektive mekanismer til at korrigere uholdbare finanspolitikker og gældsniveauer samt fastsætte lofter for medlemsstaternes budgetbalancer; |
| --- | --- |

CD.

der henviser til, at krisen har synliggjort behovet for kvalitative skridt i retning af en mere robust og demokratisk finanspolitisk union ledsaget af en forøgelse af Unionens egne indtægter og mere effektive mekanismer til at korrigere uholdbare finanspolitikker og gældsniveauer samt fastsætte lofter for medlemsstaternes budgetbalancer;

| CE. | der henviser til, at en »egentlig ØMU« skal støttes og accepteres af Unionens borgere; der henviser til nødvendigheden af at inddrage politiske beslutningstagere, arbejdsmarkedsparter og civilsamfundsorganisationer på alle niveauer; |
| --- | --- |

CE.

der henviser til, at en »egentlig ØMU« skal støttes og accepteres af Unionens borgere; der henviser til nødvendigheden af at inddrage politiske beslutningstagere, arbejdsmarkedsparter og civilsamfundsorganisationer på alle niveauer;

| CF. | der henviser til, at supplerende mekanismer til sikring af, at medlemsstaterne overholder deres forpligtelser i deres nationale budgetprocedurer, bør styrke og ikke svække de gældende rammer for økonomisk styring; der henviser til, at den uafhængige rolle, der spilles af EU-kommissæren for økonomiske og finansielle anliggender, bør styrkes, ledsaget af stærke kontrolbeføjelser til både Parlamentet og Rådet; der henviser til, at der bør oprettes et europæisk finansministerium ledet af en europæisk finansminister, som skal være personligt ansvarlig over for Parlamentet; |
| --- | --- |

CF.

der henviser til, at supplerende mekanismer til sikring af, at medlemsstaterne overholder deres forpligtelser i deres nationale budgetprocedurer, bør styrke og ikke svække de gældende rammer for økonomisk styring; der henviser til, at den uafhængige rolle, der spilles af EU-kommissæren for økonomiske og finansielle anliggender, bør styrkes, ledsaget af stærke kontrolbeføjelser til både Parlamentet og Rådet; der henviser til, at der bør oprettes et europæisk finansministerium ledet af en europæisk finansminister, som skal være personligt ansvarlig over for Parlamentet;

| CG. | der henviser til, at fleksibilitetsklausulen (artikel 352 TEUF) kan anvendes med det formål at oprette et europæisk finansministerium ledet af en europæisk finansminister, hvilket vil være et centralt element i en egentlig ØMU; |
| --- | --- |

CG.

der henviser til, at fleksibilitetsklausulen (artikel 352 TEUF) kan anvendes med det formål at oprette et europæisk finansministerium ledet af en europæisk finansminister, hvilket vil være et centralt element i en egentlig ØMU;

| CH. | der henviser til, at artikel 136 i TEUF giver mulighed for i henhold til den relevante lovgivningsprocedure blandt dem, der er omhandlet i artikel 121 og 126 i TEUF, at vedtage specifikke foranstaltninger til at styrke samordningen og overvågningen af budgetdisciplinen i de medlemsstater, der har euroen som valuta; der henviser til, at Kommissionen ved en sådan lovgivning kan få delegeret beføjelse til at vedtage ikke-lovgivningsmæssige retsakter, der udbygger eller ændrer visse ikke-væsentlige bestemmelser i den lovgivningsmæssige retsakt; der henviser til, at TEUF giver Europa-Parlamentet eller Rådet mulighed for at tilbagekalde delegationen til Kommissionen; |
| --- | --- |

CH.

der henviser til, at artikel 136 i TEUF giver mulighed for i henhold til den relevante lovgivningsprocedure blandt dem, der er omhandlet i artikel 121 og 126 i TEUF, at vedtage specifikke foranstaltninger til at styrke samordningen og overvågningen af budgetdisciplinen i de medlemsstater, der har euroen som valuta; der henviser til, at Kommissionen ved en sådan lovgivning kan få delegeret beføjelse til at vedtage ikke-lovgivningsmæssige retsakter, der udbygger eller ændrer visse ikke-væsentlige bestemmelser i den lovgivningsmæssige retsakt; der henviser til, at TEUF giver Europa-Parlamentet eller Rådet mulighed for at tilbagekalde delegationen til Kommissionen;

| CI. | der henviser til, at Den Europæiske Unions Domstol i overensstemmelse med de grundlæggende bestemmelser i Unionens retsorden har til opgave at sikre, at EU-retten overholdes i forbindelse med fortolkningen og anvendelsen af traktaterne, medmindre der er tale om en udtrykkelig undtagelse, |
| --- | --- |

CI.

der henviser til, at Den Europæiske Unions Domstol i overensstemmelse med de grundlæggende bestemmelser i Unionens retsorden har til opgave at sikre, at EU-retten overholdes i forbindelse med fortolkningen og anvendelsen af traktaterne, medmindre der er tale om en udtrykkelig undtagelse,

| CJ. | der henviser til, at trilogforhandlingerne om de såkaldte »two pack«-forordninger snart bør føre til konkrete politiske resultater; |
| --- | --- |

CJ.

der henviser til, at trilogforhandlingerne om de såkaldte »two pack«-forordninger snart bør føre til konkrete politiske resultater;

| CK. | der henviser til, at stabilitets- og vækstpagten er designet som et konjunkturstabiliseringsinstrument, som ved at tillade medlemsstaterne at have et underskud på op til 3 % skal gøre det muligt at afbøde og absorbere økonomiske chok i en given medlemsstat; der henviser til, at en sådan kontracyklisk politik kun kan virke, hvis medlemsstaterne sørger for at få budgetoverskud i gode tider; der henviser til, at finansielle bistandsmekanismer såsom ESM kun kan benyttes som en sidste udvej; |
| --- | --- |

CK.

der henviser til, at stabilitets- og vækstpagten er designet som et konjunkturstabiliseringsinstrument, som ved at tillade medlemsstaterne at have et underskud på op til 3 % skal gøre det muligt at afbøde og absorbere økonomiske chok i en given medlemsstat; der henviser til, at en sådan kontracyklisk politik kun kan virke, hvis medlemsstaterne sørger for at få budgetoverskud i gode tider; der henviser til, at finansielle bistandsmekanismer såsom ESM kun kan benyttes som en sidste udvej;

| CL. | der henviser til, at de medlemsstater, der er part i traktaten om stabilitet, samordning og styring i Den Økonomiske og Monetære Union, skal orientere Kommissionen og Rådet om deres planer for udstedelse af offentlige gældsbeviser for at give mulighed for en tidlig koordinering af gældsudstedelsen på unionsplan; |
| --- | --- |

CL.

der henviser til, at de medlemsstater, der er part i traktaten om stabilitet, samordning og styring i Den Økonomiske og Monetære Union, skal orientere Kommissionen og Rådet om deres planer for udstedelse af offentlige gældsbeviser for at give mulighed for en tidlig koordinering af gældsudstedelsen på unionsplan;

| CM. | der henviser til, at de medlemsstater, der har euroen som valuta, i henhold til de eksisterende traktater kan finansiere et forhøjet EU-budget inden for rammerne af proceduren for egne indtægter ved at indføre specifikke skatter eller afgifter gennem et forstærket samarbejde; der henviser til, at dette bør gøres med en specifik prioritering af sammenhængen med eksisterende EU-budgetrammer og uden at undergrave EU-budgettets traditionelle funktion, nemlig at finansiere fælles politikker; der henviser til, at en sådan øget budgetkapacitet bør anvendes på at støtte vækst og social samhørighed og afhjælpe ubalancer, strukturforskelle og finansielle krisesituationer, som står i direkte forbindelse med Den Monetære Union; |
| --- | --- |

CM.

der henviser til, at de medlemsstater, der har euroen som valuta, i henhold til de eksisterende traktater kan finansiere et forhøjet EU-budget inden for rammerne af proceduren for egne indtægter ved at indføre specifikke skatter eller afgifter gennem et forstærket samarbejde; der henviser til, at dette bør gøres med en specifik prioritering af sammenhængen med eksisterende EU-budgetrammer og uden at undergrave EU-budgettets traditionelle funktion, nemlig at finansiere fælles politikker; der henviser til, at en sådan øget budgetkapacitet bør anvendes på at støtte vækst og social samhørighed og afhjælpe ubalancer, strukturforskelle og finansielle krisesituationer, som står i direkte forbindelse med Den Monetære Union;

| CN. | der henviser til, at fælles udstedelse af gældsbeviser på længere sigt og under overholdelse af strenge betingelser kunne være en mulig måde at supplere ØMU’en på; der henviser til, at fælles udstedelse af gældsbeviser med solidarisk hæftelse i euroområdet måske vil kræve traktatændringer; |
| --- | --- |

CN.

der henviser til, at fælles udstedelse af gældsbeviser på længere sigt og under overholdelse af strenge betingelser kunne være en mulig måde at supplere ØMU’en på; der henviser til, at fælles udstedelse af gældsbeviser med solidarisk hæftelse i euroområdet måske vil kræve traktatændringer;

| CO. | der henviser til, at der som en nødvendig forudsætning for en fælles udstedelse af gældsbeviser er ved at blive etableret en bæredygtig finanspolitisk ramme, der sigter mod såvel øget økonomisk styring, finanspolitisk disciplin og overholdelse af stabilitets- og vækstpagten som indførelse af kontrolinstrumenter, der skal forhindre moralsk hasard; |
| --- | --- |

CO.

der henviser til, at der som en nødvendig forudsætning for en fælles udstedelse af gældsbeviser er ved at blive etableret en bæredygtig finanspolitisk ramme, der sigter mod såvel øget økonomisk styring, finanspolitisk disciplin og overholdelse af stabilitets- og vækstpagten som indførelse af kontrolinstrumenter, der skal forhindre moralsk hasard;

| CP. | der henviser til, at en stærkere og mere integreret finanspolitisk union bør omfatte en gradvis overførsel af gæld til en indfrielsesfond; |
| --- | --- |

CP.

der henviser til, at en stærkere og mere integreret finanspolitisk union bør omfatte en gradvis overførsel af gæld til en indfrielsesfond;

| CQ. | der henviser til, at indførelse af et instrument til fælles udstedelse af gældsbeviser, som ikke er troværdigt, kan have uoverskuelige konsekvenser og medføre, at tilliden til euroområdets evne til at handle beslutsomt i det lange løb går tabt; |
| --- | --- |

CQ.

der henviser til, at indførelse af et instrument til fælles udstedelse af gældsbeviser, som ikke er troværdigt, kan have uoverskuelige konsekvenser og medføre, at tilliden til euroområdets evne til at handle beslutsomt i det lange løb går tabt;

| CR. | der henviser til, at gældskrisen har foranlediget Unionen og navnlig euroområdet til at oprette nye finansielle solidaritetsinstrumenter i Europa: den europæiske finansielle stabilitetsfacilitet (EFSF), ESM og andre projekter i tilknytning til køreplanen hen imod en egentlig ØMU; der henviser til, at disse instrumenter med hensyn til beløbsstørrelser har langt større finansiel gennemslagskraft end Unionens budget, og at den nyskabende idé om et centralt budget for euroområdet finansieret af dets medlemmer nu er blevet fremlagt som den ultimative garanti for denne nye finansielle solidaritet; |
| --- | --- |

CR.

der henviser til, at gældskrisen har foranlediget Unionen og navnlig euroområdet til at oprette nye finansielle solidaritetsinstrumenter i Europa: den europæiske finansielle stabilitetsfacilitet (EFSF), ESM og andre projekter i tilknytning til køreplanen hen imod en egentlig ØMU; der henviser til, at disse instrumenter med hensyn til beløbsstørrelser har langt større finansiel gennemslagskraft end Unionens budget, og at den nyskabende idé om et centralt budget for euroområdet finansieret af dets medlemmer nu er blevet fremlagt som den ultimative garanti for denne nye finansielle solidaritet;

| CS. | der henviser til, at mangfoldigheden af nye solidaritetsinstrumenter gør det vanskeligt at vurdere, i hvor høj grad hver enkelt hver medlemsstat rent faktisk bidrager til den europæiske solidaritet, selv om disse bidrag langt overstiger medlemsstaternes respektive finansielle bidrag til Unionens budget; der endvidere henviser til, at forskelligartetheden af de eksisterende instrumenter for så vidt angår retsgrundlag, interventionsmåder og berørte medlemsstater formodentlig vil gøre hele systemet vanskeligt at styre for de europæiske ledere, vanskeligt at forstå for de europæiske borgere som helhed og vanskeligt at underkaste nogen form for parlamentarisk kontrol; |
| --- | --- |

CS.

der henviser til, at mangfoldigheden af nye solidaritetsinstrumenter gør det vanskeligt at vurdere, i hvor høj grad hver enkelt hver medlemsstat rent faktisk bidrager til den europæiske solidaritet, selv om disse bidrag langt overstiger medlemsstaternes respektive finansielle bidrag til Unionens budget; der endvidere henviser til, at forskelligartetheden af de eksisterende instrumenter for så vidt angår retsgrundlag, interventionsmåder og berørte medlemsstater formodentlig vil gøre hele systemet vanskeligt at styre for de europæiske ledere, vanskeligt at forstå for de europæiske borgere som helhed og vanskeligt at underkaste nogen form for parlamentarisk kontrol;

| CT. | der henviser til, at ESM kunne integreres i Unionens regelværk ved hjælp af fleksibilitetsklausulen (artikel 352 i TEUF) sammenholdt med den reviderede artikel 136 i TEUF; |
| --- | --- |

CT.

der henviser til, at ESM kunne integreres i Unionens regelværk ved hjælp af fleksibilitetsklausulen (artikel 352 i TEUF) sammenholdt med den reviderede artikel 136 i TEUF;

| CU. | der henviser til, at definitionerne med henblik på gennemførelsen af forbuddet mod hæftelse for medlemsstaters gæld i henhold til de eksisterende traktater kan fastlægges af Rådet på forslag af Kommissionen og efter høring af Parlamentet (artikel 125, stk. 2, i TEUF); |
| --- | --- |

CU.

der henviser til, at definitionerne med henblik på gennemførelsen af forbuddet mod hæftelse for medlemsstaters gæld i henhold til de eksisterende traktater kan fastlægges af Rådet på forslag af Kommissionen og efter høring af Parlamentet (artikel 125, stk. 2, i TEUF);

| CV. | der henviser til, at de høje standarder for demokratisk kontrol på EU-plan også bør gælde for Trojkaen; |
| --- | --- |

CV.

der henviser til, at de høje standarder for demokratisk kontrol på EU-plan også bør gælde for Trojkaen;

| CW. | der henviser til, at Kommissionens virksomhed inden for rammerne af en finanspolitisk og økonomisk union bør være baseret på en fyldestgørende social dialog og på fuld respekt for arbejdsmarkedsparternes autonomi; |
| --- | --- |

CW.

der henviser til, at Kommissionens virksomhed inden for rammerne af en finanspolitisk og økonomisk union bør være baseret på en fyldestgørende social dialog og på fuld respekt for arbejdsmarkedsparternes autonomi;

| CX. | der henviser til, at det europæiske statistiske systems uafhængigheden skal sikres på både nationalt og europæisk plan med henblik på at bevare troværdigheden af de europæiske statistikker i deres afgørende støttefunktion inden for en fuldt udbygget finanspolitisk union (ved hjælp af høje kvalitetsstandarder og systemiske metoder til udvikling og produktion af finansielle statistikker for den offentlige sektor samt kontrol af deres rigtighed); |
| --- | --- |

CX.

der henviser til, at det europæiske statistiske systems uafhængigheden skal sikres på både nationalt og europæisk plan med henblik på at bevare troværdigheden af de europæiske statistikker i deres afgørende støttefunktion inden for en fuldt udbygget finanspolitisk union (ved hjælp af høje kvalitetsstandarder og systemiske metoder til udvikling og produktion af finansielle statistikker for den offentlige sektor samt kontrol af deres rigtighed);

| CY. | der henviser til, at principperne for offentlige regnskaber bør gælde i alle medlemsstater på en standardiseret måde og være underkastet interne og eksterne revisionsmekanismer som et vigtigt supplement til Kommissionens udvidede beføjelser og til det øgede samarbejde mellem Den Europæiske Revisionsret og de nationale revisionsinstanser om kontrollen af kvaliteten af de nationale kilder, der er brugt til beregningen af tallene for gæld og underskud; |
| --- | --- |

CY.

der henviser til, at principperne for offentlige regnskaber bør gælde i alle medlemsstater på en standardiseret måde og være underkastet interne og eksterne revisionsmekanismer som et vigtigt supplement til Kommissionens udvidede beføjelser og til det øgede samarbejde mellem Den Europæiske Revisionsret og de nationale revisionsinstanser om kontrollen af kvaliteten af de nationale kilder, der er brugt til beregningen af tallene for gæld og underskud;

Økonomisk union

| CZ. | der henviser til, at der indtil nu er lagt meget vægt på ØMU’ens monetære side, samtidig med at der er et presserende behov for at opbygge en egentlig økonomisk union med Europa 2020-strategien som et bindende udgangspunkt for udformningen og gennemførelsen af økonomiske politikker; |
| --- | --- |

CZ.

der henviser til, at der indtil nu er lagt meget vægt på ØMU’ens monetære side, samtidig med at der er et presserende behov for at opbygge en egentlig økonomisk union med Europa 2020-strategien som et bindende udgangspunkt for udformningen og gennemførelsen af økonomiske politikker;

| DA. | der henviser til, at europluspagten, Europa 2020-strategien og vækst- og beskæftigelsespagten bør integreres i EU-retten og bane vejen for indførelse af en konvergenskodeks for medlemsstaternes økonomier; |
| --- | --- |

DA.

der henviser til, at europluspagten, Europa 2020-strategien og vækst- og beskæftigelsespagten bør integreres i EU-retten og bane vejen for indførelse af en konvergenskodeks for medlemsstaternes økonomier;

| DB. | der henviser til, at det europæiske semester som anført i stabilitets- og vækstpagtens forebyggende del giver et godt grundlag for en koordinering af de økonomiske politikker og budgetmæssige valg, som er gennemført på nationalt plan i overensstemmelse med de landespecifikke henstillinger fra Rådet; |
| --- | --- |

DB.

der henviser til, at det europæiske semester som anført i stabilitets- og vækstpagtens forebyggende del giver et godt grundlag for en koordinering af de økonomiske politikker og budgetmæssige valg, som er gennemført på nationalt plan i overensstemmelse med de landespecifikke henstillinger fra Rådet;

| DC. | der henviser til, at artikel 9 i TEUF indeholder bestemmelser om fremme af et højt beskæftigelsesniveau, sikring af passende social beskyttelse, bekæmpelse af social udstødelse samt et højt niveau for uddannelse, erhvervsuddannelse og beskyttelse af menneskers sundhed; |
| --- | --- |

DC.

der henviser til, at artikel 9 i TEUF indeholder bestemmelser om fremme af et højt beskæftigelsesniveau, sikring af passende social beskyttelse, bekæmpelse af social udstødelse samt et højt niveau for uddannelse, erhvervsuddannelse og beskyttelse af menneskers sundhed;

| DD. | der henviser til, at der er behov for finanspolitisk konsolidering, nedbringelse af uforholdsmæssigt store makroøkonomiske ubalancer, strukturreformer og investeringer for at komme ud af krisen og sikre kvalitativ og bæredygtig vækst og beskæftigelse i et videnbaseret samfund med henblik på at afspejle de realiteter, som ØMU-medlemskab i en social markedsøkonomi indebærer; der henviser til, at strukturelle reformer først giver resultater på lang sigt; |
| --- | --- |

DD.

der henviser til, at der er behov for finanspolitisk konsolidering, nedbringelse af uforholdsmæssigt store makroøkonomiske ubalancer, strukturreformer og investeringer for at komme ud af krisen og sikre kvalitativ og bæredygtig vækst og beskæftigelse i et videnbaseret samfund med henblik på at afspejle de realiteter, som ØMU-medlemskab i en social markedsøkonomi indebærer; der henviser til, at strukturelle reformer først giver resultater på lang sigt;

| DE. | der henviser til, at vækst- og beskæftigelsespagten, som blev vedtaget på topmødet den 28.—29. juni 2012, kan yde et vigtigt bidrag til vækst, beskæftigelse og forbedret europæisk konkurrenceevne; der henviser til nødvendigheden af, at Unionen og medlemsstaterne påtager sig deres ansvar og handler hurtigt for at komplettere det indre marked og frigøre dets potentiale; der henviser til sin påskønnelse af det fokusskifte, som vedtagelsen af en vækstpagt er udtryk for, selv om tilvejebringelsen af strukturfondsmidler til vækstfremmende foranstaltninger kun skal ske ved en omfordeling af eksisterende midler, og der således ikke vil blive stillet nye økonomiske bevillinger til rådighed; |
| --- | --- |

DE.

der henviser til, at vækst- og beskæftigelsespagten, som blev vedtaget på topmødet den 28.—29. juni 2012, kan yde et vigtigt bidrag til vækst, beskæftigelse og forbedret europæisk konkurrenceevne; der henviser til nødvendigheden af, at Unionen og medlemsstaterne påtager sig deres ansvar og handler hurtigt for at komplettere det indre marked og frigøre dets potentiale; der henviser til sin påskønnelse af det fokusskifte, som vedtagelsen af en vækstpagt er udtryk for, selv om tilvejebringelsen af strukturfondsmidler til vækstfremmende foranstaltninger kun skal ske ved en omfordeling af eksisterende midler, og der således ikke vil blive stillet nye økonomiske bevillinger til rådighed;

| DF. | der henviser til nødvendigheden af, at medlemsstaterne hurtigst muligt gennemfører de vedtagne reformer i deres nationale reformprogrammer, og at de nationale parlamenter fører en rettidig og grundig kontrol med deres regeringers tiltag i den henseende; |
| --- | --- |

DF.

der henviser til nødvendigheden af, at medlemsstaterne hurtigst muligt gennemfører de vedtagne reformer i deres nationale reformprogrammer, og at de nationale parlamenter fører en rettidig og grundig kontrol med deres regeringers tiltag i den henseende;

| DG. | der henviser til, at det indre markeds fulde funktionsdygtighed hæmmes af de barrierer, som stadig findes i visse medlemsstater; der henviser til, at det for at få gavn af det fulde vækstpotentiale i Unionens økonomi er nødvendigt at færdiggøre det indre marked, specielt på områder som tjenesteydelser, energi, telekommunikation, standardisering, forenkling af reglerne om offentlige indkøb, netværksindustrier, e-handel og ophavsrettigheder; |
| --- | --- |

DG.

der henviser til, at det indre markeds fulde funktionsdygtighed hæmmes af de barrierer, som stadig findes i visse medlemsstater; der henviser til, at det for at få gavn af det fulde vækstpotentiale i Unionens økonomi er nødvendigt at færdiggøre det indre marked, specielt på områder som tjenesteydelser, energi, telekommunikation, standardisering, forenkling af reglerne om offentlige indkøb, netværksindustrier, e-handel og ophavsrettigheder;

| DH. | der henviser til, at en mere vidtgående økonomisk og budgetmæssig integration vil blive undergravet, hvis der ikke sker en tættere koordinering på beskatningsområdet; der henviser til, at reglen om enstemmighed på beskatningsområdet hæmmer udviklingen på dette område, og at metoden med forstærket samarbejde bør anvendes hyppigere; der i den forbindelse henviser til Europa-Parlamentets holdning om det fælles konsoliderede selskabsskattegrundlag (FKSSG) og afgiften på finansielle transaktioner (AFT); der henviser til, at der på beskatningsområdet klart er behov for konvergens mellem skattesystemernes opbygning og beskatningsgrundlagene i medlemsstaterne; der henviser til, at skadelig skattekonkurrence mellem medlemsstaterne er klart i strid med det indre markeds logik, og at dette problem skal løses; |
| --- | --- |

DH.

der henviser til, at en mere vidtgående økonomisk og budgetmæssig integration vil blive undergravet, hvis der ikke sker en tættere koordinering på beskatningsområdet; der henviser til, at reglen om enstemmighed på beskatningsområdet hæmmer udviklingen på dette område, og at metoden med forstærket samarbejde bør anvendes hyppigere; der i den forbindelse henviser til Europa-Parlamentets holdning om det fælles konsoliderede selskabsskattegrundlag (FKSSG) og afgiften på finansielle transaktioner (AFT); der henviser til, at der på beskatningsområdet klart er behov for konvergens mellem skattesystemernes opbygning og beskatningsgrundlagene i medlemsstaterne; der henviser til, at skadelig skattekonkurrence mellem medlemsstaterne er klart i strid med det indre markeds logik, og at dette problem skal løses;

| DI. | der henviser til vigtigheden af, at genopretningen af økonomien går hånd i hånd med en arbejdsmarkedspolitik, som tilskynder til jobsøgning og iværksætteri og mindsker den strukturelle arbejdsløshed, navnlig for unge, ældre og kvinder, samtidig med at man bevarer den europæiske sociale model og fuldt ud respekterer arbejdsmarkedsparternes rolle og retten til at forhandle, indgå og håndhæve kollektive aftaler og tage kollektive skridt i overensstemmelse med national lov og praksis; der henviser til, at integrationen af arbejdsmarkederne i medlemsstaterne i den henseende bør fremmes for at styrke arbejdskraftens mobilitet på tværs af grænser; |
| --- | --- |

DI.

der henviser til vigtigheden af, at genopretningen af økonomien går hånd i hånd med en arbejdsmarkedspolitik, som tilskynder til jobsøgning og iværksætteri og mindsker den strukturelle arbejdsløshed, navnlig for unge, ældre og kvinder, samtidig med at man bevarer den europæiske sociale model og fuldt ud respekterer arbejdsmarkedsparternes rolle og retten til at forhandle, indgå og håndhæve kollektive aftaler og tage kollektive skridt i overensstemmelse med national lov og praksis; der henviser til, at integrationen af arbejdsmarkederne i medlemsstaterne i den henseende bør fremmes for at styrke arbejdskraftens mobilitet på tværs af grænser;

| DJ. | der henviser til, at der på EU-plan bør anvendes bindende koordinering af visse centrale økonomiske politiske spørgsmål af særlig relevans for vækst og beskæftigelse; |
| --- | --- |

DJ.

der henviser til, at der på EU-plan bør anvendes bindende koordinering af visse centrale økonomiske politiske spørgsmål af særlig relevans for vækst og beskæftigelse;

| DK. | der henviser til, at bæredygtige og holdbare offentlige finanser ikke kun er et spørgsmål om mådehold i anvendelsen af statens knappe ressourcer, men også om retfærdig beskatning, skattemæssig progression, en velfungerende skatteopkrævning, mere effektiv bekæmpelse af skattesvig og skatteunddragelse, skattesamarbejde og -koordinering, som har henblik på at begrænse skadelig skattekonkurrence samt et velindrettet skattesystem, som giver erhvervslivet gode udfoldelsesmuligheder og fremmer jobskabelsen; |
| --- | --- |

DK.

der henviser til, at bæredygtige og holdbare offentlige finanser ikke kun er et spørgsmål om mådehold i anvendelsen af statens knappe ressourcer, men også om retfærdig beskatning, skattemæssig progression, en velfungerende skatteopkrævning, mere effektiv bekæmpelse af skattesvig og skatteunddragelse, skattesamarbejde og -koordinering, som har henblik på at begrænse skadelig skattekonkurrence samt et velindrettet skattesystem, som giver erhvervslivet gode udfoldelsesmuligheder og fremmer jobskabelsen;

| DL. | der henviser til, at medlemsstaterne bør kunne stilles til ansvar for deres gennemførelse af Europa 2020-strategien; |
| --- | --- |

DL.

der henviser til, at medlemsstaterne bør kunne stilles til ansvar for deres gennemførelse af Europa 2020-strategien;

| DM. | der henviser til, at Europa 2020-strategien skal underkastes en midtvejsevaluering, hvor man ikke bør holde sig tilbage fra at udtrykke kritik med navns nævnelse, og hvor det bør undersøges, om strategiens mål skal finpudses eller tilpasses, og hvordan man kan lægge øget pres på medlemsstaterne for at sikre, at de opfylder målene; |
| --- | --- |

DM.

der henviser til, at Europa 2020-strategien skal underkastes en midtvejsevaluering, hvor man ikke bør holde sig tilbage fra at udtrykke kritik med navns nævnelse, og hvor det bør undersøges, om strategiens mål skal finpudses eller tilpasses, og hvordan man kan lægge øget pres på medlemsstaterne for at sikre, at de opfylder målene;

| DN. | der henviser til, at tilgængeligheden af europæiske statistikker af høj kvalitet spiller en afgørende og central rolle for den nye økonomiske styring og navnlig er en forudsætning for, at dens vigtigste overvågnings- og håndhævelsesprocesser, herunder det europæiske semester, proceduren for makroøkonomiske ubalancer og Europa 2020-strategien, kan fungere korrekt; |
| --- | --- |

DN.

der henviser til, at tilgængeligheden af europæiske statistikker af høj kvalitet spiller en afgørende og central rolle for den nye økonomiske styring og navnlig er en forudsætning for, at dens vigtigste overvågnings- og håndhævelsesprocesser, herunder det europæiske semester, proceduren for makroøkonomiske ubalancer og Europa 2020-strategien, kan fungere korrekt;

| DO. | der henviser til, at der skal gøres en indsats for at modernisere metoderne til fremstilling af europæiske statistikker med henblik på at sikre, at de opretholder deres høje kvalitetsstandarder, er omkostningseffektive og råder over tilstrækkelige ressourcer, og med henblik på at lette formidlingen til og adgangen for offentlige myndigheder, økonomiske aktører og borgere; |
| --- | --- |

DO.

der henviser til, at der skal gøres en indsats for at modernisere metoderne til fremstilling af europæiske statistikker med henblik på at sikre, at de opretholder deres høje kvalitetsstandarder, er omkostningseffektive og råder over tilstrækkelige ressourcer, og med henblik på at lette formidlingen til og adgangen for offentlige myndigheder, økonomiske aktører og borgere;

Fra demokratisk legitimitet og kontrol til politisk union

| DP. | der henviser til, at Unionens legitimitet er baseret på dens demokratiske værdier, de mål, den forfølger, samt dens beføjelser, instrumenter og institutioner; |
| --- | --- |

DP.

der henviser til, at Unionens legitimitet er baseret på dens demokratiske værdier, de mål, den forfølger, samt dens beføjelser, instrumenter og institutioner;

| DQ. | der henviser til, at denne legitimitet er afledt af en dobbelt repræsentation, nemlig Europa-Parlamentets repræsentation af borgerne og Rådets repræsentation af medlemsstaterne; |
| --- | --- |

DQ.

der henviser til, at denne legitimitet er afledt af en dobbelt repræsentation, nemlig Europa-Parlamentets repræsentation af borgerne og Rådets repræsentation af medlemsstaterne;

| DR. | der henviser til, at den vedvarende krise og den måde, hvorpå visse foranstaltninger til at imødegå den er blevet truffet, har resulteret i en øget debat om nødvendigheden af at gøre beslutningstagning inden for ØMU'en mere demokratisk; |
| --- | --- |

DR.

der henviser til, at den vedvarende krise og den måde, hvorpå visse foranstaltninger til at imødegå den er blevet truffet, har resulteret i en øget debat om nødvendigheden af at gøre beslutningstagning inden for ØMU'en mere demokratisk;

| DS. | der henviser til, at politiske ledere og repræsentanter for institutionerne, agenturerne og andre EU-organer bør stå politisk til ansvar over for Europa-Parlamentet; der henviser til, at disse løbende bør rapportere til og årligt forelægge aktivitetsberetninger og prognoser for Europa-Parlamentets kompetente udvalg; |
| --- | --- |

DS.

der henviser til, at politiske ledere og repræsentanter for institutionerne, agenturerne og andre EU-organer bør stå politisk til ansvar over for Europa-Parlamentet; der henviser til, at disse løbende bør rapportere til og årligt forelægge aktivitetsberetninger og prognoser for Europa-Parlamentets kompetente udvalg;

| DT. | der henviser til, at Det Europæiske Råd i de seneste år har søgt at finde en vej ud af krisen og udarbejdet talrige forslag, for hvilke der ikke altid har været fundet en klar hjemmel til Unionen i traktaterne; |
| --- | --- |

DT.

der henviser til, at Det Europæiske Råd i de seneste år har søgt at finde en vej ud af krisen og udarbejdet talrige forslag, for hvilke der ikke altid har været fundet en klar hjemmel til Unionen i traktaterne;

| DU. | der henviser til, at Det Europæiske Råds beslutning om at følge den mellemstatslige vej og undlade at inddrage Europa-Parlamentet som en vigtig aktør i bestræbelserne for at finde en vej ud af krisen, selv om det i visse tilfælde har været uundgåeligt, er beklagelig; |
| --- | --- |

DU.

der henviser til, at Det Europæiske Råds beslutning om at følge den mellemstatslige vej og undlade at inddrage Europa-Parlamentet som en vigtig aktør i bestræbelserne for at finde en vej ud af krisen, selv om det i visse tilfælde har været uundgåeligt, er beklagelig;

| DV. | der henviser til, at forslag, som falder ind under Unionens kompetenceområde, skal vedtages efter den almindelige lovgivningsprocedure, som kræver fuld inddragelse af Europa-Parlamentet; |
| --- | --- |

DV.

der henviser til, at forslag, som falder ind under Unionens kompetenceområde, skal vedtages efter den almindelige lovgivningsprocedure, som kræver fuld inddragelse af Europa-Parlamentet;

| DW. | der henviser til, at Kommissionens gennemførelsesbeføjelser i den regelbaserede tilgang til rammerne for økonomisk styring som fastlagt navnlig i den styrkede stabilitets- og vækstpagt og den makroøkonomiske overvågningsmekanisme bør være underlagt efterfølgende demokratisk kontrol af og ansvarlighed over for Parlamentet; |
| --- | --- |

DW.

der henviser til, at Kommissionens gennemførelsesbeføjelser i den regelbaserede tilgang til rammerne for økonomisk styring som fastlagt navnlig i den styrkede stabilitets- og vækstpagt og den makroøkonomiske overvågningsmekanisme bør være underlagt efterfølgende demokratisk kontrol af og ansvarlighed over for Parlamentet;

| DX. | der henviser til, at de mellemstatslige instrumenter, der er skabt siden krisens start i december 2009, bør inkorporeres i fællesskabsretten; |
| --- | --- |

DX.

der henviser til, at de mellemstatslige instrumenter, der er skabt siden krisens start i december 2009, bør inkorporeres i fællesskabsretten;

| DY. | der henviser til, at der er behov for øget demokratisk kontrol, deltagelse og medbestemmelse i relation til økonomisk, monetær og social politik, beskatning, den flerårige finansielle ramme og egne indtægter; der henviser til, at de eksisterende passerelle-bestemmelser bør aktiveres med henblik herpå; |
| --- | --- |

DY.

der henviser til, at der er behov for øget demokratisk kontrol, deltagelse og medbestemmelse i relation til økonomisk, monetær og social politik, beskatning, den flerårige finansielle ramme og egne indtægter; der henviser til, at de eksisterende passerelle-bestemmelser bør aktiveres med henblik herpå;

| DZ. | der henviser til, at det er uacceptabelt, at formanden for Europa-Parlamentet ikke har ret til at deltage i møderne i Det Europæiske Råd og eurotopmøderne i deres fulde udstrækning; der henviser til, at der straks bør findes en løsning på denne manglende demokratiske legitimitet i form af en politisk aftale mellem de to institutioner; |
| --- | --- |

DZ.

der henviser til, at det er uacceptabelt, at formanden for Europa-Parlamentet ikke har ret til at deltage i møderne i Det Europæiske Råd og eurotopmøderne i deres fulde udstrækning; der henviser til, at der straks bør findes en løsning på denne manglende demokratiske legitimitet i form af en politisk aftale mellem de to institutioner;

| EA. | der henviser til det presserende behov for at afhjælpe det aktuelle demokratiske underskud inden for ØMU'en og gøre ethvert yderligere skridt hen imod en bankunion, en finanspolitisk union og en økonomisk union betinget af øget demokratisk legitimitet og ansvarlighed på unionsplan; |
| --- | --- |

EA.

der henviser til det presserende behov for at afhjælpe det aktuelle demokratiske underskud inden for ØMU'en og gøre ethvert yderligere skridt hen imod en bankunion, en finanspolitisk union og en økonomisk union betinget af øget demokratisk legitimitet og ansvarlighed på unionsplan;

| EB. | der henviser til, at der i alle de tilfælde, hvor nye beføjelser overføres til eller skabes på EU-plan, eller hvor der oprettes nye EU-institutioner, bør sikres den fornødne legitimitet, demokratisk kontrol af og ansvarlighed over for Parlamentet; |
| --- | --- |

EB.

der henviser til, at der i alle de tilfælde, hvor nye beføjelser overføres til eller skabes på EU-plan, eller hvor der oprettes nye EU-institutioner, bør sikres den fornødne legitimitet, demokratisk kontrol af og ansvarlighed over for Parlamentet;

| EC. | der henviser til, at ingen aftaler på regeringsniveau mellem medlemsstaterne bør skabe strukturer, der er parallelle med Unionens; der henviser til, at alle aftaler om etablering af inter- eller overnationale ordninger skal underkastes Europa-Parlamentets fulde demokratiske kontrol; |
| --- | --- |

EC.

der henviser til, at ingen aftaler på regeringsniveau mellem medlemsstaterne bør skabe strukturer, der er parallelle med Unionens; der henviser til, at alle aftaler om etablering af inter- eller overnationale ordninger skal underkastes Europa-Parlamentets fulde demokratiske kontrol;

| ED. | der henviser til, at sikring af produktionen, kontrollen og formidlingen af europæiske statistikker af høj kvalitet gennem et egentligt europæisk statistisk system er en afgørende forudsætning for at opnå fuld gennemsigtighed og effektiv offentlig ansvarlighed i forbindelse med udformningen, forvaltningen, gennemførelsen og håndhævelsen af Unionens politikker på unions- og medlemsstatsplan; |
| --- | --- |

ED.

der henviser til, at sikring af produktionen, kontrollen og formidlingen af europæiske statistikker af høj kvalitet gennem et egentligt europæisk statistisk system er en afgørende forudsætning for at opnå fuld gennemsigtighed og effektiv offentlig ansvarlighed i forbindelse med udformningen, forvaltningen, gennemførelsen og håndhævelsen af Unionens politikker på unions- og medlemsstatsplan;

| EE. | der henviser til, at samarbejde mellem Parlamentet og de nationale parlamenter på baggrund af protokol nr. 1 til TEU og til TEUF om de nationale parlamenters rolle i Den Europæiske Union (protokol nr. 1) bør styrkes med henblik på at forbedre udvekslingen af synspunkter og kvaliteten af de parlamentariske aktiviteter inden for ØMU-styring på såvel unions- som medlemsstatsplan; der henviser til, at et sådant samarbejde ikke bør ske gennem oprettelse af et nyt blandet parlamentarisk organ, som ville være både ineffektivt og ulovligt ud fra en demokratisk og forfatningsmæssig synsvinkel; |
| --- | --- |

EE.

der henviser til, at samarbejde mellem Parlamentet og de nationale parlamenter på baggrund af protokol nr. 1 til TEU og til TEUF om de nationale parlamenters rolle i Den Europæiske Union (protokol nr. 1) bør styrkes med henblik på at forbedre udvekslingen af synspunkter og kvaliteten af de parlamentariske aktiviteter inden for ØMU-styring på såvel unions- som medlemsstatsplan; der henviser til, at et sådant samarbejde ikke bør ske gennem oprettelse af et nyt blandet parlamentarisk organ, som ville være både ineffektivt og ulovligt ud fra en demokratisk og forfatningsmæssig synsvinkel;

| 1. | finder det nødvendigt at placere styringen af ØMU'en inden for Unionens institutionelle rammer, idet dette er en forudsætning for dens effektivitet og for, at den kan udfylde det aktuelle politiske tomrum mellem den nationale politik og den europæiske politik; |
| --- | --- |

1.

finder det nødvendigt at placere styringen af ØMU'en inden for Unionens institutionelle rammer, idet dette er en forudsætning for dens effektivitet og for, at den kan udfylde det aktuelle politiske tomrum mellem den nationale politik og den europæiske politik;

| 2. | opfordrer alle institutionerne til hurtigt at arbejde videre ved at udnytte de muligheder, der er i de eksisterende traktater og deres fleksible elementer, og samtidig arbejde på de nødvendige traktatændringer for at garantere retssikkerheden og den demokratiske legitimitet; gentager, at man bør udelukke muligheden for en ny mellemstatslig aftale; |
| --- | --- |

2.

opfordrer alle institutionerne til hurtigt at arbejde videre ved at udnytte de muligheder, der er i de eksisterende traktater og deres fleksible elementer, og samtidig arbejde på de nødvendige traktatændringer for at garantere retssikkerheden og den demokratiske legitimitet; gentager, at man bør udelukke muligheden for en ny mellemstatslig aftale;

| 3. | understreger, at hverken de foranstaltninger, der foreslås under de eksisterende traktater, eller de fremtidige traktatændringer bør udelukke opt-in-muligheder for medlemsstaterne, og at Unionens integritet bør garanteres; |
| --- | --- |

3.

understreger, at hverken de foranstaltninger, der foreslås under de eksisterende traktater, eller de fremtidige traktatændringer bør udelukke opt-in-muligheder for medlemsstaterne, og at Unionens integritet bør garanteres;

| 4. | opfordrer Rådet, som gav mandatet til udarbejdelse af rapporten »Hen imod en egentlig økonomisk og monetær union«, til omgående at optage formanden for Europa-Parlamentet som ligeværdig medophavsmand til dette forslag for at styrke dets demokratiske legitimitet; |
| --- | --- |

4.

opfordrer Rådet, som gav mandatet til udarbejdelse af rapporten »Hen imod en egentlig økonomisk og monetær union«, til omgående at optage formanden for Europa-Parlamentet som ligeværdig medophavsmand til dette forslag for at styrke dets demokratiske legitimitet;

| 5. | konstaterer med tilfredshed, at Europa-Parlamentets Formandskonference, selv om Parlamentets inddragelse indtil nu kun har været uformel, har anmodet Parlamentets kompetente udvalg om at undersøge de væsentligste forslag sammen med de tre repræsentanter (sherpaer), som forhandler med Det Europæiske Råds faste formand på Parlamentets vegne; |
| --- | --- |

5.

konstaterer med tilfredshed, at Europa-Parlamentets Formandskonference, selv om Parlamentets inddragelse indtil nu kun har været uformel, har anmodet Parlamentets kompetente udvalg om at undersøge de væsentligste forslag sammen med de tre repræsentanter (sherpaer), som forhandler med Det Europæiske Råds faste formand på Parlamentets vegne;

| 6. | bekræfter, at det vil gøre fuld brug af sit prærogativ til at forelægge Rådet forslag om traktatændringer, der efterfølgende skal behandles af et konvent, med henblik på at færdiggøre udformningen af en egentlig økonomisk og monetær union ved at styrke Unionens kompetencer, navnlig inden for økonomisk politik, samt ved at styrke Unionens egne indtægter og budgetmæssige kapacitet, Kommissionens rolle og den demokratiske kontrol hermed samt Parlamentets prærogativer; |
| --- | --- |

6.

bekræfter, at det vil gøre fuld brug af sit prærogativ til at forelægge Rådet forslag om traktatændringer, der efterfølgende skal behandles af et konvent, med henblik på at færdiggøre udformningen af en egentlig økonomisk og monetær union ved at styrke Unionens kompetencer, navnlig inden for økonomisk politik, samt ved at styrke Unionens egne indtægter og budgetmæssige kapacitet, Kommissionens rolle og den demokratiske kontrol hermed samt Parlamentets prærogativer;

| 7. | opfordrer de nationale parlamenter til at engagere sig i deres regeringers forberedelse af deres finanspolitiske planer og reformplaner, inden de forelægges for EU; agter at foreslå konventet, at det udtrykkeligt føjer dette ansvarsområde til de funktioner, de nationale parlamenter skal varetage i henhold til bestemmelserne i artikel 12 i TEU; |
| --- | --- |

7.

opfordrer de nationale parlamenter til at engagere sig i deres regeringers forberedelse af deres finanspolitiske planer og reformplaner, inden de forelægges for EU; agter at foreslå konventet, at det udtrykkeligt føjer dette ansvarsområde til de funktioner, de nationale parlamenter skal varetage i henhold til bestemmelserne i artikel 12 i TEU;

| 8. | opfordrer Rådets formand til omgående og efter aftale med Parlamentet at afslutte de igangværende lovgivningssager under den almindelige lovgivningsprocedure, jf. Lissabontraktaten, som bliver blokeret af Rådet, og vedtage dem, især sagerne vedrørende CRD IV (kapitalkrav) og nationale indskudsgarantiordninger; |
| --- | --- |

8.

opfordrer Rådets formand til omgående og efter aftale med Parlamentet at afslutte de igangværende lovgivningssager under den almindelige lovgivningsprocedure, jf. Lissabontraktaten, som bliver blokeret af Rådet, og vedtage dem, især sagerne vedrørende CRD IV (kapitalkrav) og nationale indskudsgarantiordninger;

| 9. | mener, at en væsentlig forbedring af den demokratiske legitimitet og kontrol på EU-plan for så vidt angår styringen af ØMU'en gennem en stærkere rolle til Parlamentet er en absolut nødvendighed og forudsætning for ethvert yderligere skridt hen imod en bankunion, en finanspolitisk union og en økonomisk union; |
| --- | --- |

9.

mener, at en væsentlig forbedring af den demokratiske legitimitet og kontrol på EU-plan for så vidt angår styringen af ØMU'en gennem en stærkere rolle til Parlamentet er en absolut nødvendighed og forudsætning for ethvert yderligere skridt hen imod en bankunion, en finanspolitisk union og en økonomisk union;

| 10. | mener, at samordningen og overvågningen af budgetdisciplinen i de medlemsstater, der har euroen som valuta, i henhold til de eksisterende traktater kan gøres bindende og underlægges kontrol fra Den Europæiske Unions Domstols side alene på grundlag af artikel 136 i TEUF sammenholdt med artikel 121, stk. 6, men at et sådant skridt, set fra en forfatningsmæssig synsvinkel, kun bør overvejes, hvis det i betydeligt omfang vil styrke Parlamentets rolle for så vidt angår den nærmere gennemførelse af artikel 121, stk. 3 og 4, i TEUF og med henblik på at gennemføre og implementere den multilaterale overvågningsprocedure med delegerede retsakter baseret på artikel 290 i TEUF; erindrer om, at målsætningen om en høj beskæftigelse og tilstrækkelig social beskyttelse i henhold til traktaterne skal tages i betragtning, når Unionens politikker og aktiviteter fastlægges og implementeres, dvs. ved at indføre et nyt sæt retningslinjer for medlemsstaterne, der skal bygge på eksisterende strategier og indeholde sociale og økonomiske benchmarks med minimumstandarder, der skal anvendes på de vigtigste søjler i deres økonomi; |
| --- | --- |

10.

mener, at samordningen og overvågningen af budgetdisciplinen i de medlemsstater, der har euroen som valuta, i henhold til de eksisterende traktater kan gøres bindende og underlægges kontrol fra Den Europæiske Unions Domstols side alene på grundlag af artikel 136 i TEUF sammenholdt med artikel 121, stk. 6, men at et sådant skridt, set fra en forfatningsmæssig synsvinkel, kun bør overvejes, hvis det i betydeligt omfang vil styrke Parlamentets rolle for så vidt angår den nærmere gennemførelse af artikel 121, stk. 3 og 4, i TEUF og med henblik på at gennemføre og implementere den multilaterale overvågningsprocedure med delegerede retsakter baseret på artikel 290 i TEUF; erindrer om, at målsætningen om en høj beskæftigelse og tilstrækkelig social beskyttelse i henhold til traktaterne skal tages i betragtning, når Unionens politikker og aktiviteter fastlægges og implementeres, dvs. ved at indføre et nyt sæt retningslinjer for medlemsstaterne, der skal bygge på eksisterende strategier og indeholde sociale og økonomiske benchmarks med minimumstandarder, der skal anvendes på de vigtigste søjler i deres økonomi;

| 11. | er af den opfattelse, at en »egentlig ØMU« ikke kan begrænses til et regelsæt, men kræver en øget budgetmæssig kapacitet baseret på konkrete egne indtægter (herunder en afgift på finansielle transaktioner), som inden for rammerne af EU-budgettet bør anvendes til at støtte vækst og social samhørighed og afhjælpe skævheder, strukturelle afvigelser og finansielle nødsituationer, som er direkte knyttet til den monetære union, uden derved at undergrave budgettets traditionelle funktioner, dvs. finansiering af fælles politikker; |
| --- | --- |

11.

er af den opfattelse, at en »egentlig ØMU« ikke kan begrænses til et regelsæt, men kræver en øget budgetmæssig kapacitet baseret på konkrete egne indtægter (herunder en afgift på finansielle transaktioner), som inden for rammerne af EU-budgettet bør anvendes til at støtte vækst og social samhørighed og afhjælpe skævheder, strukturelle afvigelser og finansielle nødsituationer, som er direkte knyttet til den monetære union, uden derved at undergrave budgettets traditionelle funktioner, dvs. finansiering af fælles politikker;

| 12. | er af den opfattelse, at Rådet efter de eksisterende traktater og i henhold til artikel 136 i TEUF på grundlag af en henstilling fra Kommissionen og med støtte alene fra de medlemsstater, der har euroen som valuta, kan vedtage bindende retningslinjer for den økonomiske politik for landene i euroområdet inden for rammerne af det europæiske semester; understreger, at en tilskyndelsesmekanisme ville styrke den bindende karakter af samordningen af de økonomiske politikker; anmoder om en interinstitutionel aftale om inddragelse af Parlamentet i udarbejdelsen og godkendelsen af den årlige vækstundersøgelse samt retningslinjerne for økonomisk politik og beskæftigelsespolitik; |
| --- | --- |

12.

er af den opfattelse, at Rådet efter de eksisterende traktater og i henhold til artikel 136 i TEUF på grundlag af en henstilling fra Kommissionen og med støtte alene fra de medlemsstater, der har euroen som valuta, kan vedtage bindende retningslinjer for den økonomiske politik for landene i euroområdet inden for rammerne af det europæiske semester; understreger, at en tilskyndelsesmekanisme ville styrke den bindende karakter af samordningen af de økonomiske politikker; anmoder om en interinstitutionel aftale om inddragelse af Parlamentet i udarbejdelsen og godkendelsen af den årlige vækstundersøgelse samt retningslinjerne for økonomisk politik og beskæftigelsespolitik;

| 13. | bekræfter sin hensigt om at intensivere samarbejdet med de nationale parlamenter på baggrund af protokol nr. 1, men understreger samtidig, at et sådant samarbejde ikke bør ske gennem oprettelse af et nyt blandet parlamentarisk organ, som ville være både ineffektivt og ulovligt ud fra en demokratisk og forfatningsmæssig synsvinkel; understreger, at Parlamentet har fuld legitimitet som parlamentarisk organ på EU-plan for så vidt angår en forstærket og demokratisk styring af en økonomisk og monetær union; |
| --- | --- |

13.

bekræfter sin hensigt om at intensivere samarbejdet med de nationale parlamenter på baggrund af protokol nr. 1, men understreger samtidig, at et sådant samarbejde ikke bør ske gennem oprettelse af et nyt blandet parlamentarisk organ, som ville være både ineffektivt og ulovligt ud fra en demokratisk og forfatningsmæssig synsvinkel; understreger, at Parlamentet har fuld legitimitet som parlamentarisk organ på EU-plan for så vidt angår en forstærket og demokratisk styring af en økonomisk og monetær union;

| 14. | anmoder Kommissionen om snarest muligt og efter høring af alle interesserede parter at tilsende Parlamentet i sin egenskab af medlovgiver forslag til retsakt i overensstemmelse med de detaljerede henstillinger i bilaget; |
| --- | --- |

14.

anmoder Kommissionen om snarest muligt og efter høring af alle interesserede parter at tilsende Parlamentet i sin egenskab af medlovgiver forslag til retsakt i overensstemmelse med de detaljerede henstillinger i bilaget;

| 15. | bekræfter, at disse henstillinger respekterer nærhedsprincippet og EU-borgernes grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

15.

bekræfter, at disse henstillinger respekterer nærhedsprincippet og EU-borgernes grundlæggende rettigheder;

| 16. | opfordrer Kommissionen til som supplement til de foranstaltninger, som kan og skal træffes hurtigt i henhold til de eksisterende traktater, at udarbejde en liste over de institutionelle nyskabelser, som kan blive nødvendige for at skabe en stærkere ØMU-arkitektur baseret på behovet for en integreret finansramme, en integreret budgetramme og en integreret økonomisk-politisk ramme, der bygger på en styrket rolle til Parlamentet; |
| --- | --- |

16.

opfordrer Kommissionen til som supplement til de foranstaltninger, som kan og skal træffes hurtigt i henhold til de eksisterende traktater, at udarbejde en liste over de institutionelle nyskabelser, som kan blive nødvendige for at skabe en stærkere ØMU-arkitektur baseret på behovet for en integreret finansramme, en integreret budgetramme og en integreret økonomisk-politisk ramme, der bygger på en styrket rolle til Parlamentet;

| 17. | mener, at forslagets finansielle følgevirkninger bør dækkes af tilstrækkelige budgetbevillinger; |
| --- | --- |

17.

mener, at forslagets finansielle følgevirkninger bør dækkes af tilstrækkelige budgetbevillinger;

| 18. | pålægger sin formand at sende denne beslutning og de detaljerede henstillinger i bilaget til Kommissionen, Det Europæiske Råd, Rådet, Den Europæiske Centralbank, formanden for Eurogruppen samt til medlemsstaternes parlamenter og regeringer. |
| --- | --- |

18.

pålægger sin formand at sende denne beslutning og de detaljerede henstillinger i bilaget til Kommissionen, Det Europæiske Råd, Rådet, Den Europæiske Centralbank, formanden for Eurogruppen samt til medlemsstaternes parlamenter og regeringer.

---

(1)  EUT L 331 af 15.12.2010, s. 12.

---

BILAG

DETALJEREDE HENSTILLINGER VEDRØRENDE INDHOLDET AF DET FORSLAG, DER ANMODES OM

1.   En integreret finansiel ramme

Henstilling 1.1 vedrørende en fælles tilsynsmekanisme

Europa-Parlamentet finder, at det med den retsakt, der skal vedtages, bør tilstræbes at regulere følgende:

De foreliggende forslag fra Kommissionen om den fælles europæiske tilsynsmekanisme bør vedtages snarest muligt for at sikre en effektiv anvendelse af tilsynsreglerne, risikostyringen og kriseforebyggelsen vedrørende kreditinstitutter i hele Unionen.

Retsgrundlaget for samt formen og indholdet af forslaget skal muliggøre fuld deltagelse af alle medlemsstater i den fælles europæiske tilsynsmekanisme på en måde, der sikrer, at deltagende medlemsstater, hvis valuta ikke er euroen, bliver fuldt ud inddraget i beslutningsprocessen, således at man sikrer symmetrien mellem de accepterede forpligtelser og indflydelsen på beslutningstagningen.

Deltagelsen af euroområdets medlemsstater i den europæiske tilsynsmyndighed bør være obligatorisk.

Forslaget bør underkastes omfattende demokratisk kontrol fra Europa-Parlamentets side inden for traktaternes grænser.

Det valgte retsgrundlag bør sikre Europa-Parlamentets inddragelse som medlovgiver, når Europa-Parlamentets medbestemmelse ikke kan opnås via et »tilsynspakke«-koncept. I henhold til artikel 263 i TEUF skal Den Europæiske Unions Domstol prøve lovligheden af retsakter vedtaget af ECB, bortset fra henstillinger og udtalelser, der skal have retsvirkning over for tredjemand.

Forslaget bør sikre, at alle EBA's opgaver, som anført i forordning (EU) nr. 1093/2010, fortsat udøves på EU-plan, og at forslagene er i overensstemmelse med de europæiske tilsynsmyndigheders korrekte funktion som fastsat i forordning (EU) nr. 1093/2010.

Den europæiske tilsynsmekanisme skal stå til ansvar over for Europa-Parlamentet og Rådet for de foranstaltninger og beslutninger, der træffes som led i det europæiske tilsyn, og skal rapportere til Europa-Parlamentets kompetente udvalg. Demokratisk kontrol indebærer bl.a., at Parlamentet skal godkende den person, der udnævnes til formand for tilsynsrådet for den fælles tilsynsmekanisme efter en åben udvælgelsesprocedure, at formanden skal rapportere til og give møde i Europa-Parlamentet, samt at Europa-Parlamentet skal have ret til at stille skriftlige eller mundtlige forespørgsler og foretage undersøgelser i overensstemmelse med TEUF.

Den europæiske tilsynsmekanisme bør være uafhængig af nationale politiske interesser og sikre, at Unionens interesser får forrang frem for nationale interesser ved hjælp af et EU-mandat og passende styring.

Beslutningsprocesserne i forbindelse med den fælles tilsynsmekanisme bør beskrives nærmere i det relevante lovgivningsforslag under den almindelige lovgivningsprocedure.

Den europæiske tilsynsmyndighed skal have beføjelse til og ansvar for at:

| — | overvåge kreditinstitutterne i de lande, der er omfattet af systemet, dog med en klar fordeling af det operationelle ansvar mellem den europæiske og de nationale tilsynsmyndigheder, som skal afhænge af bankernes størrelse og forretningsmodel samt af tilsynsopgavernes art |
| --- | --- |

—

overvåge kreditinstitutterne i de lande, der er omfattet af systemet, dog med en klar fordeling af det operationelle ansvar mellem den europæiske og de nationale tilsynsmyndigheder, som skal afhænge af bankernes størrelse og forretningsmodel samt af tilsynsopgavernes art

| — | handle på en måde, der er i overensstemmelse med behovet for at bevare det indre markeds enhed, integritet og internationale konkurrenceevne, bl.a. at sikre, at der ikke er nogen konkurrencebarrierer mellem medlemsstaterne |
| --- | --- |

—

handle på en måde, der er i overensstemmelse med behovet for at bevare det indre markeds enhed, integritet og internationale konkurrenceevne, bl.a. at sikre, at der ikke er nogen konkurrencebarrierer mellem medlemsstaterne

| — | tage behørigt hensyn til den indvirkning, dens aktiviteter har på konkurrencen og innovationen på det indre marked, Unionens samlede integritet, Unionens globale konkurrenceevne, den finansielle integration, forbrugerbeskyttelsen og Unionens strategi for beskæftigelse og vækst |
| --- | --- |

—

tage behørigt hensyn til den indvirkning, dens aktiviteter har på konkurrencen og innovationen på det indre marked, Unionens samlede integritet, Unionens globale konkurrenceevne, den finansielle integration, forbrugerbeskyttelsen og Unionens strategi for beskæftigelse og vækst

| — | beskytte stabiliteten og modstandsdygtigheden i alle dele af det finansielle system i de deltagende medlemsstater, sikre markedernes og de finansielle produkters gennemsigtighed samt beskytte indskydere, investorer og skatteydere under hensyntagen til mangfoldigheden af markeder og institutionsformer |
| --- | --- |

—

beskytte stabiliteten og modstandsdygtigheden i alle dele af det finansielle system i de deltagende medlemsstater, sikre markedernes og de finansielle produkters gennemsigtighed samt beskytte indskydere, investorer og skatteydere under hensyntagen til mangfoldigheden af markeder og institutionsformer

| — | forhindre tilsynsarbitrage og sikre ensartede konkurrencevilkår |
| --- | --- |

—

forhindre tilsynsarbitrage og sikre ensartede konkurrencevilkår

| — | styrke den internationale tilsynsmæssige koordinering og, såfremt det er hensigtsmæssigt, repræsentere Unionen i internationale finansielle institutioner |
| --- | --- |

—

styrke den internationale tilsynsmæssige koordinering og, såfremt det er hensigtsmæssigt, repræsentere Unionen i internationale finansielle institutioner

| — | i tilfælde af inaktivitet fra de relevante nationale myndigheders side tage de nødvendige skridt til at omstrukturere eller afvikle finansieringsinstitutter, der er nødlidende, eller hvis konkurs kan give anledning til bekymring for almenvellet. |
| --- | --- |

—

i tilfælde af inaktivitet fra de relevante nationale myndigheders side tage de nødvendige skridt til at omstrukturere eller afvikle finansieringsinstitutter, der er nødlidende, eller hvis konkurs kan give anledning til bekymring for almenvellet.

Organer, der er ansvarlige for tilsyn på overstatsligt plan, bør tildeles tilstrækkelige ressourcer, herunder personale, for at sikre, at de har den nødvendige driftskapacitet til at udføre deres hverv.

Henstilling 1.2 vedrørende indskudsgarantier

Europa-Parlamentet finder, at den lovgivningsmæssige retsakt, der skal vedtages, bør tilstræbe at fastlægge bestemmelser om følgende:

Europa-Parlamentet opfordrer Kommissionen til at gøre alt, hvad der står i den magt, for at lovgivningsproceduren for det omarbejdede direktiv om indskudsgarantiordninger kan afsluttes så hurtigt som muligt på grundlag af Europa-Parlamentets holdning af 16. februar 2012.

I lyset af det langsigtede mål om en fælles europæisk rammeordning for indskud bør der gælde ensartede strenge krav for alle indskudsgarantisystemer i Unionen for at opnå den samme omfattende beskyttelse, sikre den samme stabilitet for indskudsgarantisystemerne og garantere lige konkurrencevilkår. Kun på denne måde kan man tilvejebringe forudsætningerne for den fleksibilitet, som er nødvendig for at tage tilstrækkeligt hensyn til særlige nationale forhold i finanssektoren.

Når en effektiv bankafviklingsordning og en effektiv fælles tilsynsmekanisme er på plads, bør man undersøge mulighederne for en fælles europæisk indskudsgarantifond, som på grundlag af velfungerende indskudsgarantiordninger og passende bevillinger ville styrke troværdigheden og investorernes tillid.

Af hensyn til beskyttelsen af den private opsparing er det nødvendigt at opretholde en funktionel adskillelse af de europæiske fonde for henholdsvis indskudsgarantier og genopretning og afvikling, samtidig med at der sikres en effektiv koordinering af dem.

Såvel indskudsgarantimekanismerne som genopretnings- og afviklingsordningerne bør have en stærk finansiel struktur, i første række baseret på forudgående indbetalinger fra branchen selv, hvor det enkelte finansieringsinstituts bidrag bør være en afspejling af dets risikokategori, mens offentlige midler kun skal fungere som en ultimativ bagstopper og anvendes i mindst muligt omfang.

Henstilling 1.3. vedrørende genopretning og afvikling

Europa-Parlamentet finder, at den lovgivningsmæssige retsakt, der skal vedtages, bør tilstræbe at fastlægge bestemmelser om følgende:

Det nuværende forslag til direktiv med et regelsæt for genopretning og afvikling af kreditinstitutter og investeringsselskaber bør vedtages snarest muligt med henblik på at skabe en europæisk ordning for anvendelse af afviklingsforanstaltninger og på mellemlang sigt åbne op for etablering af en fælles europæisk genopretnings- og afviklingsordning. Der bør tages hensyn til den omstændighed, at visse specifikke banksektorer allerede har mekanismer til fuld beskyttelse og genopretnings- og afviklingsværktøjer, som bør anerkendes, støttes og integreres i den lovgivningsmæssige retsakt.

Det overordnede formål med et effektivt regelsæt for genopretning og afvikling skal være at minimere nødvendigheden af at bruge skatteyderpenge på genopretning og afvikling af bankinstitutter.

Af hensyn til beskyttelsen af den private opsparing er det nødvendigt at opretholde en funktionel adskillelse af de europæiske fonde for henholdsvis indskudsgarantier og genopretning og afvikling, samtidig med at der sikres en effektiv koordinering af dem.

Såvel genopretnings- og afviklingsordningerne som indskudsgarantiordningerne som bør have en stærk finansiel struktur, i første række baseret på forudgående indbetalinger fra branchen selv, hvor det enkelte finansieringsinstituts bidrag bør være en afspejling af dets risikokategori, mens offentlige midler kun skal fungere som en ultimativ bagstopper og anvendes i mindst muligt omfang.

Forslaget bør være i overensstemmelse med Europa-Parlamentets beslutning af 7. juli 2010 med henstillinger til Kommissionen om grænseoverskridende krisestyring i banksektoren, herunder harmonisering af konkurslove, fælles risikovurderinger, en fælles værktøjskasse og en interventionsskala.

Henstilling 1.4 vedrørende supplerende elementer i en bankunion

Europa-Parlamentet finder, at den lovgivningsmæssige retsakt, der skal vedtages, bør tilstræbe at fastlægge bestemmelser om følgende:

| — | kravet om, at visse særligt risikobetonede finansielle aktiviteter om nødvendigt skal holdes juridisk adskilt fra de banker i samme bankkoncern, der modtager indskud, i overensstemmelse med Liikanen-rapporten |
| --- | --- |

—

kravet om, at visse særligt risikobetonede finansielle aktiviteter om nødvendigt skal holdes juridisk adskilt fra de banker i samme bankkoncern, der modtager indskud, i overensstemmelse med Liikanen-rapporten

| — | en reguleringsramme baseret på princippet om »samme risiko, samme regel« for at sikre, at ikke-banker, som udfører banklignende aktiviteter og interagerer med banker, ikke er uden for lovgivningens rækkevidde |
| --- | --- |

—

en reguleringsramme baseret på princippet om »samme risiko, samme regel« for at sikre, at ikke-banker, som udfører banklignende aktiviteter og interagerer med banker, ikke er uden for lovgivningens rækkevidde

| — | troværdig og regelmæssig stresstest af bankernes finansielle sundhed, som fremmer tidlig påvisning af problemer og effektiv dimensionering af indgrebene |
| --- | --- |

—

troværdig og regelmæssig stresstest af bankernes finansielle sundhed, som fremmer tidlig påvisning af problemer og effektiv dimensionering af indgrebene

| — | et ensartet fælles regelsæt for tilsyn med alle banker og en fælles makroprudentiel ramme med henblik på at forebygge yderligere finansiel fragmentering. |
| --- | --- |

—

et ensartet fælles regelsæt for tilsyn med alle banker og en fælles makroprudentiel ramme med henblik på at forebygge yderligere finansiel fragmentering.

2.   Mod en integreret budgetramme

Henstilling 2.1 vedrørende den såkaldte »two pack«

Europa-Parlamentet finder, at den lovgivningsmæssige retsakt, der skal vedtages, bør tilstræbe at fastlægge bestemmelser om følgende:

Kommissionen skal på de følgende områder sikre en effektiv gennemførelse af de kompromiser, som indgås i forbindelse med trilogforhandlingerne mellem Europa-Parlamentet og Rådet om den såkaldte »two pack«:

| — | indførelse af en fælles budgettidsplan |
| --- | --- |

—

indførelse af en fælles budgettidsplan

| — | reformering af nationale budgetrammer |
| --- | --- |

—

reformering af nationale budgetrammer

| — | vurdering af budgetplaner, herunder en kvalitativ vurdering af offentlige investeringer og udgifter relateret til Europa 2020-målene |
| --- | --- |

—

vurdering af budgetplaner, herunder en kvalitativ vurdering af offentlige investeringer og udgifter relateret til Europa 2020-målene

| — | indførelse af økonomiske partnerskabsprogrammer |
| --- | --- |

—

indførelse af økonomiske partnerskabsprogrammer

| — | skærpet overvågning af medlemsstater, hvis valuta er euroen, og som har indledt proceduren for uforholdsmæssigt store underskud |
| --- | --- |

—

skærpet overvågning af medlemsstater, hvis valuta er euroen, og som har indledt proceduren for uforholdsmæssigt store underskud

| — | skærpet overvågning af medlemsstater, hvis valuta er euroen, og som risikerer ikke at kunne overholde deres forpligtelser som led i proceduren for uforholdsmæssigt store underskud |
| --- | --- |

—

skærpet overvågning af medlemsstater, hvis valuta er euroen, og som risikerer ikke at kunne overholde deres forpligtelser som led i proceduren for uforholdsmæssigt store underskud

| — | rapportering om udstedelse af gældsbeviser |
| --- | --- |

—

rapportering om udstedelse af gældsbeviser

| — | et initiativ til fastlæggelse af en række programmer, som er nødvendige for at mobilisere yderligere langsigtede investeringer på ca. 1 % af BNP, for at styrke holdbar vækst og supplere de påkrævede strukturreformer. |
| --- | --- |

—

et initiativ til fastlæggelse af en række programmer, som er nødvendige for at mobilisere yderligere langsigtede investeringer på ca. 1 % af BNP, for at styrke holdbar vækst og supplere de påkrævede strukturreformer.

Henstilling 2.2 vedrørende inkorporering af den finanspolitiske pagt i EU-retten

Europa-Parlamentet finder, at den lovgivningsmæssige retsakt, der skal vedtages, bør tilstræbe at fastlægge bestemmelser om følgende:

På grundlag af en vurdering af erfaringerne med dens gennemførelse og i overensstemmelse med TEU og TEUF bør den finanspolitiske pagt inkorporeres i den sekundære EU-ret så hurtigt som muligt.

Henstilling 2.3: Beskatning

Europa-Parlamentet finder, at den lovgivningsmæssige retsakt, der skal vedtages, bør tilstræbe at fastlægge bestemmelser om følgende:

Inden for en stadig tættere økonomisk, finanspolitisk og budgetmæssig Union skal der gøres en ekstra indsats for at samordne skattesystemer og imødegå en skadelig skattekonkurrence mellem medlemslandene indbyrdes, som klart strider mod det indre markeds logik. I første instans, efter at alle forhandlings- og kompromismuligheder er udtømte, bør det forstærkede samarbejde anvendes oftere på beskatningsområdet (i forbindelse med etablering af et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag (FKSSG) eller en afgift på finansielle transaktioner), eftersom harmoniserede regler på beskatningsområdet vil styrke den budgetpolitiske integration.

Henstilling 2.4: Et centralt EU-budget finansieret med egne ressourcer

Europa-Parlamentet finder, at den lovgivningsmæssige retsakt, der skal vedtages, bør tilstræbe at fastlægge bestemmelser om følgende:

I forbindelse med formuleringen af de politiske valgmuligheder bør det være et krav, at Kommissionen og Rådet tager hensyn til Europa-Parlamentets holdning vedrørende den flerårige finansielle ramme og ordningen for egne indtægter. Europa-Parlamentet har gentagne gange givet udtryk for, at der er et presserende behov for en reform af ordningen for egne indtægter og en tilbagevenden til TEUF's ånd og bogstav, ifølge hvilket unionsbudgettet udelukkende skal finansieres ved hjælp af egne ressourcer.

Problemet med konflikten mellem EU-budgettets finansieringsbehov og den nødvendige budgetkonsolidering i medlemsstaterne bør hurtigst muligt finde en løsning. Tiden er derfor kommet til at gradvis at vende tilbage til en situation, hvor Unionens budget finansieres med reelle egne indtægter, hvilket samtidig vil lette presset på de nationale budgetter. Det bør desuden erindres, at Europa-Parlamentet i sine beslutninger af 29. marts 2007, 8. juni 2011, 13. juni 2012 og 23. oktober 2012 redegjorde for sit syn på, hvad en ordning med egentlige egne indtægter indebærer, og hvordan man kan gøre en sådan ordning kompatibel med den nødvendige finanspolitiske konsolidering i medlemsstaterne på kort sigt.

En yderligere budgetmæssig koordinering inden for Unionen kræver konsoliderede data for Unionens, medlemsstaternes samt lokale og regionale myndigheders offentlige regnskaber, der afspejler Unionens målsætninger. Kommissionen bør derfor medtage udarbejdelsen af sådanne konsoliderede data i kommende lovgivningsforslag.

Henstilling 2.5: gradvis overførsel af gæld til en indfrielsesfond

Europa-Parlamentet finder, at den lovgivningsmæssige retsakt, der skal vedtages, bør tilstræbe at fastlægge bestemmelser om følgende:

Der bør ske en gradvis overførsel af gæld over et vist niveau til en indfrielsesfond som foreslået af det tyske Råd af Økonomiske Vismænd, som forestiller sig oprettelse af en midlertidig fond, hvortil medlemsstater, der opfylder visse kriterier, kan overføre hele den del af deres gæld, der overstiger 60 % af deres BNP, hvorefter gælden kan indfries over en periode på ca. 25 år, altså en fond, som i kombination med anvendelsen af alle de eksisterende mekanismer vil gøre det muligt fremover at holde medlemsstaternes samlede gæld under 60 % af BNP.

Henstilling 2.6 vedrørende bekæmpelse af skatteunddragelse

Europa-Parlamentet finder, at den lovgivningsmæssige retsakt, der skal vedtages, bør tilstræbe at fastlægge bestemmelser om følgende:

Den frie bevægelighed for kapital må ikke bruges som middel til skatteunddragelse, navnlig i medlemsstater, hvis valuta er euroen, og som har eller er truet af alvorlige vanskeligheder med hensyn til deres finansielle stabilitet i euroområdet. Kommissionen bør derfor i overensstemmelse med sit vigtige initiativ af 27. juni 2012 om at styrke bekæmpelsen af skattesvig, skatteunddragelse og aggressiv skatteplanlægning, afslutte de internationale forhandlinger og fremsætte forslag med henblik på at forbedre samarbejdet og koordineringen mellem skattemyndighederne.

Der bør indføres en afgift på finansielle transaktioner gennem forstærket samarbejde i overensstemmelse med artikel 326-333 i TEUF.

Henstilling 2.7. om sikring af den demokratiske kontrol med ESM

Europa-Parlamentet finder, at den lovgivningsmæssige retsakt, der skal vedtages, bør tilstræbe at fastlægge bestemmelser om følgende:

ESM bør gradvis overgå til forvaltning efter fællesskabsmetoden og underkastes Europa-Parlamentets demokratiske kontrol. Vigtige beslutninger, såsom tildeling af finansiel støtte til en medlemsstat og indgåelse af aftalememoranda, bør underkastes en behørig kontrol af Europa-Parlamentet.

Den trojka, som udpeges til at sikre implementeringen af memorandaene, bør gennemgå en høring i Europa-Parlamentet, inden de påbegynder deres arbejde, og bør regelmæssigt rapportere til Europa-Parlamentet og være underlagt dettes demokratiske kontrol.

Henstilling 2.8. om sikring af den demokratiske kontrol med og demokratiske legitimitet af den finanspolitiske koordinering

Europa-Parlamentet finder, at den lovgivningsmæssige retsakt, der skal vedtages, bør tilstræbe at fastlægge bestemmelser om følgende:

Alle nye mekanismer for finanspolitisk koordinering bør modsvares af fyldestgørende bestemmelser til sikring af demokratisk kontrol og legitimitet.

3.   En integreret ramme for den økonomiske politik

Henstilling 3.1 vedrørende bedre forudgående koordinering af den økonomiske politik og forbedring af det europæiske semester

Europa-Parlamentet finder, at den lovgivningsmæssige retsakt, der skal vedtages, bør tilstræbe at fastlægge bestemmelser om følgende:

Kommissionen bør sikre, at de kompromiser, der indgås i forbindelse med trilogforhandlingerne mellem Europa-Parlamentet og Rådet om two-pack'en, implementeres på udtømmende vis.

Muligheden for indførelse af EU-instrumenter rettet mod social beskyttelse og sociale minimumsstandarder, herunder instrumenter til bekæmpelse af ungdomsarbejdsløsheden såsom en europæisk ungdomsgaranti, bør undersøges nøje.

Kommissionen bør efter den almindelige lovgivningsprocedure straks fremsætte forslag med henblik på at udmønte de tilsagn, som stats- og regeringscheferne afgav den 28. juni 2012 omkring en vækst- og beskæftigelsespagt, i sekundær EU-ret. Der bør inden for rammerne af den økonomiske koordinering navnlig tages tilstrækkeligt hensyn til medlemsstaternes tilsagn om »fortsættelse af en differentieret og vækstfremmende finanspolitisk konsolidering, der respekterer stabilitets- og vækstpagten og tager hensyn til de enkelte landes særlige forhold« og »investeringer i fremtidsorienterede områder, der er direkte forbundet med økonomiens vækstpotentiale«.

Kommissionen bør fremlægge en præcisering vedrørende den årlige vækstundersøgelses status. Europa-Parlamentet og de nationale parlamenter bør inddrages i det europæiske semester.

En yderligere budgetmæssig koordinering inden for Unionen kræver konsoliderede data for Unionens, medlemsstaternes samt lokale og regionale myndigheders offentlige regnskaber, der afspejler Unionens målsætninger. Kommissionen bør derfor medtage udarbejdelsen af sådanne konsoliderede data i kommende lovgivningsforslag.

Ud fra overvejelser omkring de enkelte trin i det europæiske semester, som de er fastlagt i den styrkede stabilitets- og vækstpagt samt i den makroøkonomiske overvågningsmekanisme, bør behovet for yderligere lovgivning vurderes, idet der tages hensyn til:

| — | udvikling og styrkelse af det indre marked samt fremme af internationale handelsforbindelser spiller en afgørende rolle for bestræbelserne for at opnå en holdbar økonomisk vækst, forbedre konkurrenceevnen og afhjælpe makroøkonomiske ubalancer. Kommissionen bør derfor i sin årlige vækstundersøgelse angive, hvilke foranstaltninger der mangler at blive truffet af medlemsstaterne for at gennemføre det indre marked |
| --- | --- |

—

udvikling og styrkelse af det indre marked samt fremme af internationale handelsforbindelser spiller en afgørende rolle for bestræbelserne for at opnå en holdbar økonomisk vækst, forbedre konkurrenceevnen og afhjælpe makroøkonomiske ubalancer. Kommissionen bør derfor i sin årlige vækstundersøgelse angive, hvilke foranstaltninger der mangler at blive truffet af medlemsstaterne for at gennemføre det indre marked

| — | der bør være en snæver sammenhæng mellem nationale reformprogrammer og nationale stabilitetsprogrammer. Denne sammenhæng bør sikres gennem passende overvågning |
| --- | --- |

—

der bør være en snæver sammenhæng mellem nationale reformprogrammer og nationale stabilitetsprogrammer. Denne sammenhæng bør sikres gennem passende overvågning

| — | det europæiske semester bør gøre det muligt at skabe større synergi mellem EU’s budgetter og medlemsstaternes budgetter med henblik på at nå målene i Europa 2020-strategien; samtidig bør det europæiske semester også udvikles, så det inkluderer indikatorer for ressourceeffektivitet |
| --- | --- |

—

det europæiske semester bør gøre det muligt at skabe større synergi mellem EU’s budgetter og medlemsstaternes budgetter med henblik på at nå målene i Europa 2020-strategien; samtidig bør det europæiske semester også udvikles, så det inkluderer indikatorer for ressourceeffektivitet

| — | inddragelsen af regionale og lokale myndigheder samt partnere i planlægningen og gennemførelsen af de relevante programmer bør øges for at skabe en større ansvarsfølelse for strategiens mål på alle planer og sikre større bevidsthed om målsætningerne og resultaterne på lokalt plan |
| --- | --- |

—

inddragelsen af regionale og lokale myndigheder samt partnere i planlægningen og gennemførelsen af de relevante programmer bør øges for at skabe en større ansvarsfølelse for strategiens mål på alle planer og sikre større bevidsthed om målsætningerne og resultaterne på lokalt plan

| — | Kommissionen bør inden den 1. december hvert år vedtage den årlige vækstundersøgelse og varslingsmekanisme med et særligt kapitel om euroområdet. Kommissionen bør lægge alle oplysninger frem om de underliggende makroøkonomiske metoder og forudsætninger |
| --- | --- |

—

Kommissionen bør inden den 1. december hvert år vedtage den årlige vækstundersøgelse og varslingsmekanisme med et særligt kapitel om euroområdet. Kommissionen bør lægge alle oplysninger frem om de underliggende makroøkonomiske metoder og forudsætninger

| — | Kommissionen bør i den årlige vækstundersøgelse foretage en klar vurdering af Unionens og de enkelte medlemsstaters væsentligste økonomiske og finansielle problemer, foreslå prioriterede foranstaltninger til at overvinde disse problemer samt identificere de initiativer, der er truffet af Unionen og medlemsstaterne for at støtte øget konkurrenceevne, langsigtede investeringer, fjerne hindringer for holdbar vækst, virkeliggøre de mål, som er fastsat i traktaterne og i den aktuelle Europa 2020-strategi, gennemføre de syv flagskibsinitiativer og nedbringe de makroøkonomiske ubalancer |
| --- | --- |

—

Kommissionen bør i den årlige vækstundersøgelse foretage en klar vurdering af Unionens og de enkelte medlemsstaters væsentligste økonomiske og finansielle problemer, foreslå prioriterede foranstaltninger til at overvinde disse problemer samt identificere de initiativer, der er truffet af Unionen og medlemsstaterne for at støtte øget konkurrenceevne, langsigtede investeringer, fjerne hindringer for holdbar vækst, virkeliggøre de mål, som er fastsat i traktaterne og i den aktuelle Europa 2020-strategi, gennemføre de syv flagskibsinitiativer og nedbringe de makroøkonomiske ubalancer

| — | medlemsstaterne og deres regioner bør især inddrage og regelmæssigt konsultere de nationale og regionale parlamenter, arbejdsmarkedets parter, de offentlige myndigheder og civilsamfundet i udformningen af de nationale reformprogrammer og udviklings- og samhørighedsprogrammer |
| --- | --- |

—

medlemsstaterne og deres regioner bør især inddrage og regelmæssigt konsultere de nationale og regionale parlamenter, arbejdsmarkedets parter, de offentlige myndigheder og civilsamfundet i udformningen af de nationale reformprogrammer og udviklings- og samhørighedsprogrammer

| — | Kommissionen bør i den årlige vækstundersøgelse udtrykkeligt gøre opmærksom på eventuelle spillovereffekter af vigtige økonomipolitiske foranstaltninger, som gennemføres på EU- og medlemsstatsplan |
| --- | --- |

—

Kommissionen bør i den årlige vækstundersøgelse udtrykkeligt gøre opmærksom på eventuelle spillovereffekter af vigtige økonomipolitiske foranstaltninger, som gennemføres på EU- og medlemsstatsplan

| — | de kommissærer, der er ansvarlige for det europæiske semester, bør, så snart Kommissionen har vedtaget den årlige vækstundersøgelse, give møde for Europa-Parlamentets kompetente udvalg for at drøfte denne |
| --- | --- |

—

de kommissærer, der er ansvarlige for det europæiske semester, bør, så snart Kommissionen har vedtaget den årlige vækstundersøgelse, give møde for Europa-Parlamentets kompetente udvalg for at drøfte denne

| — | Rådet bør give møde for Parlamentets kompetente udvalg til juli for at redegøre for enhver væsentlig ændring, det måtte have foretaget i Kommissionens landespecifikke forslag til anbefalinger; Kommissionen bør deltage i denne høring og redegøre for sine synspunkter |
| --- | --- |

—

Rådet bør give møde for Parlamentets kompetente udvalg til juli for at redegøre for enhver væsentlig ændring, det måtte have foretaget i Kommissionens landespecifikke forslag til anbefalinger; Kommissionen bør deltage i denne høring og redegøre for sine synspunkter

| — | medlemsstaterne bør fremlægge så præcise oplysninger som muligt om de i de nationale reformprogrammer indeholdte foranstaltninger og instrumenter til at opnå de nationalt fastsatte mål, herunder om gennemførelsesfristen, de forventede virkninger, potentielle spillovereffekter, risikoen for en ufuldstændig gennemførelse, omkostningerne og, såfremt det er relevant, anvendelse af Unionens strukturfonde |
| --- | --- |

—

medlemsstaterne bør fremlægge så præcise oplysninger som muligt om de i de nationale reformprogrammer indeholdte foranstaltninger og instrumenter til at opnå de nationalt fastsatte mål, herunder om gennemførelsesfristen, de forventede virkninger, potentielle spillovereffekter, risikoen for en ufuldstændig gennemførelse, omkostningerne og, såfremt det er relevant, anvendelse af Unionens strukturfonde

| — | Incitamentsmekanismer ville styrke den bindende karakter af koordineringen af den økonomiske politik. |
| --- | --- |

—

Incitamentsmekanismer ville styrke den bindende karakter af koordineringen af den økonomiske politik.

Henstilling 3.2. om en social pagt for Europa

Europa-Parlamentet finder, at den lovgivningsmæssige retsakt, der skal vedtages, bør tilstræbe at fastlægge bestemmelser om følgende:

Ifølge traktaterne skal der tages hensyn til fremme af et højt beskæftigelsesniveau og sikring af passende social beskyttelse i forbindelse med fastlæggelsen og gennemførelsen af Unionens politikker og aktiviteter.

De specifikke regler om bindende tilsyn med budgetdisciplinen i euroområdet kan og bør supplere de finanspolitiske og makroøkonomiske benchmarks for beskæftigelse og social beskyttelse for at sikre en hensigtsmæssig gennemførelse af ovennævnte bestemmelse via hensigtsmæssige finansielle bestemmelser i Unionen.

Der bør indgås en social pagt for Europa med henblik på at fremme:

| — | beskæftigelsen blandt unge, herunder initiativer såsom en europæisk ungdomsgaranti |
| --- | --- |

—

beskæftigelsen blandt unge, herunder initiativer såsom en europæisk ungdomsgaranti

| — | offentlige ydelser af høj kvalitet og med tilstrækkelig finansiering |
| --- | --- |

—

offentlige ydelser af høj kvalitet og med tilstrækkelig finansiering

| — | en anstændig løn, som man kan leve af |
| --- | --- |

—

en anstændig løn, som man kan leve af

| — | adgang til socialt boligbyggeri til overkommelig pris |
| --- | --- |

—

adgang til socialt boligbyggeri til overkommelig pris

| — | en social mindstebeskyttelse, der kan garantere universel adgang til essentielle sundhedstjenesteydelser uanset indkomst |
| --- | --- |

—

en social mindstebeskyttelse, der kan garantere universel adgang til essentielle sundhedstjenesteydelser uanset indkomst

| — | gennemførelsen af en social- og arbejdsmarkedsprotokol, der skal beskytte grundlæggende sociale og arbejdsmarkedsmæssige rettigheder |
| --- | --- |

—

gennemførelsen af en social- og arbejdsmarkedsprotokol, der skal beskytte grundlæggende sociale og arbejdsmarkedsmæssige rettigheder

| — | europæiske standarder for en social og ansvarlig håndtering af omstruktureringer |
| --- | --- |

—

europæiske standarder for en social og ansvarlig håndtering af omstruktureringer

| — | en ny sundheds- og sikkerhedsstrategi, herunder for stressrelaterede sygdomme |
| --- | --- |

—

en ny sundheds- og sikkerhedsstrategi, herunder for stressrelaterede sygdomme

| — | lige løn og lige rettigheder for lige arbejde for alle |
| --- | --- |

—

lige løn og lige rettigheder for lige arbejde for alle

4.   Styrkelse af demokratisk legitimitet og kontrol

Henstilling 4.1. vedrørende den økonomiske dialog

Europa-Parlamentet finder, at den lovgivningsmæssige retsakt, der skal vedtages, bør tilstræbe at fastlægge bestemmelser om følgende:

Kommissionen bør sikre, at de kompromiser, der indgås i forbindelse med trilogforhandlingerne mellem Europa-Parlamentet og Rådet om two-pack'en, implementeres på udtømmende vis.

Henstilling 4.2: Europæiske finansielle bagstoppere

Europa-Parlamentet finder, at den lovgivningsmæssige retsakt, der skal vedtages, bør tilstræbe at fastlægge bestemmelser om følgende:

De foranstaltninger, der træffes af EFSF/ESM og eventuelle fremtidige strukturer af tilsvarende karakter, bør underlægges regelmæssig demokratisk kontrol og tilsyn af Europa-Parlamentet, og Revisionsretten og OLAF bør inddrages i denne kontrol og dette tilsyn. ESM bør administreres i fællesskabsregi.

Henstilling 4.3 vedrørende forøgelse af Europa-Parlamentets og det interparlamentariske samarbejdes rolle inden for rammerne af det europæiske semester

Europa-Parlamentet finder, at den lovgivningsmæssige retsakt, der skal vedtages, bør tilstræbe at fastlægge bestemmelser om følgende:

| — | Formanden for Europa-Parlamentet skal fremlægge Europa-Parlamentets holdning til den årlige vækstundersøgelse på Det Europæiske Råds forårsmøde. Der bør vedtages en interinstitutionel aftale om inddragelse af Parlamentet i udarbejdelsen og godkendelsen af den årlige vækstundersøgelse samt retningslinjerne for økonomisk politik og beskæftigelsespolitik |
| --- | --- |

—

Formanden for Europa-Parlamentet skal fremlægge Europa-Parlamentets holdning til den årlige vækstundersøgelse på Det Europæiske Råds forårsmøde. Der bør vedtages en interinstitutionel aftale om inddragelse af Parlamentet i udarbejdelsen og godkendelsen af den årlige vækstundersøgelse samt retningslinjerne for økonomisk politik og beskæftigelsespolitik

| — | Kommissionen og Rådet bør være til stede, når der afholdes vigtige interparlamentariske møder om det europæiske semester mellem repræsentanter for de nationale parlamenter og repræsentanter for Europa-Parlamentet på vigtige tidspunkter under semesteret (f.eks. efter offentliggørelsen af den årlige vækstundersøgelse og de landespecifikke anbefalinger), bl.a. for at give de nationale parlamenter mulighed for at tage det europæiske perspektiv i betragtning, når de drøfter de nationale budgetter. |
| --- | --- |

—

Kommissionen og Rådet bør være til stede, når der afholdes vigtige interparlamentariske møder om det europæiske semester mellem repræsentanter for de nationale parlamenter og repræsentanter for Europa-Parlamentet på vigtige tidspunkter under semesteret (f.eks. efter offentliggørelsen af den årlige vækstundersøgelse og de landespecifikke anbefalinger), bl.a. for at give de nationale parlamenter mulighed for at tage det europæiske perspektiv i betragtning, når de drøfter de nationale budgetter.

Henstilling 4.4 vedrørende øget gennemsigtighed, legitimitet og kontrol

Europa-Parlamentet finder, at den lovgivningsmæssige retsakt, der skal vedtages, bør tilstræbe at fastlægge bestemmelser om følgende:

| — | af hensyn til gennemsigtigheden bør Økofin og Eurogruppen forud for deres møder tilsende Europa-Parlamentet deres vigtigste interne dokumenter, dagsordener og baggrundsmateriale; endvidere bør Eurogruppens formand regelmæssigt give møde for Europa-Parlamentet, f.eks. i form af høringer arrangeret af Parlamentets Økonomi- og Valutaudvalg |
| --- | --- |

—

af hensyn til gennemsigtigheden bør Økofin og Eurogruppen forud for deres møder tilsende Europa-Parlamentet deres vigtigste interne dokumenter, dagsordener og baggrundsmateriale; endvidere bør Eurogruppens formand regelmæssigt give møde for Europa-Parlamentet, f.eks. i form af høringer arrangeret af Parlamentets Økonomi- og Valutaudvalg

| — | Europa-Parlamentet skal i overensstemmelse med fællesskabsmetoden inddrages fuldt ud i den videre bearbejdning af rapporten fra de fire formænd. Inddragelsen kan ske på såvel arbejdsgruppeniveau (forberedende arbejde) som på formandsplan (beslutningstagning) |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentet skal i overensstemmelse med fællesskabsmetoden inddrages fuldt ud i den videre bearbejdning af rapporten fra de fire formænd. Inddragelsen kan ske på såvel arbejdsgruppeniveau (forberedende arbejde) som på formandsplan (beslutningstagning)

| — | formanden for Europa-Parlamentet bør indbydes til at deltage i Det Europæiske Råds møder og i eurotopmøderne |
| --- | --- |

—

formanden for Europa-Parlamentet bør indbydes til at deltage i Det Europæiske Råds møder og i eurotopmøderne

| — | når nye beføjelser overføres til eller skabes på EU-plan, eller når der oprettes nye EU-institutioner, bør der sikres en tilsvarende demokratisk kontrol af og ansvarlighed over for Europa-Parlamentet |
| --- | --- |

—

når nye beføjelser overføres til eller skabes på EU-plan, eller når der oprettes nye EU-institutioner, bør der sikres en tilsvarende demokratisk kontrol af og ansvarlighed over for Europa-Parlamentet

| — | Europa-Parlamentet bør afholde en høring med henblik afgivelse af dets godkendelse af udnævnelsen af ESM's formand; formanden bør være forpligtet til at aflægge regelmæssige rapporter til Europa-Parlamentet |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentet bør afholde en høring med henblik afgivelse af dets godkendelse af udnævnelsen af ESM's formand; formanden bør være forpligtet til at aflægge regelmæssige rapporter til Europa-Parlamentet

| — | Kommissionens repræsentant(er) i trojkaen bør høres af Europa-Parlamentet, inden de påbegynder deres arbejde, og bør være forpligtet til at aflægge regelmæssige rapporter til Europa-Parlamentet |
| --- | --- |

—

Kommissionens repræsentant(er) i trojkaen bør høres af Europa-Parlamentet, inden de påbegynder deres arbejde, og bør være forpligtet til at aflægge regelmæssige rapporter til Europa-Parlamentet

| — | styrkelsen af kommissæren for økonomiske og monetære anliggender og etableringen af en europæisk finansministerpost skal kædes sammen med passende mekanismer for demokratisk kontrol og legitimitet, herunder procedurer for godkendelse og kontrol fra Europa-Parlamentets side |
| --- | --- |

—

styrkelsen af kommissæren for økonomiske og monetære anliggender og etableringen af en europæisk finansministerpost skal kædes sammen med passende mekanismer for demokratisk kontrol og legitimitet, herunder procedurer for godkendelse og kontrol fra Europa-Parlamentets side

| — | kun gennem respekt for fællesskabsmetoden, EU-retten og Unionens institutioner kan den demokratisk kontrol og legitimitet i Unionen sikres; i henhold til traktaterne kan ØMU’en kun etableres af Unionen |
| --- | --- |

—

kun gennem respekt for fællesskabsmetoden, EU-retten og Unionens institutioner kan den demokratisk kontrol og legitimitet i Unionen sikres; i henhold til traktaterne kan ØMU’en kun etableres af Unionen

| — | Unionens valuta er euroen, og dens parlament er Europa-Parlamentet; ØMU’ens fremtidige indretning skal tage hensyn til det faktum, at Europa-Parlamentet er den instans, der varetager den demokratiske kontrol på unionsplan |
| --- | --- |

—

Unionens valuta er euroen, og dens parlament er Europa-Parlamentet; ØMU’ens fremtidige indretning skal tage hensyn til det faktum, at Europa-Parlamentet er den instans, der varetager den demokratiske kontrol på unionsplan

| — | processen omkring udarbejdelsen af en plan for ØMU’ens fremtid skal fuldt ud inddrage Europa-Parlamentet i overensstemmelse med fællesskabsmetoden. |
| --- | --- |

—

processen omkring udarbejdelsen af en plan for ØMU’ens fremtid skal fuldt ud inddrage Europa-Parlamentet i overensstemmelse med fællesskabsmetoden.

Alle beslutninger vedrørende styrkelsen af ØMU'en skal træffes på grundlag af TEU; enhver afvigelse fra fællesskabsmetoden og øget anvendelse af mellemstatslige aftaler vil spille og svække Unionen, herunder euroområdet.

---

| 16.12.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 419/69 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 419/69

---

P7_TA(2012)0431

Arbejdet i Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU i 2011

Europa-Parlamentets beslutning af 20. november 2012 om arbejdet i Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU i 2011 (2012/2048(INI))

(2015/C 419/10)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til partnerskabsaftalen mellem på den ene side medlemmerne af gruppen af stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS) og på den anden side Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater, som blev underskrevet i Cotonou den 23. juni 2000 (Cotonouaftalen) (1) og revideret i Luxembourg den 25. juni 2005 og i Ouagadougou den 22. juni 2010 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til partnerskabsaftalen mellem på den ene side medlemmerne af gruppen af stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS) og på den anden side Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater, som blev underskrevet i Cotonou den 23. juni 2000 (Cotonouaftalen) (1) og revideret i Luxembourg den 25. juni 2005 og i Ouagadougou den 22. juni 2010 (2),

| — | der henviser til forretningsordenen for Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU som vedtaget den 3. april 2003 (3) og senest ændret i Budapest (Ungarn) den 18. maj 2011 (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenen for Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU som vedtaget den 3. april 2003 (3) og senest ændret i Budapest (Ungarn) den 18. maj 2011 (4),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1905/2006 af 18. december 2006 om oprettelse af et instrument til finansiering af udviklingssamarbejde (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1905/2006 af 18. december 2006 om oprettelse af et instrument til finansiering af udviklingssamarbejde (5),

| — | der henviser til Kigalierklæringen om udviklingsfremmende økonomiske partnerskabsaftaler (ØPA'er), som blev vedtaget af Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU den 22. november 2007 i Kigali (Rwanda) (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kigalierklæringen om udviklingsfremmende økonomiske partnerskabsaftaler (ØPA'er), som blev vedtaget af Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU den 22. november 2007 i Kigali (Rwanda) (6),

| — | der henviser til Luandaerklæringen om den anden revision af partnerskabsaftalen AVS-EU (Cotonouaftalen), som blev vedtaget af Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU den 3. december 2009 i Luanda (Angola) (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til Luandaerklæringen om den anden revision af partnerskabsaftalen AVS-EU (Cotonouaftalen), som blev vedtaget af Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU den 3. december 2009 i Luanda (Angola) (7),

| — | der henviser til kommunikéet vedtaget den 29. april 2011 i Yaoundé (Cameroun) i forbindelse med det regionale centralafrikanske møde i Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til kommunikéet vedtaget den 29. april 2011 i Yaoundé (Cameroun) i forbindelse med det regionale centralafrikanske møde i Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU (8),

| — | der henviser til de beslutninger, Den Blandede Parlamentariske Forsamling vedtog i Budapest (maj 2011) om: de demokratiske omvæltninger i Nordafrika og Mellemøsten: konsekvenser for AVS-landene, Europa og verden, situationen i Côte d'Ivoire, udfordringer for demokratiet i fremtiden og respekt for de konstitutionelle systemer i AVS- og EU-landene, budgetstøtte som middel til at yde officiel udviklingsbistand (ODA) til AVS-landene samt vandforurening, |
| --- | --- |

—

der henviser til de beslutninger, Den Blandede Parlamentariske Forsamling vedtog i Budapest (maj 2011) om: de demokratiske omvæltninger i Nordafrika og Mellemøsten: konsekvenser for AVS-landene, Europa og verden, situationen i Côte d'Ivoire, udfordringer for demokratiet i fremtiden og respekt for de konstitutionelle systemer i AVS- og EU-landene, budgetstøtte som middel til at yde officiel udviklingsbistand (ODA) til AVS-landene samt vandforurening,

| — | der henviser til de erklæringer, Den Blandede Parlamentariske Forsamling vedtog i Budapest (maj 2011) om: vejen til det 4. forum på højt niveau om bistandseffektivitet i Busan (Sydkorea) i slutningen af 2011 og FN's rapport »Uniting for Universal Access« i lyset af 2011-mødet på højt plan om aids i juni (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til de erklæringer, Den Blandede Parlamentariske Forsamling vedtog i Budapest (maj 2011) om: vejen til det 4. forum på højt niveau om bistandseffektivitet i Busan (Sydkorea) i slutningen af 2011 og FN's rapport »Uniting for Universal Access« i lyset af 2011-mødet på højt plan om aids i juni (9),

| — | der henviser til de beslutninger, Den Blandede Parlamentariske Forsamling vedtog i Lomé (november 2011) om: Lissabontraktatens konsekvenser for AVS-EU-partnerskabet, betydningen af gæld for udviklingsfinansieringen i AVS-landene, integration af personer med handicap i udviklingslandene, fødevarekrisen på Afrikas Horn, navnlig Somalia, og det arabiske forårs konsekvenser for nabolandene syd for Sahara (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til de beslutninger, Den Blandede Parlamentariske Forsamling vedtog i Lomé (november 2011) om: Lissabontraktatens konsekvenser for AVS-EU-partnerskabet, betydningen af gæld for udviklingsfinansieringen i AVS-landene, integration af personer med handicap i udviklingslandene, fødevarekrisen på Afrikas Horn, navnlig Somalia, og det arabiske forårs konsekvenser for nabolandene syd for Sahara (10),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Udviklingsudvalget (A7-0328/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udviklingsudvalget (A7-0328/2012),

| A. | der henviser til, at Unionens højtstående repræsentant/næstformanden i Kommissionen har forsikret, at Rådet vil være repræsenteret på ministerniveau ved forsamlingens samlinger, og præciseret, at den omstændighed, at det ikke var repræsenteret på den 20. samling i Kinshasa i 2010 var et enkeltstående tilfælde; der henviser til, at Rådet var repræsenteret på ministerniveau på begge samlinger i 2011; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Unionens højtstående repræsentant/næstformanden i Kommissionen har forsikret, at Rådet vil være repræsenteret på ministerniveau ved forsamlingens samlinger, og præciseret, at den omstændighed, at det ikke var repræsenteret på den 20. samling i Kinshasa i 2010 var et enkeltstående tilfælde; der henviser til, at Rådet var repræsenteret på ministerniveau på begge samlinger i 2011;

| B. | der henviser til, at Den Blandende Parlamentariske Forsamling AVS-EU er det største parlamentariske organ med deltagelse af lande fra både nord og syd; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Den Blandende Parlamentariske Forsamling AVS-EU er det største parlamentariske organ med deltagelse af lande fra både nord og syd;

| C. | der henviser til de fortrinlige bidrag fra det ungarske formandskab og forskellige lokale myndigheder til organiseringen og indholdet af den 21. samling i Budapest; |
| --- | --- |

C.

der henviser til de fortrinlige bidrag fra det ungarske formandskab og forskellige lokale myndigheder til organiseringen og indholdet af den 21. samling i Budapest;

| D. | der henviser til, at der blev arrangeret to undersøgelsesmissioner i 2011, den ene til Østtimor og den anden til det 4. forum på højt niveau om bistandseffektivitet i Busan (Sydkorea); |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at der blev arrangeret to undersøgelsesmissioner i 2011, den ene til Østtimor og den anden til det 4. forum på højt niveau om bistandseffektivitet i Busan (Sydkorea);

| E. | der henviser til, at revisionen af Cotonouaftalen i 2010 udgjorde en værdifuld mulighed for at styrke Den Blandede Parlamentariske Forsamlings rolle og dens regionale dimension samt at udvikle demokratisk kontrol i AVS-regionerne og AVS-landene; der henviser til, at ratifikationen af revisionen af aftalen ikke var afsluttet ved udgangen af 2011; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at revisionen af Cotonouaftalen i 2010 udgjorde en værdifuld mulighed for at styrke Den Blandede Parlamentariske Forsamlings rolle og dens regionale dimension samt at udvikle demokratisk kontrol i AVS-regionerne og AVS-landene; der henviser til, at ratifikationen af revisionen af aftalen ikke var afsluttet ved udgangen af 2011;

| F. | der henviser til, at den politiske dialog under artikel 8 ifølge Cotonouaftalen gennemføres med deltagelse af Den Blandede Parlamentariske Forsamling; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at den politiske dialog under artikel 8 ifølge Cotonouaftalen gennemføres med deltagelse af Den Blandede Parlamentariske Forsamling;

| G. | der henviser til, at Den Blandede Parlamentariske Forsamlings regionale møde, som blev afholdt i Cameroon i 2011, var meget vellykket og førte til vedtagelsen af ovennævnte Yaoundé-kommuniké, hvori der navnlig blev gjort opmærksom på medlemmernes harme over spredningen af seksuel vold, risikoen for, at problemet nedtones samt den udbredte straffrihed; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at Den Blandede Parlamentariske Forsamlings regionale møde, som blev afholdt i Cameroon i 2011, var meget vellykket og førte til vedtagelsen af ovennævnte Yaoundé-kommuniké, hvori der navnlig blev gjort opmærksom på medlemmernes harme over spredningen af seksuel vold, risikoen for, at problemet nedtones samt den udbredte straffrihed;

| H. | der henviser til, at Europa-Parlamentets nye regler vedrørende parlamentariske assistenters rejser har bevirket, at assistenterne ikke kan bistå medlemmerne på missioner; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at Europa-Parlamentets nye regler vedrørende parlamentariske assistenters rejser har bevirket, at assistenterne ikke kan bistå medlemmerne på missioner;

| 1. | glæder sig over, at Den Blandede Parlamentariske Forsamling i 2011 fortsat dannede ramme om en åben, demokratisk og dybdegående dialog mellem Den Europæiske Union og AVS-landene om Cotonouaftalen og dens gennemførelse, herunder ØPA'erne; |
| --- | --- |

1.

glæder sig over, at Den Blandede Parlamentariske Forsamling i 2011 fortsat dannede ramme om en åben, demokratisk og dybdegående dialog mellem Den Europæiske Union og AVS-landene om Cotonouaftalen og dens gennemførelse, herunder ØPA'erne;

| 2. | fremhæver merværdien af at afholde forsamlingens samlinger på skift i EU-medlemsstaterne og mener, at dette rotationsprincip fremover bør bibeholdes, som det har været det siden 2003; |
| --- | --- |

2.

fremhæver merværdien af at afholde forsamlingens samlinger på skift i EU-medlemsstaterne og mener, at dette rotationsprincip fremover bør bibeholdes, som det har været det siden 2003;

| 3. | komplimenterer det ungarske formandskab for dets aktive deltagelse i den 21. samling, navnlig workshopperne; |
| --- | --- |

3.

komplimenterer det ungarske formandskab for dets aktive deltagelse i den 21. samling, navnlig workshopperne;

| 4. | understreger, at det er nødvendigt at være mere opmærksom på resultaterne af arbejdet i Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU og at sikre sammenhæng mellem dens og Europa-Parlamentets beslutninger; er bekymret over nedgangen i EP-medlemmernes deltagelse, navnlig ved udvalgsmøder i Den Blandede Parlamentariske Forsamling, og anmoder om større engagement fra EP-medlemmerne i forbindelse med udvalgets møder og aktiviteter; opfordrer til større fleksibilitet i forbindelse med de parlamentariske assistenters mulighed for at deltage i Den Blandede Parlamentariske Forsamling med henblik på at forbedre kvaliteten af medlemmernes arbejde; |
| --- | --- |

4.

understreger, at det er nødvendigt at være mere opmærksom på resultaterne af arbejdet i Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU og at sikre sammenhæng mellem dens og Europa-Parlamentets beslutninger; er bekymret over nedgangen i EP-medlemmernes deltagelse, navnlig ved udvalgsmøder i Den Blandede Parlamentariske Forsamling, og anmoder om større engagement fra EP-medlemmerne i forbindelse med udvalgets møder og aktiviteter; opfordrer til større fleksibilitet i forbindelse med de parlamentariske assistenters mulighed for at deltage i Den Blandede Parlamentariske Forsamling med henblik på at forbedre kvaliteten af medlemmernes arbejde;

| 5. | minder om tilsagnet fra Unionens højtstående repræsentant/næstformanden i Kommissionen om, at Rådet vil være repræsenteret på ministerniveau ved forsamlingens samlinger; glæder sig over Rådets fornyede deltagelse i møderne i 2011 og udtrykker tilfredshed med, at Unionens højtstående repræsentant har sikret en afklaring af Rådets rolle; ønsker en klarere ansvarsafgrænsning mellem EU-Udenrigstjenesten og Kommissionen i forbindelse med gennemførelsen af Cotonoupartnerskabsaftalen; |
| --- | --- |

5.

minder om tilsagnet fra Unionens højtstående repræsentant/næstformanden i Kommissionen om, at Rådet vil være repræsenteret på ministerniveau ved forsamlingens samlinger; glæder sig over Rådets fornyede deltagelse i møderne i 2011 og udtrykker tilfredshed med, at Unionens højtstående repræsentant har sikret en afklaring af Rådets rolle; ønsker en klarere ansvarsafgrænsning mellem EU-Udenrigstjenesten og Kommissionen i forbindelse med gennemførelsen af Cotonoupartnerskabsaftalen;

| 6. | understreger den afgørende rolle, som de nationale parlamenter, lokale myndigheder og ikke-statslige organisationer i AVS-landene spiller med hensyn til at udarbejde og overvåge de nationale og regionale strategidokumenter og gennemførelsen af Den Europæiske Udviklingsfond (EUF), og opfordrer Kommissionen og regeringerne i AVS-landene til at sikre, at de inddrages heri; understreger desuden behovet for nøje parlamentarisk kontrol under forhandlingerne om de økonomiske partnerskabsaftaler; |
| --- | --- |

6.

understreger den afgørende rolle, som de nationale parlamenter, lokale myndigheder og ikke-statslige organisationer i AVS-landene spiller med hensyn til at udarbejde og overvåge de nationale og regionale strategidokumenter og gennemførelsen af Den Europæiske Udviklingsfond (EUF), og opfordrer Kommissionen og regeringerne i AVS-landene til at sikre, at de inddrages heri; understreger desuden behovet for nøje parlamentarisk kontrol under forhandlingerne om de økonomiske partnerskabsaftaler;

| 7. | udtrykker bekymring over budgetnedskæringer i EU-medlemsstaterne, der vedrører udgifterne til udviklingspolitik; opfordrer Den Blandede Parlamentariske Forsamling til at opretholde presset på medlemsstaterne, så de opfylder målet om 0,7 % BNP inden 2015; opfordrer medlemmerne af Den Blandede Parlamentariske Forsamling til i højere grad at overveje at målrette ressourcerne derhen, hvor behovet er størst med henblik på at bekæmpe fattigdom, såvel som en mere kritisk tilgang til bistandsmetoder; |
| --- | --- |

7.

udtrykker bekymring over budgetnedskæringer i EU-medlemsstaterne, der vedrører udgifterne til udviklingspolitik; opfordrer Den Blandede Parlamentariske Forsamling til at opretholde presset på medlemsstaterne, så de opfylder målet om 0,7 % BNP inden 2015; opfordrer medlemmerne af Den Blandede Parlamentariske Forsamling til i højere grad at overveje at målrette ressourcerne derhen, hvor behovet er størst med henblik på at bekæmpe fattigdom, såvel som en mere kritisk tilgang til bistandsmetoder;

| 8. | henleder opmærksomheden på behovet for at inddrage parlamenterne i den demokratiske proces og i de nationale udviklingsstrategier; understreger deres altafgørende rolle i fastlæggelsen af, opfølgningen på og kontrollen med udviklingspolitikker; opfordrer Kommissionen til at stille alle eksisterende oplysninger til rådighed for AVS-landenes parlamenter og til at hjælpe dem med at udøve demokratisk kontrol, især gennem kapacitetsopbygning; |
| --- | --- |

8.

henleder opmærksomheden på behovet for at inddrage parlamenterne i den demokratiske proces og i de nationale udviklingsstrategier; understreger deres altafgørende rolle i fastlæggelsen af, opfølgningen på og kontrollen med udviklingspolitikker; opfordrer Kommissionen til at stille alle eksisterende oplysninger til rådighed for AVS-landenes parlamenter og til at hjælpe dem med at udøve demokratisk kontrol, især gennem kapacitetsopbygning;

| 9. | understreger, at det er nødvendigt at forsvare mediernes frihed og uafhængighed, da disse er afgørende elementer for at sikre pluralisme og inddragelse af demokratiske oppositioner og mindretal i det politiske liv; |
| --- | --- |

9.

understreger, at det er nødvendigt at forsvare mediernes frihed og uafhængighed, da disse er afgørende elementer for at sikre pluralisme og inddragelse af demokratiske oppositioner og mindretal i det politiske liv;

| 10. | opfordrer EU og AVS-landene til at tilskynde borgerne, og i særdeleshed kvinder, til at deltage i udviklingsspørgsmål, da samfundets inddragelse har afgørende betydning, hvis der skal gøres fremskridt; anerkender kvinders færdigheder med hensyn til problem- og konfliktløsning og anmoder Kommissionen og Den Blandede Parlamentariske Forsamling om at styrke kvinders deltagelse i taskforcer og arbejdsgrupper samt fremhæver Kvindeforummets værdifulde bidrag i denne henseende; |
| --- | --- |

10.

opfordrer EU og AVS-landene til at tilskynde borgerne, og i særdeleshed kvinder, til at deltage i udviklingsspørgsmål, da samfundets inddragelse har afgørende betydning, hvis der skal gøres fremskridt; anerkender kvinders færdigheder med hensyn til problem- og konfliktløsning og anmoder Kommissionen og Den Blandede Parlamentariske Forsamling om at styrke kvinders deltagelse i taskforcer og arbejdsgrupper samt fremhæver Kvindeforummets værdifulde bidrag i denne henseende;

| 11. | opfordrer parlamenterne til at føre grundig parlamentarisk kontrol med EUF; fremhæver Den Blandede Parlamentariske Forsamlings nøglerolle i denne debat og opfordrer den og AVS-landenes parlamenter til at tage aktivt del heri, navnlig i forbindelse med ratifikationen af den reviderede Cotonouaftale; |
| --- | --- |

11.

opfordrer parlamenterne til at føre grundig parlamentarisk kontrol med EUF; fremhæver Den Blandede Parlamentariske Forsamlings nøglerolle i denne debat og opfordrer den og AVS-landenes parlamenter til at tage aktivt del heri, navnlig i forbindelse med ratifikationen af den reviderede Cotonouaftale;

| 12. | opfordrer Kommissionen til at orientere Den Blandede Parlamentariske Forsamling om status med hensyn til ratifikationen af Cotonoupartnerskabsaftalen som revideret i Ouagadougou den 22. juni 2010; |
| --- | --- |

12.

opfordrer Kommissionen til at orientere Den Blandede Parlamentariske Forsamling om status med hensyn til ratifikationen af Cotonoupartnerskabsaftalen som revideret i Ouagadougou den 22. juni 2010;

| 13. | minder om, at den politiske dialog under artikel 8 ifølge Cotonouaftalen gennemføres med deltagelse af Den Blandede Parlamentariske Forsamling, og at forsamlingen således bør orienteres og inddrages behørigt; |
| --- | --- |

13.

minder om, at den politiske dialog under artikel 8 ifølge Cotonouaftalen gennemføres med deltagelse af Den Blandede Parlamentariske Forsamling, og at forsamlingen således bør orienteres og inddrages behørigt;

| 14. | gentager vigtigheden af en øget, oprigtig og mere omfattende politisk dialog om menneskerettigheder, herunder ikke-forskelsbehandling på grundlag af køn, racemæssig eller etnisk oprindelse, religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering; |
| --- | --- |

14.

gentager vigtigheden af en øget, oprigtig og mere omfattende politisk dialog om menneskerettigheder, herunder ikke-forskelsbehandling på grundlag af køn, racemæssig eller etnisk oprindelse, religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering;

| 15. | glæder sig over Den Blandede Parlamentariske Forsamlings stadig mere parlamentariske — og dermed politiske — karakter samt den stadig mere aktive rolle, som dens medlemmer spiller, og den forbedrede kvalitet af dens drøftelser, som yder et afgørende bidrag til AVS-EU-partnerskabet; |
| --- | --- |

15.

glæder sig over Den Blandede Parlamentariske Forsamlings stadig mere parlamentariske — og dermed politiske — karakter samt den stadig mere aktive rolle, som dens medlemmer spiller, og den forbedrede kvalitet af dens drøftelser, som yder et afgørende bidrag til AVS-EU-partnerskabet;

| 16. | er bekymret over det stigende antal tilfælde af vold mod og diskrimination af homoseksuelle i visse lande og opfordrer Den Blandede Parlamentariske Forsamling til at sætte dette på dagsordenen for forsamlingens drøftelser; |
| --- | --- |

16.

er bekymret over det stigende antal tilfælde af vold mod og diskrimination af homoseksuelle i visse lande og opfordrer Den Blandede Parlamentariske Forsamling til at sætte dette på dagsordenen for forsamlingens drøftelser;

| 17. | henleder opmærksomheden på, at drøftelserne vedrørende AVS-gruppens fremtid efter 2020 allerede er begyndt, og understreger den vigtige rolle, som Den Blandede Parlamentariske Forsamling er nødt til at spille i disse drøftelser; fremhæver i denne forbindelse behovet for at afklare de fremtidige roller for og relationer mellem de forskellige grupper (AVS, AU, LDC'er, G-77 og regionale sammenslutninger); understreger behovet for omfattende fælles parlamentarisk kontrol uanset det endelige resultat; |
| --- | --- |

17.

henleder opmærksomheden på, at drøftelserne vedrørende AVS-gruppens fremtid efter 2020 allerede er begyndt, og understreger den vigtige rolle, som Den Blandede Parlamentariske Forsamling er nødt til at spille i disse drøftelser; fremhæver i denne forbindelse behovet for at afklare de fremtidige roller for og relationer mellem de forskellige grupper (AVS, AU, LDC'er, G-77 og regionale sammenslutninger); understreger behovet for omfattende fælles parlamentarisk kontrol uanset det endelige resultat;

| 18. | fremhæver den betydning, som Den Blandede Parlamentariske Forsamling tillægger gennemsigtighed i forbindelse med udnyttelse af og handel med naturressourcer, og understreger, at Den Blandede Parlamentariske Forsamling vil presse yderligere på for at få skabt hensigtsmæssig lovgivning på dette område; |
| --- | --- |

18.

fremhæver den betydning, som Den Blandede Parlamentariske Forsamling tillægger gennemsigtighed i forbindelse med udnyttelse af og handel med naturressourcer, og understreger, at Den Blandede Parlamentariske Forsamling vil presse yderligere på for at få skabt hensigtsmæssig lovgivning på dette område;

| 19. | opfordrer Den Blandede Parlamentariske Forsamling til fortsat at overvåge situationen i Nordafrika og i kriseramte AVS-lande og rette større opmærksomhed mod situationer, hvor stater er skrøbelige; |
| --- | --- |

19.

opfordrer Den Blandede Parlamentariske Forsamling til fortsat at overvåge situationen i Nordafrika og i kriseramte AVS-lande og rette større opmærksomhed mod situationer, hvor stater er skrøbelige;

| 20. | opfordrer Den Blandede Parlamentariske Forsamling til at organisere egne valgobservationsmissioner på samme grundlag som den vellykkede mission til Burundi i 2010, eftersom de afspejler Den Blandede Parlamentariske Forsamlings dobbelte legitimitet, samtidig med at man sikrer uafhængighed for Den Blandede Parlamentariske Forsamlings valgmissioner og samarbejder tæt med andre regionale observationsorganer; |
| --- | --- |

20.

opfordrer Den Blandede Parlamentariske Forsamling til at organisere egne valgobservationsmissioner på samme grundlag som den vellykkede mission til Burundi i 2010, eftersom de afspejler Den Blandede Parlamentariske Forsamlings dobbelte legitimitet, samtidig med at man sikrer uafhængighed for Den Blandede Parlamentariske Forsamlings valgmissioner og samarbejder tæt med andre regionale observationsorganer;

| 21. | glæder sig over, at der i 2011 blev afholdt yderligere et regionalt møde som fastsat i Cotonouaftalen og Den Blandede Parlamentariske Forsamlings forretningsorden; mener, at disse møder bidrager til en reel drøftelse af regionale spørgsmål, herunder konfliktforebyggelse og -løsning, regional samhørighed og ØPA-forhandlinger; roser arrangørerne af det vellykkede møde i Cameroun; |
| --- | --- |

21.

glæder sig over, at der i 2011 blev afholdt yderligere et regionalt møde som fastsat i Cotonouaftalen og Den Blandede Parlamentariske Forsamlings forretningsorden; mener, at disse møder bidrager til en reel drøftelse af regionale spørgsmål, herunder konfliktforebyggelse og -løsning, regional samhørighed og ØPA-forhandlinger; roser arrangørerne af det vellykkede møde i Cameroun;

| 22. | glæder sig over afslutningen af arbejdet i arbejdsgruppen om arbejdsmetoder og vedtagelsen af en første række af ændringsforslag til forretningsordenen i Budapest og opfordrer Den Blandede Parlamentariske Forsamlings præsidium til at gennemføre dets resterende anbefalinger med henblik på at forbedre Den Blandede Parlamentariske Forsamlings effektivitet og politiske indflydelse, både i forbindelse med gennemførelsen af Cotonoupartnerskabsaftalen og på den internationale scene; |
| --- | --- |

22.

glæder sig over afslutningen af arbejdet i arbejdsgruppen om arbejdsmetoder og vedtagelsen af en første række af ændringsforslag til forretningsordenen i Budapest og opfordrer Den Blandede Parlamentariske Forsamlings præsidium til at gennemføre dets resterende anbefalinger med henblik på at forbedre Den Blandede Parlamentariske Forsamlings effektivitet og politiske indflydelse, både i forbindelse med gennemførelsen af Cotonoupartnerskabsaftalen og på den internationale scene;

| 23. | understreger betydningen af besøg på stedet i forbindelse med Den Blandede Parlamentariske Forsamlings samlinger, der komplementerer drøftelserne under samlingen; |
| --- | --- |

23.

understreger betydningen af besøg på stedet i forbindelse med Den Blandede Parlamentariske Forsamlings samlinger, der komplementerer drøftelserne under samlingen;

| 24. | opfordrer Den Blandede Parlamentariske Forsamling til at fortsætte drøftelserne vedrørende udgifterne til organisering af samlingerne; |
| --- | --- |

24.

opfordrer Den Blandede Parlamentariske Forsamling til at fortsætte drøftelserne vedrørende udgifterne til organisering af samlingerne;

| 25. | glæder sig over, at repræsentanter for Europa-Parlamentet og Den Blandede Parlamentariske Forsamling deltog i det uformelle møde mellem ministrene for udvikling og humanitær bistand, som det polske formandskab arrangerede i Sopot den 14. og 15. juli 2011, og opfordrer fremtidige EU-formandskaber til at følge dette eksempel; |
| --- | --- |

25.

glæder sig over, at repræsentanter for Europa-Parlamentet og Den Blandede Parlamentariske Forsamling deltog i det uformelle møde mellem ministrene for udvikling og humanitær bistand, som det polske formandskab arrangerede i Sopot den 14. og 15. juli 2011, og opfordrer fremtidige EU-formandskaber til at følge dette eksempel;

| 26. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, AVS-Rådet, næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Den Blandede Parlamentariske Forsamlings præsidium samt regeringerne og parlamenterne i Ungarn og Togo. |
| --- | --- |

26.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, AVS-Rådet, næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Den Blandede Parlamentariske Forsamlings præsidium samt regeringerne og parlamenterne i Ungarn og Togo.

---

(1)  EFT L 317 af 15.12 2000, s. 3.

(2)  EUT L 287 af 4.11 2010, s. 3.

(3)  EUT C 231 af 26.9.2003, s. 68.

(4)  DV\875101.

(5)  EUT L 378 af 27.12.2006, s. 41.

(6)  EUT C 58 af 1.3.2008, s. 44.

(7)  EUT C 68 af 18.3.2010, s. 43.

(8)  APP 100.945.

(9)  EUT C 327 af 10.11.2011, s. 42.

(10)  EUT C 145 af 23.5.2012, s. 21.

---

Onsdag den 21. november 2012

| 16.12.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 419/73 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 419/73

---

P7_TA(2012)0442

Kontrollen med anvendelsen af EU-retten (2010)

Europa-Parlamentets beslutning af 21. november 2012 om den 28. årsrapport om kontrollen med anvendelsen af EU-retten (2010) (2011/2275(INI))

(2015/C 419/11)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til den 28. årsrapport om kontrollen med anvendelsen af EU-retten (2010) (COM(2011)0588), |
| --- | --- |

—

der henviser til den 28. årsrapport om kontrollen med anvendelsen af EU-retten (2010) (COM(2011)0588),

| — | der henviser til Kommissionens rapport med titlen »Evalueringsrapport for EU Pilot« (COM(2010)0070), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens rapport med titlen »Evalueringsrapport for EU Pilot« (COM(2010)0070),

| — | der henviser til Kommissionens beretning med titlen »Den anden evalueringsrapport om EU Pilot« (COM(2011)0930), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens beretning med titlen »Den anden evalueringsrapport om EU Pilot« (COM(2011)0930),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 5. september 2007 med titlen »Et resultatorienteret Europa — Anvendelse af fællesskabsretten« (COM(2007)0502), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 5. september 2007 med titlen »Et resultatorienteret Europa — Anvendelse af fællesskabsretten« (COM(2007)0502),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 20. marts 2002 om forbindelserne med klagere i sager om overtrædelse af fællesskabsretten (COM(2002)0141), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 20. marts 2002 om forbindelserne med klagere i sager om overtrædelse af fællesskabsretten (COM(2002)0141),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 2. april 2012 om ajourføring af meddelelsen om forbindelserne med klagere i sager om anvendelsen af EU-retten (COM(2012)0154), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 2. april 2012 om ajourføring af meddelelsen om forbindelserne med klagere i sager om anvendelsen af EU-retten (COM(2012)0154),

| — | der henviser til sin beslutning af 14. september 2011 om 27. årsberetning om kontrol med gennemførelsen af EU-retten (2009) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 14. september 2011 om 27. årsberetning om kontrol med gennemførelsen af EU-retten (2009) (1),

| — | der henviser til sin beslutning af 25. november 2010 om 26. årsberetning om kontrol med gennemførelsen af fællesskabsretten (2008) (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 25. november 2010 om 26. årsberetning om kontrol med gennemførelsen af fællesskabsretten (2008) (2),

| — | der henviser til arbejdsdokumenter fra Kommissionens tjenestegrene (SEC(2011)0193, SEC(2011)0194 og SEC(2011)1626), |
| --- | --- |

—

der henviser til arbejdsdokumenter fra Kommissionens tjenestegrene (SEC(2011)0193, SEC(2011)0194 og SEC(2011)1626),

| — | der henviser til sin beslutning af 14. september 2011 om aktiviteterne i Udvalget for Andragender i 2010 (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 14. september 2011 om aktiviteterne i Udvalget for Andragender i 2010 (3),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48 og artikel 119, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48 og artikel 119, stk. 2,

| — | der henviser til betænkning fra Retsudvalget og udtalelser fra Udvalget om Konstitutionelle Anliggender og Udvalget for Andragender (A7-0330/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Retsudvalget og udtalelser fra Udvalget om Konstitutionelle Anliggender og Udvalget for Andragender (A7-0330/2012),

| A. | der henviser til, at der med Lissabontraktaten blev indført en række nye retsgrundlag, der havde til formål at fremme implementering, gennemførelse og håndhævelse af EU-ret; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at der med Lissabontraktaten blev indført en række nye retsgrundlag, der havde til formål at fremme implementering, gennemførelse og håndhævelse af EU-ret;

| B. | der henviser til, at Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer i henhold til artikel 298 i TEUF under udførelsen af deres opgaver støtter sig på en åben, effektiv og uafhængig europæisk forvaltning; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer i henhold til artikel 298 i TEUF under udførelsen af deres opgaver støtter sig på en åben, effektiv og uafhængig europæisk forvaltning;

| C. | der henviser til, at miljø, det indre marked og beskatning er de politikområder, hvor der sker flest traktatbrud, og at de tegner sig for 52 % af alle traktatbrudssager; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at miljø, det indre marked og beskatning er de politikområder, hvor der sker flest traktatbrud, og at de tegner sig for 52 % af alle traktatbrudssager;

| 1. | minder om, at artikel 17 i TEU definerer Kommissionens grundlæggende rolle som »traktaternes vogter«; bemærker i denne forbindelse, at Kommissionens beføjelser og pligt til at indlede en traktatbrudsprocedure mod en medlemsstat, der ikke har opfyldt en forpligtelse i henhold til traktaterne (4), er en hjørnesten i EU's retsorden og som sådan er i overensstemmelse med opfattelsen af en Union baseret på retsstatsprincippet; |
| --- | --- |

1.

minder om, at artikel 17 i TEU definerer Kommissionens grundlæggende rolle som »traktaternes vogter«; bemærker i denne forbindelse, at Kommissionens beføjelser og pligt til at indlede en traktatbrudsprocedure mod en medlemsstat, der ikke har opfyldt en forpligtelse i henhold til traktaterne (4), er en hjørnesten i EU's retsorden og som sådan er i overensstemmelse med opfattelsen af en Union baseret på retsstatsprincippet;

| 2. | understreger retsstatsprincippets grundlæggende betydning for legitimiteten af enhver form for demokratisk styreform og som en garanti for, at borgerne helt og holdent kan nyde deres lovfæstede rettigheder; |
| --- | --- |

2.

understreger retsstatsprincippets grundlæggende betydning for legitimiteten af enhver form for demokratisk styreform og som en garanti for, at borgerne helt og holdent kan nyde deres lovfæstede rettigheder;

| 3. | støtter Kommissionens strategi for »smart regulering«, som sigter mod at integrere kontrollen med anvendelsen af EU-retten i hele lovgivningsprocessen, hvilket udvalget ser som en vigtig forebyggende foranstaltning; |
| --- | --- |

3.

støtter Kommissionens strategi for »smart regulering«, som sigter mod at integrere kontrollen med anvendelsen af EU-retten i hele lovgivningsprocessen, hvilket udvalget ser som en vigtig forebyggende foranstaltning;

| 4. | bemærker, at traktatbrudsproceduren består af to etaper: den administrative (undersøgelses)etape og den retlige etape for Domstolen; mener, at borgernes rolle som klagere er vital i den administrative etape, når det drejer sig om at sikre overholdelsen af EU-retten på stedet; |
| --- | --- |

4.

bemærker, at traktatbrudsproceduren består af to etaper: den administrative (undersøgelses)etape og den retlige etape for Domstolen; mener, at borgernes rolle som klagere er vital i den administrative etape, når det drejer sig om at sikre overholdelsen af EU-retten på stedet;

| 5. | glæder sig over, at Kommissionen anvender en lang række redskaber med henblik på at gøre gennemførelsesprocessen mere gnidningsløs (gennemførelsestjeklister, håndbøger og fortolkende bemærkninger), og opfordrer Kommissionen til at holde endnu nøjere øje med gennemførelsen af direktiver, inden fristen for gennemførelsen udløber, særlig for så vidt angår medlemsstater, som tidligere har haft problemer på dette område, med henblik på hurtigt at kunne gribe ind; |
| --- | --- |

5.

glæder sig over, at Kommissionen anvender en lang række redskaber med henblik på at gøre gennemførelsesprocessen mere gnidningsløs (gennemførelsestjeklister, håndbøger og fortolkende bemærkninger), og opfordrer Kommissionen til at holde endnu nøjere øje med gennemførelsen af direktiver, inden fristen for gennemførelsen udløber, særlig for så vidt angår medlemsstater, som tidligere har haft problemer på dette område, med henblik på hurtigt at kunne gribe ind;

| 6. | henleder opmærksomheden på den umiddelbare anvendelighed af direktivbestemmelser, når de er tilstrækkelig præcise og ubetingede (»direkte virkning«), i overensstemmelse med Domstolens faste praksis; |
| --- | --- |

6.

henleder opmærksomheden på den umiddelbare anvendelighed af direktivbestemmelser, når de er tilstrækkelig præcise og ubetingede (»direkte virkning«), i overensstemmelse med Domstolens faste praksis;

| 7. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at handle konsekvent og i fællesskab om at løse problemerne med »overregulering«. |
| --- | --- |

7.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at handle konsekvent og i fællesskab om at løse problemerne med »overregulering«.

| 8. | noterer sig, at Kommissionen for nylig offentliggjorde en ny meddelelse om ajourføring af meddelelsen om forbindelserne med klagere i sager om anvendelsen af EU-retten (COM(2012)0154), hvori den reviderer betingelserne for registrering af klager og dermed påvirker traktatbrudsproceduren som helhed; opfordrer indtrængende Kommissionen til ikke at anvende blød lovgivning, når det drejer sig om traktatbrudsproceduren, men at foreslå en forordning (5) for at give Parlamentet mulighed for at være fuldt inddraget som medlovgiver i denne vigtige del af EU's retsregler; |
| --- | --- |

8.

noterer sig, at Kommissionen for nylig offentliggjorde en ny meddelelse om ajourføring af meddelelsen om forbindelserne med klagere i sager om anvendelsen af EU-retten (COM(2012)0154), hvori den reviderer betingelserne for registrering af klager og dermed påvirker traktatbrudsproceduren som helhed; opfordrer indtrængende Kommissionen til ikke at anvende blød lovgivning, når det drejer sig om traktatbrudsproceduren, men at foreslå en forordning (5) for at give Parlamentet mulighed for at være fuldt inddraget som medlovgiver i denne vigtige del af EU's retsregler;

| 9. | finder imidlertid det store antal sager om manglende meddelelse af gennemførelsesforanstaltninger beklageligt (470 verserende sager i 2010); |
| --- | --- |

9.

finder imidlertid det store antal sager om manglende meddelelse af gennemførelsesforanstaltninger beklageligt (470 verserende sager i 2010);

| 10. | beklager, at der i førnævnte nye meddelelse slet ikke henvises til EU Pilot, der ifølge Kommissionen selv er en veletableret arbejdsmetode (6), som anvendes til at behandle klager som første skridt i traktatbrudsproceduren, når denne procedure (7) kan komme på tale; bemærker, at EU Pilot ikke engang nævnes ved navn i meddelelsen, og at der ikke henvises til nogen af de rettigheder eller den beskyttelse, som klageren tilstås som led i EU Pilot; konkluderer derfor, at beslutninger, der træffes af Kommissionen og går forud for eller udelukker traktatbrudsproceduren, i disse sager er i strid med bestemmelserne om gennemsigtighed og ansvarlighed og overlades til Kommissionen alene; |
| --- | --- |

10.

beklager, at der i førnævnte nye meddelelse slet ikke henvises til EU Pilot, der ifølge Kommissionen selv er en veletableret arbejdsmetode (6), som anvendes til at behandle klager som første skridt i traktatbrudsproceduren, når denne procedure (7) kan komme på tale; bemærker, at EU Pilot ikke engang nævnes ved navn i meddelelsen, og at der ikke henvises til nogen af de rettigheder eller den beskyttelse, som klageren tilstås som led i EU Pilot; konkluderer derfor, at beslutninger, der træffes af Kommissionen og går forud for eller udelukker traktatbrudsproceduren, i disse sager er i strid med bestemmelserne om gennemsigtighed og ansvarlighed og overlades til Kommissionen alene;

| 11. | opfordrer Kommissionen til at præcisere EU Pilot-systemets status og klart definere rammerne og reglerne for dets gennemførelse på en sådan måde, at borgerne kan forstå dem; |
| --- | --- |

11.

opfordrer Kommissionen til at præcisere EU Pilot-systemets status og klart definere rammerne og reglerne for dets gennemførelse på en sådan måde, at borgerne kan forstå dem;

| 12. | påpeger, at antallet af medlemsstater, som deltager i projektet EU Pilot (18 ved udgangen af 2010) og det store antal sager, der blev afsluttet efter medlemsstatens svar, blev betragtet som acceptabelt (81 % af sagerne); understreger betydningen af kvaliteten af disse analyser, både med hensyn til gyldig og kontrolleret information og respekt for de generelle principper for forvaltningsret, som er anerkendt af Domstolen; |
| --- | --- |

12.

påpeger, at antallet af medlemsstater, som deltager i projektet EU Pilot (18 ved udgangen af 2010) og det store antal sager, der blev afsluttet efter medlemsstatens svar, blev betragtet som acceptabelt (81 % af sagerne); understreger betydningen af kvaliteten af disse analyser, både med hensyn til gyldig og kontrolleret information og respekt for de generelle principper for forvaltningsret, som er anerkendt af Domstolen;

| 13. | gentager sit synspunkt, at de diskretionære beføjelser, traktaterne giver Kommissionen i forbindelse med traktatbrudsproceduren, skal overholde retsstatsprincippet, princippet om juridisk klarhed, kravet om transparens og åbenhed og princippet om proportionalitet, og aldrig må bringe det allerførste mål for denne beføjelse i fare, som er at garantere en korrekt anvendelse af unionsretten i rette tid (8); |
| --- | --- |

13.

gentager sit synspunkt, at de diskretionære beføjelser, traktaterne giver Kommissionen i forbindelse med traktatbrudsproceduren, skal overholde retsstatsprincippet, princippet om juridisk klarhed, kravet om transparens og åbenhed og princippet om proportionalitet, og aldrig må bringe det allerførste mål for denne beføjelse i fare, som er at garantere en korrekt anvendelse af unionsretten i rette tid (8);

| 14. | bemærker med glæde, at i 88 % af de henlagte traktatbrudssager i 2010 »nåede sagen ikke til Domstolen, fordi medlemsstaterne løste de juridiske problemer, som Kommissionen havde påpeget, inden det blev nødvendigt at iværksætte første trin af traktatbrudsproceduren«; finder det imidlertid vigtigt fortsat at overvåge medlemsstaternes foranstaltninger nøje, da visse andragender påpeger, at problemet varer ved, selv om sagen er blevet afsluttet (se eksempelvis andragende 0808/2006, 1322/2007, 0492/2010, 1060/2010 og 0947/2011); |
| --- | --- |

14.

bemærker med glæde, at i 88 % af de henlagte traktatbrudssager i 2010 »nåede sagen ikke til Domstolen, fordi medlemsstaterne løste de juridiske problemer, som Kommissionen havde påpeget, inden det blev nødvendigt at iværksætte første trin af traktatbrudsproceduren«; finder det imidlertid vigtigt fortsat at overvåge medlemsstaternes foranstaltninger nøje, da visse andragender påpeger, at problemet varer ved, selv om sagen er blevet afsluttet (se eksempelvis andragende 0808/2006, 1322/2007, 0492/2010, 1060/2010 og 0947/2011);

| 15. | understreger, at der generelt skal gøres en større indsats for at øge gennemsigtigheden og gensidigheden i kommunikationen mellem Parlamentet og Kommissionen; bemærker, at eksempelvis adgangen til oplysninger om klager, overtrædelsessager og andre håndhævelsesmekanismer kunne øges uden at sætte formålet med undersøgelserne over styr, og at en mere tungtvejende offentlig interesse meget vel kan retfærdiggøre adgangen til disse oplysninger, navnlig når der er risiko for fare for menneskers sundhed og uoprettelige skader på miljøet; |
| --- | --- |

15.

understreger, at der generelt skal gøres en større indsats for at øge gennemsigtigheden og gensidigheden i kommunikationen mellem Parlamentet og Kommissionen; bemærker, at eksempelvis adgangen til oplysninger om klager, overtrædelsessager og andre håndhævelsesmekanismer kunne øges uden at sætte formålet med undersøgelserne over styr, og at en mere tungtvejende offentlig interesse meget vel kan retfærdiggøre adgangen til disse oplysninger, navnlig når der er risiko for fare for menneskers sundhed og uoprettelige skader på miljøet;

| 16. | bemærker, at Kommissionen for at gennemføre EU Pilot har oprettet en »fortrolig onlinedatabase« for kommunikation mellem dens tjenestegrene og medlemsstaternes myndigheder; henleder endnu en gang opmærksomheden på manglen på gennemskuelighed over for klagerne i EU Pilot og Parlamentets anmodning om at få adgang til databasen, hvor alle klager samles, for at give det mulighed for at kontrollere Kommissionens rolle som traktaternes vogter; |
| --- | --- |

16.

bemærker, at Kommissionen for at gennemføre EU Pilot har oprettet en »fortrolig onlinedatabase« for kommunikation mellem dens tjenestegrene og medlemsstaternes myndigheder; henleder endnu en gang opmærksomheden på manglen på gennemskuelighed over for klagerne i EU Pilot og Parlamentets anmodning om at få adgang til databasen, hvor alle klager samles, for at give det mulighed for at kontrollere Kommissionens rolle som traktaternes vogter;

| 17. | beklager, at der ikke er blevet fulgt op på førnævnte beslutning om 27. årsberetning og særlig Parlamentets opfordring til at foreslå procedureregler i form af en forordning i henhold til artikel 298 i TEUF, hvori de forskellige aspekter af traktatbrudsproceduren fastlægges, herunder anmeldelser, bindende tidsfrister, retten til at blive hørt, pligten til at anføre grunde og enhver persons ret til at få adgang til sine sagsakter, for at styrke borgernes rettigheder og sikre gennemskuelighed; |
| --- | --- |

17.

beklager, at der ikke er blevet fulgt op på førnævnte beslutning om 27. årsberetning og særlig Parlamentets opfordring til at foreslå procedureregler i form af en forordning i henhold til artikel 298 i TEUF, hvori de forskellige aspekter af traktatbrudsproceduren fastlægges, herunder anmeldelser, bindende tidsfrister, retten til at blive hørt, pligten til at anføre grunde og enhver persons ret til at få adgang til sine sagsakter, for at styrke borgernes rettigheder og sikre gennemskuelighed;

| 18. | opfordrer derfor igen Kommissionen til at foreslå procedureregler i form af en forordning i henhold til det nye retsgrundlag i artikel 298 i TEUF; |
| --- | --- |

18.

opfordrer derfor igen Kommissionen til at foreslå procedureregler i form af en forordning i henhold til det nye retsgrundlag i artikel 298 i TEUF;

| 19. | bemærker i denne forbindelse Kommissionens svar på Parlamentets anmodning om procedurebestemmelser, hvori den udtrykker tvivl om muligheden for at vedtage en eventuel fremtidig forordning baseret på artikel 298 i TEUF på grund af de diskretionære beføjelser, som Kommissionen i kraft af traktaterne har »til at organisere den måde, hvorpå den forvalter traktatbrudsprocedurerne og dertil hørende arbejde for at sikre den korrekte anvendelse af EU-retten«; er overbevist om, at en sådan procedureregel ikke på nogen måde ville begrænse Kommissionens diskretionære beføjelser, men blot ville garantere, at Kommissionen ved udøvelsen af sine beføjelser respekterer principperne om »en åben, effektiv og uafhængig europæisk forvaltning« i henhold til artikel 298 i TEUF og retten til god forvaltning i henhold til artikel 41 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

19.

bemærker i denne forbindelse Kommissionens svar på Parlamentets anmodning om procedurebestemmelser, hvori den udtrykker tvivl om muligheden for at vedtage en eventuel fremtidig forordning baseret på artikel 298 i TEUF på grund af de diskretionære beføjelser, som Kommissionen i kraft af traktaterne har »til at organisere den måde, hvorpå den forvalter traktatbrudsprocedurerne og dertil hørende arbejde for at sikre den korrekte anvendelse af EU-retten«; er overbevist om, at en sådan procedureregel ikke på nogen måde ville begrænse Kommissionens diskretionære beføjelser, men blot ville garantere, at Kommissionen ved udøvelsen af sine beføjelser respekterer principperne om »en åben, effektiv og uafhængig europæisk forvaltning« i henhold til artikel 298 i TEUF og retten til god forvaltning i henhold til artikel 41 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder;

| 20. | fremhæver betydningen af, at traktatbrudsprocedurer er gennemsigtige, ikke mindst i betragtning af Parlamentets mulighed for at kontrollere anvendelsen af EU-retten; minder i den forbindelse om, at Kommissionen i den reviderede rammeaftale om forbindelserne mellem Europa-Parlamentet og Kommissionen forpligter sig til, at stille »oversigter over alle traktatbrudsprocedurer fra tidspunktet for åbningsskrivelsen til rådighed for Parlamentet, herunder — efter anmodning [...] — oplysninger om de spørgsmål, der er omfattet af traktatbrudsproceduren«, og forventer, at denne bestemmelse bliver anvendt i god tro i praksis; |
| --- | --- |

20.

fremhæver betydningen af, at traktatbrudsprocedurer er gennemsigtige, ikke mindst i betragtning af Parlamentets mulighed for at kontrollere anvendelsen af EU-retten; minder i den forbindelse om, at Kommissionen i den reviderede rammeaftale om forbindelserne mellem Europa-Parlamentet og Kommissionen forpligter sig til, at stille »oversigter over alle traktatbrudsprocedurer fra tidspunktet for åbningsskrivelsen til rådighed for Parlamentet, herunder — efter anmodning [...] — oplysninger om de spørgsmål, der er omfattet af traktatbrudsproceduren«, og forventer, at denne bestemmelse bliver anvendt i god tro i praksis;

| 21. | påpeger, at andragendet er det korrekte instrument til brug for borgere, civilsamfundsorganisationer og virksomheder til at indberette medlemsstaternes forskellige myndighedsniveauers manglende overholdelse af EU-lovgivningen; opfordrer i denne sammenhæng Kommissionen til at sikre gennemsigtighed i igangværende traktatbrudsprocedurer ved at informere borgerne rettidigt og på en passende måde om de foranstaltninger, der træffes som svar på deres anmodning; |
| --- | --- |

21.

påpeger, at andragendet er det korrekte instrument til brug for borgere, civilsamfundsorganisationer og virksomheder til at indberette medlemsstaternes forskellige myndighedsniveauers manglende overholdelse af EU-lovgivningen; opfordrer i denne sammenhæng Kommissionen til at sikre gennemsigtighed i igangværende traktatbrudsprocedurer ved at informere borgerne rettidigt og på en passende måde om de foranstaltninger, der træffes som svar på deres anmodning;

| 22. | påpeger, at borgere og civilsamfundsorganisationer fortsat hovedsageligt anvender mekanismen for andragender til at indberette og påklage medlemsstaternes forskellige myndighedsniveauers manglende overholdelse af EU-lovgivningen; understreger i lyset heraf Udvalget for Andragenders afgørende rolle som bindeled mellem borgerne, Parlamentet og Kommissionen; |
| --- | --- |

22.

påpeger, at borgere og civilsamfundsorganisationer fortsat hovedsageligt anvender mekanismen for andragender til at indberette og påklage medlemsstaternes forskellige myndighedsniveauers manglende overholdelse af EU-lovgivningen; understreger i lyset heraf Udvalget for Andragenders afgørende rolle som bindeled mellem borgerne, Parlamentet og Kommissionen;

| 23. | glæder sig over den 28. årsrapports afsnit om andragender, som Parlamentet har efterspurgt, hvori Kommissionen giver en opgørelse over de nyligt modtagne andragender; glæder sig over Kommissionens melding om, at andragender til Europa-Parlamentet førte til traktatbrudssager på en række områder; understreger, at selv når andragender ikke vedrører overtrædelser, giver de Parlamentet og Kommissionen værdifulde oplysninger om borgernes bekymringer; |
| --- | --- |

23.

glæder sig over den 28. årsrapports afsnit om andragender, som Parlamentet har efterspurgt, hvori Kommissionen giver en opgørelse over de nyligt modtagne andragender; glæder sig over Kommissionens melding om, at andragender til Europa-Parlamentet førte til traktatbrudssager på en række områder; understreger, at selv når andragender ikke vedrører overtrædelser, giver de Parlamentet og Kommissionen værdifulde oplysninger om borgernes bekymringer;

| 24. | fremhæver det betydelige antal andragender om spørgsmål vedrørende miljølovgivningen, og især om bestemmelserne om affaldshåndtering; minder om, at formanden for Kommissionens konference om gennemførelsen af EU-miljøretten, der blev afholdt den 15. juni 2011, understregede den hyppige mangel på grundige miljøvurderinger, tilsidesættelse af offentlige høringer og diverse andre mangler i driften af affaldsforvaltningssystemer; |
| --- | --- |

24.

fremhæver det betydelige antal andragender om spørgsmål vedrørende miljølovgivningen, og især om bestemmelserne om affaldshåndtering; minder om, at formanden for Kommissionens konference om gennemførelsen af EU-miljøretten, der blev afholdt den 15. juni 2011, understregede den hyppige mangel på grundige miljøvurderinger, tilsidesættelse af offentlige høringer og diverse andre mangler i driften af affaldsforvaltningssystemer;

| 25. | minder om, at det oprindelige mandat for chartret var at kodificere EU-borgernes grundlæggende rettigheder, og at stats- og regeringscheferne gentagne gange har proklameret, at chartret fastsætter EU-borgernes rettigheder; opfordrer alle medlemsstater til at genoverveje nødvendigheden af chartrets artikel 51 og opmuntrer dem til at fremsætte en unilateral erklæring om, at de ikke vil begrænse personers rettigheder inden for deres jurisdiktion på grundlag af denne artikels bestemmelser; |
| --- | --- |

25.

minder om, at det oprindelige mandat for chartret var at kodificere EU-borgernes grundlæggende rettigheder, og at stats- og regeringscheferne gentagne gange har proklameret, at chartret fastsætter EU-borgernes rettigheder; opfordrer alle medlemsstater til at genoverveje nødvendigheden af chartrets artikel 51 og opmuntrer dem til at fremsætte en unilateral erklæring om, at de ikke vil begrænse personers rettigheder inden for deres jurisdiktion på grundlag af denne artikels bestemmelser;

| 26. | understreger, at borgerne ved indgivelse af et andragende til Europa-Parlamentet forventer at blive beskyttet af chartrets bestemmelser, uanset hvilken medlemsstat de bor i, og uanset om EU-lovgivningen gennemføres eller ej; er i denne forbindelse fortsat bekymret over, at borgere føler sig vildledt med hensyn til chartrets egentlige anvendelsesområde; mener derfor, at det er vigtigt at forklare nærhedsprincippet grundigt og præcisere chartrets anvendelsesområde fra Parlamentets perspektiv på grundlag af chartrets artikel 51; |
| --- | --- |

26.

understreger, at borgerne ved indgivelse af et andragende til Europa-Parlamentet forventer at blive beskyttet af chartrets bestemmelser, uanset hvilken medlemsstat de bor i, og uanset om EU-lovgivningen gennemføres eller ej; er i denne forbindelse fortsat bekymret over, at borgere føler sig vildledt med hensyn til chartrets egentlige anvendelsesområde; mener derfor, at det er vigtigt at forklare nærhedsprincippet grundigt og præcisere chartrets anvendelsesområde fra Parlamentets perspektiv på grundlag af chartrets artikel 51;

| 27. | understreger, at en væsentlig del af de andragender, der omhandler grundlæggende rettigheder, vedrører den frie bevægelighed for personer, og at de rettigheder, der følger af unionsborgerskabet — som det klart fremgår af rapporten om unionsborgerskab fra 2010 — generelt udgør en vigtig forudsætning for borgernes adgang til at udnytte det indre marked fuldt ud; fremhæver, at borgernes øgede udnyttelse kan frigøre det indre markeds betragtelige vækstpotentiale, og gentager derfor i betragtning af de aktuelle økonomiske udfordringer i Europa sit krav til Kommissionen og medlemsstaterne om at gøre sig større bestræbelser for at opnå en fuldstændig og rettidig gennemførelse af EU-retten på dette område; |
| --- | --- |

27.

understreger, at en væsentlig del af de andragender, der omhandler grundlæggende rettigheder, vedrører den frie bevægelighed for personer, og at de rettigheder, der følger af unionsborgerskabet — som det klart fremgår af rapporten om unionsborgerskab fra 2010 — generelt udgør en vigtig forudsætning for borgernes adgang til at udnytte det indre marked fuldt ud; fremhæver, at borgernes øgede udnyttelse kan frigøre det indre markeds betragtelige vækstpotentiale, og gentager derfor i betragtning af de aktuelle økonomiske udfordringer i Europa sit krav til Kommissionen og medlemsstaterne om at gøre sig større bestræbelser for at opnå en fuldstændig og rettidig gennemførelse af EU-retten på dette område;

| 28. | understreger endvidere, at borgerne ligeledes føler sig vildledt på samme måde med hensyn til anvendelse af fællesskabsretten i tilfælde af forsinket gennemførelse; påpeger den sørgelige virkelighed, at borgere, der ikke har adgang til gældende fællesskabsret, fordi den endnu ikke er blevet gennemført af den pågældende medlemsstat, ingen klagemuligheder har; |
| --- | --- |

28.

understreger endvidere, at borgerne ligeledes føler sig vildledt på samme måde med hensyn til anvendelse af fællesskabsretten i tilfælde af forsinket gennemførelse; påpeger den sørgelige virkelighed, at borgere, der ikke har adgang til gældende fællesskabsret, fordi den endnu ikke er blevet gennemført af den pågældende medlemsstat, ingen klagemuligheder har;

| 29. | tilslutter sig Europa-Parlamentets Juridiske Tjenestes synspunkt om, at EU's aktivitetsområder med hensyn til andragenders antagelse er bredere end dets kompetencer; understreger, at denne opfattelse bør udgøre grundlaget for, hvordan andragender behandles af Parlamentet og Kommissionen; |
| --- | --- |

29.

tilslutter sig Europa-Parlamentets Juridiske Tjenestes synspunkt om, at EU's aktivitetsområder med hensyn til andragenders antagelse er bredere end dets kompetencer; understreger, at denne opfattelse bør udgøre grundlaget for, hvordan andragender behandles af Parlamentet og Kommissionen;

| 30. | gentager, at individuelle klager fra borgere og virksomheder fortsat anerkendes som den vigtigste kilde til at identificere overtrædelser af EU-lovgivningen og efterfølgende til indledning af traktatbrudsprocedurer; kræver derfor indførelse af mere effektive og retligt bindende administrative bestemmelser, der på sikker og pålidelig vis definerer den proceduremæssige forbindelse mellem Kommissionen og klagerne før, under og efter traktatbrudsproceduren og derved især vil styrke den enkelte klagers position; |
| --- | --- |

30.

gentager, at individuelle klager fra borgere og virksomheder fortsat anerkendes som den vigtigste kilde til at identificere overtrædelser af EU-lovgivningen og efterfølgende til indledning af traktatbrudsprocedurer; kræver derfor indførelse af mere effektive og retligt bindende administrative bestemmelser, der på sikker og pålidelig vis definerer den proceduremæssige forbindelse mellem Kommissionen og klagerne før, under og efter traktatbrudsproceduren og derved især vil styrke den enkelte klagers position;

| 31. | udtrykker tilfredshed med det nye element i artikel 260 i TEUF, som gør det muligt for Kommissionen at anmode Domstolen om at pålægge en medlemsstat finansielle sanktioner for en for sen gennemførelse af et direktiv, når den indbringer en klage for Domstolen i henhold til artikel 258 i TEUF; |
| --- | --- |

31.

udtrykker tilfredshed med det nye element i artikel 260 i TEUF, som gør det muligt for Kommissionen at anmode Domstolen om at pålægge en medlemsstat finansielle sanktioner for en for sen gennemførelse af et direktiv, når den indbringer en klage for Domstolen i henhold til artikel 258 i TEUF;

| 32. | glæder sig over Kommissionens tilsagn om principielt at gøre brug af artikel 260, stk. 3, i TEUF i tilfælde af manglende opfyldelse af forpligtelserne i denne bestemmelse, der omhandler gennemførelsen af direktiver, som er vedtaget efter en lovgivningsmæssig procedure; |
| --- | --- |

32.

glæder sig over Kommissionens tilsagn om principielt at gøre brug af artikel 260, stk. 3, i TEUF i tilfælde af manglende opfyldelse af forpligtelserne i denne bestemmelse, der omhandler gennemførelsen af direktiver, som er vedtaget efter en lovgivningsmæssig procedure;

| 33. | mener, at det er meget vigtigt, at Kommissionen gør brug af denne mulighed og alle andre tilgængelige redskaber til at sikre, at medlemsstaterne gennemfører EU-lovgivningen rettidigt og korrekt; de medlemsstater, der står tilbage og ikke har gennemført retsakterne rettidigt, bør nævnes ved navn; |
| --- | --- |

33.

mener, at det er meget vigtigt, at Kommissionen gør brug af denne mulighed og alle andre tilgængelige redskaber til at sikre, at medlemsstaterne gennemfører EU-lovgivningen rettidigt og korrekt; de medlemsstater, der står tilbage og ikke har gennemført retsakterne rettidigt, bør nævnes ved navn;

| 34. | gør opmærksom på, at Parlamentet, Rådet, Kommissionen og medlemsstaterne siden offentliggørelsen af denne rapport er nået til enighed om spørgsmålet om skriftlige redegørelser for forholdet mellem de forskellige elementer i et direktiv og de tilsvarende dele af de nationale gennemførelsesinstrumenter (»sammenligningstabeller«); bemærker, at de tre institutioner og medlemsstaterne er blevet enige om at medtage en betragtning i direktiver om, at den berørte medlemsstat, hvor det i det enkelte tilfælde er nødvendigt og hensigtsmæssigt, skal fremsende en sammenligningstabel; |
| --- | --- |

34.

gør opmærksom på, at Parlamentet, Rådet, Kommissionen og medlemsstaterne siden offentliggørelsen af denne rapport er nået til enighed om spørgsmålet om skriftlige redegørelser for forholdet mellem de forskellige elementer i et direktiv og de tilsvarende dele af de nationale gennemførelsesinstrumenter (»sammenligningstabeller«); bemærker, at de tre institutioner og medlemsstaterne er blevet enige om at medtage en betragtning i direktiver om, at den berørte medlemsstat, hvor det i det enkelte tilfælde er nødvendigt og hensigtsmæssigt, skal fremsende en sammenligningstabel;

| 35. | understreger, at sammenligningstabeller er et uvurderligt redskab, der gør det muligt for Kommissionen og Parlamentet at holde øje med, at EU-retten gennemføres og anvendes korrekt i medlemsstaterne, idet forbindelsen mellem et direktiv og de tilsvarende nationale bestemmelser ofte er meget kompliceret og til tider er næsten umulig at spore tilbage; |
| --- | --- |

35.

understreger, at sammenligningstabeller er et uvurderligt redskab, der gør det muligt for Kommissionen og Parlamentet at holde øje med, at EU-retten gennemføres og anvendes korrekt i medlemsstaterne, idet forbindelsen mellem et direktiv og de tilsvarende nationale bestemmelser ofte er meget kompliceret og til tider er næsten umulig at spore tilbage;

| 36. | opfordrer Kommissionen til at give Parlamentet klare retningslinjer for udarbejdelse, indarbejdning og anvendelse af sammenligningstabeller i fællesskabsretten og ligeledes til at foretage en gennemsigtig evaluering, hvilket vil bidrage betydeligt til at vurdere gennemførelsen af fællesskabsretten i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

36.

opfordrer Kommissionen til at give Parlamentet klare retningslinjer for udarbejdelse, indarbejdning og anvendelse af sammenligningstabeller i fællesskabsretten og ligeledes til at foretage en gennemsigtig evaluering, hvilket vil bidrage betydeligt til at vurdere gennemførelsen af fællesskabsretten i medlemsstaterne;

| 37. | bemærker, at de nationale domstole spiller en afgørende rolle ved anvendelsen af EU-retten, og støtter fuldt ud EU's indsats for at forbedre og samordne den juridiske uddannelse for retslige og administrative myndigheder samt praktiserende jurister og tjenestemænd og andre ansatte i de nationale forvaltninger; |
| --- | --- |

37.

bemærker, at de nationale domstole spiller en afgørende rolle ved anvendelsen af EU-retten, og støtter fuldt ud EU's indsats for at forbedre og samordne den juridiske uddannelse for retslige og administrative myndigheder samt praktiserende jurister og tjenestemænd og andre ansatte i de nationale forvaltninger;

| 38. | pålægger sin formand at sende denne betænkning til Rådet, Kommissionen, Domstolen og Den Europæiske Ombudsmand samt til medlemsstaternes parlamenter. |
| --- | --- |

38.

pålægger sin formand at sende denne betænkning til Rådet, Kommissionen, Domstolen og Den Europæiske Ombudsmand samt til medlemsstaternes parlamenter.

---

(1)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0377.

(2)  EUT C 99 E af 3.4.2012, s. 46.

(3)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0382.

(4)  Artikel 258 og 260 i TEUF definerer Kommissionens beføjelser til at indlede en traktatbrudsprocedure mod en medlemsstat. Nærmere bestemt hedder det i artikel 258, at Kommissionen »fremsætter (...) en begrundet udtalelse«, såfremt den finder, at en medlemsstat ikke har overholdt en forpligtelse, der påhviler den i henhold til traktaterne.

(5)  Jf. punkt 7, hvori der opfordres til »procedureregler«.

(6)  Kommissionens anden evalueringsrapport om EU Pilot (SEC(2011)1626), s. 7.

(7)  Jf. ovennævnte rapport, s. 3. Jf. ovennævnte beslutning af 25.11.2010.

(8)  Parlamentet fastslog i sin ovennævnte beslutning af 25. november 2010, at »absolutte skønsmæssige beføjelser ledsaget af manglende gennemsigtighed er (...) grundlæggende i strid med retsstatsprincippet«;

---

| 16.12.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 419/77 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 419/77

---

P7_TA(2012)0443

Miljøindvirkninger af udvinding af skifergas og skiferolie

Europa-Parlamentets beslutning af 21. november 2012 om miljøindvirkninger af udvinding af skifergas og skiferolie (2011/2308(INI))

(2015/C 419/12)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/22/EF af 30. maj 1994 om betingelser for tildeling og udnyttelse af tilladelser til prospektering, efterforskning og produktion af kulbrinter (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/22/EF af 30. maj 1994 om betingelser for tildeling og udnyttelse af tilladelser til prospektering, efterforskning og produktion af kulbrinter (1),

| — | der henviser til Rådets direktiv 92/91/EØF af 3. november 1992 om minimumsforskrifter for forbedring af arbejdstagernes sikkerhed og sundhed i den boringsrelaterede udvindingsindustri (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets direktiv 92/91/EØF af 3. november 1992 om minimumsforskrifter for forbedring af arbejdstagernes sikkerhed og sundhed i den boringsrelaterede udvindingsindustri (2),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/21/EF af 15. marts 2006 om håndtering af affald fra udvindingsindustrien (direktivet om minedriftsaffald) og om ændring af direktiv 2004/35/EF (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/21/EF af 15. marts 2006 om håndtering af affald fra udvindingsindustrien (direktivet om minedriftsaffald) og om ændring af direktiv 2004/35/EF (3),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/98/EF af 19. november 2008 om affald og om ophævelse af visse direktiver (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/98/EF af 19. november 2008 om affald og om ophævelse af visse direktiver (4),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/92/EU af 13. december 2011 om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning på miljøet (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/92/EU af 13. december 2011 om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning på miljøet (5),

| — | der henviser til Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter (habitatdirektivet) (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter (habitatdirektivet) (6),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/75/EU af 24. november 2010 om industrielle emissioner (integreret forebyggelse og bekæmpelse af forurening) (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/75/EU af 24. november 2010 om industrielle emissioner (integreret forebyggelse og bekæmpelse af forurening) (7),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/35/EF af 21. april 2004 om miljøansvar for så vidt angår forebyggelse og afhjælpning af miljøskader (miljøansvarsdirektivet eller ELD) (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/35/EF af 21. april 2004 om miljøansvar for så vidt angår forebyggelse og afhjælpning af miljøskader (miljøansvarsdirektivet eller ELD) (8),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF af 23. oktober 2000 om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets vandpolitiske foranstaltninger (vandrammedirektivet) (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF af 23. oktober 2000 om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets vandpolitiske foranstaltninger (vandrammedirektivet) (9),

| — | der henviser til Rådets direktiv 98/83/EF af 3. november 1998 om kvaliteten af drikkevand (drikkevandsdirektivet) (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets direktiv 98/83/EF af 3. november 1998 om kvaliteten af drikkevand (drikkevandsdirektivet) (10),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/118/EF af 12. december 2006 om beskyttelse af grundvandet mod forurening og forringelse (grundvandsdirektivet) (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/118/EF af 12. december 2006 om beskyttelse af grundvandet mod forurening og forringelse (grundvandsdirektivet) (11),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/87/EF af 13. oktober 2003 om en ordning for handel med kvoter for drivhusgasemissioner i Fællesskabet (som ændret) (12), og Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 406/2009/EF af 23. april 2009 om medlemsstaternes indsats for at reducere deres drivhusgasemissioner med henblik på at opfylde Fællesskabets forpligtelser til at reducere drivhusgasemissionerne frem til 2020 (13), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/87/EF af 13. oktober 2003 om en ordning for handel med kvoter for drivhusgasemissioner i Fællesskabet (som ændret) (12), og Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 406/2009/EF af 23. april 2009 om medlemsstaternes indsats for at reducere deres drivhusgasemissioner med henblik på at opfylde Fællesskabets forpligtelser til at reducere drivhusgasemissionerne frem til 2020 (13),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006 af 18. december 2006 om registrering, vurdering og godkendelse af samt begrænsninger for kemikalier (REACH), om oprettelse af et europæisk kemikalieagentur og om ændring af direktiv 1999/45/EF og ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 793/93 og Kommissionens forordning (EF) nr. 1488/94 samt Rådets direktiv 76/769/EØF og Kommissionens direktiv 91/155/EØF, 93/67/EØF, 93/105/EF og 2000/21/EF (REACH-forordningen) (14), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006 af 18. december 2006 om registrering, vurdering og godkendelse af samt begrænsninger for kemikalier (REACH), om oprettelse af et europæisk kemikalieagentur og om ændring af direktiv 1999/45/EF og ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 793/93 og Kommissionens forordning (EF) nr. 1488/94 samt Rådets direktiv 76/769/EØF og Kommissionens direktiv 91/155/EØF, 93/67/EØF, 93/105/EF og 2000/21/EF (REACH-forordningen) (14),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1272/2008 af 16. december 2008 om klassificering, mærkning og emballering af stoffer og blandinger (der harmoniserer eksisterende EU-lovgivning med FN's globale harmoniserede system) (GHS) (15), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1272/2008 af 16. december 2008 om klassificering, mærkning og emballering af stoffer og blandinger (der harmoniserer eksisterende EU-lovgivning med FN's globale harmoniserede system) (GHS) (15),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/8/EF af 16. februar 1998 om markedsføring af biocidholdige produkter (direktivet om biocidprodukter) (16), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/8/EF af 16. februar 1998 om markedsføring af biocidholdige produkter (direktivet om biocidprodukter) (16),

| — | der henviser til Rådets direktiv 96/82/EF af 9. december 1996 om kontrol med risikoen for større uheld med farlige stoffer (Seveso II-direktivet) (17), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets direktiv 96/82/EF af 9. december 1996 om kontrol med risikoen for større uheld med farlige stoffer (Seveso II-direktivet) (17),

| — | der henviser til sin beslutning af 13. september 2011 om håndtering af sikkerheden i forbindelse med olie- og gasaktiviteter offshore (18), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 13. september 2011 om håndtering af sikkerheden i forbindelse med olie- og gasaktiviteter offshore (18),

| — | der henviser til rapporten om ukonventionel gas i Europa af 8. november 2011, bestilt af Generaldirektoratet for Energi (19), |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten om ukonventionel gas i Europa af 8. november 2011, bestilt af Generaldirektoratet for Energi (19),

| — | der henviser til ledsagende skrivelse af 26. januar 2012 fra Kommissionens generaldirektorat for miljø til Parlamentets medlemmer om et miljømæssigt retsgrundlag i EU for skifergasprojekter, |
| --- | --- |

—

der henviser til ledsagende skrivelse af 26. januar 2012 fra Kommissionens generaldirektorat for miljø til Parlamentets medlemmer om et miljømæssigt retsgrundlag i EU for skifergasprojekter,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget med titlen »Energikøreplanen 2050« (COM(2011)0885), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget med titlen »Energikøreplanen 2050« (COM(2011)0885),

| — | der henviser til andragende 886/2011 (om risiciene i tilknytning til efterforskning efter og udvinding af skifergas i Bulgarien) og 1378/2011 (om udvinding af skifergas i Polen), |
| --- | --- |

—

der henviser til andragende 886/2011 (om risiciene i tilknytning til efterforskning efter og udvinding af skifergas i Bulgarien) og 1378/2011 (om udvinding af skifergas i Polen),

| — | der henviser til undersøgelse udgivet af Europa-Parlamentets Generaldirektorat for Interne Politikker, temaafdeling A: Økonomisk og Videnskabelig Politik, i juni 2011 med titlen: Udvinding af skifergas og skiferolie — indvirkninger på miljøet og menneskers sundhed, |
| --- | --- |

—

der henviser til undersøgelse udgivet af Europa-Parlamentets Generaldirektorat for Interne Politikker, temaafdeling A: Økonomisk og Videnskabelig Politik, i juni 2011 med titlen: Udvinding af skifergas og skiferolie — indvirkninger på miljøet og menneskers sundhed,

| — | der henviser til artikel 4, 11, 191, 192, 193 og 194 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 4, 11, 191, 192, 193 og 194 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48; |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48;

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed og udtalelser fra Udviklingsudvalget og Retsudvalget (A7-0283/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed og udtalelser fra Udviklingsudvalget og Retsudvalget (A7-0283/2012),

| A. | der henviser til, at nye teknologiske fremskridt allerede har ført til kommerciel udvinding af ukonventionelle fossile brændstoffer i visse dele af verden; der henviser til, at der ikke foregår nogen udvinding i kommercielt omfang i EU, og at potentiale reserver og mulige konsekvenser for miljøet og folkesundheden skal undersøges yderligere; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at nye teknologiske fremskridt allerede har ført til kommerciel udvinding af ukonventionelle fossile brændstoffer i visse dele af verden; der henviser til, at der ikke foregår nogen udvinding i kommercielt omfang i EU, og at potentiale reserver og mulige konsekvenser for miljøet og folkesundheden skal undersøges yderligere;

| B. | der henviser til, at udviklingen af skifergas ikke er ukontroversiel i EU eller på internationalt plan, og kræver derfor en grundig undersøgelse af alle indvirkningerne (på miljøet, folkesundheden og klimaændringerne), inden denne teknologi udvikles yderligere; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at udviklingen af skifergas ikke er ukontroversiel i EU eller på internationalt plan, og kræver derfor en grundig undersøgelse af alle indvirkningerne (på miljøet, folkesundheden og klimaændringerne), inden denne teknologi udvikles yderligere;

| C. | der henviser til, at det i energikøreplanen 2050 er fastsat, at skifergas og andre ukonventionelle energikilder er blevet potentielt meget vigtige nye kilder til forsyning i og uden for Europa; der henviser til, at substitution af kul og olie med gas på kort til mellemlang sigt vil kunne bidrage til at nedbringe drivhusgasemissionerne afhængigt af deres livscyklus; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at det i energikøreplanen 2050 er fastsat, at skifergas og andre ukonventionelle energikilder er blevet potentielt meget vigtige nye kilder til forsyning i og uden for Europa; der henviser til, at substitution af kul og olie med gas på kort til mellemlang sigt vil kunne bidrage til at nedbringe drivhusgasemissionerne afhængigt af deres livscyklus;

| D. | der henviser til, at gas kan bruges i forbindelse med grundlastproduktion af elektricitet og kan levere en pålidelig back-up-elforsyning til forskellige energikilder som f.eks. vind og sol, og at denne pålidelighed nedbringer de tekniske udfordringer i tilknytning til netbalancering; der henviser til, at gas også er et effektivt brændstof til opvarmning/nedkøling og talrige andre industrielle processer, hvilket øger EU's konkurrenceevne; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at gas kan bruges i forbindelse med grundlastproduktion af elektricitet og kan levere en pålidelig back-up-elforsyning til forskellige energikilder som f.eks. vind og sol, og at denne pålidelighed nedbringer de tekniske udfordringer i tilknytning til netbalancering; der henviser til, at gas også er et effektivt brændstof til opvarmning/nedkøling og talrige andre industrielle processer, hvilket øger EU's konkurrenceevne;

| E. | der henviser til, at de to vigtigste teknikker til frigørelse af potentialet for ukonventionelle fossile brændstoffer som skifergas og metan fra kullag, horisontal boring og hydraulisk frakturering (fracking), kun har været anvendt i kombination i et årti og ikke bør forveksles med brøndstimuleringsteknikker, der bruges til udvinding af konventionelle fossile brændstoffer som følge af kombinationen af disse to teknikker og omfanget af de involverede indgreb; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at de to vigtigste teknikker til frigørelse af potentialet for ukonventionelle fossile brændstoffer som skifergas og metan fra kullag, horisontal boring og hydraulisk frakturering (fracking), kun har været anvendt i kombination i et årti og ikke bør forveksles med brøndstimuleringsteknikker, der bruges til udvinding af konventionelle fossile brændstoffer som følge af kombinationen af disse to teknikker og omfanget af de involverede indgreb;

| F. | der henviser til, at EU har forpligtet sig til et juridisk bindende mål for reduktion af drivhusgasemissionerne og forøgelse af andelen af vedvarende energi; der henviser til, at eventuelle beslutninger vedrørende udnyttelse af ukonventionelle fossile brændstoffer skal ses i lyset af behovet for at reducere emissionerne; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at EU har forpligtet sig til et juridisk bindende mål for reduktion af drivhusgasemissionerne og forøgelse af andelen af vedvarende energi; der henviser til, at eventuelle beslutninger vedrørende udnyttelse af ukonventionelle fossile brændstoffer skal ses i lyset af behovet for at reducere emissionerne;

| G. | der henviser til, at der indtil nu ikke har eksisteret noget EU-(ramme)direktiv om regulering af minedrift; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at der indtil nu ikke har eksisteret noget EU-(ramme)direktiv om regulering af minedrift;

| H. | der henviser til, at der er utilstrækkelige data om fraktureringskemikalier og de miljø- og sundhedsmæssige risici, der er forbundet med hydraulisk frakturering; der henviser til, at der fortsat foretages vigtige undersøgelser, og at der er et stigende behov for yderligere og kontinuerlig forskning; der henviser til, at eksistensen og gennemsigtigheden af data, stikprøvetagning og prøvning er af afgørende betydning for kvalitetsforskning for at støtte regulering, der vil beskytte folkesundheden og miljøet; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at der er utilstrækkelige data om fraktureringskemikalier og de miljø- og sundhedsmæssige risici, der er forbundet med hydraulisk frakturering; der henviser til, at der fortsat foretages vigtige undersøgelser, og at der er et stigende behov for yderligere og kontinuerlig forskning; der henviser til, at eksistensen og gennemsigtigheden af data, stikprøvetagning og prøvning er af afgørende betydning for kvalitetsforskning for at støtte regulering, der vil beskytte folkesundheden og miljøet;

| I. | der henviser til, at alle former for udvinding af fossile brændstoffer og mineraler medfører eventuelle risici for menneskets sundhed og miljøet; der henviser til, at det er uhyre vigtigt, at forsigtighedsprincippet og princippet om, at forureneren betaler, anvendes i forhold til fremtidige beslutninger om udvikling af fossile brændstofressourcer i Europa, idet der tages hensyn til de potentielle virkninger fra alle trin i efterforskningen og udvindingsprocessen; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at alle former for udvinding af fossile brændstoffer og mineraler medfører eventuelle risici for menneskets sundhed og miljøet; der henviser til, at det er uhyre vigtigt, at forsigtighedsprincippet og princippet om, at forureneren betaler, anvendes i forhold til fremtidige beslutninger om udvikling af fossile brændstofressourcer i Europa, idet der tages hensyn til de potentielle virkninger fra alle trin i efterforskningen og udvindingsprocessen;

| J. | der henviser til, at EU-medlemsstater som f.eks. Frankrig og Bulgarien allerede har indført et moratorium mod skifergasudvinding på grund af miljø- og folkesundhedsmæssige betænkeligheder; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at EU-medlemsstater som f.eks. Frankrig og Bulgarien allerede har indført et moratorium mod skifergasudvinding på grund af miljø- og folkesundhedsmæssige betænkeligheder;

| K. | der henviser til, projekter vedrørende udvinding af skifergas generelt ikke er underlagt en miljøkonsekvensvurdering på trods af de miljørisici, der er forbundet med sådanne projekter; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, projekter vedrørende udvinding af skifergas generelt ikke er underlagt en miljøkonsekvensvurdering på trods af de miljørisici, der er forbundet med sådanne projekter;

| L. | der henviser til, at EU skal sikre et højt sundhedsbeskyttelsesniveau i alle EU's politikker og aktiviteter; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at EU skal sikre et højt sundhedsbeskyttelsesniveau i alle EU's politikker og aktiviteter;

| M. | der henviser til, at mange regeringer i Europa, f.eks. i Frankrig, Bulgarien, Nordrhein-Westphalen i Tyskland, Fribourg og Vaud i Schweiz, og en række amerikanske stater (North Carolina, New York, New Jersey og Vermont og over 100 lokale myndigheder) og andre lande verden over (Sydafrika, Quebec i Canada, New South Wales i Australien) i øjeblikket har et forbud eller et moratorium mod brugen af hydraulisk frakturering med henblik på udvinding af olie og gas fra skifer eller andre »tætte« klippeformationer; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at mange regeringer i Europa, f.eks. i Frankrig, Bulgarien, Nordrhein-Westphalen i Tyskland, Fribourg og Vaud i Schweiz, og en række amerikanske stater (North Carolina, New York, New Jersey og Vermont og over 100 lokale myndigheder) og andre lande verden over (Sydafrika, Quebec i Canada, New South Wales i Australien) i øjeblikket har et forbud eller et moratorium mod brugen af hydraulisk frakturering med henblik på udvinding af olie og gas fra skifer eller andre »tætte« klippeformationer;

| N. | der henviser til, at en række medlemsstater, som f.eks. Den Tjekkiske Republik, Rumænien og Tyskland, i øjeblikket overvejer et moratorium mod efterforskning efter og udvinding af olie og gas fra skifer eller andre »tætte« klippeformationer; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at en række medlemsstater, som f.eks. Den Tjekkiske Republik, Rumænien og Tyskland, i øjeblikket overvejer et moratorium mod efterforskning efter og udvinding af olie og gas fra skifer eller andre »tætte« klippeformationer;

| O. | der henviser til, at miljøansvarsdirektivet ikke forpligter operatørerne til at tegne en passende forsikring, når man tager de høje omkostninger i tilknytning til ulykker inden for udvindingsindustrierne i betragtning; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at miljøansvarsdirektivet ikke forpligter operatørerne til at tegne en passende forsikring, når man tager de høje omkostninger i tilknytning til ulykker inden for udvindingsindustrierne i betragtning;

Generel ramme — regulering, gennemførelse, overvågning og samarbejde

| 1. | forstår efterforskning efter skifergas og udvindingen som enhver form for ukonventionel efterforskning efter og udvinding af kulbrinte, der anvender horisontal boring og hydraulisk frakturering med stor volumen, metoder, som anvendes i den fossile brændstofindustri i hele verden; |
| --- | --- |

1.

forstår efterforskning efter skifergas og udvindingen som enhver form for ukonventionel efterforskning efter og udvinding af kulbrinte, der anvender horisontal boring og hydraulisk frakturering med stor volumen, metoder, som anvendes i den fossile brændstofindustri i hele verden;

| 2. | understreger, at enhver udvikling af ukonventionelle fossile brændstoffer — uanset medlemsstaternes eksklusive ret til at udnytte deres egne energiressourcer — skal foretages på et retfærdigt grundlag og lige vilkår i EU i fuld overensstemmelse med den relevante EU-lovgivning om miljøsikkerhed og -beskyttelse; |
| --- | --- |

2.

understreger, at enhver udvikling af ukonventionelle fossile brændstoffer — uanset medlemsstaternes eksklusive ret til at udnytte deres egne energiressourcer — skal foretages på et retfærdigt grundlag og lige vilkår i EU i fuld overensstemmelse med den relevante EU-lovgivning om miljøsikkerhed og -beskyttelse;

| 3. | mener, at der er behov for en grundig analyse af EU's lovgivningsmæssige ramme vedrørende efterforskning efter og udnyttelse af ukonventionelle fossile brændstoffer; glæder sig i den forbindelse over den forestående afslutning af en række af Kommissionens undersøgelser af: identifikation af risici, drivhusgasemissionerne i hele vugge-til-grav-processen, kemikalier, vand, arealanvendelse og effekter af skifergas på energimarkederne i EU; opfordrer medlemsstaterne til at være forsigtige med at gå videre med ukonventionelle fossile brændstoffer indtil afslutningen af den igangværende lovgivningsmæssige analyse og til at gennemføre alle de eksisterende forordninger effektivt som et afgørende middel til at mindske risikoen i alle gasudvindingsoperationer; |
| --- | --- |

3.

mener, at der er behov for en grundig analyse af EU's lovgivningsmæssige ramme vedrørende efterforskning efter og udnyttelse af ukonventionelle fossile brændstoffer; glæder sig i den forbindelse over den forestående afslutning af en række af Kommissionens undersøgelser af: identifikation af risici, drivhusgasemissionerne i hele vugge-til-grav-processen, kemikalier, vand, arealanvendelse og effekter af skifergas på energimarkederne i EU; opfordrer medlemsstaterne til at være forsigtige med at gå videre med ukonventionelle fossile brændstoffer indtil afslutningen af den igangværende lovgivningsmæssige analyse og til at gennemføre alle de eksisterende forordninger effektivt som et afgørende middel til at mindske risikoen i alle gasudvindingsoperationer;

| 4. | opfordrer Kommissionen til efter fuldførelsen af sine undersøgelser at gennemføre en omfattende vurdering på grundlag af den europæiske lovgivningsmæssige ramme til beskyttelse af sundhed og miljø og til hurtigst muligt og i overensstemmelse med traktatens principper at fremsætte forslag om de nødvendige tilpasninger, herunder lovgivningsmæssige foranstaltninger; |
| --- | --- |

4.

opfordrer Kommissionen til efter fuldførelsen af sine undersøgelser at gennemføre en omfattende vurdering på grundlag af den europæiske lovgivningsmæssige ramme til beskyttelse af sundhed og miljø og til hurtigst muligt og i overensstemmelse med traktatens principper at fremsætte forslag om de nødvendige tilpasninger, herunder lovgivningsmæssige foranstaltninger;

| 5. | understreger, at der er risici forbundet med udvinding af ukonventionelle fossile brændstoffer såvel som med udvinding af konventionelle fossile brændstoffer; mener, at disse risici skal afhjælpes ved at træffe forebyggende foranstaltninger, herunder grundig planlægning, prøvning, anvendelse af nye og tilgængelige teknologier, bedste praksis i industrien og løbende indsamling af data, overvågning og rapportering, inden for en solid lovgivningsmæssig ramme; mener, at det er nødvendigt at kræve måling af basislinjeniveauer for naturligt forekommende metan og kemikalier i grundvand i grundvandsreserver og aktuelle luftkvalitetsniveauer på potentielle borelokaliteter inden påbegyndelsen af aktiviteter til udvinding af ukonventionelle fossile brændstoffer; mener desuden, at regelmæssig inddragelse af producenterne af originaludstyret eller tilsvarende udstyr kunne sikre, at det kritiske sikkerheds- og miljøudstyr fortsat fungerer effektivt og opfylder sikkerhedsstandarderne; |
| --- | --- |

5.

understreger, at der er risici forbundet med udvinding af ukonventionelle fossile brændstoffer såvel som med udvinding af konventionelle fossile brændstoffer; mener, at disse risici skal afhjælpes ved at træffe forebyggende foranstaltninger, herunder grundig planlægning, prøvning, anvendelse af nye og tilgængelige teknologier, bedste praksis i industrien og løbende indsamling af data, overvågning og rapportering, inden for en solid lovgivningsmæssig ramme; mener, at det er nødvendigt at kræve måling af basislinjeniveauer for naturligt forekommende metan og kemikalier i grundvand i grundvandsreserver og aktuelle luftkvalitetsniveauer på potentielle borelokaliteter inden påbegyndelsen af aktiviteter til udvinding af ukonventionelle fossile brændstoffer; mener desuden, at regelmæssig inddragelse af producenterne af originaludstyret eller tilsvarende udstyr kunne sikre, at det kritiske sikkerheds- og miljøudstyr fortsat fungerer effektivt og opfylder sikkerhedsstandarderne;

| 6. | noterer sig Kommissionens indledende vurdering af EU's miljømæssige retsgrundlag i forhold til hydraulisk frakturering; opfordrer indtrængende Kommissionen til at gøre alt for at sikre fuld gennemførelse og anvendelse af de vigtigste dele af EU's miljølovgivning i alle medlemsstater, og straks offentliggøre en vejledning om fastsættelse af de basislinjevandovervågningsdata, der er nødvendige for miljøkonsekvensanalysen af skifergasefterforskning og -udvinding, og de kriterier, der skal anvendes til vurdering af virkningerne af hydraulisk frakturering på grundvandsreserver i forskellige geologiske formationer, herunder potentiel lækage og kumulative virkninger; |
| --- | --- |

6.

noterer sig Kommissionens indledende vurdering af EU's miljømæssige retsgrundlag i forhold til hydraulisk frakturering; opfordrer indtrængende Kommissionen til at gøre alt for at sikre fuld gennemførelse og anvendelse af de vigtigste dele af EU's miljølovgivning i alle medlemsstater, og straks offentliggøre en vejledning om fastsættelse af de basislinjevandovervågningsdata, der er nødvendige for miljøkonsekvensanalysen af skifergasefterforskning og -udvinding, og de kriterier, der skal anvendes til vurdering af virkningerne af hydraulisk frakturering på grundvandsreserver i forskellige geologiske formationer, herunder potentiel lækage og kumulative virkninger;

| 7. | opfordrer Kommissionen til at indføre en ramme for risikostyring på EU-plan for efterforskning efter eller udvinding af ukonventionelle fossile brændstoffer med henblik på at sikre, at harmoniserede bestemmelser for beskyttelse af menneskets sundhed og miljøet finder anvendelse i alle medlemsstater; |
| --- | --- |

7.

opfordrer Kommissionen til at indføre en ramme for risikostyring på EU-plan for efterforskning efter eller udvinding af ukonventionelle fossile brændstoffer med henblik på at sikre, at harmoniserede bestemmelser for beskyttelse af menneskets sundhed og miljøet finder anvendelse i alle medlemsstater;

| 8. | opfordrer Kommissionen til i samarbejde med medlemsstaterne og de kompetente retlige myndigheder at indføre løbende overvågning af udviklingen på dette område og træffe eventuelle nødvendige foranstaltninger til at supplere og udvide EU's eksisterende miljølovgivning; |
| --- | --- |

8.

opfordrer Kommissionen til i samarbejde med medlemsstaterne og de kompetente retlige myndigheder at indføre løbende overvågning af udviklingen på dette område og træffe eventuelle nødvendige foranstaltninger til at supplere og udvide EU's eksisterende miljølovgivning;

| 9. | bemærker, at metan er en kraftig drivhusgas, og emissioner heraf skal tages fuldt ud i betragtning enten i henhold til direktiv 2003/87/EF (emissionshandelsordning) eller afgørelse nr. 406/2009/EF (»beslutning om byrdefordeling«); |
| --- | --- |

9.

bemærker, at metan er en kraftig drivhusgas, og emissioner heraf skal tages fuldt ud i betragtning enten i henhold til direktiv 2003/87/EF (emissionshandelsordning) eller afgørelse nr. 406/2009/EF (»beslutning om byrdefordeling«);

| 10. | understreger, at effektiviteten af regulering af efterforskning og udvinding — i fuld overensstemmelse med eksisterende EU-lovgivning — af ukonventionelle fossile brændstoffer afhænger af de relevante nationale myndigheders vilje og ressourcer; opfordrer derfor medlemsstaterne til at sikre fuld overensstemmelse med eksisterende EU-lovgivning, tilstrækkelig menneskelig og teknisk kapacitet til overvågning, inspektion og håndhævelse af tilladte aktiviteter, herunder grundige uddannelsesforløb for de kompetente nationale myndigheders ansatte; |
| --- | --- |

10.

understreger, at effektiviteten af regulering af efterforskning og udvinding — i fuld overensstemmelse med eksisterende EU-lovgivning — af ukonventionelle fossile brændstoffer afhænger af de relevante nationale myndigheders vilje og ressourcer; opfordrer derfor medlemsstaterne til at sikre fuld overensstemmelse med eksisterende EU-lovgivning, tilstrækkelig menneskelig og teknisk kapacitet til overvågning, inspektion og håndhævelse af tilladte aktiviteter, herunder grundige uddannelsesforløb for de kompetente nationale myndigheders ansatte;

| 11. | bemærker betydningen af det arbejde, som velrenommerede institutioner udfører, navnlig Det Internationale Energiagentur (IEA), for at udarbejde en vejledning om bedste praksis med hensyn til regulering af ukonventionel gas og hydraulisk frakturering; |
| --- | --- |

11.

bemærker betydningen af det arbejde, som velrenommerede institutioner udfører, navnlig Det Internationale Energiagentur (IEA), for at udarbejde en vejledning om bedste praksis med hensyn til regulering af ukonventionel gas og hydraulisk frakturering;

| 12. | opfordrer til udvikling af et omfattende referencedokument om bedste tilgængelige teknik (BREF-dokument) for frakturering på baggrund af robust, videnskabelig, teknisk praksis; |
| --- | --- |

12.

opfordrer til udvikling af et omfattende referencedokument om bedste tilgængelige teknik (BREF-dokument) for frakturering på baggrund af robust, videnskabelig, teknisk praksis;

| 13. | opfordrer de nationale myndigheder, der har givet tilladelse til efterforskning efter ukonventionelle fossile brændstoffer, til at gennemgå eksisterende statslige bestemmelser om opførelse af brønde til udvinding af konventionelle fossile brændstoffer og opdatere de bestemmelser, der dækker alle aspekter af udvinding af ukonventionelle fossile brændstoffer; |
| --- | --- |

13.

opfordrer de nationale myndigheder, der har givet tilladelse til efterforskning efter ukonventionelle fossile brændstoffer, til at gennemgå eksisterende statslige bestemmelser om opførelse af brønde til udvinding af konventionelle fossile brændstoffer og opdatere de bestemmelser, der dækker alle aspekter af udvinding af ukonventionelle fossile brændstoffer;

| 14. | anerkender, at industrien bærer det primære ansvar for forebyggelse og effektiv afhjælpning af ulykker; opfordrer Kommissionen til at overveje at medtage aktiviteter i forbindelse med hydraulisk frakturering i bilag III til miljøansvarsdirektivet, og de relevante myndigheder til at kræve tilstrækkelige finansielle garantier for miljø- og erstatningsansvar af operatørerne med henblik på reaktion på eventuelle ulykker eller utilsigtede negative virkninger forårsaget af egne og udliciterede aktiviteter; mener, at princippet om, at forureneren betaler, skal finde anvendelse i tilfælde af miljøforurening; bifalder de fremskridt, der er opnået i industrien med hensyn til fastsættelse af høje miljø- og sikkerhedsstandarder; understreger betydningen af at overvåge industriens opfyldelse af kravene til regelmæssige inspektioner, udført af uddannede og uafhængige specialister; |
| --- | --- |

14.

anerkender, at industrien bærer det primære ansvar for forebyggelse og effektiv afhjælpning af ulykker; opfordrer Kommissionen til at overveje at medtage aktiviteter i forbindelse med hydraulisk frakturering i bilag III til miljøansvarsdirektivet, og de relevante myndigheder til at kræve tilstrækkelige finansielle garantier for miljø- og erstatningsansvar af operatørerne med henblik på reaktion på eventuelle ulykker eller utilsigtede negative virkninger forårsaget af egne og udliciterede aktiviteter; mener, at princippet om, at forureneren betaler, skal finde anvendelse i tilfælde af miljøforurening; bifalder de fremskridt, der er opnået i industrien med hensyn til fastsættelse af høje miljø- og sikkerhedsstandarder; understreger betydningen af at overvåge industriens opfyldelse af kravene til regelmæssige inspektioner, udført af uddannede og uafhængige specialister;

| 15. | opfordrer de energiselskaber, der er aktive på området for udvinding af ukonventionelle fossile brændstoffer, til at investere i forskning i forbedring af de miljømæssige resultater af ukonventionelle fossile brændstofteknologier; opfordrer til, at der i EU-baserede foretagender og akademiske institutioner udvikles relevante samarbejdsprogrammer for forskning og udvikling med henblik på opnåelse af større forståelse af sikkerhed og risici inden for efterforskning og produktion af ukonventionelle fossile brændstoffer; |
| --- | --- |

15.

opfordrer de energiselskaber, der er aktive på området for udvinding af ukonventionelle fossile brændstoffer, til at investere i forskning i forbedring af de miljømæssige resultater af ukonventionelle fossile brændstofteknologier; opfordrer til, at der i EU-baserede foretagender og akademiske institutioner udvikles relevante samarbejdsprogrammer for forskning og udvikling med henblik på opnåelse af større forståelse af sikkerhed og risici inden for efterforskning og produktion af ukonventionelle fossile brændstoffer;

| 16. | genfremsætter sin opfordring til Kommissionen og medlemsstaterne fremsat i dets beslutning af 15. marts 2012 om en køreplan for omstilling til en konkurrencedygtig lavemissionsøkonomi i 2050 om at arbejde for en hurtigere gennemførelse af G20-aftalen om afskaffelse af subsidier til fossile brændstoffer; mener, at efterforskning efter og udnyttelse af kilder til fossile brændstoffer, herunder ukonventionelle kilder, ikke må støttes med offentlige midler; |
| --- | --- |

16.

genfremsætter sin opfordring til Kommissionen og medlemsstaterne fremsat i dets beslutning af 15. marts 2012 om en køreplan for omstilling til en konkurrencedygtig lavemissionsøkonomi i 2050 om at arbejde for en hurtigere gennemførelse af G20-aftalen om afskaffelse af subsidier til fossile brændstoffer; mener, at efterforskning efter og udnyttelse af kilder til fossile brændstoffer, herunder ukonventionelle kilder, ikke må støttes med offentlige midler;

| 17. | mener, at gensidige hemmeligholdelsesaftaler med hensyn til skader på miljøet og menneskers og dyrs sundhed som dem, der har været i kraft mellem jordejere i nærheden af skifergasbrønde og skifergasoperatører i USA, ikke ville være i overensstemmelse med EU's og medlemsstaternes forpligtelser i henhold til Århuskonventionen, direktivet om adgang til oplysninger (2003/4/EF) og miljøansvarsdirektivet; |
| --- | --- |

17.

mener, at gensidige hemmeligholdelsesaftaler med hensyn til skader på miljøet og menneskers og dyrs sundhed som dem, der har været i kraft mellem jordejere i nærheden af skifergasbrønde og skifergasoperatører i USA, ikke ville være i overensstemmelse med EU's og medlemsstaternes forpligtelser i henhold til Århuskonventionen, direktivet om adgang til oplysninger (2003/4/EF) og miljøansvarsdirektivet;

Miljømæssige aspekter af hydraulisk frakturering

| 18. | anerkender, at efterforskningen efter skifergas og udvindingen heraf sandsynligvis resulterer i komplekse og tværgående interaktioner med det omgivende miljø, navnlig som følge af den anvendte hydrauliske fraktureringsmetode, sammensætningen af fraktureringsvæsken samt dybden af brøndene og det landareal, der påvirkes; |
| --- | --- |

18.

anerkender, at efterforskningen efter skifergas og udvindingen heraf sandsynligvis resulterer i komplekse og tværgående interaktioner med det omgivende miljø, navnlig som følge af den anvendte hydrauliske fraktureringsmetode, sammensætningen af fraktureringsvæsken samt dybden af brøndene og det landareal, der påvirkes;

| 19. | anerkender, at de forskellige typer klipper, der findes i hver enkelt region, bestemmer dimensioneringen og metoden for udvindingsaktiviteter; opfordrer til en obligatorisk basislinjeanalyse af grundvand og geologiske undersøgelser af dybde- og overfladegeologi for et eventuelt skiferprojekt forud for godkendelse, herunder rapporter om eventuel tidligere eller nuværende minedrift i regionen; |
| --- | --- |

19.

anerkender, at de forskellige typer klipper, der findes i hver enkelt region, bestemmer dimensioneringen og metoden for udvindingsaktiviteter; opfordrer til en obligatorisk basislinjeanalyse af grundvand og geologiske undersøgelser af dybde- og overfladegeologi for et eventuelt skiferprojekt forud for godkendelse, herunder rapporter om eventuel tidligere eller nuværende minedrift i regionen;

| 20. | understreger behovet for videnskabelige undersøgelser af de langsigtede virkninger, som luftforurening og vandforurening som følge af frakturering har på menneskets sundhed; |
| --- | --- |

20.

understreger behovet for videnskabelige undersøgelser af de langsigtede virkninger, som luftforurening og vandforurening som følge af frakturering har på menneskets sundhed;

| 21. | opfordrer Kommissionen til at sikre, at bestemmelserne om vurdering af minedrifts virkning på miljøet faktisk gennemføres i de nationale lovgivninger; understreger samtidig, at enhver konsekvensanalyse bør gennemføres i forbindelse med en åben og gennemsigtig proces; |
| --- | --- |

21.

opfordrer Kommissionen til at sikre, at bestemmelserne om vurdering af minedrifts virkning på miljøet faktisk gennemføres i de nationale lovgivninger; understreger samtidig, at enhver konsekvensanalyse bør gennemføres i forbindelse med en åben og gennemsigtig proces;

| 22. | minder om, at Kommissionens GD for Miljøs vejledning ref. Ares (2011)1339393 af 12. december 2011 bekræfter, at efterforskning efter og udvinding af ukonventionelle kulbrinter er dækket af Rådets direktiv 85/337/EØF, som ændret og kodificeret ved direktiv 2011/92/EU, om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning på miljøet (kendt som direktivet om vurdering af indvirkningen på miljøet eller VVM-direktivet); minder desuden om, at enhver anvendt hydraulisk fraktureringsmetode er del af den overordnede konventionelle og ukonventionelle efterforskning efter og udvinding af kulbrinte, som er dækket af den ovennævnte EU-miljølovgivning og af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/22/EF af 30. maj 1994 om betingelser for tildeling og udnyttelse af tilladelser til prospektering, efterforskning og produktion af kulbrinte; |
| --- | --- |

22.

minder om, at Kommissionens GD for Miljøs vejledning ref. Ares (2011)1339393 af 12. december 2011 bekræfter, at efterforskning efter og udvinding af ukonventionelle kulbrinter er dækket af Rådets direktiv 85/337/EØF, som ændret og kodificeret ved direktiv 2011/92/EU, om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning på miljøet (kendt som direktivet om vurdering af indvirkningen på miljøet eller VVM-direktivet); minder desuden om, at enhver anvendt hydraulisk fraktureringsmetode er del af den overordnede konventionelle og ukonventionelle efterforskning efter og udvinding af kulbrinte, som er dækket af den ovennævnte EU-miljølovgivning og af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/22/EF af 30. maj 1994 om betingelser for tildeling og udnyttelse af tilladelser til prospektering, efterforskning og produktion af kulbrinte;

| 23. | opfordrer Kommissionen til at fremsætte forslag, som skal sikre, at bestemmelserne i direktivet om miljøkonsekvensvurdering dækker de særlige kendetegn ved efterforskning efter og udvinding af skifergas, skiferolie og metan fra kullag; insisterer på, at den forudgående miljøkonsekvensvurdering skal omfatte vugge-til-grav-indvirkningerne på luftkvalitet, jordbundskvalitet, vandkvalitet, geologisk stabilitet, arealudnyttelse og støjforurening; |
| --- | --- |

23.

opfordrer Kommissionen til at fremsætte forslag, som skal sikre, at bestemmelserne i direktivet om miljøkonsekvensvurdering dækker de særlige kendetegn ved efterforskning efter og udvinding af skifergas, skiferolie og metan fra kullag; insisterer på, at den forudgående miljøkonsekvensvurdering skal omfatte vugge-til-grav-indvirkningerne på luftkvalitet, jordbundskvalitet, vandkvalitet, geologisk stabilitet, arealudnyttelse og støjforurening;

| 24. | opfordrer til, at projekter, der indebærer hydraulisk frakturering, medtages i bilag I til direktivet om miljøkonsekvensvurdering; |
| --- | --- |

24.

opfordrer til, at projekter, der indebærer hydraulisk frakturering, medtages i bilag I til direktivet om miljøkonsekvensvurdering;

| 25. | bemærker, at der er en risiko for jordrystelser, som det fremgår af skifergasudvindingen i det nordvestlige England; støtter henstillingerne i den rapport, som den britiske regering havde bestilt, om, at operatører skal opfylde visse seismiske og mikroseismiske standarder; |
| --- | --- |

25.

bemærker, at der er en risiko for jordrystelser, som det fremgår af skifergasudvindingen i det nordvestlige England; støtter henstillingerne i den rapport, som den britiske regering havde bestilt, om, at operatører skal opfylde visse seismiske og mikroseismiske standarder;

| 26. | minder om, at bæredygtigheden af skifergas endnu ikke er bevist; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at foretage en grundig vurdering af drivhusgasemissionerne i løbet af hele udvindings- og produktionsprocessen for at påvise den miljømæssige integritet; |
| --- | --- |

26.

minder om, at bæredygtigheden af skifergas endnu ikke er bevist; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at foretage en grundig vurdering af drivhusgasemissionerne i løbet af hele udvindings- og produktionsprocessen for at påvise den miljømæssige integritet;

| 27. | mener, at det i forbindelse med ansvar er passende at vende bevisbyrden for skifergasoperatører, hvor afvejningen af sandsynligheden, med hensyn til karakteren af forstyrrelsen og dens negative konsekvenser, andre mulige årsager eller andre forhold, indikerer, at skifergasaktiviteterne var årsag til den miljømæssige skade; |
| --- | --- |

27.

mener, at det i forbindelse med ansvar er passende at vende bevisbyrden for skifergasoperatører, hvor afvejningen af sandsynligheden, med hensyn til karakteren af forstyrrelsen og dens negative konsekvenser, andre mulige årsager eller andre forhold, indikerer, at skifergasaktiviteterne var årsag til den miljømæssige skade;

| 28. | opfordrer Kommissionen til at fremsætte forslag om udtrykkeligt at inkludere fraktureringsvæsker som »farligt affald« i bilag III til affaldsdirektivet (2008/98/EF); |
| --- | --- |

28.

opfordrer Kommissionen til at fremsætte forslag om udtrykkeligt at inkludere fraktureringsvæsker som »farligt affald« i bilag III til affaldsdirektivet (2008/98/EF);

| 29. | anerkender, at der er relativt store vandmængder involveret i hydraulisk frakturering, i betragtning af, at vand er en særligt følsom ressource i EU; fremhæver behovet for forudgående vandplaner baseret på lokal hydrologi med overvejelser omkring de lokale vandressourcer, andre lokale aktørers vandbehov og kapacitet til behandling af spildevand; |
| --- | --- |

29.

anerkender, at der er relativt store vandmængder involveret i hydraulisk frakturering, i betragtning af, at vand er en særligt følsom ressource i EU; fremhæver behovet for forudgående vandplaner baseret på lokal hydrologi med overvejelser omkring de lokale vandressourcer, andre lokale aktørers vandbehov og kapacitet til behandling af spildevand;

| 30. | opfordrer Kommissionen til at sørge for, at de gældende europæiske miljøstandarder overholdes fuldt ud, navnlig hvad angår det vand, der benyttes ved hydraulisk frakturering, og at overtrædelser straffes behørigt; |
| --- | --- |

30.

opfordrer Kommissionen til at sørge for, at de gældende europæiske miljøstandarder overholdes fuldt ud, navnlig hvad angår det vand, der benyttes ved hydraulisk frakturering, og at overtrædelser straffes behørigt;

| 31. | minder om, at vandrammedirektivet pålægger medlemsstaterne at iværksætte de nødvendige foranstaltninger med henblik på at forebygge ødelæggelse af alle grundvandsreserver, herunder fra punktkilder såsom efterforskning efter kulbrinte og udvinding heraf; |
| --- | --- |

31.

minder om, at vandrammedirektivet pålægger medlemsstaterne at iværksætte de nødvendige foranstaltninger med henblik på at forebygge ødelæggelse af alle grundvandsreserver, herunder fra punktkilder såsom efterforskning efter kulbrinte og udvinding heraf;

| 32. | opfordrer industrien til, i åbent samarbejde med for nationale tilsynsmyndigheder, miljøgrupper og lokalsamfund, at træffe de nødvendige foranstaltninger med henblik på at forebygge, at tilstanden i alle de relevante former for grundvand forværres, og derved bibeholde det rene grundvand som defineret i vandrammedirektivet og grundvandsdirektivet; |
| --- | --- |

32.

opfordrer industrien til, i åbent samarbejde med for nationale tilsynsmyndigheder, miljøgrupper og lokalsamfund, at træffe de nødvendige foranstaltninger med henblik på at forebygge, at tilstanden i alle de relevante former for grundvand forværres, og derved bibeholde det rene grundvand som defineret i vandrammedirektivet og grundvandsdirektivet;

| 33. | anerkender, at hydraulisk frakturering finder sted ved dybder, der ligger et godt stykke under grundvandsreserverne; mener således, at fordi boreaktiviteterne skal passere drikkevandsressourcer, er den største bekymring vedrørende kontaminering af grundvand brøndintegritet og kvalitet af indkapsling og cementering, herunder dens evne til at modstå det høje tryk fra den væske, der indsprøjtes, og de genererede jordrystelser; |
| --- | --- |

33.

anerkender, at hydraulisk frakturering finder sted ved dybder, der ligger et godt stykke under grundvandsreserverne; mener således, at fordi boreaktiviteterne skal passere drikkevandsressourcer, er den største bekymring vedrørende kontaminering af grundvand brøndintegritet og kvalitet af indkapsling og cementering, herunder dens evne til at modstå det høje tryk fra den væske, der indsprøjtes, og de genererede jordrystelser;

| 34. | anmoder om, at hydraulisk frakturering principielt forbydes i visse sårbare og særligt truede områder, f.eks. i og under udpegede drikkevandsbeskyttelsesområder og i områder med kulminedrift; |
| --- | --- |

34.

anmoder om, at hydraulisk frakturering principielt forbydes i visse sårbare og særligt truede områder, f.eks. i og under udpegede drikkevandsbeskyttelsesområder og i områder med kulminedrift;

| 35. | understreger, at effektiv forebyggelse kræver løbende overvågning af, at de højeste standarder og den bedste praksis inden for brøndboring og vedligeholdelse af brøndene følges fuldt ud; mener, at rapporter om færdiggørelse af brønde bør fremsendes til de kompetente myndigheder; understreger, at både industrien og de kompetente myndigheder skal sikre, at der på alle stadier foretages jævnlig kvalitetskontrol af indkapslingens og cementeringens integritet samt basislinjeprøveudtagning for at kontrollere grundvandskvaliteten i tæt samarbejde med vandværkerne; påpeger, at dette kræver betydelige menneskelige ressourcer og stor teknisk ekspertise på alle niveauer; |
| --- | --- |

35.

understreger, at effektiv forebyggelse kræver løbende overvågning af, at de højeste standarder og den bedste praksis inden for brøndboring og vedligeholdelse af brøndene følges fuldt ud; mener, at rapporter om færdiggørelse af brønde bør fremsendes til de kompetente myndigheder; understreger, at både industrien og de kompetente myndigheder skal sikre, at der på alle stadier foretages jævnlig kvalitetskontrol af indkapslingens og cementeringens integritet samt basislinjeprøveudtagning for at kontrollere grundvandskvaliteten i tæt samarbejde med vandværkerne; påpeger, at dette kræver betydelige menneskelige ressourcer og stor teknisk ekspertise på alle niveauer;

| 36. | opfordrer Kommissionen til hurtigst muligt at udstede retningslinjer for indsamling af både de grundlæggende data om vandovervågning, som er nødvendige med henblik på en miljøkonsekvensvurdering af efterforskning efter skifergas og udvinding heraf, og de kriterier, der skal anvendes til vurdering af indvirkningen af hydraulisk frakturering på grundvandsreservoirer i forskellige geografiske formationer, herunder eventuel lækage og kumulative indvirkninger; |
| --- | --- |

36.

opfordrer Kommissionen til hurtigst muligt at udstede retningslinjer for indsamling af både de grundlæggende data om vandovervågning, som er nødvendige med henblik på en miljøkonsekvensvurdering af efterforskning efter skifergas og udvinding heraf, og de kriterier, der skal anvendes til vurdering af indvirkningen af hydraulisk frakturering på grundvandsreservoirer i forskellige geografiske formationer, herunder eventuel lækage og kumulative indvirkninger;

| 37. | henstiller til, at der udarbejdes standardiserede beredskabsplaner i fællesskab med operatører, lovgivere og nødtjenester, og at der oprettes specialiserede beredskabshold; |
| --- | --- |

37.

henstiller til, at der udarbejdes standardiserede beredskabsplaner i fællesskab med operatører, lovgivere og nødtjenester, og at der oprettes specialiserede beredskabshold;

| 38. | mener, at lukkede systemer til genanvendelse af vand på stedet med stålopbevaringstanke er den mest miljøvenlige metode til behandling af tilbageløbsvand med deraf følgende minimering af vandmængde, mulighed for overløb af overfladevand og omkostninger, trafik og beskadigelse af veje som følge af transport i forbindelse med vandbehandling; mener, at denne form for genanvendelse bør anvendes i videst muligt omfang; afviser injektion af tilbageløbsvand i geologiske formationer med henblik på bortskaffelse i overensstemmelse med vandrammedirektivet; |
| --- | --- |

38.

mener, at lukkede systemer til genanvendelse af vand på stedet med stålopbevaringstanke er den mest miljøvenlige metode til behandling af tilbageløbsvand med deraf følgende minimering af vandmængde, mulighed for overløb af overfladevand og omkostninger, trafik og beskadigelse af veje som følge af transport i forbindelse med vandbehandling; mener, at denne form for genanvendelse bør anvendes i videst muligt omfang; afviser injektion af tilbageløbsvand i geologiske formationer med henblik på bortskaffelse i overensstemmelse med vandrammedirektivet;

| 39. | opfordrer til fuld overholdelse for operatører af eksisterende standarder for spildevandsbehandling og udarbejdelse af obligatoriske vandforvaltningsplaner i samarbejde med vandværkerne og de kompetente myndigheder; understreger dog, at eksisterende behandlingsanlæg er dårligt udstyret til at behandle spildevand fra hydraulisk frakturering og kan udlede forurenende stoffer til floder og vandløb; mener i denne forbindelse, at de kompetente myndigheder skal gennemføre en fuldstændig vurdering af alle de relevante vandbehandlingsplaner i de berørte medlemsstater; |
| --- | --- |

39.

opfordrer til fuld overholdelse for operatører af eksisterende standarder for spildevandsbehandling og udarbejdelse af obligatoriske vandforvaltningsplaner i samarbejde med vandværkerne og de kompetente myndigheder; understreger dog, at eksisterende behandlingsanlæg er dårligt udstyret til at behandle spildevand fra hydraulisk frakturering og kan udlede forurenende stoffer til floder og vandløb; mener i denne forbindelse, at de kompetente myndigheder skal gennemføre en fuldstændig vurdering af alle de relevante vandbehandlingsplaner i de berørte medlemsstater;

| 40. | understreger, at der skal opretholdes en minimumsafstand mellem boreplatforme og vandboringer; |
| --- | --- |

40.

understreger, at der skal opretholdes en minimumsafstand mellem boreplatforme og vandboringer;

| 41. | mener, at mange af de nuværende kontroverser omkring ukonventionelle fossile brændstoffer til dels skyldes industriens oprindelige afvisning af at afsløre det kemiske indhold af fraktureringsvæsker; mener fortsat, at der kræves fuld gennemsigtighed, med en obligatorisk forpligtelse for alle operatører til fuldt ud at afsløre sammensætningen og koncentrationerne af det kemiske indhold af fraktureringsvæsker og sikre fuld overensstemmelse med eksisterende EU-lovgivning i medfør af REACH-forordningen; |
| --- | --- |

41.

mener, at mange af de nuværende kontroverser omkring ukonventionelle fossile brændstoffer til dels skyldes industriens oprindelige afvisning af at afsløre det kemiske indhold af fraktureringsvæsker; mener fortsat, at der kræves fuld gennemsigtighed, med en obligatorisk forpligtelse for alle operatører til fuldt ud at afsløre sammensætningen og koncentrationerne af det kemiske indhold af fraktureringsvæsker og sikre fuld overensstemmelse med eksisterende EU-lovgivning i medfør af REACH-forordningen;

| 42. | mener, at gensidige hemmeligholdelsesaftaler med hensyn til skader på miljøet og menneskers og dyrs sundhed som dem, der har været i kraft mellem jordejere i nærheden af skifergasbrønde og skifergasoperatører i USA, ikke ville være i overensstemmelse med EU's og medlemsstaternes forpligtelser i henhold til Århuskonventionen, direktivet om adgang til oplysninger (2003/4/EF) og miljøansvarsdirektivet; |
| --- | --- |

42.

mener, at gensidige hemmeligholdelsesaftaler med hensyn til skader på miljøet og menneskers og dyrs sundhed som dem, der har været i kraft mellem jordejere i nærheden af skifergasbrønde og skifergasoperatører i USA, ikke ville være i overensstemmelse med EU's og medlemsstaternes forpligtelser i henhold til Århuskonventionen, direktivet om adgang til oplysninger (2003/4/EF) og miljøansvarsdirektivet;

| 43. | bemærker, at horisontale brønde i flere niveauer fra én boreplatform minimerer arealanvendelse og påvirkning af naturen; |
| --- | --- |

43.

bemærker, at horisontale brønde i flere niveauer fra én boreplatform minimerer arealanvendelse og påvirkning af naturen;

| 44. | bemærker, at produktionen fra skifergasbrønde i USA er kendetegnet ved et skarpt fald efter de første to år, hvilket fører til en intens fortsat boring af nye brønde; bemærker, at oplagringstanke, kompressorstationer og rørledninger bidrager yderligere til skifergasaktiviteternes påvirkning af arealudnyttelsen; |
| --- | --- |

44.

bemærker, at produktionen fra skifergasbrønde i USA er kendetegnet ved et skarpt fald efter de første to år, hvilket fører til en intens fortsat boring af nye brønde; bemærker, at oplagringstanke, kompressorstationer og rørledninger bidrager yderligere til skifergasaktiviteternes påvirkning af arealudnyttelsen;

| 45. | opfordrer de medlemsstater, der beslutter at udvikle skifergas eller andre ukonventionelle fossile brændstofkilder, til at sende Kommissionen nationale planer med detaljerede oplysninger om, hvordan udnyttelsen af disse reserver passer ind i deres nationale emissionsreduktionsmål i henhold til EU's beslutning om en fordeling af indsatsen; |
| --- | --- |

45.

opfordrer de medlemsstater, der beslutter at udvikle skifergas eller andre ukonventionelle fossile brændstofkilder, til at sende Kommissionen nationale planer med detaljerede oplysninger om, hvordan udnyttelsen af disse reserver passer ind i deres nationale emissionsreduktionsmål i henhold til EU's beslutning om en fordeling af indsatsen;

| 46. | anerkender, at stadige teknologiske forbedringer inden for hydraulisk frakturering og horisontal boring kan bidrage til sikkerheden omkring ukonventionelle fossile brændstoffer og begrænse de potentielle miljøindvirkninger; opfordrer industrien til at fortsætte indsatsen for fortsat at udvikle teknologien og bruge de bedste teknologiske løsninger i udviklingen af ressourcerne af ukonventionelle fossile brændstoffer; |
| --- | --- |

46.

anerkender, at stadige teknologiske forbedringer inden for hydraulisk frakturering og horisontal boring kan bidrage til sikkerheden omkring ukonventionelle fossile brændstoffer og begrænse de potentielle miljøindvirkninger; opfordrer industrien til at fortsætte indsatsen for fortsat at udvikle teknologien og bruge de bedste teknologiske løsninger i udviklingen af ressourcerne af ukonventionelle fossile brændstoffer;

| 47. | opfordrer til, at de kompetente nationale geologiske undersøgelser indbefatter seismisk basislinjeovervågning i seismisk følsomme områder, hvor der gives tilladelse til udvinding af skifergas, for at fastslå den seismiske baggrundsaktivitet, hvilket vil gøre det muligt at vurdere muligheden for og den potentielle indvirkning af eventuelle fremkaldte jordskælv; |
| --- | --- |

47.

opfordrer til, at de kompetente nationale geologiske undersøgelser indbefatter seismisk basislinjeovervågning i seismisk følsomme områder, hvor der gives tilladelse til udvinding af skifergas, for at fastslå den seismiske baggrundsaktivitet, hvilket vil gøre det muligt at vurdere muligheden for og den potentielle indvirkning af eventuelle fremkaldte jordskælv;

| 48. | påpeger, at enhver gunstig sammenligning af drivhusgasemissionerne i hele vugge-til-grav-processen for skifergas i forhold til kul afhænger af en ethundredårig atmosfærisk livstidsantagelse; mener, at behovet for, at de globale emissioner topper i 2020, kræver en undersøgelse over en kortere periode, f.eks. er 20 år mere hensigtsmæssigt; opfordrer til yderligere videnskabelig forskning i flygtige metanemissioner for at forbedre medregningen af sådanne emissioner i medlemsstaternes årlige opgørelser og mål i henhold til EU's beslutning om en fordeling af indsatsen; |
| --- | --- |

48.

påpeger, at enhver gunstig sammenligning af drivhusgasemissionerne i hele vugge-til-grav-processen for skifergas i forhold til kul afhænger af en ethundredårig atmosfærisk livstidsantagelse; mener, at behovet for, at de globale emissioner topper i 2020, kræver en undersøgelse over en kortere periode, f.eks. er 20 år mere hensigtsmæssigt; opfordrer til yderligere videnskabelig forskning i flygtige metanemissioner for at forbedre medregningen af sådanne emissioner i medlemsstaternes årlige opgørelser og mål i henhold til EU's beslutning om en fordeling af indsatsen;

| 49. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at fremsætte lovgivningsforslag med henblik på at gøre brugen af forbrændingsudstyr (såkaldte »green completions«) obligatorisk for alle skifergasbrønde i EU, til at begrænse afbrænding til tilfælde, hvor der er fare for sikkerheden, og til fuldstændigt at forbyde ventilering af alle skifergasbrønde fuldstændigt med henblik på at reducere flygtige metanemissioner og flygtige organiske forbindelser i tilknytning til skifergas; |
| --- | --- |

49.

opfordrer indtrængende Kommissionen til at fremsætte lovgivningsforslag med henblik på at gøre brugen af forbrændingsudstyr (såkaldte »green completions«) obligatorisk for alle skifergasbrønde i EU, til at begrænse afbrænding til tilfælde, hvor der er fare for sikkerheden, og til fuldstændigt at forbyde ventilering af alle skifergasbrønde fuldstændigt med henblik på at reducere flygtige metanemissioner og flygtige organiske forbindelser i tilknytning til skifergas;

Offentlig deltagelse og lokale forhold

| 50. | anerkender, at boringsaktiviteter kan forværre levevilkårene; opfordrer derfor til, at dette spørgsmål tages i betragtning ved udstedelsen af de nødvendige godkendelser til efterforskning efter og udnyttelse af kulbrinteressourcerne og til, at der træffes alle nødvendige foranstaltninger — navnlig i industrien — via gennemførelse af de bedste tilgængelige teknikker og i de offentlige myndigheder via anvendelsen af stramme regler for at minimere de negative konsekvenser af sådanne aktiviteter; |
| --- | --- |

50.

anerkender, at boringsaktiviteter kan forværre levevilkårene; opfordrer derfor til, at dette spørgsmål tages i betragtning ved udstedelsen af de nødvendige godkendelser til efterforskning efter og udnyttelse af kulbrinteressourcerne og til, at der træffes alle nødvendige foranstaltninger — navnlig i industrien — via gennemførelse af de bedste tilgængelige teknikker og i de offentlige myndigheder via anvendelsen af stramme regler for at minimere de negative konsekvenser af sådanne aktiviteter;

| 51. | opfordrer industrien til at inddrage lokalsamfundene og drøfte fælles løsninger for at minimere virkningerne af skifergasudvindingen på trafik, vejkvalitet og støj der, hvor udvindingsaktiviteterne finder sted; |
| --- | --- |

51.

opfordrer industrien til at inddrage lokalsamfundene og drøfte fælles løsninger for at minimere virkningerne af skifergasudvindingen på trafik, vejkvalitet og støj der, hvor udvindingsaktiviteterne finder sted;

| 52. | opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at lokalsamfundene informeres og inddrages fuldt ud, navnlig i forbindelse med behandlingen af ansøgninger om tilladelse til efterforskning og udvinding; kræver navnlig fuld adgang til analyser af konsekvenserne for miljøet, beboernes sundhed og den lokale økonomi; |
| --- | --- |

52.

opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at lokalsamfundene informeres og inddrages fuldt ud, navnlig i forbindelse med behandlingen af ansøgninger om tilladelse til efterforskning og udvinding; kræver navnlig fuld adgang til analyser af konsekvenserne for miljøet, beboernes sundhed og den lokale økonomi;

| 53. | mener, at man skal sikre offentlig deltagelse med relevante offentlige informationskampagner inden efterforskning og med offentlige høringer inden hver fase af efterforskning og udnyttelse; opfordrer til større gennemsigtighed med hensyn til virkningerne samt de kemikalier og teknologier, der anvendes, samt større gennemsigtighed i alle tilsyns- og kontrolforanstaltninger for at sikre offentlighedens forståelse og tillid til reguleringen af de pågældende aktiviteter; |
| --- | --- |

53.

mener, at man skal sikre offentlig deltagelse med relevante offentlige informationskampagner inden efterforskning og med offentlige høringer inden hver fase af efterforskning og udnyttelse; opfordrer til større gennemsigtighed med hensyn til virkningerne samt de kemikalier og teknologier, der anvendes, samt større gennemsigtighed i alle tilsyns- og kontrolforanstaltninger for at sikre offentlighedens forståelse og tillid til reguleringen af de pågældende aktiviteter;

| 54. | anerkender, at der er behov for en langt bedre udveksling af information mellem industrien, lovgiverne og offentligheden i forbindelse med håndteringen af spørgsmål i tilknytning til ukonventionelle fossile brændstoffer; |
| --- | --- |

54.

anerkender, at der er behov for en langt bedre udveksling af information mellem industrien, lovgiverne og offentligheden i forbindelse med håndteringen af spørgsmål i tilknytning til ukonventionelle fossile brændstoffer;

| 55. | bifalder i denne sammenhæng budgetbevillingerne for 2012 til sådanne offentlige høringer og opfordrer medlemsstaterne til at udnytte bevillingerne for at sikre, at borgere, der bor i et område, hvor der eventuelt skal udvikles ukonventionelle fossile brændstoffer, er bedre informeret og reelt kan deltage i beslutningstagningen i deres lokale og nationale forvaltningsstrukturer; |
| --- | --- |

55.

bifalder i denne sammenhæng budgetbevillingerne for 2012 til sådanne offentlige høringer og opfordrer medlemsstaterne til at udnytte bevillingerne for at sikre, at borgere, der bor i et område, hvor der eventuelt skal udvikles ukonventionelle fossile brændstoffer, er bedre informeret og reelt kan deltage i beslutningstagningen i deres lokale og nationale forvaltningsstrukturer;

Internationale aspekter

| 56. | mener, at brugen af skifergas og andre fossile brændstoffer skal ske i overensstemmelse med artikel 2 i De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (UNFCCC), som kræver »stabilisering af koncentrationerne af drivhusgas i atmosfæren på et niveau, som ville forhindre farlig antropogen påvirkning af klimasystemet«, og understreger, at en udstrakt fastholdelse af fossile brændstofinfrastrukturer som f.eks. skifergas kan gøre dette internationale mål uopnåeligt; |
| --- | --- |

56.

mener, at brugen af skifergas og andre fossile brændstoffer skal ske i overensstemmelse med artikel 2 i De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (UNFCCC), som kræver »stabilisering af koncentrationerne af drivhusgas i atmosfæren på et niveau, som ville forhindre farlig antropogen påvirkning af klimasystemet«, og understreger, at en udstrakt fastholdelse af fossile brændstofinfrastrukturer som f.eks. skifergas kan gøre dette internationale mål uopnåeligt;

| 57. | mener, at øget global skifergasudforskning og -produktion vil føre til en betydelig stigning i mængden af flygtige metanemissioner, og at det overordnede drivhusgaspotentiale for skifergas ikke er blevet evalueret; understreger følgelig, at udnyttelsen af ukonventionelle olie- og gasressourcer risikerer at hindre opfyldelsen af FN’s 2015-mål nr. 7 om at sikre en miljøvenlig og bæredygtig udvikling og at underminere de seneste internationale forpligtelser med hensyn til klimaændringerne, som er nedfældet i Københavnsaftalen; bemærker, at klimaændringerne allerede påvirker fattige lande mest; understreger endvidere, at foruden de direkte sundhedsmæssige og miljømæssige påvirkninger udgør konsekvenserne af udvindingen af ukonventionel gas eller olie en særlig trussel mod befolkningens indtægtsmuligheder, navnlig i afrikanske lande, hvor lokalsamfund hovedsageligt er afhængige af naturressourcerne til landbrug og fiskeri; |
| --- | --- |

57.

mener, at øget global skifergasudforskning og -produktion vil føre til en betydelig stigning i mængden af flygtige metanemissioner, og at det overordnede drivhusgaspotentiale for skifergas ikke er blevet evalueret; understreger følgelig, at udnyttelsen af ukonventionelle olie- og gasressourcer risikerer at hindre opfyldelsen af FN’s 2015-mål nr. 7 om at sikre en miljøvenlig og bæredygtig udvikling og at underminere de seneste internationale forpligtelser med hensyn til klimaændringerne, som er nedfældet i Københavnsaftalen; bemærker, at klimaændringerne allerede påvirker fattige lande mest; understreger endvidere, at foruden de direkte sundhedsmæssige og miljømæssige påvirkninger udgør konsekvenserne af udvindingen af ukonventionel gas eller olie en særlig trussel mod befolkningens indtægtsmuligheder, navnlig i afrikanske lande, hvor lokalsamfund hovedsageligt er afhængige af naturressourcerne til landbrug og fiskeri;

| 58. | insisterer på, at der drages en lære af erfaringerne fra USA, når det gælder udnyttelsen af skifergas; er især bekymret over, at udvindingen af skifergas kræver meget store mængder vand, hvilket kan vanskeliggøre opfyldelsen af 2015-mål nr. 7 vedrørende adgangen til rent vand og fødevaresikkerhed, især i fattige lande, som allerede står over for alvorlig vandmangel; |
| --- | --- |

58.

insisterer på, at der drages en lære af erfaringerne fra USA, når det gælder udnyttelsen af skifergas; er især bekymret over, at udvindingen af skifergas kræver meget store mængder vand, hvilket kan vanskeliggøre opfyldelsen af 2015-mål nr. 7 vedrørende adgangen til rent vand og fødevaresikkerhed, især i fattige lande, som allerede står over for alvorlig vandmangel;

| 59. | understreger, at arealopkøb med henblik på olie- og gasminedrift er en stor drivkraft bag land grabbing i udviklingslande, hvilket kan udgøre en væsentlig trussel mod verdens oprindelige samfund, landbrugere og fattige med hensyn til adgangen til vand, frugtbar jord og fødevarer; bemærker, at der efter de finansielle markeders sammenbrud i 2008 har været en markant forøgelse af globale investeringer i udvindingsindustrien fra hedge- og pensionsfondsinvestorers side, således at yderligere udvindinger er blevet fremmet; understreger derfor, at alle europæiske økonomiske enheder altid bør handle på en gennemskuelig måde og i nært samråd med alle relevante regeringsorganer og lokalsamfund omkring forpagtning og/eller køb af jord; |
| --- | --- |

59.

understreger, at arealopkøb med henblik på olie- og gasminedrift er en stor drivkraft bag land grabbing i udviklingslande, hvilket kan udgøre en væsentlig trussel mod verdens oprindelige samfund, landbrugere og fattige med hensyn til adgangen til vand, frugtbar jord og fødevarer; bemærker, at der efter de finansielle markeders sammenbrud i 2008 har været en markant forøgelse af globale investeringer i udvindingsindustrien fra hedge- og pensionsfondsinvestorers side, således at yderligere udvindinger er blevet fremmet; understreger derfor, at alle europæiske økonomiske enheder altid bør handle på en gennemskuelig måde og i nært samråd med alle relevante regeringsorganer og lokalsamfund omkring forpagtning og/eller køb af jord;

| 60. | bemærker, at fordi det er uklart, hvorvidt det nuværende EU-regelsæt giver tilstrækkelig sikring imod risici for miljøet og menneskers sundhed som følge af skifergasaktiviteter, foretager Kommissionen en række undersøgelser, der forventes færdige senere i år; mener, at europæiske virksomheder i udviklingslande skal tage fuldt hensyn til resultaterne af disse undersøgelser om skifergasudvinding og anbefalingerne vedrørende dette spørgsmål; er bekymret over konsekvenserne af olieselskabernes aktiviteter for miljø, sundhed og udvikling, navnlig i Afrika syd for Sahara, i betragtning af den begrænsede kapacitet til at gennemføre og håndhæve miljø- og sundhedsbeskyttelseslovgivning i visse lande i dette område; mener endvidere, at europæiske virksomheder bør anvende ansvarlige branchestandarder overalt, hvor de opererer; |
| --- | --- |

60.

bemærker, at fordi det er uklart, hvorvidt det nuværende EU-regelsæt giver tilstrækkelig sikring imod risici for miljøet og menneskers sundhed som følge af skifergasaktiviteter, foretager Kommissionen en række undersøgelser, der forventes færdige senere i år; mener, at europæiske virksomheder i udviklingslande skal tage fuldt hensyn til resultaterne af disse undersøgelser om skifergasudvinding og anbefalingerne vedrørende dette spørgsmål; er bekymret over konsekvenserne af olieselskabernes aktiviteter for miljø, sundhed og udvikling, navnlig i Afrika syd for Sahara, i betragtning af den begrænsede kapacitet til at gennemføre og håndhæve miljø- og sundhedsbeskyttelseslovgivning i visse lande i dette område; mener endvidere, at europæiske virksomheder bør anvende ansvarlige branchestandarder overalt, hvor de opererer;

| 61. | er bekymret over mulige investeringer fra europæiske virksomheder i ukonventionelle olie- eller gasressourcer i udviklingslande; |
| --- | --- |

61.

er bekymret over mulige investeringer fra europæiske virksomheder i ukonventionelle olie- eller gasressourcer i udviklingslande;

| 62. | understreger, at EU's forpligtelse til at sikre sammenhængen i udviklingspolitikken som nedfældet i artikel 208 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde skal respekteres; er af den opfattelse, at EU, som hjemsted for virksomheder, der investerer i udvindingsaktiviteter, bør påvirke deres adfærd med henblik på at fremme mere bæredygtige praksisser, f.eks. ved at styrke de standarder for virksomhedsledelse og bestemmelser, som finder anvendelse på de banker og fonde, der finansierer dem, herunder ved at styrke ækvatorprincipperne, principperne for ansvarlig investering og reglerne i Den Europæiske Investeringsbank samt Baselkomitéen for Banktilsyn; |
| --- | --- |

62.

understreger, at EU's forpligtelse til at sikre sammenhængen i udviklingspolitikken som nedfældet i artikel 208 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde skal respekteres; er af den opfattelse, at EU, som hjemsted for virksomheder, der investerer i udvindingsaktiviteter, bør påvirke deres adfærd med henblik på at fremme mere bæredygtige praksisser, f.eks. ved at styrke de standarder for virksomhedsledelse og bestemmelser, som finder anvendelse på de banker og fonde, der finansierer dem, herunder ved at styrke ækvatorprincipperne, principperne for ansvarlig investering og reglerne i Den Europæiske Investeringsbank samt Baselkomitéen for Banktilsyn;

| 63. | minder om, at internationale olieselskaber foruden at skulle overholde bestemmelserne i de lande, hvor de opererer, også henhører under domstolenes kompetence i de lande, hvor de er noteret på børsen; mener, at hjemlandets lovgivning bør være et effektivt middel til at beskytte menneskerettighederne i situationer, hvor der findes huller for så vidt angår ansvar, efter samme model som USA's Alien Tort Claims Acts; |
| --- | --- |

63.

minder om, at internationale olieselskaber foruden at skulle overholde bestemmelserne i de lande, hvor de opererer, også henhører under domstolenes kompetence i de lande, hvor de er noteret på børsen; mener, at hjemlandets lovgivning bør være et effektivt middel til at beskytte menneskerettighederne i situationer, hvor der findes huller for så vidt angår ansvar, efter samme model som USA's Alien Tort Claims Acts;

| 64. | bemærker, at der findes mange instrumenter, som kan anvendes til at afhjælpe udvindingsindustriens negative sociale og miljømæssige indvirkninger, f.eks. Global Reporting Initiative, FN's Global Compact-initiativ og OECD's retningslinjer for multinationale virksomheder; påpeger imidlertid, at frivillige retningslinjer er utilstrækkelige til at mindske de negative konsekvenser af udvindingen; |
| --- | --- |

64.

bemærker, at der findes mange instrumenter, som kan anvendes til at afhjælpe udvindingsindustriens negative sociale og miljømæssige indvirkninger, f.eks. Global Reporting Initiative, FN's Global Compact-initiativ og OECD's retningslinjer for multinationale virksomheder; påpeger imidlertid, at frivillige retningslinjer er utilstrækkelige til at mindske de negative konsekvenser af udvindingen;

| 65. | bemærker, at EU's regnskabs- og gennemsigtighedsdirektiver i øjeblikket revideres, hvilket er en lejlighed til at forebygge skatteunddragelse og korruption fra udvindingsindustriernes side; |
| --- | --- |

65.

bemærker, at EU's regnskabs- og gennemsigtighedsdirektiver i øjeblikket revideres, hvilket er en lejlighed til at forebygge skatteunddragelse og korruption fra udvindingsindustriernes side;

| 66. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at identificere nye muligheder for at styrke standarderne for tværnationale selskabers ansvar med hensyn til sociale og miljømæssige rettigheder og mulige gennemførelsesmidler; |
| --- | --- |

66.

opfordrer indtrængende Kommissionen til at identificere nye muligheder for at styrke standarderne for tværnationale selskabers ansvar med hensyn til sociale og miljømæssige rettigheder og mulige gennemførelsesmidler;

| 67. | er bekymret over, at nogle selskaber, der udvinder ukonventionel olie og gas, anvender forskellige sikkerhedsstandarder rundt om i verden; opfordrer medlemsstaterne til at kræve, at selskaber med hovedkvarter i EU anvender EU's standarder ved alle deres operationer i hele verden. |
| --- | --- |

67.

er bekymret over, at nogle selskaber, der udvinder ukonventionel olie og gas, anvender forskellige sikkerhedsstandarder rundt om i verden; opfordrer medlemsstaterne til at kræve, at selskaber med hovedkvarter i EU anvender EU's standarder ved alle deres operationer i hele verden.

o

o o

| 68. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes parlamenter. |
| --- | --- |

68.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes parlamenter.

---

(1)  EFT L 164 af 30.6.1994, s. 3.

(2)  EFT L 348 af 28.11.1992, s. 9.

(3)  EUT L 102 af 11.4.2006, s. 15.

(4)  EUT L 312 af 22.11.2008, s. 3.

(5)  EUT L 26 af 28.1.2012, s. 1.

(6)  EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7.

(7)  EUT L 334 af 17.12.2010, s. 17.

(8)  EUT L 143 af 30.4.2004, s. 56.

(9)  EFT L 327 af 22.12.2000, s. 1.

(10)  EFT L 330 af 5.12.1998, s. 32.

(11)  EUT L 372 af 27.12.2006, s. 12.

(12)  EUT L 275 af 25.10.2003, s. 32.

(13)  EUT L 140 af 5.6.2009, s. 136.

(14)  EUT L 396 af 30.12.2006, s. 1.

(15)  EUT L 353 af 31.12.2008, s. 1.

(16)  EFT L 123 af 24.4.1998, s. 1.

(17)  EFT L 10 af 14.1.1997, s. 13.

(18)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0366.

(19)  TREN/R1/350-2008 lot 1, http://ec.europa.eu/energy/studies/doc/2012_unconventional_gas_in_europe.pdf.

---

| 16.12.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 419/87 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 419/87

---

P7_TA(2012)0444

Industrielle, energimæssige og øvrige aspekter af skifergas og skiferolie

Europa-Parlamentets beslutning af 21. november 2012 om de industrielle, energimæssige og øvrige aspekter af skifergas og -olie (2011/2309(INI))

(2015/C 419/13)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 194, hvori det fastslås, at anvendelsen af bestemmelserne til etablering af EU-foranstaltninger inden for energi blandt andet sker med forbehold af anvendelsen af andre bestemmelser i traktaten, navnlig artikel 192, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 194, hvori det fastslås, at anvendelsen af bestemmelserne til etablering af EU-foranstaltninger inden for energi blandt andet sker med forbehold af anvendelsen af andre bestemmelser i traktaten, navnlig artikel 192, stk. 2,

| — | der henviser til sin beslutning af 25. november 2010 med titlen »Frem mod en ny energistrategi for Europa 2011-2020« (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 25. november 2010 med titlen »Frem mod en ny energistrategi for Europa 2011-2020« (1),

| — | der henviser til sin beslutning af 29. september 2011 om udarbejdelsen af en fælles EU-holdning forud for De Forenede Nationers konference om bæredygtig udvikling (Rio+20-topmødet) (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 29. september 2011 om udarbejdelsen af en fælles EU-holdning forud for De Forenede Nationers konference om bæredygtig udvikling (Rio+20-topmødet) (2),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/22/EF af 30. maj 1994 om betingelser for tildeling og udnyttelse af tilladelser til prospektering, efterforskning og produktion af kulbrinter (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/22/EF af 30. maj 1994 om betingelser for tildeling og udnyttelse af tilladelser til prospektering, efterforskning og produktion af kulbrinter (3),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 994/2010 af 20. oktober 2010 om foranstaltninger til opretholdelse af naturgasforsyningssikkerheden og ophævelse af Rådets direktiv 2004/67/EF (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 994/2010 af 20. oktober 2010 om foranstaltninger til opretholdelse af naturgasforsyningssikkerheden og ophævelse af Rådets direktiv 2004/67/EF (4),

| — | der henviser til den relevante EU-miljølovgivning for udvinding af skifergas, herunder: Rådets direktiv 85/337/EØF af 27. juni 1985 om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning på miljøet (5), direktiv 2001/42/EF om vurdering af bestemte planers og programmers indvirkning på miljøet (6), direktiv 2006/21/EF om håndtering af affald fra udvindingsindustrien (7), direktiv 2000/60/EF om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets vandpolitiske foranstaltninger (8), forordning (EF) nr. 1907/2006 om registrering, vurdering og godkendelse af samt begrænsninger for kemikalier (9), direktiv 98/8/EF om markedsføring af biocidholdige produkter (10), direktiv 96/82/EF om kontrol med risikoen for større uheld med farlige stoffer (11), Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/35/EF af 21. april 2004 om miljøansvar for så vidt angår forebyggelse og afhjælpning af miljøskader (12), Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/75/EU af 24. november 2010 om industrielle emissioner (integreret forebyggelse og bekæmpelse af forurening) (13), Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/87/EF af 13. oktober 2003 om en ordning for handel med kvoter for drivhusgasemissioner i Fællesskabet (14) samt Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 406/2009/EF af 23. april 2009 om medlemsstaternes indsats for at reducere deres drivhusgasemissioner med henblik på at opfylde Fællesskabets forpligtelser til at reducere drivhusgasemissionerne frem til 2020 (15), |
| --- | --- |

—

der henviser til den relevante EU-miljølovgivning for udvinding af skifergas, herunder: Rådets direktiv 85/337/EØF af 27. juni 1985 om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning på miljøet (5), direktiv 2001/42/EF om vurdering af bestemte planers og programmers indvirkning på miljøet (6), direktiv 2006/21/EF om håndtering af affald fra udvindingsindustrien (7), direktiv 2000/60/EF om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets vandpolitiske foranstaltninger (8), forordning (EF) nr. 1907/2006 om registrering, vurdering og godkendelse af samt begrænsninger for kemikalier (9), direktiv 98/8/EF om markedsføring af biocidholdige produkter (10), direktiv 96/82/EF om kontrol med risikoen for større uheld med farlige stoffer (11), Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/35/EF af 21. april 2004 om miljøansvar for så vidt angår forebyggelse og afhjælpning af miljøskader (12), Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/75/EU af 24. november 2010 om industrielle emissioner (integreret forebyggelse og bekæmpelse af forurening) (13), Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/87/EF af 13. oktober 2003 om en ordning for handel med kvoter for drivhusgasemissioner i Fællesskabet (14) samt Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 406/2009/EF af 23. april 2009 om medlemsstaternes indsats for at reducere deres drivhusgasemissioner med henblik på at opfylde Fællesskabets forpligtelser til at reducere drivhusgasemissionerne frem til 2020 (15),

| — | der henviser til Det Europæiske Råds konklusioner af 4. februar 2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Råds konklusioner af 4. februar 2011,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 24. november 2011 om en styrkelse af den eksterne dimension af EU's energipolitik, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 24. november 2011 om en styrkelse af den eksterne dimension af EU's energipolitik,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse om energikøreplanen for 2050 (16), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse om energikøreplanen for 2050 (16),

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om retningslinjer for den transeuropæiske energiinfrastruktur og om ophævelse af beslutning nr. 1364/2006/EF (17), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om retningslinjer for den transeuropæiske energiinfrastruktur og om ophævelse af beslutning nr. 1364/2006/EF (17),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A7-0284/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A7-0284/2012),

| A. | der henviser til, at Det Internationale Energiagentur skønner, at den globale likvefaktionskapacitet vil stige fra 380 milliarder kubikmeter (mia. m3) i 2011 til 540 mia. m3 i 2020; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Det Internationale Energiagentur skønner, at den globale likvefaktionskapacitet vil stige fra 380 milliarder kubikmeter (mia. m3) i 2011 til 540 mia. m3 i 2020;

| B. | der henviser til, at medlemsstaterne i henhold til EU-traktaterne har ret til at fastlægge deres egen energisammensætning; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at medlemsstaterne i henhold til EU-traktaterne har ret til at fastlægge deres egen energisammensætning;

| C. | der henviser til, at skifergasudvinding kan have en væsentlig indvirkning på naturgasmarkedet for så vidt angår dynamik og priser samt på elektricitetsproduktionen; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at skifergasudvinding kan have en væsentlig indvirkning på naturgasmarkedet for så vidt angår dynamik og priser samt på elektricitetsproduktionen;

| D. | der henviser til, at kemikalier, der anvendes til hydrofraktur, skal registreres hos Det Europæiske Kemikalieagentur, og de kan ikke godkendes, medmindre det kan garanteres, at de ikke forårsager skader på miljøet, eller at sådanne skader afhjælpes (i henhold til REACH-forordningen); |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at kemikalier, der anvendes til hydrofraktur, skal registreres hos Det Europæiske Kemikalieagentur, og de kan ikke godkendes, medmindre det kan garanteres, at de ikke forårsager skader på miljøet, eller at sådanne skader afhjælpes (i henhold til REACH-forordningen);

| E. | der henviser til, at ukonventionel gas i form af gas i lavpermeable reservoirer, skifergas og metan fra kullag allerede bidrager til mere end halvdelen af gasproduktionen i USA, hvor skifergas har vist den største stigning; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at ukonventionel gas i form af gas i lavpermeable reservoirer, skifergas og metan fra kullag allerede bidrager til mere end halvdelen af gasproduktionen i USA, hvor skifergas har vist den største stigning;

| F. | der henviser til, at der allerede produceres olie fra skiferolie i Estland, og at efterforskning efter olie fra skiferformationer har fundet sted i Pariserbassinet; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at der allerede produceres olie fra skiferolie i Estland, og at efterforskning efter olie fra skiferformationer har fundet sted i Pariserbassinet;

Energiaspekter

Potentielle ressourcer

| 1. | bemærker, at der er foretaget forskellige skøn over skifergasressourcerne i Europa, herunder af US Energy Information Administration og af Det Internationale Energiagentur, og at flere medlemsstater har reserver; anerkender, at disse skøn, om end de i sagens natur er upræcise, indikerer tilstedeværelsen af en potentielt væsentlig indenlandsk energikilde, hvoraf måske ikke alle er tilstrækkeligt økonomisk levedygtige at udvinde; bemærker desuden, at visse medlemsstater har skiferoliereserver, og at forekomsten af andre ukonventionelle oliekilder endnu ikke er blevet efterforsket i større omfang; |
| --- | --- |

1.

bemærker, at der er foretaget forskellige skøn over skifergasressourcerne i Europa, herunder af US Energy Information Administration og af Det Internationale Energiagentur, og at flere medlemsstater har reserver; anerkender, at disse skøn, om end de i sagens natur er upræcise, indikerer tilstedeværelsen af en potentielt væsentlig indenlandsk energikilde, hvoraf måske ikke alle er tilstrækkeligt økonomisk levedygtige at udvinde; bemærker desuden, at visse medlemsstater har skiferoliereserver, og at forekomsten af andre ukonventionelle oliekilder endnu ikke er blevet efterforsket i større omfang;

| 2. | mener, at politiske beslutningstagere bør have mere nøjagtige, ajourførte og omfattende videnskabelige data til rådighed for at kunne træffe kvalificerede valg; er derfor enig med Det Europæiske Råd i, at Europas muligheder for at udvinde og bruge skifergas- og skiferolieressourcer på en bæredygtig måde uden at bringe tilgængeligheden og kvaliteten af vandressourcer i fare bør vurderes og kortlægges for eventuelt at kunne forbedre forsyningssikkerheden; glæder sig over de af medlemsstaterne foretagne vurderinger og tilskynder dem til at videreføre dette arbejde; anmoder i denne forbindelse Kommissionen om at bidrage til at vurdere potentialet for skifergas- og skiferoliereserver i EU ved at samle resultaterne fra medlemsstaternes vurderinger og tilgængelige resultater fra efterforskningsprojekter samt ved at analysere og evaluere de industrielle, økonomiske, energimæssige, miljømæssige og sundhedsmæssige aspekter af indenlandsk skifergasproduktion; |
| --- | --- |

2.

mener, at politiske beslutningstagere bør have mere nøjagtige, ajourførte og omfattende videnskabelige data til rådighed for at kunne træffe kvalificerede valg; er derfor enig med Det Europæiske Råd i, at Europas muligheder for at udvinde og bruge skifergas- og skiferolieressourcer på en bæredygtig måde uden at bringe tilgængeligheden og kvaliteten af vandressourcer i fare bør vurderes og kortlægges for eventuelt at kunne forbedre forsyningssikkerheden; glæder sig over de af medlemsstaterne foretagne vurderinger og tilskynder dem til at videreføre dette arbejde; anmoder i denne forbindelse Kommissionen om at bidrage til at vurdere potentialet for skifergas- og skiferoliereserver i EU ved at samle resultaterne fra medlemsstaternes vurderinger og tilgængelige resultater fra efterforskningsprojekter samt ved at analysere og evaluere de industrielle, økonomiske, energimæssige, miljømæssige og sundhedsmæssige aspekter af indenlandsk skifergasproduktion;

Energimarkeder

| 3. | påpeger, at boomet i skifergas i USA allerede har haft en væsentlig positiv indvirkning på markedet for naturgas og på gas- og elpriserne, navnlig fordi den flydende naturgas, som var tiltænkt det amerikanske marked, sendes andre steder hen; bemærker, at spotpriserne i USA er faldet til et historisk lavpunkt, hvilket øger prisforskellen mellem USA og Europa, der er bundet af langtidskontrakter, og det påvirker den europæiske økonomis og industris konkurrencedygtighed; |
| --- | --- |

3.

påpeger, at boomet i skifergas i USA allerede har haft en væsentlig positiv indvirkning på markedet for naturgas og på gas- og elpriserne, navnlig fordi den flydende naturgas, som var tiltænkt det amerikanske marked, sendes andre steder hen; bemærker, at spotpriserne i USA er faldet til et historisk lavpunkt, hvilket øger prisforskellen mellem USA og Europa, der er bundet af langtidskontrakter, og det påvirker den europæiske økonomis og industris konkurrencedygtighed;

| 4. | bemærker, at den indenlandske produktion i USA ifølge US Energy Information Administration forventes at udgøre 46 % af gasforsyningen i 2035; |
| --- | --- |

4.

bemærker, at den indenlandske produktion i USA ifølge US Energy Information Administration forventes at udgøre 46 % af gasforsyningen i 2035;

| 5. | bemærker, at gaspriserne i USA stadig er faldende, hvilket medfører yderligere konkurrencemæssige udfordringer for EU; |
| --- | --- |

5.

bemærker, at gaspriserne i USA stadig er faldende, hvilket medfører yderligere konkurrencemæssige udfordringer for EU;

| 6. | bemærker, at udvindingen af skifergas, efterhånden som gasmarkedet bliver stadig mere globalt og sammenkoblet, vil øge den globale konkurrence mellem de forskellige former for gas og derfor fortsat vil have en væsentlig indvirkning på priserne; påpeger, at skifergas vil bidrage til at styrke kundernes stilling i forhold til gasleverandørerne og bør derfor føre til lavere priser; |
| --- | --- |

6.

bemærker, at udvindingen af skifergas, efterhånden som gasmarkedet bliver stadig mere globalt og sammenkoblet, vil øge den globale konkurrence mellem de forskellige former for gas og derfor fortsat vil have en væsentlig indvirkning på priserne; påpeger, at skifergas vil bidrage til at styrke kundernes stilling i forhold til gasleverandørerne og bør derfor føre til lavere priser;

| 7. | bemærker omvendt, at der er behov for betydelige investeringer til etablering af alle nødvendige infrastrukturer i forbindelse med boring samt opbevaring, transport og forarbejdning af gas og hydrofrakturvæske, der skal dækkes helt af industrien; |
| --- | --- |

7.

bemærker omvendt, at der er behov for betydelige investeringer til etablering af alle nødvendige infrastrukturer i forbindelse med boring samt opbevaring, transport og forarbejdning af gas og hydrofrakturvæske, der skal dækkes helt af industrien;

| 8. | opfordrer i lyset af udviklingen på gasmarkedet og den øgede prissætning på grundlag af knudepunkter i Europa Kommissionen til at tage den globale skifergasudvindings mulige følger for LNG-markedet og ophævelsen af mulige restriktioner på den globale LNG-handel op på det kommende møde i EU-USA Energirådet; |
| --- | --- |

8.

opfordrer i lyset af udviklingen på gasmarkedet og den øgede prissætning på grundlag af knudepunkter i Europa Kommissionen til at tage den globale skifergasudvindings mulige følger for LNG-markedet og ophævelsen af mulige restriktioner på den globale LNG-handel op på det kommende møde i EU-USA Energirådet;

| 9. | understreger, at på EU-plan finder nærhedsprincippet, for så vidt angår energisammensætningsløsninger, anvendelse på efterforskning efter og/eller udvinding af skifergas; bemærker dog, at efterforskning efter skifergas kan have en grænseoverskridende dimension, navnlig hvis boring udføres i nærheden af en anden medlemsstats landegrænser, eller hvis boringen påvirker grundvandet, luften eller jorden i mere end et land; opfordrer til fuld klarlæggelse af alle tekniske og miljømæssige spørgsmål i forbindelse med efterforskning efter skifergas og et passende samarbejde med alle interessenter før og under kvotetildeling; |
| --- | --- |

9.

understreger, at på EU-plan finder nærhedsprincippet, for så vidt angår energisammensætningsløsninger, anvendelse på efterforskning efter og/eller udvinding af skifergas; bemærker dog, at efterforskning efter skifergas kan have en grænseoverskridende dimension, navnlig hvis boring udføres i nærheden af en anden medlemsstats landegrænser, eller hvis boringen påvirker grundvandet, luften eller jorden i mere end et land; opfordrer til fuld klarlæggelse af alle tekniske og miljømæssige spørgsmål i forbindelse med efterforskning efter skifergas og et passende samarbejde med alle interessenter før og under kvotetildeling;

| 10. | bemærker, at det globale forbrug af naturgas på nuværende tidspunkt stiger, og at Europa fortsat er blandt de regioner, der har det største behov for import af gas; bemærker, at ifølge Det Internationale Energiagentur forventes den indenlandske gasproduktion i Europa at falde, medens efterspørgslen stiger, hvilket vil øge importen til omkring 450 mia. m3 i 2035; anerkender derfor, at den verdensomspændende skifergasproduktion spiller en væsentlig rolle med hensyn til at sikre energisikkerhed og -diversitet for energikilder og -leverandører på mellemlang til lang sigt; er bevidst om, at den indenlandske produktion af skifergas kan give visse medlemsstater mulighed for at diversificere deres naturgasforsyningskilder yderligere i betragtning af medlemsstaternes afhængighed af import af naturgas fra tredjelande; anerkender, at der som følge af væksten i produktionen af naturgas fra skifer i USA nu er flere LNG-forsyninger til rådighed for Europa, og at en kombination af øget indenlandsk forsyning med naturgas og større adgang til LNG giver attraktive muligheder for at diversificere gasforsyningen; |
| --- | --- |

10.

bemærker, at det globale forbrug af naturgas på nuværende tidspunkt stiger, og at Europa fortsat er blandt de regioner, der har det største behov for import af gas; bemærker, at ifølge Det Internationale Energiagentur forventes den indenlandske gasproduktion i Europa at falde, medens efterspørgslen stiger, hvilket vil øge importen til omkring 450 mia. m3 i 2035; anerkender derfor, at den verdensomspændende skifergasproduktion spiller en væsentlig rolle med hensyn til at sikre energisikkerhed og -diversitet for energikilder og -leverandører på mellemlang til lang sigt; er bevidst om, at den indenlandske produktion af skifergas kan give visse medlemsstater mulighed for at diversificere deres naturgasforsyningskilder yderligere i betragtning af medlemsstaternes afhængighed af import af naturgas fra tredjelande; anerkender, at der som følge af væksten i produktionen af naturgas fra skifer i USA nu er flere LNG-forsyninger til rådighed for Europa, og at en kombination af øget indenlandsk forsyning med naturgas og større adgang til LNG giver attraktive muligheder for at diversificere gasforsyningen;

| 11. | understreger imidlertid, at det er af afgørende betydning at vedtage andre forsyningssikkerhedsforanstaltninger og -politikker med langsigtede perspektiver, bl.a. øget benyttelse af vedvarende energikilder og forbedring af energieffektivitet og energibesparelser, samtidig med at der sikres passende infrastruktur og lagringsfaciliteter, forsyningsruter og transitruter diversificeres, og pålidelige partnerskaber med leverandør-, transit- og forbrugerlande opbygges på grundlag af gennemsigtighed, gensidig tillid og ikkeforskelsbehandling i overensstemmelse med principperne i Energichartret og EU's tredje energipakke; |
| --- | --- |

11.

understreger imidlertid, at det er af afgørende betydning at vedtage andre forsyningssikkerhedsforanstaltninger og -politikker med langsigtede perspektiver, bl.a. øget benyttelse af vedvarende energikilder og forbedring af energieffektivitet og energibesparelser, samtidig med at der sikres passende infrastruktur og lagringsfaciliteter, forsyningsruter og transitruter diversificeres, og pålidelige partnerskaber med leverandør-, transit- og forbrugerlande opbygges på grundlag af gennemsigtighed, gensidig tillid og ikkeforskelsbehandling i overensstemmelse med principperne i Energichartret og EU's tredje energipakke;

| 12. | gentager sin anmodning til Kommissionen om inden udgangen af 2013 at forelægge en analyse af fremtiden for det internationale gasmarked og EU's gasmarked, herunder virkningen af de gasinfrastrukturprojekter, der allerede er planlagt (såsom de projekter, der er udviklet i forbindelse med den sydlige korridor), nye LNG-terminaler, virkningerne af skifergas på det amerikanske gasmarked (især på LNG-importbehovet) og virkningen af eventuelle skifergasudviklinger i EU for den fremtidige gasforsyningssikkerhed og priserne; mener, at denne analyse bør afspejle og tage udgangspunkt i den aktuelle situation i udviklingen af infrastruktur og EU's CO2-mål for 2020; understreger, at alle relevante interesseparter bør høres; |
| --- | --- |

12.

gentager sin anmodning til Kommissionen om inden udgangen af 2013 at forelægge en analyse af fremtiden for det internationale gasmarked og EU's gasmarked, herunder virkningen af de gasinfrastrukturprojekter, der allerede er planlagt (såsom de projekter, der er udviklet i forbindelse med den sydlige korridor), nye LNG-terminaler, virkningerne af skifergas på det amerikanske gasmarked (især på LNG-importbehovet) og virkningen af eventuelle skifergasudviklinger i EU for den fremtidige gasforsyningssikkerhed og priserne; mener, at denne analyse bør afspejle og tage udgangspunkt i den aktuelle situation i udviklingen af infrastruktur og EU's CO2-mål for 2020; understreger, at alle relevante interesseparter bør høres;

| 13. | understreger, at et velfungerende, sammenkoblet og integreret indre EU-energimarked også er væsentligt, bl.a. med henblik på at kunne udnytte en eventuel skifergasproduktion i EU fuldt uf uden konsekvenser for miljøet og lokalsamfundene i nærheden af denne type aktivitet; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at forfølge dette mål aktivt, navnlig ved at sikre en gnidningsfri overgang til og anvendelse af kravene i EU's tredje energipakke for det indre marked og energiinfrastrukturpakken, med henblik på at harmonisere og fuldt ud liberalisere de europæiske engrosenergimarkeder inden 2014; |
| --- | --- |

13.

understreger, at et velfungerende, sammenkoblet og integreret indre EU-energimarked også er væsentligt, bl.a. med henblik på at kunne udnytte en eventuel skifergasproduktion i EU fuldt uf uden konsekvenser for miljøet og lokalsamfundene i nærheden af denne type aktivitet; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at forfølge dette mål aktivt, navnlig ved at sikre en gnidningsfri overgang til og anvendelse af kravene i EU's tredje energipakke for det indre marked og energiinfrastrukturpakken, med henblik på at harmonisere og fuldt ud liberalisere de europæiske engrosenergimarkeder inden 2014;

Overgang til en dekarboniseret økonomi

| 14. | er enig med Kommissionen i, at gas som anført i energikøreplanen for 2050 vil spille en væsentlig rolle i omstillingen af energisystemet, da gas hurtigt, midlertidigt og omkostningseffektivt kan reducere afhængigheden af andre mere forurenende fossile brændstoffer, før der skiftes til en fuldt bæredygtig form for elproduktion med lave CO2-emissioner, og derved mindske udledningen af drivhusgasser, navnlig i de medlemsstater, som på nuværende tidspunkt bruger store mængder af kul i elproduktionen, hvis det i konsekvensundersøgelserne konstateres, at disse aktiviteter hverken har en skadelig indvirkning på miljøet, navnlig grundvandet, eller de tilstødende lokalsamfund; |
| --- | --- |

14.

er enig med Kommissionen i, at gas som anført i energikøreplanen for 2050 vil spille en væsentlig rolle i omstillingen af energisystemet, da gas hurtigt, midlertidigt og omkostningseffektivt kan reducere afhængigheden af andre mere forurenende fossile brændstoffer, før der skiftes til en fuldt bæredygtig form for elproduktion med lave CO2-emissioner, og derved mindske udledningen af drivhusgasser, navnlig i de medlemsstater, som på nuværende tidspunkt bruger store mængder af kul i elproduktionen, hvis det i konsekvensundersøgelserne konstateres, at disse aktiviteter hverken har en skadelig indvirkning på miljøet, navnlig grundvandet, eller de tilstødende lokalsamfund;

| 15. | opfordrer som følge af manglen på omfattende europæiske data vedrørende skifergas' CO2-fodaftryk Kommissionens Fælles Forskningscenter til hurtigt at få afsluttet sin vugge-til-grav-analyse af drivhusgasemissioner fra udvinding og produktion af skifergas med henblik på at kunne medregne disse korrekt i fremtiden; |
| --- | --- |

15.

opfordrer som følge af manglen på omfattende europæiske data vedrørende skifergas' CO2-fodaftryk Kommissionens Fælles Forskningscenter til hurtigt at få afsluttet sin vugge-til-grav-analyse af drivhusgasemissioner fra udvinding og produktion af skifergas med henblik på at kunne medregne disse korrekt i fremtiden;

| 16. | bemærker endvidere, at visse former for vedvarende energi — f.eks. vindkraft — er variable og skal suppleres eller afbalanceres af pålidelige og fleksible energiteknologier; mener, at naturgas — herunder skifergas — kan være en af de tilgængelige muligheder til dette formål blandt mange andre løsninger, såsom flere sammenkoblinger, bedre systemstyring og kontrol via intelligente net på alle netniveauer, energilagring og efterspørgselsstyring; anerkender betydningen af CCS for på lang sigt at sikre bæredygtigheden af gas som energikilde, |
| --- | --- |

16.

bemærker endvidere, at visse former for vedvarende energi — f.eks. vindkraft — er variable og skal suppleres eller afbalanceres af pålidelige og fleksible energiteknologier; mener, at naturgas — herunder skifergas — kan være en af de tilgængelige muligheder til dette formål blandt mange andre løsninger, såsom flere sammenkoblinger, bedre systemstyring og kontrol via intelligente net på alle netniveauer, energilagring og efterspørgselsstyring; anerkender betydningen af CCS for på lang sigt at sikre bæredygtigheden af gas som energikilde,

| 17. | opfordrer Kommissionen til at analysere økonomien ved CCS for gas med henblik på at fremskynde udviklingen og gennemførelsen af denne teknologi; opfordrer ligeledes Kommissionen til at undersøge, hvilken indvirkning CCS-teknologien sandsynligvis vil få på fleksibiliteten af gaselproduktionen og dermed på dens rolle som supplement til vedvarende energikilder; |
| --- | --- |

17.

opfordrer Kommissionen til at analysere økonomien ved CCS for gas med henblik på at fremskynde udviklingen og gennemførelsen af denne teknologi; opfordrer ligeledes Kommissionen til at undersøge, hvilken indvirkning CCS-teknologien sandsynligvis vil få på fleksibiliteten af gaselproduktionen og dermed på dens rolle som supplement til vedvarende energikilder;

| 18. | opfordrer Kommissionen til i tråd med EU’s energikøreplan for 2050 at evaluere de økonomiske og miljømæssige konsekvenser af og udsigterne for den ukonventionelle gas i EU under hensyntagen til, hvad der kan læres af USA’s erfaringer og lovgivning på dette område, samtidig med at det anerkendes, at omfanget af anvendelsen af ukonventionel gas i EU i sidste ende bestemmes af markedet og beslutningerne fra de medlemsstater, der handler inden for rammerne af EU’s langsigtede målsætninger inden for klima- og energipolitikken; |
| --- | --- |

18.

opfordrer Kommissionen til i tråd med EU’s energikøreplan for 2050 at evaluere de økonomiske og miljømæssige konsekvenser af og udsigterne for den ukonventionelle gas i EU under hensyntagen til, hvad der kan læres af USA’s erfaringer og lovgivning på dette område, samtidig med at det anerkendes, at omfanget af anvendelsen af ukonventionel gas i EU i sidste ende bestemmes af markedet og beslutningerne fra de medlemsstater, der handler inden for rammerne af EU’s langsigtede målsætninger inden for klima- og energipolitikken;

| 19. | opfordrer de offentlige myndigheder til at udarbejde en regional konsekvensanalyse af undergrunden med henblik på at optimere ressourcefordelingen mellem geotermisk energi, skifergas og andre undergrundsressourcer og dermed maksimere de samfundsmæssige fordele; |
| --- | --- |

19.

opfordrer de offentlige myndigheder til at udarbejde en regional konsekvensanalyse af undergrunden med henblik på at optimere ressourcefordelingen mellem geotermisk energi, skifergas og andre undergrundsressourcer og dermed maksimere de samfundsmæssige fordele;

| 20. | opfordrer Kommissionen til at anmode Det Europæiske Miljøagentur (EEA) om at udarbejde en fuldstændig videnskabelig miljøanalyse af udvinding af skifergas og skiferolie samt den eventuelle indvirkning af tilgængelige teknikker; |
| --- | --- |

20.

opfordrer Kommissionen til at anmode Det Europæiske Miljøagentur (EEA) om at udarbejde en fuldstændig videnskabelig miljøanalyse af udvinding af skifergas og skiferolie samt den eventuelle indvirkning af tilgængelige teknikker;

Industrielle og økonomiske aspekter af ukonventionel olie og gas

Det industrielle miljø

| 21. | minder om, at den massive forøgelse af skifergasproduktionen i USA er blevet understøttet af et etableret industrielt miljø, herunder et tilstrækkeligt antal boreplatforme, den nødvendige arbejdskraft og en erfaren og veludstyret servicesektor; er klar over, at det i EU vil tage tid for den nødvendige servicesektor at opbygge tilstrækkelig kapacitet og for virksomhederne at erhverve det nødvendige udstyr og den relevante erfaring, og at dette også må forventes at medføre højere omkostninger på kort sigt; opfordrer til samarbejde mellem de relevante virksomheder i EU og USA med henblik på at anvende grønne forbrændinger, de bedste tilgængelige teknologier og miljøvenlige industriprocesser, samtidig med at omkostningerne nedbringes; mener, at forventningerne til tempoet i skifergasproduktionen i EU bør være realistiske, og at enhver potentiel kommerciel udvinding bør ske gradvist med henblik på at undgå stærkt svingende økonomiske konjunkturer med betydelig negativ lokal indvirkning; |
| --- | --- |

21.

minder om, at den massive forøgelse af skifergasproduktionen i USA er blevet understøttet af et etableret industrielt miljø, herunder et tilstrækkeligt antal boreplatforme, den nødvendige arbejdskraft og en erfaren og veludstyret servicesektor; er klar over, at det i EU vil tage tid for den nødvendige servicesektor at opbygge tilstrækkelig kapacitet og for virksomhederne at erhverve det nødvendige udstyr og den relevante erfaring, og at dette også må forventes at medføre højere omkostninger på kort sigt; opfordrer til samarbejde mellem de relevante virksomheder i EU og USA med henblik på at anvende grønne forbrændinger, de bedste tilgængelige teknologier og miljøvenlige industriprocesser, samtidig med at omkostningerne nedbringes; mener, at forventningerne til tempoet i skifergasproduktionen i EU bør være realistiske, og at enhver potentiel kommerciel udvinding bør ske gradvist med henblik på at undgå stærkt svingende økonomiske konjunkturer med betydelig negativ lokal indvirkning;

| 22. | påpeger, at en stabil lovramme er afgørende for både at skabe det rette miljø, hvor gasvirksomheder kan investere i nødvendig infrastruktur samt forskning og udvikling, og til forebyggelse af markedsforvridninger; |
| --- | --- |

22.

påpeger, at en stabil lovramme er afgørende for både at skabe det rette miljø, hvor gasvirksomheder kan investere i nødvendig infrastruktur samt forskning og udvikling, og til forebyggelse af markedsforvridninger;

| 23. | opfordrer indtrængende de medlemsstater, der er interesseret i at producere skifergas, til at indføre de nødvendige kompetencer i deres traditionelle uddannelsessystemer med henblik på at give arbejdskraften de fornødne kompetencer; |
| --- | --- |

23.

opfordrer indtrængende de medlemsstater, der er interesseret i at producere skifergas, til at indføre de nødvendige kompetencer i deres traditionelle uddannelsessystemer med henblik på at give arbejdskraften de fornødne kompetencer;

| 24. | påpeger, at efterforskning efter skifergas og -olie ikke er noget unikt for Europa, og at der er stor interesse for at finde nye olie- og gasressourcer som et middel til at forbedre den energimæssige og økonomiske konkurrenceevne i forskellige lande og regioner i Asien, Nordamerika, Latinamerika, Afrika og Australien; understreger behovet for at inkludere skifergas og -olie i de bilaterale EU-dialoger og -partnerskaber med lande, der allerede udvikler ukonventionelle ressourcer eller er interesserede i at udvikle og/eller anvende disse, med henblik på at udveksle erfaringer og bedste praksis; |
| --- | --- |

24.

påpeger, at efterforskning efter skifergas og -olie ikke er noget unikt for Europa, og at der er stor interesse for at finde nye olie- og gasressourcer som et middel til at forbedre den energimæssige og økonomiske konkurrenceevne i forskellige lande og regioner i Asien, Nordamerika, Latinamerika, Afrika og Australien; understreger behovet for at inkludere skifergas og -olie i de bilaterale EU-dialoger og -partnerskaber med lande, der allerede udvikler ukonventionelle ressourcer eller er interesserede i at udvikle og/eller anvende disse, med henblik på at udveksle erfaringer og bedste praksis;

| 25. | understreger behovet for fortsat at være åben over for alle nye, fremtidige teknologier inden for energiforskning; opfordrer til yderligere forskning i og udvikling af værktøjer og teknologier, herunder CCS, med henblik på at undersøge muligheden for en mere bæredygtig og sikker udvinding af ukonventionel gas; anerkender følgelig den betydelige rolle, som teknologi og innovation inden for gassektoren kan bidrage med til EU's kompetencebase og konkurrenceevne; |
| --- | --- |

25.

understreger behovet for fortsat at være åben over for alle nye, fremtidige teknologier inden for energiforskning; opfordrer til yderligere forskning i og udvikling af værktøjer og teknologier, herunder CCS, med henblik på at undersøge muligheden for en mere bæredygtig og sikker udvinding af ukonventionel gas; anerkender følgelig den betydelige rolle, som teknologi og innovation inden for gassektoren kan bidrage med til EU's kompetencebase og konkurrenceevne;

| 26. | bemærker den teknologiske udvikling i Østrig, hvor industrien foreslår brug af hydrofrakturvæske, der kun indeholder vand, sand og majsstivelse; anbefaler, at andre medlemsstater og Kommissionen undersøger muligheden for at udvinde skifergas uden brug af kemikalier og opfordrer til yderligere forsknings- og udviklingsaktiviteter vedrørende sådanne teknikker og/eller praksisser, der kan reducere den mulige indvirkning på miljøet; |
| --- | --- |

26.

bemærker den teknologiske udvikling i Østrig, hvor industrien foreslår brug af hydrofrakturvæske, der kun indeholder vand, sand og majsstivelse; anbefaler, at andre medlemsstater og Kommissionen undersøger muligheden for at udvinde skifergas uden brug af kemikalier og opfordrer til yderligere forsknings- og udviklingsaktiviteter vedrørende sådanne teknikker og/eller praksisser, der kan reducere den mulige indvirkning på miljøet;

| 27. | opfordrer Kommissionen til at fremsætte anbefalinger om, at alle skifergasbrønde i EU skal reducere mængden af flygtige metanemissioner; |
| --- | --- |

27.

opfordrer Kommissionen til at fremsætte anbefalinger om, at alle skifergasbrønde i EU skal reducere mængden af flygtige metanemissioner;

Rammebestemmelser for licensudstedelse

| 28. | opfordrer medlemsstaterne til at fastlægge en robust reguleringsordning og sikre de nødvendige administrations- og overvågningsressourcer til bæredygtig udvikling af alle skifergasrelaterede aktiviteter, herunder de aktiviteter, der er nødvendige i henhold til EU's miljø- og klimabeskyttelseslovgivning; minder om, at alle medlemsstater i overensstemmelse med nærhedsprincippet selv har ret til at træffe afgørelser med hensyn til udnyttelse af olie og skifergas; |
| --- | --- |

28.

opfordrer medlemsstaterne til at fastlægge en robust reguleringsordning og sikre de nødvendige administrations- og overvågningsressourcer til bæredygtig udvikling af alle skifergasrelaterede aktiviteter, herunder de aktiviteter, der er nødvendige i henhold til EU's miljø- og klimabeskyttelseslovgivning; minder om, at alle medlemsstater i overensstemmelse med nærhedsprincippet selv har ret til at træffe afgørelser med hensyn til udnyttelse af olie og skifergas;

| 29. | bemærker, at den nuværende procedure for udstedelse af licenser til efterforskning efter skifergas er reguleret i den generelle lovgivning om minedrift eller kulbrinter; bemærker, at ifølge den endelige rapport om ukonventionel gas i Europa af 8. november 2011, som Kommissionen har ladet udarbejde, og følgeskrivelsen om EU’s miljømæssige retsgrundlag for skifergasprojekter af 26. januar 2012, som er udarbejdet af Kommissionen, dækker EU’s lovgivningsmæssige ramme fyldestgørende alle aspekter af udstedelsen af skifergaslicenser, tidlig efterforskning og produktion; bemærker imidlertid, at udvinding af skifergas i stor skala kan kræve en omfattende tilpasning af hele EU's relevante gældende miljølovgivning, herunder REACH, for at dække de særlige forhold omkring udvinding af ukonventionelle fossile brændstoffer; opfordrer Kommissionen og de offentlige myndigheder i medlemsstaterne til straks at kontrollere og om nødvendigt forbedre rammebestemmelserne for at sikre deres egnethed i forhold til skifergas- og skiferolieprojekter, ikke mindst med henblik på at være forberedt på en eventuel fremtidig kommerciel produktion i Europa og med henblik på at tackle miljørisici; |
| --- | --- |

29.

bemærker, at den nuværende procedure for udstedelse af licenser til efterforskning efter skifergas er reguleret i den generelle lovgivning om minedrift eller kulbrinter; bemærker, at ifølge den endelige rapport om ukonventionel gas i Europa af 8. november 2011, som Kommissionen har ladet udarbejde, og følgeskrivelsen om EU’s miljømæssige retsgrundlag for skifergasprojekter af 26. januar 2012, som er udarbejdet af Kommissionen, dækker EU’s lovgivningsmæssige ramme fyldestgørende alle aspekter af udstedelsen af skifergaslicenser, tidlig efterforskning og produktion; bemærker imidlertid, at udvinding af skifergas i stor skala kan kræve en omfattende tilpasning af hele EU's relevante gældende miljølovgivning, herunder REACH, for at dække de særlige forhold omkring udvinding af ukonventionelle fossile brændstoffer; opfordrer Kommissionen og de offentlige myndigheder i medlemsstaterne til straks at kontrollere og om nødvendigt forbedre rammebestemmelserne for at sikre deres egnethed i forhold til skifergas- og skiferolieprojekter, ikke mindst med henblik på at være forberedt på en eventuel fremtidig kommerciel produktion i Europa og med henblik på at tackle miljørisici;

| 30. | understreger vigtigheden af gennemsigtighed og af at gennemføre en grundig offentlig høring, navnlig i forbindelse med indførelse af nye metoder til efterforskning efter gas; påpeger, at der i visse medlemsstater ikke foretages offentlige høringer på godkendelsesstadiet; opfordrer medlemsstaterne til at evaluere deres lovgivning med henblik på at klarlægge, om der tages passende hensyn til dette aspekt, herunder den fulde anvendelse af bestemmelserne i Aarhuskonventionen og de tilsvarende bestemmelser i EU-lovgivningen; |
| --- | --- |

30.

understreger vigtigheden af gennemsigtighed og af at gennemføre en grundig offentlig høring, navnlig i forbindelse med indførelse af nye metoder til efterforskning efter gas; påpeger, at der i visse medlemsstater ikke foretages offentlige høringer på godkendelsesstadiet; opfordrer medlemsstaterne til at evaluere deres lovgivning med henblik på at klarlægge, om der tages passende hensyn til dette aspekt, herunder den fulde anvendelse af bestemmelserne i Aarhuskonventionen og de tilsvarende bestemmelser i EU-lovgivningen;

| 31. | mener, at de medlemsstater, der iværksætter skifergasprojekter, bør benytte en kvikskranke til godkendelse og udstedelse af licenser og undersøgelse af overholdelsen af miljøbestemmelserne (herunder obligatoriske miljøkonsekvensanalyser), hvilket i visse medlemsstater er normal praksis for alle energiprojekter; |
| --- | --- |

31.

mener, at de medlemsstater, der iværksætter skifergasprojekter, bør benytte en kvikskranke til godkendelse og udstedelse af licenser og undersøgelse af overholdelsen af miljøbestemmelserne (herunder obligatoriske miljøkonsekvensanalyser), hvilket i visse medlemsstater er normal praksis for alle energiprojekter;

| 32. | anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om at sørge for, at den ændring i lovgivningen, som er nødvendig for udstedelsen af licenser til efterforskning efter skifergas, kræver en obligatorisk godkendelse fra de berørte lokale myndigheder; |
| --- | --- |

32.

anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om at sørge for, at den ændring i lovgivningen, som er nødvendig for udstedelsen af licenser til efterforskning efter skifergas, kræver en obligatorisk godkendelse fra de berørte lokale myndigheder;

Den offentlige mening og bedste praksis

Den offentlige holdning

| 33. | er helt klar over, at den offentlige holdning til skifergasudvinding varierer fra medlemsstat til medlemsstat, og at negative holdninger ofte kan skyldes mangel på information eller fejlinformation; opfordrer til, at offentligheden gives bedre oplysninger, der både er gennemsigtige og objektive, om skifergasaktiviteter og støtter oprettelsen af portaler indeholdende en bred vifte af offentligt tilgængelige oplysninger om sådanne aktiviteter; opfordrer indtrængende virksomheder, der overvejer at udvinde skifergas i EU, til at stille fuldstændige oplysninger om deres aktiviteter til rådighed, rådspørge lokalsamfund og lokale myndigheder, inden de påbegynder boringsarbejdet, og til at offentliggøre alle de kemikalier, de anvender i forbindelse med hydrofraktur, herunder de anvendte koncentrationer, efter vurderingen af skiferformationen; |
| --- | --- |

33.

er helt klar over, at den offentlige holdning til skifergasudvinding varierer fra medlemsstat til medlemsstat, og at negative holdninger ofte kan skyldes mangel på information eller fejlinformation; opfordrer til, at offentligheden gives bedre oplysninger, der både er gennemsigtige og objektive, om skifergasaktiviteter og støtter oprettelsen af portaler indeholdende en bred vifte af offentligt tilgængelige oplysninger om sådanne aktiviteter; opfordrer indtrængende virksomheder, der overvejer at udvinde skifergas i EU, til at stille fuldstændige oplysninger om deres aktiviteter til rådighed, rådspørge lokalsamfund og lokale myndigheder, inden de påbegynder boringsarbejdet, og til at offentliggøre alle de kemikalier, de anvender i forbindelse med hydrofraktur, herunder de anvendte koncentrationer, efter vurderingen af skiferformationen;

| 34. | mener, at man bedst sikrer lokalsamfundenes meningsfulde og rettidige involvering ved at kræve obligatoriske miljøkonsekvensanalyser, en høj grad af gennemsigtighed og offentlige høringer om påtænkte skifergasprojekter, uanset projekternes varighed og omfang; |
| --- | --- |

34.

mener, at man bedst sikrer lokalsamfundenes meningsfulde og rettidige involvering ved at kræve obligatoriske miljøkonsekvensanalyser, en høj grad af gennemsigtighed og offentlige høringer om påtænkte skifergasprojekter, uanset projekternes varighed og omfang;

| 35. | bemærker, at det er særlig vigtigt for EU's skifergasoperatører at deltage i og opbygge stærke relationer til lokalsamfundene i alle faser af deres aktiviteter, idet EU har en højere befolkningstæthed end USA, og de europæiske jordejere ikke ejer ressourcerne i undergrunden og derfor ikke har direkte gavn af udvindingen som i USA; opfordrer i den henseende til indførelse af rammer, der gør branchen konkurrencedygtig, men som samtidig gør det muligt, at såvel stater som lokale samfund drager fordel af skifergasressourcerne; opfordrer ligeledes skifergasvirksomheder til at etablere metoder, der er forsvarlige i forhold til lokalsamfundet, sikre at lokalsamfundene har gavn af skifergasudvindingen, sikre anvendelsen af princippet om, at forureneren betaler, og dække omkostningerne ved alle direkte eller indirekte skader, som de kan forårsage; |
| --- | --- |

35.

bemærker, at det er særlig vigtigt for EU's skifergasoperatører at deltage i og opbygge stærke relationer til lokalsamfundene i alle faser af deres aktiviteter, idet EU har en højere befolkningstæthed end USA, og de europæiske jordejere ikke ejer ressourcerne i undergrunden og derfor ikke har direkte gavn af udvindingen som i USA; opfordrer i den henseende til indførelse af rammer, der gør branchen konkurrencedygtig, men som samtidig gør det muligt, at såvel stater som lokale samfund drager fordel af skifergasressourcerne; opfordrer ligeledes skifergasvirksomheder til at etablere metoder, der er forsvarlige i forhold til lokalsamfundet, sikre at lokalsamfundene har gavn af skifergasudvindingen, sikre anvendelsen af princippet om, at forureneren betaler, og dække omkostningerne ved alle direkte eller indirekte skader, som de kan forårsage;

| 36. | anerkender, at der bør lægges vægt på en gennemsigtig og åben dialog med civilsamfundet under både de indledende faser og overvågningsfaserne på grundlag af den foreliggende videnskabelige dokumentation, og som klart behandler spørgsmålet om gaslækager og indvirkningen af skifergasudvinding på grundvandet, landskabet, landbruget og turistindustrien; minder om, at der på EU's budget for 2012 er afsat midler til pilotprojekter og andre støtteaktiviteter med henblik på at fremme en sådan dialog; mener, at dette bør organiseres på en neutral måde og i tæt samarbejde med medlemsstaterne, herunder nationale myndigheder, lokalsamfund, den brede offentlighed, virksomheder og ngo'er; |
| --- | --- |

36.

anerkender, at der bør lægges vægt på en gennemsigtig og åben dialog med civilsamfundet under både de indledende faser og overvågningsfaserne på grundlag af den foreliggende videnskabelige dokumentation, og som klart behandler spørgsmålet om gaslækager og indvirkningen af skifergasudvinding på grundvandet, landskabet, landbruget og turistindustrien; minder om, at der på EU's budget for 2012 er afsat midler til pilotprojekter og andre støtteaktiviteter med henblik på at fremme en sådan dialog; mener, at dette bør organiseres på en neutral måde og i tæt samarbejde med medlemsstaterne, herunder nationale myndigheder, lokalsamfund, den brede offentlighed, virksomheder og ngo'er;

| 37. | understreger betydningen af gennemsigtig virksomhedsledelse i de olie- og gasselskaber, der deltager i skifergas- og skiferolieaktiviteter; |
| --- | --- |

37.

understreger betydningen af gennemsigtig virksomhedsledelse i de olie- og gasselskaber, der deltager i skifergas- og skiferolieaktiviteter;

Bedste praksis

| 38. | understreger vigtigheden af at benytte de højeste sikkerhedsstandarder, de bedste tilgængelige teknologier og den bedste operationelle praksis i skifergasefterforskning og -produktion og løbende forbedre disse teknologier og praksisser og minimere de negative virkninger; understreger i den henseende betydningen af at sikre betydelige F&U-investeringsniveauer på vegne af branchen; glæder sig over de initiativer, der iværksættes af IEA og sammenslutninger af olie- og gasproducenter til fastlæggelse af bedste praksis inden for efterforskning efter og produktion af skifergas og skiferolie; |
| --- | --- |

38.

understreger vigtigheden af at benytte de højeste sikkerhedsstandarder, de bedste tilgængelige teknologier og den bedste operationelle praksis i skifergasefterforskning og -produktion og løbende forbedre disse teknologier og praksisser og minimere de negative virkninger; understreger i den henseende betydningen af at sikre betydelige F&U-investeringsniveauer på vegne af branchen; glæder sig over de initiativer, der iværksættes af IEA og sammenslutninger af olie- og gasproducenter til fastlæggelse af bedste praksis inden for efterforskning efter og produktion af skifergas og skiferolie;

| 39. | mener, at bekymringer over risikoen for, at skifergasudvindingen kan medføre skader på grundvandet på grund af udsivning fra brønde, kan mindskes ved vedtagelse af bedste praksis i forbindelse med udarbejdelse og anlæggelse af brønde, navnlig indkapsling, cementering og styring af tryk og ved trykprøvning af den cementerede indkapsling og avanceret rapportering om cementbinding med henblik på bekræftelse af isolering mellem lagene; opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at denne praksis følges i forbindelse med skifergasudvinding, bl.a. ved hjælp af inspektioner på stedet; |
| --- | --- |

39.

mener, at bekymringer over risikoen for, at skifergasudvindingen kan medføre skader på grundvandet på grund af udsivning fra brønde, kan mindskes ved vedtagelse af bedste praksis i forbindelse med udarbejdelse og anlæggelse af brønde, navnlig indkapsling, cementering og styring af tryk og ved trykprøvning af den cementerede indkapsling og avanceret rapportering om cementbinding med henblik på bekræftelse af isolering mellem lagene; opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at denne praksis følges i forbindelse med skifergasudvinding, bl.a. ved hjælp af inspektioner på stedet;

| 40. | understreger, at operatører og servicesektoren ved at udvikle bedre teknologier og bedre praksis på grundlag af håndfaste regler ikke alene vil øge offentlighedens accept af skifergasprojekter, men også vil få forretningsmuligheder og bedre eksportmuligheder i betragtning af de globale miljømæssige udfordringer i forbindelse med efterforskning af ukonventionel gas; anbefaler derfor medlemsstaterne at tage hensyn til IEA’s anbefalinger i det omfattende referencedokument om de bedste tilgængelige teknikker (BAT) til hydrofraktur, så snart det er tilgængeligt; |
| --- | --- |

40.

understreger, at operatører og servicesektoren ved at udvikle bedre teknologier og bedre praksis på grundlag af håndfaste regler ikke alene vil øge offentlighedens accept af skifergasprojekter, men også vil få forretningsmuligheder og bedre eksportmuligheder i betragtning af de globale miljømæssige udfordringer i forbindelse med efterforskning af ukonventionel gas; anbefaler derfor medlemsstaterne at tage hensyn til IEA’s anbefalinger i det omfattende referencedokument om de bedste tilgængelige teknikker (BAT) til hydrofraktur, så snart det er tilgængeligt;

| 41. | fremhæver behovet for de højeste sikkerheds- og miljøstandarder og regelmæssige inspektioner i sikkerhedskritiske faser af etableringen af brønden og hydrofraktur; understreger navnlig, at operatørerne bør reducere afbrænding og ventilering og bør genindvinde gas, opsamle flygtige metanemissioner og genbruge/behandle spildevand; opfordrer EU til at følge USA's eksempel hvad angår miljøstandarder for skifergas i forbindelse med hydrofraktur, der kræver, at virksomhederne opsamler emissioner fra metangas og andre forurenende gasser, som indført af USA's miljøbeskyttelsesagentur (EPA); |
| --- | --- |

41.

fremhæver behovet for de højeste sikkerheds- og miljøstandarder og regelmæssige inspektioner i sikkerhedskritiske faser af etableringen af brønden og hydrofraktur; understreger navnlig, at operatørerne bør reducere afbrænding og ventilering og bør genindvinde gas, opsamle flygtige metanemissioner og genbruge/behandle spildevand; opfordrer EU til at følge USA's eksempel hvad angår miljøstandarder for skifergas i forbindelse med hydrofraktur, der kræver, at virksomhederne opsamler emissioner fra metangas og andre forurenende gasser, som indført af USA's miljøbeskyttelsesagentur (EPA);

| 42. | opfordrer også skifergasoperatører til at teste nationale vandbrønde i nærheden af deres brønde før og under produktionen og oplyse offentligheden om resultaterne på en tilgængelig, forståelig og gennemsigtig måde; |
| --- | --- |

42.

opfordrer også skifergasoperatører til at teste nationale vandbrønde i nærheden af deres brønde før og under produktionen og oplyse offentligheden om resultaterne på en tilgængelig, forståelig og gennemsigtig måde;

| 43. | understreger betydningen af, at operatørerne indvinder og genopretter de anvendte jordarealer og overvåger dem efter afslutning af deres aktiviteter; |
| --- | --- |

43.

understreger betydningen af, at operatørerne indvinder og genopretter de anvendte jordarealer og overvåger dem efter afslutning af deres aktiviteter;

| 44. | opfordrer indtrængende til udveksling af bedste praksis og oplysninger mellem EU's medlemsstater og også mellem EU, USA og Canada; opfordrer navnlig til at skabe forbindelse mellem europæiske og nordamerikanske byer og kommuner, der har fundet skifergas; understreger betydningen af at overføre viden om skifergasudvinding fra industri til lokalsamfund; |
| --- | --- |

44.

opfordrer indtrængende til udveksling af bedste praksis og oplysninger mellem EU's medlemsstater og også mellem EU, USA og Canada; opfordrer navnlig til at skabe forbindelse mellem europæiske og nordamerikanske byer og kommuner, der har fundet skifergas; understreger betydningen af at overføre viden om skifergasudvinding fra industri til lokalsamfund;

| 45. | opfordrer indtrængende skifergas- og skiferolieindustrien til ensartet at anvende de højeste miljø- og sikkerhedsstandarder, uanset hvor i verden virksomhederne opererer; opfordrer Kommissionen til at undersøge, hvilke mekanismer der kunne være hensigtsmæssige til at sikre, at virksomheder i EU opererer globalt i overensstemmelse med de højeste standarder; mener, at virksomhedernes ansvar også bør være en vigtig drivkraft på dette område, og at medlemsstaternes licensordninger kan tage globale hændelser med virksomheder i betragtning, når licenserne tildeles, forudsat at disse hændelser følges op af grundige evalueringer; |
| --- | --- |

45.

opfordrer indtrængende skifergas- og skiferolieindustrien til ensartet at anvende de højeste miljø- og sikkerhedsstandarder, uanset hvor i verden virksomhederne opererer; opfordrer Kommissionen til at undersøge, hvilke mekanismer der kunne være hensigtsmæssige til at sikre, at virksomheder i EU opererer globalt i overensstemmelse med de højeste standarder; mener, at virksomhedernes ansvar også bør være en vigtig drivkraft på dette område, og at medlemsstaternes licensordninger kan tage globale hændelser med virksomheder i betragtning, når licenserne tildeles, forudsat at disse hændelser følges op af grundige evalueringer;

| 46. | understreger betydningen af at støtte og medfinansiere aktiviteter, der har til formål at oprette uafhængige platforme, der består af repræsentanter for industri- og videnskabsområdet, og som har til formål at udarbejde udtalelser og fastlægge god praksis vedrørende rene teknologier til udvinding af skifergas; |
| --- | --- |

46.

understreger betydningen af at støtte og medfinansiere aktiviteter, der har til formål at oprette uafhængige platforme, der består af repræsentanter for industri- og videnskabsområdet, og som har til formål at udarbejde udtalelser og fastlægge god praksis vedrørende rene teknologier til udvinding af skifergas;

| 47. | minder om, at princippet om, at forureneren betaler, skal gælde på ensartet vis for skifergas- og skiferolieaktiviteter, navnlig for så vidt angår spildevandsbehandling, og at virksomhederne skal bære hele ansvaret for alle direkte eller indirekte skader, de kan forårsage; opfordrer indtrængende Kommissionen til at vurdere behovet for at fremsætte forslag til specifikt at medtage hydrofraktur og andre aktiviteter vedrørende skifergasudvinding i miljøansvarsdirektivet og forpligte skifergasoperatørerne til at stille obligatorisk finansiel sikkerhed eller opfylde forsikringskrav i tilfælde af miljøskader, der har forbindelse med deres aktiviteter, så der skabes juridisk sikkerhed for de berørte befolkninger; |
| --- | --- |

47.

minder om, at princippet om, at forureneren betaler, skal gælde på ensartet vis for skifergas- og skiferolieaktiviteter, navnlig for så vidt angår spildevandsbehandling, og at virksomhederne skal bære hele ansvaret for alle direkte eller indirekte skader, de kan forårsage; opfordrer indtrængende Kommissionen til at vurdere behovet for at fremsætte forslag til specifikt at medtage hydrofraktur og andre aktiviteter vedrørende skifergasudvinding i miljøansvarsdirektivet og forpligte skifergasoperatørerne til at stille obligatorisk finansiel sikkerhed eller opfylde forsikringskrav i tilfælde af miljøskader, der har forbindelse med deres aktiviteter, så der skabes juridisk sikkerhed for de berørte befolkninger;

o

o o

| 48. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer. |
| --- | --- |

48.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer.

---

(1)  EUT C 99 E af 3.4.2012, s. 64.

(2)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0430.

(3)  EFT L 164 af 30.6.1994, s. 3.

(4)  EUT L 295 af 12.11.2010, s. 1.

(5)  EFT L 175 af 5.7.1985, s. 40.

(6)  EFT L 197 af 21.7.2001, s. 30.

(7)  EUT L 102 af 11.4.2006, s. 15.

(8)  EUT L 327 af 22.12.2000, s. 1.

(9)  EUT L 396 af 30.12.2006, s. 1.

(10)  EFT L 123 af 24.4.1998, s. 1.

(11)  EFT L 10 af 14.1.1997, s. 13.

(12)  EUT L 143 af 30.4.2004, s. 56.

(13)  EUT L 334 af 17.12.2010, s. 17.

(14)  EUT L 275 af 25.10.2003, s. 32.

(15)  EUT L 140 af 5.6.2009, s. 136.

(16)  COM(2011)0885.

(17)  COM(2011)0658.

---

| 16.12.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 419/94 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 419/94

---

P7_TA(2012)0445

Aktiviteterne i Udvalget for Andragender 2011

Europa-Parlamentets beslutning af 21. november 2012 om årsberetning om aktiviteterne i Udvalget for Andragender i 2011 (2011/2317(INI))

(2015/C 419/14)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om resultatet af arbejdet i Udvalget for Andragender, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om resultatet af arbejdet i Udvalget for Andragender,

| — | der henviser til artikel 10 og 11 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 10 og 11 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU),

| — | der henviser til artikel 24, 227, 228, 258 og 260 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 24, 227, 228, 258 og 260 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48 og artikel 202, stk. 8, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48 og artikel 202, stk. 8,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget for Andragender (A7-0240/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget for Andragender (A7-0240/2012),

| A. | der henviser til, at Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder med forbehold af protokol nr. 30 i traktaten allerede har været retligt bindende siden Lissabontraktatens ikrafttræden; der henviser til, at denne traktat også fastsætter det retlige grundlag for EU med henblik på at tiltræde Den Europæiske Menneskerettighedskonvention, samt for det europæiske borgerinitiativ; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder med forbehold af protokol nr. 30 i traktaten allerede har været retligt bindende siden Lissabontraktatens ikrafttræden; der henviser til, at denne traktat også fastsætter det retlige grundlag for EU med henblik på at tiltræde Den Europæiske Menneskerettighedskonvention, samt for det europæiske borgerinitiativ;

| B. | der henviser til, at forordningen om borgerinitiativer (1) trådte i kraft den 1. april 2012, og til, at Parlamentet har ansvaret for at organisere offentlige høringer i forbindelse med initiativer, hvor det er lykkedes at indhente mere end 1. mio. underskrifter fra mindst syv medlemsstater; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at forordningen om borgerinitiativer (1) trådte i kraft den 1. april 2012, og til, at Parlamentet har ansvaret for at organisere offentlige høringer i forbindelse med initiativer, hvor det er lykkedes at indhente mere end 1. mio. underskrifter fra mindst syv medlemsstater;

| C. | der henviser til, at Udvalget for Andragender har pligt til konstant at revidere og så vidt muligt at styrke sin rolle, navnlig med hensyn til udviklingen af demokratiske principper, som f.eks. borgernes øgede deltagelse i EU's beslutningsproces og styrkelse af gennemsigtighed og ansvarlighed; der henviser til, at Udvalget i forbindelse med dets faste aktiviteter arbejder tæt sammen med medlemsstaterne, Kommissionen, Den Europæiske Ombudsmand og andre organer med henblik på at sikre, at både ånden og bogstaven i EU-lovgivningen overholdes; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Udvalget for Andragender har pligt til konstant at revidere og så vidt muligt at styrke sin rolle, navnlig med hensyn til udviklingen af demokratiske principper, som f.eks. borgernes øgede deltagelse i EU's beslutningsproces og styrkelse af gennemsigtighed og ansvarlighed; der henviser til, at Udvalget i forbindelse med dets faste aktiviteter arbejder tæt sammen med medlemsstaterne, Kommissionen, Den Europæiske Ombudsmand og andre organer med henblik på at sikre, at både ånden og bogstaven i EU-lovgivningen overholdes;

| D. | udtrykker tilfredshed med oprettelsen af en kvikskranke til borgere, som ønsker at få oplysninger eller indgive en anmodning eller en klage gennem portalen »dine rettigheder i Den Europæiske Union«; |
| --- | --- |

D.

udtrykker tilfredshed med oprettelsen af en kvikskranke til borgere, som ønsker at få oplysninger eller indgive en anmodning eller en klage gennem portalen »dine rettigheder i Den Europæiske Union«;

| E. | glæder sig over EU-Domstolens retspraksis med hensyn til fortolkningen af artikel 51 i EU-chartret om grundlæggende rettigheder, idet den i kendelsen om Equal Rights Trust understregede, at medlemsstaternes organer er bundet af Unionens overordnede grundlæggende rettigheder, selv når de har til hensigt at anvende nationale bestemmelser til begrænse de grundlæggende friheder, der er garanteret af TEUF; |
| --- | --- |

E.

glæder sig over EU-Domstolens retspraksis med hensyn til fortolkningen af artikel 51 i EU-chartret om grundlæggende rettigheder, idet den i kendelsen om Equal Rights Trust understregede, at medlemsstaternes organer er bundet af Unionens overordnede grundlæggende rettigheder, selv når de har til hensigt at anvende nationale bestemmelser til begrænse de grundlæggende friheder, der er garanteret af TEUF;

| F. | der henviser til, at europæiske borgere og indbyggere har en berettiget forventning om, at de spørgsmål, som de rejser hos Udvalget for Andragender, hurtigst muligt kan finde en løsning inden for EU's retlige rammer, som de håber kan anvendes til at forsvare deres rettigheder som Unionsborgere, og herunder navnlig miljøet, sundheden, den frie bevægelighed, værdigheden og de grundlæggende rettigheder og friheder; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at europæiske borgere og indbyggere har en berettiget forventning om, at de spørgsmål, som de rejser hos Udvalget for Andragender, hurtigst muligt kan finde en løsning inden for EU's retlige rammer, som de håber kan anvendes til at forsvare deres rettigheder som Unionsborgere, og herunder navnlig miljøet, sundheden, den frie bevægelighed, værdigheden og de grundlæggende rettigheder og friheder;

| G. | der henviser til, at EU-institutionerne bør give flere oplysninger og være mere gennemsigtige i deres forbindelser med de europæiske borgere; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at EU-institutionerne bør give flere oplysninger og være mere gennemsigtige i deres forbindelser med de europæiske borgere;

| H. | der henviser til, at 998 andragender opfyldte betingelserne for behandling, og heraf blev 649 sendt videre til Kommissionen til yderligere undersøgelse, jf. artikel 258 og 260 i traktaten; 416 andragender opfyldte ikke betingelserne for behandling; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at 998 andragender opfyldte betingelserne for behandling, og heraf blev 649 sendt videre til Kommissionen til yderligere undersøgelse, jf. artikel 258 og 260 i traktaten; 416 andragender opfyldte ikke betingelserne for behandling;

| I. | der henviser til, at proceduren for andragender kan være et supplement til andre EU-instrumenter, der står til rådighed for borgerne, som f.eks. muligheden for at indgive en klage til Den Europæiske Ombudsmand eller til Kommissionen; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at proceduren for andragender kan være et supplement til andre EU-instrumenter, der står til rådighed for borgerne, som f.eks. muligheden for at indgive en klage til Den Europæiske Ombudsmand eller til Kommissionen;

| J. | der henviser til, at antallet af afviste andragender fortsat var betydeligt i 2011, hvilket endnu en gang viser, at Parlamentet bør øge sin indsats for at informere borgerne om, inden for hvilke områder, de kan indgive andragender; der henviser til, at enkeltpersoner, lokalsamfund og frivillige foreninger samt velgørenhedsorganisationer og faglige sammenslutninger har gode forudsætninger for at vurdere effektiviteten af EU-lovgivning, der vedrører dem, og for at oplyse borgerne om mulige smuthuller, der skal undersøges for at sikre en bedre og mere sammenlignelig gennemførelse af EU-lovgivningen i alle medlemsstaterne; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at antallet af afviste andragender fortsat var betydeligt i 2011, hvilket endnu en gang viser, at Parlamentet bør øge sin indsats for at informere borgerne om, inden for hvilke områder, de kan indgive andragender; der henviser til, at enkeltpersoner, lokalsamfund og frivillige foreninger samt velgørenhedsorganisationer og faglige sammenslutninger har gode forudsætninger for at vurdere effektiviteten af EU-lovgivning, der vedrører dem, og for at oplyse borgerne om mulige smuthuller, der skal undersøges for at sikre en bedre og mere sammenlignelig gennemførelse af EU-lovgivningen i alle medlemsstaterne;

| K. | der henviser til, at den statistiske analyse i denne betænkning viser, at tyske borgere fortsat indsender det største antal andragender, selv om det er proportionalt faldende, efterfulgt af spanske og italienske andragere; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at den statistiske analyse i denne betænkning viser, at tyske borgere fortsat indsender det største antal andragender, selv om det er proportionalt faldende, efterfulgt af spanske og italienske andragere;

| L. | der henviser til, at indsatsområdet og funktionsmåden for retten til at indgive andragender, som alle europæiske borgere og indbyggere har i henhold til traktatens bestemmelser, afviger fra andre midler, som står til rådighed for borgerne, såsom indgivelse af klager til Kommissionen eller Ombudsmanden; der henviser til, at medlemsstaterne med krisen som påskud vælger i stigende grad at tilsidesætte denne ret, der er et vigtigt anliggende for de europæiske borgere; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at indsatsområdet og funktionsmåden for retten til at indgive andragender, som alle europæiske borgere og indbyggere har i henhold til traktatens bestemmelser, afviger fra andre midler, som står til rådighed for borgerne, såsom indgivelse af klager til Kommissionen eller Ombudsmanden; der henviser til, at medlemsstaterne med krisen som påskud vælger i stigende grad at tilsidesætte denne ret, der er et vigtigt anliggende for de europæiske borgere;

| M. | der henviser til, at der på det overordnede miljøområde udtrykkes størst bekymring over medlemsstaternes og deres subnationale enheders mangelfulde og ofte misforståede anvendelse af direktivet om vurdering af indvirkningen på miljøet (VVM) (2) og affaldsrammedirektivet (3); der henviser til, at der i andragender om påstået overtrædelse af fugle- og habitatdirektiverne ofte udtrykkes bekymring over et stort tab af biologisk mangfoldighed som følge af store projekter, der planlægges inden for Natura 2000-lokaliteter, og at andragender om vandforvaltning har afsløret alvorlige tilfælde af forurening og har rejst bekymring over visse projekters potentielle virkninger på vandressourcers bæredygtighed og kvalitet; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at der på det overordnede miljøområde udtrykkes størst bekymring over medlemsstaternes og deres subnationale enheders mangelfulde og ofte misforståede anvendelse af direktivet om vurdering af indvirkningen på miljøet (VVM) (2) og affaldsrammedirektivet (3); der henviser til, at der i andragender om påstået overtrædelse af fugle- og habitatdirektiverne ofte udtrykkes bekymring over et stort tab af biologisk mangfoldighed som følge af store projekter, der planlægges inden for Natura 2000-lokaliteter, og at andragender om vandforvaltning har afsløret alvorlige tilfælde af forurening og har rejst bekymring over visse projekters potentielle virkninger på vandressourcers bæredygtighed og kvalitet;

| N. | der henviser til, at VVM-direktivet i øjeblikket er under revision, og at betænkningen fra Udvalget for Andragender om affaldsspørgsmål afslører alvorlige mangler i flere medlemsstater; der henviser til, at gennemførelsen af dette direktiv fortsat er utilstrækkelig, og at dette problem ikke kan løses gennem en revision, men gennem en mere effektiv kontrol fra Kommissionens side; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at VVM-direktivet i øjeblikket er under revision, og at betænkningen fra Udvalget for Andragender om affaldsspørgsmål afslører alvorlige mangler i flere medlemsstater; der henviser til, at gennemførelsen af dette direktiv fortsat er utilstrækkelig, og at dette problem ikke kan løses gennem en revision, men gennem en mere effektiv kontrol fra Kommissionens side;

| O. | der henviser til, at spørgsmålet om europæiske borgeres og indbyggeres ret til deres retmæssigt erhvervede ejendomme fortsat har meget stor betydning for mange tusinde mennesker, hvilket fremgår af de andragender, som stadig modtages om dette emne; der henviser til, at det er usandsynligt, at retssikkerheden i forbindelse med eller tilliden til handel med boliger på tværs af grænserne vil blive genoprettet, hvilket har alvorlige konsekvenser for mulighederne for en økonomisk genopretning, medmindre de kompetente myndigheder finder en løsning på dette problem; der henviser til, at der i 2011 var 70 udestående andragender forbundet med den spanske Ley de Costas, hvoraf 51 af dem kan fastslås, at de er indgivet af spanske statsborgere eller grupper af spanske statsborgere, og hvor de resterende 19 er indgivet af personer med andre nationaliteter; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at spørgsmålet om europæiske borgeres og indbyggeres ret til deres retmæssigt erhvervede ejendomme fortsat har meget stor betydning for mange tusinde mennesker, hvilket fremgår af de andragender, som stadig modtages om dette emne; der henviser til, at det er usandsynligt, at retssikkerheden i forbindelse med eller tilliden til handel med boliger på tværs af grænserne vil blive genoprettet, hvilket har alvorlige konsekvenser for mulighederne for en økonomisk genopretning, medmindre de kompetente myndigheder finder en løsning på dette problem; der henviser til, at der i 2011 var 70 udestående andragender forbundet med den spanske Ley de Costas, hvoraf 51 af dem kan fastslås, at de er indgivet af spanske statsborgere eller grupper af spanske statsborgere, og hvor de resterende 19 er indgivet af personer med andre nationaliteter;

| P. | der henviser til, at Udvalget for Andragender i sin sidste årsberetning gav udtryk for sin tilfredshed med samarbejdet med Kommissionen og Den Europæiske Ombudsmand om behandlingen af andragender og klager; der henviser til, at Udvalget for Andragender flere gange har anmodet om at blive holdt orienteret af Kommissionen om udviklingen i igangværende overtrædelsesprocedurer, hvor emnet også dækkes af andragender; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at Udvalget for Andragender i sin sidste årsberetning gav udtryk for sin tilfredshed med samarbejdet med Kommissionen og Den Europæiske Ombudsmand om behandlingen af andragender og klager; der henviser til, at Udvalget for Andragender flere gange har anmodet om at blive holdt orienteret af Kommissionen om udviklingen i igangværende overtrædelsesprocedurer, hvor emnet også dækkes af andragender;

| Q. | der henviser til, at mange andragere hævder, at EU-midler er blevet misbrugt eller fejlagtigt anvendt, og at andre hævder, at EU-administrationen fungerer dårligt, hvilket omfatter interessekonflikter i indflydelsesrige agenturer, eller de opfordrer til at ændre EU-politikker; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at mange andragere hævder, at EU-midler er blevet misbrugt eller fejlagtigt anvendt, og at andre hævder, at EU-administrationen fungerer dårligt, hvilket omfatter interessekonflikter i indflydelsesrige agenturer, eller de opfordrer til at ændre EU-politikker;

| R. | der henviser til, at de mangler og problemer, som folk oplever som følge af et dårligt fungerende indre marked, illustreres af andragenderne og er bekræftet af Rapporten om unionsborgerskabet 2010 (4), og de angår navnlig fri bevægelighed for EU-borgere og deres familiemedlemmer, under forudsætning af at de har lovligt ophold, adgang til socialsikringsrettigheder, gensidig anerkendelse af kvalifikationer, hindringer, som handicappede står over for, familieretlige spørgsmål og masseudvisninger på grundlag af etnisk eller national oprindelse, herunder dem, der berører romaer, samt spørgsmål om dobbeltbeskatning; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at de mangler og problemer, som folk oplever som følge af et dårligt fungerende indre marked, illustreres af andragenderne og er bekræftet af Rapporten om unionsborgerskabet 2010 (4), og de angår navnlig fri bevægelighed for EU-borgere og deres familiemedlemmer, under forudsætning af at de har lovligt ophold, adgang til socialsikringsrettigheder, gensidig anerkendelse af kvalifikationer, hindringer, som handicappede står over for, familieretlige spørgsmål og masseudvisninger på grundlag af etnisk eller national oprindelse, herunder dem, der berører romaer, samt spørgsmål om dobbeltbeskatning;

| S. | der henviser til, at der i 2011 også blev indgivet mange andragender fra borgere, der understregede, at det var vigtigt at undgå uoprettelige tab af biologisk mangfoldighed med hensyn til Natura 2000-lokaliteter og at sikre beskyttelsen af områder, som er defineret i habitatdirektivet; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at der i 2011 også blev indgivet mange andragender fra borgere, der understregede, at det var vigtigt at undgå uoprettelige tab af biologisk mangfoldighed med hensyn til Natura 2000-lokaliteter og at sikre beskyttelsen af områder, som er defineret i habitatdirektivet;

| T. | der henviser til, at Rettens dom af 14. september 2011 i sag T-308/07 stadfæstede andragerens klage over udvalgets beslutning om at afvise vedkommendes andragende, hvormed Retten i den forbindelse gjorde det klart, at Parlamentet skal give gode grunde til at afvise andragender; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at Rettens dom af 14. september 2011 i sag T-308/07 stadfæstede andragerens klage over udvalgets beslutning om at afvise vedkommendes andragende, hvormed Retten i den forbindelse gjorde det klart, at Parlamentet skal give gode grunde til at afvise andragender;

| U. | der henviser til, at effektiviteten af arbejdet i Udvalget for Andragender hovedsageligt er resultatet af hurtighed og præcision, men at den kunne forbedres yderligere, navnlig ved at optimere behandlingstiden for andragender og ved at systematisere procedurerne for vurderingen af dem; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at effektiviteten af arbejdet i Udvalget for Andragender hovedsageligt er resultatet af hurtighed og præcision, men at den kunne forbedres yderligere, navnlig ved at optimere behandlingstiden for andragender og ved at systematisere procedurerne for vurderingen af dem;

| 1. | påpeger, at andragender indgivet i 2011 fortsat fokuserer på påståede overtrædelser af EU-lovgivningen om miljø, retlige anliggender og det indre marked, hvilket afspejler borgernes holdninger om, hvorvidt EU-lovgivningen som omsat til national ret og gennemført af medlemsstaterne rent faktisk giver det forventede resultat og overholder EU-retten; |
| --- | --- |

1.

påpeger, at andragender indgivet i 2011 fortsat fokuserer på påståede overtrædelser af EU-lovgivningen om miljø, retlige anliggender og det indre marked, hvilket afspejler borgernes holdninger om, hvorvidt EU-lovgivningen som omsat til national ret og gennemført af medlemsstaterne rent faktisk giver det forventede resultat og overholder EU-retten;

| 2. | påpeger det stigende antal andragender og andre henvendelser fra borgere, hvori der anmodes om adgang til retlig prøvelse og økonomisk erstatning vedrørende spørgsmål, som ikke henhører under EU's kompetencer i henhold til traktatens artikel 227 samt artikel 51 i chartret om grundlæggende rettigheder, som f.eks. anmodninger om at gennemgå metoderne til beregning af nationale pensioner, omstøde afgørelser truffet af nationale domstole, ændre på Europas grænser og tvinge en bank til at yde et personligt lån, osv.; støtter fuldt ud de foranstaltninger, som Parlamentets kompetente generaldirektorater har truffet for at finde en løsning på behandlingen af disse andragender, under hensyntagen til Parlamentets forpligtelser med hensyn til korrespondancen med borgerne; |
| --- | --- |

2.

påpeger det stigende antal andragender og andre henvendelser fra borgere, hvori der anmodes om adgang til retlig prøvelse og økonomisk erstatning vedrørende spørgsmål, som ikke henhører under EU's kompetencer i henhold til traktatens artikel 227 samt artikel 51 i chartret om grundlæggende rettigheder, som f.eks. anmodninger om at gennemgå metoderne til beregning af nationale pensioner, omstøde afgørelser truffet af nationale domstole, ændre på Europas grænser og tvinge en bank til at yde et personligt lån, osv.; støtter fuldt ud de foranstaltninger, som Parlamentets kompetente generaldirektorater har truffet for at finde en løsning på behandlingen af disse andragender, under hensyntagen til Parlamentets forpligtelser med hensyn til korrespondancen med borgerne;

| 3. | mener, at Udvalget for Andragenders rolle og ansvar bedst kan udfyldes, og at dets synlighed, effektivitet, ansvarlighed og gennemsigtighed bedst kan styrkes, hvis udvalgets muligheder for at rejse spørgsmål af betydning for de europæiske borgere ved plenarmøder blev forbedret, og hvis dets kompetence til at indkalde vidner og mere selvstændigt gennemføre undersøgelser og organisere høringer på stedet blev styrket; |
| --- | --- |

3.

mener, at Udvalget for Andragenders rolle og ansvar bedst kan udfyldes, og at dets synlighed, effektivitet, ansvarlighed og gennemsigtighed bedst kan styrkes, hvis udvalgets muligheder for at rejse spørgsmål af betydning for de europæiske borgere ved plenarmøder blev forbedret, og hvis dets kompetence til at indkalde vidner og mere selvstændigt gennemføre undersøgelser og organisere høringer på stedet blev styrket;

| 4. | minder om, at Parlamentet for så vidt angår procedurerne for tilrettelæggelse af offentlige høringer om vellykkede europæiske borgerinitiativer, som fastsat i artikel 11 i forordning (EU) nr. 211/2011, har besluttet, at Udvalget for Andragender automatisk bliver tilknyttet enhver høring sammen med det korresponderende udvalg med lovgivningskompetence for det pågældende emne; betragter dette som en bekræftelse af udvalgets rolle som det organ, der har størst erfaring med direkte kontakt med borgerne, hvilket sikrer en ensartet procedure for alle vellykkede borgerinitiativer; opfordrer Formandskonferencen til at godkende en afklaring af udvalgets kompetencer på dette område i bilag VII, punkt XX i forretningsordenen; understreger samtidig, at forskellen mellem et andragende i henhold til artikel 227 TEUF og et borgerinitiativ skal forklares tydeligt for offentligheden; |
| --- | --- |

4.

minder om, at Parlamentet for så vidt angår procedurerne for tilrettelæggelse af offentlige høringer om vellykkede europæiske borgerinitiativer, som fastsat i artikel 11 i forordning (EU) nr. 211/2011, har besluttet, at Udvalget for Andragender automatisk bliver tilknyttet enhver høring sammen med det korresponderende udvalg med lovgivningskompetence for det pågældende emne; betragter dette som en bekræftelse af udvalgets rolle som det organ, der har størst erfaring med direkte kontakt med borgerne, hvilket sikrer en ensartet procedure for alle vellykkede borgerinitiativer; opfordrer Formandskonferencen til at godkende en afklaring af udvalgets kompetencer på dette område i bilag VII, punkt XX i forretningsordenen; understreger samtidig, at forskellen mellem et andragende i henhold til artikel 227 TEUF og et borgerinitiativ skal forklares tydeligt for offentligheden;

| 5. | glæder sig over Europa-Parlamentets beslutning om at udvikle en langt mere praktisk og synlig portal for andragender på sit websted, hvilket inden for rammerne af traktatens artikel 227, forretningsordenens artikel 202 og artikel 51 i chartret om grundlæggende rettigheder, vil lette borgernes adgang til proceduren for andragender, sikre dem oplysninger og give dem mulighed for at indgive andragender i et mere brugervenligt miljø samt for at sætte en elektronisk underskrift på et andragende; mener, at denne portal også bør indeholde praktiske links til andre former for klagemuligheder, der er tilgængelige på EU-plan samt på nationalt eller regionalt plan, samt til en oversigt over Udvalget for Andragenders beføjelser, og det bør samtidig fastsætte en ramme for praksis i organismer i den offentlige administration efter samme model som CURIA-portalen, der er EU-Domstolens officielle portal; |
| --- | --- |

5.

glæder sig over Europa-Parlamentets beslutning om at udvikle en langt mere praktisk og synlig portal for andragender på sit websted, hvilket inden for rammerne af traktatens artikel 227, forretningsordenens artikel 202 og artikel 51 i chartret om grundlæggende rettigheder, vil lette borgernes adgang til proceduren for andragender, sikre dem oplysninger og give dem mulighed for at indgive andragender i et mere brugervenligt miljø samt for at sætte en elektronisk underskrift på et andragende; mener, at denne portal også bør indeholde praktiske links til andre former for klagemuligheder, der er tilgængelige på EU-plan samt på nationalt eller regionalt plan, samt til en oversigt over Udvalget for Andragenders beføjelser, og det bør samtidig fastsætte en ramme for praksis i organismer i den offentlige administration efter samme model som CURIA-portalen, der er EU-Domstolens officielle portal;

| 6. | bekræfter sin vilje til fortsat at fremme og forsvare borgernes grundlæggende rettigheder og friheder ved at gøre brug af sin politiske indflydelse i forbindelse med sager, som opfylder betingelserne for behandling og bliver behandlet af Udvalget, i samarbejde med Kommissionen og de relevante myndigheder i Unionens medlemsstater; |
| --- | --- |

6.

bekræfter sin vilje til fortsat at fremme og forsvare borgernes grundlæggende rettigheder og friheder ved at gøre brug af sin politiske indflydelse i forbindelse med sager, som opfylder betingelserne for behandling og bliver behandlet af Udvalget, i samarbejde med Kommissionen og de relevante myndigheder i Unionens medlemsstater;

| 7. | opfordrer Udvalget for Andragender til at analysere virkningerne af retspraksis i forbindelse med Equal Rights Trust-kendelsen om andragenders pålidelighed og til at undersøge problemet med de konkrete hindringer, unionsborgerne møder, når de gennem anmodninger om præjudicielle afgørelser fra EU-Domstolen forsøger at få en pålidelig fortolkning af vigtige spørgsmål vedrørende europæisk lovgivning i sager ved de nationale domstole; |
| --- | --- |

7.

opfordrer Udvalget for Andragender til at analysere virkningerne af retspraksis i forbindelse med Equal Rights Trust-kendelsen om andragenders pålidelighed og til at undersøge problemet med de konkrete hindringer, unionsborgerne møder, når de gennem anmodninger om præjudicielle afgørelser fra EU-Domstolen forsøger at få en pålidelig fortolkning af vigtige spørgsmål vedrørende europæisk lovgivning i sager ved de nationale domstole;

| 8. | finder det vigtigt at styrke samarbejdet med medlemsstaternes parlamenter og regeringer på grundlag af gensidighed og tilskynder om nødvendigt medlemsstaternes myndigheder til at gennemføre og anvende EU-lovgivningen i fuld gennemsigtighed; |
| --- | --- |

8.

finder det vigtigt at styrke samarbejdet med medlemsstaternes parlamenter og regeringer på grundlag af gensidighed og tilskynder om nødvendigt medlemsstaternes myndigheder til at gennemføre og anvende EU-lovgivningen i fuld gennemsigtighed;

| 9. | understreger betydningen af samarbejdet mellem Kommissionen og medlemsstaterne, men beklager visse medlemsstaters manglende gennemførelse og håndhævelse af EU's miljølovgivning; |
| --- | --- |

9.

understreger betydningen af samarbejdet mellem Kommissionen og medlemsstaterne, men beklager visse medlemsstaters manglende gennemførelse og håndhævelse af EU's miljølovgivning;

| 10. | mener, at proceduren for andragender ikke bør betragtes som et redskab eller anvendes til politiske formål af medlemsstaterne, men at den tværtimod bør være objektiv og afspejle Parlamentets holdning; |
| --- | --- |

10.

mener, at proceduren for andragender ikke bør betragtes som et redskab eller anvendes til politiske formål af medlemsstaterne, men at den tværtimod bør være objektiv og afspejle Parlamentets holdning;

| 11. | glæder sig over det konstruktive samarbejde mellem Udvalget for Andragender og Den Europæiske Ombudsmands tjenestegrene og bekræfter, at det er fast besluttet på at støtte Ombudsmanden i at identificere dårlig forvaltning i og mod EU-institutionerne; |
| --- | --- |

11.

glæder sig over det konstruktive samarbejde mellem Udvalget for Andragender og Den Europæiske Ombudsmands tjenestegrene og bekræfter, at det er fast besluttet på at støtte Ombudsmanden i at identificere dårlig forvaltning i og mod EU-institutionerne;

| 12. | opfordrer Kommissionen til at give Udvalget for Andragender detaljerede oplysninger og en statistisk analyse af de klager, den undersøger fra europæiske borgere, herunder de opnåede resultater og andragernes oprindelsessted; |
| --- | --- |

12.

opfordrer Kommissionen til at give Udvalget for Andragender detaljerede oplysninger og en statistisk analyse af de klager, den undersøger fra europæiske borgere, herunder de opnåede resultater og andragernes oprindelsessted;

| 13. | mener med hensyn til, hvordan overtrædelsesproceduren i henhold til artikel 258 og 260 i TEUF fungerer, at Kommissionen bør sikre, at andragender til Parlamentet og klager til Kommissionen behandles med samme grad af opmærksomhed; |
| --- | --- |

13.

mener med hensyn til, hvordan overtrædelsesproceduren i henhold til artikel 258 og 260 i TEUF fungerer, at Kommissionen bør sikre, at andragender til Parlamentet og klager til Kommissionen behandles med samme grad af opmærksomhed;

| 14. | er af den opfattelse, at mere præcise og skriftlige procedureregler for den interne forberedelse, gennemførelse og evaluering af delegationsrejser i Udvalget kan bidrage til, at arbejdet i Udvalget for Andragender bliver mere effektivt og sammenhængende; |
| --- | --- |

14.

er af den opfattelse, at mere præcise og skriftlige procedureregler for den interne forberedelse, gennemførelse og evaluering af delegationsrejser i Udvalget kan bidrage til, at arbejdet i Udvalget for Andragender bliver mere effektivt og sammenhængende;

| 15. | mener, at en korrekt gennemførelse af rammedirektivet om affald i alle medlemsstater er af største betydning og opfordrer derfor indtrængende medlemsstater med steder, hvor der er problemer med affaldsforvaltningen, til at handle beslutsomt og hurtigt; |
| --- | --- |

15.

mener, at en korrekt gennemførelse af rammedirektivet om affald i alle medlemsstater er af største betydning og opfordrer derfor indtrængende medlemsstater med steder, hvor der er problemer med affaldsforvaltningen, til at handle beslutsomt og hurtigt;

| 16. | gentager sine mange opfordringer til medlemsstaterne om at opfylde deres forpligtelser i medfør af direktiv 2004/38/EF om unionsborgeres og deres familiemedlemmers ret til at færdes og opholde sig frit på medlemsstaternes område; minder medlemsstaterne om deres forpligtelse til at lette indrejse og ophold uden forskelsbehandling, herunder for par af samme køn og deres børn, romaer og andre minoritetsgrupper; |
| --- | --- |

16.

gentager sine mange opfordringer til medlemsstaterne om at opfylde deres forpligtelser i medfør af direktiv 2004/38/EF om unionsborgeres og deres familiemedlemmers ret til at færdes og opholde sig frit på medlemsstaternes område; minder medlemsstaterne om deres forpligtelse til at lette indrejse og ophold uden forskelsbehandling, herunder for par af samme køn og deres børn, romaer og andre minoritetsgrupper;

| 17. | støtter helhjertet de underliggende mål i Ley de Costas, nemlig at miljøet ved den spanske kyst skal beskyttes mod overdreven udvikling, så det bevares for dyrelivet og fremtidige generationer; noterer sig imidlertid med bekymring, at spørgsmålet om denne lov fortsat er et problem for andragere, og særligt for spanske statsborgere; støtter andragernes bestræbelser på at løse problemerne omkring denne lov og dens anvendelse og bemærker især afgørelsen fra Udvalget for Andragender om at nedsætte en arbejdsgruppe, der skal overveje dette spørgsmål mere indgående; |
| --- | --- |

17.

støtter helhjertet de underliggende mål i Ley de Costas, nemlig at miljøet ved den spanske kyst skal beskyttes mod overdreven udvikling, så det bevares for dyrelivet og fremtidige generationer; noterer sig imidlertid med bekymring, at spørgsmålet om denne lov fortsat er et problem for andragere, og særligt for spanske statsborgere; støtter andragernes bestræbelser på at løse problemerne omkring denne lov og dens anvendelse og bemærker især afgørelsen fra Udvalget for Andragender om at nedsætte en arbejdsgruppe, der skal overveje dette spørgsmål mere indgående;

| 18. | mener, at det som følge af de nuværende økonomiske omstændigheder er i alles interesse at sikre en løsning på den retslige usikkerhed, der er forbundet med ejendomme, der potentielt kan være omfattet af Ley de Costas; glæder sig over bekendtgørelsen fra den spanske regering om, at den har til hensigt at revidere Ley de Costas med henblik på at forene kystområdernes sikkerhed i fremtiden med den økonomiske vækst og give grundejerne større retlig sikkerhed; opfordrer indtrængende den spanske regering til at berolige interesserne hos dem, der har erhvervet ejendom i god tro, og hos disse samfund, der altid har levet i bæredygtig sameksistens med havet; opfordrer dem navnlig indtrængende til at behandle spørgsmålet om anvendelsen af loven, således at det ikke tilskynder til, at der træffes vilkårlige, retrospektive eller ulige beslutninger, men at der i stedet sikres en retfærdig rettergang, klageret, passende kompensation og adgang til information; |
| --- | --- |

18.

mener, at det som følge af de nuværende økonomiske omstændigheder er i alles interesse at sikre en løsning på den retslige usikkerhed, der er forbundet med ejendomme, der potentielt kan være omfattet af Ley de Costas; glæder sig over bekendtgørelsen fra den spanske regering om, at den har til hensigt at revidere Ley de Costas med henblik på at forene kystområdernes sikkerhed i fremtiden med den økonomiske vækst og give grundejerne større retlig sikkerhed; opfordrer indtrængende den spanske regering til at berolige interesserne hos dem, der har erhvervet ejendom i god tro, og hos disse samfund, der altid har levet i bæredygtig sameksistens med havet; opfordrer dem navnlig indtrængende til at behandle spørgsmålet om anvendelsen af loven, således at det ikke tilskynder til, at der træffes vilkårlige, retrospektive eller ulige beslutninger, men at der i stedet sikres en retfærdig rettergang, klageret, passende kompensation og adgang til information;

| 19. | minder om, at Parlamentet har fastslået (5), at loven om kyster har haft en uforholdsmæssig stor indvirkning på de enkelte boligejere, samtidig med at den har haft en utilstrækkelig effekt for dem, der er de egentlig skyldige i ødelæggelsen af kysten; som i mange tilfælde har været ansvarlige for en overdreven byudvikling langs kysterne; opfordrer indtrængende den spanske regering til at sikre, at personer, hvis svigagtige handlinger har bragt mange EU-borgere i en uacceptabel situation, hvor de har mistet eller risikerer at miste deres hjem, bliver retligt forfulgt og forpligtes til at betale for de skader, de har forvoldt; |
| --- | --- |

19.

minder om, at Parlamentet har fastslået (5), at loven om kyster har haft en uforholdsmæssig stor indvirkning på de enkelte boligejere, samtidig med at den har haft en utilstrækkelig effekt for dem, der er de egentlig skyldige i ødelæggelsen af kysten; som i mange tilfælde har været ansvarlige for en overdreven byudvikling langs kysterne; opfordrer indtrængende den spanske regering til at sikre, at personer, hvis svigagtige handlinger har bragt mange EU-borgere i en uacceptabel situation, hvor de har mistet eller risikerer at miste deres hjem, bliver retligt forfulgt og forpligtes til at betale for de skader, de har forvoldt;

| 20. | opfordrer Kommissionen til at sikre, at direktivet om vurdering af indvirkningen på miljøet styrkes ved at angive klarere parametre for uafhængigheden af ekspertundersøgelser, fælles EU-tærskler, en maksimal tidsramme for processen, herunder effektive offentlige høringer, kravet om at begrunde beslutninger, en obligatorisk vurdering af rimelige alternativer og en kvalitetskontrolmekanisme; |
| --- | --- |

20.

opfordrer Kommissionen til at sikre, at direktivet om vurdering af indvirkningen på miljøet styrkes ved at angive klarere parametre for uafhængigheden af ekspertundersøgelser, fælles EU-tærskler, en maksimal tidsramme for processen, herunder effektive offentlige høringer, kravet om at begrunde beslutninger, en obligatorisk vurdering af rimelige alternativer og en kvalitetskontrolmekanisme;

| 21. | opfordrer endvidere Kommissionen til at sikre medlemsstaternes gennemførelse og håndhævelse af habitat- og fugledirektiverne samt en bedre gennemførelse i national lovgivning og anvendelse af direktiv 2004/38/EF om unionsborgeres og deres familiemedlemmers ret til at færdes og opholde sig frit på medlemsstaternes område; |
| --- | --- |

21.

opfordrer endvidere Kommissionen til at sikre medlemsstaternes gennemførelse og håndhævelse af habitat- og fugledirektiverne samt en bedre gennemførelse i national lovgivning og anvendelse af direktiv 2004/38/EF om unionsborgeres og deres familiemedlemmers ret til at færdes og opholde sig frit på medlemsstaternes område;

| 22. | minder om de mange andragere, som henvender sig til Udvalget for Andragender, med individuelle klager over den tyske ungdoms- og familiepolitik generelt, og den tyske børne- og ungdomsforsorg i særdeleshed og understreger Udvalget for Andragenders vilje til at yde et konstruktivt bidrag inden for rammerne af dets beføjelser og EU's beføjelser til at afklare klager mellem andragere og myndigheder; understreger, at der ikke må gribes ind i medlemsstaternes egne interne administrationsprocedurer; |
| --- | --- |

22.

minder om de mange andragere, som henvender sig til Udvalget for Andragender, med individuelle klager over den tyske ungdoms- og familiepolitik generelt, og den tyske børne- og ungdomsforsorg i særdeleshed og understreger Udvalget for Andragenders vilje til at yde et konstruktivt bidrag inden for rammerne af dets beføjelser og EU's beføjelser til at afklare klager mellem andragere og myndigheder; understreger, at der ikke må gribes ind i medlemsstaternes egne interne administrationsprocedurer;

| 23. | er fast besluttet på at sikre en mere effektiv, gennemsigtig og upartisk procedure for andragender under hensyntagen til medbestemmelsesretten for medlemmerne af Udvalget for Andragender, således at behandlingen af andragender, herunder de forskellige faser af proceduren, kan stå for en domstolsprøvelse; |
| --- | --- |

23.

er fast besluttet på at sikre en mere effektiv, gennemsigtig og upartisk procedure for andragender under hensyntagen til medbestemmelsesretten for medlemmerne af Udvalget for Andragender, således at behandlingen af andragender, herunder de forskellige faser af proceduren, kan stå for en domstolsprøvelse;

| 24. | understreger, at det er nødvendigt at sikre kontinuitet i behandlingen af andragender trods ændringer af valgperioden og de deraf følgende personalemæssige ændringer; |
| --- | --- |

24.

understreger, at det er nødvendigt at sikre kontinuitet i behandlingen af andragender trods ændringer af valgperioden og de deraf følgende personalemæssige ændringer;

| 25. | betragter Parlamentets medlemmers deltagelse i undersøgelsesrejser både som en parlamentarisk medbestemmelsesret og en pligt over for andragerne; |
| --- | --- |

25.

betragter Parlamentets medlemmers deltagelse i undersøgelsesrejser både som en parlamentarisk medbestemmelsesret og en pligt over for andragerne;

| 26. | opfordrer som led i forbedringen af udvalgets arbejde til, at der indføres en procedure for undersøgelsesrejser, som sikrer den enkelte deltager i rejsen ret til at fremlægge omstændighederne, som han opfatter dem, og på den anden side også giver alle udvalgets medlemmer mulighed for at deltage i beslutningstagningen vedrørende de konklusioner, Udvalget for Andragender skal drage; |
| --- | --- |

26.

opfordrer som led i forbedringen af udvalgets arbejde til, at der indføres en procedure for undersøgelsesrejser, som sikrer den enkelte deltager i rejsen ret til at fremlægge omstændighederne, som han opfatter dem, og på den anden side også giver alle udvalgets medlemmer mulighed for at deltage i beslutningstagningen vedrørende de konklusioner, Udvalget for Andragender skal drage;

| 27. | understreger, at Udvalget for Andragender sammen med andre organer og institutioner såsom undersøgelsesudvalg, det europæiske borgerinitiativ og Den Europæiske Ombudsmand, har en selvstændig og klart defineret rolle som kontaktpunkt for den enkelte borger; |
| --- | --- |

27.

understreger, at Udvalget for Andragender sammen med andre organer og institutioner såsom undersøgelsesudvalg, det europæiske borgerinitiativ og Den Europæiske Ombudsmand, har en selvstændig og klart defineret rolle som kontaktpunkt for den enkelte borger;

| 28. | opfordrer Formandskonferencen til at undersøge, hvorvidt en ændring af forretningsordenen efter dens mening er hensigtsmæssig med henblik på at gennemføre disse formelle krav vedrørende proceduren for andragender; |
| --- | --- |

28.

opfordrer Formandskonferencen til at undersøge, hvorvidt en ændring af forretningsordenen efter dens mening er hensigtsmæssig med henblik på at gennemføre disse formelle krav vedrørende proceduren for andragender;

| 29. | pålægger sin formand at sende denne beslutning og betænkningen fra Udvalget for Andragender til Rådet, Kommissionen, Den Europæiske Ombudsmand samt medlemsstaternes regeringer og parlamenter, disses udvalg for andragender og deres ombudsmænd eller lignende kompetente organer. |
| --- | --- |

29.

pålægger sin formand at sende denne beslutning og betænkningen fra Udvalget for Andragender til Rådet, Kommissionen, Den Europæiske Ombudsmand samt medlemsstaternes regeringer og parlamenter, disses udvalg for andragender og deres ombudsmænd eller lignende kompetente organer.

---

(1)  Forordning (EU) nr. 211/2011 (EUT L 65 af 11.3.2011, s. 1).

(2)  Direktiv 2011/92/EU om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning på miljøet (EUT L 26 af 28.1.2012, s. 1).

(3)  Direktiv 2008/98/EF om affald (EUT L 312 af 22.11.2008, s. 3).

(4)  Rapport om unionsborgerskab: Afskaffelse af hindringerne for unionsborgernes rettigheder (COM(2010)0603).

(5)  Se beslutningen af 26. marts 2009, betragtning Q og punkt 17 (EUT C 117 E af 6.5.2010, s. 189).

---

Torsdag den 22. november 2012

| 16.12.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 419/100 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 419/100

---

P7_TA(2012)0450

Konventionen om de civilretlige virkninger af internationale barnebortførelser

Europa-Parlamentets beslutning af 22. november 2012 om medlemsstaternes erklæring om accept i Den Europæiske Unions interesse af otte tredjelandes tiltrædelse af Haagerkonventionen fra 1980 om de civilretlige virkninger af internationale barnebortførelser (2012/2791(RSP))

(2015/C 419/15)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 2, stk. 2, artikel 3, stk. 2, artikel 4, stk. 2, litra j), artikel 81, stk. 3, og artikel 218, stk. 6, litra b), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 2, stk. 2, artikel 3, stk. 2, artikel 4, stk. 2, litra j), artikel 81, stk. 3, og artikel 218, stk. 6, litra b), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til EU-Domstolens praksis, navnlig sag 22/70 (1) og C-467/98 (2) og udtalelse 1/03 (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til EU-Domstolens praksis, navnlig sag 22/70 (1) og C-467/98 (2) og udtalelse 1/03 (3),

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådets afgørelse om medlemsstaternes erklæring om accept i Den Europæiske Unions interesse af Gabons (4), Andorras (5), Seychellernes (6), Den Russiske Føderations (7), Albaniens (8), Singapores (9), Marokkos (10) og Armeniens (11) tiltrædelse af Haagerkonventionen fra 1980 om de civilretlige virkninger af internationale barnebortførelser, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådets afgørelse om medlemsstaternes erklæring om accept i Den Europæiske Unions interesse af Gabons (4), Andorras (5), Seychellernes (6), Den Russiske Føderations (7), Albaniens (8), Singapores (9), Marokkos (10) og Armeniens (11) tiltrædelse af Haagerkonventionen fra 1980 om de civilretlige virkninger af internationale barnebortførelser,

| — | der henviser til, at Rådet endnu ikke har anmodet om Parlamentets godkendelse af disse afgørelser, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Rådet endnu ikke har anmodet om Parlamentets godkendelse af disse afgørelser,

| — | der henviser til forespørgsel til Kommissionen om medlemsstaternes erklæring om accept i Den Europæiske Unions interesse af otte tredjelandes tiltrædelse af Haagerkonventionen fra 1980 om de civilretlige virkninger af internationale barnebortførelser (O-000159/2012 — B7-0367/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til forespørgsel til Kommissionen om medlemsstaternes erklæring om accept i Den Europæiske Unions interesse af otte tredjelandes tiltrædelse af Haagerkonventionen fra 1980 om de civilretlige virkninger af internationale barnebortførelser (O-000159/2012 — B7-0367/2012),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5 og artikel 110, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5 og artikel 110, stk. 2,

| A. | der henviser til, at Haagerkonventionen af 25. oktober 1980 om de civilretlige virkninger af internationale barnebortførelser er af stor betydning, da den indfører et system, der gør det muligt for de deltagende stater at samarbejde for at finde en løsning på internationale børnebortførelser, idet det fastlægges, hvilke retter der er kompetente, og hvilken lov der finder anvendelse, når det skal afgøres, hvor barnet skal bo; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Haagerkonventionen af 25. oktober 1980 om de civilretlige virkninger af internationale barnebortførelser er af stor betydning, da den indfører et system, der gør det muligt for de deltagende stater at samarbejde for at finde en løsning på internationale børnebortførelser, idet det fastlægges, hvilke retter der er kompetente, og hvilken lov der finder anvendelse, når det skal afgøres, hvor barnet skal bo;

| B. | der henviser til, at konventionen således giver grundlag for, at bortførte børn hurtigt kan vende tilbage til deres rette bopælsland; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at konventionen således giver grundlag for, at bortførte børn hurtigt kan vende tilbage til deres rette bopælsland;

| C. | der henviser til, at konventionen kun gælder mellem lande, der har ratificeret eller tiltrådt den; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at konventionen kun gælder mellem lande, der har ratificeret eller tiltrådt den;

| D. | der henviser til, at nye staters tiltrædelse skal accepteres af de stater, der allerede er medlemmer, for at konventionen kan finde anvendelse mellem dem; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at nye staters tiltrædelse skal accepteres af de stater, der allerede er medlemmer, for at konventionen kan finde anvendelse mellem dem;

| E. | der henviser til, at det derfor er meget vigtigt, at tiltrædelser accepteres; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at det derfor er meget vigtigt, at tiltrædelser accepteres;

| F. | der henviser til, at EU allerede har udøvet sin interne kompetence med hensyn til internationale børnebortførelser, navnlig gennem Rådets forordning (EF) nr. 2201/2003 om kompetence og om anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser i ægteskabssager og i sager vedrørende forældreansvar (12); |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at EU allerede har udøvet sin interne kompetence med hensyn til internationale børnebortførelser, navnlig gennem Rådets forordning (EF) nr. 2201/2003 om kompetence og om anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser i ægteskabssager og i sager vedrørende forældreansvar (12);

| G. | der henviser til, at det følger heraf, at EU har fået ekstern enekompetence med hensyn til internationale børnebortførelser; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at det følger heraf, at EU har fået ekstern enekompetence med hensyn til internationale børnebortførelser;

| H. | der henviser til, at eftersom konventionen ikke tillader, at internationale organisationer bliver medlemmer, bør EU bemyndige medlemsstaterne til at handle i Unionens interesse, når de accepterer de ovennævnte tiltrædelser; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at eftersom konventionen ikke tillader, at internationale organisationer bliver medlemmer, bør EU bemyndige medlemsstaterne til at handle i Unionens interesse, når de accepterer de ovennævnte tiltrædelser;

| I. | der henviser til, at Rådet derfor hurtigst muligt bør tage skridt til at vedtage de afgørelser, som Kommissionen har foreslået, herunder straks høre Parlamentet; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at Rådet derfor hurtigst muligt bør tage skridt til at vedtage de afgørelser, som Kommissionen har foreslået, herunder straks høre Parlamentet;

| J. | der henviser til, at Rådet tilsyneladende, på trods af sagens hastende karakter og den klare retlige situation, har besluttet at udsætte høringen af Parlamentet og vedtagelsen af de ovennævnte afgørelser med henblik på at anfægte princippet i afgørelserne af retlige grunde; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at Rådet tilsyneladende, på trods af sagens hastende karakter og den klare retlige situation, har besluttet at udsætte høringen af Parlamentet og vedtagelsen af de ovennævnte afgørelser med henblik på at anfægte princippet i afgørelserne af retlige grunde;

| 1. | henstiller til Rådet:






  a) | Rådet bør straks fortsætte proceduren for vedtagelsen af de ovennævnte foreslåede afgørelser; |
| --- | --- | --- |

1.

henstiller til Rådet:

a)

Rådet bør straks fortsætte proceduren for vedtagelsen af de ovennævnte foreslåede afgørelser;

| b) | det bør med henblik herpå høre Parlamentet om de otte foreslåede afgørelser; |
| --- | --- |

b)

det bør med henblik herpå høre Parlamentet om de otte foreslåede afgørelser;

| c) | det bør af hensyn til de europæiske borgere, som vil have gavn af vedtagelsen af de pågældende afgørelser, afstå fra at forhindre EU i at fungere på et falsk juridisk grundlag; |
| --- | --- |

c)

det bør af hensyn til de europæiske borgere, som vil have gavn af vedtagelsen af de pågældende afgørelser, afstå fra at forhindre EU i at fungere på et falsk juridisk grundlag;

| 2. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og til orientering til Kommissionen og Det Permanente Bureau under Haagerkonferencen om International Privatret. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og til orientering til Kommissionen og Det Permanente Bureau under Haagerkonferencen om International Privatret.

---

(1)  Sag 22/70, Kommissionen mod Rådet, (AETR), Sml. 1971, s. 41, præmis 16, org. ref.: Rec. s. 263.

(2)  Sag C-467/98, Kommissionen mod Danmark, Sml. 2002 I, s. 9519, præmis 77.

(3)  Udtalelse 1/03 om Fællesskabets kompetence til at indgå den nye Lugano-konvention om retternes kompetence og om anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser på det civil- og handelsretlige område, Sml. 2006 I, s. 1145, præmis 126.

(4)  COM(2011)0904.

(5)  COM(2011)0908.

(6)  COM(2011)0909.

(7)  COM(2011)0911.

(8)  COM(2011)0912.

(9)  COM(2011)0915.

(10)  COM(2011)0916.

(11)  COM(2011)0917.

(12)  EUT L 338 af 23.12.2003, s. 1.

---

| 16.12.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 419/101 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 419/101

---

P7_TA(2012)0451

Den Internationale Telekommunikationsunions kommende verdenskonference om international telekommunikation (WCIT-12) og en eventuel udvidelse af anvendelsesområdet for det internationale telekommunikationsreglement

Europa-Parlamentets beslutning af 22. november 2012 om Den Internationale Telekommunikationsunions kommende verdenskonference om international telekommunikation (WCIT-2012) og om en eventuel udvidelse af anvendelsesområdet for det internationale telekommunikationsreglement (2012/2881(RSP))

(2015/C 419/16)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/140/EF af 25. november 2009 (1) om ændring af direktiv 2002/21/EF om fælles rammebestemmelser for elektroniske kommunikationsnet og -tjenester, direktiv 2002/19/EF om adgang til og samtrafik mellem elektroniske kommunikationsnet og tilhørende faciliteter og direktiv 2002/20/EF om tilladelser til elektroniske kommunikationsnet og -tjenester, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/140/EF af 25. november 2009 (1) om ændring af direktiv 2002/21/EF om fælles rammebestemmelser for elektroniske kommunikationsnet og -tjenester, direktiv 2002/19/EF om adgang til og samtrafik mellem elektroniske kommunikationsnet og tilhørende faciliteter og direktiv 2002/20/EF om tilladelser til elektroniske kommunikationsnet og -tjenester,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/136/EF af 25. november 2009 (2) om ændring af direktiv 2002/22/EF om forsyningspligt og brugerrettigheder i forbindelse med elektroniske kommunikationsnet og -tjenester, direktiv 2002/58/EF om behandling af personoplysninger og beskyttelse af privatlivets fred i den elektroniske kommunikationssektor og forordning (EF) nr. 2006/2004 om samarbejde mellem nationale myndigheder med ansvar for håndhævelse af lovgivning om forbrugerbeskyttelse, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/136/EF af 25. november 2009 (2) om ændring af direktiv 2002/22/EF om forsyningspligt og brugerrettigheder i forbindelse med elektroniske kommunikationsnet og -tjenester, direktiv 2002/58/EF om behandling af personoplysninger og beskyttelse af privatlivets fred i den elektroniske kommunikationssektor og forordning (EF) nr. 2006/2004 om samarbejde mellem nationale myndigheder med ansvar for håndhævelse af lovgivning om forbrugerbeskyttelse,

| — | der henviser til Kommissionens direktiv 2002/77/EF af 16. september 2002 (3) om konkurrence på markederne for elektroniske kommunikationsnet og –tjenester, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens direktiv 2002/77/EF af 16. september 2002 (3) om konkurrence på markederne for elektroniske kommunikationsnet og –tjenester,

| — | der henviser til sin beslutning af 17. november 2011 om det åbne internet og netneutraliteten i Europa (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 17. november 2011 om det åbne internet og netneutraliteten i Europa (4),

| — | der henviser til sin beslutning af 15. juni 2010 om forvaltning af internettet — de næste skridt (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. juni 2010 om forvaltning af internettet — de næste skridt (5),

| — | der henviser til FN's Menneskerettighedsråds resolution A/HRC/20/L13, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Menneskerettighedsråds resolution A/HRC/20/L13,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådets afgørelse om fastlæggelse af EU's holdning med henblik på revisionen af det internationale telekommunikationsreglement under verdenskonferencen om international telekommunikation eller i de forberedende instanser (COM(2012)0430), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådets afgørelse om fastlæggelse af EU's holdning med henblik på revisionen af det internationale telekommunikationsreglement under verdenskonferencen om international telekommunikation eller i de forberedende instanser (COM(2012)0430),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 110, stk. 2 og 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 110, stk. 2 og 4,

| A. | der henviser til, at Det internationale telekommunikationsreglement (ITR) blev vedtaget af den verdensomspændende administrative telegraf- og telefonkonference i Melbourne i 1988 og ikke er blevet revideret siden; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Det internationale telekommunikationsreglement (ITR) blev vedtaget af den verdensomspændende administrative telegraf- og telefonkonference i Melbourne i 1988 og ikke er blevet revideret siden;

| B. | der henviser til, at alle Den Europæiske Unions 27 medlemsstater har undertegnet ITR; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at alle Den Europæiske Unions 27 medlemsstater har undertegnet ITR;

| C. | der henviser til, at Den Internationale Telekommunikationsunion (ITU) har indbudt til et møde i Dubai fra den 3. til den 14. december 2012, kaldet verdenskonferencen om international telekommunikation (World Conference on International Telecommunications — WCIT), for at aftale en ny ITR-tekst; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Den Internationale Telekommunikationsunion (ITU) har indbudt til et møde i Dubai fra den 3. til den 14. december 2012, kaldet verdenskonferencen om international telekommunikation (World Conference on International Telecommunications — WCIT), for at aftale en ny ITR-tekst;

| 1. | opfordrer Rådet og Kommissionen til at sikre, at enhver ændring af det internationale telekommunikationsreglement er i overensstemmelse med gældende EU-ret og medvirker til Unionens mål om og interesse i at fremme internettet som et reelt offentligt sted, hvor menneskerettigheder og grundlæggende rettigheder, navnlig ytrings- og forsamlingsfriheden, respekteres, og der sikres overholdelse af de frie markedsprincipper, netneutralitet og iværksætteri; |
| --- | --- |

1.

opfordrer Rådet og Kommissionen til at sikre, at enhver ændring af det internationale telekommunikationsreglement er i overensstemmelse med gældende EU-ret og medvirker til Unionens mål om og interesse i at fremme internettet som et reelt offentligt sted, hvor menneskerettigheder og grundlæggende rettigheder, navnlig ytrings- og forsamlingsfriheden, respekteres, og der sikres overholdelse af de frie markedsprincipper, netneutralitet og iværksætteri;

| 2. | beklager den manglende gennemsigtighed omkring og inddragelse i forberedelserne til WCIT–12, da resultaterne af dette møde i betydelig grad kan vedrøre den offentlige interesse; |
| --- | --- |

2.

beklager den manglende gennemsigtighed omkring og inddragelse i forberedelserne til WCIT–12, da resultaterne af dette møde i betydelig grad kan vedrøre den offentlige interesse;

| 3. | mener ikke, at ITU eller nogen anden enkelt, centraliseret international institution er det rette organ til at fungere som regulerende myndighed hverken for forvaltningen af internettet eller internettrafikken; |
| --- | --- |

3.

mener ikke, at ITU eller nogen anden enkelt, centraliseret international institution er det rette organ til at fungere som regulerende myndighed hverken for forvaltningen af internettet eller internettrafikken;

| 4. | understreger, at nogle af forslagene til en reform af ITR ville have en negativ indvirkning på internettet, dets opbygning, drift, indhold og sikkerhed samt på forretningsforbindelser, forvaltning af internettet og den frie strøm af onlineinformation; |
| --- | --- |

4.

understreger, at nogle af forslagene til en reform af ITR ville have en negativ indvirkning på internettet, dets opbygning, drift, indhold og sikkerhed samt på forretningsforbindelser, forvaltning af internettet og den frie strøm af onlineinformation;

| 5. | mener, at nogle af de fremlagte forslag ville kunne medføre, at ITU selv blev den herskende magt på dele af internettet, hvilket kunne betyde enden på den nuværende bottom-up-model med mange interessenter; udtrykker bekymring for, at disse forslag, hvis de vedtages, kan påvirke udviklingen af og adgangen til online-tjenester for slutbrugere og den digitale økonomi som helhed ganske alvorligt; mener, at forvaltning af internettet og relaterede lovgivningsmæssige spørgsmål fortsat bør afgøres i et bredt forum på multiinteressentniveau; |
| --- | --- |

5.

mener, at nogle af de fremlagte forslag ville kunne medføre, at ITU selv blev den herskende magt på dele af internettet, hvilket kunne betyde enden på den nuværende bottom-up-model med mange interessenter; udtrykker bekymring for, at disse forslag, hvis de vedtages, kan påvirke udviklingen af og adgangen til online-tjenester for slutbrugere og den digitale økonomi som helhed ganske alvorligt; mener, at forvaltning af internettet og relaterede lovgivningsmæssige spørgsmål fortsat bør afgøres i et bredt forum på multiinteressentniveau;

| 6. | er bekymret over, at forslagene til reform af ITU omfatter etablering af nye profitmekanismer, som kan udgøre en alvorlig trussel mod internettets åbne og konkurrenceprægede karakter ved at presse priserne op, hæmme innovationen og begrænse adgangen; minder om, at internettet skal forblive frit tilgængeligt og åbent; |
| --- | --- |

6.

er bekymret over, at forslagene til reform af ITU omfatter etablering af nye profitmekanismer, som kan udgøre en alvorlig trussel mod internettets åbne og konkurrenceprægede karakter ved at presse priserne op, hæmme innovationen og begrænse adgangen; minder om, at internettet skal forblive frit tilgængeligt og åbent;

| 7. | støtter ethvert forslag om at opretholde ITR's nuværende anvendelsesområde og ITU's nuværende mandat; men er modstander af ethvert forslag, der vil udvide anvendelsesområdet til områder som internettet, herunder domænenavne, tildeling af IP-adresser, routing af internetbaseret trafik og indholdsrelaterede spørgsmål; |
| --- | --- |

7.

støtter ethvert forslag om at opretholde ITR's nuværende anvendelsesområde og ITU's nuværende mandat; men er modstander af ethvert forslag, der vil udvide anvendelsesområdet til områder som internettet, herunder domænenavne, tildeling af IP-adresser, routing af internetbaseret trafik og indholdsrelaterede spørgsmål;

| 8. | opfordrer medlemsstaterne til at forhindre eventuelle ændringer af det internationale telekommunikationsreglement, der ville være skadelige for internettets åbenhed, netneutralitet, end-to-end-princippet, forsyningspligten og den deltagelsesbaserede forvaltning, der er overdraget til flere forskellige aktører såsom regeringer, overnationale institutioner, ikkestatslige organisationer, store og små virksomheder, teknologiske kredse og internetbrugere og forbrugere i almindelighed; |
| --- | --- |

8.

opfordrer medlemsstaterne til at forhindre eventuelle ændringer af det internationale telekommunikationsreglement, der ville være skadelige for internettets åbenhed, netneutralitet, end-to-end-princippet, forsyningspligten og den deltagelsesbaserede forvaltning, der er overdraget til flere forskellige aktører såsom regeringer, overnationale institutioner, ikkestatslige organisationer, store og små virksomheder, teknologiske kredse og internetbrugere og forbrugere i almindelighed;

| 9. | opfordrer Kommissionen til at koordinere forhandlingen af revisionen af ITR på vegne af Den Europæiske Union på grundlag af data, der er indhentet i bredt omfang fra en lang række interessenter gennem en strategi, der primært tager sigte på at sikre og bevare internettets åbenhed og beskytte internetbrugernes rettigheder og friheder online; |
| --- | --- |

9.

opfordrer Kommissionen til at koordinere forhandlingen af revisionen af ITR på vegne af Den Europæiske Union på grundlag af data, der er indhentet i bredt omfang fra en lang række interessenter gennem en strategi, der primært tager sigte på at sikre og bevare internettets åbenhed og beskytte internetbrugernes rettigheder og friheder online;

| 10. | minder om vigtigheden af at bevare et robust »best-effort«-internet, fremme innovation og ytringsfrihed, sikre konkurrence og undgå en ny digital kløft; |
| --- | --- |

10.

minder om vigtigheden af at bevare et robust »best-effort«-internet, fremme innovation og ytringsfrihed, sikre konkurrence og undgå en ny digital kløft;

| 11. | understreger, at det bør fremgå af ITR, at ITU-anbefalingerne er ikke-bindende dokumenter, der fremmer bedste praksis; |
| --- | --- |

11.

understreger, at det bør fremgå af ITR, at ITU-anbefalingerne er ikke-bindende dokumenter, der fremmer bedste praksis;

| 12. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

12.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  EUT L 337 af 18.12.2009, s. 37.

(2)  EUT L 337 af 18.12.2009, s. 11.

(3)  EFT L 249 af 17.9.2002, s. 21.

(4)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0511.

(5)  EUT C 236 E af 12.8.2011, s. 33.

---

| 16.12.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 419/103 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 419/103

---

P7_TA(2012)0452

Klimakonferencen i Doha (COP 18)

Europa-Parlamentets beslutning af 22. november 2012 om klimakonferencen i Doha, Qatar (COP 18) (2012/2722(RSP))

(2015/C 419/17)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til FN's rammekonvention om klimaændringer (UNFCCC) og til den dertil hørende Kyotoprotokol, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's rammekonvention om klimaændringer (UNFCCC) og til den dertil hørende Kyotoprotokol,

| — | der henviser til resultaterne af De Forenede Nationers klimakonference, som afholdtes på Bali i 2007 og til Balihandlingsplanen (afgørelse 1/COP13), |
| --- | --- |

—

der henviser til resultaterne af De Forenede Nationers klimakonference, som afholdtes på Bali i 2007 og til Balihandlingsplanen (afgørelse 1/COP13),

| — | der henviser til den 15. partskonference under UNFCCC (COP 15) og 5. samling i den partskonference, der tjener som møde for parterne i Kyotoprotokollen (COP/MOP 5), som afholdtes i København den 7.—18. december 2009, samt til Københavnsaftalen, |
| --- | --- |

—

der henviser til den 15. partskonference under UNFCCC (COP 15) og 5. samling i den partskonference, der tjener som møde for parterne i Kyotoprotokollen (COP/MOP 5), som afholdtes i København den 7.—18. december 2009, samt til Københavnsaftalen,

| — | der henviser til den 16. partskonference under UNFCCC (COP16) og 6. samling i den partskonference, der tjener som møde for parterne i Kyotoprotokollen (COP/MOP6), som afholdtes i Cancún, Mexico, fra 29. november til 10. december 2010, samt til Cancúnaftalerne, |
| --- | --- |

—

der henviser til den 16. partskonference under UNFCCC (COP16) og 6. samling i den partskonference, der tjener som møde for parterne i Kyotoprotokollen (COP/MOP6), som afholdtes i Cancún, Mexico, fra 29. november til 10. december 2010, samt til Cancúnaftalerne,

| — | der henviser til den 17. partskonference under UNFCCC (COP 17) og den 7. partskonference, der tjente som møde mellem parterne i Kyotoprotokollen (COP/MOP7), og som afholdtes i Durban, Sydafrika, fra den 28. november til den 9. december 2011, og navnlig til de beslutninger, der udgør Durbanplatformen for en styrket indsats, |
| --- | --- |

—

der henviser til den 17. partskonference under UNFCCC (COP 17) og den 7. partskonference, der tjente som møde mellem parterne i Kyotoprotokollen (COP/MOP7), og som afholdtes i Durban, Sydafrika, fra den 28. november til den 9. december 2011, og navnlig til de beslutninger, der udgør Durbanplatformen for en styrket indsats,

| — | der henviser til den kommende 18. partskonference under UNFCCC (COP 18) og den 8. partskonference, der tjener som møde mellem parterne i Kyotoprotokollen (COP/MOP8), og som skal afholdes i Doha, Qatar, fra den 26. november til den 8. december 2012, |
| --- | --- |

—

der henviser til den kommende 18. partskonference under UNFCCC (COP 18) og den 8. partskonference, der tjener som møde mellem parterne i Kyotoprotokollen (COP/MOP8), og som skal afholdes i Doha, Qatar, fra den 26. november til den 8. december 2012,

| — | der henviser til EU's klima- og energipakke fra december 2008, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's klima- og energipakke fra december 2008,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/101/EF af 19. november 2008 om ændring af direktiv 2003/87/EF med henblik på inddragelse af luftfartsaktiviteter i ordningen for handel med drivhusgasemissionskvoter i Fællesskabet (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/101/EF af 19. november 2008 om ændring af direktiv 2003/87/EF med henblik på inddragelse af luftfartsaktiviteter i ordningen for handel med drivhusgasemissionskvoter i Fællesskabet (1),

| — | der henviser til sin beslutning af 4. februar 2009 om »2050: Fremtiden begynder i dag — henstillinger til EU's fremtidige integrerede politik om klimaændringer« (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 4. februar 2009 om »2050: Fremtiden begynder i dag — henstillinger til EU's fremtidige integrerede politik om klimaændringer« (2),

| — | der henviser til sine beslutninger af 25. november 2009 om EU's strategi for klimakonferencen i København (COP 15) (3), af 10. februar 2010 om resultatet af klimakonferencen i København (COP 15) (4), af 25. november 2010 om klimakonferencen i Cancún (COP 16) (5) og af 16. november 2011 om klimakonferencen i Durban (COP 17) (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine beslutninger af 25. november 2009 om EU's strategi for klimakonferencen i København (COP 15) (3), af 10. februar 2010 om resultatet af klimakonferencen i København (COP 15) (4), af 25. november 2010 om klimakonferencen i Cancún (COP 16) (5) og af 16. november 2011 om klimakonferencen i Durban (COP 17) (6),

| — | der henviser til sin beslutning af 15. marts 2012 om en køreplan for omstilling til en konkurrencedygtig lavemissionsøkonomi i 2050 (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. marts 2012 om en køreplan for omstilling til en konkurrencedygtig lavemissionsøkonomi i 2050 (7),

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 9. marts 2012 om opfølgning af 17. samling i partskonferencen (COP 17) under De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (UNFCCC) og 7. samling i den partskonference, der tjener som møde for parterne i Kyotoprotokollen (CMP 7) (den 28. november — 9. december 2011 i Durban, Sydafrika), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 9. marts 2012 om opfølgning af 17. samling i partskonferencen (COP 17) under De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (UNFCCC) og 7. samling i den partskonference, der tjener som møde for parterne i Kyotoprotokollen (CMP 7) (den 28. november — 9. december 2011 i Durban, Sydafrika),

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 15. maj 2012 om klimaændringer — hurtig finansiering, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 15. maj 2012 om klimaændringer — hurtig finansiering,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 18. juli 2011 om EU's klimadiplomati, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 18. juli 2011 om EU's klimadiplomati,

| — | der henviser til den sammenfattende rapport fra november 2011 fra De Forenede Nationers miljøprogram (UNEP) med titlen »Bridging the Emissions Gap«, |
| --- | --- |

—

der henviser til den sammenfattende rapport fra november 2011 fra De Forenede Nationers miljøprogram (UNEP) med titlen »Bridging the Emissions Gap«,

| — | der henviser til fælleserklæring af 20. december 2005 fra Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, Europa-Parlamentet og Kommissionen om Den Europæiske Unions udviklingspolitik: »Den europæiske konsensus om udvikling« (8), og navnlig punkt 22, 38, 75, 76 og 105 heri, |
| --- | --- |

—

der henviser til fælleserklæring af 20. december 2005 fra Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, Europa-Parlamentet og Kommissionen om Den Europæiske Unions udviklingspolitik: »Den europæiske konsensus om udvikling« (8), og navnlig punkt 22, 38, 75, 76 og 105 heri,

| — | der henviser til De Forenede Nationers årtusinderklæring af 8. september 2000, der opstiller årtusindudviklingsmålene, som er udarbejdet af det internationale samfund i fællesskab med henblik på at udrydde fattigdom, |
| --- | --- |

—

der henviser til De Forenede Nationers årtusinderklæring af 8. september 2000, der opstiller årtusindudviklingsmålene, som er udarbejdet af det internationale samfund i fællesskab med henblik på at udrydde fattigdom,

| — | der henviser til de tilsagn, der blev givet på G20-topmødet i Pittsburgh den 24.—25. september 2009, om at udfase subsidier til fossile brændstoffer på mellemlang sigt og yde målrettet støtte med henblik på at give de fattigste lande mulighed for at tilpasse sig til klimaændringerne, |
| --- | --- |

—

der henviser til de tilsagn, der blev givet på G20-topmødet i Pittsburgh den 24.—25. september 2009, om at udfase subsidier til fossile brændstoffer på mellemlang sigt og yde målrettet støtte med henblik på at give de fattigste lande mulighed for at tilpasse sig til klimaændringerne,

| — | der henviser til det 11. møde i partskonferencen (COP 11) om biologisk diversitet, der skal afholdes i Hyderabad, Indien, den 8.—19. oktober 2012, |
| --- | --- |

—

der henviser til det 11. møde i partskonferencen (COP 11) om biologisk diversitet, der skal afholdes i Hyderabad, Indien, den 8.—19. oktober 2012,

| — | der henviser til forespørgsler til mundtlig besvarelse (O-000160/2012 — B7-0364/2012 og O-000161/2012 — B7-0365/2012) indgivet af Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed, jf. forretningsordenens artikel 115, og til Rådets og Kommissionens redegørelser, |
| --- | --- |

—

der henviser til forespørgsler til mundtlig besvarelse (O-000160/2012 — B7-0364/2012 og O-000161/2012 — B7-0365/2012) indgivet af Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed, jf. forretningsordenens artikel 115, og til Rådets og Kommissionens redegørelser,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5 og artikel 110, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5 og artikel 110, stk. 2,

| A. | der henviser til, at det i de beslutninger, der udgør Durbanplatformen for en styrket indsats (Durbanpakken), erkendes, at klimaændringerne udgør en overhængende og potentielt irreversibel trussel mod de menneskelige samfund og planeten og derfor kræver handling på internationalt plan fra alle parters side; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at det i de beslutninger, der udgør Durbanplatformen for en styrket indsats (Durbanpakken), erkendes, at klimaændringerne udgør en overhængende og potentielt irreversibel trussel mod de menneskelige samfund og planeten og derfor kræver handling på internationalt plan fra alle parters side;

| B. | der henviser til, at Durbanpakken principielt har lagt grunden til en vidtrækkende, ambitiøs og retligt bindende international aftale mellem alle parter, som efter planen skal indgås senest i 2015 og føres ud i livet senest i 2020; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Durbanpakken principielt har lagt grunden til en vidtrækkende, ambitiøs og retligt bindende international aftale mellem alle parter, som efter planen skal indgås senest i 2015 og føres ud i livet senest i 2020;

| C. | der henviser til, at Dohakonferencen (COP 18) skal bygge videre på det momentum, der skabtes i Durban, for at sikre, at arbejdet med at få en sådan retligt bindende global aftale i stand bliver på det rette spor, således at aftalen vil kunne indgås i 2015; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Dohakonferencen (COP 18) skal bygge videre på det momentum, der skabtes i Durban, for at sikre, at arbejdet med at få en sådan retligt bindende global aftale i stand bliver på det rette spor, således at aftalen vil kunne indgås i 2015;

| D. | der henviser til, at en sådan retligt bindende global aftale skal være i overensstemmelse med princippet om »fælles, men differentieret ansvar og respektive kapaciteter«, men at den skal anerkende behovet for, at alle store emittenter vedtager ambitiøse og fyldestgørende mål og overensstemmende politiske foranstaltninger for reduktionen af drivhusgasemissioner, som afspejler udviklingsmulighederne; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at en sådan retligt bindende global aftale skal være i overensstemmelse med princippet om »fælles, men differentieret ansvar og respektive kapaciteter«, men at den skal anerkende behovet for, at alle store emittenter vedtager ambitiøse og fyldestgørende mål og overensstemmende politiske foranstaltninger for reduktionen af drivhusgasemissioner, som afspejler udviklingsmulighederne;

| E. | der henviser til, at Durbanpakken ikke i tilstrækkelig grad fokuserede på behovet for en indsats for at mindske klimaændringerne inden 2020, og at eksisterende forpligtelser og løfter ikke er tilstrækkelige til at nå målet om at begrænse den samlede globale årlige stigning i gennemsnitsoverfladetemperaturen til 2 oC sammenlignet med det førindustrielle niveau (»2 oC-målet«), og at disse spørgsmål derfor skal gives allerhøjeste prioritet på Dohakonferencen; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Durbanpakken ikke i tilstrækkelig grad fokuserede på behovet for en indsats for at mindske klimaændringerne inden 2020, og at eksisterende forpligtelser og løfter ikke er tilstrækkelige til at nå målet om at begrænse den samlede globale årlige stigning i gennemsnitsoverfladetemperaturen til 2 oC sammenlignet med det førindustrielle niveau (»2 oC-målet«), og at disse spørgsmål derfor skal gives allerhøjeste prioritet på Dohakonferencen;

| F. | der henviser til, at 2 oC-målet ifølge videnskabeligt materiale forelagt af Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringer (IPCC) kræver, at de globale emissioner topper i 2015, reduceres med mindst 50 % i forhold til 1990 senest i 2050 og fortsætter med at falde i tiden derefter; der henviser til, at EU derfor bør udøve pres for at få for alle store emittenter til at vedtage konkrete foranstaltninger og få dem gennemført effektivt inden 2020; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at 2 oC-målet ifølge videnskabeligt materiale forelagt af Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringer (IPCC) kræver, at de globale emissioner topper i 2015, reduceres med mindst 50 % i forhold til 1990 senest i 2050 og fortsætter med at falde i tiden derefter; der henviser til, at EU derfor bør udøve pres for at få for alle store emittenter til at vedtage konkrete foranstaltninger og få dem gennemført effektivt inden 2020;

| G. | der henviser til, at nye videnskabelige resultater tyder på, at virkningerne af klimaændringerne er hurtigere og mere udtalte end tidligere formodet, f.eks. i den arktiske region; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at nye videnskabelige resultater tyder på, at virkningerne af klimaændringerne er hurtigere og mere udtalte end tidligere formodet, f.eks. i den arktiske region;

| H. | der henviser til, at den globale energiefterspørgsel ifølge Det Internationale Energiagentur forventes at stige med en tredjedel mellem 2010 og 2035; der henviser til, at størstedelen af den stigende efterspørgsel og emission vil ske i nye vækstøkonomier; der henviser til, at der ydes tilskud til en værdi af 400 mia. USD til ødsel omgang med fossile brændstoffer; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at den globale energiefterspørgsel ifølge Det Internationale Energiagentur forventes at stige med en tredjedel mellem 2010 og 2035; der henviser til, at størstedelen af den stigende efterspørgsel og emission vil ske i nye vækstøkonomier; der henviser til, at der ydes tilskud til en værdi af 400 mia. USD til ødsel omgang med fossile brændstoffer;

| I. | der henviser til, at dekarbonisering i energisektoren og industrien ved at anvende innovationer vil være en fordel for EU, som er tidligt ude på det voksende globale marked for energi-relaterede varer og tjenesteydelser; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at dekarbonisering i energisektoren og industrien ved at anvende innovationer vil være en fordel for EU, som er tidligt ude på det voksende globale marked for energi-relaterede varer og tjenesteydelser;

| J. | der henviser til, at en verdensomspændende innovation inden for den bæredygtige energisektor (både i produktionen og på brugerniveau) skaber arbejdspladser, stimulerer den økonomiske vækst, øger energiuafhængigheden og bidrager til en renere verden, hvor klimaændringerne mindskes, og der sikres tilstrækkelig energiforsyning; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at en verdensomspændende innovation inden for den bæredygtige energisektor (både i produktionen og på brugerniveau) skaber arbejdspladser, stimulerer den økonomiske vækst, øger energiuafhængigheden og bidrager til en renere verden, hvor klimaændringerne mindskes, og der sikres tilstrækkelig energiforsyning;

| K. | der henviser til, at investeringer i energisektoren meget ofte har en levetid på 30 år eller mere, og at planlægningen af nye projekter og politikker tager lang tid, hvilket understreger det presserende behov verden over for at tage nye skridt inden for energiområdet; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at investeringer i energisektoren meget ofte har en levetid på 30 år eller mere, og at planlægningen af nye projekter og politikker tager lang tid, hvilket understreger det presserende behov verden over for at tage nye skridt inden for energiområdet;

| L. | der henviser til, at det er nødvendigt med mere forskning med henblik på nyttige innovationer inden for energi- og transportsystemer; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at det er nødvendigt med mere forskning med henblik på nyttige innovationer inden for energi- og transportsystemer;

| M. | der henviser til, at EU i betragtning af dets teknologiske og økonomiske muligheder bør gå i spidsen med hensyn til klimabeskyttelse, for at vise seriøsiteten af dets anstrengelser; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at EU i betragtning af dets teknologiske og økonomiske muligheder bør gå i spidsen med hensyn til klimabeskyttelse, for at vise seriøsiteten af dets anstrengelser;

| N. | der henviser til, at det ikke vil være muligt at opnå en retligt bindende aftale i 2015, hvis der ikke er enighed om det rimelige i en langsigtet global modvirkningsindsats; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at det ikke vil være muligt at opnå en retligt bindende aftale i 2015, hvis der ikke er enighed om det rimelige i en langsigtet global modvirkningsindsats;

| O. | der henviser til, at de udviklede lande på COP 16 i Cancún (2010) forpligtede sig til inden 2020 at yde 100 mia. USD i »ny og supplerende« årlig finansiering for at imødegå udviklingslandenes behov i forbindelse med klimaændringer, men henviser til, at der indtil nu ikke er en internationalt anerkendt definition af, hvad »ny og supplerende« egentlig betyder, |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at de udviklede lande på COP 16 i Cancún (2010) forpligtede sig til inden 2020 at yde 100 mia. USD i »ny og supplerende« årlig finansiering for at imødegå udviklingslandenes behov i forbindelse med klimaændringer, men henviser til, at der indtil nu ikke er en internationalt anerkendt definition af, hvad »ny og supplerende« egentlig betyder,

| P. | der henviser til, at der efter 2012, der er det sidste år med hurtig startfinansiering (forpligtelse indgået i København på 30 mia. USD over tre år), ikke er nogen sikkerhed for, hvor meget klimafinansiering, der vil blive leveret. |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at der efter 2012, der er det sidste år med hurtig startfinansiering (forpligtelse indgået i København på 30 mia. USD over tre år), ikke er nogen sikkerhed for, hvor meget klimafinansiering, der vil blive leveret.

| Q. | der henviser til, at omkring 20 % af udledningen af drivhusgasser på verdensplan stammer fra afskovning og andre former for arealanvendelse og ændringer i arealanvendelse, og til, at skovlandbrug øger nedbringelse af CO2-emissioner ved hjælp af længere lagring af kulstof og mindsker fattigdommen ved at sprede indkomsterne i de lokale samfund; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at omkring 20 % af udledningen af drivhusgasser på verdensplan stammer fra afskovning og andre former for arealanvendelse og ændringer i arealanvendelse, og til, at skovlandbrug øger nedbringelse af CO2-emissioner ved hjælp af længere lagring af kulstof og mindsker fattigdommen ved at sprede indkomsterne i de lokale samfund;

| R. | der henviser til, at en forbedring af skovforvaltningen er en nødvendig forudsætning for varigt at nedbringe skovrydningen; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at en forbedring af skovforvaltningen er en nødvendig forudsætning for varigt at nedbringe skovrydningen;

Durbanplatformen for en styrket indsats

| 1. | bifalder nedsættelsen af Ad hoc-gruppen vedrørende Durbanplatformen for En Styrket Indsats og konstaterer, at beslutning 1/CP 17 som et hasteanliggende kræver, at denne gruppe påbegynder arbejdet med at udarbejde en protokol, et retligt instrument eller et ved fælles overenskomst fastlagt resultat, som har retskraft under konventionen og finder anvendelse på alle parterne, og at den afslutter dette arbejde så tidligt som muligt og senest i 2015; konstaterer endvidere, at gruppen skal basere sit arbejde på IPCC's femte evalueringsrapport, som efter planen skal forelægges senest i 2014; bifalder endvidere processen for parterne til at øge ambitionsniveauet før 2020; |
| --- | --- |

1.

bifalder nedsættelsen af Ad hoc-gruppen vedrørende Durbanplatformen for En Styrket Indsats og konstaterer, at beslutning 1/CP 17 som et hasteanliggende kræver, at denne gruppe påbegynder arbejdet med at udarbejde en protokol, et retligt instrument eller et ved fælles overenskomst fastlagt resultat, som har retskraft under konventionen og finder anvendelse på alle parterne, og at den afslutter dette arbejde så tidligt som muligt og senest i 2015; konstaterer endvidere, at gruppen skal basere sit arbejde på IPCC's femte evalueringsrapport, som efter planen skal forelægges senest i 2014; bifalder endvidere processen for parterne til at øge ambitionsniveauet før 2020;

| 2. | understreger, at ret og rimelighed og fælles, men differentieret ansvar og indsats efter evne, skal være selve kernen af Durbanplatformen for En Styrket Indsats, således at den vil være i stand til at levere et tilfredsstillende resultat for klimaet; |
| --- | --- |

2.

understreger, at ret og rimelighed og fælles, men differentieret ansvar og indsats efter evne, skal være selve kernen af Durbanplatformen for En Styrket Indsats, således at den vil være i stand til at levere et tilfredsstillende resultat for klimaet;

| 3. | konstaterer, at Durbanpakken parallelt hermed kræver, at Ad hoc-gruppen vedrørende en Langsigtet Samarbejdsindsats opnår de ved fælles overenskomst fastsatte resultater på tidspunktet for Dohakonferencen; |
| --- | --- |

3.

konstaterer, at Durbanpakken parallelt hermed kræver, at Ad hoc-gruppen vedrørende en Langsigtet Samarbejdsindsats opnår de ved fælles overenskomst fastsatte resultater på tidspunktet for Dohakonferencen;

| 4. | understreger, at det nye retlige instrument skal sikre modvirkningstiltag i overensstemmelse med en global kulstofbalance, der er forenelig med målet om at holde klimaændringerne under 2 oC i forhold til det førindustrielle niveau, og de nødvendige midler til klimaindsatsen i udviklingslandene, samt solide regnskabsregler, overvågning og rapportering samt en effektiv gennemførelses- og efterlevelsesordning; |
| --- | --- |

4.

understreger, at det nye retlige instrument skal sikre modvirkningstiltag i overensstemmelse med en global kulstofbalance, der er forenelig med målet om at holde klimaændringerne under 2 oC i forhold til det førindustrielle niveau, og de nødvendige midler til klimaindsatsen i udviklingslandene, samt solide regnskabsregler, overvågning og rapportering samt en effektiv gennemførelses- og efterlevelsesordning;

| 5. | konstaterer med stor bekymring visse partiers blokerende holdning under Bonn-drøftelserne, som fandt sted i maj 2012, men bifalder de små, men genkendelige, fremskridt mod konvergens, der blev opnået under de uformelle supplerende møder i Bangkok, Thailand, fra 30. august til 5. september 2012; |
| --- | --- |

5.

konstaterer med stor bekymring visse partiers blokerende holdning under Bonn-drøftelserne, som fandt sted i maj 2012, men bifalder de små, men genkendelige, fremskridt mod konvergens, der blev opnået under de uformelle supplerende møder i Bangkok, Thailand, fra 30. august til 5. september 2012;

| 6. | opfordrer til yderligere klarhed og enighed om sammenligneligheden af indsatsen og fælles opgørelsesregler for industrialiserede parter uden for Kyoto-protokollen inden afslutningen af arbejdet i Ad hoc-gruppen vedrørende en Langsigtet Samarbejdsindsats under Konventionen; |
| --- | --- |

6.

opfordrer til yderligere klarhed og enighed om sammenligneligheden af indsatsen og fælles opgørelsesregler for industrialiserede parter uden for Kyoto-protokollen inden afslutningen af arbejdet i Ad hoc-gruppen vedrørende en Langsigtet Samarbejdsindsats under Konventionen;

| 7. | understreger, at EU er nødt til at gå forrest med et godt eksempel ved at opfylde sine forpligtelser og vise ambitioner, hvad angår både modvirkningstiltag og finansiering; mener derfor, at der påhviler alle EU-institutionerne et ansvar for forud for Dohakonferencen at indlede et intensivt klimadiplomati og opbygge internationale alliancer for at sikre, at forpligtelserne i Durbanpakken opfyldes, og at UNFCCC-processen strømlines med henblik på vedtagelsen af en ny multilateral ordning senest i 2015; understreger, at det er vigtigt at præcisere, hvordan konventionens principper vil blive anvendt i en ramme for tiden efter 2020, således at alle parterne påtager sig forpligtelser; er af den opfattelse, at den nye markedsbaserede mekanisme, defineret på COP 17, er af særlig betydning i denne forbindelse, og håber, at det lykkes for Ad hoc-gruppen vedrørende en Langsigtet Samarbejdsindsats under Konventionen at udvikle retningslinjer og procedurer for denne mekanisme; |
| --- | --- |

7.

understreger, at EU er nødt til at gå forrest med et godt eksempel ved at opfylde sine forpligtelser og vise ambitioner, hvad angår både modvirkningstiltag og finansiering; mener derfor, at der påhviler alle EU-institutionerne et ansvar for forud for Dohakonferencen at indlede et intensivt klimadiplomati og opbygge internationale alliancer for at sikre, at forpligtelserne i Durbanpakken opfyldes, og at UNFCCC-processen strømlines med henblik på vedtagelsen af en ny multilateral ordning senest i 2015; understreger, at det er vigtigt at præcisere, hvordan konventionens principper vil blive anvendt i en ramme for tiden efter 2020, således at alle parterne påtager sig forpligtelser; er af den opfattelse, at den nye markedsbaserede mekanisme, defineret på COP 17, er af særlig betydning i denne forbindelse, og håber, at det lykkes for Ad hoc-gruppen vedrørende en Langsigtet Samarbejdsindsats under Konventionen at udvikle retningslinjer og procedurer for denne mekanisme;

Kyotoprotokollen — anden forpligtelsesperiode

| 8. | noterer sig parternes afgørelse, som afspejles i Durban pakke og som samlet dækker ca.15 % af de globale emissioner, hvilket er grunden til, at EU er nødt til intensivere sine bestræbelser på at finde løsninger til fælles foranstaltninger for at få alle de vigtigste aktører ombord til at nå til enighed, som et midlertidigt skridt, om Kyotoprotokollens anden forpligtelsesperiode, der skal tage sig begyndelse den 1. januar 2013 og fungere som en overgangsperiode forud for en ny, mere effektiv og omfattende retligt bindende international ordning, der binder alle parter, og som skal træde i kraft senest i 2020; |
| --- | --- |

8.

noterer sig parternes afgørelse, som afspejles i Durban pakke og som samlet dækker ca.15 % af de globale emissioner, hvilket er grunden til, at EU er nødt til intensivere sine bestræbelser på at finde løsninger til fælles foranstaltninger for at få alle de vigtigste aktører ombord til at nå til enighed, som et midlertidigt skridt, om Kyotoprotokollens anden forpligtelsesperiode, der skal tage sig begyndelse den 1. januar 2013 og fungere som en overgangsperiode forud for en ny, mere effektiv og omfattende retligt bindende international ordning, der binder alle parter, og som skal træde i kraft senest i 2020;

| 9. | noterer sig fraværet af USA, Rusland, Japan og Canada i den eventuelle anden forpligtelsesperiode under Kyoto-protokollen og usikkerheden om deltagelsen af Australien og New Zealand; noterer sig endvidere den fortsatte mangel på emissionsreduktionsmål for udviklingslande, som f.eks. Kina, Indien, Brasilien og Indonesien; |
| --- | --- |

9.

noterer sig fraværet af USA, Rusland, Japan og Canada i den eventuelle anden forpligtelsesperiode under Kyoto-protokollen og usikkerheden om deltagelsen af Australien og New Zealand; noterer sig endvidere den fortsatte mangel på emissionsreduktionsmål for udviklingslande, som f.eks. Kina, Indien, Brasilien og Indonesien;

| 10. | opfordrer til, at der i Doha vedtages de nødvendige ændringer, således at Kyotoprotokollens anden forpligtelsesperiode straks kan påbegyndes på et foreløbigt grundlag; |
| --- | --- |

10.

opfordrer til, at der i Doha vedtages de nødvendige ændringer, således at Kyotoprotokollens anden forpligtelsesperiode straks kan påbegyndes på et foreløbigt grundlag;

| 11. | bemærker tilsagnet i beslutning 1/CMP 7 i Durbanpakken om, at slutdatoen for anden forpligtelsesperiode vil blive fastlagt på Dohakonferencen, og støtter en forpligtelsesperiode på otte år, der udløber den 31. december 2020; |
| --- | --- |

11.

bemærker tilsagnet i beslutning 1/CMP 7 i Durbanpakken om, at slutdatoen for anden forpligtelsesperiode vil blive fastlagt på Dohakonferencen, og støtter en forpligtelsesperiode på otte år, der udløber den 31. december 2020;

| 12. | understreger, at der inden for Kyotoprotokollens nuværende operationelle struktur, er behov for, at de kvantitative emissionsbegrænsnings- og reduktionsforpligtelser, som parterne efter planen skulle have forelagt senest i maj 2012, vedtages som ændringsforslag til Kyotoprotokollen på Dohakonferencen i overensstemmelse med beslutning 1/CMP 7; opfordrer de bilag B-parter, der endnu ikke har gjort det, om at forelægge deres kvantitative emissionsbegrænsninger og reduktionsforpligtelser; understreger, at overførslen af tildelte enheder (AAU'er) til anden forpligtelsesperiode vil undergrave Kyotoprotokollens miljøintegritet; påpeger, at hvis medlemsstaterne får lov til at overføre AAU'er, vil Kyoto-protokollen ikke have nogen reel virkning på modvirkning af klimaændringer; |
| --- | --- |

12.

understreger, at der inden for Kyotoprotokollens nuværende operationelle struktur, er behov for, at de kvantitative emissionsbegrænsnings- og reduktionsforpligtelser, som parterne efter planen skulle have forelagt senest i maj 2012, vedtages som ændringsforslag til Kyotoprotokollen på Dohakonferencen i overensstemmelse med beslutning 1/CMP 7; opfordrer de bilag B-parter, der endnu ikke har gjort det, om at forelægge deres kvantitative emissionsbegrænsninger og reduktionsforpligtelser; understreger, at overførslen af tildelte enheder (AAU'er) til anden forpligtelsesperiode vil undergrave Kyotoprotokollens miljøintegritet; påpeger, at hvis medlemsstaterne får lov til at overføre AAU'er, vil Kyoto-protokollen ikke have nogen reel virkning på modvirkning af klimaændringer;

| 13. | bifalder forslaget fra G-77 og Kina om effektivt at begrænse og minimere brugen af overskuddet; bemærker, at EU hidtil ikke har fremlagt et forslag vedrørende overskydende AAU'er; minder om, at det i Lissabon-traktaten fastsættes, at Rådet for Den Europæiske Union træffer afgørelse med kvalificeret flertal både hvad angår generelle foranstaltninger (artikel 16 TEU) og under hele proceduren ved forhandling og indgåelse af nye internationale aftaler (artikel 218 i TEUF); |
| --- | --- |

13.

bifalder forslaget fra G-77 og Kina om effektivt at begrænse og minimere brugen af overskuddet; bemærker, at EU hidtil ikke har fremlagt et forslag vedrørende overskydende AAU'er; minder om, at det i Lissabon-traktaten fastsættes, at Rådet for Den Europæiske Union træffer afgørelse med kvalificeret flertal både hvad angår generelle foranstaltninger (artikel 16 TEU) og under hele proceduren ved forhandling og indgåelse af nye internationale aftaler (artikel 218 i TEUF);

| 14. | gentager sin opfordring til, at mekanismen for bæredygtig udvikling reformeres ved at fastsætte strenge kvalitetskrav, der sikrer, at tilknyttede projekter er af en tilstrækkelig høj standard til at bidrage til at reducere emissionerne på en pålidelig, verificerbare, reel og supplerende måde, der bidrager til en bæredygtig udvikling i udviklingslandene og forhindrer uhensigtsmæssig brug af mekanismen af infrastrukturprojekter med høje kulstofemissioner; mener, at mekanismen for bæredygtig udvikling i fremtiden skal begrænses til de mindst udviklede lande; |
| --- | --- |

14.

gentager sin opfordring til, at mekanismen for bæredygtig udvikling reformeres ved at fastsætte strenge kvalitetskrav, der sikrer, at tilknyttede projekter er af en tilstrækkelig høj standard til at bidrage til at reducere emissionerne på en pålidelig, verificerbare, reel og supplerende måde, der bidrager til en bæredygtig udvikling i udviklingslandene og forhindrer uhensigtsmæssig brug af mekanismen af infrastrukturprojekter med høje kulstofemissioner; mener, at mekanismen for bæredygtig udvikling i fremtiden skal begrænses til de mindst udviklede lande;

Modvirkningskløften

| 15. | fremhæver det presserende behov for, at alle parter for det første opfylder deres tilsagn, og for det andet hæver deres ambitionsniveau mellem i dag og 2020 for at holde sig inden for 2 oC-målet; gentager navnlig det presserende behov for at gøre fremskridt med lukningen af gigatonkløften mellem videnskabelige konstateringer og parternes nuværende tilsagn og indgå bindende forpligtelser og tage tiltag med henblik på reduktion af emissionerne, som er mere ambitiøse end dem, der er indeholdt i Københavnsaftalen, og som er baseret på princippet om et »fælles, men differentieret ansvar«, hvilket betyder, at fattigere lande — gennem økonomisk og teknologisk bistand samt gennem kapacitetsopbyggende foranstaltninger — bør have mulighed for at foretage den direkte overgang til et avanceret kulstoffattigt økonomisk system; opfordrer navnlig parterne til med virkning senest 2015 at træffe hastende foranstaltninger med henblik på at reducere emissioner fra international luftfart, søtransport og andre relevante sektorer samt HFC'er, sod, methan og andre kortlivede klimapåvirkende stoffer med henblik på at lukke hullet til 2 oC-målet; |
| --- | --- |

15.

fremhæver det presserende behov for, at alle parter for det første opfylder deres tilsagn, og for det andet hæver deres ambitionsniveau mellem i dag og 2020 for at holde sig inden for 2 oC-målet; gentager navnlig det presserende behov for at gøre fremskridt med lukningen af gigatonkløften mellem videnskabelige konstateringer og parternes nuværende tilsagn og indgå bindende forpligtelser og tage tiltag med henblik på reduktion af emissionerne, som er mere ambitiøse end dem, der er indeholdt i Københavnsaftalen, og som er baseret på princippet om et »fælles, men differentieret ansvar«, hvilket betyder, at fattigere lande — gennem økonomisk og teknologisk bistand samt gennem kapacitetsopbyggende foranstaltninger — bør have mulighed for at foretage den direkte overgang til et avanceret kulstoffattigt økonomisk system; opfordrer navnlig parterne til med virkning senest 2015 at træffe hastende foranstaltninger med henblik på at reducere emissioner fra international luftfart, søtransport og andre relevante sektorer samt HFC'er, sod, methan og andre kortlivede klimapåvirkende stoffer med henblik på at lukke hullet til 2 oC-målet;

| 16. | opfordrer til en afgørelse i Doha om kvantificering af størrelsen af den globale kløft og til kontinuerligt at overvåge den for at tage de nødvendige skridt for at mindske kløften; |
| --- | --- |

16.

opfordrer til en afgørelse i Doha om kvantificering af størrelsen af den globale kløft og til kontinuerligt at overvåge den for at tage de nødvendige skridt for at mindske kløften;

| 17. | opfordrer indtrængende Kommissionen og det cypriotiske formandskab til at finde allierede med henblik på at mindske af gigatonkløften, dvs. forskellen mellem de nuværende ambitionsniveauer og dem, der kræves for at holde den globale opvarmning under 2 oC; |
| --- | --- |

17.

opfordrer indtrængende Kommissionen og det cypriotiske formandskab til at finde allierede med henblik på at mindske af gigatonkløften, dvs. forskellen mellem de nuværende ambitionsniveauer og dem, der kræves for at holde den globale opvarmning under 2 oC;

| 18. | erkender, at den effektive udfasning af fossile brændstoffer vil bidrage væsentligt til at lukke modvirkningskløften; |
| --- | --- |

18.

erkender, at den effektive udfasning af fossile brændstoffer vil bidrage væsentligt til at lukke modvirkningskløften;

| 19. | minder om, at industrilandene ifølge konstateringerne i IPCC's fjerde evalueringsrapport er nødt til at reducere deres indenlandske emissioner med 25-40 % i forhold til 1990-niveauet inden 2020, mens udviklingslandene som gruppe betragtet bør indrømmes en væsentlig afvigelse, som bør ligge under den nuværende forventede emissionsvækstrate, dvs. i størrelsesordenen 15-30 % inden 2020; minder om, at de samlede globale emissioner endvidere skal toppe før 2020, og opfordrer til en åben drøftelse om mere effektive politiske strategier med henblik på at lukke modvirkningskløften; |
| --- | --- |

19.

minder om, at industrilandene ifølge konstateringerne i IPCC's fjerde evalueringsrapport er nødt til at reducere deres indenlandske emissioner med 25-40 % i forhold til 1990-niveauet inden 2020, mens udviklingslandene som gruppe betragtet bør indrømmes en væsentlig afvigelse, som bør ligge under den nuværende forventede emissionsvækstrate, dvs. i størrelsesordenen 15-30 % inden 2020; minder om, at de samlede globale emissioner endvidere skal toppe før 2020, og opfordrer til en åben drøftelse om mere effektive politiske strategier med henblik på at lukke modvirkningskløften;

| 20. | understreger behovet for et pålideligt videnskabeligt grundlag som fastsat af Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringer (IPCC), der har været igennem en grundlæggende reform, hvad angår struktur og procedurer, og understreger i denne forbindelse betydningen af resultaterne i den femte vurderingsrapport (IPCC 5 AR), der forventes i 2014; |
| --- | --- |

20.

understreger behovet for et pålideligt videnskabeligt grundlag som fastsat af Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringer (IPCC), der har været igennem en grundlæggende reform, hvad angår struktur og procedurer, og understreger i denne forbindelse betydningen af resultaterne i den femte vurderingsrapport (IPCC 5 AR), der forventes i 2014;

| 21. | minder om, at det er i EU’s egen interesse at tilstræbe et klimabeskyttelsesmål på 30 % inden 2020, og derved skabe bæredygtig vækst, flere arbejdspladser og mindske afhængigheden af importeret energi; |
| --- | --- |

21.

minder om, at det er i EU’s egen interesse at tilstræbe et klimabeskyttelsesmål på 30 % inden 2020, og derved skabe bæredygtig vækst, flere arbejdspladser og mindske afhængigheden af importeret energi;

| 22. | bifalder den foreslåede integrering i EU-lovgivningen af Cancúnaftalen, ifølge hvilken industrilandsparterne skal udvikle lavkarbonudviklingsstrategier, og understreger betydningen af at yde økonomisk og teknisk bistand til udviklingslandsparterne, således at de kan vedtage og gennemføre planer for lavemissionsudvikling; bemærker, at disse planer og strategier bør skitsere politikker og foranstaltninger, som omfatter tidlige nationale foranstaltninger for at undgå fastlåsning af kulstofintensive investeringer og infrastrukturer samt mål for energieffektivitet og vedvarende energi på kort og mellemlang sigt; |
| --- | --- |

22.

bifalder den foreslåede integrering i EU-lovgivningen af Cancúnaftalen, ifølge hvilken industrilandsparterne skal udvikle lavkarbonudviklingsstrategier, og understreger betydningen af at yde økonomisk og teknisk bistand til udviklingslandsparterne, således at de kan vedtage og gennemføre planer for lavemissionsudvikling; bemærker, at disse planer og strategier bør skitsere politikker og foranstaltninger, som omfatter tidlige nationale foranstaltninger for at undgå fastlåsning af kulstofintensive investeringer og infrastrukturer samt mål for energieffektivitet og vedvarende energi på kort og mellemlang sigt;

Klimafinansiering

| 23. | understreger det presserende behov for at undgå et finansieringshul efter 2012 (hvor perioden med hurtig finansiering slutter) og for at arbejde hen imod at finde frem til, hvorledes klimastøtten kan sikres mellem 2013 og 2020 fra forskellige kilder; mener, at det med henblik på at fremskynde omstillingsprocesserne og undgå fastlåsning til fossile brændstoffer i mange udviklingslande er af vital betydning, at der indgås konkrete finansieringsforpligtelser for perioden 2013-2020; minder om, at flertallet af medlemsstaterne stadig ikke har afgivet tilsagn om klimafinansiering efter 2013; |
| --- | --- |

23.

understreger det presserende behov for at undgå et finansieringshul efter 2012 (hvor perioden med hurtig finansiering slutter) og for at arbejde hen imod at finde frem til, hvorledes klimastøtten kan sikres mellem 2013 og 2020 fra forskellige kilder; mener, at det med henblik på at fremskynde omstillingsprocesserne og undgå fastlåsning til fossile brændstoffer i mange udviklingslande er af vital betydning, at der indgås konkrete finansieringsforpligtelser for perioden 2013-2020; minder om, at flertallet af medlemsstaterne stadig ikke har afgivet tilsagn om klimafinansiering efter 2013;

| 24. | bemærker med bekymring, at mens de udviklede lande forpligtede sig til inden 2020 at yde 100 mia. USD til klimafinansiering, er der indtil nu ikke en internationalt aftalt definition af, hvad »ny og supplerende« egentlig betyder, |
| --- | --- |

24.

bemærker med bekymring, at mens de udviklede lande forpligtede sig til inden 2020 at yde 100 mia. USD til klimafinansiering, er der indtil nu ikke en internationalt aftalt definition af, hvad »ny og supplerende« egentlig betyder,

| 25. | understreger, at måling, kontrol og overvågning af klimafonde og deres additionalitet, er af afgørende betydning og kræver en internationalt aftalt definition; opfordrer EU til at udvikle en fælles strategi for at sikre, at statslig udviklingsbistand (ODA) ikke ledes bort fra eksisterende udviklingsmål, men er et virkeligt supplement. |
| --- | --- |

25.

understreger, at måling, kontrol og overvågning af klimafonde og deres additionalitet, er af afgørende betydning og kræver en internationalt aftalt definition; opfordrer EU til at udvikle en fælles strategi for at sikre, at statslig udviklingsbistand (ODA) ikke ledes bort fra eksisterende udviklingsmål, men er et virkeligt supplement.

| 26. | bifalder aktiviteterne under arbejdsprogrammet om langfristet finansiering vedrørende kilder til langfristet finansiering og finansieringsbehov i udviklingslandene og ser frem til medformændenes rapport, der skal drøftes i Doha; |
| --- | --- |

26.

bifalder aktiviteterne under arbejdsprogrammet om langfristet finansiering vedrørende kilder til langfristet finansiering og finansieringsbehov i udviklingslandene og ser frem til medformændenes rapport, der skal drøftes i Doha;

| 27. | mener, at finansieringen af klimaindsatsen i udviklingslandene skal afhjælpe de negative virkninger af klimaændringer, der allerede mærkes i dag, og bidrage til at udvikle modstandskraft især i de fattigste og mest sårbare lande, og bidrage til at lukke modvirkningskløften inden 2020 og samtidig bidrage til en bæredygtig udvikling; |
| --- | --- |

27.

mener, at finansieringen af klimaindsatsen i udviklingslandene skal afhjælpe de negative virkninger af klimaændringer, der allerede mærkes i dag, og bidrage til at udvikle modstandskraft især i de fattigste og mest sårbare lande, og bidrage til at lukke modvirkningskløften inden 2020 og samtidig bidrage til en bæredygtig udvikling;

| 28. | påpeger i denne forbindelse, at innovative og yderligere finansieringskilder (internationale finansielle transaktionsskatter og afgifter på international luft- og søtransport) bør udnyttes; |
| --- | --- |

28.

påpeger i denne forbindelse, at innovative og yderligere finansieringskilder (internationale finansielle transaktionsskatter og afgifter på international luft- og søtransport) bør udnyttes;

| 29. | opfordrer Kommissionen til at sikre, at en sådan finansiering er ny og supplerende, og desuden at fremme innovative finansieringskilder; |
| --- | --- |

29.

opfordrer Kommissionen til at sikre, at en sådan finansiering er ny og supplerende, og desuden at fremme innovative finansieringskilder;

| 30. | understreger den betydelige omkostningsbesparelse og potentialet for reduktion af drivhusgasemissioner, hvis støtten til fossile brændstoffer fjernes; opfordrer til, at der i Doha vedtages planer om at udfase fossile brændstoffer i både udviklede lande og udviklingslande, idet bilag I-landene prioriteres; |
| --- | --- |

30.

understreger den betydelige omkostningsbesparelse og potentialet for reduktion af drivhusgasemissioner, hvis støtten til fossile brændstoffer fjernes; opfordrer til, at der i Doha vedtages planer om at udfase fossile brændstoffer i både udviklede lande og udviklingslande, idet bilag I-landene prioriteres;

| 31. | bifalder oprettelsen af bestyrelsen for Den Grønne Klimafond og ser frem til en afgørelse i Doha om sædet for fondens sekretariat; bemærker, at der på Dohakonferencen er brug for yderligere afgørelser for at aktivere Den Grønne Klimafond, der vedtoges som led i Cancúnaftalerne, navnlig for så vidt angår fondens startkapital, og understreger behovet for at mobilisere finansiel støtte fra parterne med henblik på at aktivere Den Grønne Klimafond; erkender, at Den Grønne Klimafond er afgørende for de mindst udviklede landes (LDC-lande) evne til at modvirke og tilpasse sig klimaændringerne, og at konkrete finansielle forpligtelser i den forbindelse er af afgørende betydning; |
| --- | --- |

31.

bifalder oprettelsen af bestyrelsen for Den Grønne Klimafond og ser frem til en afgørelse i Doha om sædet for fondens sekretariat; bemærker, at der på Dohakonferencen er brug for yderligere afgørelser for at aktivere Den Grønne Klimafond, der vedtoges som led i Cancúnaftalerne, navnlig for så vidt angår fondens startkapital, og understreger behovet for at mobilisere finansiel støtte fra parterne med henblik på at aktivere Den Grønne Klimafond; erkender, at Den Grønne Klimafond er afgørende for de mindst udviklede landes (LDC-lande) evne til at modvirke og tilpasse sig klimaændringerne, og at konkrete finansielle forpligtelser i den forbindelse er af afgørende betydning;

| 32. | understreger, at Cancúnaftalerne tydeligt angiver, at midlerne til udviklingslandene gennem Den Grønne Klimafond bør være »ny« og »supplerende« til den eksisterende udviklingsbistand; |
| --- | --- |

32.

understreger, at Cancúnaftalerne tydeligt angiver, at midlerne til udviklingslandene gennem Den Grønne Klimafond bør være »ny« og »supplerende« til den eksisterende udviklingsbistand;

| 33. | minder om, at de fattige lande har bidraget mindst til den stigende koncentration af drivhusgasser i atmosfæren, men de er de mest sårbare over for virkningerne af klimaændringer og har den mindste tilpasningsevne; |
| --- | --- |

33.

minder om, at de fattige lande har bidraget mindst til den stigende koncentration af drivhusgasser i atmosfæren, men de er de mest sårbare over for virkningerne af klimaændringer og har den mindste tilpasningsevne;

| 34. | understreger, at sikring af politikkohærens og integration af miljøet i udviklingsprojekter er kernen i en effektiv EU-modvirknings- og tilpasningsstrategi for klimaændringer; |
| --- | --- |

34.

understreger, at sikring af politikkohærens og integration af miljøet i udviklingsprojekter er kernen i en effektiv EU-modvirknings- og tilpasningsstrategi for klimaændringer;

| 35. | opfordrer EU og dets medlemsstater til at støtte foranstaltninger til fordel for de fattige i udviklingslande, der vil hæve levestandarden for de fattigste; opfordrer navnlig indtrængende EU til at sikre, at finansielle midler kun vil blive gjort tilgængelige for støtten til klimavenlige udviklingsveje, hvilket indebærer, at direkte eller indirekte EU-støtte til den fossile brændstofindustri gradvist skal afvikles (dvs. gennem EIB's garantilån, eksportkreditagenturerne osv.) i overensstemmelse med de forpligtelser, som EU indgik på G20-topmødet i Pittsburgh i 2009; |
| --- | --- |

35.

opfordrer EU og dets medlemsstater til at støtte foranstaltninger til fordel for de fattige i udviklingslande, der vil hæve levestandarden for de fattigste; opfordrer navnlig indtrængende EU til at sikre, at finansielle midler kun vil blive gjort tilgængelige for støtten til klimavenlige udviklingsveje, hvilket indebærer, at direkte eller indirekte EU-støtte til den fossile brændstofindustri gradvist skal afvikles (dvs. gennem EIB's garantilån, eksportkreditagenturerne osv.) i overensstemmelse med de forpligtelser, som EU indgik på G20-topmødet i Pittsburgh i 2009;

| 36. | understreger, at den nuværende økonomiske krise ikke må bruges som et påskud for inaktivitet eller for at nægte finansiering af tilpasningsforanstaltninger i udviklingslandene; fremhæver, at udviklingen af en økonomi med lav kulstofemission faktisk er et vigtigt skridt hen imod en løsning på krisen; |
| --- | --- |

36.

understreger, at den nuværende økonomiske krise ikke må bruges som et påskud for inaktivitet eller for at nægte finansiering af tilpasningsforanstaltninger i udviklingslandene; fremhæver, at udviklingen af en økonomi med lav kulstofemission faktisk er et vigtigt skridt hen imod en løsning på krisen;

| 37. | kræver, at de industrialiserede lande støtter udviklingslandene med tilstrækkelig finansielle og teknologiske foranstaltninger i forbindelse med anvendelsen af bæredygtige og effektive teknologier; |
| --- | --- |

37.

kræver, at de industrialiserede lande støtter udviklingslandene med tilstrækkelig finansielle og teknologiske foranstaltninger i forbindelse med anvendelsen af bæredygtige og effektive teknologier;

| 38. | mener, at disse foranstaltninger skal respektere udviklingslandenes interesser og prioriteringer, idet lokal viden inddrages og både syd-syd-samarbejdet og de små og mellemstore landbrugs rolle styrkes, under behørig hensyntagen til naturen og den økologiske balance; |
| --- | --- |

38.

mener, at disse foranstaltninger skal respektere udviklingslandenes interesser og prioriteringer, idet lokal viden inddrages og både syd-syd-samarbejdet og de små og mellemstore landbrugs rolle styrkes, under behørig hensyntagen til naturen og den økologiske balance;

| 39. | understreger, at finansielle midler til klimabeskyttelsesforanstaltninger bør stilles til rådighed i form af nye og supplerende bidrag ud over den eksisterende udviklingsbistand; |
| --- | --- |

39.

understreger, at finansielle midler til klimabeskyttelsesforanstaltninger bør stilles til rådighed i form af nye og supplerende bidrag ud over den eksisterende udviklingsbistand;

| 40. | minder EU og dets medlemsstater om, at statslig udviklingsbistand udgør en vital støtte til centrale udviklingsbehov — såsom sundhed og uddannelse — og den bør ikke omdirigeres til klimafinansiering; opfordrer EU og dets medlemsstater til at sikre tilstrækkelige midler til at nå årtusindudviklingsmålene, sammen med nye og supplerende midler til bekæmpelsen af klimaændringerne og tilpasningen til dem; |
| --- | --- |

40.

minder EU og dets medlemsstater om, at statslig udviklingsbistand udgør en vital støtte til centrale udviklingsbehov — såsom sundhed og uddannelse — og den bør ikke omdirigeres til klimafinansiering; opfordrer EU og dets medlemsstater til at sikre tilstrækkelige midler til at nå årtusindudviklingsmålene, sammen med nye og supplerende midler til bekæmpelsen af klimaændringerne og tilpasningen til dem;

Arealanvendelse, ændringer i arealanvendelse og skovbrug (LULUCF)

| 41. | bifalder vedtagelsen af beslutning 2/CMP.7 på Durbankonferencen som et vigtigt skridt hen imod indførelsen af robuste regnskabsregler for LULUCF-sektoren; bemærker, at beslutningen indeholder bestemmelse om et toårigt arbejdsprogram, hvormed målet er at undersøge behovet for mere omfattende regnskabsaflægning for at sikre miljøintegriteten af sektorens bidrag til reduktionen af emissioner; |
| --- | --- |

41.

bifalder vedtagelsen af beslutning 2/CMP.7 på Durbankonferencen som et vigtigt skridt hen imod indførelsen af robuste regnskabsregler for LULUCF-sektoren; bemærker, at beslutningen indeholder bestemmelse om et toårigt arbejdsprogram, hvormed målet er at undersøge behovet for mere omfattende regnskabsaflægning for at sikre miljøintegriteten af sektorens bidrag til reduktionen af emissioner;

| 42. | minder om, at både den ændrede arealanvendelse og landbruget er skyld i en betydelig del af drivhusgasemissionerne i udviklingslandene; opfordrer EU til at fremme agroskovbrug eller økologisk landbrug specielt i de mindst udviklede lande (LDC), eftersom de både bidrager til at mindske klimaændringer og til fattigdomsbekæmpelse ved at muliggøre diversificering i deres indkomster; |
| --- | --- |

42.

minder om, at både den ændrede arealanvendelse og landbruget er skyld i en betydelig del af drivhusgasemissionerne i udviklingslandene; opfordrer EU til at fremme agroskovbrug eller økologisk landbrug specielt i de mindst udviklede lande (LDC), eftersom de både bidrager til at mindske klimaændringer og til fattigdomsbekæmpelse ved at muliggøre diversificering i deres indkomster;

| 43. | gentager, at produktionen af agrobrændstoffer fra fødevareafgrøder (såsom olieholdige frø, palmeolie, sukkerrør, sukkerroer og hvede) potentielt kan føre til enorm efterspørgsel efter jord og bringe mennesker i fattige lande, hvis levebrød afhænger af adgang til jord og naturressourcer, i fare; |
| --- | --- |

43.

gentager, at produktionen af agrobrændstoffer fra fødevareafgrøder (såsom olieholdige frø, palmeolie, sukkerrør, sukkerroer og hvede) potentielt kan føre til enorm efterspørgsel efter jord og bringe mennesker i fattige lande, hvis levebrød afhænger af adgang til jord og naturressourcer, i fare;

| 44. | finder det beklageligt, at de »bæredygtighedskriterier«, der er opstillet i direktivet om vedvarende energi og direktivet om brændstofkvalitet med hensyn til biobrændstoffer er af begrænset omfang og utilstrækkelige til at indeholde de negative virkninger af en udvidelse af agrobrændstoffer, især gennem indirekte ændringer af arealanvendelse; opfordrer EU til at hæve dets bæredygtigheds- og certificeringskrav for biobrændstoffer med henblik på at sikre overensstemmelse med sit engagement i kampen mod klimaændringer og med sin retlige forpligtelse til sammenhæng i udviklingspolitikken, som nedfældet i artikel 208 i Lissabontraktaten; |
| --- | --- |

44.

finder det beklageligt, at de »bæredygtighedskriterier«, der er opstillet i direktivet om vedvarende energi og direktivet om brændstofkvalitet med hensyn til biobrændstoffer er af begrænset omfang og utilstrækkelige til at indeholde de negative virkninger af en udvidelse af agrobrændstoffer, især gennem indirekte ændringer af arealanvendelse; opfordrer EU til at hæve dets bæredygtigheds- og certificeringskrav for biobrændstoffer med henblik på at sikre overensstemmelse med sit engagement i kampen mod klimaændringer og med sin retlige forpligtelse til sammenhæng i udviklingspolitikken, som nedfældet i artikel 208 i Lissabontraktaten;

| 45. | minder om, at øget anvendelse af biomasse kan føre til en intensivering af skovbrugspraksis og en reduktion af skovenes kulstoflagre, hvilket kan udgøre en trussel mod EU's målsætning om at begrænse klimatemperaturstigningen til 2 oC; anmoder EU og dets medlemsstater om kun at acceptere agrobrændstoffer, som påviseligt reducerer udledningen af drivhusgasser, ikke udgør væsentlige problemer vedrørende arealanvendelse, ikke truer folks fødevaresikkerhed og ikke risikerer at føre til miljøbevarelseskonflikter; opfordrer i den forbindelse indtrængende Kommissionen om at udvikle retligt bindende bæredygtighedskriterier for biomasse, at indarbejde beregninger af ændringer i arealanvendelse i de eksisterende bæredygtighedskriterier for agrobrændstoffer og at indarbejde beregninger af ændringer i arealanvendelse og beregninger af kulstofgæld i bæredygtighedskriterierne for bioenergi; |
| --- | --- |

45.

minder om, at øget anvendelse af biomasse kan føre til en intensivering af skovbrugspraksis og en reduktion af skovenes kulstoflagre, hvilket kan udgøre en trussel mod EU's målsætning om at begrænse klimatemperaturstigningen til 2 oC; anmoder EU og dets medlemsstater om kun at acceptere agrobrændstoffer, som påviseligt reducerer udledningen af drivhusgasser, ikke udgør væsentlige problemer vedrørende arealanvendelse, ikke truer folks fødevaresikkerhed og ikke risikerer at føre til miljøbevarelseskonflikter; opfordrer i den forbindelse indtrængende Kommissionen om at udvikle retligt bindende bæredygtighedskriterier for biomasse, at indarbejde beregninger af ændringer i arealanvendelse i de eksisterende bæredygtighedskriterier for agrobrændstoffer og at indarbejde beregninger af ændringer i arealanvendelse og beregninger af kulstofgæld i bæredygtighedskriterierne for bioenergi;

Reduktion af emissioner fra skovrydning og skovforringelse (REDD+).

| 46. | glæder sig over vedtagelsen i Durban af beslutninger vedrørende finansierings-, beskyttelses- og referenceniveauer; mener, at der må gøres yderligere fremskridt i Doha, navnlig med hensyn til den tekniske vurdering af referenceniveauer for skove; konstaterer endvidere, at REDD+ har en vigtig rolle at spille, når det gælder udjævning af modvirkningskløften frem til 2020; |
| --- | --- |

46.

glæder sig over vedtagelsen i Durban af beslutninger vedrørende finansierings-, beskyttelses- og referenceniveauer; mener, at der må gøres yderligere fremskridt i Doha, navnlig med hensyn til den tekniske vurdering af referenceniveauer for skove; konstaterer endvidere, at REDD+ har en vigtig rolle at spille, når det gælder udjævning af modvirkningskløften frem til 2020;

| 47. | understreger, at REDD+ i henhold til UNFCCC vil blive finansieret med offentlige midler, og opfordrer til, at parterne viser en stærk politisk vilje til at udvikle innovative finansieringsløsninger; |
| --- | --- |

47.

understreger, at REDD+ i henhold til UNFCCC vil blive finansieret med offentlige midler, og opfordrer til, at parterne viser en stærk politisk vilje til at udvikle innovative finansieringsløsninger;

| 48. | er imod handel med kulstof fra skove og inddragelse af REDD + i CO2-markederne, idet dette ville føre til en overtildeling af kreditter og et yderligere fald i prisen på kulstof; |
| --- | --- |

48.

er imod handel med kulstof fra skove og inddragelse af REDD + i CO2-markederne, idet dette ville føre til en overtildeling af kreditter og et yderligere fald i prisen på kulstof;

| 49. | understreger, at en vellykket gennemførelse af REDD + afhænger af gennemsigtighed og udvikling af robuste overvågningssystemer; |
| --- | --- |

49.

understreger, at en vellykket gennemførelse af REDD + afhænger af gennemsigtighed og udvikling af robuste overvågningssystemer;

| 50. | anerkender betydningen af REDD + i bekæmpelsen emissioner fra skovbrug; betoner i særlig grad, at REDD-plus ikke må underminere nogen af de fremskridt, som retshåndhævelse, god forvaltningspraksis og handel på skovbrugsområdet (FLEGT) hidtil har opnået, navnlig hvad angår skovforvaltning, afklaring og anerkendelse af sædvanebaserede ordninger for jordbesiddelse; opfordrer EU til at presse på for at REDD +-projekter skal være underlagt stærkere og mere detaljerede social garantier og garantier for forvaltning og miljøbeskyttelsesforanstaltninger, herunder beskyttelsesmekanismer, der sikrer, at rettighederne for mennesker, der bor i skovene, ikke krænkes; |
| --- | --- |

50.

anerkender betydningen af REDD + i bekæmpelsen emissioner fra skovbrug; betoner i særlig grad, at REDD-plus ikke må underminere nogen af de fremskridt, som retshåndhævelse, god forvaltningspraksis og handel på skovbrugsområdet (FLEGT) hidtil har opnået, navnlig hvad angår skovforvaltning, afklaring og anerkendelse af sædvanebaserede ordninger for jordbesiddelse; opfordrer EU til at presse på for at REDD +-projekter skal være underlagt stærkere og mere detaljerede social garantier og garantier for forvaltning og miljøbeskyttelsesforanstaltninger, herunder beskyttelsesmekanismer, der sikrer, at rettighederne for mennesker, der bor i skovene, ikke krænkes;

| 51. | mener, at ordningen med betaling for beskyttelse af skovene skal være særlig stabil og langsigtet; understreger, at ødelæggelsen af skovene vil genoptages, hvis finansieringen falder under et vist niveau; |
| --- | --- |

51.

mener, at ordningen med betaling for beskyttelse af skovene skal være særlig stabil og langsigtet; understreger, at ødelæggelsen af skovene vil genoptages, hvis finansieringen falder under et vist niveau;

International luftfart og søtransport

| 52. | gentager, at der er behov for internationale instrumenter med globale emissionsreduktionsmål for at begrænse international luftfarts og søtransports miljøpåvirkning; går fortsat ind for, at luftfart inddrages i den europæiske emissionshandelsordning; |
| --- | --- |

52.

gentager, at der er behov for internationale instrumenter med globale emissionsreduktionsmål for at begrænse international luftfarts og søtransports miljøpåvirkning; går fortsat ind for, at luftfart inddrages i den europæiske emissionshandelsordning;

| 53. | opfordrer medlemsstaterne til at anvende indtægter fra auktionering af luftfartkvoter som bidrag til at styrke klimafinansieringen i udviklingslandene fra 2013; |
| --- | --- |

53.

opfordrer medlemsstaterne til at anvende indtægter fra auktionering af luftfartkvoter som bidrag til at styrke klimafinansieringen i udviklingslandene fra 2013;

Klimabeskyttelse — navnlig i økonomiske krisetider

| 54. | understreger, at den nuværende økonomiske krise tydeligt viser, at kun en bæredygtig økonomi kan give velstand på lang sigt, og at klimabeskyttelse er en af de vigtigste søjler i sådan en bæredygtig økonomi; fremhæver, at det aldrig har været mere vigtigt at klarlægge grundene til politisk handling på klimabeskyttelsesområdet, nemlig at give flere mennesker mulighed for en høj levestandard samtidig med at ressourcer og udviklingsmuligheder også sikres for de kommende generationer; |
| --- | --- |

54.

understreger, at den nuværende økonomiske krise tydeligt viser, at kun en bæredygtig økonomi kan give velstand på lang sigt, og at klimabeskyttelse er en af de vigtigste søjler i sådan en bæredygtig økonomi; fremhæver, at det aldrig har været mere vigtigt at klarlægge grundene til politisk handling på klimabeskyttelsesområdet, nemlig at give flere mennesker mulighed for en høj levestandard samtidig med at ressourcer og udviklingsmuligheder også sikres for de kommende generationer;

| 55. | gentager, at udfordringen fra klimaændringerne ikke kan betragtes isoleret, men at den altid skal løses inden for rammerne af bæredygtig udvikling, industripolitik og ressourcepolitik; |
| --- | --- |

55.

gentager, at udfordringen fra klimaændringerne ikke kan betragtes isoleret, men at den altid skal løses inden for rammerne af bæredygtig udvikling, industripolitik og ressourcepolitik;

Strukturreform

| 56. | er af den opfattelse, at en af årsagerne til Durbankonferencens succes var, at den skabte grundlaget for at overvinde de tidligere strenge inddelinger i »parter« og »observatører«, i »udviklede lande« og »udviklingslande« samt i »bilag I-lande« og »ikke-bilag I-lande«, og anmoder derfor alle deltagere om at stræbe hen imod en ny, helhedsorienteret og mere altomfattende struktur for fremtidige forhandlinger; |
| --- | --- |

56.

er af den opfattelse, at en af årsagerne til Durbankonferencens succes var, at den skabte grundlaget for at overvinde de tidligere strenge inddelinger i »parter« og »observatører«, i »udviklede lande« og »udviklingslande« samt i »bilag I-lande« og »ikke-bilag I-lande«, og anmoder derfor alle deltagere om at stræbe hen imod en ny, helhedsorienteret og mere altomfattende struktur for fremtidige forhandlinger;

| 57. | er af den opfattelse, at det nuværende »pledge and review«-system ikke vil føre til de grundlæggende ændringer, der er nødvendige for at bekæmpe klimaforandringerne i det lange løb, og opfordrer derfor indtrængende alle parterne til også at overveje andre fremgangsmåder; |
| --- | --- |

57.

er af den opfattelse, at det nuværende »pledge and review«-system ikke vil føre til de grundlæggende ændringer, der er nødvendige for at bekæmpe klimaforandringerne i det lange løb, og opfordrer derfor indtrængende alle parterne til også at overveje andre fremgangsmåder;

| 58. | understreger, at der ikke findes lette løsninger på klimaændringerne, og fremhæver derfor de talrige muligheder for at opnå de nødvendige emissionsreduktioner, og endnu vigtigere, de nødvendige bevidsthedsforandringer; bifalder i denne forbindelse, at mange lande allerede har foretaget ambitiøse modvirkningstiltag og opfordrer UNFCCC til at skabe en platform for at øge gennemsigtigheden vedrørende konkrete tiltag; |
| --- | --- |

58.

understreger, at der ikke findes lette løsninger på klimaændringerne, og fremhæver derfor de talrige muligheder for at opnå de nødvendige emissionsreduktioner, og endnu vigtigere, de nødvendige bevidsthedsforandringer; bifalder i denne forbindelse, at mange lande allerede har foretaget ambitiøse modvirkningstiltag og opfordrer UNFCCC til at skabe en platform for at øge gennemsigtigheden vedrørende konkrete tiltag;

Omstilling til en bæredygtig økonomi og industri

| 59. | er bekymret over, at globale CO2-emissioner fra forbrænding af fossile brændsler ifølge IEA’s data er nået op på et rekordhøjt niveau i 2011; minder om, at den forventede samlede stigning i energiforbruget vil blive baseret på vækst af alle energikilder; mener derfor, at EU bestræbelser på at omdanne sin økonomi til en bæredygtig økonomi ikke må vakle, således at det kan udbygge sin konkurrencefordel inden for bæredygtig teknologi og ekspertise; mener, at EU bør fremme den internationale udbredelse af miljøvenlige teknologier, bl.a. inden for vedvarende energi, innovative og effektive teknologier for fossile brændstoffer og navnlig energieffektivitetsteknologier; |
| --- | --- |

59.

er bekymret over, at globale CO2-emissioner fra forbrænding af fossile brændsler ifølge IEA’s data er nået op på et rekordhøjt niveau i 2011; minder om, at den forventede samlede stigning i energiforbruget vil blive baseret på vækst af alle energikilder; mener derfor, at EU bestræbelser på at omdanne sin økonomi til en bæredygtig økonomi ikke må vakle, således at det kan udbygge sin konkurrencefordel inden for bæredygtig teknologi og ekspertise; mener, at EU bør fremme den internationale udbredelse af miljøvenlige teknologier, bl.a. inden for vedvarende energi, innovative og effektive teknologier for fossile brændstoffer og navnlig energieffektivitetsteknologier;

| 60. | opfordrer til en tættere koordinering mellem Rådet, Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten, således at EU taler med én stemme i internationale organisationer som IEA (Det Internationale Energiagentur), Det Internationale Agentur for Vedvarende Energi (IRENA), det internationale partnerskab for samarbejde om energieffektivitet (IPEEC) og Det Internationale Atomenergiagentur (IAEA), og dermed spiller en mere aktiv og indflydelsesrig rolle, især i indsatsen for bæredygtige energipolitikker og energisikkerhedspolitikker; |
| --- | --- |

60.

opfordrer til en tættere koordinering mellem Rådet, Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten, således at EU taler med én stemme i internationale organisationer som IEA (Det Internationale Energiagentur), Det Internationale Agentur for Vedvarende Energi (IRENA), det internationale partnerskab for samarbejde om energieffektivitet (IPEEC) og Det Internationale Atomenergiagentur (IAEA), og dermed spiller en mere aktiv og indflydelsesrig rolle, især i indsatsen for bæredygtige energipolitikker og energisikkerhedspolitikker;

| 61. | understreger, at mange lande bevæger sig i retning af en mere miljørigtig økonomi, hvilket har mange forskellige årsager, herunder klimabeskyttelse, ressourceknaphed og -effektivitet, energisikkerhed, innovation og konkurrenceevne; bemærker f.eks. de investeringsprogrammer, der har til formål at fremme omstilling på energiområdet i lande som f.eks. Kina og Sydkorea, og opfordrer Kommissionen til at analysere sådanne programmer og deres konsekvenser for EU 's konkurrenceevne i de pågældende sektorer; |
| --- | --- |

61.

understreger, at mange lande bevæger sig i retning af en mere miljørigtig økonomi, hvilket har mange forskellige årsager, herunder klimabeskyttelse, ressourceknaphed og -effektivitet, energisikkerhed, innovation og konkurrenceevne; bemærker f.eks. de investeringsprogrammer, der har til formål at fremme omstilling på energiområdet i lande som f.eks. Kina og Sydkorea, og opfordrer Kommissionen til at analysere sådanne programmer og deres konsekvenser for EU 's konkurrenceevne i de pågældende sektorer;

| 62. | bifalder disse internationale skridt og gentager, at internationalt koordinerede foranstaltninger bidrager til at behandle problemerne vedrørende CO2-lækage og konkurrenceevne, der hersker i de relevante sektorer, navnlig i de energiintensive sektorer; opfordrer til en aftale om sikring af lige vilkår på internationalt plan for CO2-intensiv industri; |
| --- | --- |

62.

bifalder disse internationale skridt og gentager, at internationalt koordinerede foranstaltninger bidrager til at behandle problemerne vedrørende CO2-lækage og konkurrenceevne, der hersker i de relevante sektorer, navnlig i de energiintensive sektorer; opfordrer til en aftale om sikring af lige vilkår på internationalt plan for CO2-intensiv industri;

| 63. | er bekymret over en stigende grad af såkaldte importerede emissioner, eftersom emissionerne fra importerede varer øges hurtigere end de produktionsbaserede emissioner formindskes indenlandsk; mener, at hvis EU kunne overvåge og oplyse bedre om udviklingen af importerede emissioner, kunne dette opmuntre industrielle konkurrenter til at tilslutte sig en strammere kulstofemissionsreduktionsordning med henblik på at sikre en højere accept af deres produkter på EU-markedet; |
| --- | --- |

63.

er bekymret over en stigende grad af såkaldte importerede emissioner, eftersom emissionerne fra importerede varer øges hurtigere end de produktionsbaserede emissioner formindskes indenlandsk; mener, at hvis EU kunne overvåge og oplyse bedre om udviklingen af importerede emissioner, kunne dette opmuntre industrielle konkurrenter til at tilslutte sig en strammere kulstofemissionsreduktionsordning med henblik på at sikre en højere accept af deres produkter på EU-markedet;

| 64. | understreger, at den finansielle og budgetmæssige krise i EU ikke bør begrænse ambitionsniveauet for EU og dets industrier, forbrugere og medlemsstater, for så vidt angår de internationale klimaforhandlinger i Doha; mener, at EU's indsats for at omstille sin økonomi ikke må gå i stå, f.eks. for at undgå udflytning af arbejdspladser og navnlig af grønne arbejdspladser, og at EU er nødt til at overbevise sine partnere i hele verden, herunder Kina og USA, om fordelene ved at indgå en international aftale, og om, at det er muligt at foretage emissionsreduktioner uden at miste konkurrenceevne og arbejdspladser, især hvis de foretages kollektivt; |
| --- | --- |

64.

understreger, at den finansielle og budgetmæssige krise i EU ikke bør begrænse ambitionsniveauet for EU og dets industrier, forbrugere og medlemsstater, for så vidt angår de internationale klimaforhandlinger i Doha; mener, at EU's indsats for at omstille sin økonomi ikke må gå i stå, f.eks. for at undgå udflytning af arbejdspladser og navnlig af grønne arbejdspladser, og at EU er nødt til at overbevise sine partnere i hele verden, herunder Kina og USA, om fordelene ved at indgå en international aftale, og om, at det er muligt at foretage emissionsreduktioner uden at miste konkurrenceevne og arbejdspladser, især hvis de foretages kollektivt;

| 65. | understreger behovet for at udvikle og omgående gennemføre en helhedsorienteret råstof- og ressourcestrategi, bl.a. i forbindelse med ressourceeffektivitet, inden for alle økonomiske sektorer i både udviklede lande og udviklingslande, med henblik på at opnå langsigtede bæredygtige økonomier, og opfordrer EU og medlemsstaterne til at gå forrest med et godt eksempel i så henseende; opfordrer EU og dets medlemsstater til at støtte udviklingslandene både på nationalt og lokalt plan ved at stille ekspertise til rådighed i forbindelse med bæredygtig minedrift, øget ressourceeffektivitet samt genbrug og genanvendelse; |
| --- | --- |

65.

understreger behovet for at udvikle og omgående gennemføre en helhedsorienteret råstof- og ressourcestrategi, bl.a. i forbindelse med ressourceeffektivitet, inden for alle økonomiske sektorer i både udviklede lande og udviklingslande, med henblik på at opnå langsigtede bæredygtige økonomier, og opfordrer EU og medlemsstaterne til at gå forrest med et godt eksempel i så henseende; opfordrer EU og dets medlemsstater til at støtte udviklingslandene både på nationalt og lokalt plan ved at stille ekspertise til rådighed i forbindelse med bæredygtig minedrift, øget ressourceeffektivitet samt genbrug og genanvendelse;

| 66. | mener, at sektorbaserede tilgange i kombination med tærskler i hele økonomien i industrialiserede lande kan bidrage til klimatiltag, konkurrenceevne og økonomisk vækst; understreger betydningen af at vedtage en sektorspecifik tilgang til industrielle emissioner især for nye vækstlande i forbindelse med internationale forhandlinger; håber, at en sådan tilgang også kan være del af en international ramme for klimaforanstaltninger efter 2012; |
| --- | --- |

66.

mener, at sektorbaserede tilgange i kombination med tærskler i hele økonomien i industrialiserede lande kan bidrage til klimatiltag, konkurrenceevne og økonomisk vækst; understreger betydningen af at vedtage en sektorspecifik tilgang til industrielle emissioner især for nye vækstlande i forbindelse med internationale forhandlinger; håber, at en sådan tilgang også kan være del af en international ramme for klimaforanstaltninger efter 2012;

| 67. | bemærker, at priserne på de forskellige energikilder spiller en vigtig rolle for markedsaktørernes adfærd, herunder industriens og forbrugernes, og bemærker, at den nuværende internationale politiske rammes manglende evne til fuldt ud at internalisere de eksterne omkostninger fastholder ubæredygtige forbrugsmønstre; gentager endvidere, at et globalt CO2-marked ville være et sundt grundlag for at opnå både betydelige emissionsreduktioner og lige vilkår for industrien; opfordrer EU og dets partnere til inden for den nærmeste fremtid at finde frem til den mest effektive måde til at fremme forbindelser mellem EU's emissionshandelsordning og andre handelsordninger med henblik på at skabe et globalt CO2-marked, hvilket vil kunne sikre større mangfoldighed i reduktionsmulighederne, forbedre størrelsen af og likviditeten på markedet, gennemsigtigheden og i sidste ende føre til en mere effektiv ressourcefordeling til energisektoren og industrien; |
| --- | --- |

67.

bemærker, at priserne på de forskellige energikilder spiller en vigtig rolle for markedsaktørernes adfærd, herunder industriens og forbrugernes, og bemærker, at den nuværende internationale politiske rammes manglende evne til fuldt ud at internalisere de eksterne omkostninger fastholder ubæredygtige forbrugsmønstre; gentager endvidere, at et globalt CO2-marked ville være et sundt grundlag for at opnå både betydelige emissionsreduktioner og lige vilkår for industrien; opfordrer EU og dets partnere til inden for den nærmeste fremtid at finde frem til den mest effektive måde til at fremme forbindelser mellem EU's emissionshandelsordning og andre handelsordninger med henblik på at skabe et globalt CO2-marked, hvilket vil kunne sikre større mangfoldighed i reduktionsmulighederne, forbedre størrelsen af og likviditeten på markedet, gennemsigtigheden og i sidste ende føre til en mere effektiv ressourcefordeling til energisektoren og industrien;

Forskning og teknologi

| 68. | finder det beklageligt, at der på Rio + 20- topmødet i Rio de Janeiro ikke blev opnået væsentlige fremskridt på fremtidige centrale spørgsmål i forbindelse med bæredygtighed; beklager manglen på konkrete målsætninger, målbare aktiviteter og forpligtelser fra verdens ledere; noterer sig resultatet fra mødet i Durban, herunder fremskridtene af Durban-platformen, fortsættelsen af Kyoto-protokollen og oprettelsen af klimafonden på 100 milliarder USD samt videreudviklingen af teknologieksekutivkomitéen for anvendelse af kulstoffattige teknologier; |
| --- | --- |

68.

finder det beklageligt, at der på Rio + 20- topmødet i Rio de Janeiro ikke blev opnået væsentlige fremskridt på fremtidige centrale spørgsmål i forbindelse med bæredygtighed; beklager manglen på konkrete målsætninger, målbare aktiviteter og forpligtelser fra verdens ledere; noterer sig resultatet fra mødet i Durban, herunder fremskridtene af Durban-platformen, fortsættelsen af Kyoto-protokollen og oprettelsen af klimafonden på 100 milliarder USD samt videreudviklingen af teknologieksekutivkomitéen for anvendelse af kulstoffattige teknologier;

| 69. | understreger, at udvikling og anvendelse af banebrydende teknologier er nøglen til bekæmpelse af klimaændringerne, samtidig med at EU’s partnere i hele verden overbevises om, at emissionsreduktioner er mulige, uden at der mistes konkurrenceevne og arbejdspladser; opfordrer til et internationalt tilsagn om øgede investeringer i forskning og udvikling inden for banebrydende teknologier i de relevante sektorer; finder det af afgørende betydning, at EU går forrest med et godt eksempel ved i betragtelig grad at øge udgifterne til forskning i miljøvenlige og energieffektive erhvervs- og energiteknologier, og at EU udvikler et tæt videnskabeligt samarbejde på dette område med internationale partnere såsom BRIK-landene og USA; |
| --- | --- |

69.

understreger, at udvikling og anvendelse af banebrydende teknologier er nøglen til bekæmpelse af klimaændringerne, samtidig med at EU’s partnere i hele verden overbevises om, at emissionsreduktioner er mulige, uden at der mistes konkurrenceevne og arbejdspladser; opfordrer til et internationalt tilsagn om øgede investeringer i forskning og udvikling inden for banebrydende teknologier i de relevante sektorer; finder det af afgørende betydning, at EU går forrest med et godt eksempel ved i betragtelig grad at øge udgifterne til forskning i miljøvenlige og energieffektive erhvervs- og energiteknologier, og at EU udvikler et tæt videnskabeligt samarbejde på dette område med internationale partnere såsom BRIK-landene og USA;

| 70. | mener, at innovation er nøglen til at holde den globale opvarmning under 2 oC og bemærker, at der findes forskellige måder til at skabe incitamenter til innovation i en markedsbaseret økonomi; opfordrer Kommissionen til at vurdere de forskellige mekanismer til at belønne virksomheder, der går i spidsen og skiller sig ud på grund af deres evne til at igangsætte innovation og til at overføre og iværksætte teknologi globalt; opfordrer til, at man anerkender udviklingslandenes ret til fuldt ud at udnytte den fleksibilitet, der er indeholdt i aftalen om handelsrelaterede intellektuelle ejendomsrettigheder (TRIPS-aftalen); |
| --- | --- |

70.

mener, at innovation er nøglen til at holde den globale opvarmning under 2 oC og bemærker, at der findes forskellige måder til at skabe incitamenter til innovation i en markedsbaseret økonomi; opfordrer Kommissionen til at vurdere de forskellige mekanismer til at belønne virksomheder, der går i spidsen og skiller sig ud på grund af deres evne til at igangsætte innovation og til at overføre og iværksætte teknologi globalt; opfordrer til, at man anerkender udviklingslandenes ret til fuldt ud at udnytte den fleksibilitet, der er indeholdt i aftalen om handelsrelaterede intellektuelle ejendomsrettigheder (TRIPS-aftalen);

| 71. | fremhæver betydningen af at opbygge et tættere samarbejde mellem EU og de mindst udviklede lande; mener, at EU bør støtte bestræbelser, der gør det muligt for de mindst udviklede lande at finde partnere og finansiering til investeringer i vedvarende energi og grønne teknologier, og opfordrer Kommissionen til at komme med idéer til fælles forskningsprogrammer om alternative energikilder og om, hvordan EU kan tilskynde til samarbejde inden for forskellige industrisektorer mellem udviklede lande og udviklingslande; |
| --- | --- |

71.

fremhæver betydningen af at opbygge et tættere samarbejde mellem EU og de mindst udviklede lande; mener, at EU bør støtte bestræbelser, der gør det muligt for de mindst udviklede lande at finde partnere og finansiering til investeringer i vedvarende energi og grønne teknologier, og opfordrer Kommissionen til at komme med idéer til fælles forskningsprogrammer om alternative energikilder og om, hvordan EU kan tilskynde til samarbejde inden for forskellige industrisektorer mellem udviklede lande og udviklingslande;

Energi samt energi- og ressourceeffektivitet

| 72. | bemærker, at en nylig analyse fra IEA viser, at en forbedret effektivitet er den bedste vej til en bedre energistyring i de kommende årtier, da investeringer i en klimavenlig kurs frem til 2050 giver et tredobbelt afkast, men kræver stærke politiske tiltag og incitamenter; |
| --- | --- |

72.

bemærker, at en nylig analyse fra IEA viser, at en forbedret effektivitet er den bedste vej til en bedre energistyring i de kommende årtier, da investeringer i en klimavenlig kurs frem til 2050 giver et tredobbelt afkast, men kræver stærke politiske tiltag og incitamenter;

| 73. | finder det beklageligt, at mulighederne for energibesparelser ikke udnyttes tilstrækkeligt hverken på internationalt plan eller i EU; understreger, at energibesparelser fremmer jobskabelse, økonomiske besparelser, energisikkerhed, konkurrenceevne og reduktion af CO2-emissioner; opfordrer EU til at være mere opmærksom på energibesparelser i internationale forhandlinger, når der drøftes teknologioverførsel, udviklingsplaner for udviklingslander eller økonomisk bistand; understreger, at EU og dets medlemsstater skal opfylde deres egne mål for at være troværdige; |
| --- | --- |

73.

finder det beklageligt, at mulighederne for energibesparelser ikke udnyttes tilstrækkeligt hverken på internationalt plan eller i EU; understreger, at energibesparelser fremmer jobskabelse, økonomiske besparelser, energisikkerhed, konkurrenceevne og reduktion af CO2-emissioner; opfordrer EU til at være mere opmærksom på energibesparelser i internationale forhandlinger, når der drøftes teknologioverførsel, udviklingsplaner for udviklingslander eller økonomisk bistand; understreger, at EU og dets medlemsstater skal opfylde deres egne mål for at være troværdige;

| 74. | påpeger, at der i hele verden er skønsmæssigt to milliarder mennesker, som fortsat ikke har adgang til bæredygtig energi til overkommelige priser; understreger behovet for at tage fat på spørgsmålet om energifattigdom i overensstemmelse med de klimapolitiske målsætninger; bemærker, at der står energiteknologier til rådighed, som tager hensyn til både global miljøbeskyttelse og lokale udviklingsbehov; |
| --- | --- |

74.

påpeger, at der i hele verden er skønsmæssigt to milliarder mennesker, som fortsat ikke har adgang til bæredygtig energi til overkommelige priser; understreger behovet for at tage fat på spørgsmålet om energifattigdom i overensstemmelse med de klimapolitiske målsætninger; bemærker, at der står energiteknologier til rådighed, som tager hensyn til både global miljøbeskyttelse og lokale udviklingsbehov;

| 75. | finder det beklageligt, at UNFCCC og konventionen om biodiversitet (CBD) ikke er tilstrækkeligt samordnet, hvilket betyder, at der går ressourcer tabt og værdifulde og supplerende politiske muligheder ikke udnyttes; understreger, at af de forskellige undersøgelser, herunder TEEB (de økonomiske aspekter ved økosystemer og biodiversitet) tydeligt fremgår, at det ofte er billigere bevare økosystemtjenester gennem bæredygtige metoder end at skulle erstatte funktioner, der er gået tabt, ved at investere i alternativ tung infrastruktur og teknologiske løsninger; opfordrer derfor indtrængende EU og dets medlemsstater til på det kommende COP 11 i Hyderabad at knytte deres klimaændringsmålsætninger tæt til målsætningerne for biodiversitetsbeskyttelse; |
| --- | --- |

75.

finder det beklageligt, at UNFCCC og konventionen om biodiversitet (CBD) ikke er tilstrækkeligt samordnet, hvilket betyder, at der går ressourcer tabt og værdifulde og supplerende politiske muligheder ikke udnyttes; understreger, at af de forskellige undersøgelser, herunder TEEB (de økonomiske aspekter ved økosystemer og biodiversitet) tydeligt fremgår, at det ofte er billigere bevare økosystemtjenester gennem bæredygtige metoder end at skulle erstatte funktioner, der er gået tabt, ved at investere i alternativ tung infrastruktur og teknologiske løsninger; opfordrer derfor indtrængende EU og dets medlemsstater til på det kommende COP 11 i Hyderabad at knytte deres klimaændringsmålsætninger tæt til målsætningerne for biodiversitetsbeskyttelse;

| 76. | understreger, at det er nødvendigt at fremme større adgang til og overførsel af miljømæssigt forsvarlige teknikker overalt, men især i udviklingslandene, med henblik på at forbedre adgangen til teknologisk information, at fremskaffe og stille pålidelige data til rådighed om eksisterende patenter og teknologi, at lette og øge delingen, udvekslingen og sammenlægningen af intellektuelle ejendomsrettigheder gennem gennemsigtige og sikre mekanismer og udvikle nye mekanismer med henblik på at fremme af forskning, som ikke forhindrer adgang til innovation; opfordrer derfor EU og dets medlemsstater til at behandle spørgsmålet om intellektuel ejendomsret med henblik på effektivt og hurtigt at skabe og sprede innovation, der er afgørende for at imødegå og bekæmpe klimaændringer; |
| --- | --- |

76.

understreger, at det er nødvendigt at fremme større adgang til og overførsel af miljømæssigt forsvarlige teknikker overalt, men især i udviklingslandene, med henblik på at forbedre adgangen til teknologisk information, at fremskaffe og stille pålidelige data til rådighed om eksisterende patenter og teknologi, at lette og øge delingen, udvekslingen og sammenlægningen af intellektuelle ejendomsrettigheder gennem gennemsigtige og sikre mekanismer og udvikle nye mekanismer med henblik på at fremme af forskning, som ikke forhindrer adgang til innovation; opfordrer derfor EU og dets medlemsstater til at behandle spørgsmålet om intellektuel ejendomsret med henblik på effektivt og hurtigt at skabe og sprede innovation, der er afgørende for at imødegå og bekæmpe klimaændringer;

Klimadiplomati

| 77. | understreger, at EU fortsat skal handle konstruktivt i internationale klimaforhandlinger, og at alle EU-institutionerne under EU-Udenrigstjenestens ledelse forud for Doha må udvikle EU's klimadiplomati yderligere med det formål at stille med en klarere EU-klimaprofil, bibringe de internationale klimaforhandlinger en ny dynamik og tilskynde partnere overalt i verden, navnlig de største emittenter, til at indføre bindende, sammenlignelige og effektive emissionsreduktioner og passende foranstaltninger til modvirkning af og tilpasning til klimaændringer; |
| --- | --- |

77.

understreger, at EU fortsat skal handle konstruktivt i internationale klimaforhandlinger, og at alle EU-institutionerne under EU-Udenrigstjenestens ledelse forud for Doha må udvikle EU's klimadiplomati yderligere med det formål at stille med en klarere EU-klimaprofil, bibringe de internationale klimaforhandlinger en ny dynamik og tilskynde partnere overalt i verden, navnlig de største emittenter, til at indføre bindende, sammenlignelige og effektive emissionsreduktioner og passende foranstaltninger til modvirkning af og tilpasning til klimaændringer;

| 78. | finder det beklageligt, at EU’s reduktionsmål ikke er i overensstemmelse med dets vedtagne 2 oC-målsætning og en omkostningseffektiv vej til målet om reduktion af drivhusgasemissioner i 2050; |
| --- | --- |

78.

finder det beklageligt, at EU’s reduktionsmål ikke er i overensstemmelse med dets vedtagne 2 oC-målsætning og en omkostningseffektiv vej til målet om reduktion af drivhusgasemissioner i 2050;

| 79. | fremhæver vigtigheden af (subglobale) alliancer med de mest progressive lande som et middel til at sætte yderligere skub i forhandlingsprocessen og sikre, at de største emittenter vedtager ambitiøse og fyldestgørende mål for reduktion af udledningen af drivhusgasser; |
| --- | --- |

79.

fremhæver vigtigheden af (subglobale) alliancer med de mest progressive lande som et middel til at sætte yderligere skub i forhandlingsprocessen og sikre, at de største emittenter vedtager ambitiøse og fyldestgørende mål for reduktion af udledningen af drivhusgasser;

| 80. | understreger i denne forbindelse betydningen af, at EU som en meget vigtig aktør indtager en fælles forhandlingsposition på Dohakonferencen i forsøget på at gøre fremskridt hen imod en international aftale og på at optræde som en samlet blok i denne henseende; |
| --- | --- |

80.

understreger i denne forbindelse betydningen af, at EU som en meget vigtig aktør indtager en fælles forhandlingsposition på Dohakonferencen i forsøget på at gøre fremskridt hen imod en international aftale og på at optræde som en samlet blok i denne henseende;

| 81. | opfordrer parterne til at anerkende, at lovgivernes engagement i forhandlingerne er afgørende for en vellykket mellemstatslig proces med henblik på en global aftale i 2015, idet fremskridt vedrørende parternes nationale klimalovgivning skaber de politiske betingelser for de multilaterale forhandlinger og kan komme deres overordnede ambitionsniveau til gode; |
| --- | --- |

81.

opfordrer parterne til at anerkende, at lovgivernes engagement i forhandlingerne er afgørende for en vellykket mellemstatslig proces med henblik på en global aftale i 2015, idet fremskridt vedrørende parternes nationale klimalovgivning skaber de politiske betingelser for de multilaterale forhandlinger og kan komme deres overordnede ambitionsniveau til gode;

| 82. | understreger den afgørende position som begge værtsnationer indtager — Qatars som en af verdens vigtigste producenter af olie og gas, og som nu ser sine ressourcer mindske, men som stadig har de højeste globale kulstofemissioner pr indbygger, og Sydkoreas som en førende nation i »grønne teknologier«, og som det første land i Asien, der har vedtaget lovgivning om klimaændringer, der gennemfører politikker vedrørende emissionslofter og -handel — og opfordrer begge lande (der i øjeblikket ikke er omfattet af bilag I) til at gå forrest med et godt eksempel og hjælpe med at opbygge nye alliancer; |
| --- | --- |

82.

understreger den afgørende position som begge værtsnationer indtager — Qatars som en af verdens vigtigste producenter af olie og gas, og som nu ser sine ressourcer mindske, men som stadig har de højeste globale kulstofemissioner pr indbygger, og Sydkoreas som en førende nation i »grønne teknologier«, og som det første land i Asien, der har vedtaget lovgivning om klimaændringer, der gennemfører politikker vedrørende emissionslofter og -handel — og opfordrer begge lande (der i øjeblikket ikke er omfattet af bilag I) til at gå forrest med et godt eksempel og hjælpe med at opbygge nye alliancer;

| 83. | udtrykker sin bekymring over, at den uformelle praksis, hvorefter der ventes på enighed mellem alle Rådets delegationer, forsinker en presserende klimaindsats, og opfordrer derfor indtrængende Rådet til enhver tid at handle på grundlag af kvalificeret flertal i overensstemmelse med traktaterne, både hvad angår generelle foranstaltninger (artikel 16, stk. 3, i TEU) og »under hele proceduren« ved indgåelse af nye internationale aftaler (artikel 218, stk. 8, i TEUF); |
| --- | --- |

83.

udtrykker sin bekymring over, at den uformelle praksis, hvorefter der ventes på enighed mellem alle Rådets delegationer, forsinker en presserende klimaindsats, og opfordrer derfor indtrængende Rådet til enhver tid at handle på grundlag af kvalificeret flertal i overensstemmelse med traktaterne, både hvad angår generelle foranstaltninger (artikel 16, stk. 3, i TEU) og »under hele proceduren« ved indgåelse af nye internationale aftaler (artikel 218, stk. 8, i TEUF);

| 84. | bemærker, at Kommissionen har foreslået en køreplan for et kulstoffrit Europa i 2050, hvilket er et meget ambitiøst men realistisk mål; bekræfter i den forbindelse sit tilsagn til reduktion af drivhusgasemissioner selv uden for en international aftale; |
| --- | --- |

84.

bemærker, at Kommissionen har foreslået en køreplan for et kulstoffrit Europa i 2050, hvilket er et meget ambitiøst men realistisk mål; bekræfter i den forbindelse sit tilsagn til reduktion af drivhusgasemissioner selv uden for en international aftale;

| 85. | bemærker, at den globale opvarmning fremhæver alle landes gensidige afhængighed; anser det derfor for nødvendigt at nå frem til en global aftale for at undgå en katastrofal ændring, der dramatisk vil påvirke hele menneskeheden; |
| --- | --- |

85.

bemærker, at den globale opvarmning fremhæver alle landes gensidige afhængighed; anser det derfor for nødvendigt at nå frem til en global aftale for at undgå en katastrofal ændring, der dramatisk vil påvirke hele menneskeheden;

Europa-Parlamentets delegation

| 86. | mener, at EU's delegation spiller en afgørende rolle i klimaforhandlingerne, og finder det derfor uacceptabelt, at medlemmer af Europa-Parlamentet ikke kunne deltage i EU's koordineringsmøder på de foregående partskonferencer; forventer, at i det mindste formanden for Parlamentets delegation får lov til at deltage i EU's koordineringsmøder i Doha; |
| --- | --- |

86.

mener, at EU's delegation spiller en afgørende rolle i klimaforhandlingerne, og finder det derfor uacceptabelt, at medlemmer af Europa-Parlamentet ikke kunne deltage i EU's koordineringsmøder på de foregående partskonferencer; forventer, at i det mindste formanden for Parlamentets delegation får lov til at deltage i EU's koordineringsmøder i Doha;

| 87. | påpeger, at Kommissionen i henhold til den rammeaftale, der blev indgået mellem Kommissionen og Parlamentet i november 2010, skal gøre det lettere for medlemmer af Europa-Parlamentet at deltage som observatører i EU-delegationer, der forhandler om indgåelse af multilaterale aftaler; minder om, at Parlamentet i henhold til Lissabontraktaten (artikel 218 i TEUF) skal godkende aftaler mellem EU og tredjelande eller internationale organisationer; |
| --- | --- |

87.

påpeger, at Kommissionen i henhold til den rammeaftale, der blev indgået mellem Kommissionen og Parlamentet i november 2010, skal gøre det lettere for medlemmer af Europa-Parlamentet at deltage som observatører i EU-delegationer, der forhandler om indgåelse af multilaterale aftaler; minder om, at Parlamentet i henhold til Lissabontraktaten (artikel 218 i TEUF) skal godkende aftaler mellem EU og tredjelande eller internationale organisationer;

o

o o

| 88. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter og sekretariatet for FN's rammekonvention om klimaændringer med anmodning om, at den bliver fremsendt til alle kontraherende parter uden for EU. |
| --- | --- |

88.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter og sekretariatet for FN's rammekonvention om klimaændringer med anmodning om, at den bliver fremsendt til alle kontraherende parter uden for EU.

---

(1)  EUT L 8 af 13.1.2009, s. 3

(2)  EUT C 67 E af 18.3.2010, s. 44.

(3)  EUT C 285 E af 21.10.2010, s. 1.

(4)  EUT C 341 E af 16.12.2010, s. 25.

(5)  EUT C 99 E af 3.4.2012, s. 77.

(6)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0504.

(7)  Vedtagne tekster, P7_TA(2012)0086.

(8)  EUT C 46 af 24.2.2006, s. 1.

---

| 16.12.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 419/114 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 419/114

---

P7_TA(2012)0453

Udvidelse: politikker, kriterier og EU's strategiske interesser

Europa-Parlamentets beslutning af 22. november 2012 om udvidelse: politikker, kriterier og EU's strategiske interesser (2012/2025(INI))

(2015/C 419/18)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 2, 21 og 49, |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 2, 21 og 49,

| — | der henviser til forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om et instrument til førtiltrædelsesbistand (IPA II) (COM(2011)0838/4), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om et instrument til førtiltrædelsesbistand (IPA II) (COM(2011)0838/4),

| — | der henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råds møder i København den 21. og 22. juni 1993, i Madrid den 15. og 16. december 1995, i Thessaloniki den 19. og 20. juni 2003 og i Bruxelles den 14. og 15. december 2006, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råds møder i København den 21. og 22. juni 1993, i Madrid den 15. og 16. december 1995, i Thessaloniki den 19. og 20. juni 2003 og i Bruxelles den 14. og 15. december 2006,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 5. december 2011 om udvidelsen og stabiliserings- og associeringsprocessen, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 5. december 2011 om udvidelsen og stabiliserings- og associeringsprocessen,

| — | der henviser til den fornyede konsensus om udvidelse, der blev vedtaget af Rådet i 2006, og til den konsoliderede udvidelsesstrategi, som efterfølgende blev gennemført af Kommissionen, |
| --- | --- |

—

der henviser til den fornyede konsensus om udvidelse, der blev vedtaget af Rådet i 2006, og til den konsoliderede udvidelsesstrategi, som efterfølgende blev gennemført af Kommissionen,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 20. februar 2009»Fem år i et udvidet EU — Økonomiske resultater og udfordringer« (COM(2009)0079/3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 20. februar 2009»Fem år i et udvidet EU — Økonomiske resultater og udfordringer« (COM(2009)0079/3),

| — | der henviser til sine beslutninger af 13. december 2006 om Kommissionens meddelelse om udvidelsesstrategien og de vigtigste udfordringer 2006-2007 (1), af 10. juli 2008 om Kommissionens udvidelsesstrategidokument 2007 (2) og af 26. november 2009 om Kommissionens udvidelsesstrategidokument 2009 vedrørende det vestlige Balkan, Island og Tyrkiet (3) samt Kommissionens meddelelser om udvidelsesstrategien 2009-2010, 2010-2011 og 2011-2012, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine beslutninger af 13. december 2006 om Kommissionens meddelelse om udvidelsesstrategien og de vigtigste udfordringer 2006-2007 (1), af 10. juli 2008 om Kommissionens udvidelsesstrategidokument 2007 (2) og af 26. november 2009 om Kommissionens udvidelsesstrategidokument 2009 vedrørende det vestlige Balkan, Island og Tyrkiet (3) samt Kommissionens meddelelser om udvidelsesstrategien 2009-2010, 2010-2011 og 2011-2012,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om landene på Vestbalkan samt Island og Tyrkiet, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om landene på Vestbalkan samt Island og Tyrkiet,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget og udtalelse fra Budgetudvalget (A7-0274/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget og udtalelse fra Budgetudvalget (A7-0274/2012),

| A. | der henviser til, at enhver europæisk stat, der respekterer og forpligter sig til at fremme værdierne menneskelig værdighed, frihed, demokrati, lighed, retsstatsprincippet og respekt for menneskerettighederne, herunder rettigheder for personer, der tilhører minoriteter, i henhold til artikel 49 i TEU kan ansøge om at blive medlem af Den Europæiske Union; der henviser til, at disse værdier er fundamentet for Den Europæiske Union og styrer dens optræden på den internationale scene, og at de skal respekteres og bevares af alle medlemsstater; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at enhver europæisk stat, der respekterer og forpligter sig til at fremme værdierne menneskelig værdighed, frihed, demokrati, lighed, retsstatsprincippet og respekt for menneskerettighederne, herunder rettigheder for personer, der tilhører minoriteter, i henhold til artikel 49 i TEU kan ansøge om at blive medlem af Den Europæiske Union; der henviser til, at disse værdier er fundamentet for Den Europæiske Union og styrer dens optræden på den internationale scene, og at de skal respekteres og bevares af alle medlemsstater;

| B. | der henviser til, at udvidelse blev en del af EU's dagsorden så tidligt som i 1960'erne; der henviser til, at EU er vokset gradvist siden den første udvidelse i 1973, idet medlemstallet er steget fra de seks stiftende medlemmer til de nuværende 27 (der snart bliver til 28); der henviser til, at en række andre lande ønsker at blive EU-medlemsstater for dermed at opnå en sikker og demokratisk fremtid præget af fremgang; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at udvidelse blev en del af EU's dagsorden så tidligt som i 1960'erne; der henviser til, at EU er vokset gradvist siden den første udvidelse i 1973, idet medlemstallet er steget fra de seks stiftende medlemmer til de nuværende 27 (der snart bliver til 28); der henviser til, at en række andre lande ønsker at blive EU-medlemsstater for dermed at opnå en sikker og demokratisk fremtid præget af fremgang;

| C. | der henviser til, at integrationspolitikken det seneste årti har vist, at udvidelsen gavner EU som helhed og øger dets muligheder for at imødegå de globale udfordringer; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at integrationspolitikken det seneste årti har vist, at udvidelsen gavner EU som helhed og øger dets muligheder for at imødegå de globale udfordringer;

| D. | der henviser til, at udvidelsesprocessen har været en succes for EU og Europa som helhed, idet den har bidraget til at overvinde den kolde krigs splittelser, har fremmet fred, stabilitet og velstand i hele Europa og har øget konfliktforebyggelsen, stimuleret reformer og konsolideret frihed, demokrati, respekt for menneskerettighederne og grundlæggende frihedsrettigheder og retsstatsprincippet samt udviklingen af markedsøkonomier og en socialt og økologisk bæredygtig udvikling; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at udvidelsesprocessen har været en succes for EU og Europa som helhed, idet den har bidraget til at overvinde den kolde krigs splittelser, har fremmet fred, stabilitet og velstand i hele Europa og har øget konfliktforebyggelsen, stimuleret reformer og konsolideret frihed, demokrati, respekt for menneskerettighederne og grundlæggende frihedsrettigheder og retsstatsprincippet samt udviklingen af markedsøkonomier og en socialt og økologisk bæredygtig udvikling;

| E. | der henviser til, at det nu, næsten 20 år efter Det Europæiske Råds møde i København i 1993, hvor man bekræftede udsigterne til medlemskab for landene i Central- og Østeuropa og fastsatte tiltrædelseskriterierne, er på tide, at der sker en reevaluering af de relevante fastlagte procedurer og af udvidelsespolitikken som helhed, uden at dette berører de igangværende forhandlinger; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at det nu, næsten 20 år efter Det Europæiske Råds møde i København i 1993, hvor man bekræftede udsigterne til medlemskab for landene i Central- og Østeuropa og fastsatte tiltrædelseskriterierne, er på tide, at der sker en reevaluering af de relevante fastlagte procedurer og af udvidelsespolitikken som helhed, uden at dette berører de igangværende forhandlinger;

| F. | der henviser til, at Københavnskriterierne stadig er tidssvarende og den dag i dag er omdrejningspunktet for EU's udvidelsespolitik; der henviser til, at den konsoliderede udvidelsesstrategi og det nye fokus på retlige og indre anliggender, retsstaten og respekten for grundlæggende rettigheder forventes at være effektive; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Københavnskriterierne stadig er tidssvarende og den dag i dag er omdrejningspunktet for EU's udvidelsespolitik; der henviser til, at den konsoliderede udvidelsesstrategi og det nye fokus på retlige og indre anliggender, retsstaten og respekten for grundlæggende rettigheder forventes at være effektive;

| G. | der henviser til, at Europa-Parlamentet med sine årlige beslutninger om kandidatlande og potentielle kandidatlande bidrager til en større gennemsigtighed og ansvarlighed i forbindelse med udvidelsesprocessen ved at formidle EU-borgernes holdninger; der henviser til, at Lissabontraktatens ikrafttræden har øget Europa-Parlamentets rolle takket være anerkendelsen af dets lovgivningsmæssige medindflydelse bl.a. i forbindelse med instrumentet til førtiltrædelsesbistand (IPA); |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at Europa-Parlamentet med sine årlige beslutninger om kandidatlande og potentielle kandidatlande bidrager til en større gennemsigtighed og ansvarlighed i forbindelse med udvidelsesprocessen ved at formidle EU-borgernes holdninger; der henviser til, at Lissabontraktatens ikrafttræden har øget Europa-Parlamentets rolle takket være anerkendelsen af dets lovgivningsmæssige medindflydelse bl.a. i forbindelse med instrumentet til førtiltrædelsesbistand (IPA);

| H. | der henviser til, at udsigten til tiltrædelse har en betydelig transformerende indvirkning på det politiske, samfundsøkonomiske og kulturelle landskab i de lande, der ønsker at blive medlem, og fungerer som et stærkt incitament til at stræbe efter de nødvendige politiske, økonomiske og lovgivningsmæssige reformer og styrkelsen af fred, stabilitet, forsoning og godt naboskab; der henviser til, at denne transformation gør udvidelse til kernen i EU's bløde magt og et vigtigt element i dets foranstaltninger udadtil; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at udsigten til tiltrædelse har en betydelig transformerende indvirkning på det politiske, samfundsøkonomiske og kulturelle landskab i de lande, der ønsker at blive medlem, og fungerer som et stærkt incitament til at stræbe efter de nødvendige politiske, økonomiske og lovgivningsmæssige reformer og styrkelsen af fred, stabilitet, forsoning og godt naboskab; der henviser til, at denne transformation gør udvidelse til kernen i EU's bløde magt og et vigtigt element i dets foranstaltninger udadtil;

| I. | der henviser til, at forpligtelse, konditionalitet og troværdighed er kernen i tiltrædelsesprocessen; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at forpligtelse, konditionalitet og troværdighed er kernen i tiltrædelsesprocessen;

| J. | der henviser til, at det er altafgørende, at medlemsstaterne fuldt ud respekterer og overholder tiltrædelseskriterierne og de grundlæggende rettigheder for at styrke udvidelsesprocessens troværdighed og kohærens og undgå enhver form for forskelsbehandling af potentielle nye medlemmer; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at det er altafgørende, at medlemsstaterne fuldt ud respekterer og overholder tiltrædelseskriterierne og de grundlæggende rettigheder for at styrke udvidelsesprocessens troværdighed og kohærens og undgå enhver form for forskelsbehandling af potentielle nye medlemmer;

| K. | der henviser til, at en forpligtelse til politiske, økonomiske og lovgivningsmæssige reformer først og fremmest er i kandidatlandenes og de potentielle kandidatlandes og deres borgeres interesse; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at en forpligtelse til politiske, økonomiske og lovgivningsmæssige reformer først og fremmest er i kandidatlandenes og de potentielle kandidatlandes og deres borgeres interesse;

| L. | der henviser til, at ethvert land, der ønsker EU-medlemskab, skal vurderes ud fra dets egne resultater med opfyldelse, gennemførelse og overholdelse af det samme sæt kriterier; der henviser til, at den fart, hvormed tiltrædelsesprocessen gennemføres, bør være styret af den faktiske efterlevelse af tiltrædelseskriterierne samt opfyldelsen af prioriteringerne i det europæiske partnerskab, tiltrædelsespartnerskabet og forhandlingsrammen; der henviser til, at graden af efterlevelse af kravene til medlemskab skal vurderes på den mest retfærdige og gennemsigtige måde; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at ethvert land, der ønsker EU-medlemskab, skal vurderes ud fra dets egne resultater med opfyldelse, gennemførelse og overholdelse af det samme sæt kriterier; der henviser til, at den fart, hvormed tiltrædelsesprocessen gennemføres, bør være styret af den faktiske efterlevelse af tiltrædelseskriterierne samt opfyldelsen af prioriteringerne i det europæiske partnerskab, tiltrædelsespartnerskabet og forhandlingsrammen; der henviser til, at graden af efterlevelse af kravene til medlemskab skal vurderes på den mest retfærdige og gennemsigtige måde;

| M. | der henviser til, at udvidelsesprocessen ligeledes har en betydelig indvirkning på EU og øger muligheden for bedre at definere EU's identitet, mål, værdier og politikker samt videregive disse til borgerne; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at udvidelsesprocessen ligeledes har en betydelig indvirkning på EU og øger muligheden for bedre at definere EU's identitet, mål, værdier og politikker samt videregive disse til borgerne;

| N. | der henviser til, at denne proces i overensstemmelse med den fornyede konsensus om udvidelse fra 2006 bør baseres på konsolidering, konditionalitet og kommunikation, kombineret med EU's kapacitet til at integrere nye medlemsstater; der henviser til, at EU's integrationskapacitet er et vigtigt element og en forudsætning for holdbarheden af udvidelsespolitikken og den overordnede integrationsproces; der henviser til, at denne betragtning har været et positivt incitament med hensyn til udbygning af institutionerne, således som det fremgår af de fortløbende traktatrevisioner, der har fulgt de forskellige udvidelsesforløb og udvidet Unionens funktioner og aktiviteter; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at denne proces i overensstemmelse med den fornyede konsensus om udvidelse fra 2006 bør baseres på konsolidering, konditionalitet og kommunikation, kombineret med EU's kapacitet til at integrere nye medlemsstater; der henviser til, at EU's integrationskapacitet er et vigtigt element og en forudsætning for holdbarheden af udvidelsespolitikken og den overordnede integrationsproces; der henviser til, at denne betragtning har været et positivt incitament med hensyn til udbygning af institutionerne, således som det fremgår af de fortløbende traktatrevisioner, der har fulgt de forskellige udvidelsesforløb og udvidet Unionens funktioner og aktiviteter;

| O. | der henviser til, at ægte forsoning mellem forskellige nationer og folkeslag, fredelig konfliktløsning og etablering af godt naboskab mellem europæiske lande er afgørende for varig fred og stabilitet og i væsentlig grad bidrager til en ægte europæisk integrationsproces og derfor er af central betydning for udvidelsesprocessen; der henviser til, at en række kandidatlande og potentielle kandidatlande fortsat har uløste problemer med deres naboer, hvorfor alle berørte parter bør bestræbe sig på at afhjælpe de bilaterale spændinger; der henviser til, at disse problemer bør løses inden tiltrædelsen; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at ægte forsoning mellem forskellige nationer og folkeslag, fredelig konfliktløsning og etablering af godt naboskab mellem europæiske lande er afgørende for varig fred og stabilitet og i væsentlig grad bidrager til en ægte europæisk integrationsproces og derfor er af central betydning for udvidelsesprocessen; der henviser til, at en række kandidatlande og potentielle kandidatlande fortsat har uløste problemer med deres naboer, hvorfor alle berørte parter bør bestræbe sig på at afhjælpe de bilaterale spændinger; der henviser til, at disse problemer bør løses inden tiltrædelsen;

Generelle overvejelser

| 1. | støtter kraftigt udvidelsesprocessen og mener, at udvidelsen fortsat skal være en troværdig politik, der støttes af befolkningen både i EU og i kandidatlandene og de potentielle kandidatlande; understreger derfor vigtigheden af, at EU og kandidatlandene og de potentielle kandidatlande opfylder alle forpligtelser, indfrier alle løfter og skaber de nødvendige forudsætninger for, at fremtidige udvidelser kan blive en succes, bl.a. ved at understøtte de berørte lande i deres bestræbelser på at opfylde kriterierne for EU-medlemskab; |
| --- | --- |

1.

støtter kraftigt udvidelsesprocessen og mener, at udvidelsen fortsat skal være en troværdig politik, der støttes af befolkningen både i EU og i kandidatlandene og de potentielle kandidatlande; understreger derfor vigtigheden af, at EU og kandidatlandene og de potentielle kandidatlande opfylder alle forpligtelser, indfrier alle løfter og skaber de nødvendige forudsætninger for, at fremtidige udvidelser kan blive en succes, bl.a. ved at understøtte de berørte lande i deres bestræbelser på at opfylde kriterierne for EU-medlemskab;

| 2. | anerkender, at udvidelses- og tiltrædelsesprocessen både er til gavn for borgerne i kandidatlandene og de potentielle kandidatlande og for EU-borgerne; |
| --- | --- |

2.

anerkender, at udvidelses- og tiltrædelsesprocessen både er til gavn for borgerne i kandidatlandene og de potentielle kandidatlande og for EU-borgerne;

| 3. | mener, at Københavnskriterierne fortsat udgør grundlaget og bør være det centrale i udvidelsespolitikken; understreger, at fuldstændig og omhyggelig opfyldelse af disse kriterier er af afgørende betydning, at der bør tages behørigt hensyn til de sociale konsekvenser for kandidatlandene og de potentielle kandidatlande, og at der i fuld udstrækning bør tages højde for EU's integrationskapacitet; |
| --- | --- |

3.

mener, at Københavnskriterierne fortsat udgør grundlaget og bør være det centrale i udvidelsespolitikken; understreger, at fuldstændig og omhyggelig opfyldelse af disse kriterier er af afgørende betydning, at der bør tages behørigt hensyn til de sociale konsekvenser for kandidatlandene og de potentielle kandidatlande, og at der i fuld udstrækning bør tages højde for EU's integrationskapacitet;

| 4. | mener, at begrebet integrationskapacitet omfatter følgende fire faktorer:






  i) | tiltrædelseslande bør bidrage til og ikke svække Unionens evne til at bevare fremdriften hen imod opfyldelse af de politiske mål |
| --- | --- | --- |

4.

mener, at begrebet integrationskapacitet omfatter følgende fire faktorer:

i)

tiltrædelseslande bør bidrage til og ikke svække Unionens evne til at bevare fremdriften hen imod opfyldelse af de politiske mål

| ii) | Unionens institutionelle ramme bør kunne tilvejebringe en effektiv og produktiv ledelse |
| --- | --- |

ii)

Unionens institutionelle ramme bør kunne tilvejebringe en effektiv og produktiv ledelse

| iii) | Unionens finansielle ressourcer bør være tilstrækkelige til at tage udfordringerne op med hensyn til social og økonomisk samhørighed samt fælles politikker |
| --- | --- |

iii)

Unionens finansielle ressourcer bør være tilstrækkelige til at tage udfordringerne op med hensyn til social og økonomisk samhørighed samt fælles politikker

| iv) | der bør fastlægges en omfattende kommunikationsstrategi med sigte på at informere offentligheden om følgerne af udvidelser; |
| --- | --- |

iv)

der bør fastlægges en omfattende kommunikationsstrategi med sigte på at informere offentligheden om følgerne af udvidelser;

| 5. | understreger imidlertid, at Unionen selv har ansvaret for at forbedre sin integrationskapacitet som led i behandlingen af kandidatlandenes og de potentielle kandidatlandes eller de potentielle ansøgerlandes legitime europæiske ambitioner; |
| --- | --- |

5.

understreger imidlertid, at Unionen selv har ansvaret for at forbedre sin integrationskapacitet som led i behandlingen af kandidatlandenes og de potentielle kandidatlandes eller de potentielle ansøgerlandes legitime europæiske ambitioner;

| 6. | påpeger, at EU fortsat er attraktivt ikke mindst på grund af den unikke kombination af økonomisk dynamik med en social model, og beklager, at denne sociale dimension stort set er blevet overset i udvidelsesprocessen; opfordrer Kommissionen til at tage dette emne op, især inden for rammerne af kapitel 19 (socialpolitik og beskæftigelse), fremme en positiv social transformation i de kommende EU-medlemsstater og lægge behørig vægt på social retfærdighed; |
| --- | --- |

6.

påpeger, at EU fortsat er attraktivt ikke mindst på grund af den unikke kombination af økonomisk dynamik med en social model, og beklager, at denne sociale dimension stort set er blevet overset i udvidelsesprocessen; opfordrer Kommissionen til at tage dette emne op, især inden for rammerne af kapitel 19 (socialpolitik og beskæftigelse), fremme en positiv social transformation i de kommende EU-medlemsstater og lægge behørig vægt på social retfærdighed;

| 7. | erindrer om, at EU's sociallovgivning omfatter minimumsstandarder på områder som arbejdsmarkedslovgivning, ligebehandling af mænd og kvinder, sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen og ikke-forskelsbehandling, og at EU-traktaterne bekræfter forpligtelsen over for den europæiske socialpagt fra 1961 og fællesskabspagten om arbejdstagernes grundlæggende arbejdsmarkedsmæssige og sociale rettigheder fra 1989, ligesom EU's charter om grundlæggende rettigheder indeholder en række grundlæggende sociale rettigheder; understreger, at manglende efterlevelse af EU's fælles, grundlæggende sociale standarder udgør en form for social dumping, der er skadelig for europæiske virksomheder og arbejdstagere og effektivt vil forhindre et kandidatland i at deltage i det indre marked; påpeger, at de sociale aktører og i særdeleshed fagforeningerne har brug for målrettet bistand fra EU for at styrke deres kapaciteter; |
| --- | --- |

7.

erindrer om, at EU's sociallovgivning omfatter minimumsstandarder på områder som arbejdsmarkedslovgivning, ligebehandling af mænd og kvinder, sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen og ikke-forskelsbehandling, og at EU-traktaterne bekræfter forpligtelsen over for den europæiske socialpagt fra 1961 og fællesskabspagten om arbejdstagernes grundlæggende arbejdsmarkedsmæssige og sociale rettigheder fra 1989, ligesom EU's charter om grundlæggende rettigheder indeholder en række grundlæggende sociale rettigheder; understreger, at manglende efterlevelse af EU's fælles, grundlæggende sociale standarder udgør en form for social dumping, der er skadelig for europæiske virksomheder og arbejdstagere og effektivt vil forhindre et kandidatland i at deltage i det indre marked; påpeger, at de sociale aktører og i særdeleshed fagforeningerne har brug for målrettet bistand fra EU for at styrke deres kapaciteter;

| 8. | mener, at sættet af tiltrædelseskriterier på passende vis bør omsættes til klare, specifikke og målbare målsætninger i IPA for tydeligt at vise forbindelsen mellem EU-støttede politikker i udvidelseslandene og fremskridt for så vidt angår opfyldelse af de generelle tiltrædelseskriterier; |
| --- | --- |

8.

mener, at sættet af tiltrædelseskriterier på passende vis bør omsættes til klare, specifikke og målbare målsætninger i IPA for tydeligt at vise forbindelsen mellem EU-støttede politikker i udvidelseslandene og fremskridt for så vidt angår opfyldelse af de generelle tiltrædelseskriterier;

| 9. | anerkender nødvendigheden af, at tiltrædelseslandenes økonomier udvikler sig i samme retning som EU-medlemsstaternes for at lette tilpasningen; opfordrer derfor tiltrædelseslandene til at fastsætte gennemførlige mål på landeniveau for hvert af Europa 2020-målene for en intelligent, bæredygtig og inkluderende økonomi; |
| --- | --- |

9.

anerkender nødvendigheden af, at tiltrædelseslandenes økonomier udvikler sig i samme retning som EU-medlemsstaternes for at lette tilpasningen; opfordrer derfor tiltrædelseslandene til at fastsætte gennemførlige mål på landeniveau for hvert af Europa 2020-målene for en intelligent, bæredygtig og inkluderende økonomi;

| 10. | gør opmærksom på vigtigheden af Madridkriterierne (som defineret af Det Europæiske Råd i Madrid i 1995), som understregede kandidatlandets evne til at gennemføre EU-regler og -procedurer; mener også, at princippet om konditionalitet i snæver forstand kræver, at et kandidatlands og/eller et potentielt kandidatlands fremskridt med hensyn til at vedtage og gennemføre reformer vurderes effektivt på basis af et klart sæt af kriterier i alle faser af processen, og at lande, der ønsker at blive medlem af EU, først bør kunne gå fra én fase til den næste, når alle betingelser er opfyldt i hver fase; understreger, at Københavnskriterierne også fuldt ud skal respekteres og overholdes af medlemsstaterne for at gøre udvidelsesstrategien mere troværdig og effektiv og for at undgå, at der kræves højere standarder af ansøgerlandene end dem, der anvendes i visse EU-medlemsstater; understreger vigtigheden af at definere de forskellige faser mere klart, fastsætte gennemsigtige og rimelige benchmarks for hele processen, som omsætter de generelle medlemskabskriterier til konkrete skridt frem mod tiltrædelse, og kontrollere, om de stillede krav er blevet opfyldt, samt undgå at fastsætte eller love en tiltrædelsesdato, hvis forhandlingerne endnu ikke er afsluttet; understreger, at der heller ikke bør herske tvivl om, at et benchmark, når det er blevet opfyldt, skal opretholdes, og at et tilbagefald bør resultere i et passende svar fra dem, der fastsætter disse benchmarks; |
| --- | --- |

10.

gør opmærksom på vigtigheden af Madridkriterierne (som defineret af Det Europæiske Råd i Madrid i 1995), som understregede kandidatlandets evne til at gennemføre EU-regler og -procedurer; mener også, at princippet om konditionalitet i snæver forstand kræver, at et kandidatlands og/eller et potentielt kandidatlands fremskridt med hensyn til at vedtage og gennemføre reformer vurderes effektivt på basis af et klart sæt af kriterier i alle faser af processen, og at lande, der ønsker at blive medlem af EU, først bør kunne gå fra én fase til den næste, når alle betingelser er opfyldt i hver fase; understreger, at Københavnskriterierne også fuldt ud skal respekteres og overholdes af medlemsstaterne for at gøre udvidelsesstrategien mere troværdig og effektiv og for at undgå, at der kræves højere standarder af ansøgerlandene end dem, der anvendes i visse EU-medlemsstater; understreger vigtigheden af at definere de forskellige faser mere klart, fastsætte gennemsigtige og rimelige benchmarks for hele processen, som omsætter de generelle medlemskabskriterier til konkrete skridt frem mod tiltrædelse, og kontrollere, om de stillede krav er blevet opfyldt, samt undgå at fastsætte eller love en tiltrædelsesdato, hvis forhandlingerne endnu ikke er afsluttet; understreger, at der heller ikke bør herske tvivl om, at et benchmark, når det er blevet opfyldt, skal opretholdes, og at et tilbagefald bør resultere i et passende svar fra dem, der fastsætter disse benchmarks;

| 11. | understreger, at målet med tiltrædelsesprocessen er fuldt EU-medlemskab; |
| --- | --- |

11.

understreger, at målet med tiltrædelsesprocessen er fuldt EU-medlemskab;

| 12. | opfordrer Kommissionen til at opretholde og yderligere intensivere sin overvågning af fremskridt i tiltrædelsesprocessen og bistanden til kandidatlandene og de potentielle kandidatlande for at sikre, at de er virkelig godt forberedte til gavn både for dem selv og for EU; |
| --- | --- |

12.

opfordrer Kommissionen til at opretholde og yderligere intensivere sin overvågning af fremskridt i tiltrædelsesprocessen og bistanden til kandidatlandene og de potentielle kandidatlande for at sikre, at de er virkelig godt forberedte til gavn både for dem selv og for EU;

| 13. | mener, at der for at opretholde en troværdig udvidelsesproces bør foretages en tidligere vurdering af EU's integrationskapacitet og tages behørigt hensyn til denne i Kommissionens »udtalelse« om hvert potentielt kandidatland med en skitsering af hovedproblemerne i den henseende og muligheder for at afhjælpe dem; mener, at der efterfølgende bør foretages en omfattende konsekvensanalyse; understreger i den forbindelse, at det er en forudsætning for en vellykket udvidelsesproces, at EU bevarer sin evne til at handle, udvikle sig og træffe afgørelser på demokratisk og effektiv vis, og at det råder over finansielle midler til at understøtte den økonomiske og sociale samhørighed og til at nå sine politiske mål; |
| --- | --- |

13.

mener, at der for at opretholde en troværdig udvidelsesproces bør foretages en tidligere vurdering af EU's integrationskapacitet og tages behørigt hensyn til denne i Kommissionens »udtalelse« om hvert potentielt kandidatland med en skitsering af hovedproblemerne i den henseende og muligheder for at afhjælpe dem; mener, at der efterfølgende bør foretages en omfattende konsekvensanalyse; understreger i den forbindelse, at det er en forudsætning for en vellykket udvidelsesproces, at EU bevarer sin evne til at handle, udvikle sig og træffe afgørelser på demokratisk og effektiv vis, og at det råder over finansielle midler til at understøtte den økonomiske og sociale samhørighed og til at nå sine politiske mål;

Udvidelsespolitikker

| 14. | glæder sig over den nye forhandlingstilgang angående de fremtidige forhandlingsrammer, der prioriterer spørgsmål vedrørende retsvæsen og grundlæggende rettigheder samt vedrørende retlige og indre anliggender; er enig i, at disse bør behandles tidligt i tiltrædelsesprocessen, og at kapitel 23 og 24 som hovedregel bør åbnes i overensstemmelse hermed på grundlag af handlingsplaner, da de kræver fremlæggelse af overbevisende dokumentation; opfordrer Kommissionen til regelmæssigt at rapportere til Parlamentet om fremskridt på disse områder, og henstiller, at de månedlige førtiltrædelsesrapporter fra EU-delegationerne gøres tilgængelige for medlemmerne af Udenrigsudvalget efter anmodning; bemærker dog, at fokuseringen på de pågældende områder ikke bør ske på bekostning af bestræbelserne og fremskridtene inden for andre områder, der er beskrevet i kandidatlandenes og de potentielle kandidatlandes individuelle udvidelsesdagsordener; |
| --- | --- |

14.

glæder sig over den nye forhandlingstilgang angående de fremtidige forhandlingsrammer, der prioriterer spørgsmål vedrørende retsvæsen og grundlæggende rettigheder samt vedrørende retlige og indre anliggender; er enig i, at disse bør behandles tidligt i tiltrædelsesprocessen, og at kapitel 23 og 24 som hovedregel bør åbnes i overensstemmelse hermed på grundlag af handlingsplaner, da de kræver fremlæggelse af overbevisende dokumentation; opfordrer Kommissionen til regelmæssigt at rapportere til Parlamentet om fremskridt på disse områder, og henstiller, at de månedlige førtiltrædelsesrapporter fra EU-delegationerne gøres tilgængelige for medlemmerne af Udenrigsudvalget efter anmodning; bemærker dog, at fokuseringen på de pågældende områder ikke bør ske på bekostning af bestræbelserne og fremskridtene inden for andre områder, der er beskrevet i kandidatlandenes og de potentielle kandidatlandes individuelle udvidelsesdagsordener;

| 15. | anser det for vigtigt inden for udvidelsespolitikken på passende vis at prioritere opbygningen af et effektivt, uafhængigt og upartisk retssystem og et gennemsigtigt, demokratisk politisk system, der kan styrke retsstatsprincippet; understreger samtidig vigtigheden af alle former for ytringsfrihed og behovet for at sørge for frihed for medierne i såvel lovgivning som praksis og for effektivt at bekæmpe korruption og organiseret kriminalitet; |
| --- | --- |

15.

anser det for vigtigt inden for udvidelsespolitikken på passende vis at prioritere opbygningen af et effektivt, uafhængigt og upartisk retssystem og et gennemsigtigt, demokratisk politisk system, der kan styrke retsstatsprincippet; understreger samtidig vigtigheden af alle former for ytringsfrihed og behovet for at sørge for frihed for medierne i såvel lovgivning som praksis og for effektivt at bekæmpe korruption og organiseret kriminalitet;

| 16. | understreger, at visumliberaliseringen er et godt eksempel på EU' konditionalitet, der kombinerer politiske og tekniske kriterier med et ønskværdigt mål og konkrete fordele; glæder sig over og støtter derfor Kommissionens og de berørte landes indsats på dette område; |
| --- | --- |

16.

understreger, at visumliberaliseringen er et godt eksempel på EU' konditionalitet, der kombinerer politiske og tekniske kriterier med et ønskværdigt mål og konkrete fordele; glæder sig over og støtter derfor Kommissionens og de berørte landes indsats på dette område;

| 17. | opfordrer Kommissionen til at forenkle de administrative procedurer og mindske de administrative byrder i forbindelse med støtte fra IPA med sigte på at gøre den lettere tilgængeligt for og øge deltagelsen af mindre og ikke-centraliserede civile organisationer, fagforeninger og andre støttemodtagere; |
| --- | --- |

17.

opfordrer Kommissionen til at forenkle de administrative procedurer og mindske de administrative byrder i forbindelse med støtte fra IPA med sigte på at gøre den lettere tilgængeligt for og øge deltagelsen af mindre og ikke-centraliserede civile organisationer, fagforeninger og andre støttemodtagere;

| 18. | opfordrer til større inddragelse af civilsamfundet, ikke-statslige aktører og arbejdsmarkedets parter både fra kandidatlandene og medlemsstaterne i tiltrædelsesprocessen; opfordrer indtrængende Kommissionen til at opretholde en løbende dialog med dem; opfordrer kandidatlandene og de potentielle kandidatlande til at sikre deres inddragelse i alle faser; understreger, at civilsamfundet kan fungere som en vigtig motor for tilnærmelse til EU, skabe et tryk nedefra for gennemførelse af den europæiske dagsorden, gøre processen mere gennemsigtig og styrke den demokratiske opbakning til tiltrædelsen; understreger vigtigheden af passende finansiel støtte, bl.a. via civilsamfundsfaciliteten, især for at øge civilsamfundets kapacitet til at overvåge gennemførelsen af lovgivningen; understreger vigtigheden af samarbejdet mellem de europæiske civilsamfundsorganisationer og deres modstykker i kandidatlandene og de potentielle kandidatlande; |
| --- | --- |

18.

opfordrer til større inddragelse af civilsamfundet, ikke-statslige aktører og arbejdsmarkedets parter både fra kandidatlandene og medlemsstaterne i tiltrædelsesprocessen; opfordrer indtrængende Kommissionen til at opretholde en løbende dialog med dem; opfordrer kandidatlandene og de potentielle kandidatlande til at sikre deres inddragelse i alle faser; understreger, at civilsamfundet kan fungere som en vigtig motor for tilnærmelse til EU, skabe et tryk nedefra for gennemførelse af den europæiske dagsorden, gøre processen mere gennemsigtig og styrke den demokratiske opbakning til tiltrædelsen; understreger vigtigheden af passende finansiel støtte, bl.a. via civilsamfundsfaciliteten, især for at øge civilsamfundets kapacitet til at overvåge gennemførelsen af lovgivningen; understreger vigtigheden af samarbejdet mellem de europæiske civilsamfundsorganisationer og deres modstykker i kandidatlandene og de potentielle kandidatlande;

| 19. | understreger kraftigt behovet for at øge de administrative kapaciteter og de menneskelige ressourcer for at sætte dem i stand til at gennemføre, implementere og håndhæve lovgivningen; mener, at processerne i forbindelse med udvidelser ikke bør være rent »tekniske«, og påpeger behovet for at knytte screeningsprocessen mere sammen med de aktuelle forhold på stedet; opfordrer derfor Kommissionen til i behørigt omfang at inddrage ngo'er, fagforeninger og større interessenter i processen; |
| --- | --- |

19.

understreger kraftigt behovet for at øge de administrative kapaciteter og de menneskelige ressourcer for at sætte dem i stand til at gennemføre, implementere og håndhæve lovgivningen; mener, at processerne i forbindelse med udvidelser ikke bør være rent »tekniske«, og påpeger behovet for at knytte screeningsprocessen mere sammen med de aktuelle forhold på stedet; opfordrer derfor Kommissionen til i behørigt omfang at inddrage ngo'er, fagforeninger og større interessenter i processen;

| 20. | opfordrer i erkendelse af den vigtige rolle, som den sociale dialog spiller for EU's beslutningsproces, til større fokus på styrkelse af de sociale aktørers kapaciteter og den sociale dialogs rolle i forbindelse med udvidelsesprocessen; anmoder endvidere om større opmærksomhed på udvikling af håndhævelsesmekanismer som f.eks. arbejdstilsynsaktiviteter for at beskytte arbejdstagerne og sikre respekt for deres sociale rettigheder og sundheds- og sikkerhedsstandarder og bekæmpe udnyttelsen af især sort arbejdskraft; |
| --- | --- |

20.

opfordrer i erkendelse af den vigtige rolle, som den sociale dialog spiller for EU's beslutningsproces, til større fokus på styrkelse af de sociale aktørers kapaciteter og den sociale dialogs rolle i forbindelse med udvidelsesprocessen; anmoder endvidere om større opmærksomhed på udvikling af håndhævelsesmekanismer som f.eks. arbejdstilsynsaktiviteter for at beskytte arbejdstagerne og sikre respekt for deres sociale rettigheder og sundheds- og sikkerhedsstandarder og bekæmpe udnyttelsen af især sort arbejdskraft;

| 21. | opfordrer til større involvering af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (EØSU) i udvidelsesprocessen; understreger dets rolle i forbindelse med formidling af gode praksisser til kandidatlandene og de potentielle kandidatlande samt dets opbakning til civilsamfundet af andre årsager end blot europæisk integration i EU; støtter en yderligere styrkelse af dialogen mellem civilsamfundsorganisationerne i EU og udvidelseslandene og opfordrer til større samarbejde mellem EØSU, Kommissionen og Europa-Parlamentet; |
| --- | --- |

21.

opfordrer til større involvering af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (EØSU) i udvidelsesprocessen; understreger dets rolle i forbindelse med formidling af gode praksisser til kandidatlandene og de potentielle kandidatlande samt dets opbakning til civilsamfundet af andre årsager end blot europæisk integration i EU; støtter en yderligere styrkelse af dialogen mellem civilsamfundsorganisationerne i EU og udvidelseslandene og opfordrer til større samarbejde mellem EØSU, Kommissionen og Europa-Parlamentet;

| 22. | minder om, at opnåelse af bæredygtig økonomisk genoprettelse er en stor udfordring for de fleste udvidelseslande, og understreger behovet for at fremme intelligent, bæredygtig og inkluderende vækst i tråd med Europa 2020-strategien; opfordrer til en forøgelse af støtten til de små og mellemstore virksomheder (SMV'er) i betragtning af deres store betydning for den samfundsøkonomiske fremgang i alle udvidelseslandene og opfordrer Kommissionen til at insistere på prioriterede reformer, som skaber et fordelagtigt lovgivningsmiljø for innovative SMV'er med et stor potentiale; understreger samtidig behovet for fortsat opmærksomhed på problemstillingerne i forbindelse med en voksende uformel sektor, stor arbejdsløshed og integration af de mest sårbare personer i samfundet; |
| --- | --- |

22.

minder om, at opnåelse af bæredygtig økonomisk genoprettelse er en stor udfordring for de fleste udvidelseslande, og understreger behovet for at fremme intelligent, bæredygtig og inkluderende vækst i tråd med Europa 2020-strategien; opfordrer til en forøgelse af støtten til de små og mellemstore virksomheder (SMV'er) i betragtning af deres store betydning for den samfundsøkonomiske fremgang i alle udvidelseslandene og opfordrer Kommissionen til at insistere på prioriterede reformer, som skaber et fordelagtigt lovgivningsmiljø for innovative SMV'er med et stor potentiale; understreger samtidig behovet for fortsat opmærksomhed på problemstillingerne i forbindelse med en voksende uformel sektor, stor arbejdsløshed og integration af de mest sårbare personer i samfundet;

| 23. | er overbevist om, at der er behov for at fremme et klima af tolerance, gensidig respekt, godt naboskab og regionalt og grænseoverskridende samarbejde som forudsætning for stabilitet og som et middel til fremme af ægte og varig forsoning; mener, at retsforfølgelse af krigsforbrydere, fredelig sameksistens mellem forskellige etniske, kulturelle og religiøse samfundsgrupper, beskyttelse af minoriteter og respekt for menneskerettighederne samt reintegration og tilbagevenden af flygtninge og fordrevne personer skal være grundlæggende elementer i tiltrædelsesprocessen i regioner, der har været plaget af konflikter; opfordrer på baggrund heraf kandidatlandene og de potentielle kandidatlande, som endnu ikke har ratificeret rammekonventionen for beskyttelse af nationale minoriteter, til at gøre det; foreslår at man i sådanne tilfælde fremmer undervisning i og læring om hinandens historie, sprog og kulturelle arv under og efter tiltrædelsesprocessen for at øge den gensidige forståelse og bidrage til historisk forsoning; |
| --- | --- |

23.

er overbevist om, at der er behov for at fremme et klima af tolerance, gensidig respekt, godt naboskab og regionalt og grænseoverskridende samarbejde som forudsætning for stabilitet og som et middel til fremme af ægte og varig forsoning; mener, at retsforfølgelse af krigsforbrydere, fredelig sameksistens mellem forskellige etniske, kulturelle og religiøse samfundsgrupper, beskyttelse af minoriteter og respekt for menneskerettighederne samt reintegration og tilbagevenden af flygtninge og fordrevne personer skal være grundlæggende elementer i tiltrædelsesprocessen i regioner, der har været plaget af konflikter; opfordrer på baggrund heraf kandidatlandene og de potentielle kandidatlande, som endnu ikke har ratificeret rammekonventionen for beskyttelse af nationale minoriteter, til at gøre det; foreslår at man i sådanne tilfælde fremmer undervisning i og læring om hinandens historie, sprog og kulturelle arv under og efter tiltrædelsesprocessen for at øge den gensidige forståelse og bidrage til historisk forsoning;

| 24. | mener, at ligestilling mellem mænd og kvinder og ikke-forskelsbehandling bør prioriteres højere i forbindelse med udvidelsespolitikken; understreger, at ligestilling mellem mænd og kvinder er en grundlæggende rettighed, en kerneværdi i EU og et centralt princip i dets optræden udadtil og har et stort potentiale for at medvirke til at nå Europa 2020-målene ved at bidrage til vækst og fuld beskæftigelse; opfordrer derfor til inddragelse af kvinderne i tiltrædelsesprocessen og understreger betydningen af generel hensyntagen til ligestillingspolitikkerne; understreger, at forskelsbehandling af enhver grund er forbudt, og at EU's vurderinger bør omfatte LGBT-gruppens rettigheder og inddragelse af minoriteter i det politiske, sociale og økonomiske liv; |
| --- | --- |

24.

mener, at ligestilling mellem mænd og kvinder og ikke-forskelsbehandling bør prioriteres højere i forbindelse med udvidelsespolitikken; understreger, at ligestilling mellem mænd og kvinder er en grundlæggende rettighed, en kerneværdi i EU og et centralt princip i dets optræden udadtil og har et stort potentiale for at medvirke til at nå Europa 2020-målene ved at bidrage til vækst og fuld beskæftigelse; opfordrer derfor til inddragelse af kvinderne i tiltrædelsesprocessen og understreger betydningen af generel hensyntagen til ligestillingspolitikkerne; understreger, at forskelsbehandling af enhver grund er forbudt, og at EU's vurderinger bør omfatte LGBT-gruppens rettigheder og inddragelse af minoriteter i det politiske, sociale og økonomiske liv;

| 25. | opfordrer Kommissionen til at involvere udvidelseslandene i sine initiativer til fremme af social integration, f.eks. EU-rammen for de nationale strategier for romaernes integration, og i den forbindelse at gøre bedre brug af IPA samt til via stabiliserings- og associeringsprocessen (SAP) at opfordre udvidelseslandene til at opfylde disse mål; opfordrer desuden udvidelseslandene til aktivt at deltage i årtiet for integration af romaer og at sikre romaernes grundlæggende rettigheder, forbedre deres sociale og økonomiske stilling og sikre deres adgang til boliger; |
| --- | --- |

25.

opfordrer Kommissionen til at involvere udvidelseslandene i sine initiativer til fremme af social integration, f.eks. EU-rammen for de nationale strategier for romaernes integration, og i den forbindelse at gøre bedre brug af IPA samt til via stabiliserings- og associeringsprocessen (SAP) at opfordre udvidelseslandene til at opfylde disse mål; opfordrer desuden udvidelseslandene til aktivt at deltage i årtiet for integration af romaer og at sikre romaernes grundlæggende rettigheder, forbedre deres sociale og økonomiske stilling og sikre deres adgang til boliger;

| 26. | mener, at alle tiltrædende stater bør prøve at løse deres vigtigste bilaterale problemer og alvorligere tvister med deres nabolande, især vedrørende territoriale spørgsmål, inden de kan tiltræde Unionen; anbefaler kraftigt, at disse spørgsmål tages op i en konstruktiv og nabovenlig ånd så tidligt i tiltrædelsesprocessen som muligt og helst før åbningen af tiltrædelsesforhandlingerne, således at disse ikke påvirkes negativt; anser det i den forbindelse for vigtigt, at der tages hensyn til EU's overordnede interesser og værdier og forpligtelsen til fuld efterlevelse af EU-retten og overholdelsen af de principper, EU er grundlagt på; |
| --- | --- |

26.

mener, at alle tiltrædende stater bør prøve at løse deres vigtigste bilaterale problemer og alvorligere tvister med deres nabolande, især vedrørende territoriale spørgsmål, inden de kan tiltræde Unionen; anbefaler kraftigt, at disse spørgsmål tages op i en konstruktiv og nabovenlig ånd så tidligt i tiltrædelsesprocessen som muligt og helst før åbningen af tiltrædelsesforhandlingerne, således at disse ikke påvirkes negativt; anser det i den forbindelse for vigtigt, at der tages hensyn til EU's overordnede interesser og værdier og forpligtelsen til fuld efterlevelse af EU-retten og overholdelsen af de principper, EU er grundlagt på;

| 27. | opfordrer EU til at støtte bestræbelser på at løse udestående tvister, herunder grænsetvister, før tiltrædelse; opfordrer, i overensstemmelse med bestemmelserne i FN's charter og de relevante FN-resolutioner samt slutakten fra Helsinki alle parter i tvister, hvis fortsatte eksistens kan tænkes at forhindre gennemførelsen af EU-retten eller bringe opretholdelsen af international fred og sikkerhed i fare, til konstruktivt at bestræbe sig på en fredelig løsning af disse tvister, og, hvis det viser sig umuligt at nå en bilateral aftale, henvise sagen til Den Internationale Domstol eller forpligte sig til en bindende voldgiftsmekanisme, som de selv vælger, eller arbejde konstruktivt inden for rammerne af en intensiv mæglingsmission; gentager sin opfordring til Kommissionen og Rådet om i overensstemmelse med EU-traktaterne at påbegynde udviklingen af en voldgiftsmekanisme til løsning af bilaterale og multilaterale tvister; |
| --- | --- |

27.

opfordrer EU til at støtte bestræbelser på at løse udestående tvister, herunder grænsetvister, før tiltrædelse; opfordrer, i overensstemmelse med bestemmelserne i FN's charter og de relevante FN-resolutioner samt slutakten fra Helsinki alle parter i tvister, hvis fortsatte eksistens kan tænkes at forhindre gennemførelsen af EU-retten eller bringe opretholdelsen af international fred og sikkerhed i fare, til konstruktivt at bestræbe sig på en fredelig løsning af disse tvister, og, hvis det viser sig umuligt at nå en bilateral aftale, henvise sagen til Den Internationale Domstol eller forpligte sig til en bindende voldgiftsmekanisme, som de selv vælger, eller arbejde konstruktivt inden for rammerne af en intensiv mæglingsmission; gentager sin opfordring til Kommissionen og Rådet om i overensstemmelse med EU-traktaterne at påbegynde udviklingen af en voldgiftsmekanisme til løsning af bilaterale og multilaterale tvister;

| 28. | glæder sig over initiativer såsom den positive dagsorden for Tyrkiet og tiltrædelsesdialogen på højt niveau med Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien og den strukturerede dialog om retsstaten med Kosovo (4); glæder sig over målet om at skabe en fornyet dynamik i reformprocessen, men understreger, at disse initiativer ikke på nogen måde må erstatte de formelle forhandlingsprocedurer, men skal være i fuld overensstemmelse med forhandlingsrammen; |
| --- | --- |

28.

glæder sig over initiativer såsom den positive dagsorden for Tyrkiet og tiltrædelsesdialogen på højt niveau med Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien og den strukturerede dialog om retsstaten med Kosovo (4); glæder sig over målet om at skabe en fornyet dynamik i reformprocessen, men understreger, at disse initiativer ikke på nogen måde må erstatte de formelle forhandlingsprocedurer, men skal være i fuld overensstemmelse med forhandlingsrammen;

| 29. | understreger, at kandidatlandene og de potentielle kandidatlande skal gøre fremskridt inden for demokrati, menneskerettigheder og forsoningstiltag, idet disse områder altid bør prioriteres i udvidelsesprocessen og afspejles i de finansielle instrumenter; minder i denne sammenhæng om betydningen af finansiel bistand, der tager hensyn til behovet for at bevare steder med kulturarv i konfliktområder, i betragtning af den rolle dette spiller for opbygningen af tillid og samhørighed mellem forskellige etniske og religiøse samfund; |
| --- | --- |

29.

understreger, at kandidatlandene og de potentielle kandidatlande skal gøre fremskridt inden for demokrati, menneskerettigheder og forsoningstiltag, idet disse områder altid bør prioriteres i udvidelsesprocessen og afspejles i de finansielle instrumenter; minder i denne sammenhæng om betydningen af finansiel bistand, der tager hensyn til behovet for at bevare steder med kulturarv i konfliktområder, i betragtning af den rolle dette spiller for opbygningen af tillid og samhørighed mellem forskellige etniske og religiøse samfund;

| 30. | understreger, at EU's udvidelsespolitik er et instrument til modernisering, demokratisering og stabilisering, der også har som mål at styrke EU både internt og som global aktør; opfordrer Kommissionen til at foretage omfattende konsekvensanalyser, hver gang den ser på nye ansøgninger om EU-medlemskab, og også når den anbefaler åbning eller, i tilfælde af fundamentalt ændrede omstændigheder, lukning af tiltrædelsesforhandlinger; |
| --- | --- |

30.

understreger, at EU's udvidelsespolitik er et instrument til modernisering, demokratisering og stabilisering, der også har som mål at styrke EU både internt og som global aktør; opfordrer Kommissionen til at foretage omfattende konsekvensanalyser, hver gang den ser på nye ansøgninger om EU-medlemskab, og også når den anbefaler åbning eller, i tilfælde af fundamentalt ændrede omstændigheder, lukning af tiltrædelsesforhandlinger;

| 31. | støtter Kommissionens løfte om at forbedre tiltrædelsesprocessens kvalitet ved at gøre den mere kvalifikationsbaseret, benchmarkbestemt og gennemsigtig; er af den opfattelse, at dette vil gøre processen mere retfærdig og mere objektivt målbar og dermed øge dens troværdighed; mener i den sammenhæng, at fremskridtsrapporterne bør være tydeligere i deres vurderinger; understreger, at benchmarkene ikke bør opstille yderligere betingelser for kandidatlande og potentielle kandidatlande, men bør omsætte de generelle kriterier for medlemskab og målene for EU's førtiltrædelsesbistand i konkrete skridt og resultater frem mod tiltrædelse i fuld overensstemmelse med forhandlingsrammen; |
| --- | --- |

31.

støtter Kommissionens løfte om at forbedre tiltrædelsesprocessens kvalitet ved at gøre den mere kvalifikationsbaseret, benchmarkbestemt og gennemsigtig; er af den opfattelse, at dette vil gøre processen mere retfærdig og mere objektivt målbar og dermed øge dens troværdighed; mener i den sammenhæng, at fremskridtsrapporterne bør være tydeligere i deres vurderinger; understreger, at benchmarkene ikke bør opstille yderligere betingelser for kandidatlande og potentielle kandidatlande, men bør omsætte de generelle kriterier for medlemskab og målene for EU's førtiltrædelsesbistand i konkrete skridt og resultater frem mod tiltrædelse i fuld overensstemmelse med forhandlingsrammen;

| 32. | understreger, at bekæmpelse af korruption og organiseret kriminalitet har afgørende betydning for en vellykket tiltrædelsesproces; opfordrer Kommissionen til at indføre en ny tilgang til dette problem ved at gøre myndighederne i aspirantlande opmærksomme på individuelle tilfælde af systemisk korruption; opfordrer Kommissionen til at arbejde tæt sammen med Sammenslutningen af Stater mod Korruption (Greco) og antikorruptionsorganerne i disse lande; understreger, at den nye tilgang vil være til stor gavn for EU's image blandt borgerne i aspirantlandene og potentielt vil kunne fremme bekæmpelsen af korruption; |
| --- | --- |

32.

understreger, at bekæmpelse af korruption og organiseret kriminalitet har afgørende betydning for en vellykket tiltrædelsesproces; opfordrer Kommissionen til at indføre en ny tilgang til dette problem ved at gøre myndighederne i aspirantlande opmærksomme på individuelle tilfælde af systemisk korruption; opfordrer Kommissionen til at arbejde tæt sammen med Sammenslutningen af Stater mod Korruption (Greco) og antikorruptionsorganerne i disse lande; understreger, at den nye tilgang vil være til stor gavn for EU's image blandt borgerne i aspirantlandene og potentielt vil kunne fremme bekæmpelsen af korruption;

| 33. | opfordrer Kommissionen til ikke at planlægge en nedskæring i faste priser af den samlede finansiering til den enkelte modtager; bemærker, at beregningen bør ske under hensyntagen til følgende: a) den samlede programmerede IPA-bistand til hvert enkelt lands BNP bør ikke falde i relative priser, selv om målestokken (BNP) i faste priser for hvert enkelt modtagerland har vist en kumulativ stigning i perioden 2007-2013, b) antallet af lande med adgang til finansiering fra det kommende instrument vil formentlig blive mindre med Kroatiens tiltrædelse, hvilket potentielt kan forandre den komparative fordeling af finansieringspuljen, c) med de foreslåede ændringer af det nye instrument, der skal fjerne differentieringen mellem lande på grundlag af deres kandidatstatus, vil flere lande få mulighed for at få adgang til finansiering — som hidtil ikke har været tilgængelig for ikke-kandidatlande — der er øremærket til politikområder, der fokuserer på samfundsøkonomisk udvikling; henstiller i denne forbindelse, at ingen modtager udelukkes fra en tilstrækkelig og fair adgang til finansiering på grund af begrænsede EU-midler, navnlig hvad angår politikområdet for institutionsopbygning; |
| --- | --- |

33.

opfordrer Kommissionen til ikke at planlægge en nedskæring i faste priser af den samlede finansiering til den enkelte modtager; bemærker, at beregningen bør ske under hensyntagen til følgende: a) den samlede programmerede IPA-bistand til hvert enkelt lands BNP bør ikke falde i relative priser, selv om målestokken (BNP) i faste priser for hvert enkelt modtagerland har vist en kumulativ stigning i perioden 2007-2013, b) antallet af lande med adgang til finansiering fra det kommende instrument vil formentlig blive mindre med Kroatiens tiltrædelse, hvilket potentielt kan forandre den komparative fordeling af finansieringspuljen, c) med de foreslåede ændringer af det nye instrument, der skal fjerne differentieringen mellem lande på grundlag af deres kandidatstatus, vil flere lande få mulighed for at få adgang til finansiering — som hidtil ikke har været tilgængelig for ikke-kandidatlande — der er øremærket til politikområder, der fokuserer på samfundsøkonomisk udvikling; henstiller i denne forbindelse, at ingen modtager udelukkes fra en tilstrækkelig og fair adgang til finansiering på grund af begrænsede EU-midler, navnlig hvad angår politikområdet for institutionsopbygning;

| 34. | minder om behovet for, at EU-udvidelser ledsages af en samordnet og mere effektiv og gennemsigtig kommunikationspolitik, der involverer alle EU-institutioner, medlemsstaternes regeringer og parlamenter samt repræsentanter for civilsamfundet med det formål at igangsætte en åben og ærlig debat om følgerne af udvidelserne i både medlemsstaternes og kandidatlandenes offentlighed; understreger, at en lignende kommunikationspolitik også bør anvendes i kandidatlandene i samarbejde med alle aktører; |
| --- | --- |

34.

minder om behovet for, at EU-udvidelser ledsages af en samordnet og mere effektiv og gennemsigtig kommunikationspolitik, der involverer alle EU-institutioner, medlemsstaternes regeringer og parlamenter samt repræsentanter for civilsamfundet med det formål at igangsætte en åben og ærlig debat om følgerne af udvidelserne i både medlemsstaternes og kandidatlandenes offentlighed; understreger, at en lignende kommunikationspolitik også bør anvendes i kandidatlandene i samarbejde med alle aktører;

| 35. | mener, at det med henblik på at fremme støtten blandt EU-borgerne til fortsat udvidelse og kandidatlandenes og de potentielle kandidatlandes borgeres vilje til at fortsætte reformer er af afgørende betydning at give tydelige og omfattende oplysninger om de politiske, socioøkonomiske og kulturelle fordele ved udvidelsen; mener, at det er særligt vigtigt at forklare offentligheden, hvordan udvidelsen har skabt nye investerings- og eksportmuligheder, og hvordan dette kan medvirke til at nå EU's mål med hensyn til at fremme konfliktforebyggelse og fredelig konfliktløsning, håndtere den økonomiske krise, skabe nye job, lette arbejdskraftens frie bevægelighed, beskytte miljøet og forbedre sikkerheden, samtidig med, at man fremskynder reformdagsordenen, letter adgangen til finansielle midler og efterfølgende forbedrer levevilkårene i udvidelseslandene til gavn for alle EU-borgere samt reducerer sociale og økonomiske ubalancer; understreger behovet for at rette opmærksomheden mod alle samfundssektorer ved bl.a. at fremme indførelsen på gymnasieniveau eller tilsvarende niveau af et fag vedrørende baggrund, mål og funktion for Den Europæiske Union og dens udvidelsesprocesser; understreger desuden behovet for at fokusere på de vigtigste opinionsdannere, såsom journalister, repræsentanter for civilsamfundet, samfundsøkonomiske aktører og fagforeninger; er af den opfattelse, at lignende indsatser i kandidatlande og potentielle kandidatlande bør tilskyndes og støttes; |
| --- | --- |

35.

mener, at det med henblik på at fremme støtten blandt EU-borgerne til fortsat udvidelse og kandidatlandenes og de potentielle kandidatlandes borgeres vilje til at fortsætte reformer er af afgørende betydning at give tydelige og omfattende oplysninger om de politiske, socioøkonomiske og kulturelle fordele ved udvidelsen; mener, at det er særligt vigtigt at forklare offentligheden, hvordan udvidelsen har skabt nye investerings- og eksportmuligheder, og hvordan dette kan medvirke til at nå EU's mål med hensyn til at fremme konfliktforebyggelse og fredelig konfliktløsning, håndtere den økonomiske krise, skabe nye job, lette arbejdskraftens frie bevægelighed, beskytte miljøet og forbedre sikkerheden, samtidig med, at man fremskynder reformdagsordenen, letter adgangen til finansielle midler og efterfølgende forbedrer levevilkårene i udvidelseslandene til gavn for alle EU-borgere samt reducerer sociale og økonomiske ubalancer; understreger behovet for at rette opmærksomheden mod alle samfundssektorer ved bl.a. at fremme indførelsen på gymnasieniveau eller tilsvarende niveau af et fag vedrørende baggrund, mål og funktion for Den Europæiske Union og dens udvidelsesprocesser; understreger desuden behovet for at fokusere på de vigtigste opinionsdannere, såsom journalister, repræsentanter for civilsamfundet, samfundsøkonomiske aktører og fagforeninger; er af den opfattelse, at lignende indsatser i kandidatlande og potentielle kandidatlande bør tilskyndes og støttes;

Perspektiver og EU's strategiske interesser

| 36. | er overbevist om, at EU stadig kan drage strategiske fordele af udvidelsespolitikken; understreger, at EU-medlemskab skaber stabilitet i et internationalt miljø i hastig forandring, og at det at høre til Den Europæiske Union fortsat giver fremtidsudsigter med social udvikling og velstand; mener, at udvidelse er en langsigtet strategisk interesse for EU, der ikke nødvendigvis kan måles på den kortsigtede statusopgørelse; mener, at det er vigtigt at tage behørigt hensyn til dens væsentlige og varige værdi som udtryk for EU's bløde, men alligevel væsentlige, magt; |
| --- | --- |

36.

er overbevist om, at EU stadig kan drage strategiske fordele af udvidelsespolitikken; understreger, at EU-medlemskab skaber stabilitet i et internationalt miljø i hastig forandring, og at det at høre til Den Europæiske Union fortsat giver fremtidsudsigter med social udvikling og velstand; mener, at udvidelse er en langsigtet strategisk interesse for EU, der ikke nødvendigvis kan måles på den kortsigtede statusopgørelse; mener, at det er vigtigt at tage behørigt hensyn til dens væsentlige og varige værdi som udtryk for EU's bløde, men alligevel væsentlige, magt;

| 37. | støtter fortsat helt og fuldt udvidelsesperspektivet og opfordrer medlemsstaterne til at fastholde udvidelsesprocessens momentum; understreger sin overbevisning om, at EU med Lissabontraktaten både kan følge sin udvidelsesdagsorden og fastholde dynamikken i en dybere integration; |
| --- | --- |

37.

støtter fortsat helt og fuldt udvidelsesperspektivet og opfordrer medlemsstaterne til at fastholde udvidelsesprocessens momentum; understreger sin overbevisning om, at EU med Lissabontraktaten både kan følge sin udvidelsesdagsorden og fastholde dynamikken i en dybere integration;

| 38. | minder om, at processen ikke afsluttes blot ved at EU-retten omsættes til national ret, og understreger vigtigheden af effektiv gennemførelse og overholdelse på lang sigt både af EU-retten og Københavnskriterierne; mener, at de nuværende EU-medlemsstater for at opretholde tiltrædelsesbetingelsernes troværdighed også bør vurderes med hensyn til deres fortsatte efterlevelse af EU's grundværdier samt opfyldelsen af deres forpligtelser vedrørende deres demokratiske institutioners funktion og retsstatsprincippet; opfordrer Kommissionen til at udarbejde et detaljeret forslag til en overvågningsmekanisme med udgangspunkt i bestemmelserne i artikel 7 i TEU og artikel 258 i TEUF; |
| --- | --- |

38.

minder om, at processen ikke afsluttes blot ved at EU-retten omsættes til national ret, og understreger vigtigheden af effektiv gennemførelse og overholdelse på lang sigt både af EU-retten og Københavnskriterierne; mener, at de nuværende EU-medlemsstater for at opretholde tiltrædelsesbetingelsernes troværdighed også bør vurderes med hensyn til deres fortsatte efterlevelse af EU's grundværdier samt opfyldelsen af deres forpligtelser vedrørende deres demokratiske institutioners funktion og retsstatsprincippet; opfordrer Kommissionen til at udarbejde et detaljeret forslag til en overvågningsmekanisme med udgangspunkt i bestemmelserne i artikel 7 i TEU og artikel 258 i TEUF;

| 39. | påpeger, at en strømlinet og fremadrettet udvidelsespolitik kan være et værdifuldt strategisk redskab for EU's og hele regionens økonomiske udvikling, og at denne politik bør tage sigte på at skabe budgetmæssig synergi og øget koordinering mellem de forskellige foranstaltninger og typer af bistand, der ydes af EU, medlemsstaterne og internationale finansielle institutioner, samt med eksisterende instrumenter, navnlig IPA, og undgå potentielle overlapninger, gentagelser og huller i finansieringen, navnlig i betragtning af den stramme budgetsituation; |
| --- | --- |

39.

påpeger, at en strømlinet og fremadrettet udvidelsespolitik kan være et værdifuldt strategisk redskab for EU's og hele regionens økonomiske udvikling, og at denne politik bør tage sigte på at skabe budgetmæssig synergi og øget koordinering mellem de forskellige foranstaltninger og typer af bistand, der ydes af EU, medlemsstaterne og internationale finansielle institutioner, samt med eksisterende instrumenter, navnlig IPA, og undgå potentielle overlapninger, gentagelser og huller i finansieringen, navnlig i betragtning af den stramme budgetsituation;

| 40. | noterer sig, at den globale finanskrise og eurozonens problemer tydeligt har vist, hvor afhængige de nationale økonomier i og uden for EU er af hinanden; fremhæver derfor vigtigheden af yderligere konsolidering af den økonomiske og finansielle stabilitet og fremme af væksten, også i kandidatlandene og de potentielle kandidatlande; understreger under disse vanskelige omstændigheder behovet for at yde passende og mere målrettet førtiltrædelsesbistand til kandidatlandene og de potentielle kandidatlande; noterer sig Kommissionens forslag til et nyt IPA, der omfatter økonomisk støtte til de finansielle overslag for perioden 2014-2020; understreger i den forbindelse behovet for at forenkle og fremskynde procedurerne samt styrke modtagerlandenes administrative kapacitet med henblik på at sikre en høj grad af deltagelse i EU's programmer og forbedre udnyttelseskapaciteten; påpeger, at Europa-Parlamentets samlede holdning til IPA vil blive fremlagt som led i den almindelige lovgivningsprocedure; fremhæver vigtigheden af finanspolitisk stabilitet på nationalt plan og øget fokus på økonomisk styring på EU-plan; anbefaler, at der tages behørigt hensyn til spørgsmålet om sunde offentlige finanser under tiltrædelsesprocessen; |
| --- | --- |

40.

noterer sig, at den globale finanskrise og eurozonens problemer tydeligt har vist, hvor afhængige de nationale økonomier i og uden for EU er af hinanden; fremhæver derfor vigtigheden af yderligere konsolidering af den økonomiske og finansielle stabilitet og fremme af væksten, også i kandidatlandene og de potentielle kandidatlande; understreger under disse vanskelige omstændigheder behovet for at yde passende og mere målrettet førtiltrædelsesbistand til kandidatlandene og de potentielle kandidatlande; noterer sig Kommissionens forslag til et nyt IPA, der omfatter økonomisk støtte til de finansielle overslag for perioden 2014-2020; understreger i den forbindelse behovet for at forenkle og fremskynde procedurerne samt styrke modtagerlandenes administrative kapacitet med henblik på at sikre en høj grad af deltagelse i EU's programmer og forbedre udnyttelseskapaciteten; påpeger, at Europa-Parlamentets samlede holdning til IPA vil blive fremlagt som led i den almindelige lovgivningsprocedure; fremhæver vigtigheden af finanspolitisk stabilitet på nationalt plan og øget fokus på økonomisk styring på EU-plan; anbefaler, at der tages behørigt hensyn til spørgsmålet om sunde offentlige finanser under tiltrædelsesprocessen;

| 41. | understreger, at Europa 2020-målene er baseret på universelle principper, som har været en stærk drivkraft for økonomisk velstand; anbefaler derfor, at fremskridt med hensyn til flagskibsinitiativerne behandles i førtiltrædelsesdialogen og fremmes ved hjælp af yderligere finansiering; mener at der bør lægges særlig vægt på en vækstmodel med lave CO2-emissioner, som aktivt bør gennemføres under udvidelsesprocessen; |
| --- | --- |

41.

understreger, at Europa 2020-målene er baseret på universelle principper, som har været en stærk drivkraft for økonomisk velstand; anbefaler derfor, at fremskridt med hensyn til flagskibsinitiativerne behandles i førtiltrædelsesdialogen og fremmes ved hjælp af yderligere finansiering; mener at der bør lægges særlig vægt på en vækstmodel med lave CO2-emissioner, som aktivt bør gennemføres under udvidelsesprocessen;

| 42. | opfordrer til løbende dialog mellem donorer og, hvor det er relevant, til anvendelse af passende strukturer for bistandskoordinering og -forvaltning; opfordrer i denne forbindelse til en nærmere undersøgelse af anvendelsen af innovative finansielle instrumenter, der kræver koordinerende strukturer, som f.eks. investeringsrammen for Vestbalkan, som supplerer de administrative strukturer for IPA, og som har til formål at tiltrække og samle støtte og lede den videre til prioriteringsområder; understreger, at det kan virke som en finansiel og politisk løftestang, når en kombination af midler — fra enten EU, medlemsstaterne eller internationale finansielle institutioner — anvendes på en måde, der sikrer både nøje overensstemmelse med bedste praksis hvad angår økonomisk forvaltning og samordning mellem hovedaktørerne; |
| --- | --- |

42.

opfordrer til løbende dialog mellem donorer og, hvor det er relevant, til anvendelse af passende strukturer for bistandskoordinering og -forvaltning; opfordrer i denne forbindelse til en nærmere undersøgelse af anvendelsen af innovative finansielle instrumenter, der kræver koordinerende strukturer, som f.eks. investeringsrammen for Vestbalkan, som supplerer de administrative strukturer for IPA, og som har til formål at tiltrække og samle støtte og lede den videre til prioriteringsområder; understreger, at det kan virke som en finansiel og politisk løftestang, når en kombination af midler — fra enten EU, medlemsstaterne eller internationale finansielle institutioner — anvendes på en måde, der sikrer både nøje overensstemmelse med bedste praksis hvad angår økonomisk forvaltning og samordning mellem hovedaktørerne;

o

o o

| 43. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter samt parlamenterne og regeringerne i Albanien, Bosnien-Hercegovina, Kroatien, Den tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, Island, Kosovo, Montenegro, Serbien og Tyrkiet. |
| --- | --- |

43.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter samt parlamenterne og regeringerne i Albanien, Bosnien-Hercegovina, Kroatien, Den tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, Island, Kosovo, Montenegro, Serbien og Tyrkiet.

---

(1)  EUT C 317 E af 23.12.2006, s. 480.

(2)  EUT C 294 E af 3.12.2009, s. 60.

(3)  EUT C 285 E af 21.10.2010, s. 47.

(4)  Denne betegnelse er med forbehold for holdningerne til status og er i overensstemmelse med FN's Sikkerhedsråds resolution 1244/1999 og Den Internationale Domstols udtalelse om Kosovos uafhængighedserklæring.

---

| 16.12.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 419/122 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 419/122

---

P7_TA(2012)0454

Situationen i Gaza

Europa-Parlamentets beslutning af 22. november 2012 om situationen i Gaza (2012/2883(RSP))

(2015/C 419/19)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til konklusionerne fra Rådet for Udenrigsanliggender af 19. november 2012, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra Rådet for Udenrigsanliggender af 19. november 2012,

| — | der henviser til pressemeddelelserne af 18. og 19. november 2012 fra FN’s generalsekretær, Ban Ki-moon, |
| --- | --- |

—

der henviser til pressemeddelelserne af 18. og 19. november 2012 fra FN’s generalsekretær, Ban Ki-moon,

| — | der henviser til Rådets konklusioner om fredsprocessen i Mellemøsten af 14. maj 2012, 18. juli og 23. maj 2011 og 8. december 2009, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner om fredsprocessen i Mellemøsten af 14. maj 2012, 18. juli og 23. maj 2011 og 8. december 2009,

| — | der henviser til erklæringen af 12. november 2012 fra den højtstående repræsentant, Catherine Ashton, om den seneste eskalering af volden mellem Gaza og Israel, og af 16. november 2012 om den yderligere eskalering af volden i Israel og Gaza, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen af 12. november 2012 fra den højtstående repræsentant, Catherine Ashton, om den seneste eskalering af volden mellem Gaza og Israel, og af 16. november 2012 om den yderligere eskalering af volden i Israel og Gaza,

| — | der henviser til våbenhvileaftalen af 21. november 2012; |
| --- | --- |

—

der henviser til våbenhvileaftalen af 21. november 2012;

| — | der henviser til den fjerde Genèvekonvention fra 1949 om beskyttelse af civile personer i krigstid, |
| --- | --- |

—

der henviser til den fjerde Genèvekonvention fra 1949 om beskyttelse af civile personer i krigstid,

| — | der henviser til De Forenede Nationers pagt, |
| --- | --- |

—

der henviser til De Forenede Nationers pagt,

| — | der henviser til interimsaftalen om Vestbredden og Gazastriben af 18. september 1995, |
| --- | --- |

—

der henviser til interimsaftalen om Vestbredden og Gazastriben af 18. september 1995,

| — | der henviser til Oslo-aftalen (»Declaration of Principles on Interim Self-Government Arrangements«) af 13. september 1993, |
| --- | --- |

—

der henviser til Oslo-aftalen (»Declaration of Principles on Interim Self-Government Arrangements«) af 13. september 1993,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 110, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 110, stk. 2,

| A. | der henviser til, at den nylige optrapning af volden har forårsaget tab af menneskeliv og uacceptable lidelser for begge de involverede parters civilbefolkning; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at den nylige optrapning af volden har forårsaget tab af menneskeliv og uacceptable lidelser for begge de involverede parters civilbefolkning;

| B. | der henviser til, at Ægyptens udenrigsminister, Mohamed Kamel Amr, og USA's udenrigsminister, Hilary Clinton, under en pressekonference i Cairo den 21. november 2012 bekendtgjorde en våbenhvile; der henviser til, at ifølge denne våbenhvile skal Israel standse alle fjendtligheder i Gazastriben ad land-, sø- og luftvejen, herunder indtrængen og målretning mod enkeltpersoner mens alle palæstinensiske fraktioner skal standse alle fjendtligheder fra Gazastriben mod Israel, herunder raketangreb og angreb ved grænsen; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Ægyptens udenrigsminister, Mohamed Kamel Amr, og USA's udenrigsminister, Hilary Clinton, under en pressekonference i Cairo den 21. november 2012 bekendtgjorde en våbenhvile; der henviser til, at ifølge denne våbenhvile skal Israel standse alle fjendtligheder i Gazastriben ad land-, sø- og luftvejen, herunder indtrængen og målretning mod enkeltpersoner mens alle palæstinensiske fraktioner skal standse alle fjendtligheder fra Gazastriben mod Israel, herunder raketangreb og angreb ved grænsen;

| C. | der henviser til, at Parlamentet gentagne gange har udtrykt sin støtte til tostatsløsningen, hvor Staten Israel og en uafhængig, demokratisk og levedygtig palæstinensisk stat ville leve side om side i fred og sikkerhed, og opfordret til at skabe betingelserne for genoptagelse af de direkte fredsforhandlinger mellem parterne; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Parlamentet gentagne gange har udtrykt sin støtte til tostatsløsningen, hvor Staten Israel og en uafhængig, demokratisk og levedygtig palæstinensisk stat ville leve side om side i fred og sikkerhed, og opfordret til at skabe betingelserne for genoptagelse af de direkte fredsforhandlinger mellem parterne;

| D. | der henviser til, at blokaden af og den humanitære krise i Gazastriben fortsætter trods talrige opfordringer fra det internationale samfund om åbning af grænseovergangene for strømmen af humanitær bistand, varehandel og personer til og fra Gaza, hvilket også blev gentaget i Rådets konklusioner af 14. maj 2012; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at blokaden af og den humanitære krise i Gazastriben fortsætter trods talrige opfordringer fra det internationale samfund om åbning af grænseovergangene for strømmen af humanitær bistand, varehandel og personer til og fra Gaza, hvilket også blev gentaget i Rådets konklusioner af 14. maj 2012;

| E. | der henviser til, at Parlamentet gentagne gange har givet udtryk for sit stærke engagement med henblik på sikkerhed for Staten Israel; der henviser til, at Rådets konklusioner af 14. maj 2012 også fremhævede EU og medlemsstaternes grundlæggende ønske om sikkerhed for Israel, på det kraftigste fordømte den vold, der bevidst er rettet mod civile, herunder raketangrebene fra Gazastriben, og opfordrede til effektiv forebyggelse af indsmugling af våben til Gaza; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Parlamentet gentagne gange har givet udtryk for sit stærke engagement med henblik på sikkerhed for Staten Israel; der henviser til, at Rådets konklusioner af 14. maj 2012 også fremhævede EU og medlemsstaternes grundlæggende ønske om sikkerhed for Israel, på det kraftigste fordømte den vold, der bevidst er rettet mod civile, herunder raketangrebene fra Gazastriben, og opfordrede til effektiv forebyggelse af indsmugling af våben til Gaza;

| 1. | udtrykker alvorlig bekymring med hensyn til situationen i Gaza og Israel og beklager dybt tabet af civile menneskeliv, herunder kvinder og børn; hilser den aftale om våbenhvile, som blev bekendtgjort i Cairo, velkommen og opfordrer til at den gennemføres fuldt ud; understreger, at alle angreb straks skal bringes til ophør, da de forårsager lidelser, som aldrig kan retfærdiggøres, blandt sagesløse civile, og opfordrer til en hurtig nedtrapning og indstilling af fjendtlighederne; udtrykker sin anerkendelse af Egyptens og andre aktørers bestræbelser på at mægle med henblik på en varig våbenhvile og hilser De Forenede Nationers generalsekretærs rejse til regionen velkommen; |
| --- | --- |

1.

udtrykker alvorlig bekymring med hensyn til situationen i Gaza og Israel og beklager dybt tabet af civile menneskeliv, herunder kvinder og børn; hilser den aftale om våbenhvile, som blev bekendtgjort i Cairo, velkommen og opfordrer til at den gennemføres fuldt ud; understreger, at alle angreb straks skal bringes til ophør, da de forårsager lidelser, som aldrig kan retfærdiggøres, blandt sagesløse civile, og opfordrer til en hurtig nedtrapning og indstilling af fjendtlighederne; udtrykker sin anerkendelse af Egyptens og andre aktørers bestræbelser på at mægle med henblik på en varig våbenhvile og hilser De Forenede Nationers generalsekretærs rejse til regionen velkommen;

| 2. | fordømmer på det kraftigste raketangrebene på Israel fra Gazastriben, som Hamas og andre væbnede grupper i Gaza omgående skal bringe til ophør; understreger Israels ret til at beskytte landets befolkning mod disse former for angreb, men påpeger samtidig, at Israel i så fald skal handle forholdsmæssigt og til enhver tid sikre beskyttelsen af civile; understreger, at alle parter fuldt ud skal overholde den humanitære folkeret, og at bevidst efterstræbelse af uskyldige civile aldrig vil kunne retfærdiggøres, |
| --- | --- |

2.

fordømmer på det kraftigste raketangrebene på Israel fra Gazastriben, som Hamas og andre væbnede grupper i Gaza omgående skal bringe til ophør; understreger Israels ret til at beskytte landets befolkning mod disse former for angreb, men påpeger samtidig, at Israel i så fald skal handle forholdsmæssigt og til enhver tid sikre beskyttelsen af civile; understreger, at alle parter fuldt ud skal overholde den humanitære folkeret, og at bevidst efterstræbelse af uskyldige civile aldrig vil kunne retfærdiggøres,

| 3. | fordømmer terroristangrebet på en bus med civile passagerer i Tel Aviv den 21. november 2012; |
| --- | --- |

3.

fordømmer terroristangrebet på en bus med civile passagerer i Tel Aviv den 21. november 2012;

| 4. | gentager sin stærke støtte til tostatsløsningen baseret på grænsedragningen fra 1967 med Jerusalem som hovedstad for begge stater, og hvor Staten Israel og en uafhængig, demokratisk og levedygtig palæstinensisk stat ville leve side om side i fred og sikkerhed; |
| --- | --- |

4.

gentager sin stærke støtte til tostatsløsningen baseret på grænsedragningen fra 1967 med Jerusalem som hovedstad for begge stater, og hvor Staten Israel og en uafhængig, demokratisk og levedygtig palæstinensisk stat ville leve side om side i fred og sikkerhed;

| 5. | understreger igen, at det kun med fredelige og ikke-voldelige midler er muligt at opnå en retfærdig og varig løsning på konflikten mellem israelere og palæstinensere; opfordrer atter til at skabe betingelserne for genoptagelse af de direkte fredsforhandlinger mellem de to parter; |
| --- | --- |

5.

understreger igen, at det kun med fredelige og ikke-voldelige midler er muligt at opnå en retfærdig og varig løsning på konflikten mellem israelere og palæstinensere; opfordrer atter til at skabe betingelserne for genoptagelse af de direkte fredsforhandlinger mellem de to parter;

| 6. | støtter i den forbindelse Palæstinas ambition om at blive FN-observatørstat uden fuldgyldigt medlemskab og anser dette for at være et vigtigt skridt i retning af at gøre Palæstinas krav mere synlige, stærkere og mere effektive; opfordrer i denne sammenhæng EU's medlemsstater og det internationale samfund til at finde frem til en løsning, der går i denne retning; |
| --- | --- |

6.

støtter i den forbindelse Palæstinas ambition om at blive FN-observatørstat uden fuldgyldigt medlemskab og anser dette for at være et vigtigt skridt i retning af at gøre Palæstinas krav mere synlige, stærkere og mere effektive; opfordrer i denne sammenhæng EU's medlemsstater og det internationale samfund til at finde frem til en løsning, der går i denne retning;

| 7. | opfordrer indtrængende EU og medlemsstaterne til atter at spille en mere aktiv politisk rolle i bestræbelserne på at opnå en retfærdig og varig fred mellem israelere og palæstinensere; støtter den højtstående repræsentant i hendes indsats for at skabe et troværdigt perspektiv for genoptagelsen af fredsprocessen; |
| --- | --- |

7.

opfordrer indtrængende EU og medlemsstaterne til atter at spille en mere aktiv politisk rolle i bestræbelserne på at opnå en retfærdig og varig fred mellem israelere og palæstinensere; støtter den højtstående repræsentant i hendes indsats for at skabe et troværdigt perspektiv for genoptagelsen af fredsprocessen;

| 8. | gentager sin opfordring til at ophæve blokaden af Gazastriben, som skal være betinget af en effektiv kontrolmekanisme for at forhindre indsmuglingen af våben til Gaza i anerkendelse af Israels legitime sikkerhedsbehov; opfordrer ligeledes til, at der tages skridt til at muliggøre genopbygning og økonomisk opsving i Gaza; |
| --- | --- |

8.

gentager sin opfordring til at ophæve blokaden af Gazastriben, som skal være betinget af en effektiv kontrolmekanisme for at forhindre indsmuglingen af våben til Gaza i anerkendelse af Israels legitime sikkerhedsbehov; opfordrer ligeledes til, at der tages skridt til at muliggøre genopbygning og økonomisk opsving i Gaza;

| 9. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, EU's særlige repræsentant for fredsprocessen i Mellemøsten, formanden for FN’s Generalforsamling, regeringerne og parlamenterne i de lande, der er medlemmer af FN's Sikkerhedsråd, Mellemøstkvartettens udsending, Knesset og Israels regering, præsidenten for Den Palæstinensiske Myndighed og Det Palæstinensiske Lovgivende Råd. |
| --- | --- |

9.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, EU's særlige repræsentant for fredsprocessen i Mellemøsten, formanden for FN’s Generalforsamling, regeringerne og parlamenterne i de lande, der er medlemmer af FN's Sikkerhedsråd, Mellemøstkvartettens udsending, Knesset og Israels regering, præsidenten for Den Palæstinensiske Myndighed og Det Palæstinensiske Lovgivende Råd.

---

| 16.12.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 419/124 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 419/124

---

P7_TA(2012)0455

Gennemførelse af den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik

Europa-Parlamentets beslutning af 22. november 2012 om gennemførelse af den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (på grundlag af årsrapport fra Rådet til Europa-Parlamentet om den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik) (12562/2011 — 2012/2138(INI))

(2015/C 419/20)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Rådets årsberetning til Europa-Parlamentet om den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik og navnlig den del, som behandler den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (FSFP) (12562/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets årsberetning til Europa-Parlamentet om den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik og navnlig den del, som behandler den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (FSFP) (12562/2011),

| — | der henviser til rapport af 23. juli 2012 fra Kommissionens næstformand/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (VP/HR) til Rådet om FSFP, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapport af 23. juli 2012 fra Kommissionens næstformand/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (VP/HR) til Rådet om FSFP,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 23. juli 2012 om FSFP, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 23. juli 2012 om FSFP,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 1. december 2011 om FSFP, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 1. december 2011 om FSFP,

| — | der henviser til kapacitetsinitiativet, som blev lanceret under det uformelle EU-forsvarsministermøde i Gent i september 2010, |
| --- | --- |

—

der henviser til kapacitetsinitiativet, som blev lanceret under det uformelle EU-forsvarsministermøde i Gent i september 2010,

| — | der henviser til artikel 2, 3, 24 og 36 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 2, 3, 24 og 36 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU),

| — | der henviser til punkt 43 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til punkt 43 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (1),

| — | der henviser til afsnit V i EU-traktaten og til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til afsnit V i EU-traktaten og til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til EU's strategi mod spredning af masseødelæggelsesvåben, som blev godkendt af Rådet den 9. december 2003, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's strategi mod spredning af masseødelæggelsesvåben, som blev godkendt af Rådet den 9. december 2003,

| — | der henviser til De Forenede Nationers pagt, |
| --- | --- |

—

der henviser til De Forenede Nationers pagt,

| — | der henviser til den europæiske sikkerhedsstrategi med titlen »Et sikkert Europa i en bedre verden«, som blev vedtaget af Det Europæiske Råd den 12. december 2003 og til rapporten om dens gennemførelse med titlen »At skabe sikkerhed i en verden i forandring«, der blev vedtaget af Det Europæiske Råd den 11.—12. december 2008, |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske sikkerhedsstrategi med titlen »Et sikkert Europa i en bedre verden«, som blev vedtaget af Det Europæiske Råd den 12. december 2003 og til rapporten om dens gennemførelse med titlen »At skabe sikkerhed i en verden i forandring«, der blev vedtaget af Det Europæiske Råd den 11.—12. december 2008,

| — | der henviser til sin beslutning af 10. marts 2010 om gennemførelse af den europæiske sikkerhedsstrategi og den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 10. marts 2010 om gennemførelse af den europæiske sikkerhedsstrategi og den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 23. november 2010 om civilt-militært samarbejde og udvikling af civil-militær kapacitet (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 23. november 2010 om civilt-militært samarbejde og udvikling af civil-militær kapacitet (3),

| — | der henviser til sin beslutning af 11. maj 2011 om udviklingen af den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik efter Lissabon-traktatens ikrafttrædelse (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 11. maj 2011 om udviklingen af den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik efter Lissabon-traktatens ikrafttrædelse (4),

| — | der henviser til sin beslutning af 14. december 2011, om finanskrisens følger for forsvarssektoren i EU's medlemsstater (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 14. december 2011, om finanskrisens følger for forsvarssektoren i EU's medlemsstater (5),

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 15. oktober 2012 om situationen i Mali, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 15. oktober 2012 om situationen i Mali,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 119, stk. 1, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 119, stk. 1,

| — | der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget (A7-0357/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget (A7-0357/2012),

| A. | der henviser til de omfattende forandringer, der har fundet sted i den geostrategiske sammenhæng omkring den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP) og den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (FSFP), navnlig som følge af omvæltningerne i Det Nære Østen og Mellemøsten og Nordafrika (herunder revolutioner, konflikter, regimeskifte i Libyen, Tunesien, Egypten og Syrien), fremkomsten af nye aktører med regionale eller endog verdensomspændende ambitioner på den internationale scene og ændringer i prioriteringerne inden for USA's forsvarspolitik i retning af Asien og Stillehavsområdet; |
| --- | --- |

A.

der henviser til de omfattende forandringer, der har fundet sted i den geostrategiske sammenhæng omkring den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP) og den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (FSFP), navnlig som følge af omvæltningerne i Det Nære Østen og Mellemøsten og Nordafrika (herunder revolutioner, konflikter, regimeskifte i Libyen, Tunesien, Egypten og Syrien), fremkomsten af nye aktører med regionale eller endog verdensomspændende ambitioner på den internationale scene og ændringer i prioriteringerne inden for USA's forsvarspolitik i retning af Asien og Stillehavsområdet;

| B. | der samtidig henviser til de stadig stigende trusler mod sikkerheden i verden, hvad enten det skyldes usikkerhed omkring holdningen i lande og blandt ikke-statslige aktører (som f.eks. terrororganisationer), der er i gang med programmer, som indebærer risiko for spredning af masseødelæggelsesvåben (herunder atomvåben), udviklingen i lokale kriser i EU's naboskab med alvorlige regionale konsekvenser til følge (som den aktuelle konflikt i Syrien), usikkerhed omkring overgangsprocessen i de arabiske lande og de sikkerhedsmæssige dimensioner (f.eks. i Libyen og på Sinai-halvøen), udviklingen i den afghansk-pakistanske region med udsigten til tilbagetrækningen af de militære NATO-styrker samt den stigende terrortrussel i Afrika, navnlig i Sahel-regionen, Afrikas Horn og Nigeria |
| --- | --- |

B.

der samtidig henviser til de stadig stigende trusler mod sikkerheden i verden, hvad enten det skyldes usikkerhed omkring holdningen i lande og blandt ikke-statslige aktører (som f.eks. terrororganisationer), der er i gang med programmer, som indebærer risiko for spredning af masseødelæggelsesvåben (herunder atomvåben), udviklingen i lokale kriser i EU's naboskab med alvorlige regionale konsekvenser til følge (som den aktuelle konflikt i Syrien), usikkerhed omkring overgangsprocessen i de arabiske lande og de sikkerhedsmæssige dimensioner (f.eks. i Libyen og på Sinai-halvøen), udviklingen i den afghansk-pakistanske region med udsigten til tilbagetrækningen af de militære NATO-styrker samt den stigende terrortrussel i Afrika, navnlig i Sahel-regionen, Afrikas Horn og Nigeria

| C. | der henviser til, at det er almindeligt anerkendt, at klimaændringer er en afgørende drivkraft og multiplikator bag truslerne mod sikkerheden, freden og stabiliteten i verden; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at det er almindeligt anerkendt, at klimaændringer er en afgørende drivkraft og multiplikator bag truslerne mod sikkerheden, freden og stabiliteten i verden;

| D. | der henviser til, at EU er nødt til at reagere på disse trusler og udfordringer ved at tale med én stemme og dermed sikre politisk konsekvens, ved at sikre, at medlemsstaterne optræder solidarisk, og ved at anvende alle tilgængelige midler og instrumenter til sikring af borgernes fred og sikkerhed; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at EU er nødt til at reagere på disse trusler og udfordringer ved at tale med én stemme og dermed sikre politisk konsekvens, ved at sikre, at medlemsstaterne optræder solidarisk, og ved at anvende alle tilgængelige midler og instrumenter til sikring af borgernes fred og sikkerhed;

| E. | der henviser til, at FSFP, som udgør en integreret del af FUSP, hvis mål er fastsat i artikel 21 i EU-traktaten, giver EU en operationel kapacitet, som bygger på militære og civile ressourcer; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at FSFP, som udgør en integreret del af FUSP, hvis mål er fastsat i artikel 21 i EU-traktaten, giver EU en operationel kapacitet, som bygger på militære og civile ressourcer;

| F. | der henviser til, at FSFP’s bidrag til fred og stabilitet i verden skal konsolideres gennem missioner og operationer, som indgår i EU's samlede tilgang over for et land eller en region og gennem et multilateralt samarbejde i og med internationale — navnlig FN — og regionale organisationer i overensstemmelse med FN-chartret; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at FSFP’s bidrag til fred og stabilitet i verden skal konsolideres gennem missioner og operationer, som indgår i EU's samlede tilgang over for et land eller en region og gennem et multilateralt samarbejde i og med internationale — navnlig FN — og regionale organisationer i overensstemmelse med FN-chartret;

| G. | der henviser til, at nedrustning og ikke-spredning er en integreret del af FSFP og bør styrkes i EU's politiske dialog med tredjelande og internationale institutioner og forpligte EU-medlemsstater i henhold til internationale konventioner og aftaler; der henviser til, at en sådan forpligtelse helt er i overensstemmelse med målet om at styrke den civile og militære kapacitet inden for rammerne af FSFP; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at nedrustning og ikke-spredning er en integreret del af FSFP og bør styrkes i EU's politiske dialog med tredjelande og internationale institutioner og forpligte EU-medlemsstater i henhold til internationale konventioner og aftaler; der henviser til, at en sådan forpligtelse helt er i overensstemmelse med målet om at styrke den civile og militære kapacitet inden for rammerne af FSFP;

| H. | der henviser til, at Lissabon-traktaten indebærer en række vigtige nyskabelser, som nødvendiggør en styrkelse af FSFP, men at disse muligheder lang fra er udnyttet; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at Lissabon-traktaten indebærer en række vigtige nyskabelser, som nødvendiggør en styrkelse af FSFP, men at disse muligheder lang fra er udnyttet;

| I. | der henviser til, at EU siden 2003 har gennemført 19 civile missioner og 7 militære operationer inden for rammerne af FUSP og derefter FSFP, og til, at der for øjeblikket gennemføres 12 civile missioner og 3 militære operationer; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at EU siden 2003 har gennemført 19 civile missioner og 7 militære operationer inden for rammerne af FUSP og derefter FSFP, og til, at der for øjeblikket gennemføres 12 civile missioner og 3 militære operationer;

En strategisk ramme for FSFP

En ny strategisk ramme

| 1. | understreger, at EU bør spille en verdensomspændende politisk rolle på den internationale scene med henblik på at fremme fred og sikkerhed i verden, at beskytte sine interesser i verden og at sikre sine borgeres sikkerhed; mener, at EU bør være i stand til at påtage sig dette ansvar, når det står over for internationale trusler, kriser og konflikter, navnlig i nabolandene; understreger i den forbindelse, at EU's politik skal være konsekvent, og at EU skal være hurtigere og mere effektivt i udøvelsen af dette ansvar; |
| --- | --- |

1.

understreger, at EU bør spille en verdensomspændende politisk rolle på den internationale scene med henblik på at fremme fred og sikkerhed i verden, at beskytte sine interesser i verden og at sikre sine borgeres sikkerhed; mener, at EU bør være i stand til at påtage sig dette ansvar, når det står over for internationale trusler, kriser og konflikter, navnlig i nabolandene; understreger i den forbindelse, at EU's politik skal være konsekvent, og at EU skal være hurtigere og mere effektivt i udøvelsen af dette ansvar;

| 2. | understreger i den forbindelse nødvendigheden af, at EU hævder sin strategiske autonomi gennem en stærk og effektiv udenrigs-, sikkerheds- og forsvarspolitik, som sætter det i stand til om nødvendigt at handle selvstændigt; understreger, at en sådan strategisk autonomi er illusorisk uden en troværdig civil og militær kapacitet; erindrer om, at denne autonomi skal sikres med respekt for de eksisterende alliancer, navnlig NATO, og opretholdelse af stærke forbindelser på tværs af Atlanterhavet, således som det understreges i artikel 42 i traktaten om Den Europæisk Union og respektere og styrke en egentlig multilateralisme som ledende princip for EU's internationale krisestyringsindsats; |
| --- | --- |

2.

understreger i den forbindelse nødvendigheden af, at EU hævder sin strategiske autonomi gennem en stærk og effektiv udenrigs-, sikkerheds- og forsvarspolitik, som sætter det i stand til om nødvendigt at handle selvstændigt; understreger, at en sådan strategisk autonomi er illusorisk uden en troværdig civil og militær kapacitet; erindrer om, at denne autonomi skal sikres med respekt for de eksisterende alliancer, navnlig NATO, og opretholdelse af stærke forbindelser på tværs af Atlanterhavet, således som det understreges i artikel 42 i traktaten om Den Europæisk Union og respektere og styrke en egentlig multilateralisme som ledende princip for EU's internationale krisestyringsindsats;

| 3. | er bekymret over udsigterne til en strategisk tilbagegang for EU, ikke blot som følge af den faldende tendens i forsvarsbudgetterne som følge af den globale og europæiske finansielle og økonomiske krise, men også af den stigende marginalisering af EU's navnlig militære krisestyringsinstrumenter; henviser ligeledes til de negative følger af medlemsstaternes manglende vilje i den henseende; |
| --- | --- |

3.

er bekymret over udsigterne til en strategisk tilbagegang for EU, ikke blot som følge af den faldende tendens i forsvarsbudgetterne som følge af den globale og europæiske finansielle og økonomiske krise, men også af den stigende marginalisering af EU's navnlig militære krisestyringsinstrumenter; henviser ligeledes til de negative følger af medlemsstaternes manglende vilje i den henseende;

| 4. | mener, at EU spiller en vigtig rolle som forsvarer af medlemsstaternes og deres borgeres sikkerhed; mener, at EU bør styrke sin og nabolandenes sikkerhed og ikke overlade den til andre; understreger, at EU skal være i stand til at yde et meningsfuldt bidrag til fredsbevarende operationer i hele verden; |
| --- | --- |

4.

mener, at EU spiller en vigtig rolle som forsvarer af medlemsstaternes og deres borgeres sikkerhed; mener, at EU bør styrke sin og nabolandenes sikkerhed og ikke overlade den til andre; understreger, at EU skal være i stand til at yde et meningsfuldt bidrag til fredsbevarende operationer i hele verden;

| 5. | konstaterer, at den europæiske sikkerhedsstrategi, som blev udformet i 2003 og suppleret i 2008, på trods af at analyserne og begrundelserne for den stadig er holdbare, er ved at blive overhalet af de aktuelle begivenheder og ikke længere er tilstrækkelig til at forstå verden i dag; |
| --- | --- |

5.

konstaterer, at den europæiske sikkerhedsstrategi, som blev udformet i 2003 og suppleret i 2008, på trods af at analyserne og begrundelserne for den stadig er holdbare, er ved at blive overhalet af de aktuelle begivenheder og ikke længere er tilstrækkelig til at forstå verden i dag;

| 6. | opfordrer endnu en gang Det Europæiske Råd til at anmode VP/HR om en hvidbog om EU's sikkerheds- og forsvarspolitik, som skal definere EU's strategiske interesser under hensyntagen til de ændrede trusler på baggrund af EU-landenes sikkerhedskapacitet, EU- institutionernes kapacitet til at handle effektivt på det sikkerheds- og forsvarspolitiske område og EU's partnerskaber, navnlig med nabolandene og NATO, og som tager hensyn til de ændrede trusler og udviklingen i forbindelserne ikke blot med vore allierede og partnere, men også med vækstlandene; |
| --- | --- |

6.

opfordrer endnu en gang Det Europæiske Råd til at anmode VP/HR om en hvidbog om EU's sikkerheds- og forsvarspolitik, som skal definere EU's strategiske interesser under hensyntagen til de ændrede trusler på baggrund af EU-landenes sikkerhedskapacitet, EU- institutionernes kapacitet til at handle effektivt på det sikkerheds- og forsvarspolitiske område og EU's partnerskaber, navnlig med nabolandene og NATO, og som tager hensyn til de ændrede trusler og udviklingen i forbindelserne ikke blot med vore allierede og partnere, men også med vækstlandene;

| 7. | understreger betydningen af en sådan strategisk ramme, som vil udgøre grundlaget for EU's optræden udadtil og for formuleringen af en klare prioriteringer inden for sikkerhedspolitikken; |
| --- | --- |

7.

understreger betydningen af en sådan strategisk ramme, som vil udgøre grundlaget for EU's optræden udadtil og for formuleringen af en klare prioriteringer inden for sikkerhedspolitikken;

| 8. | henviser til, at hvidbogen skal bygge både på indholdet af de europæiske sikkerhedsstrategier fra henholdsvis 2003 og 2008 og på de nye sikkerhedsbegreber, der er opstået i de seneste år som f.eks. »beskyttelsesansvar«, menneskelig sikkerhed og effektiv multilateralisme; |
| --- | --- |

8.

henviser til, at hvidbogen skal bygge både på indholdet af de europæiske sikkerhedsstrategier fra henholdsvis 2003 og 2008 og på de nye sikkerhedsbegreber, der er opstået i de seneste år som f.eks. »beskyttelsesansvar«, menneskelig sikkerhed og effektiv multilateralisme;

| 9. | understreger betydningen af, at der i samarbejde med Det Europæiske Forsvarsagentur (EDA) og NATO foretages en teknisk undersøgelse af EU-landenes militære styrke og svagheder; er af den overbevisning, at hvidbogen vil danne grundlaget for EU's fremtidige strategiske tilgang, og at den vil virke retningsgivende for den strategiske planlægning af den civile og militære kapacitet på mellemlang og lang sigt, der skal udvikles og etableres inden for rammerne af FSFP; |
| --- | --- |

9.

understreger betydningen af, at der i samarbejde med Det Europæiske Forsvarsagentur (EDA) og NATO foretages en teknisk undersøgelse af EU-landenes militære styrke og svagheder; er af den overbevisning, at hvidbogen vil danne grundlaget for EU's fremtidige strategiske tilgang, og at den vil virke retningsgivende for den strategiske planlægning af den civile og militære kapacitet på mellemlang og lang sigt, der skal udvikles og etableres inden for rammerne af FSFP;

| 10. | glæder sig over Rådets konklusioner af 23. juli 2012 om FSFP og over, at der vil blive afholdt et møde i Det Europæiske Råd i løbet af 2013 om forsvarsanliggender; opfordrer medlemsstaterne og formanden for Det Europæiske Råd til at inddrage Europa-Parlamentet i forberedelsen af dette møde; |
| --- | --- |

10.

glæder sig over Rådets konklusioner af 23. juli 2012 om FSFP og over, at der vil blive afholdt et møde i Det Europæiske Råd i løbet af 2013 om forsvarsanliggender; opfordrer medlemsstaterne og formanden for Det Europæiske Råd til at inddrage Europa-Parlamentet i forberedelsen af dette møde;

| 11. | glæder sig over rapporten fra VP/HR om de vigtigste aspekter og de grundlæggende valgmuligheder inden for FUSP, som til en vis grad også beskæftiger sig med sikkerheds- og forsvarsanliggender; understreger imidlertid nødvendigheden af at hæve ambitionsniveauet for udviklingen af FSFP; opfordrer medlemsstaterne til med støtte fra VP/HR i fuld udstrækning at udnytte dette værktøj, som er indeholdt i Lissabon-traktaten, i en situation, hvor der er en lang række kriser, bl.a. på Europas dørtærskel, og hvor USA's ændrede engagement bliver mere og mere iøjnefaldende; |
| --- | --- |

11.

glæder sig over rapporten fra VP/HR om de vigtigste aspekter og de grundlæggende valgmuligheder inden for FUSP, som til en vis grad også beskæftiger sig med sikkerheds- og forsvarsanliggender; understreger imidlertid nødvendigheden af at hæve ambitionsniveauet for udviklingen af FSFP; opfordrer medlemsstaterne til med støtte fra VP/HR i fuld udstrækning at udnytte dette værktøj, som er indeholdt i Lissabon-traktaten, i en situation, hvor der er en lang række kriser, bl.a. på Europas dørtærskel, og hvor USA's ændrede engagement bliver mere og mere iøjnefaldende;

| 12. | glæder sig over, at Weimar-initiativet, som Spanien og Italien har tilsluttet sig, har bidraget til at sætte nyt liv i FSFP-dagsordenen og givet nye impulser på de tre vigtigste områder, nemlig institutioner, operationer og kapacitet; opfordrer disse lande til at holde fast ved deres tilsagn om at udvikle en ambitiøs vision for FSFP og anser deres foranstaltninger for at være et forbillede til efterfølgelse for de øvrige medlemsstater; |
| --- | --- |

12.

glæder sig over, at Weimar-initiativet, som Spanien og Italien har tilsluttet sig, har bidraget til at sætte nyt liv i FSFP-dagsordenen og givet nye impulser på de tre vigtigste områder, nemlig institutioner, operationer og kapacitet; opfordrer disse lande til at holde fast ved deres tilsagn om at udvikle en ambitiøs vision for FSFP og anser deres foranstaltninger for at være et forbillede til efterfølgelse for de øvrige medlemsstater;

FSFP i centrum for en samlet tilgang

| 13. | glæder sig over Rådets konklusioner af 23. juli 2012 om FSFP og over meddelelsen om, at Kommissionen og VP/HR vil fremlægge en fælles meddelelse om den samlede strategi; minder både Kommissionen og VP/HR om, at Europa-Parlamentet bør inddrages; |
| --- | --- |

13.

glæder sig over Rådets konklusioner af 23. juli 2012 om FSFP og over meddelelsen om, at Kommissionen og VP/HR vil fremlægge en fælles meddelelse om den samlede strategi; minder både Kommissionen og VP/HR om, at Europa-Parlamentet bør inddrages;

| 14. | understreger, at EU's styrke i forhold til andre organisationer ligger i dets unikke potentiale til at mobilisere en samlet pakke af politiske, økonomiske, udviklingsmæssige og humanitære instrumenter til støtte for sine civile og militære krisestyringsopgaver og -operationer samlet under en enkelt politisk myndighed — VP/HR –, hvilket ikke blot giver EU smidighed men også en enestående og almindelig anerkendt fleksibilitet og effektivitet; |
| --- | --- |

14.

understreger, at EU's styrke i forhold til andre organisationer ligger i dets unikke potentiale til at mobilisere en samlet pakke af politiske, økonomiske, udviklingsmæssige og humanitære instrumenter til støtte for sine civile og militære krisestyringsopgaver og -operationer samlet under en enkelt politisk myndighed — VP/HR –, hvilket ikke blot giver EU smidighed men også en enestående og almindelig anerkendt fleksibilitet og effektivitet;

| 15. | mener imidlertid, at gennemførelsen af den samlede tilgang skal sikre, at Unionen reagerer på de specifikke risici med passende civile og/eller militære midler; understreger, at den samlede tilgang i lige så høj grad skal bygge på FSFP som på andre udenrigspolitiske instrumenter; |
| --- | --- |

15.

mener imidlertid, at gennemførelsen af den samlede tilgang skal sikre, at Unionen reagerer på de specifikke risici med passende civile og/eller militære midler; understreger, at den samlede tilgang i lige så høj grad skal bygge på FSFP som på andre udenrigspolitiske instrumenter;

| 16. | understreger, at FSFP gennem disse operationer skal være EU's foretrukne krisestyringsværktøj, hvilket vil sikre troværdigheden og den politiske synlighed af EU's optræden udadtil, og samtidig muliggøre en politisk kontrol; |
| --- | --- |

16.

understreger, at FSFP gennem disse operationer skal være EU's foretrukne krisestyringsværktøj, hvilket vil sikre troværdigheden og den politiske synlighed af EU's optræden udadtil, og samtidig muliggøre en politisk kontrol;

Gennemførelse af Lissabon-traktaten

| 17. | erindrer om, at Lissabon-traktaten indeholder en række vigtige nyskabelser for FSFP, som endnu ikke er blevet virkeliggjort; beklager i den forbindelse, at VP/HR har forsømt at efterkomme Parlamentets beslutninger om en mere aktiv og sammenhængende indsats for at sikre gennemførelse af de nye instrumenter i Lissabon-traktaten:






  — | Rådet kan overdrage gennemførelsen af en opgave til en gruppe af medlemsstater med henblik på at bevare Unionens værdier og tjene dens interesser; |
| --- | --- | --- |

17.

erindrer om, at Lissabon-traktaten indeholder en række vigtige nyskabelser for FSFP, som endnu ikke er blevet virkeliggjort; beklager i den forbindelse, at VP/HR har forsømt at efterkomme Parlamentets beslutninger om en mere aktiv og sammenhængende indsats for at sikre gennemførelse af de nye instrumenter i Lissabon-traktaten:

—

Rådet kan overdrage gennemførelsen af en opgave til en gruppe af medlemsstater med henblik på at bevare Unionens værdier og tjene dens interesser;

| — | Der kan etableres et permanent struktureret samarbejde mellem de medlemsstater, der opfylder højere kriterier for militær kapacitet, og som har indgået mere bindende forpligtelser på dette område med henblik på de mest krævende opgaver; |
| --- | --- |

—

Der kan etableres et permanent struktureret samarbejde mellem de medlemsstater, der opfylder højere kriterier for militær kapacitet, og som har indgået mere bindende forpligtelser på dette område med henblik på de mest krævende opgaver;

| — | Der er indføjet bestemmelser om gensidig bistand og solidaritet i traktaten; |
| --- | --- |

—

Der er indføjet bestemmelser om gensidig bistand og solidaritet i traktaten;

| — | EDA har fået en række vigtige opgaver i forbindelse med udviklingen af medlemsstaternes militære kapacitet, herunder en styrkelse af forsvarssektorens industrielle og teknologiske basis, fastlæggelsen af en europæisk kapacitets- og materielanskaffelsespolitik samt gennemførelsen af et permanent struktureret samarbejde |
| --- | --- |

—

EDA har fået en række vigtige opgaver i forbindelse med udviklingen af medlemsstaternes militære kapacitet, herunder en styrkelse af forsvarssektorens industrielle og teknologiske basis, fastlæggelsen af en europæisk kapacitets- og materielanskaffelsespolitik samt gennemførelsen af et permanent struktureret samarbejde

| — | Der skal afsættes særlige bevillinger til forberedelse af opgaver, som ikke afholdes over EU-budgettet; |
| --- | --- |

—

Der skal afsættes særlige bevillinger til forberedelse af opgaver, som ikke afholdes over EU-budgettet;

| 18. | opfordrer VP/HR til at give de nødvendige impulser til udviklingen af mulighederne i Lissabontraktaten, så EU kommer til at råde over en hel række indsatsmuligheder på den internationale scene som led i den samlede tilgang, hvad enten der er tale om »blød« magtanvendelse eller om en mere robust indsats, hvor det er nødvendigt, og altid i overensstemmelse med FN-chartret; |
| --- | --- |

18.

opfordrer VP/HR til at give de nødvendige impulser til udviklingen af mulighederne i Lissabontraktaten, så EU kommer til at råde over en hel række indsatsmuligheder på den internationale scene som led i den samlede tilgang, hvad enten der er tale om »blød« magtanvendelse eller om en mere robust indsats, hvor det er nødvendigt, og altid i overensstemmelse med FN-chartret;

| 19. | opfordrer medlemsstaterne til at arbejde aktivt sammen med VP/HR og Rådet om vedtagelsen af Lissabon-traktatens bestemmelser om FSFP som led i deres nationale forsvarsstrategier; |
| --- | --- |

19.

opfordrer medlemsstaterne til at arbejde aktivt sammen med VP/HR og Rådet om vedtagelsen af Lissabon-traktatens bestemmelser om FSFP som led i deres nationale forsvarsstrategier;

| 20. | glæder sig over udvidelsen af de opgaver, der kan gennemføres inden for rammerne af FSFP i forhold til de tidligere såkaldte Petersberg-opgaver, som de fremgår af EU-traktatens artikel 43; konstaterer imidlertid, at disse ambitioner ikke afspejles i de beslutninger, der er truffet siden etableringen af EU's udenrigstjeneste; |
| --- | --- |

20.

glæder sig over udvidelsen af de opgaver, der kan gennemføres inden for rammerne af FSFP i forhold til de tidligere såkaldte Petersberg-opgaver, som de fremgår af EU-traktatens artikel 43; konstaterer imidlertid, at disse ambitioner ikke afspejles i de beslutninger, der er truffet siden etableringen af EU's udenrigstjeneste;

Civile og militære operationer

| 21. | minder om, at FSFP hidtil har bidraget til krisestyring, fredsbevaring og styrkelse af den internationale sikkerhed; understreger, at det nu gennem FSFP skal være muligt at gribe ind i alle former for kriser, herunder højintensitetskriser, i nabolandene, og at FSFP skal have et tilstrækkeligt ambitionsniveau til at opnå reelle resultater i felten; |
| --- | --- |

21.

minder om, at FSFP hidtil har bidraget til krisestyring, fredsbevaring og styrkelse af den internationale sikkerhed; understreger, at det nu gennem FSFP skal være muligt at gribe ind i alle former for kriser, herunder højintensitetskriser, i nabolandene, og at FSFP skal have et tilstrækkeligt ambitionsniveau til at opnå reelle resultater i felten;

| 22. | konstaterer, at der for øjeblikket gennemføres 14 operationer, 11 civile og 3 militære; glæder sig over indledningen af 3 nye civile operationer i sommeren 2012 i Afrikas Horn (EUCAP Nestor), i Niger (EUCAP Sahel) og i Sydsudan (EUABSEC Sydsudan) og planlægningen af en civil opgave, som skal bestå i bistand med grænsekontrol i Libyen og en uddannelsesmission i Mali; mener, at disse opgaver er et første tegn på en genoplivning af FSFP-dagsordenen; understreger betydningen af at forbedre mulighederne for at lære af erfaringerne fra missioner og operationer; |
| --- | --- |

22.

konstaterer, at der for øjeblikket gennemføres 14 operationer, 11 civile og 3 militære; glæder sig over indledningen af 3 nye civile operationer i sommeren 2012 i Afrikas Horn (EUCAP Nestor), i Niger (EUCAP Sahel) og i Sydsudan (EUABSEC Sydsudan) og planlægningen af en civil opgave, som skal bestå i bistand med grænsekontrol i Libyen og en uddannelsesmission i Mali; mener, at disse opgaver er et første tegn på en genoplivning af FSFP-dagsordenen; understreger betydningen af at forbedre mulighederne for at lære af erfaringerne fra missioner og operationer;

| 23. | beklager, at EU ikke fuldt ud udnytter de militære FSFP-værktøjer, den har adgang til, selv om en række kriser kunne have begrundet en FSFP-indsats, navnlig i Libyen og Mali; understreger nødvendigheden af at hjælpe de lande, der har oplevet det arabiske forår, med at reformere deres sikkerhedssektor, navnlig i Nordafrika og Sahel-regionen tilskynder i den forbindelse til en styrkelse af den igangværende planlægning af mulige militære operationer og opfordrer samtidig til en reevaluering af igangværende missioner; |
| --- | --- |

23.

beklager, at EU ikke fuldt ud udnytter de militære FSFP-værktøjer, den har adgang til, selv om en række kriser kunne have begrundet en FSFP-indsats, navnlig i Libyen og Mali; understreger nødvendigheden af at hjælpe de lande, der har oplevet det arabiske forår, med at reformere deres sikkerhedssektor, navnlig i Nordafrika og Sahel-regionen tilskynder i den forbindelse til en styrkelse af den igangværende planlægning af mulige militære operationer og opfordrer samtidig til en reevaluering af igangværende missioner;

| 24. | opfordrer også medlemsstaterne til at sætte handling bag deres ord og anvende de eksisterende midler, protokoller og aftaler, så FSFP får adgang til deres kapaciteter, f.eks. i form af taktiske grupper eller fælles taskforcer; |
| --- | --- |

24.

opfordrer også medlemsstaterne til at sætte handling bag deres ord og anvende de eksisterende midler, protokoller og aftaler, så FSFP får adgang til deres kapaciteter, f.eks. i form af taktiske grupper eller fælles taskforcer;

Vestbalkan

| 25. | minder om og glæder sig over den politiske og symbolske betydning af EU's indsats i Vestbalkan, som har bidraget til at sikre fred og sikkerhed i regionen; minder imidlertid om, at regionen fortsat står over for en række udfordringer, som udgør en prøvesten for EU's troværdighed; opfordrer VP/HR til at reevaluere EU's bidrag til sikkerheden i Det vestlige Balkan, med særlig fokus på styrkelse af retsstaten, mindretalsbeskyttelse og bekæmpelse af organiseret kriminalitet og korruption; |
| --- | --- |

25.

minder om og glæder sig over den politiske og symbolske betydning af EU's indsats i Vestbalkan, som har bidraget til at sikre fred og sikkerhed i regionen; minder imidlertid om, at regionen fortsat står over for en række udfordringer, som udgør en prøvesten for EU's troværdighed; opfordrer VP/HR til at reevaluere EU's bidrag til sikkerheden i Det vestlige Balkan, med særlig fokus på styrkelse af retsstaten, mindretalsbeskyttelse og bekæmpelse af organiseret kriminalitet og korruption;

| 26. | glæder sig over resultaterne af den første civile EUPM-mission i Bosnien-Hercegovina, som afsluttedes den 30. juni 2012, og som parallelt med EUFOR Althea-operationen gjorde det muligt at bidrage til en dialog mellem de forskellige samfund i landet og til konsolidering af retsstatsprincippet; |
| --- | --- |

26.

glæder sig over resultaterne af den første civile EUPM-mission i Bosnien-Hercegovina, som afsluttedes den 30. juni 2012, og som parallelt med EUFOR Althea-operationen gjorde det muligt at bidrage til en dialog mellem de forskellige samfund i landet og til konsolidering af retsstatsprincippet;

| 27. | konstaterer, at der er sket et stadigt fald i bemandingen af EUFOR Althea-operationen i Bosnien-Hercegovina, der indledtes i 2004; støtter derfor, at denne mission afsluttes, og at der ydes en ny form for EU-bistand med henblik på en styrkelse af kapaciteten og uddannelse af de væbnede styrker i Bosnien-Hercegovina; |
| --- | --- |

27.

konstaterer, at der er sket et stadigt fald i bemandingen af EUFOR Althea-operationen i Bosnien-Hercegovina, der indledtes i 2004; støtter derfor, at denne mission afsluttes, og at der ydes en ny form for EU-bistand med henblik på en styrkelse af kapaciteten og uddannelse af de væbnede styrker i Bosnien-Hercegovina;

| 28. | støtter EULEX Kosovo-missionens indsats, som er blevet gennemført i en meget kompliceret politisk situation, og glæder sig over udvidelsen af mandatet med to år mere frem til den 14. juni 2014; |
| --- | --- |

28.

støtter EULEX Kosovo-missionens indsats, som er blevet gennemført i en meget kompliceret politisk situation, og glæder sig over udvidelsen af mandatet med to år mere frem til den 14. juni 2014;

| 29. | fremhæver dens positive rolle ved at hjælpe Kosovo med at bekæmpe organiseret kriminalitet på alle planer og til at genetablere retsstatsprincippet og et rets-, politi- og toldvæsen, der er fuldstændig uden politisk indblanding, og som bygger på internationale og europæiske standarder og bedste praksis; noterer sig, at missionen er blevet omstruktureret og skåret ned, og ser det som et tydeligt tegn på de fremskridt, der er opnået indtil nu; |
| --- | --- |

29.

fremhæver dens positive rolle ved at hjælpe Kosovo med at bekæmpe organiseret kriminalitet på alle planer og til at genetablere retsstatsprincippet og et rets-, politi- og toldvæsen, der er fuldstændig uden politisk indblanding, og som bygger på internationale og europæiske standarder og bedste praksis; noterer sig, at missionen er blevet omstruktureret og skåret ned, og ser det som et tydeligt tegn på de fremskridt, der er opnået indtil nu;

| 30. | understreger imidlertid, at der stadig mangler meget, før EULEX fuldt ud har udført de opgaver, som den har fået overdraget, og nyder fuld tillid blandt befolkningen, navnlig i det serbiske samfund i Kosovo; opfordrer missionen til at styrke sine aktiviteter i det nordlige Kosovo og til i højere grad at deltage i tilbundsgående undersøgelser og retsforfølgelser af korruption på højt plan; |
| --- | --- |

30.

understreger imidlertid, at der stadig mangler meget, før EULEX fuldt ud har udført de opgaver, som den har fået overdraget, og nyder fuld tillid blandt befolkningen, navnlig i det serbiske samfund i Kosovo; opfordrer missionen til at styrke sine aktiviteter i det nordlige Kosovo og til i højere grad at deltage i tilbundsgående undersøgelser og retsforfølgelser af korruption på højt plan;

| 31. | opfordrer EULEX Special Investigative Task Force til at fortsætte sin omhyggelige og tilbundsgående undersøgelse af spørgsmålene i Europarådets beretning om pålideligheden af påstandene om handel med menneskelige organer; opfordrer EULEX til med fuld opbakning fra de berørte stater at indlede et vidnebeskyttelsesprogram — herunder bl.a. flytning af vidner — som skal gøre det muligt at finde frem til sandheden gennem en omhyggelig domstolsundersøgelse; |
| --- | --- |

31.

opfordrer EULEX Special Investigative Task Force til at fortsætte sin omhyggelige og tilbundsgående undersøgelse af spørgsmålene i Europarådets beretning om pålideligheden af påstandene om handel med menneskelige organer; opfordrer EULEX til med fuld opbakning fra de berørte stater at indlede et vidnebeskyttelsesprogram — herunder bl.a. flytning af vidner — som skal gøre det muligt at finde frem til sandheden gennem en omhyggelig domstolsundersøgelse;

| 32. | konstaterer, at KFOR's forbliven er af afgørende betydning for at garantere sikkerheden i Kosovo, men at forbindelsen mellem NATO's militære mission og EU's civile mission fortsat giver anledning til en række spørgsmål om effektivitet og varighed; opfordrer derfor den højtstående repræsentant/Kommissionens næstformand til regelmæssigt at aflægge beretning til udviklingen i EULEX-missionen, hvis mandat heldigvis er blevet forlænget til den 14. juni 2014, om de opnåede resultater og om forholdet til NATO's militære organer; |
| --- | --- |

32.

konstaterer, at KFOR's forbliven er af afgørende betydning for at garantere sikkerheden i Kosovo, men at forbindelsen mellem NATO's militære mission og EU's civile mission fortsat giver anledning til en række spørgsmål om effektivitet og varighed; opfordrer derfor den højtstående repræsentant/Kommissionens næstformand til regelmæssigt at aflægge beretning til udviklingen i EULEX-missionen, hvis mandat heldigvis er blevet forlænget til den 14. juni 2014, om de opnåede resultater og om forholdet til NATO's militære organer;

Afrikas Horn

| 33. | glæder sig over EU's nye strategi for Afrikas Horn, som anvender den samlede tilgang til at bekæmpe piratvirksomheden og dens årsager, og over EU's ledende rolle i behandlingen af sikkerhedssituationen i regionen, hvilket styrker EU's synlighed og troværdighed i forbindelse med kriseforvaltning; glæder sig over etableringen i maj 2012 af EU-operationscentret til støtte for FSFP-missioner på Afrikas Horn; |
| --- | --- |

33.

glæder sig over EU's nye strategi for Afrikas Horn, som anvender den samlede tilgang til at bekæmpe piratvirksomheden og dens årsager, og over EU's ledende rolle i behandlingen af sikkerhedssituationen i regionen, hvilket styrker EU's synlighed og troværdighed i forbindelse med kriseforvaltning; glæder sig over etableringen i maj 2012 af EU-operationscentret til støtte for FSFP-missioner på Afrikas Horn;

| 34. | konstaterer, at der for øjeblikket gennemføres tre operationer (EUNAVFOR Atalanta, EUTM Somalia og EUCAP Nestor) i regionen, og understreger nødvendigheden af at fortsætte samordningen af den europæiske indsats med de bestræbelser, der gøres af det internationale samfund og i første række af Den Afrikanske Union for at sikre en fungerende og demokratisk stat i Somalia; mener, at det europæiske operationscenter har styrket koordineringen af strategien for Afrikas Horn; |
| --- | --- |

34.

konstaterer, at der for øjeblikket gennemføres tre operationer (EUNAVFOR Atalanta, EUTM Somalia og EUCAP Nestor) i regionen, og understreger nødvendigheden af at fortsætte samordningen af den europæiske indsats med de bestræbelser, der gøres af det internationale samfund og i første række af Den Afrikanske Union for at sikre en fungerende og demokratisk stat i Somalia; mener, at det europæiske operationscenter har styrket koordineringen af strategien for Afrikas Horn;

| 35. | anbefaler i lyset af udviklingen af den politiske og sikkerhedsmæssige situation i Somalia, at medlemsstaterne og VP/HR i samråd med Somalias legitime myndigheder, Den Afrikanske Union, Den Mellemstatslige Myndighed for Udvikling (IGAD) og USA undersøger muligheden for at iværksætte en reform af sikkerhedssektoren; |
| --- | --- |

35.

anbefaler i lyset af udviklingen af den politiske og sikkerhedsmæssige situation i Somalia, at medlemsstaterne og VP/HR i samråd med Somalias legitime myndigheder, Den Afrikanske Union, Den Mellemstatslige Myndighed for Udvikling (IGAD) og USA undersøger muligheden for at iværksætte en reform af sikkerhedssektoren;

| 36. | glæder sig over indledningen af EUCAP Nestor-missionen og opfordrer Tanzania til at acceptere missionen, som har til formål at styrke Djiboutis, Kenyas og Seychellernes marineforsvarskapacitet og understøtte etableringen retsstatsprincippet i Somalia (i første række i Puntland og Somaliland) gennem udviklingen af henholdsvis et pålideligt kystfarvandspoliti og et retsvæsen, som til fulde respekterer retsstatsprincippet, gennemsigtighed og menneskerettigheder; |
| --- | --- |

36.

glæder sig over indledningen af EUCAP Nestor-missionen og opfordrer Tanzania til at acceptere missionen, som har til formål at styrke Djiboutis, Kenyas og Seychellernes marineforsvarskapacitet og understøtte etableringen retsstatsprincippet i Somalia (i første række i Puntland og Somaliland) gennem udviklingen af henholdsvis et pålideligt kystfarvandspoliti og et retsvæsen, som til fulde respekterer retsstatsprincippet, gennemsigtighed og menneskerettigheder;

| 37. | opfordrer til, at EUCAP Nestor-missionen samordnes med andre initiativer vedrørende sikkerheden til søs som f.eks. MARSIC og MASE, der finansieres af henholdsvis stabilitetsinstrumentet og Den Europæiske Udviklingsfond; henstiller, at EUCAP Nestor-missionen udvides til andre lande, så snart de opfylde de nødvendige betingelser; |
| --- | --- |

37.

opfordrer til, at EUCAP Nestor-missionen samordnes med andre initiativer vedrørende sikkerheden til søs som f.eks. MARSIC og MASE, der finansieres af henholdsvis stabilitetsinstrumentet og Den Europæiske Udviklingsfond; henstiller, at EUCAP Nestor-missionen udvides til andre lande, så snart de opfylde de nødvendige betingelser;

| 38. | udtrykker sin anerkendelse af de væsentlige bidrag, som EUNAVFOR Atalanta yder til bekæmpelsen af piratvirksomheden i Adén-Bugten og den vestlige del af Det Indiske Ocean, og glæder sig over det humanitære bidrag og de maritime sikkerhedsforanstaltninger til beskyttelse af Verdensfødevareprogrammets skibe samt øvrige sårbare fartøjer; godkender forlængelsen af mandatet indtil december 2014; godkender ligeledes udvidelsen af missionens indsatsområde til Somalias kystfarvande, territorialfarvand og indre farvande; opfordrer medlemsstaterne til at tilvejebringe de nødvendige midler — krigsskibe og luftvåben — til operationen og tilskynder handelsflåderne til fortsat at anvende bedste praksis i forbindelse med navigationen for at begrænse risikoen for angreb; glæder sig over Nederlandenes bidrag til Atalanta-missionen i form at sikkerhedsteams om bord på skibene, som skal garantere sikkerheden for humanitære konvojer, og henstiller til andre medlemsstater at yde same form for støtte; |
| --- | --- |

38.

udtrykker sin anerkendelse af de væsentlige bidrag, som EUNAVFOR Atalanta yder til bekæmpelsen af piratvirksomheden i Adén-Bugten og den vestlige del af Det Indiske Ocean, og glæder sig over det humanitære bidrag og de maritime sikkerhedsforanstaltninger til beskyttelse af Verdensfødevareprogrammets skibe samt øvrige sårbare fartøjer; godkender forlængelsen af mandatet indtil december 2014; godkender ligeledes udvidelsen af missionens indsatsområde til Somalias kystfarvande, territorialfarvand og indre farvande; opfordrer medlemsstaterne til at tilvejebringe de nødvendige midler — krigsskibe og luftvåben — til operationen og tilskynder handelsflåderne til fortsat at anvende bedste praksis i forbindelse med navigationen for at begrænse risikoen for angreb; glæder sig over Nederlandenes bidrag til Atalanta-missionen i form at sikkerhedsteams om bord på skibene, som skal garantere sikkerheden for humanitære konvojer, og henstiller til andre medlemsstater at yde same form for støtte;

| 39. | bekræfter, at piratvirksomhed kan sidestilles med organiseret kriminalitet, og at det er vigtigt dels for at sikre den frie handel, dels for at beskytte vigtige sejlruter at mindske det økonomiske udbytte og at tage fat på de grundlæggende årsager til piratvirksomhed gennem en langsigtet indsats til fremme af god regeringsførelse, selvopretholdelse og lovlige økonomiske muligheder for befolkningen; opfordrer Kommissionen og Rådet til at foretage det fornødne for at kunne spore de pengestrømme, der opstår som følge af denne virksomhed, og for at lette udvekslingen af oplysninger mellem EUNAVFOR Atalanta og Europol; |
| --- | --- |

39.

bekræfter, at piratvirksomhed kan sidestilles med organiseret kriminalitet, og at det er vigtigt dels for at sikre den frie handel, dels for at beskytte vigtige sejlruter at mindske det økonomiske udbytte og at tage fat på de grundlæggende årsager til piratvirksomhed gennem en langsigtet indsats til fremme af god regeringsførelse, selvopretholdelse og lovlige økonomiske muligheder for befolkningen; opfordrer Kommissionen og Rådet til at foretage det fornødne for at kunne spore de pengestrømme, der opstår som følge af denne virksomhed, og for at lette udvekslingen af oplysninger mellem EUNAVFOR Atalanta og Europol;

| 40. | udtrykker sin anerkendelse af den positive rolle, som EUTM Somalia-missionen har spillet i tæt samarbejde med Uganda, AU og USA i forbindelse med uddannelsen af mere end 3  000 somaliske rekrutter, hvoraf 2  500 allerede er integreret i de somaliske sikkerhedsstyrker og af den rolle, som den har spillet ved at fremme retsstatsprincippet; mener således, at missionen i væsentlig grad har bidraget til at forbedre situationen i og omkring Mogadishu ved at styrke Somalias og AMISOM's sikkerhedsstyrker; opfordrer til, at missioner koncentreres om at etablere ansvarlige og gennemsigtige kommando- og kontrolstrukturer, en finansiel ramme, som giver mulighed for regelmæssig udbetaling af lønninger, samt om at minimere antallet af trænede soldater som deserterer; |
| --- | --- |

40.

udtrykker sin anerkendelse af den positive rolle, som EUTM Somalia-missionen har spillet i tæt samarbejde med Uganda, AU og USA i forbindelse med uddannelsen af mere end 3  000 somaliske rekrutter, hvoraf 2  500 allerede er integreret i de somaliske sikkerhedsstyrker og af den rolle, som den har spillet ved at fremme retsstatsprincippet; mener således, at missionen i væsentlig grad har bidraget til at forbedre situationen i og omkring Mogadishu ved at styrke Somalias og AMISOM's sikkerhedsstyrker; opfordrer til, at missioner koncentreres om at etablere ansvarlige og gennemsigtige kommando- og kontrolstrukturer, en finansiel ramme, som giver mulighed for regelmæssig udbetaling af lønninger, samt om at minimere antallet af trænede soldater som deserterer;

| 41. | godkender forlængelsen af EUTM Somalia-missionens mandat til december 2012 og den særlige vægt på de somaliske sikkerhedsstyrkers kommando- og kontrolkapacitet, specielle færdigheder og kapacitet til at sikre deres egen uddannelse med henblik på at overdrage uddannelsesopgaverne til lokale aktører; mener, at EU vil være nødt til at fortsætte sin uddannelsesindsats efter 2012, og opfordrer i den forbindelse udenrigstjenesten til at undersøge mulighederne for, når sikkerhedssituationen i Somalia tillader det, at overføre hele eller en del af denne uddannelse til de dele af Somalia, som er under myndighedernes kontrol, på baggrund af forbedringerne i sikkerhedssituationen; anbefaler, at EUTM Somalia-missionen i højere grad involveres i processen med at rekruttere og integrere personale, som har modtaget denne militære træning; |
| --- | --- |

41.

godkender forlængelsen af EUTM Somalia-missionens mandat til december 2012 og den særlige vægt på de somaliske sikkerhedsstyrkers kommando- og kontrolkapacitet, specielle færdigheder og kapacitet til at sikre deres egen uddannelse med henblik på at overdrage uddannelsesopgaverne til lokale aktører; mener, at EU vil være nødt til at fortsætte sin uddannelsesindsats efter 2012, og opfordrer i den forbindelse udenrigstjenesten til at undersøge mulighederne for, når sikkerhedssituationen i Somalia tillader det, at overføre hele eller en del af denne uddannelse til de dele af Somalia, som er under myndighedernes kontrol, på baggrund af forbedringerne i sikkerhedssituationen; anbefaler, at EUTM Somalia-missionen i højere grad involveres i processen med at rekruttere og integrere personale, som har modtaget denne militære træning;

| 42. | understreger, at den model, der har været anvendt for EUTM-operationen med forholdsvis begrænsede materielle og menneskelige investeringer, har givet EU en vigtig regional rolle i Østafrika, og at den kan anvendes i andre regioner, herunder navnlig i Sahel-regionen; |
| --- | --- |

42.

understreger, at den model, der har været anvendt for EUTM-operationen med forholdsvis begrænsede materielle og menneskelige investeringer, har givet EU en vigtig regional rolle i Østafrika, og at den kan anvendes i andre regioner, herunder navnlig i Sahel-regionen;

Sahel-regionen

| 43. | giver udtryk for sin dybeste bekymring over udviklingen af en zone med usikkerhed i Sahel-regionen, som er kendetegnet af sammenblandingen af kriminelle aktiviteter, herunder handel med narkotika, våben og mennesker, og radikale terrorgruppers væbnede operationer, der truer landenes territoriale integritet i regionen, hvilket muligvis kan føre til en varig etablering af et lovløst område i en del af Mali, som kan sprede sig til nabolandene og dermed øge truslen i dette område for europæiske interesser og europæiske statsborgere, som allerede har været udsat for mord og kidnapning; understreger behovet for at støtte en stabil regering i Mali for at forebygge, at landet går i opløsning, og de vidtrækkende konsekvenser, dette vil kunne få i form af øget kriminalitet og konfliktoptrapning; |
| --- | --- |

43.

giver udtryk for sin dybeste bekymring over udviklingen af en zone med usikkerhed i Sahel-regionen, som er kendetegnet af sammenblandingen af kriminelle aktiviteter, herunder handel med narkotika, våben og mennesker, og radikale terrorgruppers væbnede operationer, der truer landenes territoriale integritet i regionen, hvilket muligvis kan føre til en varig etablering af et lovløst område i en del af Mali, som kan sprede sig til nabolandene og dermed øge truslen i dette område for europæiske interesser og europæiske statsborgere, som allerede har været udsat for mord og kidnapning; understreger behovet for at støtte en stabil regering i Mali for at forebygge, at landet går i opløsning, og de vidtrækkende konsekvenser, dette vil kunne få i form af øget kriminalitet og konfliktoptrapning;

| 44. | understreger, at denne trussel mod sikkerheden berører hele EU; opfordrer i den anledning VP/HR og Rådet til hurtigt og i fuld udtrækning at gennemføre EU's strategi for Sahel-regionen, som vedtoges i marts 2011, og foretage det fornødne på sikkerhedsområdet, eventuelt ved hjælp af FSFP-missioner, for at bistå landene i regionen med at styrke deres kapacitet til at bekæmpe den grænseoverskridende organiserede kriminalitet og terrorgrupperne |
| --- | --- |

44.

understreger, at denne trussel mod sikkerheden berører hele EU; opfordrer i den anledning VP/HR og Rådet til hurtigt og i fuld udtrækning at gennemføre EU's strategi for Sahel-regionen, som vedtoges i marts 2011, og foretage det fornødne på sikkerhedsområdet, eventuelt ved hjælp af FSFP-missioner, for at bistå landene i regionen med at styrke deres kapacitet til at bekæmpe den grænseoverskridende organiserede kriminalitet og terrorgrupperne

| 45. | glæder sig over indledningen af EUCAP Sahel Niger-missionen, som netop har til formål at hjælpe Niger med at løse disse sikkerhedsproblemer; konstaterer, at denne mission indgår i den samlede strategi for Sahel-regionen, men anser det for beklageligt, at den kun vedrører ét land, mens andre lande i regionen, herunder navnlig Mali, har et stort og presserende behov til at styrke deres kapacitet til at reagere på truslerne mod landets territoriale integritet; |
| --- | --- |

45.

glæder sig over indledningen af EUCAP Sahel Niger-missionen, som netop har til formål at hjælpe Niger med at løse disse sikkerhedsproblemer; konstaterer, at denne mission indgår i den samlede strategi for Sahel-regionen, men anser det for beklageligt, at den kun vedrører ét land, mens andre lande i regionen, herunder navnlig Mali, har et stort og presserende behov til at styrke deres kapacitet til at reagere på truslerne mod landets territoriale integritet;

| 46. | glæder sig over FN's Sikkerhedsråds enstemmige vedtagelse af resolutionen om Mali den 12. oktober 2012; noterer sig, at den direkte opfordrer regionale og internationale organisationer, herunder EU, til at yde koordineret hjælp, ekspertbistand, uddannelses- og kapacitetsopbygningsstøtte til de væbnede styrker og sikkerhedsstyrkerne i Mali med henblik på at genetablere staten Malis autoritet; opfordrer endvidere FN's Sikkerhedsråd til at vedtage endnu en resolution, der formelt giver tilladelse til en ny Afrika-mission med støtte fra det internationale samfund efter samme model som AMISOM i Somalia; |
| --- | --- |

46.

glæder sig over FN's Sikkerhedsråds enstemmige vedtagelse af resolutionen om Mali den 12. oktober 2012; noterer sig, at den direkte opfordrer regionale og internationale organisationer, herunder EU, til at yde koordineret hjælp, ekspertbistand, uddannelses- og kapacitetsopbygningsstøtte til de væbnede styrker og sikkerhedsstyrkerne i Mali med henblik på at genetablere staten Malis autoritet; opfordrer endvidere FN's Sikkerhedsråd til at vedtage endnu en resolution, der formelt giver tilladelse til en ny Afrika-mission med støtte fra det internationale samfund efter samme model som AMISOM i Somalia;

| 47. | glæder sig over Rådets konklusioner af 15. oktober 2012 om situationen i Mali, hvori det kræves, at planlægningsarbejdet forud for en mulig FSFP-mission videreføres og fremskyndes, navnlig gennem udviklingen af en forvaltningsstrategi for omorganisering og uddannelse af Malis forsvarsstyrker; |
| --- | --- |

47.

glæder sig over Rådets konklusioner af 15. oktober 2012 om situationen i Mali, hvori det kræves, at planlægningsarbejdet forud for en mulig FSFP-mission videreføres og fremskyndes, navnlig gennem udviklingen af en forvaltningsstrategi for omorganisering og uddannelse af Malis forsvarsstyrker;

| 48. | glæder sig over den afgørelse ECOWAS' stats- og regeringschefer traf den 11. november 2012 om at etablere en stabiliseringsstyrke bestående af mindst 3  200 mand med et etårigt interventionsmandat; |
| --- | --- |

48.

glæder sig over den afgørelse ECOWAS' stats- og regeringschefer traf den 11. november 2012 om at etablere en stabiliseringsstyrke bestående af mindst 3  200 mand med et etårigt interventionsmandat;

| 49. | opfordrer til fortsættelse af planlægningen af en operation, som i tilknytning til ECOWACS har til formål at omstrukturere Malis væbnede styrker for at forbedre effektiviteten af landets sikkerhedsstyrker og sætte det i stand til at generobre kontrollen med sit territorium; |
| --- | --- |

49.

opfordrer til fortsættelse af planlægningen af en operation, som i tilknytning til ECOWACS har til formål at omstrukturere Malis væbnede styrker for at forbedre effektiviteten af landets sikkerhedsstyrker og sætte det i stand til at generobre kontrollen med sit territorium;

Libyen

| 50. | glæder sig over Kommissionens og medlemsstaternes hidtidige humanitære bistand og civilbeskyttelsesaktiviteter til fordel for FN-organisationerne i Libyen og nabolandene; mener imidlertid, at EU kunne have anvendt krisen i Libyen til at vise sine evner til — eventuelt militært — at gribe ind på en mere vidtrækkende måde i overensstemmelse med FN's Sikkerhedsråds resolutioner i forbindelse med en større krise i det umiddelbare nærområde, som direkte berørte stabiliteten i den umiddelbare omegn; beklager, at manglen på fælles politisk vilje i medlemsstaterne og den ideologiske tøven med at indsætte EU's egen kapacitet bevirkede, at EU blot spillede en birolle; noterer sig modviljen blandt visse medlemmer af FN’s Sikkerhedsråd mod at give EU tilladelse til at igangsætte dens humanitære militæroperation i Libyen; |
| --- | --- |

50.

glæder sig over Kommissionens og medlemsstaternes hidtidige humanitære bistand og civilbeskyttelsesaktiviteter til fordel for FN-organisationerne i Libyen og nabolandene; mener imidlertid, at EU kunne have anvendt krisen i Libyen til at vise sine evner til — eventuelt militært — at gribe ind på en mere vidtrækkende måde i overensstemmelse med FN's Sikkerhedsråds resolutioner i forbindelse med en større krise i det umiddelbare nærområde, som direkte berørte stabiliteten i den umiddelbare omegn; beklager, at manglen på fælles politisk vilje i medlemsstaterne og den ideologiske tøven med at indsætte EU's egen kapacitet bevirkede, at EU blot spillede en birolle; noterer sig modviljen blandt visse medlemmer af FN’s Sikkerhedsråd mod at give EU tilladelse til at igangsætte dens humanitære militæroperation i Libyen;

| 51. | opfordrer VP/HR til at tage ved lære af krisen i Libyen, både hvad angår beslutningsprocessen i EU og NATO's militære indgriben, med hensyn ikke blot til kapacitetsspørgsmål men navnlig den politiske konsekvens og solidaritet mellem medlemsstater samt forholdet mellem EU og FSFP på den ene side og NATO på den anden; |
| --- | --- |

51.

opfordrer VP/HR til at tage ved lære af krisen i Libyen, både hvad angår beslutningsprocessen i EU og NATO's militære indgriben, med hensyn ikke blot til kapacitetsspørgsmål men navnlig den politiske konsekvens og solidaritet mellem medlemsstater samt forholdet mellem EU og FSFP på den ene side og NATO på den anden;

| 52. | mener, at EU bør spille en vigtig rolle i den institutionelle overgangsproces i Libyen, navnlig i forbindelse med demobiliseringen og integreringen af de revolutionære brigaders mandskab, nyetableringen af de væbnede styrker og i form af bistand til kontrollen ved landegrænserne og kysterne; beklager forsinkelserne i EU's bidrag til forbedring af sikkerhedssituationen og vanskelighederne med udformningen og gennemførelsen af dette bidrag, hvilket skaber plads for bilaterale initiativer med svingende synlighed og sammenhæng; støtter fremskyndelsen af planlægningen af en civil mission til støtte for grænsekontrollen; |
| --- | --- |

52.

mener, at EU bør spille en vigtig rolle i den institutionelle overgangsproces i Libyen, navnlig i forbindelse med demobiliseringen og integreringen af de revolutionære brigaders mandskab, nyetableringen af de væbnede styrker og i form af bistand til kontrollen ved landegrænserne og kysterne; beklager forsinkelserne i EU's bidrag til forbedring af sikkerhedssituationen og vanskelighederne med udformningen og gennemførelsen af dette bidrag, hvilket skaber plads for bilaterale initiativer med svingende synlighed og sammenhæng; støtter fremskyndelsen af planlægningen af en civil mission til støtte for grænsekontrollen;

Sydsudan

| 53. | henviser til indledningen af EUAVSEC Sydsudan-missionen, som skal styrke sikkerheden omkring lufthavnen i Dhouba; stille imidlertid spørgsmålstegn ved, om det er velbegrundet at gennemføre en sådan FSFP-mission til sikring af lufthavnen, som ligeså godt kunne have været gennemført af Kommissionen ved hjælp af stabilitetsinstrumentet; |
| --- | --- |

53.

henviser til indledningen af EUAVSEC Sydsudan-missionen, som skal styrke sikkerheden omkring lufthavnen i Dhouba; stille imidlertid spørgsmålstegn ved, om det er velbegrundet at gennemføre en sådan FSFP-mission til sikring af lufthavnen, som ligeså godt kunne have været gennemført af Kommissionen ved hjælp af stabilitetsinstrumentet;

Den Demokratiske Republik Congo

| 54. | understreger den Demokratiske Republik Congos betydning for fred og stabilitet i Afrika og støtter MONUSCO's indsats for at beskytte den civile befolkning i den østlige del af landet; |
| --- | --- |

54.

understreger den Demokratiske Republik Congos betydning for fred og stabilitet i Afrika og støtter MONUSCO's indsats for at beskytte den civile befolkning i den østlige del af landet;

| 55. | glæder sig over EU's indsats gennem EUSEC Congo- og EUPOL RD Congo-missionerne som har til formål at sikre retsstatslige forhold i landet; konstaterer imidlertid, at de to missioner er underdimensionerede i forhold til omfanget af deres respektive opgaver, og at det er nødvendigt med et aktivt samarbejde fra de congolesiske myndigheders side, hvis der skal opnås konkrete resultater; |
| --- | --- |

55.

glæder sig over EU's indsats gennem EUSEC Congo- og EUPOL RD Congo-missionerne som har til formål at sikre retsstatslige forhold i landet; konstaterer imidlertid, at de to missioner er underdimensionerede i forhold til omfanget af deres respektive opgaver, og at det er nødvendigt med et aktivt samarbejde fra de congolesiske myndigheders side, hvis der skal opnås konkrete resultater;

Afghanistan

| 56. | glæder sig over EUPOL Afghanistan-missionen, der har til formål at etablere et civilt politikorps og et retsvæsen, som skal sætte afghanerne i stand til at overtage hovedansvaret for disse opgaver som led i genopbygningen af en afghansk stat; understreger, at denne mission, som skal vare indtil den 31. maj 2013 og som kan forlænges til den 31. december 2014, indgår i den samlede internationale indsats for at sætte Afghanistan i stand til at overtage ansvaret for sin egen fremtid, når NATO-styrkerne har trukket sig tilbage i 2014; opfordrer VP/HR til sammen med Europa-Parlamentet at gøre sig nogle grundige overvejelser over udviklingen af EU's samlede indsats i Afghanistan og navnlig EUPOL-missionen i perioden efter 2014; |
| --- | --- |

56.

glæder sig over EUPOL Afghanistan-missionen, der har til formål at etablere et civilt politikorps og et retsvæsen, som skal sætte afghanerne i stand til at overtage hovedansvaret for disse opgaver som led i genopbygningen af en afghansk stat; understreger, at denne mission, som skal vare indtil den 31. maj 2013 og som kan forlænges til den 31. december 2014, indgår i den samlede internationale indsats for at sætte Afghanistan i stand til at overtage ansvaret for sin egen fremtid, når NATO-styrkerne har trukket sig tilbage i 2014; opfordrer VP/HR til sammen med Europa-Parlamentet at gøre sig nogle grundige overvejelser over udviklingen af EU's samlede indsats i Afghanistan og navnlig EUPOL-missionen i perioden efter 2014;

De palæstinensiske områder

| 57. | mener, at EUPOL COPPS-missionen (uddannelse af et civilt palæstinensisk politikorps), der har til formål at bistå den palæstinensiske myndighed med at styrke institutionerne i en fremtidig palæstinensisk stat for så vidt angår den palæstinensiske ordenspolitiske og strafferetlige forvaltning i overensstemmelse med de højeste internationale normer, er en succes; henviser til, at denne mission indgår i EU's bestræbelser til fordel for skabelsen af en palæstinensisk stat, som lever i fredelig sameksistens med Israel; |
| --- | --- |

57.

mener, at EUPOL COPPS-missionen (uddannelse af et civilt palæstinensisk politikorps), der har til formål at bistå den palæstinensiske myndighed med at styrke institutionerne i en fremtidig palæstinensisk stat for så vidt angår den palæstinensiske ordenspolitiske og strafferetlige forvaltning i overensstemmelse med de højeste internationale normer, er en succes; henviser til, at denne mission indgår i EU's bestræbelser til fordel for skabelsen af en palæstinensisk stat, som lever i fredelig sameksistens med Israel;

| 58. | beklager, at EUBAM Rafah-missionen blev suspenderet, da Hamas overtog kontrollen med Gaza-striben, og beklager nedskæringerne i personalet, idet det samtidig understreger, at dens forbliven i regionen viser EU's vilje til at bidrage til enhver indsats for at lette dialogen mellem israelere og palæstinensere; beklager, at den israelske regering ikke har givet lederes af EUPOL COPPS-missionen tilladelse til samtidig at lede EUBAM Rafah-missionen, og at missionens hovedkvarter ligger i Tel Aviv og ikke i Østjerusalem; |
| --- | --- |

58.

beklager, at EUBAM Rafah-missionen blev suspenderet, da Hamas overtog kontrollen med Gaza-striben, og beklager nedskæringerne i personalet, idet det samtidig understreger, at dens forbliven i regionen viser EU's vilje til at bidrage til enhver indsats for at lette dialogen mellem israelere og palæstinensere; beklager, at den israelske regering ikke har givet lederes af EUPOL COPPS-missionen tilladelse til samtidig at lede EUBAM Rafah-missionen, og at missionens hovedkvarter ligger i Tel Aviv og ikke i Østjerusalem;

Georgien

| 59. | understreger den positive rolle, som EUMM Georgien-observationsmissionen har spillet navnlig for at støtte dialogen og genetablere tillidsskabende foranstaltninger mellem parterne, men beklager, at missionen stadig ikke har tilladelse til at bevæge sig ind i de besatte områder i Abkhasien og Sydossetien, hvor Europa-Parlamentet, NATO, Europarådet og visse medlemsstater har anerkendt Rusland som en besættelsesmagt; |
| --- | --- |

59.

understreger den positive rolle, som EUMM Georgien-observationsmissionen har spillet navnlig for at støtte dialogen og genetablere tillidsskabende foranstaltninger mellem parterne, men beklager, at missionen stadig ikke har tilladelse til at bevæge sig ind i de besatte områder i Abkhasien og Sydossetien, hvor Europa-Parlamentet, NATO, Europarådet og visse medlemsstater har anerkendt Rusland som en besættelsesmagt;

Irak

| 60. | henviser til, at EUJUST LEX-Irak-missionen, hvis mandat er blevet forlænget indtil den 31. december 2013, er EU's første retstats-mission med det formål at opbygge et professionelt strafferetssystem i Irak, som bygger på retsstatsprincipperne; konstaterer imidlertid, at Irak langt fra er stabiliseret, hvilket fremgår af de regelmæssige attentater, som landet udsættes for, og at denne situation forværres yderligere af en meget usikker situation i regionen; |
| --- | --- |

60.

henviser til, at EUJUST LEX-Irak-missionen, hvis mandat er blevet forlænget indtil den 31. december 2013, er EU's første retstats-mission med det formål at opbygge et professionelt strafferetssystem i Irak, som bygger på retsstatsprincipperne; konstaterer imidlertid, at Irak langt fra er stabiliseret, hvilket fremgår af de regelmæssige attentater, som landet udsættes for, og at denne situation forværres yderligere af en meget usikker situation i regionen;

Feedback

| 61. | henviser til betydningen af feedback fra de missioner og operationer, der gennemføres som led i FSFP, og udtrykker sin anerkendelse af det arbejde, der udføres af Direktoratet for Krisestyring og Planlægning og Den Europæiske Unions Militærstab; opfordrer VP/HR til regelmæssigt at aflægge beretning til Europa-Parlamentet om resultaterne af dette arbejde; |
| --- | --- |

61.

henviser til betydningen af feedback fra de missioner og operationer, der gennemføres som led i FSFP, og udtrykker sin anerkendelse af det arbejde, der udføres af Direktoratet for Krisestyring og Planlægning og Den Europæiske Unions Militærstab; opfordrer VP/HR til regelmæssigt at aflægge beretning til Europa-Parlamentet om resultaterne af dette arbejde;

| 62. | understreger betydningen af civile missioner og operationer; påpeger, at EU har uddybet sin indsats på dette område og følgelig opnået betydelige resultater; mener, at der bør tages hensyn til merværdien af de civile operationer i forbindelse med samordningen og fordelingen af opgaver mellem EU, de øvrige samarbejdspartnere og allierede på området for international krisestyring; |
| --- | --- |

62.

understreger betydningen af civile missioner og operationer; påpeger, at EU har uddybet sin indsats på dette område og følgelig opnået betydelige resultater; mener, at der bør tages hensyn til merværdien af de civile operationer i forbindelse med samordningen og fordelingen af opgaver mellem EU, de øvrige samarbejdspartnere og allierede på området for international krisestyring;

Kapacitet og strukturer til gennemførelse af operationer

| 63. | konstaterer, at EU's militære operationer ofte lider under problemer med at samle de nødvendige styrker, og at FSFP's troværdighed står på spil, hvis den ikke bakkes op af en troværdig kapacitet; opfordrer derfor medlemsstaterne til fortsat at være tilstrækkelig mobiliseret til at kunne stille det nødvendige mandskab og udstyr af høj kvalitet til rådighed; |
| --- | --- |

63.

konstaterer, at EU's militære operationer ofte lider under problemer med at samle de nødvendige styrker, og at FSFP's troværdighed står på spil, hvis den ikke bakkes op af en troværdig kapacitet; opfordrer derfor medlemsstaterne til fortsat at være tilstrækkelig mobiliseret til at kunne stille det nødvendige mandskab og udstyr af høj kvalitet til rådighed;

| 64. | fremfører, at kriseforvaltningsstrukturen i udenrigstjenesten stadig er underbemandet både på den civile og militære side, hvilket begrænser deres evne til at reagere og fører til en vis marginalisering af FSFP; opfordrer VP/HR til hurtigst muligt at rette op på denne situation understreger, at der skal være en direkte forbindelse mellem VP/HR og FSFP's krisestyringsstruktur; |
| --- | --- |

64.

fremfører, at kriseforvaltningsstrukturen i udenrigstjenesten stadig er underbemandet både på den civile og militære side, hvilket begrænser deres evne til at reagere og fører til en vis marginalisering af FSFP; opfordrer VP/HR til hurtigst muligt at rette op på denne situation understreger, at der skal være en direkte forbindelse mellem VP/HR og FSFP's krisestyringsstruktur;

Civilt personale og civil kapacitet

| 65. | understreger de vanskeligheder, som medlemsstaterne har med at stille et tilstrækkeligt antal kvalificerede og uddannelse medarbejdere til rådighed for de civile missioner, der gennemføres som led i FSFP; opfordrer Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten til at undersøge mulighederne for at bistå medlemsstaterne med at øge antallet af politifolk, dommere og højt specialiseret personale inden for den offentlige administration, som kan anvendes i forbindelse med civile FSFP-missioner; |
| --- | --- |

65.

understreger de vanskeligheder, som medlemsstaterne har med at stille et tilstrækkeligt antal kvalificerede og uddannelse medarbejdere til rådighed for de civile missioner, der gennemføres som led i FSFP; opfordrer Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten til at undersøge mulighederne for at bistå medlemsstaterne med at øge antallet af politifolk, dommere og højt specialiseret personale inden for den offentlige administration, som kan anvendes i forbindelse med civile FSFP-missioner;

| 66. | henviser til forlængelsen af det overordnede civile mål for 2008 og glæder sig over vedtagelsen af et flerårigt program for udvikling af civil kapacitet; opfordrer medlemsstaterne og navnlig de berørte ministerier til at bestræbe sig på at gennemføre dette program; |
| --- | --- |

66.

henviser til forlængelsen af det overordnede civile mål for 2008 og glæder sig over vedtagelsen af et flerårigt program for udvikling af civil kapacitet; opfordrer medlemsstaterne og navnlig de berørte ministerier til at bestræbe sig på at gennemføre dette program;

| 67. | understreger behovet for, som supplement til den kapacitet, der er nævnt i forbindelse med det overordnede civile mål, som vedrører politi, dommere og højt specialiseret personale inden for administration, at udvikle mere effektive retningslinjer og ressourcer for mægling, så der rettidigt kan sikres de nødvendige ressourcer til en samordnet etablering af mæglingsinstanser; |
| --- | --- |

67.

understreger behovet for, som supplement til den kapacitet, der er nævnt i forbindelse med det overordnede civile mål, som vedrører politi, dommere og højt specialiseret personale inden for administration, at udvikle mere effektive retningslinjer og ressourcer for mægling, så der rettidigt kan sikres de nødvendige ressourcer til en samordnet etablering af mæglingsinstanser;

| 68. | konstaterer med beklagelse, at udpegningen, samordningen og indsættelsen af civilt personale til FSFP-missioner i visse medlemsstater stadig lider under, at der anvendes forskellig national praksis og forskellige nationale kriterier; opfordrer til en bedre samordning mellem medlemsstaterne og til identifikation af bedste praksis i den henseende; |
| --- | --- |

68.

konstaterer med beklagelse, at udpegningen, samordningen og indsættelsen af civilt personale til FSFP-missioner i visse medlemsstater stadig lider under, at der anvendes forskellig national praksis og forskellige nationale kriterier; opfordrer til en bedre samordning mellem medlemsstaterne og til identifikation af bedste praksis i den henseende;

| 69. | beklager i den forbindelse, at VP/HR og medlemsstaterne tidligere har forsømt at efterkomme Parlamentets beslutninger om tilstrækkeligt og kompetent civilt personale og betydelig kapacitet; erindrer i den forbindelse om konklusionerne fra Rådets møde den 21. marts 2011 om prioriteterne i forbindelse med FSFP's civile kapacitet, som stadig er aktuelle, nemlig:






  — | tiltrækning af et tilstrækkeligt kvalificeret og uddannet personale; |
| --- | --- | --- |

69.

beklager i den forbindelse, at VP/HR og medlemsstaterne tidligere har forsømt at efterkomme Parlamentets beslutninger om tilstrækkeligt og kompetent civilt personale og betydelig kapacitet; erindrer i den forbindelse om konklusionerne fra Rådets møde den 21. marts 2011 om prioriteterne i forbindelse med FSFP's civile kapacitet, som stadig er aktuelle, nemlig:

—

tiltrækning af et tilstrækkeligt kvalificeret og uddannet personale;

| — | udvikling af passende faciliteter til gennemførelse af missioner, herunder en færdigudviklet Goalkeeper, mere fleksible forberedende foranstaltninger, bedre mekanismer til ekvipering af civile missioner (herunder etablering af en permanent lagerløsning); |
| --- | --- |

—

udvikling af passende faciliteter til gennemførelse af missioner, herunder en færdigudviklet Goalkeeper, mere fleksible forberedende foranstaltninger, bedre mekanismer til ekvipering af civile missioner (herunder etablering af en permanent lagerløsning);

| — | fortsættelse af gennemførelsen af forberedende aktiviteter til civile missioner i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i EU-traktaten; |
| --- | --- |

—

fortsættelse af gennemførelsen af forberedende aktiviteter til civile missioner i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i EU-traktaten;

| — | styrkelse af evalueringen af feedback og udnyttelse af de indhøstede erfaringer |
| --- | --- |

—

styrkelse af evalueringen af feedback og udnyttelse af de indhøstede erfaringer

| — | styrkelse af samarbejdet med tredjelande og internationale organisationer; |
| --- | --- |

—

styrkelse af samarbejdet med tredjelande og internationale organisationer;

Militært personale og militær kapacitet

| 70. | konstaterer, at EU er underlagt betydelige finansielle begrænsninger, og at EU-medlemsstaterne af økonomiske, budgetmæssige og politiske årsager — i visse tilfælde som følge af krisen i eurozonen — er i gang med nedskæringer eller i bedste fald fastfrysning af deres forsvarsbudgetter; fremhæver de potentielle negative konsekvenser af disse foranstaltninger for deres militære kapacitet og dermed for EU’s evne til effektivt at påtage sig sit ansvar med hensyn til fredsbevaring, konfliktforebyggelse og styrkelse af den internationale sikkerhed |
| --- | --- |

70.

konstaterer, at EU er underlagt betydelige finansielle begrænsninger, og at EU-medlemsstaterne af økonomiske, budgetmæssige og politiske årsager — i visse tilfælde som følge af krisen i eurozonen — er i gang med nedskæringer eller i bedste fald fastfrysning af deres forsvarsbudgetter; fremhæver de potentielle negative konsekvenser af disse foranstaltninger for deres militære kapacitet og dermed for EU’s evne til effektivt at påtage sig sit ansvar med hensyn til fredsbevaring, konfliktforebyggelse og styrkelse af den internationale sikkerhed

| 71. | bemærker den øgede militære kapacitet og stigningen i antallet af våben i Asien, navnlig Kina; opfordrer til at uddybe dialogen med regionen inden for sikkerheds- og forsvarspolitik; |
| --- | --- |

71.

bemærker den øgede militære kapacitet og stigningen i antallet af våben i Asien, navnlig Kina; opfordrer til at uddybe dialogen med regionen inden for sikkerheds- og forsvarspolitik;

| 72. | understreger navnlig, at stigningen i antallet af eksterne operationer i de seneste år, hvad enten det er i Irak, Afghanistan eller Afrika, herunder i Libyen, har medført og stadig medfører en alvorlig økonomisk byrde for de medlemsstater, som har deltaget eller stadig deltager i disse operationer; konstaterer, at disse omkostninger har direkte konsekvenser ikke blot i form af forbrug og for tidlig nedslidning af ustyr, men også for medlemsstaterne vilje til at deltage i FSFP-operationer som følge af en stram finanspolitik og kapacitetsnedskæringer; |
| --- | --- |

72.

understreger navnlig, at stigningen i antallet af eksterne operationer i de seneste år, hvad enten det er i Irak, Afghanistan eller Afrika, herunder i Libyen, har medført og stadig medfører en alvorlig økonomisk byrde for de medlemsstater, som har deltaget eller stadig deltager i disse operationer; konstaterer, at disse omkostninger har direkte konsekvenser ikke blot i form af forbrug og for tidlig nedslidning af ustyr, men også for medlemsstaterne vilje til at deltage i FSFP-operationer som følge af en stram finanspolitik og kapacitetsnedskæringer;

| 73. | understreger, at medlemsstaternes samlede forsvarsbudgetter under ét i absolutte tal tåler sammenligning med udgifterne i de vigtigste vækstlande, og at problemet derfor i højere grad politisk end budgetbetinget lige fra definitionen på en europæiske industriel og teknologisk basis til sammenlægning af visse former for operationel kapacitet; understreger, at konsortier, fælles initiativer og fusionsprojekter mellem europæiske virksomheder kan bidrage til udviklingen af en europæisk forsvarsindustri; |
| --- | --- |

73.

understreger, at medlemsstaternes samlede forsvarsbudgetter under ét i absolutte tal tåler sammenligning med udgifterne i de vigtigste vækstlande, og at problemet derfor i højere grad politisk end budgetbetinget lige fra definitionen på en europæiske industriel og teknologisk basis til sammenlægning af visse former for operationel kapacitet; understreger, at konsortier, fælles initiativer og fusionsprojekter mellem europæiske virksomheder kan bidrage til udviklingen af en europæisk forsvarsindustri;

| 74. | konstaterer, at den militære indsats i Libyen, som indledtes af Frankrig og Det Forenede Kongerige med støtte fra USA og derefter blev overtaget af NATO, påviste visse medlemsstaters evne til at indgå i meget intense konflikter, men også deres vanskeligheder ved at deltage i sådanne konflikter i længere tid bl.a. som følge af manglende grundkapacitet som lufttankning, efterretningsvirksomhed og præcisionsammunition; |
| --- | --- |

74.

konstaterer, at den militære indsats i Libyen, som indledtes af Frankrig og Det Forenede Kongerige med støtte fra USA og derefter blev overtaget af NATO, påviste visse medlemsstaters evne til at indgå i meget intense konflikter, men også deres vanskeligheder ved at deltage i sådanne konflikter i længere tid bl.a. som følge af manglende grundkapacitet som lufttankning, efterretningsvirksomhed og præcisionsammunition;

| 75. | henviser til sin beslutning af 14. december 2011 om finanskrisens følger for forsvarssektoren i EU's medlemsstater og understreger, at henstillingerne stadig er aktuelle for udviklingen af medlemsstaternes militære kapacitet på grundlag af deling og sammenlægning; |
| --- | --- |

75.

henviser til sin beslutning af 14. december 2011 om finanskrisens følger for forsvarssektoren i EU's medlemsstater og understreger, at henstillingerne stadig er aktuelle for udviklingen af medlemsstaternes militære kapacitet på grundlag af deling og sammenlægning;

| 76. | glæder sig over bilaterale aftaler såsom den fransk-britiske aftale om militært samarbejde og opfordrer andre medlemsstater til at overveje at indgå lignende bilaterale eller multilaterale aftaler om militært samarbejde og integration, da det er et vigtigt middel til at nedbringe omkostningerne, som kan forhindre overlapninger og danne grundlaget for en græsrodsproces til opbygning af FSFP og den fremtidige EU-sikkerhedsintegration; |
| --- | --- |

76.

glæder sig over bilaterale aftaler såsom den fransk-britiske aftale om militært samarbejde og opfordrer andre medlemsstater til at overveje at indgå lignende bilaterale eller multilaterale aftaler om militært samarbejde og integration, da det er et vigtigt middel til at nedbringe omkostningerne, som kan forhindre overlapninger og danne grundlaget for en græsrodsproces til opbygning af FSFP og den fremtidige EU-sikkerhedsintegration;

| 77. | glæder sig over de første fremskridt i EU's »delings- og sammenlægnings«-initiativ og udtrykker sin anerkendelse af arbejde i EDA, som har gjort det muligt at identificere 11 prioriterede opgaver; understreger navnlig fremskridtene på følgende fire områder: lufttankning, farvandsovervågning, lægebistand og uddannelse; opfordrer imidlertid til, at dette initiativ indsættes i en strategisk ramme; |
| --- | --- |

77.

glæder sig over de første fremskridt i EU's »delings- og sammenlægnings«-initiativ og udtrykker sin anerkendelse af arbejde i EDA, som har gjort det muligt at identificere 11 prioriterede opgaver; understreger navnlig fremskridtene på følgende fire områder: lufttankning, farvandsovervågning, lægebistand og uddannelse; opfordrer imidlertid til, at dette initiativ indsættes i en strategisk ramme;

| 78. | beklager imidlertid, at »delings- og sammenlægnings«-initiativet endnu ikke har udfyldt de huller, der blev konstateret i det overordnede mål for 2010; noterer sig medlemsstaternes modvilje mod at påtage sig byrden med at stille sig i spidsen for et af de 300 forslag til samordnings- og delingsprojekter, som blev fremsat af EU’s militærstab i april 2011; |
| --- | --- |

78.

beklager imidlertid, at »delings- og sammenlægnings«-initiativet endnu ikke har udfyldt de huller, der blev konstateret i det overordnede mål for 2010; noterer sig medlemsstaternes modvilje mod at påtage sig byrden med at stille sig i spidsen for et af de 300 forslag til samordnings- og delingsprojekter, som blev fremsat af EU’s militærstab i april 2011;

| 79. | opfordrer medlemsstaterne til forud for mødet i Det Europæiske Råd om forsvarsanliggender næste år til at gøre status over den eksisterende kapacitet i EU og til at gøre initiativet bæredygtigt, så der kan indledes en europæisk forsvarsplanlægningsproces; |
| --- | --- |

79.

opfordrer medlemsstaterne til forud for mødet i Det Europæiske Råd om forsvarsanliggender næste år til at gøre status over den eksisterende kapacitet i EU og til at gøre initiativet bæredygtigt, så der kan indledes en europæisk forsvarsplanlægningsproces;

| 80. | glæder sig over EDA's forslag om at udarbejde en frivillig adfærdskodeks for deling og sammenlægning for at lette samarbejdet mellem medlemsstaterne i forbindelse med indkøb, anvendelse og fælles forvaltning af militært udstyr; |
| --- | --- |

80.

glæder sig over EDA's forslag om at udarbejde en frivillig adfærdskodeks for deling og sammenlægning for at lette samarbejdet mellem medlemsstaterne i forbindelse med indkøb, anvendelse og fælles forvaltning af militært udstyr;

| 81. | støtte navnlig projektet om lufttankning, som også omfatter indkøb; giver i den forbindelse imidlertid udtryk for skuffelse over de forventede begrænsede resultater af projektet, idet den eksisterende kapacitet blot vil blive fornyet, og der ikke vil blive skabt ny kapacitet; kræver, at medlemsstaterne holder fast på, at dette initiativ skal være europæisk, og mener, at Den Fælles Organisation for Forsvarsmaterielsamarbejde (OCCAR) er bedst placeret til at tage sig af indkøb; |
| --- | --- |

81.

støtte navnlig projektet om lufttankning, som også omfatter indkøb; giver i den forbindelse imidlertid udtryk for skuffelse over de forventede begrænsede resultater af projektet, idet den eksisterende kapacitet blot vil blive fornyet, og der ikke vil blive skabt ny kapacitet; kræver, at medlemsstaterne holder fast på, at dette initiativ skal være europæisk, og mener, at Den Fælles Organisation for Forsvarsmaterielsamarbejde (OCCAR) er bedst placeret til at tage sig af indkøb;

| 82. | glæder sig over den aftale, som blev underskrevet den 27. juli 2012 mellem Det Europæiske Forsvarsagentur og Den Fælles Organisation for Forsvarsmaterielsamarbejde, og som vil gøre det muligt at formalisere forbindelserne mellem de to organer, at etablere et mere integreret samarbejde om programmerne for udvikling af militær kapacitet og at udveksle klassificerede oplysninger; |
| --- | --- |

82.

glæder sig over den aftale, som blev underskrevet den 27. juli 2012 mellem Det Europæiske Forsvarsagentur og Den Fælles Organisation for Forsvarsmaterielsamarbejde, og som vil gøre det muligt at formalisere forbindelserne mellem de to organer, at etablere et mere integreret samarbejde om programmerne for udvikling af militær kapacitet og at udveksle klassificerede oplysninger;

| 83. | erindrer om, at krigen i Libyen ligeledes påviste manglen på efterretningsdroner i de europæiske forsvar, og konstaterer, at der for øjeblikket gennemføres to konkurrerende projekter om udvikling af MALE-droner (Moyenne Altitude Longue Endurance — langtidsflyvninger i middelhøjde); henviser ligeledes til det fransk-britiske samarbejde om udvikling af ubemandede kampfly (UCAV), som ville vinde ved ikke at være eksklusiv og ved, at andre europæiske partnere fik adgang; |
| --- | --- |

83.

erindrer om, at krigen i Libyen ligeledes påviste manglen på efterretningsdroner i de europæiske forsvar, og konstaterer, at der for øjeblikket gennemføres to konkurrerende projekter om udvikling af MALE-droner (Moyenne Altitude Longue Endurance — langtidsflyvninger i middelhøjde); henviser ligeledes til det fransk-britiske samarbejde om udvikling af ubemandede kampfly (UCAV), som ville vinde ved ikke at være eksklusiv og ved, at andre europæiske partnere fik adgang;

| 84. | mener, at etableringen af en europæisk lufttransportkommando (EATC) er et konkret og vellykket eksempel på »deling og sammenlægning«, og understreger, at etableringen af en A400M-flåde inden for denne struktur i væsentlig grad ville styrke EU's og medlemsstaternes militære rækkevidde; tilskynder alle deltagende stater til at afsætte alle tilgængelige transportmidler til EATC; opfordrer EU-medlemsstater, der ikke deltager i EATC, til at deltage; |
| --- | --- |

84.

mener, at etableringen af en europæisk lufttransportkommando (EATC) er et konkret og vellykket eksempel på »deling og sammenlægning«, og understreger, at etableringen af en A400M-flåde inden for denne struktur i væsentlig grad ville styrke EU's og medlemsstaternes militære rækkevidde; tilskynder alle deltagende stater til at afsætte alle tilgængelige transportmidler til EATC; opfordrer EU-medlemsstater, der ikke deltager i EATC, til at deltage;

| 85. | opfordrer Kommissionen, Rådet, medlemsstaterne og EDA til at overveje innovative løsninger til udvidelse af EU's militære rækkevidde, navnlig ud fra følgende to betragtninger et offentligt-privat partnerskab om lufttransport, som er opbygget omkring en lille flåde af A400M, ville gøre det muligt både at transportere humanitær bistand i tilfælde af katastrofer og udstyr og mandskab i tilfælde af missioner eller operationer, som gennemføres som led i FSFP; |
| --- | --- |

85.

opfordrer Kommissionen, Rådet, medlemsstaterne og EDA til at overveje innovative løsninger til udvidelse af EU's militære rækkevidde, navnlig ud fra følgende to betragtninger et offentligt-privat partnerskab om lufttransport, som er opbygget omkring en lille flåde af A400M, ville gøre det muligt både at transportere humanitær bistand i tilfælde af katastrofer og udstyr og mandskab i tilfælde af missioner eller operationer, som gennemføres som led i FSFP;

| 86. | kræver, at styrkelsen af den europæiske kapacitet ligeledes vil give sig udslag i en konsolidering af det europæiske forsvars industrielle og teknologiske basis; erindrer i den forbindelse om betydningen af at give europæiske produkter en præferencestilling og relevansen af en European Buying Act (lov om indkøb af europæiske produkter); |
| --- | --- |

86.

kræver, at styrkelsen af den europæiske kapacitet ligeledes vil give sig udslag i en konsolidering af det europæiske forsvars industrielle og teknologiske basis; erindrer i den forbindelse om betydningen af at give europæiske produkter en præferencestilling og relevansen af en European Buying Act (lov om indkøb af europæiske produkter);

| 87. | henviser til, at finans- og budgetkrisen i EU og medlemsstaterne vil føre til tab af ekspertise, hvis der ikke indledes større to- eller flersidede programmer på europæisk plan, og således kan føre til, at en meget specialiseret erhvervsgren forsvinder; henleder ligeledes opmærksomheden på, at selv om den europæiske forsvarsindustri også er påvirket af den økonomiske og finansielle krise, kan den bidrage til økonomisk aktivitet og skabe arbejdspladser i nogle af EU's medlemsstater; |
| --- | --- |

87.

henviser til, at finans- og budgetkrisen i EU og medlemsstaterne vil føre til tab af ekspertise, hvis der ikke indledes større to- eller flersidede programmer på europæisk plan, og således kan føre til, at en meget specialiseret erhvervsgren forsvinder; henleder ligeledes opmærksomheden på, at selv om den europæiske forsvarsindustri også er påvirket af den økonomiske og finansielle krise, kan den bidrage til økonomisk aktivitet og skabe arbejdspladser i nogle af EU's medlemsstater;

| 88. | glæder sig over Kommissionens forslag inden for rammerne af Horisont 2020 om fremtidig EU-finansieret civil og militær forskning og indkøb som led i FSFP-missioner henviser med bekymring til nedskæringerne i bevillingerne til forskning og udvikling, som på lang sigt kan få konsekvenser for europæernes evne til at opretholde en troværdig forsvarskapacitet, som bygger på alle former for forsvarsmateriel og militært udstyr; minder medlemsstaterne om deres tilsagn om at øge bevillingerne til forsvarsrelateret forskning og teknologi til mindst 2 % fra forsvarsbudgettet, og at investeringer i forskning og teknologisk udvikling har givet betydelige resultater på det civile område; |
| --- | --- |

88.

glæder sig over Kommissionens forslag inden for rammerne af Horisont 2020 om fremtidig EU-finansieret civil og militær forskning og indkøb som led i FSFP-missioner henviser med bekymring til nedskæringerne i bevillingerne til forskning og udvikling, som på lang sigt kan få konsekvenser for europæernes evne til at opretholde en troværdig forsvarskapacitet, som bygger på alle former for forsvarsmateriel og militært udstyr; minder medlemsstaterne om deres tilsagn om at øge bevillingerne til forsvarsrelateret forskning og teknologi til mindst 2 % fra forsvarsbudgettet, og at investeringer i forskning og teknologisk udvikling har givet betydelige resultater på det civile område;

| 89. | glæder sig over de nyeste initiativer og projekter vedrørende cyberforsvar; opfordrer medlemsstaterne til at indgå i et endnu tættere samarbejde med EDA om udvikling af deres cyberforsvarskapacitet, navnlig for så vidt angår tillidsskabelse og samordning og deling; glæder sig over, at cyberforsvar bliver et af EDA's prioriterede områder inden for forsvarsforskning og -teknologi; |
| --- | --- |

89.

glæder sig over de nyeste initiativer og projekter vedrørende cyberforsvar; opfordrer medlemsstaterne til at indgå i et endnu tættere samarbejde med EDA om udvikling af deres cyberforsvarskapacitet, navnlig for så vidt angår tillidsskabelse og samordning og deling; glæder sig over, at cyberforsvar bliver et af EDA's prioriterede områder inden for forsvarsforskning og -teknologi;

| 90. | glæder sig over EDA's indsats for at bevare en europæisk industriel og teknologisk forsvarsbasis og over Bernier/Tajani-initiativet, som går ud på at etablere en taskforce i Kommissionen, som skal være ansvarlig for bevarelsen og udviklingen af dette strategiske værktøj, hvis formål er at sikre EU's og medlemsstaternes autonomi på forsvarsområdet; opfordrer Kommissionen til at holde Europa-Parlamentet orienteret om taskforcens arbejde og opfordrer den til fremover at inddrage Parlamentet; |
| --- | --- |

90.

glæder sig over EDA's indsats for at bevare en europæisk industriel og teknologisk forsvarsbasis og over Bernier/Tajani-initiativet, som går ud på at etablere en taskforce i Kommissionen, som skal være ansvarlig for bevarelsen og udviklingen af dette strategiske værktøj, hvis formål er at sikre EU's og medlemsstaternes autonomi på forsvarsområdet; opfordrer Kommissionen til at holde Europa-Parlamentet orienteret om taskforcens arbejde og opfordrer den til fremover at inddrage Parlamentet;

| 91. | opfordrer medlemsstaterne til i fuld udstrækning at anvende direktivet om offentlige forsvarsudbud (2009/81/EF (6))til at forbedre interoperabilitetsniveauet for udstyr og bekæmpe en opsplitning af markedet, hvilket som oftest er til fordel for tredjelande; |
| --- | --- |

91.

opfordrer medlemsstaterne til i fuld udstrækning at anvende direktivet om offentlige forsvarsudbud (2009/81/EF (6))til at forbedre interoperabilitetsniveauet for udstyr og bekæmpe en opsplitning af markedet, hvilket som oftest er til fordel for tredjelande;

| 92. | glæder sig over Kommissionens industripolitiske meddelelse af 10. oktober 2012 med titlen »En stærkere europæisk industripolitik for vækst og økonomisk genopretning«, hvori det erkendes, at forsvarssektoren lider under en stærk national dimension, og derfor bebudes, at der skal udarbejdes en omfattende strategi til støtte for konkurrenceevnen inden for forsvarsindustrien; |
| --- | --- |

92.

glæder sig over Kommissionens industripolitiske meddelelse af 10. oktober 2012 med titlen »En stærkere europæisk industripolitik for vækst og økonomisk genopretning«, hvori det erkendes, at forsvarssektoren lider under en stærk national dimension, og derfor bebudes, at der skal udarbejdes en omfattende strategi til støtte for konkurrenceevnen inden for forsvarsindustrien;

| 93. | erindrer om relevansen af EDA's plan for kapacitetsudvikling; opfordrer medlemsstaterne til i højere grad at integrere den i deres nationale planlægning og til at være mere villige til at investere i EDA-projekter; |
| --- | --- |

93.

erindrer om relevansen af EDA's plan for kapacitetsudvikling; opfordrer medlemsstaterne til i højere grad at integrere den i deres nationale planlægning og til at være mere villige til at investere i EDA-projekter;

| 94. | mener, at Rådet og medlemsstaterne i højere grad bør understøtte kapaciteten i EU, hvilket vil gøre det muligt at opnå besparelser gennem sammenlægning af ressourcerne, navnlig i EDA, EU's Satellitcenter og Det Europæiske Sikkerheds- og Forsvarskollegium; |
| --- | --- |

94.

mener, at Rådet og medlemsstaterne i højere grad bør understøtte kapaciteten i EU, hvilket vil gøre det muligt at opnå besparelser gennem sammenlægning af ressourcerne, navnlig i EDA, EU's Satellitcenter og Det Europæiske Sikkerheds- og Forsvarskollegium;

| 95. | opfordrer Rådet og medlemsstaterne til at afsætte tilstrækkelige bevillinger og tilstrækkeligt personale til EDA, så det kan udføre de opgaver, det har fået i Lissabon-traktaten; fremhæver, at der bør tages hensyn til dette i forbindelse med den næste flerårige finansielle ramme; |
| --- | --- |

95.

opfordrer Rådet og medlemsstaterne til at afsætte tilstrækkelige bevillinger og tilstrækkeligt personale til EDA, så det kan udføre de opgaver, det har fået i Lissabon-traktaten; fremhæver, at der bør tages hensyn til dette i forbindelse med den næste flerårige finansielle ramme;

En rumpolitik til understøttelse af FSFP

| 96. | understreger, at det for at sikre EU's beslutningsmæssige og operationelle autonomi er nødvendigt at råde over tilstrækkelige satellitfaciliteter med hensyn til billeder og video fra rummet, indsamling af efterretninger, kommunikation og overvågning fra rummet; mener, at der kunne gøres en bedre delings- og sammenlægningsindsats på dette område end det er tilfælde med de eksisterende bilaterale aftaler eller med EU's Satellitcenter for så vidt angår Helios-, Cosmo-Skymed- og SAR-Lupe-progammerne; håber, at MUSIS-programmet, som skal erstatte den nuværende generations af overvågningssatellitter, ikke blot bliver et eksempel på samarbejde mellem europæiske lande, men også med udenrigstjenesten og EU's politisk-militære organer; |
| --- | --- |

96.

understreger, at det for at sikre EU's beslutningsmæssige og operationelle autonomi er nødvendigt at råde over tilstrækkelige satellitfaciliteter med hensyn til billeder og video fra rummet, indsamling af efterretninger, kommunikation og overvågning fra rummet; mener, at der kunne gøres en bedre delings- og sammenlægningsindsats på dette område end det er tilfælde med de eksisterende bilaterale aftaler eller med EU's Satellitcenter for så vidt angår Helios-, Cosmo-Skymed- og SAR-Lupe-progammerne; håber, at MUSIS-programmet, som skal erstatte den nuværende generations af overvågningssatellitter, ikke blot bliver et eksempel på samarbejde mellem europæiske lande, men også med udenrigstjenesten og EU's politisk-militære organer;

| 97. | opfordrer i den forbindelse Rådet og Kommissionen til at undersøge mulighederne for, at EU bidrager finansielt til de fremtidige programmer for satellitbilleder, så EU's politisk- militære organer og udenrigstjenesten får mulighed for at giver satellitterne opgaver og på opfordring og efter deres egne behov at anmode om satellitbilleder fra kriseregioner eller regioner, hvortil der skal sende FSFP-missioner; |
| --- | --- |

97.

opfordrer i den forbindelse Rådet og Kommissionen til at undersøge mulighederne for, at EU bidrager finansielt til de fremtidige programmer for satellitbilleder, så EU's politisk- militære organer og udenrigstjenesten får mulighed for at giver satellitterne opgaver og på opfordring og efter deres egne behov at anmode om satellitbilleder fra kriseregioner eller regioner, hvortil der skal sende FSFP-missioner;

| 98. | erindrer om nødvendigheden af EU-støtte til SMES-projektet, som i forbindelse med GALILEO-projektet vil blive en kritisk infrastruktur for EU; |
| --- | --- |

98.

erindrer om nødvendigheden af EU-støtte til SMES-projektet, som i forbindelse med GALILEO-projektet vil blive en kritisk infrastruktur for EU;

Styrkelse af beredskabet

| 99. | konstaterer, at der på trods af ændringerne i ATHENA-mekanismen, tidligere parlamentsbeslutninger og doktrinen om indsættelse af taktiske grupper fra EU, som der f.eks. blev opfordret til i Weimar-skrivelsen, endnu ikke er blevet indsat nogen, selv om sådanne grupper kunne anvendes til en indledende indsats, indtil de bliver afløst af andre styrker, som har mulighed for en længere indsats; |
| --- | --- |

99.

konstaterer, at der på trods af ændringerne i ATHENA-mekanismen, tidligere parlamentsbeslutninger og doktrinen om indsættelse af taktiske grupper fra EU, som der f.eks. blev opfordret til i Weimar-skrivelsen, endnu ikke er blevet indsat nogen, selv om sådanne grupper kunne anvendes til en indledende indsats, indtil de bliver afløst af andre styrker, som har mulighed for en længere indsats;

| 100. | mener, at denne situation undergraver troværdigheden af taktiske grupper som et indsatsmiddel og af FSFP generelt, da de kunne have været indsat tidligere; tilskynder medlemsstaterne til at opretholde deres mobilisering og opfylde deres forpligtelser i forhold til dette instrument, idet der mindes om, at deres manglende anvendelse af taktiske grupper på trods af adskillige oplagte muligheder er blevet et problem, ikke mindst i lyset af de finansielle investeringer og investeringer i mandskab; |
| --- | --- |

100.

mener, at denne situation undergraver troværdigheden af taktiske grupper som et indsatsmiddel og af FSFP generelt, da de kunne have været indsat tidligere; tilskynder medlemsstaterne til at opretholde deres mobilisering og opfylde deres forpligtelser i forhold til dette instrument, idet der mindes om, at deres manglende anvendelse af taktiske grupper på trods af adskillige oplagte muligheder er blevet et problem, ikke mindst i lyset af de finansielle investeringer og investeringer i mandskab;

| 101. | gentager, at ATHENA-mekanismen bør tilpasses yderligere for at øge andelen af fælles udgifter og dermed sikre en rimelig byrdefordeling i forbindelse med militære operationer og dermed overvinde medlemsstaternes modvilje mod at stille sig i spidsen for FSFP-missioner; |
| --- | --- |

101.

gentager, at ATHENA-mekanismen bør tilpasses yderligere for at øge andelen af fælles udgifter og dermed sikre en rimelig byrdefordeling i forbindelse med militære operationer og dermed overvinde medlemsstaternes modvilje mod at stille sig i spidsen for FSFP-missioner;

| 102. | støtter revisionen af krisestyringsprocessen, som skal afsluttes inden årets udgang og lette en hurtigere indsættelse af civile og militære FSFP-missioner; mener, at krisestyringsprocedurerne kun skal gælde for FSFP og ikke omfatte andre instrumenter, da det risikerer at gøre procedurerne tungere; støtter ligeledes revisionen af finansieringsprocedurerne for at gøre mobiliseringen af midlerne mere fleksibel og hurtigere; |
| --- | --- |

102.

støtter revisionen af krisestyringsprocessen, som skal afsluttes inden årets udgang og lette en hurtigere indsættelse af civile og militære FSFP-missioner; mener, at krisestyringsprocedurerne kun skal gælde for FSFP og ikke omfatte andre instrumenter, da det risikerer at gøre procedurerne tungere; støtter ligeledes revisionen af finansieringsprocedurerne for at gøre mobiliseringen af midlerne mere fleksibel og hurtigere;

Strukturer og planlægning

| 103. | mener, at overdragelsen af samordningen af missionerne ved Afrikas Horn til Beredskabscentret er et første skrift i retning af skabelsen af en europæisk planlægningskapacitet og operationel kapacitet med tilstrækkeligt personale og tilstrækkelige kommunikations- og kontrolmuligheder; beklager imidlertid, at centret hverken er permanent eller fungerer som knudepunkt for planlægning og udførelse af militære og civile missioner; |
| --- | --- |

103.

mener, at overdragelsen af samordningen af missionerne ved Afrikas Horn til Beredskabscentret er et første skrift i retning af skabelsen af en europæisk planlægningskapacitet og operationel kapacitet med tilstrækkeligt personale og tilstrækkelige kommunikations- og kontrolmuligheder; beklager imidlertid, at centret hverken er permanent eller fungerer som knudepunkt for planlægning og udførelse af militære og civile missioner;

| 104. | gentager sin opfordring til oprettelse af et operationelt EU-hovedkvarter for operationel planlægning og ledelse af civile og militære operationer i udenrigstjenesten, om nødvendigt gennem et permanent struktureret samarbejde; |
| --- | --- |

104.

gentager sin opfordring til oprettelse af et operationelt EU-hovedkvarter for operationel planlægning og ledelse af civile og militære operationer i udenrigstjenesten, om nødvendigt gennem et permanent struktureret samarbejde;

| 105. | konstaterer, at Rådet i sine konklusioner fra december 2011 gav udtryk for vilje til at styrke den fremadrettede planlægningskapacitet; støtter udvidelsen af Den Europæiske Unions Militærstabs (EUMS) beføjelser i den retning; mener ligeledes, at operationscentret kan yde støtte til EUMS til løsningen af denne opgave; |
| --- | --- |

105.

konstaterer, at Rådet i sine konklusioner fra december 2011 gav udtryk for vilje til at styrke den fremadrettede planlægningskapacitet; støtter udvidelsen af Den Europæiske Unions Militærstabs (EUMS) beføjelser i den retning; mener ligeledes, at operationscentret kan yde støtte til EUMS til løsningen af denne opgave;

| 106. | konstaterer med interesse, at situationscentret er blevet delt i to enheder, nemlig situationsrummet og efterretningscentret (INTCEN), og glæder sig over, at sidstnævnte skal udvikles yderligere, hvis medlemsstaterne ønsker at udvikle FUSP og FSFP; |
| --- | --- |

106.

konstaterer med interesse, at situationscentret er blevet delt i to enheder, nemlig situationsrummet og efterretningscentret (INTCEN), og glæder sig over, at sidstnævnte skal udvikles yderligere, hvis medlemsstaterne ønsker at udvikle FUSP og FSFP;

| 107. | støtter oprettelsen af midlertidige stillinger til sikkerhedseksperter i de EU-delegationer, der har størst betydning for FSFP, for at sikre en bedre indberetning om sikkerhedssituationen; understreger den betydning, som disse eksperter kan have på området for sikkerhedsforebyggelse og tidlig varsling; |
| --- | --- |

107.

støtter oprettelsen af midlertidige stillinger til sikkerhedseksperter i de EU-delegationer, der har størst betydning for FSFP, for at sikre en bedre indberetning om sikkerhedssituationen; understreger den betydning, som disse eksperter kan have på området for sikkerhedsforebyggelse og tidlig varsling;

Partnerskaber

EU/NATO

| 108. | konstaterer, at EU og NATO, der er samlet i et strategisk partnerskab, som senest blev bekræftet i Chicago, er aktive forskelligere steder som Kosovo, Afghanistan og bekæmpelsen af piratvirksomhed i Adén-Bugten og Det Indiske Ocean; erindrer i den forbindelse om betydningen af et godt samarbejde mellem EU og NATO; |
| --- | --- |

108.

konstaterer, at EU og NATO, der er samlet i et strategisk partnerskab, som senest blev bekræftet i Chicago, er aktive forskelligere steder som Kosovo, Afghanistan og bekæmpelsen af piratvirksomhed i Adén-Bugten og Det Indiske Ocean; erindrer i den forbindelse om betydningen af et godt samarbejde mellem EU og NATO;

| 109. | mener, at en styrkelse af EU's civile og militære kapacitet ligeledes vil gavne NATO og bidrage til at skabe synergi mellem parterne; |
| --- | --- |

109.

mener, at en styrkelse af EU's civile og militære kapacitet ligeledes vil gavne NATO og bidrage til at skabe synergi mellem parterne;

| 110. | konstaterer, at den blokade, der skyldes tyrkisk-cypriotiske uoverensstemmelser, ikke forhindrer de to organisationer i på behørig vis at føre en politisk dialog, at arbejde sammen takket være personlige kontakter og at samordne deres indsats indbyrdes; opfordrer alligevel til en løsning på disse uoverensstemmelser for at forbedre samarbejdet mellem de to organisationer; |
| --- | --- |

110.

konstaterer, at den blokade, der skyldes tyrkisk-cypriotiske uoverensstemmelser, ikke forhindrer de to organisationer i på behørig vis at føre en politisk dialog, at arbejde sammen takket være personlige kontakter og at samordne deres indsats indbyrdes; opfordrer alligevel til en løsning på disse uoverensstemmelser for at forbedre samarbejdet mellem de to organisationer;

| 111. | glæder sig over samarbejdet mellem EU og NATO om militær kapacitet navnlig for at undgå overlapninger mellem delings- og sammenlægningsinitiativet i EU og det intelligente forsvarsinitiativ i NATO; |
| --- | --- |

111.

glæder sig over samarbejdet mellem EU og NATO om militær kapacitet navnlig for at undgå overlapninger mellem delings- og sammenlægningsinitiativet i EU og det intelligente forsvarsinitiativ i NATO;

| 112. | understreger betydningen af et praktisk samarbejde om cybersikkerhed og -forsvar på grundlag af de eksisterende supplerende aktiviteter på området for udvikling af forsvarskapacitet; fremhæver behovet for en tættere koordinering, navnlig med hensyn til planlægning, teknologi, træning og udstyr i denne forbindelse; |
| --- | --- |

112.

understreger betydningen af et praktisk samarbejde om cybersikkerhed og -forsvar på grundlag af de eksisterende supplerende aktiviteter på området for udvikling af forsvarskapacitet; fremhæver behovet for en tættere koordinering, navnlig med hensyn til planlægning, teknologi, træning og udstyr i denne forbindelse;

| 113. | giver udtryk for skuffelse over udviklingen af civile krisestyringsstrukturer i NATO, da der er tale om en unødig oplapning med en kapacitet, der allerede er veludviklet i EU; |
| --- | --- |

113.

giver udtryk for skuffelse over udviklingen af civile krisestyringsstrukturer i NATO, da der er tale om en unødig oplapning med en kapacitet, der allerede er veludviklet i EU;

EU/AU

| 114. | glæder sig over samarbejdet mellem EU og AU om opretholdelse af fred og stabilitet på det afrikanske kontinent; konstaterer, at EU bidrager til etableringen af en afrikansk freds- og sikkerhedsstruktur og dermed understøtter de fredsbestræbelser, som AU og regionale afrikanske organisationer som CEDEAO gennemfører ved at bekæmpe trusler mod stabiliteten og sikkerheden samt fra terrorismen lige fra Afrikas Horn til Sahel-regionen; |
| --- | --- |

114.

glæder sig over samarbejdet mellem EU og AU om opretholdelse af fred og stabilitet på det afrikanske kontinent; konstaterer, at EU bidrager til etableringen af en afrikansk freds- og sikkerhedsstruktur og dermed understøtter de fredsbestræbelser, som AU og regionale afrikanske organisationer som CEDEAO gennemfører ved at bekæmpe trusler mod stabiliteten og sikkerheden samt fra terrorismen lige fra Afrikas Horn til Sahel-regionen;

| 115. | erindrer om, at EU stadig yder det største bidrag til AMISOM's budget, og understreger nødvendigheden af en strategisk vision for denne operations fremtid; |
| --- | --- |

115.

erindrer om, at EU stadig yder det største bidrag til AMISOM's budget, og understreger nødvendigheden af en strategisk vision for denne operations fremtid;

EU/FN

| 116. | glæder sig over det gode samarbejde, der har udviklet sig mellem udenrigstjenesten og FN's afdeling for fredsbevarende opperationer; konstaterer, at EU med sin taktiske grupper kunne stille en styrke til rådighed til gennemførelse af den indledende indsats i presserende fredsbevarende operationer, indtil en FN-styrke kunne afløse dem; |
| --- | --- |

116.

glæder sig over det gode samarbejde, der har udviklet sig mellem udenrigstjenesten og FN's afdeling for fredsbevarende opperationer; konstaterer, at EU med sin taktiske grupper kunne stille en styrke til rådighed til gennemførelse af den indledende indsats i presserende fredsbevarende operationer, indtil en FN-styrke kunne afløse dem;

EU/OSCE

| 117. | understreger betydningen af, at EU og OSCE samarbejder i regioner af fælles interesse og om væsentlige emner såsom konfliktforebyggelse, krisestyring, rehabilitering i postkonfliktsituationer samt fremme og styrkelse af retsstatsprincippet; udtrykker tilfredshed med, at dette samarbejde er blevet mere omfattende og dybtgående i de seneste år, men opfordrer til øget koordinering og synergi i forbindelse med behandling af kriser og konflikter, forebyggelse af overlappende indsatser og udvikling af omkostningseffektive fremgangsmåder; |
| --- | --- |

117.

understreger betydningen af, at EU og OSCE samarbejder i regioner af fælles interesse og om væsentlige emner såsom konfliktforebyggelse, krisestyring, rehabilitering i postkonfliktsituationer samt fremme og styrkelse af retsstatsprincippet; udtrykker tilfredshed med, at dette samarbejde er blevet mere omfattende og dybtgående i de seneste år, men opfordrer til øget koordinering og synergi i forbindelse med behandling af kriser og konflikter, forebyggelse af overlappende indsatser og udvikling af omkostningseffektive fremgangsmåder;

EU/tredjelande

| 118. | understreger, at det stadig er relevant at opretholde stærke transatlantiske forbindelser, og glæder sig over samarbejdet mellem EU og USA om krisestyringsoperationer, herunder EUTM Somalia, EUNAVFOR Atalanta, EULES Kosovo og EUPOL Afghanistan; |
| --- | --- |

118.

understreger, at det stadig er relevant at opretholde stærke transatlantiske forbindelser, og glæder sig over samarbejdet mellem EU og USA om krisestyringsoperationer, herunder EUTM Somalia, EUNAVFOR Atalanta, EULES Kosovo og EUPOL Afghanistan;

| 119. | glæder sig over de rammeaftaler, som EU indtil nu har undertegnet med et dusin tredjelande, som skal gøre det muligt for dem at deltage i civile og militære operationer, der gennemføres som led i FSFP; |
| --- | --- |

119.

glæder sig over de rammeaftaler, som EU indtil nu har undertegnet med et dusin tredjelande, som skal gøre det muligt for dem at deltage i civile og militære operationer, der gennemføres som led i FSFP;

o

o o

| 120. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Kommissionens næstformand/den højtstående repræsentant for EU's udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, NATO's generalsekretær, formanden for NATO's Parlamentariske Forsamling, De Forende Nationers generalsekretær, formanden for OSCE og formanden for OSCE's Parlamentariske Forsamling. |
| --- | --- |

120.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Kommissionens næstformand/den højtstående repræsentant for EU's udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, NATO's generalsekretær, formanden for NATO's Parlamentariske Forsamling, De Forende Nationers generalsekretær, formanden for OSCE og formanden for OSCE's Parlamentariske Forsamling.

---

(1)  EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1.

(2)  EUT C 349 E af 22.12.2010, s. 63.

(3)  EUT C 99 E af 3.4 2012, s. 7.

(4)  Vedtagne tekster fra denne dato, P7_TA(2011)0228.

(5)  Vedtagne tekster fra denne dato, P7_TA(2011)0574.

(6)  EUT L 216, 20.8.2009, s. 76.

---

| 16.12.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 419/138 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 419/138

---

P7_TA(2012)0456

EU's bestemmelser om gensidigt forsvar og solidaritet: politiske og operationelle dimensioner

Europa-Parlamentets beslutning af 22. november 2012 om EU's bestemmelser om gensidigt forsvar og solidaritet: politiske og operationelle dimensioner (2012/2223(INI))

(2015/C 419/21)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser artikel 42, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Union (TEU) og artikel 222 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), |
| --- | --- |

—

der henviser artikel 42, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Union (TEU) og artikel 222 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

| — | der henviser artikel 24 og artikel 42, stk. 2, i TEU, artikel 122 og 196 i TEUF og erklæring 37 om artikel 222 i TEUF, |
| --- | --- |

—

der henviser artikel 24 og artikel 42, stk. 2, i TEU, artikel 122 og 196 i TEUF og erklæring 37 om artikel 222 i TEUF,

| — | der henviser til De Forenede Nationers pagt, navnlig bestemmelserne i kapitel VII og artikel 51, |
| --- | --- |

—

der henviser til De Forenede Nationers pagt, navnlig bestemmelserne i kapitel VII og artikel 51,

| — | der henviser til den europæiske sikkerhedsstrategi (ESS), der blev vedtaget af Det Europæiske Råd den 12. december 2003, og til rapporten om dens gennemførelse, der blev godkendt af Det Europæiske Råd den 11.—12. december 2008, |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske sikkerhedsstrategi (ESS), der blev vedtaget af Det Europæiske Råd den 12. december 2003, og til rapporten om dens gennemførelse, der blev godkendt af Det Europæiske Råd den 11.—12. december 2008,

| — | der henviser til EU's strategi for den indre sikkerhed, som blev godkendt af Det Europæiske Råd den 25.—26. marts 2010, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's strategi for den indre sikkerhed, som blev godkendt af Det Europæiske Råd den 25.—26. marts 2010,

| — | der henviser til EU's terrorbekæmpelsesstrategi, der blev vedtaget af Det Europæiske Råd den 15.—16. december 2005, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's terrorbekæmpelsesstrategi, der blev vedtaget af Det Europæiske Råd den 15.—16. december 2005,

| — | der henviser til artikel 4 og 5 i den nordatlantiske traktat, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 4 og 5 i den nordatlantiske traktat,

| — | der henviser til det strategiske koncept for forsvaret af og sikkerheden for medlemmerne af Den Nordatlantiske Traktats Organisation (NATO), der blev vedtaget på NATO-topmødet i Lissabon den 19.—20. november 2010, |
| --- | --- |

—

der henviser til det strategiske koncept for forsvaret af og sikkerheden for medlemmerne af Den Nordatlantiske Traktats Organisation (NATO), der blev vedtaget på NATO-topmødet i Lissabon den 19.—20. november 2010,

| — | der henviser til beslutningen om at opløse Vestunionen, |
| --- | --- |

—

der henviser til beslutningen om at opløse Vestunionen,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 30. november 2009 om en fællesskabsramme for katastrofeforebyggelse i EU, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 30. november 2009 om en fællesskabsramme for katastrofeforebyggelse i EU,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 26. oktober 2010 med titlen »Hen imod et styrket EU-katastrofeberedskab: civilbeskyttelsens og den humanitære bistands rolle« (COM(2010)0600), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 26. oktober 2010 med titlen »Hen imod et styrket EU-katastrofeberedskab: civilbeskyttelsens og den humanitære bistands rolle« (COM(2010)0600),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 22. november 2010 med titlen »Strategien for EU's indre sikkerhed i praksis: Fem skridt hen imod et mere sikkert EU« (COM(2010)0673), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 22. november 2010 med titlen »Strategien for EU's indre sikkerhed i praksis: Fem skridt hen imod et mere sikkert EU« (COM(2010)0673),

| — | der henviser til konceptnoten om ordninger for krisekoordinering på politisk plan i EU, der blev godkendt af Coreper den 30. maj 2012 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til konceptnoten om ordninger for krisekoordinering på politisk plan i EU, der blev godkendt af Coreper den 30. maj 2012 (1),

| — | der henviser til sine beslutninger af 22. maj 2012 om Den Europæiske Unions interne sikkerhedsstrategi (2), af 14. december 2011 om finanskrisens følger for forsvarssektoren i EU's medlemsstater (3), af 27. september 2011 med titlen »Hen imod et styrket EU-katastrofeberedskab: civilbeskyttelsens og den humanitære bistands rolle« (4) og af 23. november 2010 om civilt-militært samarbejde og udvikling af civil-militær kapacitet (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine beslutninger af 22. maj 2012 om Den Europæiske Unions interne sikkerhedsstrategi (2), af 14. december 2011 om finanskrisens følger for forsvarssektoren i EU's medlemsstater (3), af 27. september 2011 med titlen »Hen imod et styrket EU-katastrofeberedskab: civilbeskyttelsens og den humanitære bistands rolle« (4) og af 23. november 2010 om civilt-militært samarbejde og udvikling af civil-militær kapacitet (5),

| — | der henviser til CBRN-handlingsplanen på EU-niveau fra 2009 (6) og til sin beslutning af 14. december 2010 om styrkelse af kemisk, biologisk, radiologisk og nuklear sikkerhed i Den Europæiske Union — en CBRN-handlingsplan på EU-niveau (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til CBRN-handlingsplanen på EU-niveau fra 2009 (6) og til sin beslutning af 14. december 2010 om styrkelse af kemisk, biologisk, radiologisk og nuklear sikkerhed i Den Europæiske Union — en CBRN-handlingsplan på EU-niveau (7),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget og udtalelser fra Udvalget om Konstitutionelle Anliggender og Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A7-0356/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget og udtalelser fra Udvalget om Konstitutionelle Anliggender og Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A7-0356/2012),

| A. | der henviser til, at EU's medlemsstaters sikkerhed er udelelig, og at alle EU's borgere bør have de samme sikkerhedsgarantier og det samme niveau for beskyttelse mod både konventionelle og ikkekonventionelle trusler; der henviser til, at forsvaret af fred, sikkerhed, demokrati, menneskerettigheder, retsstaten og frihed i Europa, som er uundværlige for vore folks velfærd, fortsat skal være et centralt mål og ansvarsområde for europæiske lande og for EU; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at EU's medlemsstaters sikkerhed er udelelig, og at alle EU's borgere bør have de samme sikkerhedsgarantier og det samme niveau for beskyttelse mod både konventionelle og ikkekonventionelle trusler; der henviser til, at forsvaret af fred, sikkerhed, demokrati, menneskerettigheder, retsstaten og frihed i Europa, som er uundværlige for vore folks velfærd, fortsat skal være et centralt mål og ansvarsområde for europæiske lande og for EU;

| B. | der henviser til, at de nuværende sikkerhedsudfordringer omfatter talrige komplicerede og skiftende risici som f.eks. international terrorisme, spredning af masseødelæggelsesvåben, stater i opløsning, fastlåste og endeløse konflikter, organiseret kriminalitet, cybertrusler, knappe energikilder, miljøødelæggelser og hermed forbundne sikkerhedsrisici, naturlige og menneskeskabte katastrofer, pandemier og forskellige andre risici; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at de nuværende sikkerhedsudfordringer omfatter talrige komplicerede og skiftende risici som f.eks. international terrorisme, spredning af masseødelæggelsesvåben, stater i opløsning, fastlåste og endeløse konflikter, organiseret kriminalitet, cybertrusler, knappe energikilder, miljøødelæggelser og hermed forbundne sikkerhedsrisici, naturlige og menneskeskabte katastrofer, pandemier og forskellige andre risici;

| C. | der henviser til, at EU anerkender en international orden, som bygger på effektiv multilateralisme baseret på folkeretten, og at dette er udtryk for europæernes overbevisning om, at intet land kan imødegå disse nye trusler alene; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at EU anerkender en international orden, som bygger på effektiv multilateralisme baseret på folkeretten, og at dette er udtryk for europæernes overbevisning om, at intet land kan imødegå disse nye trusler alene;

| D. | der henviser til, at sikkerhed og bekæmpelse af international terrorisme anses som en prioritet for EU; der ligeledes henviser til, at det er nødvendigt med en fælles indsats og en fælles strategi fra alle medlemsstaters side; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at sikkerhed og bekæmpelse af international terrorisme anses som en prioritet for EU; der ligeledes henviser til, at det er nødvendigt med en fælles indsats og en fælles strategi fra alle medlemsstaters side;

| E. | der henviser til, at hyppigheden og omfanget af naturkatastrofer og menneskeskabte katastrofer og navnlig klimaskabte katastrofer i de seneste årtier har været stigende, og at der forventes en yderligere stigning, efterhånden som klimaændringerne tager til; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at hyppigheden og omfanget af naturkatastrofer og menneskeskabte katastrofer og navnlig klimaskabte katastrofer i de seneste årtier har været stigende, og at der forventes en yderligere stigning, efterhånden som klimaændringerne tager til;

| F. | der henviser til, at den gradvise udformning af en fælles forsvarspolitik, som sigter mod et fælles forsvar, styrker den europæiske identitet og EU's strategiske selvstændighed; der henviser til, at et stærkere og mere effektivt europæisk forsvar samtidig er afgørende for konsolideringen af den transatlantiske forbindelse i en sammenhæng med strukturelle geostrategiske ændringer fremskyndet af den globale økonomiske krise, navnlig i en tid, hvor USA er i færd med at repositionere sig strategisk i forhold til Asien/Stillehavsområdet; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at den gradvise udformning af en fælles forsvarspolitik, som sigter mod et fælles forsvar, styrker den europæiske identitet og EU's strategiske selvstændighed; der henviser til, at et stærkere og mere effektivt europæisk forsvar samtidig er afgørende for konsolideringen af den transatlantiske forbindelse i en sammenhæng med strukturelle geostrategiske ændringer fremskyndet af den globale økonomiske krise, navnlig i en tid, hvor USA er i færd med at repositionere sig strategisk i forhold til Asien/Stillehavsområdet;

| G. | der henviser til, at de 21 EU-medlemsstater, der også er medlemmer af NATO, kan konsultere hinanden, når deres territoriale integritet, politiske uafhængighed eller sikkerhed er truet, og under alle omstændigheder har forpligtet sig til et kollektivt forsvar i tilfælde af et væbnet angreb; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at de 21 EU-medlemsstater, der også er medlemmer af NATO, kan konsultere hinanden, når deres territoriale integritet, politiske uafhængighed eller sikkerhed er truet, og under alle omstændigheder har forpligtet sig til et kollektivt forsvar i tilfælde af et væbnet angreb;

| H. | der henviser til, at det, selv om medlemsstaterne fortsat har det primære ansvar for håndtering af kriser på deres område, stadig hyppigere forekommer, at alvorlige og komplekse sikkerhedstrusler lige fra væbnede angreb, terrorisme, naturkatastrofer eller CBRN-katastrofer til internetangreb er af grænseoverskridende karakter og let kan blive overvældende for den enkelte medlemsstats kapaciteter, hvilket gør det vitalt at skabe bindende solidaritet mellem medlemsstaterne og sørge for en koordineret reaktion på sådanne trusler; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at det, selv om medlemsstaterne fortsat har det primære ansvar for håndtering af kriser på deres område, stadig hyppigere forekommer, at alvorlige og komplekse sikkerhedstrusler lige fra væbnede angreb, terrorisme, naturkatastrofer eller CBRN-katastrofer til internetangreb er af grænseoverskridende karakter og let kan blive overvældende for den enkelte medlemsstats kapaciteter, hvilket gør det vitalt at skabe bindende solidaritet mellem medlemsstaterne og sørge for en koordineret reaktion på sådanne trusler;

| I. | der henviser til, at Lissabontraktaten indførte artikel 42, stk. 7, i TEU (»bestemmelsen om gensidigt forsvar« eller »bestemmelsen om gensidig bistand« (8)) og artikel 222 i TEUF (»solidaritetsbestemmelsen«) for at tage hånd om sådanne bekymringer, men at der nu næsten tre år efter traktatens ikrafttrædelse stadig ikke er fastlagt gennemførelsesbestemmelser med henblik på at føre disse bestemmelser ud i livet; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at Lissabontraktaten indførte artikel 42, stk. 7, i TEU (»bestemmelsen om gensidigt forsvar« eller »bestemmelsen om gensidig bistand« (8)) og artikel 222 i TEUF (»solidaritetsbestemmelsen«) for at tage hånd om sådanne bekymringer, men at der nu næsten tre år efter traktatens ikrafttrædelse stadig ikke er fastlagt gennemførelsesbestemmelser med henblik på at føre disse bestemmelser ud i livet;

Generelle overvejelser

| 1. | opfordrer på det kraftigste medlemsstaterne, Kommissionen og næstformanden/den højtstående repræsentant til at gøre fuld brug af potentialet i alle relevante bestemmelser i traktaten, navnlig bestemmelsen om gensidigt forsvar og solidaritetsbestemmelsen, for at give alle EU-borgere de samme sikkerhedsgarantier mod både konventionelle og ikkekonventionelle trusler på grundlag af principperne om sikkerhedens udelelighed og gensidig solidaritet mellem medlemsstaterne og under hensyntagen til behovet for øget omkostningseffektivitet og en retfærdig deling af byrder og omkostninger; |
| --- | --- |

1.

opfordrer på det kraftigste medlemsstaterne, Kommissionen og næstformanden/den højtstående repræsentant til at gøre fuld brug af potentialet i alle relevante bestemmelser i traktaten, navnlig bestemmelsen om gensidigt forsvar og solidaritetsbestemmelsen, for at give alle EU-borgere de samme sikkerhedsgarantier mod både konventionelle og ikkekonventionelle trusler på grundlag af principperne om sikkerhedens udelelighed og gensidig solidaritet mellem medlemsstaterne og under hensyntagen til behovet for øget omkostningseffektivitet og en retfærdig deling af byrder og omkostninger;

| 2. | fremhæver på ny behovet for, at EU’s medlemsstater og EU udformer en politik, der er forankret i forebyggelse, beredskab og respons i forhold til alle større sikkerhedstrusler, navnlig sådanne som identificeret i den europæiske sikkerhedsstrategi, strategien for den indre sikkerhed og de regelmæssige rapporter fra EU's antiterrorkoordinator til Rådet; |
| --- | --- |

2.

fremhæver på ny behovet for, at EU’s medlemsstater og EU udformer en politik, der er forankret i forebyggelse, beredskab og respons i forhold til alle større sikkerhedstrusler, navnlig sådanne som identificeret i den europæiske sikkerhedsstrategi, strategien for den indre sikkerhed og de regelmæssige rapporter fra EU's antiterrorkoordinator til Rådet;

| 3. | understreger behovet for, at EU’s medlemsstater og EU regelmæssigt foretager fælles vurderinger af trusler og risici på grundlag af en fælles analyse af udvekslede efterretninger og under fuld udnyttelse af eksisterende strukturer i EU; |
| --- | --- |

3.

understreger behovet for, at EU’s medlemsstater og EU regelmæssigt foretager fælles vurderinger af trusler og risici på grundlag af en fælles analyse af udvekslede efterretninger og under fuld udnyttelse af eksisterende strukturer i EU;

| 4. | noterer sig NATO's nye strategiske koncept, hvorefter organisationen ud over at bevare sin rolle som en militær alliance skal opbygge sin kapacitet til at handle som et politisk og sikkerhedsmæssigt fællesskab i partnerskab med EU; bemærker, at NATO’s mål og målene i artikel 43 i TEU supplerer hinanden; advarer derfor mod dyrt dobbeltarbejde i de to organisationer og det heraf følgende spild af ressourcer og opfordrer indtrængende til et meget tættere og mere regelmæssigt politisk samarbejde mellem EU's højtstående repræsentant og NATO's generalsekretær hvad angår risikovurdering, ressourceforvaltning, politisk planlægning og gennemførelse af både civile og militære operationer; |
| --- | --- |

4.

noterer sig NATO's nye strategiske koncept, hvorefter organisationen ud over at bevare sin rolle som en militær alliance skal opbygge sin kapacitet til at handle som et politisk og sikkerhedsmæssigt fællesskab i partnerskab med EU; bemærker, at NATO’s mål og målene i artikel 43 i TEU supplerer hinanden; advarer derfor mod dyrt dobbeltarbejde i de to organisationer og det heraf følgende spild af ressourcer og opfordrer indtrængende til et meget tættere og mere regelmæssigt politisk samarbejde mellem EU's højtstående repræsentant og NATO's generalsekretær hvad angår risikovurdering, ressourceforvaltning, politisk planlægning og gennemførelse af både civile og militære operationer;

| 5. | opfordrer, samtidig med, at det bekræfter, at beskyttelsen af den territoriale integritet og af borgerne fortsat er kernen i forsvarspolitikken, indtrængende Rådet til at efterligne NATO's tilgang, som tager højde for de uundgåelige situationer, hvor der er behov for at forebygge eksterne trusler af hensyn til de allieredes sikkerhedsinteresser, og det er nødvendigt at anvende magt; |
| --- | --- |

5.

opfordrer, samtidig med, at det bekræfter, at beskyttelsen af den territoriale integritet og af borgerne fortsat er kernen i forsvarspolitikken, indtrængende Rådet til at efterligne NATO's tilgang, som tager højde for de uundgåelige situationer, hvor der er behov for at forebygge eksterne trusler af hensyn til de allieredes sikkerhedsinteresser, og det er nødvendigt at anvende magt;

| 6. | bekræfter, at EU eller dets medlemsstater kun må anvende magt, såfremt det er lovligt begrundet på basis af FN-pagten; understreger i denne sammenhæng den naturgivne ret til individuelt eller kollektivt selvforsvar; fastholder sin tilslutning til Osloretningslinjerne om anvendelse af internationale militære og civile midler til katastrofehjælp; fremhæver, at forebyggelse af konflikter, angreb og katastrofer er at foretrække frem for håndtering af deres konsekvenser; |
| --- | --- |

6.

bekræfter, at EU eller dets medlemsstater kun må anvende magt, såfremt det er lovligt begrundet på basis af FN-pagten; understreger i denne sammenhæng den naturgivne ret til individuelt eller kollektivt selvforsvar; fastholder sin tilslutning til Osloretningslinjerne om anvendelse af internationale militære og civile midler til katastrofehjælp; fremhæver, at forebyggelse af konflikter, angreb og katastrofer er at foretrække frem for håndtering af deres konsekvenser;

| 7. | peger på den lange række instrumenter, som EU og medlemsstaterne har til rådighed til imødegåelse af usædvanlige begivenheder i en ånd af solidaritet; minder om nytten af retsgrundlagene i artikel 122 i TEUF for økonomisk og finansiel bistand til medlemsstater i alvorlige vanskeligheder og i artikel 196 i TEUF for foranstaltninger på civilbeskyttelsesområdet; |
| --- | --- |

7.

peger på den lange række instrumenter, som EU og medlemsstaterne har til rådighed til imødegåelse af usædvanlige begivenheder i en ånd af solidaritet; minder om nytten af retsgrundlagene i artikel 122 i TEUF for økonomisk og finansiel bistand til medlemsstater i alvorlige vanskeligheder og i artikel 196 i TEUF for foranstaltninger på civilbeskyttelsesområdet;

| 8. | minder om forpligtelsen til systematisk at udvikle gensidig politisk solidaritet i udenrigs- og sikkerhedspolitikken i overensstemmelse med artikel 24 i TEU; noterer sig de muligheder, som Lissabontraktaten giver for øget samarbejde på FUSP-området, herunder overdragelse af særlige opgaver og missioner til grupper af stater såvel som konceptet med et permanent struktureret samarbejde i militære anliggender; |
| --- | --- |

8.

minder om forpligtelsen til systematisk at udvikle gensidig politisk solidaritet i udenrigs- og sikkerhedspolitikken i overensstemmelse med artikel 24 i TEU; noterer sig de muligheder, som Lissabontraktaten giver for øget samarbejde på FUSP-området, herunder overdragelse af særlige opgaver og missioner til grupper af stater såvel som konceptet med et permanent struktureret samarbejde i militære anliggender;

| 9. | understreger, at formålet med bestemmelserne om gensidigt forsvar og solidaritet ikke er at erstatte nogen af disse instrumenter, men at tilvejebringe en paraplystruktur med henblik på situationer med ekstraordinære trusler eller skader, navnlig hvor bistanden kræver politisk koordinering på højt niveau og inddragelse af militæret, i overensstemmelse med principperne om nødvendighed og proportionalitet; |
| --- | --- |

9.

understreger, at formålet med bestemmelserne om gensidigt forsvar og solidaritet ikke er at erstatte nogen af disse instrumenter, men at tilvejebringe en paraplystruktur med henblik på situationer med ekstraordinære trusler eller skader, navnlig hvor bistanden kræver politisk koordinering på højt niveau og inddragelse af militæret, i overensstemmelse med principperne om nødvendighed og proportionalitet;

| 10. | opfordrer Kommissionen og næstformanden/den højtstående repræsentant til inden udgangen af 2012 at forelægge deres fælles forslag til en rådsafgørelse om de nærmere regler for gennemførelsen af solidaritetsbestemmelsen i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 222, stk. 3 i TEUF, og til i den forbindelse navnlig at præcisere de forskellige aktørers roller og kompetencer; opfordrer af hensyn til kohærensen til, at Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komité og Den Stående Komité for Den Indre Sikkerhed forelægger en fælles udtalelse om gennemførelsen af solidaritetsbestemmelsen og i den forbindelse tager begge bestemmelsers politiske og operationelle dimensioner i betragtning, herunder forbindelserne med NATO; bemærker, at Rådet bør handle med kvalificeret flertal i forbindelse med ikkemilitære aspekter af gensidig hjælp og bistand; understreger i denne forbindelse behovet for at holde Parlamentet fuldt orienteret; |
| --- | --- |

10.

opfordrer Kommissionen og næstformanden/den højtstående repræsentant til inden udgangen af 2012 at forelægge deres fælles forslag til en rådsafgørelse om de nærmere regler for gennemførelsen af solidaritetsbestemmelsen i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 222, stk. 3 i TEUF, og til i den forbindelse navnlig at præcisere de forskellige aktørers roller og kompetencer; opfordrer af hensyn til kohærensen til, at Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komité og Den Stående Komité for Den Indre Sikkerhed forelægger en fælles udtalelse om gennemførelsen af solidaritetsbestemmelsen og i den forbindelse tager begge bestemmelsers politiske og operationelle dimensioner i betragtning, herunder forbindelserne med NATO; bemærker, at Rådet bør handle med kvalificeret flertal i forbindelse med ikkemilitære aspekter af gensidig hjælp og bistand; understreger i denne forbindelse behovet for at holde Parlamentet fuldt orienteret;

Bestemmelsen om gensidigt forsvar

Anvendelsesområde

| 11. | minder medlemsstaterne om deres klare forpligtigelse til at yde al den hjælp og bistand, der ligger inden for deres formåen, hvis en medlemsstat udsættes for et væbnet angreb på sit territorium; understreger, at det, selv om stort anlagte aggressioner mod en medlemsstat forekommer usandsynlige inden for en overskuelig fremtid, fortsat er nødvendigt at prioritere både traditionelt territorialt forsvar og forsvar mod nye trusler højt; minder også om, at det i traktaten hedder, at forpligtelser og samarbejde på området gensidigt forsvar skal være i overensstemmelse med forpligtelser indgået inden for rammerne af NATO, som for de lande, der er medlemmer af NATO, fortsat vil være fundamentet for deres kollektive forsvar og forummet for dettes iværksættelse; |
| --- | --- |

11.

minder medlemsstaterne om deres klare forpligtigelse til at yde al den hjælp og bistand, der ligger inden for deres formåen, hvis en medlemsstat udsættes for et væbnet angreb på sit territorium; understreger, at det, selv om stort anlagte aggressioner mod en medlemsstat forekommer usandsynlige inden for en overskuelig fremtid, fortsat er nødvendigt at prioritere både traditionelt territorialt forsvar og forsvar mod nye trusler højt; minder også om, at det i traktaten hedder, at forpligtelser og samarbejde på området gensidigt forsvar skal være i overensstemmelse med forpligtelser indgået inden for rammerne af NATO, som for de lande, der er medlemmer af NATO, fortsat vil være fundamentet for deres kollektive forsvar og forummet for dettes iværksættelse;

| 12. | henleder samtidig opmærksomheden på det lige så vigtige behov for at berede sig på situationer, der involverer EU-medlemsstater, der ikke er medlemmer af NATO, eller EU-medlemsstatsterritorier, som ligger uden for det nordatlantiske område og derfor ikke er omfattet af Washingtontraktaten, eller på situationer, hvor der i NATO-regi ikke er nået til enighed om kollektiv handling; understreger i denne forbindelse også, at det som fastsat i Berlin Plus-aftalen skal være muligt at anvende NATO’s kapaciteter; |
| --- | --- |

12.

henleder samtidig opmærksomheden på det lige så vigtige behov for at berede sig på situationer, der involverer EU-medlemsstater, der ikke er medlemmer af NATO, eller EU-medlemsstatsterritorier, som ligger uden for det nordatlantiske område og derfor ikke er omfattet af Washingtontraktaten, eller på situationer, hvor der i NATO-regi ikke er nået til enighed om kollektiv handling; understreger i denne forbindelse også, at det som fastsat i Berlin Plus-aftalen skal være muligt at anvende NATO’s kapaciteter;

| 13. | er af den opfattelse, at selv ikkevæbnede angreb, f.eks. internetangreb på meget vigtig infrastruktur, som har til formål at forårsage alvorlige skader og forstyrrelser i en medlemsstat, og som identificeres som kommende fra en ekstern enhed, bør være dækket af bestemmelsen, hvis medlemsstatens sikkerhed er væsentligt truet af konsekvenserne af dette angreb, og at proportionalitetsprincippet i den forbindelse skal respekteres fuldt ud; |
| --- | --- |

13.

er af den opfattelse, at selv ikkevæbnede angreb, f.eks. internetangreb på meget vigtig infrastruktur, som har til formål at forårsage alvorlige skader og forstyrrelser i en medlemsstat, og som identificeres som kommende fra en ekstern enhed, bør være dækket af bestemmelsen, hvis medlemsstatens sikkerhed er væsentligt truet af konsekvenserne af dette angreb, og at proportionalitetsprincippet i den forbindelse skal respekteres fuldt ud;

Kapaciteter

| 14. | understreger nødvendigheden af, at europæiske lande har troværdige militære kapaciteter; opfordrer medlemsstaterne til at intensivere deres bestræbelser på at udvikle fælles militær kapacitet, navnlig gennem EU's og NATO's supplerende sammenlægnings- og delingsinitiativer og initiativer vedrørende intelligent forsvar, som repræsenterer en overordentlig vigtig vej frem i en tid med stramme forsvarsbudgetter, for på denne måde at privilegere europæiske og regionale synergier frem for en kortsigtet national tilgang; gentager i denne forbindelse sin opfordring til, at de nationale forsvarsministerier fuldt ud udnytter og tager hensyn til arbejdet i Det Europæiske Forsvarsagentur og tilskynder medlemsstaterne og Udenrigstjenesten til at forsætte debatten med henblik på at etablere det i Lissabontraktaten omhandlede permanente strukturerede samarbejde; |
| --- | --- |

14.

understreger nødvendigheden af, at europæiske lande har troværdige militære kapaciteter; opfordrer medlemsstaterne til at intensivere deres bestræbelser på at udvikle fælles militær kapacitet, navnlig gennem EU's og NATO's supplerende sammenlægnings- og delingsinitiativer og initiativer vedrørende intelligent forsvar, som repræsenterer en overordentlig vigtig vej frem i en tid med stramme forsvarsbudgetter, for på denne måde at privilegere europæiske og regionale synergier frem for en kortsigtet national tilgang; gentager i denne forbindelse sin opfordring til, at de nationale forsvarsministerier fuldt ud udnytter og tager hensyn til arbejdet i Det Europæiske Forsvarsagentur og tilskynder medlemsstaterne og Udenrigstjenesten til at forsætte debatten med henblik på at etablere det i Lissabontraktaten omhandlede permanente strukturerede samarbejde;

| 15. | mener, at både NATO og EU for at konsolidere deres samarbejde bør koncentrere sig om at styrke deres grundlæggende kapaciteter, forbedre interoperabiliteten og samordne deres doktriner, planlægning, teknologier, udstyr og uddannelsesmetoder; |
| --- | --- |

15.

mener, at både NATO og EU for at konsolidere deres samarbejde bør koncentrere sig om at styrke deres grundlæggende kapaciteter, forbedre interoperabiliteten og samordne deres doktriner, planlægning, teknologier, udstyr og uddannelsesmetoder;

| 16. | gentager sin opfordring til systematisk harmonisering af krav til militæret og en samordnet forsvarsplanlægnings- og indkøbsproces i EU, som svarer til EU's ambitionsniveau og er koordineret med NATO's forsvarsplanlægningsproces; opfordrer, under hensyn til det stigende antal sikkerhedsgarantier i kraft af bestemmelsen om gensidigt forsvar, medlemsstaterne til at overveje multinationalt samarbejde om kapacitetsudvikling og, hvis relevant, specialisering som kerneprincipper i deres forsvarsplanlægning; |
| --- | --- |

16.

gentager sin opfordring til systematisk harmonisering af krav til militæret og en samordnet forsvarsplanlægnings- og indkøbsproces i EU, som svarer til EU's ambitionsniveau og er koordineret med NATO's forsvarsplanlægningsproces; opfordrer, under hensyn til det stigende antal sikkerhedsgarantier i kraft af bestemmelsen om gensidigt forsvar, medlemsstaterne til at overveje multinationalt samarbejde om kapacitetsudvikling og, hvis relevant, specialisering som kerneprincipper i deres forsvarsplanlægning;

Strukturer og procedurer

| 17. | opfordrer næstformanden/den højtstående repræsentant til at foreslå praktiske foranstaltninger og retningslinjer til sikring af et effektivt beredskab i tilfælde af, at en medlemsstat påberåber sig bestemmelsen om gensidigt forsvar, samt til at foretage en analyse af den rolle, EU-institutionerne skal spille, i fald en medlemsstat påberåber sig bestemmelsen; er af den opfattelse, at forpligtelsen til at yde hjælp og assistance som et udtryk for politisk solidaritet blandt medlemsstaterne bør sikre en hurtig afgørelse i Rådet til støtte for medlemsstater under angreb; mener, at konsultationer i overensstemmelse med kravet i artikel 32 i TEU vil tjene dette formål, uden at det berører den enkelte medlemsstats ret til i mellemtiden at træffe foranstaltninger til at forsvare sig selv; |
| --- | --- |

17.

opfordrer næstformanden/den højtstående repræsentant til at foreslå praktiske foranstaltninger og retningslinjer til sikring af et effektivt beredskab i tilfælde af, at en medlemsstat påberåber sig bestemmelsen om gensidigt forsvar, samt til at foretage en analyse af den rolle, EU-institutionerne skal spille, i fald en medlemsstat påberåber sig bestemmelsen; er af den opfattelse, at forpligtelsen til at yde hjælp og assistance som et udtryk for politisk solidaritet blandt medlemsstaterne bør sikre en hurtig afgørelse i Rådet til støtte for medlemsstater under angreb; mener, at konsultationer i overensstemmelse med kravet i artikel 32 i TEU vil tjene dette formål, uden at det berører den enkelte medlemsstats ret til i mellemtiden at træffe foranstaltninger til at forsvare sig selv;

| 18. | mener, at det, når der gøres en fælles indsats for at forsvare en medlemsstat under angreb, bør være muligt at anvende EU's eksisterende krisestyringsstrukturer efter behov, og at navnlig muligheden for at aktivere et EU-operationshovedkvarter bør overvejes; understreger, at der er behov for et fuldt udbygget permanent EU-operationshovedkvarter for at sikre et passende beredskabsniveau og hurtig respons, og gentager opfordringen til medlemsstaterne om at etablere en sådan permanent kapacitet på basis af EU-operationscentret, der blev aktiveret for nylig; |
| --- | --- |

18.

mener, at det, når der gøres en fælles indsats for at forsvare en medlemsstat under angreb, bør være muligt at anvende EU's eksisterende krisestyringsstrukturer efter behov, og at navnlig muligheden for at aktivere et EU-operationshovedkvarter bør overvejes; understreger, at der er behov for et fuldt udbygget permanent EU-operationshovedkvarter for at sikre et passende beredskabsniveau og hurtig respons, og gentager opfordringen til medlemsstaterne om at etablere en sådan permanent kapacitet på basis af EU-operationscentret, der blev aktiveret for nylig;

Solidaritetsbestemmelsen

Anvendelsesområde

| 19. | minder om, at EU og medlemsstaterne, hvis en medlemsstat udsættes for et terrorangreb eller for en naturkatastrofe eller en menneskeskabt katastrofe, er forpligtet til at handle i fællesskab i en ånd af solidaritet for at hjælpe medlemsstaten, hvis dens politiske myndigheder anmoder herom; minder desuden om, at EU i sådanne tilfælde skal mobilisere alle de instrumenter, der står til dets rådighed, herunder militære ressourcer, der stilles til rådighed af medlemsstaterne; minder også om EU’s forpligtelse til at mobilisere alle de instrumenter, der står til dets rådighed, for at forebygge terrortrusler i EU og for at beskytte demokratiske institutioner og civilbefolkningen mod eventuelle terrorangreb; |
| --- | --- |

19.

minder om, at EU og medlemsstaterne, hvis en medlemsstat udsættes for et terrorangreb eller for en naturkatastrofe eller en menneskeskabt katastrofe, er forpligtet til at handle i fællesskab i en ånd af solidaritet for at hjælpe medlemsstaten, hvis dens politiske myndigheder anmoder herom; minder desuden om, at EU i sådanne tilfælde skal mobilisere alle de instrumenter, der står til dets rådighed, herunder militære ressourcer, der stilles til rådighed af medlemsstaterne; minder også om EU’s forpligtelse til at mobilisere alle de instrumenter, der står til dets rådighed, for at forebygge terrortrusler i EU og for at beskytte demokratiske institutioner og civilbefolkningen mod eventuelle terrorangreb;

| 20. | opfordrer til en passende balance mellem fleksibilitet og konsekvens for så vidt angår de forskellige typer angreb og katastrofer, der kan udløse anvendelse af bestemmelsen, for at sikre, at ingen betydelige trusler som f.eks. internetangreb, pandemier eller energiknaphed overses; noterer sig, at solidaritetsbestemmelsen også kan finde anvendelse på alvorlige hændelser, der indtræffer uden for EU, men som har en direkte og væsentlig indvirkning på en medlemsstat; |
| --- | --- |

20.

opfordrer til en passende balance mellem fleksibilitet og konsekvens for så vidt angår de forskellige typer angreb og katastrofer, der kan udløse anvendelse af bestemmelsen, for at sikre, at ingen betydelige trusler som f.eks. internetangreb, pandemier eller energiknaphed overses; noterer sig, at solidaritetsbestemmelsen også kan finde anvendelse på alvorlige hændelser, der indtræffer uden for EU, men som har en direkte og væsentlig indvirkning på en medlemsstat;

| 21. | understreger nødvendigheden af, at medlemsstaterne investerer i deres eget sikkerheds- og katastrofeberedskab og ikke stoler for meget på andres solidaritet; understreger, at medlemsstaterne selv har det primære ansvar for civilbeskyttelse og sikkerhed på deres territorium; |
| --- | --- |

21.

understreger nødvendigheden af, at medlemsstaterne investerer i deres eget sikkerheds- og katastrofeberedskab og ikke stoler for meget på andres solidaritet; understreger, at medlemsstaterne selv har det primære ansvar for civilbeskyttelse og sikkerhed på deres territorium;

| 22. | mener, at en medlemsstat bør påberåbe sig solidaritetsbestemmelsen i situationer, der er for overvældende for medlemsstatens indsatskapaciteter, eller som kræver bistand fra flere forskellige sektorer og involverer en række aktører, men at det, når en medlemsstat først har besluttet at påberåbe sig bestemmelsen, ikke bør kunne diskuteres, om de øvrige medlemsstater skal tilbyde bistand; understreger, at solidaritet også indebærer en forpligtelse til at investere i tilstrækkelige nationale kapaciteter og EU-kapaciteter; |
| --- | --- |

22.

mener, at en medlemsstat bør påberåbe sig solidaritetsbestemmelsen i situationer, der er for overvældende for medlemsstatens indsatskapaciteter, eller som kræver bistand fra flere forskellige sektorer og involverer en række aktører, men at det, når en medlemsstat først har besluttet at påberåbe sig bestemmelsen, ikke bør kunne diskuteres, om de øvrige medlemsstater skal tilbyde bistand; understreger, at solidaritet også indebærer en forpligtelse til at investere i tilstrækkelige nationale kapaciteter og EU-kapaciteter;

| 23. | mener, at solidaritetsbestemmelsen kan være med til at forbedre EU's image hos EU-borgerne, idet den er et håndgribeligt bevis på fordelene ved et øget EU-samarbejde hvad angår krisestyrings- og katastrofeberedskabskapaciteter; |
| --- | --- |

23.

mener, at solidaritetsbestemmelsen kan være med til at forbedre EU's image hos EU-borgerne, idet den er et håndgribeligt bevis på fordelene ved et øget EU-samarbejde hvad angår krisestyrings- og katastrofeberedskabskapaciteter;

Kapaciteter og ressourcer

| 24. | understreger, at gennemførelsen af solidaritetsbestemmelsen bør udgøre en integrerende del af et permanent kriseberedskabs-, krisestyrings- og krisekoordineringssystem i EU, der bygger på de eksisterende sektorale instrumenter og kapaciteter og sørger for en effektiv mobilisering af dem med henblik på levering af en koordineret multisektoral indsats, når der er behov herfor; understreger, at gennemførelsen i princippet ikke bør føre til skabelsen af ad hoc-værktøjer; |
| --- | --- |

24.

understreger, at gennemførelsen af solidaritetsbestemmelsen bør udgøre en integrerende del af et permanent kriseberedskabs-, krisestyrings- og krisekoordineringssystem i EU, der bygger på de eksisterende sektorale instrumenter og kapaciteter og sørger for en effektiv mobilisering af dem med henblik på levering af en koordineret multisektoral indsats, når der er behov herfor; understreger, at gennemførelsen i princippet ikke bør føre til skabelsen af ad hoc-værktøjer;

| 25. | påpeger, at civilbeskyttelsesmekanismen spiller en grundlæggende rolle som et centralt solidaritetsbaseret instrument for en hurtig europæisk indsats i en lang række forskellige krisesituationer; støtter hovedlinjerne i Kommissionens forslag om at styrke mekanismen (9) ved at bygge videre på Kommissionens meddelelse fra 2010 med titlen »Hen imod et styrket EU-katastrofeberedskab« og ved at hente inspiration i Barnierrapporten fra 2006; |
| --- | --- |

25.

påpeger, at civilbeskyttelsesmekanismen spiller en grundlæggende rolle som et centralt solidaritetsbaseret instrument for en hurtig europæisk indsats i en lang række forskellige krisesituationer; støtter hovedlinjerne i Kommissionens forslag om at styrke mekanismen (9) ved at bygge videre på Kommissionens meddelelse fra 2010 med titlen »Hen imod et styrket EU-katastrofeberedskab« og ved at hente inspiration i Barnierrapporten fra 2006;

| 26. | noterer sig det igangværende arbejde med at gennemføre strategien for den indre sikkerhed, navnlig inden for bekæmpelse af terrorisme, bekæmpelse af internetkriminalitet og tilvejebringelse af øget modstandskraft mod kriser og katastrofer; understreger, at gennemførelsen af solidaritetsbestemmelsen ikke kun handler om at etablere procedurer, der skal tages i brug, så snart der opstår en stor krise, men helt grundlæggende handler om kapacitetsopbygning, forebyggelse og beredskab; minder om relevansen af krisestyringsøvelser, der er skræddersyet til de specifikke krisesituationer, som bestemmelsen dækker; |
| --- | --- |

26.

noterer sig det igangværende arbejde med at gennemføre strategien for den indre sikkerhed, navnlig inden for bekæmpelse af terrorisme, bekæmpelse af internetkriminalitet og tilvejebringelse af øget modstandskraft mod kriser og katastrofer; understreger, at gennemførelsen af solidaritetsbestemmelsen ikke kun handler om at etablere procedurer, der skal tages i brug, så snart der opstår en stor krise, men helt grundlæggende handler om kapacitetsopbygning, forebyggelse og beredskab; minder om relevansen af krisestyringsøvelser, der er skræddersyet til de specifikke krisesituationer, som bestemmelsen dækker;

| 27. | bemærker, at oprettelsen af en frivillig pool af civilbeskyttelseskapaciteter vil øge EU's beredskab markant og gøre det muligt at slå fast, hvor der findes huller, som skal afhjælpes; fremhæver betydningen af fælles analyser af huller med henblik på en effektiv fokusering af alle parters bestræbelser og på at sikre, at hver enkelt medlemsstat bidrager med sin rimelige andel; |
| --- | --- |

27.

bemærker, at oprettelsen af en frivillig pool af civilbeskyttelseskapaciteter vil øge EU's beredskab markant og gøre det muligt at slå fast, hvor der findes huller, som skal afhjælpes; fremhæver betydningen af fælles analyser af huller med henblik på en effektiv fokusering af alle parters bestræbelser og på at sikre, at hver enkelt medlemsstat bidrager med sin rimelige andel;

| 28. | finder, at det, hvor det drejer sig om omkostningsintensive kapaciteter, navnlig kapaciteter til brug for mindre sandsynlige risici, giver god økonomisk mening for medlemsstaterne at finde frem til løsninger bestående i fælles investering i og fælles udvikling af sådanne nødvendige værktøjer, navnlig i den nuværende finansielle krise; minder i lyset heraf om behovet for at bygge på både Kommissionens, Det Europæiske Forsvarsagenturs og andre EU-agenturers ekspertise og erfaring; |
| --- | --- |

28.

finder, at det, hvor det drejer sig om omkostningsintensive kapaciteter, navnlig kapaciteter til brug for mindre sandsynlige risici, giver god økonomisk mening for medlemsstaterne at finde frem til løsninger bestående i fælles investering i og fælles udvikling af sådanne nødvendige værktøjer, navnlig i den nuværende finansielle krise; minder i lyset heraf om behovet for at bygge på både Kommissionens, Det Europæiske Forsvarsagenturs og andre EU-agenturers ekspertise og erfaring;

| 29. | fremhæver betydningen af at sikre, at solidaritet understøttes af tilstrækkelige EU-finansieringsmekanismer, som giver en tilstrækkelig grad af fleksibilitet i nødsituationer; glæder sig over forslaget om øget samfinansiering inden for rammerne af civilbeskyttelsesmekanismen, navnlig hvad angår transportomkostninger; noterer sig bestemmelserne for katastrofebistand i forslaget om en fond for intern sikkerhed; |
| --- | --- |

29.

fremhæver betydningen af at sikre, at solidaritet understøttes af tilstrækkelige EU-finansieringsmekanismer, som giver en tilstrækkelig grad af fleksibilitet i nødsituationer; glæder sig over forslaget om øget samfinansiering inden for rammerne af civilbeskyttelsesmekanismen, navnlig hvad angår transportomkostninger; noterer sig bestemmelserne for katastrofebistand i forslaget om en fond for intern sikkerhed;

| 30. | minder om, at Solidaritetsfonden kan yde finansiel bistand efter en stor katastrofe; minder også om, at Rådet i henhold til artikel 122, stk. 2, i TEU kan yde yderligere finansiel støtte fra Unionen, når en medlemsstat er i vanskeligheder eller trues af alvorlige problemer på grund af naturkatastrofer eller usædvanlige begivenheder, som den ikke selv er herre over; |
| --- | --- |

30.

minder om, at Solidaritetsfonden kan yde finansiel bistand efter en stor katastrofe; minder også om, at Rådet i henhold til artikel 122, stk. 2, i TEU kan yde yderligere finansiel støtte fra Unionen, når en medlemsstat er i vanskeligheder eller trues af alvorlige problemer på grund af naturkatastrofer eller usædvanlige begivenheder, som den ikke selv er herre over;

| 31. | minder om, at Rådet i henhold til bestemmelserne i artikel 122, stk. 1, i TEU kan vedtage foranstaltninger til imødegåelse af en vanskelig økonomisk situation i en ånd af solidaritet, navnlig hvis der opstår alvorlige forsyningsvanskeligheder med hensyn til visse produkter, især på energiområdet; understreger betydningen af at betragte denne bestemmelse som en del af EU's omfattende solidaritetsværktøjskasse til imødegåelse af nye store sikkerhedsudfordringer, f.eks. udfordringerne inden for energisikkerhed og inden for forsyningssikkerhed med hensyn til andre kritiske produkter, navnlig i tilfælde af politisk motiverede blokader; |
| --- | --- |

31.

minder om, at Rådet i henhold til bestemmelserne i artikel 122, stk. 1, i TEU kan vedtage foranstaltninger til imødegåelse af en vanskelig økonomisk situation i en ånd af solidaritet, navnlig hvis der opstår alvorlige forsyningsvanskeligheder med hensyn til visse produkter, især på energiområdet; understreger betydningen af at betragte denne bestemmelse som en del af EU's omfattende solidaritetsværktøjskasse til imødegåelse af nye store sikkerhedsudfordringer, f.eks. udfordringerne inden for energisikkerhed og inden for forsyningssikkerhed med hensyn til andre kritiske produkter, navnlig i tilfælde af politisk motiverede blokader;

Strukturer og procedurer

| 32. | understreger, at EU skal have effektive kriseberedskabsstrukturer med overvågning døgnet rundt og en indsatskapacitet, der kan give tidlig varsling og opdateringer om den aktuelle situation til alle relevante aktører; bemærker, at der findes en lang række forskellige overvågningscentre på EU-plan, og at dette sætter spørgsmålstegn ved, om koordineringen er effektiv nok i tilfælde af komplekse flerdimensionelle kriser; noterer sig etableringen af et situationsrum i Tjenesten for EU's Optræden Udadtil og tilstedeværelsen af en række sektorspecifikke overvågningscentre i Kommissionens tjenestegrene og specialiserede EU-organer; henleder navnlig opmærksomheden på GD ECHO's Monitorerings- og Informationscenter, GD HOME's kontor for strategisk analyse og beredskabskapacitet, GD SANCO's sundhedskrisekoordinationscenter og Frontex' situationsrum; |
| --- | --- |

32.

understreger, at EU skal have effektive kriseberedskabsstrukturer med overvågning døgnet rundt og en indsatskapacitet, der kan give tidlig varsling og opdateringer om den aktuelle situation til alle relevante aktører; bemærker, at der findes en lang række forskellige overvågningscentre på EU-plan, og at dette sætter spørgsmålstegn ved, om koordineringen er effektiv nok i tilfælde af komplekse flerdimensionelle kriser; noterer sig etableringen af et situationsrum i Tjenesten for EU's Optræden Udadtil og tilstedeværelsen af en række sektorspecifikke overvågningscentre i Kommissionens tjenestegrene og specialiserede EU-organer; henleder navnlig opmærksomheden på GD ECHO's Monitorerings- og Informationscenter, GD HOME's kontor for strategisk analyse og beredskabskapacitet, GD SANCO's sundhedskrisekoordinationscenter og Frontex' situationsrum;

| 33. | understreger atter behovet for at undgå unødvendige overlapninger og for at sikre kohærens og effektiv koordinering i praksis, navnlig nu, hvor ressourcerne er knappe; noterer sig, at der findes forskellige opfattelser af, hvorledes disse mange forskellige overvågningskapaciteter skal rationaliseres, og at nogle af disse opfattelser støtter sig til tanken om en central one-stop-shop, mens andre går ind for bedre indbyrdes forbindelser mellem de specialiserede faciliteter; |
| --- | --- |

33.

understreger atter behovet for at undgå unødvendige overlapninger og for at sikre kohærens og effektiv koordinering i praksis, navnlig nu, hvor ressourcerne er knappe; noterer sig, at der findes forskellige opfattelser af, hvorledes disse mange forskellige overvågningskapaciteter skal rationaliseres, og at nogle af disse opfattelser støtter sig til tanken om en central one-stop-shop, mens andre går ind for bedre indbyrdes forbindelser mellem de specialiserede faciliteter;

| 34. | er af den opfattelse, at de mange forskellige potentielle kriser lige fra oversvømmelser til CBRN-angreb eller -katastrofer uvægerligt kræver mange forskellige specialiserede tjenester og netværk, og at en sammenlægning af disse ikke nødvendigvis vil medføre større effektivitet; finder samtidig, at alle specialiserede tjenester på EU-plan bør integreres i et enkelt sikret informationssystem, og opfordrer Kommissionen og næstformanden/den højtstående repræsentant til at arbejde for at styrke den interne koordinationsplatform ARGUS; |
| --- | --- |

34.

er af den opfattelse, at de mange forskellige potentielle kriser lige fra oversvømmelser til CBRN-angreb eller -katastrofer uvægerligt kræver mange forskellige specialiserede tjenester og netværk, og at en sammenlægning af disse ikke nødvendigvis vil medføre større effektivitet; finder samtidig, at alle specialiserede tjenester på EU-plan bør integreres i et enkelt sikret informationssystem, og opfordrer Kommissionen og næstformanden/den højtstående repræsentant til at arbejde for at styrke den interne koordinationsplatform ARGUS;

| 35. | fremhæver behovet for politisk koordinering i Rådet i tilfælde af alvorlige kriser; noterer sig undersøgelsen af EU's katastrofe- og krisekoordinationsordninger (CCA) og glæder sig over aftalen i Rådet om den nye konceptuelle ramme for CCA, der gør brug af de almindelige rådsprocedurer, navnlig Coreper, i stedet for ad hoc-strukturer; understreger, at imødegåelse af kriser af en sådan størrelsesorden og art på politisk plan i EU på sammenhængende, effektiv og rettidig vis kun kræver ét sæt ordninger; mener derfor, at de nye CCA også bør støtte solidaritetsbestemmelsen; |
| --- | --- |

35.

fremhæver behovet for politisk koordinering i Rådet i tilfælde af alvorlige kriser; noterer sig undersøgelsen af EU's katastrofe- og krisekoordinationsordninger (CCA) og glæder sig over aftalen i Rådet om den nye konceptuelle ramme for CCA, der gør brug af de almindelige rådsprocedurer, navnlig Coreper, i stedet for ad hoc-strukturer; understreger, at imødegåelse af kriser af en sådan størrelsesorden og art på politisk plan i EU på sammenhængende, effektiv og rettidig vis kun kræver ét sæt ordninger; mener derfor, at de nye CCA også bør støtte solidaritetsbestemmelsen;

| 36. | tilskynder til bestræbelser på at rationalisere og forbedre integrationen af de mange forskellige webbaserede platforme til kommunikations- og informationsdeling om nødsituationer, herunder CCA’s webside, ARGUS, det fælles varslings- og informationssystem til kommunikation og udveksling af information (CECIS) og Health Emergency & Diseases Information System (HEDIS), for at muliggøre en uforstyrret, gratis og effektiv informationsstrøm på tværs af sektorale og institutionelle grænser; noterer sig Rådets beslutning om at styrke CCA's webside for at kunne bruge den som den fremtidige webplatform i krisesituationer, der kræver politisk koordinering på EU-plan; |
| --- | --- |

36.

tilskynder til bestræbelser på at rationalisere og forbedre integrationen af de mange forskellige webbaserede platforme til kommunikations- og informationsdeling om nødsituationer, herunder CCA’s webside, ARGUS, det fælles varslings- og informationssystem til kommunikation og udveksling af information (CECIS) og Health Emergency & Diseases Information System (HEDIS), for at muliggøre en uforstyrret, gratis og effektiv informationsstrøm på tværs af sektorale og institutionelle grænser; noterer sig Rådets beslutning om at styrke CCA's webside for at kunne bruge den som den fremtidige webplatform i krisesituationer, der kræver politisk koordinering på EU-plan;

| 37. | tilskynder til udviklingen af en fælles situationsforståelse, som er afgørende for håndteringen af store multisektorale kriser, hvor de politiske myndigheder skal gives hurtige og omfattende opdateringer; glæder sig over CCA-undersøgelsens fokus på udviklingen af en integreret situationsforståelse og -analyse (ISAA) til brug for EU-institutionerne og medlemsstaterne og opfordrer Rådet til at sikre en rettidig gennemførelse heraf; påpeger, at en fælles situationsforståelse næppe er mulig uden en informationsdelingskultur, og at udviklingen af en sådan næppe er mulig uden en klar rollefordeling; |
| --- | --- |

37.

tilskynder til udviklingen af en fælles situationsforståelse, som er afgørende for håndteringen af store multisektorale kriser, hvor de politiske myndigheder skal gives hurtige og omfattende opdateringer; glæder sig over CCA-undersøgelsens fokus på udviklingen af en integreret situationsforståelse og -analyse (ISAA) til brug for EU-institutionerne og medlemsstaterne og opfordrer Rådet til at sikre en rettidig gennemførelse heraf; påpeger, at en fælles situationsforståelse næppe er mulig uden en informationsdelingskultur, og at udviklingen af en sådan næppe er mulig uden en klar rollefordeling;

| 38. | glæder sig over den planlagte opgradering af Monitorerings- og Informationscenteret med henblik på at oprette et europæisk katastrofeberedskabscenter og understreger, at dette bør udgøre en af hjørnestenene i EU’s interne system for hurtig reaktion; mener, at koordineringsansvaret for multisektorale kriser skal fastlægges fra krise til krise i overensstemmelse med tyngdepunktsprincippet; |
| --- | --- |

38.

glæder sig over den planlagte opgradering af Monitorerings- og Informationscenteret med henblik på at oprette et europæisk katastrofeberedskabscenter og understreger, at dette bør udgøre en af hjørnestenene i EU’s interne system for hurtig reaktion; mener, at koordineringsansvaret for multisektorale kriser skal fastlægges fra krise til krise i overensstemmelse med tyngdepunktsprincippet;

| 39. | påpeger, at store kriser af en størrelsesorden, som berettiger udløsningen af solidaritetsbestemmelsen, i det nuværende globale miljø, hvor der er tale om en mangedobling af indbyrdes afhængigheder, sandsynligvis vil være flerdimensionelle og have en international dimension, der gør, at tredjelandsstatsborgere berøres af dem, eller at der er brug for en international indsats for at imødegå dem; understreger, at EEAS skal spille en vigtig rolle i sådanne tilfælde; |
| --- | --- |

39.

påpeger, at store kriser af en størrelsesorden, som berettiger udløsningen af solidaritetsbestemmelsen, i det nuværende globale miljø, hvor der er tale om en mangedobling af indbyrdes afhængigheder, sandsynligvis vil være flerdimensionelle og have en international dimension, der gør, at tredjelandsstatsborgere berøres af dem, eller at der er brug for en international indsats for at imødegå dem; understreger, at EEAS skal spille en vigtig rolle i sådanne tilfælde;

| 40. | opfordrer medlemsstaterne til at styrke deres kapaciteter til at yde og modtage bistand og opfordrer dem ligeledes til at udveksle bedste praksis om, hvorledes de kan strømline deres nationale krisekoordineringsprocedurer og samarbejdet mellem deres nationale krisekoordineringscentre og EU; er af den opfattelse, at det også bør overvejes at planlægge og gennemføre passende kriseberedskabsøvelser i hele EU med deltagelse af nationale kriseberedskabsstrukturer og de relevante EU-strukturer; |
| --- | --- |

40.

opfordrer medlemsstaterne til at styrke deres kapaciteter til at yde og modtage bistand og opfordrer dem ligeledes til at udveksle bedste praksis om, hvorledes de kan strømline deres nationale krisekoordineringsprocedurer og samarbejdet mellem deres nationale krisekoordineringscentre og EU; er af den opfattelse, at det også bør overvejes at planlægge og gennemføre passende kriseberedskabsøvelser i hele EU med deltagelse af nationale kriseberedskabsstrukturer og de relevante EU-strukturer;

| 41. | mener, at det er meget vigtigt at etablere de nødvendige proceduremæssige og organisatoriske forbindelser mellem de relevante tjenester i medlemsstaterne for at sikre, at solidaritetsbestemmelsen fungerer hensigtsmæssigt, når den aktiveres; |
| --- | --- |

41.

mener, at det er meget vigtigt at etablere de nødvendige proceduremæssige og organisatoriske forbindelser mellem de relevante tjenester i medlemsstaterne for at sikre, at solidaritetsbestemmelsen fungerer hensigtsmæssigt, når den aktiveres;

| 42. | understreger, at enhver beslutningsproces, der finder sted i Rådet efter en anmodning om hjælp under solidaritetsbestemmelsen, ikke må være ødelæggende for EU's reaktionsevne, og at kriseberedskab gennem de eksisterende mekanismer, f.eks. civilbeskyttelsesmekanismen, skal kunne iværksættes omgående uanset sådanne politiske beslutninger; påpeger, at anvendelsen af militære midler til støtte for civilbeskyttelsesoperationer allerede er mulig på det operationelle plan uden aktivering af solidaritetsbestemmelsen, således som det sås af det vellykkede samarbejde mellem Kommissionen og EU's militærstab i tidligere operationer i Pakistan eller Libyen; |
| --- | --- |

42.

understreger, at enhver beslutningsproces, der finder sted i Rådet efter en anmodning om hjælp under solidaritetsbestemmelsen, ikke må være ødelæggende for EU's reaktionsevne, og at kriseberedskab gennem de eksisterende mekanismer, f.eks. civilbeskyttelsesmekanismen, skal kunne iværksættes omgående uanset sådanne politiske beslutninger; påpeger, at anvendelsen af militære midler til støtte for civilbeskyttelsesoperationer allerede er mulig på det operationelle plan uden aktivering af solidaritetsbestemmelsen, således som det sås af det vellykkede samarbejde mellem Kommissionen og EU's militærstab i tidligere operationer i Pakistan eller Libyen;

| 43. | fremhæver behovet for en detaljeret beskrivelse af den demokratiske procedure, der skal anvendes, når en medlemsstat påberåber sig solidaritetsbestemmelsen, og som tillige bør sikre ansvarlighed for de trufne beslutninger og omfatte den behørige inddragelse af de nationale parlamenter og Europa-Parlamentet; understreger betydningen af at forhindre enhver uforholdsmæssig anvendelse af bestemmelsen på bekostning af de grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

43.

fremhæver behovet for en detaljeret beskrivelse af den demokratiske procedure, der skal anvendes, når en medlemsstat påberåber sig solidaritetsbestemmelsen, og som tillige bør sikre ansvarlighed for de trufne beslutninger og omfatte den behørige inddragelse af de nationale parlamenter og Europa-Parlamentet; understreger betydningen af at forhindre enhver uforholdsmæssig anvendelse af bestemmelsen på bekostning af de grundlæggende rettigheder;

| 44. | konstaterer, at Parlamentet og Rådet, som EU’s lovgivere og budgetmyndighed, bør holdes underrettet om situationen på stedet i tilfælde af en katastrofe eller et angreb, der udløser solidaritetsbestemmelsen, samt om katastrofens eller angrebets oprindelse og mulige konsekvenser, således at der til fremtidig brug kan gennemføres en grundig og objektiv vurdering baseret på ajourførte og konkrete oplysninger; |
| --- | --- |

44.

konstaterer, at Parlamentet og Rådet, som EU’s lovgivere og budgetmyndighed, bør holdes underrettet om situationen på stedet i tilfælde af en katastrofe eller et angreb, der udløser solidaritetsbestemmelsen, samt om katastrofens eller angrebets oprindelse og mulige konsekvenser, således at der til fremtidig brug kan gennemføres en grundig og objektiv vurdering baseret på ajourførte og konkrete oplysninger;

| 45. | minder om, at solidaritetsbestemmelsen kræver, at Det Europæiske Råd regelmæssigt vurderer de trusler, som Unionen stilles over for; er af den opfattelse, at sådanne vurderinger skal koordineres med NATO og bør foretages på mindst to forskellige niveauer, dvs. på et mere langsigtet grundlag i Det Europæiske Råd i en proces, som også bør give nye næring til strategisk tænkning, der skal afspejles i fremtidige opdateringer af den europæiske sikkerhedsstrategi og strategien for EU's indre sikkerhed, og desuden gennem hyppigere, omfattende oversigter over aktuelle trusler; |
| --- | --- |

45.

minder om, at solidaritetsbestemmelsen kræver, at Det Europæiske Råd regelmæssigt vurderer de trusler, som Unionen stilles over for; er af den opfattelse, at sådanne vurderinger skal koordineres med NATO og bør foretages på mindst to forskellige niveauer, dvs. på et mere langsigtet grundlag i Det Europæiske Råd i en proces, som også bør give nye næring til strategisk tænkning, der skal afspejles i fremtidige opdateringer af den europæiske sikkerhedsstrategi og strategien for EU's indre sikkerhed, og desuden gennem hyppigere, omfattende oversigter over aktuelle trusler;

| 46. | finder, at vurderinger af trusler skal suppleres med risikovurderinger, der analyserer truslerne i lyset af eksisterende svagheder og dermed identificerer de kapacitetshuller, som det er mest presserende at afhjælpe; minder om, at EU, i forbindelse med gennemførelsen af strategien for EU's indre sikkerhed, senest i 2014 bør fastlægge en sammenhængende risikostyringspolitik, som kæder vurderinger af trusler og risici sammen med beslutningstagning; minder også om, at Kommissionen inden udgangen af 2012 og på grundlag af nationale risikoanalyser bør udarbejde en tværsektoral oversigt over de store natur- eller menneskeskabte risici, som EU kan blive stillet over for i fremtiden; opfordrer medlemsstaterne til at udveksle deres nationale risikovurderinger og risikostyringsplaner, således at der kan foretages en fælles vurdering af situationen; |
| --- | --- |

46.

finder, at vurderinger af trusler skal suppleres med risikovurderinger, der analyserer truslerne i lyset af eksisterende svagheder og dermed identificerer de kapacitetshuller, som det er mest presserende at afhjælpe; minder om, at EU, i forbindelse med gennemførelsen af strategien for EU's indre sikkerhed, senest i 2014 bør fastlægge en sammenhængende risikostyringspolitik, som kæder vurderinger af trusler og risici sammen med beslutningstagning; minder også om, at Kommissionen inden udgangen af 2012 og på grundlag af nationale risikoanalyser bør udarbejde en tværsektoral oversigt over de store natur- eller menneskeskabte risici, som EU kan blive stillet over for i fremtiden; opfordrer medlemsstaterne til at udveksle deres nationale risikovurderinger og risikostyringsplaner, således at der kan foretages en fælles vurdering af situationen;

| 47. | understreger, at de heraf følgende fælles vurderinger af mange forskellige risici skal gøre brug af kapaciteterne i EU's Situationscenter og således støtte sig til udvekslede efterretninger og integrere input fra alle de EU-organer, der beskæftiger sig med vurderinger af trusler og risici, f.eks. de relevante tjenestegrene i Kommissionen (herunder GD HOME, GD ECHO og GD SANCO) og EU-agenturer (Europol, Frontex, Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme m.fl.); |
| --- | --- |

47.

understreger, at de heraf følgende fælles vurderinger af mange forskellige risici skal gøre brug af kapaciteterne i EU's Situationscenter og således støtte sig til udvekslede efterretninger og integrere input fra alle de EU-organer, der beskæftiger sig med vurderinger af trusler og risici, f.eks. de relevante tjenestegrene i Kommissionen (herunder GD HOME, GD ECHO og GD SANCO) og EU-agenturer (Europol, Frontex, Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme m.fl.);

o

o o

| 48. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til næstformanden/den højtstående repræsentant, Rådet, Kommissionen, EU-medlemsstaternes parlamenter, NATO's Parlamentariske Forsamling og NATO's generalsekretær. |
| --- | --- |

48.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til næstformanden/den højtstående repræsentant, Rådet, Kommissionen, EU-medlemsstaternes parlamenter, NATO's Parlamentariske Forsamling og NATO's generalsekretær.

---

(1)  10207/12.

(2)  Vedtagne tekster, P7_TA(2012)0207.

(3)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0574.

(4)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0404.

(5)  EUT C 99 E af 3.4.2012, s. 63.

(6)  Rådets konklusioner af 12. november 2009, 15505/1/09 rev.

(7)  EUT C 169 E af 15.6.2012, s. 8.

(8)  I det følgende kaldet »bestemmelsen om gensidigt forsvar«, selv om traktaten ikke giver bestemmelsen noget navn. Jf. navnlig forpligtelsen til gensidigt forsvar i artikel V i den ændrede Bruxellestraktat, som dennes signatarstater anser for dækket af artikel 42, stk. 7, i TEU (erklæring af 31. marts 2010 fra formandskabet for WEU's Permanente Råd).

(9)  Se forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om en EU-civilbeskyttelsesordning (COM(2011)0934).

---

| 16.12.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 419/145 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 419/145

---

P7_TA(2012)0457

Cybersikkerhed og -forsvar

Europa-Parlamentets beslutning af 22. november 2012 om cybersikkerhed og -forsvar (2012/2096(INI))

(2015/C 419/22)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til rapport om gennemførelse af den europæiske sikkerhedsstrategi, der blev godkendt af Det Europæiske Råd den 11. og 12. december 2008, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapport om gennemførelse af den europæiske sikkerhedsstrategi, der blev godkendt af Det Europæiske Råd den 11. og 12. december 2008,

| — | der henviser til Europarådets konvention om internetkriminalitet af 23. november 2001, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europarådets konvention om internetkriminalitet af 23. november 2001,

| — | der henviser til Rådets konklusioner om beskyttelse af kritisk informationsinfrastruktur af 27. maj 2011 og Rådets tidligere konklusioner om cybersikkerhed, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner om beskyttelse af kritisk informationsinfrastruktur af 27. maj 2011 og Rådets tidligere konklusioner om cybersikkerhed,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse om en digital dagsorden for Europa af 19. maj 2010 (COM(2010)0245), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse om en digital dagsorden for Europa af 19. maj 2010 (COM(2010)0245),

| — | som henviser til Rådets direktiv 2008/114/EF af 8. december 2008 om indkredsning og udpegning af europæisk kritisk infrastruktur og vurdering af behovet for at beskytte den bedre (1); |
| --- | --- |

—

som henviser til Rådets direktiv 2008/114/EF af 8. december 2008 om indkredsning og udpegning af europæisk kritisk infrastruktur og vurdering af behovet for at beskytte den bedre (1);

| — | der henviser til Kommissionens nylige meddelelse om oprettelse af et europæisk center til bekæmpelse af it-kriminalitet som en prioritering i strategien for EU's indre sikkerhed (COM(2012)0140), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens nylige meddelelse om oprettelse af et europæisk center til bekæmpelse af it-kriminalitet som en prioritering i strategien for EU's indre sikkerhed (COM(2012)0140),

| — | der henviser til sin beslutning af 10. marts 2010 om gennemførelse af den europæiske sikkerhedsstrategi og den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 10. marts 2010 om gennemførelse af den europæiske sikkerhedsstrategi og den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 11. maj 2011 om udviklingen af den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik efter Lissabontraktatens ikrafttrædelse (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 11. maj 2011 om udviklingen af den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik efter Lissabontraktatens ikrafttrædelse (3),

| — | der henviser til sin beslutning af 22. maj 2012 om Den Europæiske Unions interne sikkerhedsstrategi (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 22. maj 2012 om Den Europæiske Unions interne sikkerhedsstrategi (4),

| — | der henviser til sin beslutning af 27. september 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1334/2000 om en fællesskabsordning for kontrol med udførslen af produkter og teknologi med dobbelt anvendelse (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 27. september 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1334/2000 om en fællesskabsordning for kontrol med udførslen af produkter og teknologi med dobbelt anvendelse (5),

| — | der henviser til sin beslutning af 12. juni 2012 om beskyttelse af kritisk informationsinfrastruktur — resultater og næste skridt: vejen til global internetsikkerhed (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 12. juni 2012 om beskyttelse af kritisk informationsinfrastruktur — resultater og næste skridt: vejen til global internetsikkerhed (6),

| — | der henviser til resolution fra FN's Menneskerettighedsråd af 5. juli 2012 med titlen »The promotion, protection and enjoyment of human rights on the Internet« (7), som anerkender betydningen af beskyttelse af menneskerettighederne og den frie informationsstrøm på internettet, |
| --- | --- |

—

der henviser til resolution fra FN's Menneskerettighedsråd af 5. juli 2012 med titlen »The promotion, protection and enjoyment of human rights on the Internet« (7), som anerkender betydningen af beskyttelse af menneskerettighederne og den frie informationsstrøm på internettet,

| — | der henviser til konklusionerne fra topmødet i Chicago af 20. maj 2012, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra topmødet i Chicago af 20. maj 2012,

| — | der henviser til afsnit V i EU-traktaten, |
| --- | --- |

—

der henviser til afsnit V i EU-traktaten,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget (A7-0335/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget (A7-0335/2012),

| A. | der henviser til, at EU og medlemsstaterne i den globaliserede verden af i dag er stærkt afhængige af et sikkert cyberspace, sikker anvendelse af informationsteknologier og digitale teknologier og robuste og pålidelige informationstjenester og tilhørende infrastrukturer; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at EU og medlemsstaterne i den globaliserede verden af i dag er stærkt afhængige af et sikkert cyberspace, sikker anvendelse af informationsteknologier og digitale teknologier og robuste og pålidelige informationstjenester og tilhørende infrastrukturer;

| B. | der henviser til, at informations- og kommunikationsteknologier også bruges til undertrykkelse; der henviser til, at den sammenhæng, i hvilken de anvendes, i høj grad bestemmer disse teknologiers mulige virkning som drivkraft for positive udviklinger eller for undertrykkelse; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at informations- og kommunikationsteknologier også bruges til undertrykkelse; der henviser til, at den sammenhæng, i hvilken de anvendes, i høj grad bestemmer disse teknologiers mulige virkning som drivkraft for positive udviklinger eller for undertrykkelse;

| C. | der henviser til, at antallet af cyberudfordringer, -trusler og -angreb stiger dramatisk og udgør en stor trussel imod nationalstaternes og den private sektors sikkerhed, forsvar, stabilitet og konkurrenceevne; der henviser til, at disse trusler derfor ikke bør betragtes som fremtidige spørgsmål; der henviser til, at størstedelen af de meget synlige og undergravende cyberhændelser nu er politisk motiveret; der henviser til, at langt størstedelen af alle cyberhændelser fortsat er primitive, men at trusler mod vigtige aktiver bliver stadig mere sofistikerede og nødvendiggør en omfattende beskyttelse; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at antallet af cyberudfordringer, -trusler og -angreb stiger dramatisk og udgør en stor trussel imod nationalstaternes og den private sektors sikkerhed, forsvar, stabilitet og konkurrenceevne; der henviser til, at disse trusler derfor ikke bør betragtes som fremtidige spørgsmål; der henviser til, at størstedelen af de meget synlige og undergravende cyberhændelser nu er politisk motiveret; der henviser til, at langt størstedelen af alle cyberhændelser fortsat er primitive, men at trusler mod vigtige aktiver bliver stadig mere sofistikerede og nødvendiggør en omfattende beskyttelse;

| D. | der henviser til, at cyberspace med sine næsten to milliarder globalt indbyrdes forbundne brugere er et af de mest potente og effektive midler til fremme af demokratiske idéer og organisering af personer i deres jagt på virkeliggørelse af deres håb om frihed og deres forsøg på at bekæmpe diktaturer; der henviser til, at udemokratiske og autoritære regimers anvendelse af cyberspace er en stigende trussel for enkeltindividers ret til ytrings- og forsamlingsfrihed; der henviser til, at det derfor er uhyre vigtigt at sikre, at cyberspace fortsat er åbent for fri udveksling af idéer og information og ytringer; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at cyberspace med sine næsten to milliarder globalt indbyrdes forbundne brugere er et af de mest potente og effektive midler til fremme af demokratiske idéer og organisering af personer i deres jagt på virkeliggørelse af deres håb om frihed og deres forsøg på at bekæmpe diktaturer; der henviser til, at udemokratiske og autoritære regimers anvendelse af cyberspace er en stigende trussel for enkeltindividers ret til ytrings- og forsamlingsfrihed; der henviser til, at det derfor er uhyre vigtigt at sikre, at cyberspace fortsat er åbent for fri udveksling af idéer og information og ytringer;

| E. | der henviser til, at der er mange politiske, lovgivningsmæssige og organisatoriske hindringer i EU og medlemsstaterne for udviklingen af en omfattende og ensartet tilgang til cyberforsvar og -sikkerhed; der henviser til manglen på en fælles definition, fælles standarder og fælles foranstaltninger inden for cybersikkerhed, der er et følsomt og sårbart område; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at der er mange politiske, lovgivningsmæssige og organisatoriske hindringer i EU og medlemsstaterne for udviklingen af en omfattende og ensartet tilgang til cyberforsvar og -sikkerhed; der henviser til manglen på en fælles definition, fælles standarder og fælles foranstaltninger inden for cybersikkerhed, der er et følsomt og sårbart område;

| F. | der henviser til, at graden af samarbejde og koordinering mellem EU-institutionerne og mellem medlemsstaterne samt med eksterne partnere fortsat er utilstrækkelig; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at graden af samarbejde og koordinering mellem EU-institutionerne og mellem medlemsstaterne samt med eksterne partnere fortsat er utilstrækkelig;

| G. | der henviser til, at der ikke findes klare og harmoniserede definitioner af »cybersikkerhed« og »cyberforsvar« på EU-plan; der henviser til, at forståelsen af cybersikkerhed og anden vigtig terminologi varierer betydeligt i de forskellige lande; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at der ikke findes klare og harmoniserede definitioner af »cybersikkerhed« og »cyberforsvar« på EU-plan; der henviser til, at forståelsen af cybersikkerhed og anden vigtig terminologi varierer betydeligt i de forskellige lande;

| H. | der henviser til, at EU endnu ikke har udarbejdet egne sammenhængende politikker vedrørende beskyttelse af kritisk informationsinfrastruktur, hvilket kræver en tværfaglig tilgang, så sikkerheden forbedres, samtidig med at de grundlæggende rettigheder respekteres; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at EU endnu ikke har udarbejdet egne sammenhængende politikker vedrørende beskyttelse af kritisk informationsinfrastruktur, hvilket kræver en tværfaglig tilgang, så sikkerheden forbedres, samtidig med at de grundlæggende rettigheder respekteres;

| I. | der henviser til, at skønt EU har foreslået forskellige initiativer til bekæmpelse af cyberkriminalitet på civilt plan, herunder oprettelse af et nyt europæisk center for cyberkriminalitet, mangler der fortsat konkrete planer på sikkerheds- og forsvarsområdet; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at skønt EU har foreslået forskellige initiativer til bekæmpelse af cyberkriminalitet på civilt plan, herunder oprettelse af et nyt europæisk center for cyberkriminalitet, mangler der fortsat konkrete planer på sikkerheds- og forsvarsområdet;

| J. | der henviser til, at opbygning af tillid mellem den private sektor og de retshåndhævende myndigheder, forsvarsinstitutioner og andre kompetente institutioner er af afgørende betydning i bekæmpelsen af cyberkriminalitet; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at opbygning af tillid mellem den private sektor og de retshåndhævende myndigheder, forsvarsinstitutioner og andre kompetente institutioner er af afgørende betydning i bekæmpelsen af cyberkriminalitet;

| K. | der henviser til, at gensidig tillid i forholdet mellem statslige og ikke-statslige aktører er en forudsætning for pålidelig cybersikkerhed; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at gensidig tillid i forholdet mellem statslige og ikke-statslige aktører er en forudsætning for pålidelig cybersikkerhed;

| L. | der henviser til, at de fleste cyberhændelser i både den offentlige og den private sektor fortsat ikke indrapporteres på grund af oplysningernes følsomhed og de eventuelle negative konsekvenser for de involverede virksomheder; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at de fleste cyberhændelser i både den offentlige og den private sektor fortsat ikke indrapporteres på grund af oplysningernes følsomhed og de eventuelle negative konsekvenser for de involverede virksomheder;

| M. | der henviser til, at et stort antal cyberhændelser sker på grund af den private og offentlige netværksinfrastrukturs manglende robusthed og sikkerhed, dårligt beskyttede eller dårligt sikrede databaser og andre mangler i den kritiske informationsstruktur; der henviser til, at kun få medlemsstater ser beskyttelsen af deres netværks- og informationssystemer samt tilknyttede data som en del af deres respektive diligenspligt, hvilket forklarer de manglende investeringer i den nyeste sikkerhedsteknologi, uddannelse og udarbejdelse af passende retningslinjer; der henviser til, at et stigende antal medlemsstater er afhængige af sikkerhedsteknologi fra tredjelande, og at deres indsats for at mindske denne afhængighed bør øges; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at et stort antal cyberhændelser sker på grund af den private og offentlige netværksinfrastrukturs manglende robusthed og sikkerhed, dårligt beskyttede eller dårligt sikrede databaser og andre mangler i den kritiske informationsstruktur; der henviser til, at kun få medlemsstater ser beskyttelsen af deres netværks- og informationssystemer samt tilknyttede data som en del af deres respektive diligenspligt, hvilket forklarer de manglende investeringer i den nyeste sikkerhedsteknologi, uddannelse og udarbejdelse af passende retningslinjer; der henviser til, at et stigende antal medlemsstater er afhængige af sikkerhedsteknologi fra tredjelande, og at deres indsats for at mindske denne afhængighed bør øges;

| N. | der henviser til, at de fleste personer, der begår cyberangreb på et højt niveau, som truer sikkerheden og forsvaret på nationalt eller internationalt plan, aldrig identificeres og retsforfølges; der henviser til, at der hverken findes noget internationalt vedtaget svar på et statsstøttet cyberangreb på en anden stat eller en fælles forståelse af, om et sådant angreb kan opfattes som en casus belli-trussel; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at de fleste personer, der begår cyberangreb på et højt niveau, som truer sikkerheden og forsvaret på nationalt eller internationalt plan, aldrig identificeres og retsforfølges; der henviser til, at der hverken findes noget internationalt vedtaget svar på et statsstøttet cyberangreb på en anden stat eller en fælles forståelse af, om et sådant angreb kan opfattes som en casus belli-trussel;

| O. | der henviser til, at Det Europæiske Agentur for Net- og Informationssikkerhed (ENISA) fungerer som formidler for medlemsstaterne for at støtte udvekslingen af god praksis inden for cybersikkerhed gennem udarbejdelse af henstillinger til udvikling, gennemførelse og vedligeholdelse af cybersikkerhedsstrategier; der henviser til, at ENISA har en understøttende rolle i de nationale cybersikkerhedsstrategier, i nationale beredskabsplaner og i organiseringen af paneuropæiske og internationale øvelser i relation til beskyttelse af kritisk informationsinfrastruktur og udvikling af scenarier for nationale øvelser; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at Det Europæiske Agentur for Net- og Informationssikkerhed (ENISA) fungerer som formidler for medlemsstaterne for at støtte udvekslingen af god praksis inden for cybersikkerhed gennem udarbejdelse af henstillinger til udvikling, gennemførelse og vedligeholdelse af cybersikkerhedsstrategier; der henviser til, at ENISA har en understøttende rolle i de nationale cybersikkerhedsstrategier, i nationale beredskabsplaner og i organiseringen af paneuropæiske og internationale øvelser i relation til beskyttelse af kritisk informationsinfrastruktur og udvikling af scenarier for nationale øvelser;

| P. | der henviser til, at der i juni 2012 kun var 10 EU-medlemsstater, som officielt havde vedtaget en national cybersikkerhedsstrategi; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at der i juni 2012 kun var 10 EU-medlemsstater, som officielt havde vedtaget en national cybersikkerhedsstrategi;

| Q. | der henviser til, at cyberforsvar er en af de vigtigste prioriteringer for Det Europæiske Forsvarsagentur (EDA), som under kapacitetsudviklingsplanen har oprettet en projektgruppe om cybersikkerhed, der omfatter størstedelen af medlemsstaterne, og som indsamler erfaringer og udarbejder henstillinger; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at cyberforsvar er en af de vigtigste prioriteringer for Det Europæiske Forsvarsagentur (EDA), som under kapacitetsudviklingsplanen har oprettet en projektgruppe om cybersikkerhed, der omfatter størstedelen af medlemsstaterne, og som indsamler erfaringer og udarbejder henstillinger;

| R. | der henviser til, at investeringer i forskning og udvikling inden for cybersikkerhed og -forsvar er af afgørende betydning for at fremme og opretholde et højt niveau af cybersikkerhed og -forsvar; der henviser til, at forsvarsudgifterne til forskning og udvikling er faldet i stedet for at nå op på de aftalte 2 % af de samlede forsvarsudgifter; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at investeringer i forskning og udvikling inden for cybersikkerhed og -forsvar er af afgørende betydning for at fremme og opretholde et højt niveau af cybersikkerhed og -forsvar; der henviser til, at forsvarsudgifterne til forskning og udvikling er faldet i stedet for at nå op på de aftalte 2 % af de samlede forsvarsudgifter;

| S. | der henviser til, at bevidstgørelse og uddannelse af borgerne om cybersikkerhed bør være grundlaget for enhver omfattende cybersikkerhedsstrategi; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at bevidstgørelse og uddannelse af borgerne om cybersikkerhed bør være grundlaget for enhver omfattende cybersikkerhedsstrategi;

| T. | der henviser til, at der skal skabes en klar balance mellem sikkerhedsforanstaltninger og borgerlige rettigheder i overensstemmelse med TEUF, såsom retten til privatlivets fred, databeskyttelse og ytringsfrihed, og til, at den ene komponent ikke må ofres til fordel for den anden; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at der skal skabes en klar balance mellem sikkerhedsforanstaltninger og borgerlige rettigheder i overensstemmelse med TEUF, såsom retten til privatlivets fred, databeskyttelse og ytringsfrihed, og til, at den ene komponent ikke må ofres til fordel for den anden;

| U. | der henviser til, at der er et stigende behov for i højere grad at respektere og beskytte det enkelt individs ret til privatliv, jf. EU’s charter om grundlæggende rettigheder og artikel 16 i TEUF; der henviser til, at det er vigtigt for institutioner og militære organer at sikre og forsvare cyberspace på nationalt plan, men at det aldrig må bruges som en undskyldning for på nogen måde at begrænse rettigheder og friheder i cyberspace og informationsrummet; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at der er et stigende behov for i højere grad at respektere og beskytte det enkelt individs ret til privatliv, jf. EU’s charter om grundlæggende rettigheder og artikel 16 i TEUF; der henviser til, at det er vigtigt for institutioner og militære organer at sikre og forsvare cyberspace på nationalt plan, men at det aldrig må bruges som en undskyldning for på nogen måde at begrænse rettigheder og friheder i cyberspace og informationsrummet;

| V. | der henviser til, at internettets globale og grænseløse karakter nødvendiggør nye former for internationalt samarbejde og forvaltning med flere interessenter; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at internettets globale og grænseløse karakter nødvendiggør nye former for internationalt samarbejde og forvaltning med flere interessenter;

| W. | der henviser til, at myndighederne i stigende grad anvender private aktører til at sikre deres kritiske infrastruktur; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at myndighederne i stigende grad anvender private aktører til at sikre deres kritiske infrastruktur;

| X. | der henviser til, at Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten) endnu ikke proaktivt har inkluderet cybersikkerhed i sine forbindelser med tredjelande; |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten) endnu ikke proaktivt har inkluderet cybersikkerhed i sine forbindelser med tredjelande;

| Y. | der henviser til, at stabilitetsinstrumentet indtil videre er det eneste EU-program, som er udformet til at reagere på akutte kriser eller globale/tværregionale sikkerhedsudfordringer, herunder trusler imod cybersikkerheden; |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at stabilitetsinstrumentet indtil videre er det eneste EU-program, som er udformet til at reagere på akutte kriser eller globale/tværregionale sikkerhedsudfordringer, herunder trusler imod cybersikkerheden;

| Z. | der henviser til, at en fælles reaktion — gennem EU’s og USA’s arbejdsgruppe om cybersikkerhed og cyberkriminalitet — på trusler imod cybersikkerheden er et af de højest prioriterede spørgsmål i forbindelserne mellem EU og USA; |
| --- | --- |

Z.

der henviser til, at en fælles reaktion — gennem EU’s og USA’s arbejdsgruppe om cybersikkerhed og cyberkriminalitet — på trusler imod cybersikkerheden er et af de højest prioriterede spørgsmål i forbindelserne mellem EU og USA;

Aktioner og koordinering i EU

| 1. | bemærker, at cybertrusler og -angreb på statslige, administrative, militære og internationale organer er en hastigt tiltagende trussel, der forekommer både i EU og globalt, og at der er stor grund til bekymring over, at statslige og ikke-statslige aktører, navnlig terrororganisationer og kriminelle organisationer, er i stand til at angribe kritiske informations- og kommunikationssystemer og -infrastrukturer i EU-institutionerne og medlemsstaterne og potentielt kan forårsage betydelig skade, inklusive kinetiske virkninger; |
| --- | --- |

1.

bemærker, at cybertrusler og -angreb på statslige, administrative, militære og internationale organer er en hastigt tiltagende trussel, der forekommer både i EU og globalt, og at der er stor grund til bekymring over, at statslige og ikke-statslige aktører, navnlig terrororganisationer og kriminelle organisationer, er i stand til at angribe kritiske informations- og kommunikationssystemer og -infrastrukturer i EU-institutionerne og medlemsstaterne og potentielt kan forårsage betydelig skade, inklusive kinetiske virkninger;

| 2. | understreger derfor, at der er behov for en global og koordineret tilgang til disse udfordringer på EU-plan gennem udvikling af en omfattende cybersikkerhedsstrategi for EU, der bør omfatte en fælles definition af cybersikkerhed og -forsvar og af, hvad der udgør et forsvarsrelateret cyberangreb, samt en fælles vision for gennemførelsen, og som tage højde for merværdien fra de eksisterende agenturer og organer og bedste praksis fra medlemsstater, som allerede råder over nationale cybersikkerhedsstrategier; understreger den afgørende betydning af koordinering og etablering af synergier på EU-plan for at bidrage til at kombinere forskellige militære og civile initiativer, programmer og aktiviteter; understreger, at en sådan strategi skal sikre fleksibilitet og løbende bør opdateres for at kunne tilpasses de hastige ændringer i cyberspace; |
| --- | --- |

2.

understreger derfor, at der er behov for en global og koordineret tilgang til disse udfordringer på EU-plan gennem udvikling af en omfattende cybersikkerhedsstrategi for EU, der bør omfatte en fælles definition af cybersikkerhed og -forsvar og af, hvad der udgør et forsvarsrelateret cyberangreb, samt en fælles vision for gennemførelsen, og som tage højde for merværdien fra de eksisterende agenturer og organer og bedste praksis fra medlemsstater, som allerede råder over nationale cybersikkerhedsstrategier; understreger den afgørende betydning af koordinering og etablering af synergier på EU-plan for at bidrage til at kombinere forskellige militære og civile initiativer, programmer og aktiviteter; understreger, at en sådan strategi skal sikre fleksibilitet og løbende bør opdateres for at kunne tilpasses de hastige ændringer i cyberspace;

| 3. | opfordrer indtrængende Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik til at inddrage muligheden af et alvorligt cyberangreb på en medlemsstat i deres kommende forslag til praktiske foranstaltninger til gennemførelsen af solidaritetsbestemmelsen (artikel 222 i TEUF); er desuden af den opfattelse, at disse — på trods af at der stadig mangler en fælles terminologi for cyberangreb, der er til fare for den nationale sikkerhed — kan omfattes af den kollektive forsvarsforpligtelse (artikel 42, stk. 7, i EU-traktaten), uden at dette berører proportionalitetsprincippet; |
| --- | --- |

3.

opfordrer indtrængende Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik til at inddrage muligheden af et alvorligt cyberangreb på en medlemsstat i deres kommende forslag til praktiske foranstaltninger til gennemførelsen af solidaritetsbestemmelsen (artikel 222 i TEUF); er desuden af den opfattelse, at disse — på trods af at der stadig mangler en fælles terminologi for cyberangreb, der er til fare for den nationale sikkerhed — kan omfattes af den kollektive forsvarsforpligtelse (artikel 42, stk. 7, i EU-traktaten), uden at dette berører proportionalitetsprincippet;

| 4. | understreger, at den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (FSFP) skal sikre sig, at EU's militære operationer og civile missioner beskyttes mod cyberangreb; understreger, at cyberforsvar skal gøres til en aktiv kapacitet under FSFP. |
| --- | --- |

4.

understreger, at den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (FSFP) skal sikre sig, at EU's militære operationer og civile missioner beskyttes mod cyberangreb; understreger, at cyberforsvar skal gøres til en aktiv kapacitet under FSFP.

| 5. | understreger, at EU's cybersikkerhedspolitik bør være baseret på og have til formål at sikre maksimal beskyttelse og bevarelse af de digitale frihedsrettigheder samt respekt for menneskerettighederne på internettet; mener, at internettet og ikt bør være omfattet af EU’s udenrigs- og sikkerhedspolitik, for at disse bestræbelser kan videreføres; |
| --- | --- |

5.

understreger, at EU's cybersikkerhedspolitik bør være baseret på og have til formål at sikre maksimal beskyttelse og bevarelse af de digitale frihedsrettigheder samt respekt for menneskerettighederne på internettet; mener, at internettet og ikt bør være omfattet af EU’s udenrigs- og sikkerhedspolitik, for at disse bestræbelser kan videreføres;

| 6. | opfordrer Kommissionen og Rådet til utvetydigt at anerkende digitale frihedsrettigheder som grundlæggende rettigheder og som ufravigelige forudsætninger for, at en person kan siges at være omfattet af de universelle menneskerettigheder, understreger, at medlemsstaterne bør bestræbe sig på aldrig at bringe borgernes rettigheder og frihedsrettigheder i fare under udviklingen af deres modtræk mod cyberangreb, ligesom de skal indeholde passende lovgivningsmæssige forskelle mellem cyberhændelser på civilt og militært plan; opfordrer til, at der udvises stor forsigtighed med hensyn til at begrænse borgernes muligheder for at anvende ikt-værktøjer; |
| --- | --- |

6.

opfordrer Kommissionen og Rådet til utvetydigt at anerkende digitale frihedsrettigheder som grundlæggende rettigheder og som ufravigelige forudsætninger for, at en person kan siges at være omfattet af de universelle menneskerettigheder, understreger, at medlemsstaterne bør bestræbe sig på aldrig at bringe borgernes rettigheder og frihedsrettigheder i fare under udviklingen af deres modtræk mod cyberangreb, ligesom de skal indeholde passende lovgivningsmæssige forskelle mellem cyberhændelser på civilt og militært plan; opfordrer til, at der udvises stor forsigtighed med hensyn til at begrænse borgernes muligheder for at anvende ikt-værktøjer;

| 7. | opfordrer Rådet og Kommissionen til sammen med medlemsstaterne at udarbejde en hvidbog om cyberforsvar, hvori der fastsættes klare definitioner og opstilles klare kriterier for forskellige niveauer af civile og militære cyberangreb i forhold til det bagvedliggende motiv og angrebenes effekt samt reaktionsniveauer, herunder efterforskning, afsløring og retsforfølgning af gerningsmændene; |
| --- | --- |

7.

opfordrer Rådet og Kommissionen til sammen med medlemsstaterne at udarbejde en hvidbog om cyberforsvar, hvori der fastsættes klare definitioner og opstilles klare kriterier for forskellige niveauer af civile og militære cyberangreb i forhold til det bagvedliggende motiv og angrebenes effekt samt reaktionsniveauer, herunder efterforskning, afsløring og retsforfølgning af gerningsmændene;

| 8. | mener, at der er et klart behov for at opdatere den europæiske sikkerhedsstrategi med henblik på at identificere og finde metoder til at retsforfølge individuelle, netværksrelaterede og statsstøttede cyberangribere; |
| --- | --- |

8.

mener, at der er et klart behov for at opdatere den europæiske sikkerhedsstrategi med henblik på at identificere og finde metoder til at retsforfølge individuelle, netværksrelaterede og statsstøttede cyberangribere;

EU-niveau

| 9. | understreger betydningen af et horisontalt samarbejde om og koordinering af cybersikkerhed inden for og blandt EU-institutionerne og -agenturerne; |
| --- | --- |

9.

understreger betydningen af et horisontalt samarbejde om og koordinering af cybersikkerhed inden for og blandt EU-institutionerne og -agenturerne;

| 10. | understreger, at nye teknologier ændrer den måde, hvorpå regeringerne udfører deres traditionelle centrale opgaver; bekræfter, at forsvars- og sikkerhedspolitikken, inklusive tilstrækkelig demokratisk kontrol, i sidste ende varetages af regeringerne; noterer sig private aktørers stadig vigtigere rolle ved udførelsen af sikkerheds- og forsvarsmæssige opgaver — ofte uden gennemsigtighed og ansvarsforpligtelse eller demokratiske tilsynsmekanismer; |
| --- | --- |

10.

understreger, at nye teknologier ændrer den måde, hvorpå regeringerne udfører deres traditionelle centrale opgaver; bekræfter, at forsvars- og sikkerhedspolitikken, inklusive tilstrækkelig demokratisk kontrol, i sidste ende varetages af regeringerne; noterer sig private aktørers stadig vigtigere rolle ved udførelsen af sikkerheds- og forsvarsmæssige opgaver — ofte uden gennemsigtighed og ansvarsforpligtelse eller demokratiske tilsynsmekanismer;

| 11. | understreger, at regeringerne skal overholde grundlæggende internationale principper vedrørende offentlig og humanitær ret, herunder respekten for statssuveræniteten og menneskerettighederne, i forbindelse med anvendelsen af nye teknologier inden for sikkerheds- og forsvarspolitik; påpeger de værdifulde erfaringer fra EU-medlemsstater som f.eks. Estland med planlægning og udarbejdelse af cybersikkerhedspolitikker og cyberforsvar; |
| --- | --- |

11.

understreger, at regeringerne skal overholde grundlæggende internationale principper vedrørende offentlig og humanitær ret, herunder respekten for statssuveræniteten og menneskerettighederne, i forbindelse med anvendelsen af nye teknologier inden for sikkerheds- og forsvarspolitik; påpeger de værdifulde erfaringer fra EU-medlemsstater som f.eks. Estland med planlægning og udarbejdelse af cybersikkerhedspolitikker og cyberforsvar;

| 12. | anerkender behovet for en vurdering af det samlede niveau for cyberangreb på EU's informationssystemer og -infrastrukturer; fremhæver i denne sammenhæng behovet for en løbende vurdering af EU-institutionernes beredskabsniveau med henblik på at håndtere eventuelle cyberangreb; understreger særlig nødvendigheden af at forstærke de kritiske informationsinfrastrukturer; |
| --- | --- |

12.

anerkender behovet for en vurdering af det samlede niveau for cyberangreb på EU's informationssystemer og -infrastrukturer; fremhæver i denne sammenhæng behovet for en løbende vurdering af EU-institutionernes beredskabsniveau med henblik på at håndtere eventuelle cyberangreb; understreger særlig nødvendigheden af at forstærke de kritiske informationsinfrastrukturer;

| 13. | understreger ligeledes behovet for at tilvejebringe oplysninger om sårbarheder, alarmer og advarsler om nye trusler mod informationssystemerne; |
| --- | --- |

13.

understreger ligeledes behovet for at tilvejebringe oplysninger om sårbarheder, alarmer og advarsler om nye trusler mod informationssystemerne;

| 14. | bemærker, at de seneste cyberangreb på europæiske informationsnet og nationale informationssystemer har haft betydelige økonomiske og sikkerhedsmæssige konsekvenser i et omfang, der endnu ikke er helt klarlagt; |
| --- | --- |

14.

bemærker, at de seneste cyberangreb på europæiske informationsnet og nationale informationssystemer har haft betydelige økonomiske og sikkerhedsmæssige konsekvenser i et omfang, der endnu ikke er helt klarlagt;

| 15. | opfordrer alle EU-institutioner til hurtigst muligt at udvikle cybersikkerhedsstrategier og beredskabsplaner med hensyn til deres egne systemer; |
| --- | --- |

15.

opfordrer alle EU-institutioner til hurtigst muligt at udvikle cybersikkerhedsstrategier og beredskabsplaner med hensyn til deres egne systemer;

| 16. | opfordrer alle EU-institutioner til at inkludere spørgsmålet om cyberkrisestyring i deres risikoanalyser og krisestyringsplaner; opfordrer derudover alle EU-institutioner til at tilbyde alle deres ansatte undervisning i cybersikkerhed; foreslår at afholde cyberøvelser én gang årligt i lighed med øvelser i forbindelse med nødsituationer; |
| --- | --- |

16.

opfordrer alle EU-institutioner til at inkludere spørgsmålet om cyberkrisestyring i deres risikoanalyser og krisestyringsplaner; opfordrer derudover alle EU-institutioner til at tilbyde alle deres ansatte undervisning i cybersikkerhed; foreslår at afholde cyberøvelser én gang årligt i lighed med øvelser i forbindelse med nødsituationer;

| 17. | understreger betydningen af effektiv udvikling af EU's it-udrykningshold (Computer Emergency Response Team (CERT)) og nationale CERT'er samt udvikling af nationale beredskabsplaner, i tilfælde af at det er nødvendigt at skride til handling; glæder sig over, at alle EU-medlemsstater i maj 2012 har oprettet nationale CERT'er; opfordrer indtrængende til yderligere udvikling af nationale CERT'er og et EU-CERT, der kan indsættes inden for 24 timer, hvis det er nødvendigt; understreger behovet for at undersøge gennemførligheden af offentlig-private partnerskaber på dette område; |
| --- | --- |

17.

understreger betydningen af effektiv udvikling af EU's it-udrykningshold (Computer Emergency Response Team (CERT)) og nationale CERT'er samt udvikling af nationale beredskabsplaner, i tilfælde af at det er nødvendigt at skride til handling; glæder sig over, at alle EU-medlemsstater i maj 2012 har oprettet nationale CERT'er; opfordrer indtrængende til yderligere udvikling af nationale CERT'er og et EU-CERT, der kan indsættes inden for 24 timer, hvis det er nødvendigt; understreger behovet for at undersøge gennemførligheden af offentlig-private partnerskaber på dette område;

| 18. | anerkender, at Cyber Europe 2010, den første fælleseuropæiske øvelse inden for beskyttelse af kritisk informationsinfrastruktur, der blev gennemført med deltagelse af forskellige medlemsstater under ledelse af ENISA, har vist sig at være en nyttig øvelse og et eksempel på god praksis; understreger også behovet for at oprette informations- og varslingsnetværket vedrørende kritisk infrastruktur på europæisk plan så hurtigt som muligt; |
| --- | --- |

18.

anerkender, at Cyber Europe 2010, den første fælleseuropæiske øvelse inden for beskyttelse af kritisk informationsinfrastruktur, der blev gennemført med deltagelse af forskellige medlemsstater under ledelse af ENISA, har vist sig at være en nyttig øvelse og et eksempel på god praksis; understreger også behovet for at oprette informations- og varslingsnetværket vedrørende kritisk infrastruktur på europæisk plan så hurtigt som muligt;

| 19. | understreger betydningen af fælleseuropæiske øvelser for at forberede aktørerne på omfattende netsikkerhedshændelser samt af fastlæggelse af et fælles sæt standarder for trusselsevaluering; |
| --- | --- |

19.

understreger betydningen af fælleseuropæiske øvelser for at forberede aktørerne på omfattende netsikkerhedshændelser samt af fastlæggelse af et fælles sæt standarder for trusselsevaluering;

| 20. | opfordrer Kommissionen til at undersøge behovet for og gennemførligheden af oprettelsen af en stilling som EU-cyberkoordinator; |
| --- | --- |

20.

opfordrer Kommissionen til at undersøge behovet for og gennemførligheden af oprettelsen af en stilling som EU-cyberkoordinator;

| 21. | mener, at det i betragtning af det høje kvalifikationsniveau, der kræves både for at kunne levere et hensigtsmæssigt forsvar af cybersystemer og -infrastrukturer og at angribe disse, bør overvejes, om der skal udvikles en såkaldt white hat-strategi med deltagelse af Kommissionen, Rådet og medlemsstaterne; bemærker, at der er et stort potentiale for hjerneflugt i disse sager, og at specielt mindreårige, der er dømt for sådanne angreb, har et stort potentiale for både rehabilitering og integration i forsvarsagenturer og -organer; |
| --- | --- |

21.

mener, at det i betragtning af det høje kvalifikationsniveau, der kræves både for at kunne levere et hensigtsmæssigt forsvar af cybersystemer og -infrastrukturer og at angribe disse, bør overvejes, om der skal udvikles en såkaldt white hat-strategi med deltagelse af Kommissionen, Rådet og medlemsstaterne; bemærker, at der er et stort potentiale for hjerneflugt i disse sager, og at specielt mindreårige, der er dømt for sådanne angreb, har et stort potentiale for både rehabilitering og integration i forsvarsagenturer og -organer;

Det Europæiske Forsvarsagentur (EDA)

| 22. | bifalder de nye initiativer og projekter vedrørende cyberforsvar, navnlig om indsamling og kortlægning af relevante data om cybersikkerhed og -forsvar samt udfordringer og behov i denne henseende, og opfordrer medlemsstaterne til at intensivere samarbejdet — også på militært plan — med EDA om cyberforsvar; |
| --- | --- |

22.

bifalder de nye initiativer og projekter vedrørende cyberforsvar, navnlig om indsamling og kortlægning af relevante data om cybersikkerhed og -forsvar samt udfordringer og behov i denne henseende, og opfordrer medlemsstaterne til at intensivere samarbejdet — også på militært plan — med EDA om cyberforsvar;

| 23. | understreger betydningen for medlemsstaterne af et tæt samarbejde med EDA om udvikling af deres nationale cyberforsvarskapacitet; mener, at etablering af synergier, sammenlægning og deling på europæisk plan er af afgørende betydning for et effektivt cyberforsvar på europæisk og nationalt plan; |
| --- | --- |

23.

understreger betydningen for medlemsstaterne af et tæt samarbejde med EDA om udvikling af deres nationale cyberforsvarskapacitet; mener, at etablering af synergier, sammenlægning og deling på europæisk plan er af afgørende betydning for et effektivt cyberforsvar på europæisk og nationalt plan;

| 24. | opfordrer EDA til at forstærke sit samarbejde med NATO, nationale og internationale ekspertisecentre, det europæiske center til bekæmpelse af cyberkriminalitet hos Europol, der bidrager til en hurtigere indsats ved cyberangreb, og navnlig med cyberforsvarscentret Cooperative Cyber Defence Centre of Excellence (CCDCOE), og koncentrere sig om kapacitetsopbygning, uddannelse og udveksling af oplysninger og god praksis; |
| --- | --- |

24.

opfordrer EDA til at forstærke sit samarbejde med NATO, nationale og internationale ekspertisecentre, det europæiske center til bekæmpelse af cyberkriminalitet hos Europol, der bidrager til en hurtigere indsats ved cyberangreb, og navnlig med cyberforsvarscentret Cooperative Cyber Defence Centre of Excellence (CCDCOE), og koncentrere sig om kapacitetsopbygning, uddannelse og udveksling af oplysninger og god praksis;

| 25. | noterer sig med bekymring, at der kun er én medlemsstat, der har opfyldt målsætningen om 2 % for udgifter til forsvarsforskning og -udvikling inden udgangen af 2010, og at fem medlemsstater slet ikke har brugt midler på forskning og udvikling i 2010; opfordrer indtrængende EDA og medlemsstaterne til at sammenlægge midler og investere effektivt i fælles forskning og udvikling med særligt fokus på cybersikkerhed og -forsvar; |
| --- | --- |

25.

noterer sig med bekymring, at der kun er én medlemsstat, der har opfyldt målsætningen om 2 % for udgifter til forsvarsforskning og -udvikling inden udgangen af 2010, og at fem medlemsstater slet ikke har brugt midler på forskning og udvikling i 2010; opfordrer indtrængende EDA og medlemsstaterne til at sammenlægge midler og investere effektivt i fælles forskning og udvikling med særligt fokus på cybersikkerhed og -forsvar;

Medlemsstaterne

| 26. | opfordrer alle medlemsstater til at udvikle og færdiggøre deres respektive nationale strategier for cybersikkerhed og -forsvar hurtigst muligt og sikre solide rammer for politikformulering og lovgivning, omfattende procedurer for risikostyring og passende forberedende foranstaltninger og mekanismer; opfordrer ENISA til at støtte medlemsstaterne; støtter ENISA i udviklingen af en vejledning om god praksis for og henstillinger til udvikling, gennemførelse og opretholdelse af en cybersikkerhedsstrategi; |
| --- | --- |

26.

opfordrer alle medlemsstater til at udvikle og færdiggøre deres respektive nationale strategier for cybersikkerhed og -forsvar hurtigst muligt og sikre solide rammer for politikformulering og lovgivning, omfattende procedurer for risikostyring og passende forberedende foranstaltninger og mekanismer; opfordrer ENISA til at støtte medlemsstaterne; støtter ENISA i udviklingen af en vejledning om god praksis for og henstillinger til udvikling, gennemførelse og opretholdelse af en cybersikkerhedsstrategi;

| 27. | opfordrer alle medlemsstater til at oprette særligt udpegede cybersikkerheds- og cyberforsvarsenheder inden for deres militære struktur med henblik på at samarbejde med lignende organer i andre EU-medlemsstater; |
| --- | --- |

27.

opfordrer alle medlemsstater til at oprette særligt udpegede cybersikkerheds- og cyberforsvarsenheder inden for deres militære struktur med henblik på at samarbejde med lignende organer i andre EU-medlemsstater;

| 28. | opfordrer medlemsstaterne til at oprette regionale specialiserede domstole, som kan sikre, at angreb på informationssystemer straffes mere effektivt; understreger nødvendigheden af at fremme tilpasningen af de nationale lovgivninger til udviklingen inden for metoder og anvendelse; |
| --- | --- |

28.

opfordrer medlemsstaterne til at oprette regionale specialiserede domstole, som kan sikre, at angreb på informationssystemer straffes mere effektivt; understreger nødvendigheden af at fremme tilpasningen af de nationale lovgivninger til udviklingen inden for metoder og anvendelse;

| 29. | opfordrer Kommissionen til fortsat at yde en indsats for en sammenhængende og effektiv europæisk strategi for at undgå unødvendige initiativer og samtidig tilskynde medlemsstaterne til og støtte deres bestræbelser på at udvikle samarbejdsmekanismer og fremme udveksling af information; mener, at medlemsstaterne bør fastlægge et minimumsniveau for obligatorisk samarbejde og opgavefordeling; |
| --- | --- |

29.

opfordrer Kommissionen til fortsat at yde en indsats for en sammenhængende og effektiv europæisk strategi for at undgå unødvendige initiativer og samtidig tilskynde medlemsstaterne til og støtte deres bestræbelser på at udvikle samarbejdsmekanismer og fremme udveksling af information; mener, at medlemsstaterne bør fastlægge et minimumsniveau for obligatorisk samarbejde og opgavefordeling;

| 30. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at udvikle nationale beredskabsplaner og inkludere cyberkrisestyring i krisestyringsplaner og risikoanalyser; understreger endvidere betydningen af at tilbyde passende undervisning i grundlæggende cybersikkerhed for alle ansatte i offentlige institutioner og især betydningen af at tilbyde ansatte i rets- og sikkerhedsinstanser relevant uddannelse på efteruddannelsesinstitutioner; opfordrer ENISA og andre relevante organer til at bistå medlemsstaterne i at sikre sammenlægning og deling af midler samt i at undgå overlapning; |
| --- | --- |

30.

opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at udvikle nationale beredskabsplaner og inkludere cyberkrisestyring i krisestyringsplaner og risikoanalyser; understreger endvidere betydningen af at tilbyde passende undervisning i grundlæggende cybersikkerhed for alle ansatte i offentlige institutioner og især betydningen af at tilbyde ansatte i rets- og sikkerhedsinstanser relevant uddannelse på efteruddannelsesinstitutioner; opfordrer ENISA og andre relevante organer til at bistå medlemsstaterne i at sikre sammenlægning og deling af midler samt i at undgå overlapning;

| 31. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at gøre forskning og udvikling til en af de bærende søjler for cybersikkerhed og -forsvar og til at fremme uddannelse af ingeniører med speciale i beskyttelse af informationssystemer; opfordrer medlemsstaterne til at leve op til deres forpligtelse til at øge forsvarsudgifterne til forskning og udvikling til mindst 2 % med særligt henblik på cybersikkerhed og -forsvar; |
| --- | --- |

31.

opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at gøre forskning og udvikling til en af de bærende søjler for cybersikkerhed og -forsvar og til at fremme uddannelse af ingeniører med speciale i beskyttelse af informationssystemer; opfordrer medlemsstaterne til at leve op til deres forpligtelse til at øge forsvarsudgifterne til forskning og udvikling til mindst 2 % med særligt henblik på cybersikkerhed og -forsvar;

| 32. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at foreslå programmer til at fremme og skabe opmærksomhed om generel sikker anvendelse af internettet, informationssystemer og kommunikationsteknologier blandt både private og professionelle brugere; foreslår, at Kommissionen iværksætter et offentligt uddannelsesinitiativ om dette i hele EU, og opfordrer medlemsstaterne til at inkludere undervisning i cybersikkerhed i skolepensummet så tidligt som muligt; |
| --- | --- |

32.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at foreslå programmer til at fremme og skabe opmærksomhed om generel sikker anvendelse af internettet, informationssystemer og kommunikationsteknologier blandt både private og professionelle brugere; foreslår, at Kommissionen iværksætter et offentligt uddannelsesinitiativ om dette i hele EU, og opfordrer medlemsstaterne til at inkludere undervisning i cybersikkerhed i skolepensummet så tidligt som muligt;

Offentligt-privat samarbejde

| 33. | understreger den afgørende rolle, som et hensigtsmæssigt og supplerende cybersikkerhedssamarbejde mellem de offentlige myndigheder og den private sektor har, både på EU-plan og nationalt plan, med henblik på at skabe gensidig tillid; er bevidst om, at yderligere fremme af de relevante offentlige institutioners pålidelighed og effektivitet vil bidrage til opbygning af tillid og udveksling af væsentlige oplysninger; |
| --- | --- |

33.

understreger den afgørende rolle, som et hensigtsmæssigt og supplerende cybersikkerhedssamarbejde mellem de offentlige myndigheder og den private sektor har, både på EU-plan og nationalt plan, med henblik på at skabe gensidig tillid; er bevidst om, at yderligere fremme af de relevante offentlige institutioners pålidelighed og effektivitet vil bidrage til opbygning af tillid og udveksling af væsentlige oplysninger;

| 34. | opfordrer partnere i den private sektor til at overveje »sikkerhed gennem design«-løsninger ved udviklingen af nye produkter, anordninger, tjenester og applikationer og incitamenter til udviklere af nye produkter, anordninger, tjenester og applikationer med særligt fokus på sikkerhed gennem design; opfordrer til, at der i forbindelse med samarbejdet med den private sektor om forebyggelse og bekæmpelse af cyberangreb udarbejdes minimumsstandarder for gennemsigtighed og ansvarlighed; |
| --- | --- |

34.

opfordrer partnere i den private sektor til at overveje »sikkerhed gennem design«-løsninger ved udviklingen af nye produkter, anordninger, tjenester og applikationer og incitamenter til udviklere af nye produkter, anordninger, tjenester og applikationer med særligt fokus på sikkerhed gennem design; opfordrer til, at der i forbindelse med samarbejdet med den private sektor om forebyggelse og bekæmpelse af cyberangreb udarbejdes minimumsstandarder for gennemsigtighed og ansvarlighed;

| 35. | understreger, at beskyttelsen af kritisk informationsstruktur er inkluderet i EU's interne sikkerhedsstrategi i forbindelse med en forhøjelse af sikkerhedsniveauerne for borgere og virksomheder i cyberspace; |
| --- | --- |

35.

understreger, at beskyttelsen af kritisk informationsstruktur er inkluderet i EU's interne sikkerhedsstrategi i forbindelse med en forhøjelse af sikkerhedsniveauerne for borgere og virksomheder i cyberspace;

| 36. | opfordrer til, at der etableres en permanent dialog med disse partnere om den mest hensigtsmæssige anvendelse af informationssystemer og disses robusthed og om den nødvendige ansvarsdeling, for at disse systemer kan være sikre og velfungerende; |
| --- | --- |

36.

opfordrer til, at der etableres en permanent dialog med disse partnere om den mest hensigtsmæssige anvendelse af informationssystemer og disses robusthed og om den nødvendige ansvarsdeling, for at disse systemer kan være sikre og velfungerende;

| 37. | er af den opfattelse, at medlemsstaterne, EU-institutionerne og den private sektor i samarbejde med ENISA bør tage skridt til at øge informationssystemernes sikkerhed og integritet med henblik på at forhindre angreb og minimere disses konsekvenser; støtter Kommissionens indsats for at udarbejde minimumsstandarder for cybersikkerhed og certificeringssystemer til virksomhederne og for at give de rette incitamenter til at stimulere den private sektors bestræbelser på at forbedre sikkerheden; |
| --- | --- |

37.

er af den opfattelse, at medlemsstaterne, EU-institutionerne og den private sektor i samarbejde med ENISA bør tage skridt til at øge informationssystemernes sikkerhed og integritet med henblik på at forhindre angreb og minimere disses konsekvenser; støtter Kommissionens indsats for at udarbejde minimumsstandarder for cybersikkerhed og certificeringssystemer til virksomhederne og for at give de rette incitamenter til at stimulere den private sektors bestræbelser på at forbedre sikkerheden;

| 38. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaternes regeringer til at tilskynde den private sektor og aktører fra civilsamfundet til at inkludere cyberkrisestyring i deres krisestyringsplaner og risikoanalyser; opfordrer endvidere til, at der indføres kurser for alle ansatte om grundlæggende cybersikkerhed og cyberhygiejne for at øge opmærksomheden om disse spørgsmål; |
| --- | --- |

38.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaternes regeringer til at tilskynde den private sektor og aktører fra civilsamfundet til at inkludere cyberkrisestyring i deres krisestyringsplaner og risikoanalyser; opfordrer endvidere til, at der indføres kurser for alle ansatte om grundlæggende cybersikkerhed og cyberhygiejne for at øge opmærksomheden om disse spørgsmål;

| 39. | opfordrer Kommissionen i samarbejde med medlemsstaterne og de relevante agenturer og organer til at udvikle rammer for og instrumenter til et system til hurtig udveksling af information, som kan sikre anonymitet ved indberetning af cyberhændelser for den private sektor, holde offentlige aktører konstant opdateret og yde assistance, hvor det måtte være nødvendigt; |
| --- | --- |

39.

opfordrer Kommissionen i samarbejde med medlemsstaterne og de relevante agenturer og organer til at udvikle rammer for og instrumenter til et system til hurtig udveksling af information, som kan sikre anonymitet ved indberetning af cyberhændelser for den private sektor, holde offentlige aktører konstant opdateret og yde assistance, hvor det måtte være nødvendigt;

| 40. | understreger nødvendigheden af, at EU fremmer udviklingen af et konkurrencedygtigt og innovativt marked for cybersikkerhed i EU for at gøre det lettere for SMV'er at operere på dette område, hvilket vil bidrage til fremme af den økonomiske vækst og jobskabelsen; |
| --- | --- |

40.

understreger nødvendigheden af, at EU fremmer udviklingen af et konkurrencedygtigt og innovativt marked for cybersikkerhed i EU for at gøre det lettere for SMV'er at operere på dette område, hvilket vil bidrage til fremme af den økonomiske vækst og jobskabelsen;

Internationalt samarbejde

| 41. | opfordrer EU-Udenrigstjenesten til at have en proaktiv tilgang til cybersikkerhed og inddrage cybersikkerhedsaspektet i alle sine aktioner, navnlig i forbindelse med tredjelande; opfordrer til fremskyndelse af samarbejdet og udveksling af oplysninger om, hvordan cybersikkerhedsspørgsmål med tredjelande kan håndteres; |
| --- | --- |

41.

opfordrer EU-Udenrigstjenesten til at have en proaktiv tilgang til cybersikkerhed og inddrage cybersikkerhedsaspektet i alle sine aktioner, navnlig i forbindelse med tredjelande; opfordrer til fremskyndelse af samarbejdet og udveksling af oplysninger om, hvordan cybersikkerhedsspørgsmål med tredjelande kan håndteres;

| 42. | understreger, at færdiggørelsen af en omfattende EU-strategi for cybersikkerhed er en forudsætning for at skabe den form for effektivt internationalt samarbejde om cybersikkerhed, som det grænseoverskridende aspekt af cybertrusler nødvendiggør; |
| --- | --- |

42.

understreger, at færdiggørelsen af en omfattende EU-strategi for cybersikkerhed er en forudsætning for at skabe den form for effektivt internationalt samarbejde om cybersikkerhed, som det grænseoverskridende aspekt af cybertrusler nødvendiggør;

| 43. | opfordrer de medlemsstater, som endnu ikke har undertegnet eller ratificeret Europarådets konvention om internetkriminalitet (Budapestkonventionen), til at gøre dette hurtigst muligt; støtter Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten i deres bestræbelser på at fremme konventionen og dennes værdier blandt tredjelandene; |
| --- | --- |

43.

opfordrer de medlemsstater, som endnu ikke har undertegnet eller ratificeret Europarådets konvention om internetkriminalitet (Budapestkonventionen), til at gøre dette hurtigst muligt; støtter Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten i deres bestræbelser på at fremme konventionen og dennes værdier blandt tredjelandene;

| 44. | er klar over behovet for en internationalt fastsat og koordineret reaktion på cybertrusler; opfordrer derfor Kommissionen, EU-Udenrigstjenesten og medlemsstaterne til at gå forrest i alle fora, navnlig i FN, i indsatsen for at opnå et bredere internationalt samarbejde og en endelig aftale om fastlæggelsen af en fælles forståelse af adfærdsnormer i cyberspace og også til at fremme samarbejdet om aftaler til kontrol med cybervåben; |
| --- | --- |

44.

er klar over behovet for en internationalt fastsat og koordineret reaktion på cybertrusler; opfordrer derfor Kommissionen, EU-Udenrigstjenesten og medlemsstaterne til at gå forrest i alle fora, navnlig i FN, i indsatsen for at opnå et bredere internationalt samarbejde og en endelig aftale om fastlæggelsen af en fælles forståelse af adfærdsnormer i cyberspace og også til at fremme samarbejdet om aftaler til kontrol med cybervåben;

| 45. | tilskynder til udveksling af viden om cybersikkerhed med BRIKS-landene og andre nye vækstlande for at undersøge mulighederne for en eventuel fælles indsats til bekæmpelse af det stigende omfang af cyberkriminalitet, -trusler og -angreb på både civilt og militært niveau; |
| --- | --- |

45.

tilskynder til udveksling af viden om cybersikkerhed med BRIKS-landene og andre nye vækstlande for at undersøge mulighederne for en eventuel fælles indsats til bekæmpelse af det stigende omfang af cyberkriminalitet, -trusler og -angreb på både civilt og militært niveau;

| 46. | opfordrer indtrængende EU-Udenrigstjenesten og Kommissionen til inden for internationale fora og organisationer, navnlig FN, OSCE, OECD og Verdensbanken, at anvende en proaktiv tilgang med henblik på at anvende den nuværende folkeret og nå til enighed om standarder for ansvarlig national håndtering af cybersikkerhed og -forsvar og koordinere medlemsstaternes holdninger med henblik på at fremme af EU's grundlæggende værdier og politikker inden for cybersikkerhed og -forsvar; |
| --- | --- |

46.

opfordrer indtrængende EU-Udenrigstjenesten og Kommissionen til inden for internationale fora og organisationer, navnlig FN, OSCE, OECD og Verdensbanken, at anvende en proaktiv tilgang med henblik på at anvende den nuværende folkeret og nå til enighed om standarder for ansvarlig national håndtering af cybersikkerhed og -forsvar og koordinere medlemsstaternes holdninger med henblik på at fremme af EU's grundlæggende værdier og politikker inden for cybersikkerhed og -forsvar;

| 47. | opfordrer Rådet og Kommissionen til i dialogerne, forbindelserne og samarbejdsaftalerne med tredjelande, navnlig hvor der kræves teknologisk samarbejde eller udveksling, at insistere på, at der fastsættes minimumskrav til forebyggelse og bekæmpelse af cyberkriminalitet og -angreb og minimumstandarder for informationssystemers sikkerhed; |
| --- | --- |

47.

opfordrer Rådet og Kommissionen til i dialogerne, forbindelserne og samarbejdsaftalerne med tredjelande, navnlig hvor der kræves teknologisk samarbejde eller udveksling, at insistere på, at der fastsættes minimumskrav til forebyggelse og bekæmpelse af cyberkriminalitet og -angreb og minimumstandarder for informationssystemers sikkerhed;

| 48. | opfordrer Kommissionen til at bistå tredjelande, hvis det er nødvendigt, i deres bestræbelser på at opbygge deres cybersikkerheds- og cyberforsvarskapacitet; |
| --- | --- |

48.

opfordrer Kommissionen til at bistå tredjelande, hvis det er nødvendigt, i deres bestræbelser på at opbygge deres cybersikkerheds- og cyberforsvarskapacitet;

Samarbejde med NATO

| 49. | gentager, at EU og NATO på grundlag af deres fælles værdier og strategiske interesser har et særligt ansvar for og kapacitet til at tackle de stigende udfordringer i forhold til cybersikkerhed mere effektivt og i tæt samarbejde ved at undersøge muligheden for yderligere tiltag uden overlapning og med respekt for deres respektive ansvarsområder; |
| --- | --- |

49.

gentager, at EU og NATO på grundlag af deres fælles værdier og strategiske interesser har et særligt ansvar for og kapacitet til at tackle de stigende udfordringer i forhold til cybersikkerhed mere effektivt og i tæt samarbejde ved at undersøge muligheden for yderligere tiltag uden overlapning og med respekt for deres respektive ansvarsområder;

| 50. | understreger behovet for at sammenlægge og dele på et praktisk plan under hensyntagen til den supplerende karakter af EU og NATO’s tilgang til cybersikkerhed og -forsvar; fremhæver behovet for et forstærket samarbejde, navnlig vedrørende planlægning, teknologi, uddannelse og udstyr, med hensyn til cybersikkerhed og -forsvar; |
| --- | --- |

50.

understreger behovet for at sammenlægge og dele på et praktisk plan under hensyntagen til den supplerende karakter af EU og NATO’s tilgang til cybersikkerhed og -forsvar; fremhæver behovet for et forstærket samarbejde, navnlig vedrørende planlægning, teknologi, uddannelse og udstyr, med hensyn til cybersikkerhed og -forsvar;

| 51. | opfordrer indtrængende alle relevante organer i EU, der er involveret i cybersikkerhed og -forsvar, til at forstærke deres praktiske samarbejde med NATO på grundlag af de eksisterende supplerende aktiviteter på området for udvikling af forsvarskapacitet med henblik på at udveksle erfaringer og lære, hvordan man opbygger robuste EU-systemer; |
| --- | --- |

51.

opfordrer indtrængende alle relevante organer i EU, der er involveret i cybersikkerhed og -forsvar, til at forstærke deres praktiske samarbejde med NATO på grundlag af de eksisterende supplerende aktiviteter på området for udvikling af forsvarskapacitet med henblik på at udveksle erfaringer og lære, hvordan man opbygger robuste EU-systemer;

Samarbejde med USA

| 52. | mener, at EU og USA skal forstærke deres gensidige samarbejde for at bekæmpe cyberangreb og -kriminalitet, idet dette punkt blev prioriteret i de transatlantiske forbindelser efter topmødet mellem EU og USA i Lissabon i 2010; |
| --- | --- |

52.

mener, at EU og USA skal forstærke deres gensidige samarbejde for at bekæmpe cyberangreb og -kriminalitet, idet dette punkt blev prioriteret i de transatlantiske forbindelser efter topmødet mellem EU og USA i Lissabon i 2010;

| 53. | bifalder, at man på topmødet mellem EU og USA i november 2010 oprettede EU/USA-arbejdsgruppen om cybersikkerhed og cyberkriminalitet og støtter dens bestræbelser på at inddrage cybersikkerhedsspørgsmål i den transatlantiske politiske dialog; |
| --- | --- |

53.

bifalder, at man på topmødet mellem EU og USA i november 2010 oprettede EU/USA-arbejdsgruppen om cybersikkerhed og cyberkriminalitet og støtter dens bestræbelser på at inddrage cybersikkerhedsspørgsmål i den transatlantiske politiske dialog;

| 54. | glæder sig over, at Kommissionen og USA's regering inden for rammerne af EU/USA-arbejdsgruppen har etableret et fælles program og en køreplan for fælles/synkroniserede transkontinentale cyberberedskabsøvelser i 2012/2013; noterer sig den første atlantiske cyberberedskabsøvelse i 2011; |
| --- | --- |

54.

glæder sig over, at Kommissionen og USA's regering inden for rammerne af EU/USA-arbejdsgruppen har etableret et fælles program og en køreplan for fælles/synkroniserede transkontinentale cyberberedskabsøvelser i 2012/2013; noterer sig den første atlantiske cyberberedskabsøvelse i 2011;

| 55. | understreger behovet for, at både USA og EU, som de største kilder til både cyberspace og antallet af brugere heraf, samarbejder om at beskytte borgernes rettigheder og frihedsrettigheder til at anvende dette; understreger, at den nationale sikkerhed er af allerstørste betydning, men at cyberspace samtidig ikke blot bør sikres, men også beskyttes; |
| --- | --- |

55.

understreger behovet for, at både USA og EU, som de største kilder til både cyberspace og antallet af brugere heraf, samarbejder om at beskytte borgernes rettigheder og frihedsrettigheder til at anvende dette; understreger, at den nationale sikkerhed er af allerstørste betydning, men at cyberspace samtidig ikke blot bør sikres, men også beskyttes;

o

o o

| 56. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, den højtstående repræsentant/næstformanden i Kommissionen, EDA, ENISA og NATO. |
| --- | --- |

56.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, den højtstående repræsentant/næstformanden i Kommissionen, EDA, ENISA og NATO.

---

(1)  EUT L 345 af 23.12.2008, s. 75.

(2)  EUT C 349 E af 22.12.2010, s. 63.

(3)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0228.

(4)  Vedtagne tekster, P7_TA(2012)0207.

(5)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0406.

(6)  Vedtagne tekster, P7_TA(2012)0237.

(7)  http://www.ohchr.org/EN/HRBodies/HRC/RegularSessions/Session20/Pages/ResDecStat.aspx.

---

| 16.12.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 419/153 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 419/153

---

P7_TA(2012)0458

Den fælles sikkerheds- og forsvarspolitiks rolle i tilfælde af klimaskabte kriser og naturkatastrofer

Europa-Parlamentets beslutning af 22. november 2012 om den fælles sikkerheds- og forsvarspolitiks rolle i tilfælde af klimaskabte kriser og naturkatastrofer (2012/2095(INI))

(2015/C 419/23)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til afsnit V i traktaten om Den Europæiske Union, navnlig artikel 42 og 43, |
| --- | --- |

—

der henviser til afsnit V i traktaten om Den Europæiske Union, navnlig artikel 42 og 43,

| — | der henviser til artikel 196 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde om civilbeskyttelse og artikel 214 om humanitær bistand, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 196 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde om civilbeskyttelse og artikel 214 om humanitær bistand,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 18. juli 2011 om EU's klimadiplomati (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 18. juli 2011 om EU's klimadiplomati (1),

| — | der henviser til EEAS-COM fælles oplæg af 9. juli 2011 om klimadiplomati (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til EEAS-COM fælles oplæg af 9. juli 2011 om klimadiplomati (2),

| — | der henviser til den højtstående repræsentant Javier Solana og Europa-Kommissionens fælles dokument fra 2008 til Det Europæiske Råd, om klimaændringer og den internationale sikkerhed (3), samt opfølgende henstillinger, |
| --- | --- |

—

der henviser til den højtstående repræsentant Javier Solana og Europa-Kommissionens fælles dokument fra 2008 til Det Europæiske Råd, om klimaændringer og den internationale sikkerhed (3), samt opfølgende henstillinger,

| — | der henviser til Kommissionens rapport med titlen »For a European civil protection force: Europe Aid« fra maj 2006, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens rapport med titlen »For a European civil protection force: Europe Aid« fra maj 2006,

| — | der henviser til Rådets beslutning af 8. november 2007 om indførelse af Fællesskabets civilbeskyttelsesordning (4), Kommissionens meddelelse »Hen imod et styrket EU-katastrofeberedskab: civilbeskyttelsens og den humanitære bistands rolle« af 26. oktober 2010 (COM(2010)0600) og til sin beslutning af 27. september 2011 (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets beslutning af 8. november 2007 om indførelse af Fællesskabets civilbeskyttelsesordning (4), Kommissionens meddelelse »Hen imod et styrket EU-katastrofeberedskab: civilbeskyttelsens og den humanitære bistands rolle« af 26. oktober 2010 (COM(2010)0600) og til sin beslutning af 27. september 2011 (5),

| — | der henviser til forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om en EU-civilbeskyttelsesordning af 20. december 2011 (COM(2011)0934), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om en EU-civilbeskyttelsesordning af 20. december 2011 (COM(2011)0934),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse fra 2008 om Den Europæiske Union og den arktiske region (COM(2008)0763) samt til sin beslutning af 20. januar 2011 om en bæredygtig EU-politik for Arktis (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse fra 2008 om Den Europæiske Union og den arktiske region (COM(2008)0763) samt til sin beslutning af 20. januar 2011 om en bæredygtig EU-politik for Arktis (6),

| — | der henviser til sin beslutning af 14. december 2011 om finanskrisens følger for forsvarssektoren i EU's medlemsstater (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 14. december 2011 om finanskrisens følger for forsvarssektoren i EU's medlemsstater (7),

| — | der henviser til konklusionerne fra konferencen i Berlin i oktober 2011 med titlen »From Climate negotiations to Climate diplomacy« og konferencen i London i marts 2012 med titlen »A 21st century dialogue on Climate and Security«, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra konferencen i Berlin i oktober 2011 med titlen »From Climate negotiations to Climate diplomacy« og konferencen i London i marts 2012 med titlen »A 21st century dialogue on Climate and Security«,

| — | der henviser til Sikkerhedsrådets formandskabserklæring fra juli 2011 om klimaændringer og den internationale sikkerhed (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til Sikkerhedsrådets formandskabserklæring fra juli 2011 om klimaændringer og den internationale sikkerhed (8),

| — | der henviser til FN's miljøprograms rapporter af 2011 og 2012 »Livelihood security: Climate change, conflict and migration in the Sahel« (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's miljøprograms rapporter af 2011 og 2012 »Livelihood security: Climate change, conflict and migration in the Sahel« (9),

| — | der henviser til FN's artikler om menneskelig sikkerhed og om ansvar for at beskytte (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's artikler om menneskelig sikkerhed og om ansvar for at beskytte (10),

| — | der henviser til FN's retningslinjer for anvendelse af internationale militære og civile midler til katastrofehjælp (Osloretningslinjerne) (11) og retningslinjerne for anvendelse af militær- og civilforsvarsaktiver til støtte for FN's humanitære aktiviteter i komplekse nødsituationer (MCDA-retningslinjerne), |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's retningslinjer for anvendelse af internationale militære og civile midler til katastrofehjælp (Osloretningslinjerne) (11) og retningslinjerne for anvendelse af militær- og civilforsvarsaktiver til støtte for FN's humanitære aktiviteter i komplekse nødsituationer (MCDA-retningslinjerne),

| — | der henviser til meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet (SEC(2007)0781, SEC(2007)0782, COM(2007)0317) »På vej mod en europæisk konsensus om humanitær bistand« og den fælles erklæring herom (12), |
| --- | --- |

—

der henviser til meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet (SEC(2007)0781, SEC(2007)0782, COM(2007)0317) »På vej mod en europæisk konsensus om humanitær bistand« og den fælles erklæring herom (12),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget (A7-0349/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget (A7-0349/2012),

Generelle overvejelser

| 1. | noterer sig klimaændringernes indvirkning på den globale sikkerhed, fred og stabilitet; |
| --- | --- |

1.

noterer sig klimaændringernes indvirkning på den globale sikkerhed, fred og stabilitet;

| 2. | beklager, at spørgsmålet om klimaændringer som den største trussel mod den globale sikkerhed i de seneste fire år er blevet overskygget i den offentlige debat af den økonomiske og finansielle krise, som også udgør en umiddelbar global trussel; |
| --- | --- |

2.

beklager, at spørgsmålet om klimaændringer som den største trussel mod den globale sikkerhed i de seneste fire år er blevet overskygget i den offentlige debat af den økonomiske og finansielle krise, som også udgør en umiddelbar global trussel;

| 3. | mener, at stigningen i ekstreme vejrfænomener i de senere år udgør en eskalerende omkostning for den globale økonomi, ikke kun for udviklingslandene, men for verden som helhed, både som en direkte omkostning i form af genopbygning og bistand og som en indirekte omkostning i form af stigninger i forsikringspræmier og priser på varer og tjenesteydelser; understreger, at disse begivenheder også udgør en øget trussel mod den internationale fred og menneskers sikkerhed; |
| --- | --- |

3.

mener, at stigningen i ekstreme vejrfænomener i de senere år udgør en eskalerende omkostning for den globale økonomi, ikke kun for udviklingslandene, men for verden som helhed, både som en direkte omkostning i form af genopbygning og bistand og som en indirekte omkostning i form af stigninger i forsikringspræmier og priser på varer og tjenesteydelser; understreger, at disse begivenheder også udgør en øget trussel mod den internationale fred og menneskers sikkerhed;

| 4. | påpeger, at naturkatastrofer, som forværres af klimaændringer, er yderst destabiliserende, navnlig for sårbare stater; bemærker imidlertid, at intet tilfælde af konflikt hidtil udelukkende har kunnet tilskrives klimaændringer; understreger, at befolkninger med forringet adgang til ferskvand og fødevarer som følge af naturkatastrofer, der forværres af klimaændringer, er tvunget til at migrere og derved overbelaste den økonomiske, sociale og administrative kapacitet i de i forvejen skrøbelige regioner eller sammenbrudstruede stater og således har negativ indvirkning på den generelle sikkerhed; minder om, at sådanne begivenheder skaber konkurrence mellem lokalsamfund og lande om knappe ressourcer; |
| --- | --- |

4.

påpeger, at naturkatastrofer, som forværres af klimaændringer, er yderst destabiliserende, navnlig for sårbare stater; bemærker imidlertid, at intet tilfælde af konflikt hidtil udelukkende har kunnet tilskrives klimaændringer; understreger, at befolkninger med forringet adgang til ferskvand og fødevarer som følge af naturkatastrofer, der forværres af klimaændringer, er tvunget til at migrere og derved overbelaste den økonomiske, sociale og administrative kapacitet i de i forvejen skrøbelige regioner eller sammenbrudstruede stater og således har negativ indvirkning på den generelle sikkerhed; minder om, at sådanne begivenheder skaber konkurrence mellem lokalsamfund og lande om knappe ressourcer;

| 5. | erkender, at komplekse kriser kan forudses og bør forebygges gennem anvendelse af en sammenhængende tilgang, herunder politikområder, som i fuld udstrækning gør brug af de redskaber, som er til rådighed under den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP), den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (FSFP) samt politikkerne for humanitær bistand og udviklingsbistand; bemærker endvidere, at NATO stod i centrum for den første internationale reaktion på miljørelaterede sikkerhedsudfordringer i 2004, da alliancen gik sammen med fem andre internationale organisationer (13) om at danne Miljø- og Sikkerhedsinitiativet (ENVSEC) med henblik på at tackle miljøspørgsmål, som truer sikkerheden i sårbare regioner; |
| --- | --- |

5.

erkender, at komplekse kriser kan forudses og bør forebygges gennem anvendelse af en sammenhængende tilgang, herunder politikområder, som i fuld udstrækning gør brug af de redskaber, som er til rådighed under den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP), den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (FSFP) samt politikkerne for humanitær bistand og udviklingsbistand; bemærker endvidere, at NATO stod i centrum for den første internationale reaktion på miljørelaterede sikkerhedsudfordringer i 2004, da alliancen gik sammen med fem andre internationale organisationer (13) om at danne Miljø- og Sikkerhedsinitiativet (ENVSEC) med henblik på at tackle miljøspørgsmål, som truer sikkerheden i sårbare regioner;

| 6. | erkender betydningen af kritisk infrastruktur, som er til støtte for FSFP; |
| --- | --- |

6.

erkender betydningen af kritisk infrastruktur, som er til støtte for FSFP;

| 7. | erkender, at der, selv om det kan være hensigtsmæssigt at integrere bekæmpelsen af klimaændringerne i en sikkerhedsmæssig sammenhæng, kun er tale om én del af EU's indsats mod klimaændringer, hvor man forsøger at bruge politiske og økonomiske redskaber til at afbøde og tilpasse sig klimaændringerne; |
| --- | --- |

7.

erkender, at der, selv om det kan være hensigtsmæssigt at integrere bekæmpelsen af klimaændringerne i en sikkerhedsmæssig sammenhæng, kun er tale om én del af EU's indsats mod klimaændringer, hvor man forsøger at bruge politiske og økonomiske redskaber til at afbøde og tilpasse sig klimaændringerne;

| 8. | påpeger. at EU i sine strategier, politikker og instrumenter for foranstaltninger udadtil bør tage højde for indvirkningen af naturkatastrofer og klimaændringer på den internationale sikkerhed; minder endvidere om, at det i forbindelse med både naturkatastrofer og andre katastrofer er vigtigt at rette særlig opmærksomhed mod kvinder og børn, som er særligt sårbare i krisesituationer; |
| --- | --- |

8.

påpeger. at EU i sine strategier, politikker og instrumenter for foranstaltninger udadtil bør tage højde for indvirkningen af naturkatastrofer og klimaændringer på den internationale sikkerhed; minder endvidere om, at det i forbindelse med både naturkatastrofer og andre katastrofer er vigtigt at rette særlig opmærksomhed mod kvinder og børn, som er særligt sårbare i krisesituationer;

| 9. | minder i denne forbindelse om Kommissionens mandat til at yde humanitær bistand og civilbeskyttelse og understreger behovet for yderligere at udvikle og styrke de eksisterende instrumenter; |
| --- | --- |

9.

minder i denne forbindelse om Kommissionens mandat til at yde humanitær bistand og civilbeskyttelse og understreger behovet for yderligere at udvikle og styrke de eksisterende instrumenter;

| 10. | minder i denne henseende om betydningen af at nedbringe katastroferisici for at mindske krisernes konsekvenser for sårbare befolkningsgrupper; |
| --- | --- |

10.

minder i denne henseende om betydningen af at nedbringe katastroferisici for at mindske krisernes konsekvenser for sårbare befolkningsgrupper;

| 11. | bemærker, at det er afgørende at integrere analysen af indvirkningen af klimaskabte kriser og deraf følgende naturkatastrofer i FSFP-strategier og operationelle planer før, under og efter enhver naturkatastrofe eller humanitær katastrofe, som måtte opstå, samt at lave backup-planer for afbødning rettet mod de mest truede regioner, samtidig med at de humanitære principper, som er fastsat i Lissabontraktaten, respekteres; opfordrer endvidere til praktisk samarbejde, som f.eks. samarbejdsøvelser; |
| --- | --- |

11.

bemærker, at det er afgørende at integrere analysen af indvirkningen af klimaskabte kriser og deraf følgende naturkatastrofer i FSFP-strategier og operationelle planer før, under og efter enhver naturkatastrofe eller humanitær katastrofe, som måtte opstå, samt at lave backup-planer for afbødning rettet mod de mest truede regioner, samtidig med at de humanitære principper, som er fastsat i Lissabontraktaten, respekteres; opfordrer endvidere til praktisk samarbejde, som f.eks. samarbejdsøvelser;

| 12. | understreger, at opbygningen af en effektiv reaktion på klimaændringernes sikkerhedsmæssige konsekvenser ikke blot skal forbedre konfliktforebyggelse og krisestyring, men også kapacitet til analyse og tidlig varsling; |
| --- | --- |

12.

understreger, at opbygningen af en effektiv reaktion på klimaændringernes sikkerhedsmæssige konsekvenser ikke blot skal forbedre konfliktforebyggelse og krisestyring, men også kapacitet til analyse og tidlig varsling;

| 13. | minder om, at EU i henhold til Lissabontraktaten skal udvikle civile og militære kapaciteter til international krisestyring på tværs af hele opgavespektret, som beskrevet i artikel 43, især konfliktforebyggelse, humanitære opgaver og redningsopgaver, militær rådgivning og assistanceopgaver samt fredsbevarelse og stabilisering efter konflikter; minder også om behovet for at undgå enhver overlapning med veletablerede instrumenter til humanitær bistand og civilbeskyttelse, som ligger uden for rammerne af FSFP; |
| --- | --- |

13.

minder om, at EU i henhold til Lissabontraktaten skal udvikle civile og militære kapaciteter til international krisestyring på tværs af hele opgavespektret, som beskrevet i artikel 43, især konfliktforebyggelse, humanitære opgaver og redningsopgaver, militær rådgivning og assistanceopgaver samt fredsbevarelse og stabilisering efter konflikter; minder også om behovet for at undgå enhver overlapning med veletablerede instrumenter til humanitær bistand og civilbeskyttelse, som ligger uden for rammerne af FSFP;

| 14. | anerkender, at militære strukturer har kapaciteter og aktiver inden for miljøovervågning, risikovurdering, humanitær bistand, katastrofebistand og evakuering, som er af afgørende betydning for tidlig varsling, klimarelateret krisestyring og katastrofeberedskab; |
| --- | --- |

14.

anerkender, at militære strukturer har kapaciteter og aktiver inden for miljøovervågning, risikovurdering, humanitær bistand, katastrofebistand og evakuering, som er af afgørende betydning for tidlig varsling, klimarelateret krisestyring og katastrofeberedskab;

| 15. | påpeger, at der med Lissabontraktaten er indført nye bestemmelser (artikel 21-23, 27, 39, 41, stk. 3, og artikel 43-46 TEU), især bestemmelser forbundet med opstartsfonden i artikel 41, stk. 3, og at disse endnu ikke er gennemført; |
| --- | --- |

15.

påpeger, at der med Lissabontraktaten er indført nye bestemmelser (artikel 21-23, 27, 39, 41, stk. 3, og artikel 43-46 TEU), især bestemmelser forbundet med opstartsfonden i artikel 41, stk. 3, og at disse endnu ikke er gennemført;

| 16. | påpeger, at EU bør uddybe sit samarbejde med FN, Den Afrikanske Union (AU) og OSCE bl.a. inden for rammerne af ENVSEC med henblik på at dele analyser og i fællesskab imødegå udfordringerne i forbindelse med klimaændringer; |
| --- | --- |

16.

påpeger, at EU bør uddybe sit samarbejde med FN, Den Afrikanske Union (AU) og OSCE bl.a. inden for rammerne af ENVSEC med henblik på at dele analyser og i fællesskab imødegå udfordringerne i forbindelse med klimaændringer;

| 17. | fremhæver værdien af civil-militære synergier i kriser som dem i Haiti, Pakistan og New Orleans; mener, at disse synergier viste, hvordan militære styrker kan yde et værdifuldt bidrag i forbindelse med klimaskabte kriser og naturkatastrofer ved at yde direkte og rettidig bistand til de katastroferamte områder og befolkninger; |
| --- | --- |

17.

fremhæver værdien af civil-militære synergier i kriser som dem i Haiti, Pakistan og New Orleans; mener, at disse synergier viste, hvordan militære styrker kan yde et værdifuldt bidrag i forbindelse med klimaskabte kriser og naturkatastrofer ved at yde direkte og rettidig bistand til de katastroferamte områder og befolkninger;

| 18. | glæder sig over, at klimaændringerne er blevet mere og mere afgørende i den globale sikkerhedsdebat, især siden 2007, hvor FN's Sikkerhedsråd første gang drøftede klimaændringerne og konsekvenserne heraf for den internationale sikkerhed; bifalder den indsats, som EU og medlemsstaternes regeringer har gjort for at rejse spørgsmålet i FN's Sikkerhedsråd i juli 2011 og i Udenrigsrådets konklusioner om klimadiplomati; |
| --- | --- |

18.

glæder sig over, at klimaændringerne er blevet mere og mere afgørende i den globale sikkerhedsdebat, især siden 2007, hvor FN's Sikkerhedsråd første gang drøftede klimaændringerne og konsekvenserne heraf for den internationale sikkerhed; bifalder den indsats, som EU og medlemsstaternes regeringer har gjort for at rejse spørgsmålet i FN's Sikkerhedsråd i juli 2011 og i Udenrigsrådets konklusioner om klimadiplomati;

Behovet for politisk vilje og handling

| 19. | opfordrer næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, som den ansvarlige for gennemførelsen af Unionens fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik, til:






  a) | når som helst det anses for hensigtsmæssigt at tage hensyn til klimaændringer og naturkatastrofer og disses sikkerheds- og forsvarskonsekvenser i analysen af kriser og trusler om konflikter |
| --- | --- | --- |

19.

opfordrer næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, som den ansvarlige for gennemførelsen af Unionens fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik, til:

a)

når som helst det anses for hensigtsmæssigt at tage hensyn til klimaændringer og naturkatastrofer og disses sikkerheds- og forsvarskonsekvenser i analysen af kriser og trusler om konflikter

| b) | at vurdere, hvilke lande og/eller regioner der potentielt har størst risiko for konflikter og ustabilitet som følge af klimaændringerne og naturkatastrofer, opstille en fortegnelse over disse lande/regioner og forelægge oplysninger i de årlige FUSP-rapporter om gennemførelsen af de EU-politikker og -instrumenter, der har til formål at sætte ind på disse områder i de anførte lande/regioner |
| --- | --- |

b)

at vurdere, hvilke lande og/eller regioner der potentielt har størst risiko for konflikter og ustabilitet som følge af klimaændringerne og naturkatastrofer, opstille en fortegnelse over disse lande/regioner og forelægge oplysninger i de årlige FUSP-rapporter om gennemførelsen af de EU-politikker og -instrumenter, der har til formål at sætte ind på disse områder i de anførte lande/regioner

| c) | at styrke EU's praktiske muligheder for at sikre konfliktforebyggelse, krisestyring og genopbygning efter kriser og nøje at koordinere indsatsen med Kommissionen og EU 's udviklingspolitik, hvad angår behovet for at bistå partnerlande i kampen mod klimaændringer og i forbindelse med andre aspekter af tilpasningen til klimaændringerne |
| --- | --- |

c)

at styrke EU's praktiske muligheder for at sikre konfliktforebyggelse, krisestyring og genopbygning efter kriser og nøje at koordinere indsatsen med Kommissionen og EU 's udviklingspolitik, hvad angår behovet for at bistå partnerlande i kampen mod klimaændringer og i forbindelse med andre aspekter af tilpasningen til klimaændringerne

| d) | i nært samarbejde med Kommissionen at tilpasse EU’s langsigtede planlægning af civile og militære kapaciteter i overensstemmelse hermed; |
| --- | --- |

d)

i nært samarbejde med Kommissionen at tilpasse EU’s langsigtede planlægning af civile og militære kapaciteter i overensstemmelse hermed;

| 20. | mener, at EU er nødt til at fremlægge en liste over de udfordringer, det står over for i områder som Arktis, Afrika, den arabiske verden samt Himalaya og det tibetanske plateau (»den tredje pol«), især risikoen for konflikter grundet vandforsyning; |
| --- | --- |

20.

mener, at EU er nødt til at fremlægge en liste over de udfordringer, det står over for i områder som Arktis, Afrika, den arabiske verden samt Himalaya og det tibetanske plateau (»den tredje pol«), især risikoen for konflikter grundet vandforsyning;

| 21. | understreger betydningen af at videreføre og styrke EU's udviklingsbistand og humanitære bistand, som tager sigte på tilpasning, afbødning, reaktion, modstandsdygtighed, nødhjælp og udvikling efter en krise, i forbindelse med klimaskabte kriser og naturkatastrofer; bemærker vigtigheden af initiativer såsom katastrofeforebyggelse og sammenkobling af nødhjælp, genopbygning og udvikling, og opfordrer Kommissionen til at integrere disse programmer og aktioner i sin humanitære bistand og især udviklingsbistanden; bifalder forslaget om at styrke EU’s civilbeskyttelsesordning, især uden for Den Europæiske Union; |
| --- | --- |

21.

understreger betydningen af at videreføre og styrke EU's udviklingsbistand og humanitære bistand, som tager sigte på tilpasning, afbødning, reaktion, modstandsdygtighed, nødhjælp og udvikling efter en krise, i forbindelse med klimaskabte kriser og naturkatastrofer; bemærker vigtigheden af initiativer såsom katastrofeforebyggelse og sammenkobling af nødhjælp, genopbygning og udvikling, og opfordrer Kommissionen til at integrere disse programmer og aktioner i sin humanitære bistand og især udviklingsbistanden; bifalder forslaget om at styrke EU’s civilbeskyttelsesordning, især uden for Den Europæiske Union;

| 22. | glæder sig over UNDP's, UNEP's, OSCE's, NATO's, UNECE's og REC's (14) Miljø- og Sikkerhedsinitiativ (ENVSEC), som har til formål at tage de udfordringer op, der er forbundet med menneskers sikkerhed og miljøet ved at tilbyde lande i Centralasien, Kaukasus og Sydøsteuropa deres samlede ekspertise og ressourcer; bemærker, at de samlede resultater af ENVSEC stadig er begrænsede, men at det hidtil har fungeret som et vigtigt redskab til institutionel koordinering og en indgang til at lette mainstreamingprocesserne; |
| --- | --- |

22.

glæder sig over UNDP's, UNEP's, OSCE's, NATO's, UNECE's og REC's (14) Miljø- og Sikkerhedsinitiativ (ENVSEC), som har til formål at tage de udfordringer op, der er forbundet med menneskers sikkerhed og miljøet ved at tilbyde lande i Centralasien, Kaukasus og Sydøsteuropa deres samlede ekspertise og ressourcer; bemærker, at de samlede resultater af ENVSEC stadig er begrænsede, men at det hidtil har fungeret som et vigtigt redskab til institutionel koordinering og en indgang til at lette mainstreamingprocesserne;

| 23. | understreger, at EU bør samarbejde med de mest udsatte regioner og de mest sårbare stater for at styrke deres kapacitet til at klare sig; fremhæver, at EU yderligere kunne integrere tilpasning og modstandsdygtighed over for klimaændringer i EU's regionale strategier (f.eks. EU-Afrika-strategien, Barcelonaprocessen, Sortehavssynergien, EU-Centralasien-strategien og handlingsplanen for Mellemøsten); |
| --- | --- |

23.

understreger, at EU bør samarbejde med de mest udsatte regioner og de mest sårbare stater for at styrke deres kapacitet til at klare sig; fremhæver, at EU yderligere kunne integrere tilpasning og modstandsdygtighed over for klimaændringer i EU's regionale strategier (f.eks. EU-Afrika-strategien, Barcelonaprocessen, Sortehavssynergien, EU-Centralasien-strategien og handlingsplanen for Mellemøsten);

| 24. | opfordrer næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant og Kommissionen til at integrere de mulige konsekvenser af klimaændringer for sikkerheden i de vigtigste strategier, politikdokumenter og finansielle instrumenter vedrørende foranstaltninger udadtil og i FSFP; |
| --- | --- |

24.

opfordrer næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant og Kommissionen til at integrere de mulige konsekvenser af klimaændringer for sikkerheden i de vigtigste strategier, politikdokumenter og finansielle instrumenter vedrørende foranstaltninger udadtil og i FSFP;

| 25. | henleder opmærksomheden på, at energisikkerhed er tæt forbundet med klimaændringer; mener, at energisikkerheden bør forbedres ved at mindske EU’s afhængighed af fossile brændstoffer som dem, der importeres fra Rusland via rørledninger; minder om, at disse rørledninger vil blive sårbare over for forstyrrelser forårsaget af, at permafrosten smelter, og fremhæver, at forandringen af det arktiske område udgør en væsentlig klimarelateret indvirkning på EU's sikkerhed; understreger nødvendigheden af at tackle denne risikomultiplikator ved hjælp af en styrket EU-strategi for Arktis og en forbedret politik for EU-produceret vedvarende energi og energieffektivitet, som i betydelig grad mindsker Unionens afhængighed af eksterne kilder og dermed forbedrer dens sikkerhedsposition; |
| --- | --- |

25.

henleder opmærksomheden på, at energisikkerhed er tæt forbundet med klimaændringer; mener, at energisikkerheden bør forbedres ved at mindske EU’s afhængighed af fossile brændstoffer som dem, der importeres fra Rusland via rørledninger; minder om, at disse rørledninger vil blive sårbare over for forstyrrelser forårsaget af, at permafrosten smelter, og fremhæver, at forandringen af det arktiske område udgør en væsentlig klimarelateret indvirkning på EU's sikkerhed; understreger nødvendigheden af at tackle denne risikomultiplikator ved hjælp af en styrket EU-strategi for Arktis og en forbedret politik for EU-produceret vedvarende energi og energieffektivitet, som i betydelig grad mindsker Unionens afhængighed af eksterne kilder og dermed forbedrer dens sikkerhedsposition;

| 26. | opfordrer EDA og medlemsstaternes væbnede styrker til at udvikle grønne og energibevidste teknologier, der udnytter de vedvarende energikilders potentiale fuldt ud; |
| --- | --- |

26.

opfordrer EDA og medlemsstaternes væbnede styrker til at udvikle grønne og energibevidste teknologier, der udnytter de vedvarende energikilders potentiale fuldt ud;

| 27. | glæder sig over de seneste forsøg på at styrke koordinationen mellem NATO og EU i forbindelse med kapacitetsudvikling; anerkender det store behov for at indkredse de gensidige fordele ved samarbejdet og samtidig respektere begge organisationers specifikke ansvarsområder; understreger behovet for at finde og skabe synergier, når det kommer til ressourcesammenlægnings- og deleprojekter og intelligente forsvarsprojekter (NATO), der kan gennemføres som reaktion på naturkatastrofer; |
| --- | --- |

27.

glæder sig over de seneste forsøg på at styrke koordinationen mellem NATO og EU i forbindelse med kapacitetsudvikling; anerkender det store behov for at indkredse de gensidige fordele ved samarbejdet og samtidig respektere begge organisationers specifikke ansvarsområder; understreger behovet for at finde og skabe synergier, når det kommer til ressourcesammenlægnings- og deleprojekter og intelligente forsvarsprojekter (NATO), der kan gennemføres som reaktion på naturkatastrofer;

| 28. | opfordrer næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant til snarest muligt at udnytte Lissabontraktatens fulde potentiale og forelægge forslag om gennemførelse af opstartsfonden (artikel 41, stk. 3, i EUT) med henblik på mulige, fremtidige ressourcesammenlægnings- og deleprojekter, fælles kapaciteter og en fælles permanent pulje af udstyr til civile kriseoperationer; |
| --- | --- |

28.

opfordrer næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant til snarest muligt at udnytte Lissabontraktatens fulde potentiale og forelægge forslag om gennemførelse af opstartsfonden (artikel 41, stk. 3, i EUT) med henblik på mulige, fremtidige ressourcesammenlægnings- og deleprojekter, fælles kapaciteter og en fælles permanent pulje af udstyr til civile kriseoperationer;

Behovet for en ny tilgang: strategiske og konceptuelle udfordringer

| 29. | bemærker, at den negative indvirkning af klimaændringer og naturkatastrofer på fred, sikkerhed og stabilitet kunne integreres i alle strategiske FUSP/FSFP-dokumenter, der fungerer som retningslinjer for planlægning og gennemførelse af de enkelte politikker og missioner; |
| --- | --- |

29.

bemærker, at den negative indvirkning af klimaændringer og naturkatastrofer på fred, sikkerhed og stabilitet kunne integreres i alle strategiske FUSP/FSFP-dokumenter, der fungerer som retningslinjer for planlægning og gennemførelse af de enkelte politikker og missioner;

| 30. | bemærker, at kapaciteten til at foretage tidlige vurderinger og undersøgelser bør sikre, at EU reagerer på kriser med de mest hensigtsmæssige midler, der er til rådighed, og hurtigst muligt indsætter tværfaglige teams bestående af civile, militære og civil-militære eksperter; |
| --- | --- |

30.

bemærker, at kapaciteten til at foretage tidlige vurderinger og undersøgelser bør sikre, at EU reagerer på kriser med de mest hensigtsmæssige midler, der er til rådighed, og hurtigst muligt indsætter tværfaglige teams bestående af civile, militære og civil-militære eksperter;

| 31. | understreger, at EU's adgang til nøjagtige og rettidige analyser vil være afgørende for bestræbelserne på at reagere på og forudsige sikkerhedsproblemer forårsaget af klimaændringer, og at FSFP-kapaciteter er en god kilde til oplysninger i denne henseende; mener, at EU bør tage skridt til yderligere at udvikle kapacitet til dataindsamling og analyse af informationer gennem strukturer som f.eks. EU's delegationer, EU's Satellitcenter og EU's Situationscenter; |
| --- | --- |

31.

understreger, at EU's adgang til nøjagtige og rettidige analyser vil være afgørende for bestræbelserne på at reagere på og forudsige sikkerhedsproblemer forårsaget af klimaændringer, og at FSFP-kapaciteter er en god kilde til oplysninger i denne henseende; mener, at EU bør tage skridt til yderligere at udvikle kapacitet til dataindsamling og analyse af informationer gennem strukturer som f.eks. EU's delegationer, EU's Satellitcenter og EU's Situationscenter;

| 32. | mener, at tidlig varsling og en tidlig forebyggende indsats i forhold til de negative konsekvenser af klimaændringer og naturkatastrofer afhænger af tilstrækkelige menneskelige ressourcer og metoder til dataindsamling og -analyse; bemærker, at de relevante enheder i EU-Udenrigstjenesten, der beskæftiger sig med sikkerhed, og de relevante tjenestegrene i Kommissionen og de geografiske kontorer bør integrere analyser af naturkatastrofers konsekvenser for den internationale sikkerhed og politiske stabilitet i deres arbejde; henstiller, at EU-Udenrigstjenestens og Kommissionens ansatte undervises i overvågning af naturkatastrofers konsekvenser for kriseudvikling, politisk stabilitet og sikkerhed; opfordrer til, at der udvikles fælles kriterier for analyse, risikovurdering og etablering af et fælles varslingssystem; |
| --- | --- |

32.

mener, at tidlig varsling og en tidlig forebyggende indsats i forhold til de negative konsekvenser af klimaændringer og naturkatastrofer afhænger af tilstrækkelige menneskelige ressourcer og metoder til dataindsamling og -analyse; bemærker, at de relevante enheder i EU-Udenrigstjenesten, der beskæftiger sig med sikkerhed, og de relevante tjenestegrene i Kommissionen og de geografiske kontorer bør integrere analyser af naturkatastrofers konsekvenser for den internationale sikkerhed og politiske stabilitet i deres arbejde; henstiller, at EU-Udenrigstjenestens og Kommissionens ansatte undervises i overvågning af naturkatastrofers konsekvenser for kriseudvikling, politisk stabilitet og sikkerhed; opfordrer til, at der udvikles fælles kriterier for analyse, risikovurdering og etablering af et fælles varslingssystem;

| 33. | opfordrer de relevante organer under EU-Udenrigstjenesten og Kommissionen til at forbedre koordineringen af situationsanalyse og politikplanlægning samt systematisk informationsudveksling vedrørende spørgsmål med relation til klimaændringer og naturkatastrofer; opfordrer indtrængende de relevante organer under EU-Udenrigstjenesten til at gøre brug af de til rådighed værende kanaler til at kommunikere og udveksle informationer med de relevante organer i Kommissionen, særligt ECHO, men også med FN's organisationer og programmer samt med NATO; påpeger, at de civile og militære strukturer, som har til opgave at reagere i forbindelse med klimaskabte kriser og naturkatastrofer, bør samarbejde tæt med alle civilsamfundsorganisationer, humanitære organisationer og ikke-statslige organisationer; |
| --- | --- |

33.

opfordrer de relevante organer under EU-Udenrigstjenesten og Kommissionen til at forbedre koordineringen af situationsanalyse og politikplanlægning samt systematisk informationsudveksling vedrørende spørgsmål med relation til klimaændringer og naturkatastrofer; opfordrer indtrængende de relevante organer under EU-Udenrigstjenesten til at gøre brug af de til rådighed værende kanaler til at kommunikere og udveksle informationer med de relevante organer i Kommissionen, særligt ECHO, men også med FN's organisationer og programmer samt med NATO; påpeger, at de civile og militære strukturer, som har til opgave at reagere i forbindelse med klimaskabte kriser og naturkatastrofer, bør samarbejde tæt med alle civilsamfundsorganisationer, humanitære organisationer og ikke-statslige organisationer;

| 34. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at udarbejde beredskabsplaner for EU's reaktion på følgerne af naturkatastrofer og klimaskabte kriser, der indtræffer uden for Unionen, og som har direkte eller indirekte konsekvenser for sikkerheden i EU (f.eks. klimaskabt migration); |
| --- | --- |

34.

opfordrer indtrængende Kommissionen til at udarbejde beredskabsplaner for EU's reaktion på følgerne af naturkatastrofer og klimaskabte kriser, der indtræffer uden for Unionen, og som har direkte eller indirekte konsekvenser for sikkerheden i EU (f.eks. klimaskabt migration);

| 35. | ser meget positivt på de skridt, der i 2011 blev taget på EU-udenrigsministerniveau under det polske formandskab samt i FN's Sikkerhedsråd under det tyske formandskab, for nærmere at præcisere samspillet mellem klimaændringer og de sikkerhedsmæssige konsekvenser heraf; |
| --- | --- |

35.

ser meget positivt på de skridt, der i 2011 blev taget på EU-udenrigsministerniveau under det polske formandskab samt i FN's Sikkerhedsråd under det tyske formandskab, for nærmere at præcisere samspillet mellem klimaændringer og de sikkerhedsmæssige konsekvenser heraf;

| 36. | mener, at der kan foretages tilpasninger og ændringer, som imødegår konsekvenserne af klimaændringer og naturkatastrofer, i de vigtigste politiske dokumenter om FSFP, herunder EU's koncept for militær planlægning på det politiske og strategiske niveau (15), EU's koncept for militær kommando og kontrol (16), EU's koncept for styrkeopbygning (17) og EU's koncept for hurtig militær reaktion (18) samt de dokumenter, der er relevante for civile FSFP-missioner, såsom EU's koncept for overordnet planlægning, EU's koncept for politiplanlægning og retningslinjerne for kommando- og kontrolstruktur for EU's civile krisestyringsoperationer (19); |
| --- | --- |

36.

mener, at der kan foretages tilpasninger og ændringer, som imødegår konsekvenserne af klimaændringer og naturkatastrofer, i de vigtigste politiske dokumenter om FSFP, herunder EU's koncept for militær planlægning på det politiske og strategiske niveau (15), EU's koncept for militær kommando og kontrol (16), EU's koncept for styrkeopbygning (17) og EU's koncept for hurtig militær reaktion (18) samt de dokumenter, der er relevante for civile FSFP-missioner, såsom EU's koncept for overordnet planlægning, EU's koncept for politiplanlægning og retningslinjerne for kommando- og kontrolstruktur for EU's civile krisestyringsoperationer (19);

| 37. | er af den opfattelse, at civile og militære kapaciteter bør udvikles på en sådan måde, at de kan indsættes i forbindelse med naturkatastrofer og klimaskabte kriser; mener, at der bør rettes særlig opmærksomhed mod udviklingen af militære kapaciteter, og i særdeleshed til ressourcesammenlægnings- og deleprocessen; henstiller, at Det Europæiske Forsvarsagentur kommer til at spille en større rolle på området; |
| --- | --- |

37.

er af den opfattelse, at civile og militære kapaciteter bør udvikles på en sådan måde, at de kan indsættes i forbindelse med naturkatastrofer og klimaskabte kriser; mener, at der bør rettes særlig opmærksomhed mod udviklingen af militære kapaciteter, og i særdeleshed til ressourcesammenlægnings- og deleprocessen; henstiller, at Det Europæiske Forsvarsagentur kommer til at spille en større rolle på området;

Behovet for institutionel kreativitet: instrumenter og kapaciteter

| 38. | gentager, at effektive reaktioner på kriser som naturkatastrofer ofte er nødt til at kunne trække på både civile og militære kapaciteter og kræver et tættere samarbejde mellem disse to aktiver; minder om, at det er afgørende at indkredse de nichespecifikke kapaciteter og huller, hvor militær kapacitet kan skabe en merværdi; |
| --- | --- |

38.

gentager, at effektive reaktioner på kriser som naturkatastrofer ofte er nødt til at kunne trække på både civile og militære kapaciteter og kræver et tættere samarbejde mellem disse to aktiver; minder om, at det er afgørende at indkredse de nichespecifikke kapaciteter og huller, hvor militær kapacitet kan skabe en merværdi;

| 39. | understreger behovet for at udarbejde en specifik liste over militære og civile FSFP-kapaciteter, som har særlig relevans både i forhold til at reagere på klimaændringer og naturkatastrofer og i FSFP-missioner; understreger, at der ved udarbejdelsen af denne liste bør rettes særlig opmærksomhed mod det arbejde, der er udført af Den Rådgivende Gruppe vedrørende Brug af Militær- og Civilforsvarsaktiver; bemærker, at sådanne aktiver bl.a. omfatter ingeniørkapaciteter, såsom ad hoc-opførelse og drift af havne- og lufthavnsinfrastruktur, operativ styring af luft- og søtransport, mobile hospitaler, herunder intensivpleje, kommunikationsinfrastruktur, vandrensning og brændstofstyring; anmoder Rådet og EDA om, som en del af 2013-revisionen af kapacitetsudviklingsprogrammet, at afstemme de aktuelle kataloger over civile og militære kapaciteter med dem, der er nødvendige for at imødegå udfordringerne ved klimaændringer, og om at forelægge de nødvendige forslag med henblik på at afhjælpe eventuelle mangler i disse kataloger; |
| --- | --- |

39.

understreger behovet for at udarbejde en specifik liste over militære og civile FSFP-kapaciteter, som har særlig relevans både i forhold til at reagere på klimaændringer og naturkatastrofer og i FSFP-missioner; understreger, at der ved udarbejdelsen af denne liste bør rettes særlig opmærksomhed mod det arbejde, der er udført af Den Rådgivende Gruppe vedrørende Brug af Militær- og Civilforsvarsaktiver; bemærker, at sådanne aktiver bl.a. omfatter ingeniørkapaciteter, såsom ad hoc-opførelse og drift af havne- og lufthavnsinfrastruktur, operativ styring af luft- og søtransport, mobile hospitaler, herunder intensivpleje, kommunikationsinfrastruktur, vandrensning og brændstofstyring; anmoder Rådet og EDA om, som en del af 2013-revisionen af kapacitetsudviklingsprogrammet, at afstemme de aktuelle kataloger over civile og militære kapaciteter med dem, der er nødvendige for at imødegå udfordringerne ved klimaændringer, og om at forelægge de nødvendige forslag med henblik på at afhjælpe eventuelle mangler i disse kataloger;

| 40. | understreger, at det er nødvendigt på grundlag af allerede eksisterende kapaciteter, såsom EU's kampgrupper og den europæiske lufttransportkommando, at undersøge muligheden for at skabe yderligere fælles kapaciteter, som er relevante for operationer, der reagerer på konsekvenserne af klimaændringer eller naturkatastrofer; |
| --- | --- |

40.

understreger, at det er nødvendigt på grundlag af allerede eksisterende kapaciteter, såsom EU's kampgrupper og den europæiske lufttransportkommando, at undersøge muligheden for at skabe yderligere fælles kapaciteter, som er relevante for operationer, der reagerer på konsekvenserne af klimaændringer eller naturkatastrofer;

| 41. | understreger, at det er nødvendigt at undersøge måder, hvorpå de væbnede styrkers energieffektivitet og miljøforvaltning kan forbedres både hjemme og i udlandet, blandt andet gennem udnyttelse af det potentiale, der ligger i vedvarende energikilder; minder om, at en enkelt EU-medlemsstats væbnede styrker forbruger lige så meget energi som en stor europæisk by, og at militære strukturer derfor bør være lige så innovative med hensyn til at mindske deres økologiske fodaftryk; glæder sig over rapporten »Greening the Blue Helmets: Environment, Natural Resources and UN Peacekeeping Operations«, som blev udgivet i maj 2012 af UNEP, De Forenede Nationers afdeling for fredsbevarende operationer (UNDPKO) og De Forenede Nationers afdeling for støtte i marken (UNDFS); påpeger, at USA's væbnede styrker (20) i adskillige år aktivt har søgt at øge energiuafhængigheden ved at anvende bæredygtige energikilder og øge energieffektiviteten i alle militære operationer og infrastrukturer; glæder sig i denne forbindelse over det nylige EDA-projekt »Bliv grøn!«, som sigter mod at øge energieffektiviteten og anvendelsen af vedvarende energikilder væsentligt; understreger endvidere behovet for at udvikle retningslinjer for bedste praksis inden for ressourceeffektivitet og overvågning af miljøforvaltning ved FSFP-missioner; |
| --- | --- |

41.

understreger, at det er nødvendigt at undersøge måder, hvorpå de væbnede styrkers energieffektivitet og miljøforvaltning kan forbedres både hjemme og i udlandet, blandt andet gennem udnyttelse af det potentiale, der ligger i vedvarende energikilder; minder om, at en enkelt EU-medlemsstats væbnede styrker forbruger lige så meget energi som en stor europæisk by, og at militære strukturer derfor bør være lige så innovative med hensyn til at mindske deres økologiske fodaftryk; glæder sig over rapporten »Greening the Blue Helmets: Environment, Natural Resources and UN Peacekeeping Operations«, som blev udgivet i maj 2012 af UNEP, De Forenede Nationers afdeling for fredsbevarende operationer (UNDPKO) og De Forenede Nationers afdeling for støtte i marken (UNDFS); påpeger, at USA's væbnede styrker (20) i adskillige år aktivt har søgt at øge energiuafhængigheden ved at anvende bæredygtige energikilder og øge energieffektiviteten i alle militære operationer og infrastrukturer; glæder sig i denne forbindelse over det nylige EDA-projekt »Bliv grøn!«, som sigter mod at øge energieffektiviteten og anvendelsen af vedvarende energikilder væsentligt; understreger endvidere behovet for at udvikle retningslinjer for bedste praksis inden for ressourceeffektivitet og overvågning af miljøforvaltning ved FSFP-missioner;

| 42. | understreger behovet for også at bringe den videre udvikling inden for det europæiske forsvarsindustrifundament i overensstemmelse med de specifikke krav ved klimaskabte kriser og naturkatastrofer; opfordrer til, at EDA får en styrket rolle i denne proces i tæt samarbejde med EU's Militærkomité; opfordrer begge FSFP-organer til at sikre, at indkøbsprogrammer og kapacitetsudviklingsprogrammer får afsat tilstrækkelige finansielle midler og andre ressourcer til de specifikke behov, der er forbundet med at reagere på klimaændringer og naturkatastrofer; |
| --- | --- |

42.

understreger behovet for også at bringe den videre udvikling inden for det europæiske forsvarsindustrifundament i overensstemmelse med de specifikke krav ved klimaskabte kriser og naturkatastrofer; opfordrer til, at EDA får en styrket rolle i denne proces i tæt samarbejde med EU's Militærkomité; opfordrer begge FSFP-organer til at sikre, at indkøbsprogrammer og kapacitetsudviklingsprogrammer får afsat tilstrækkelige finansielle midler og andre ressourcer til de specifikke behov, der er forbundet med at reagere på klimaændringer og naturkatastrofer;

| 43. | opfordrer militæret til at leve op til sit ansvar på området for miljømæssig bæredygtighed, og til, at tekniske eksperter kortlægger mulighederne for en grøn indsats lige fra nedbringelse af emissioner til forbedret genanvendelighed; |
| --- | --- |

43.

opfordrer militæret til at leve op til sit ansvar på området for miljømæssig bæredygtighed, og til, at tekniske eksperter kortlægger mulighederne for en grøn indsats lige fra nedbringelse af emissioner til forbedret genanvendelighed;

| 44. | understreger nødvendigheden af at fastholde og yderligere at styrke en sammenhængende tilgang inden for rammerne af den næste flerårige finansielle ramme 2014-2020 for at afbøde og reagere på naturkatastrofer og naturskabte kriser ved brug af alle relevante instrumenter, som står til rådighed for Unionen; bifalder Kommissionens forslag til et fornyet stabilitetsinstrument, der allerede tager højde for de negative indvirkninger, klimaændringer og naturkatastrofer har på sikkerhed, fred og politisk stabilitet; |
| --- | --- |

44.

understreger nødvendigheden af at fastholde og yderligere at styrke en sammenhængende tilgang inden for rammerne af den næste flerårige finansielle ramme 2014-2020 for at afbøde og reagere på naturkatastrofer og naturskabte kriser ved brug af alle relevante instrumenter, som står til rådighed for Unionen; bifalder Kommissionens forslag til et fornyet stabilitetsinstrument, der allerede tager højde for de negative indvirkninger, klimaændringer og naturkatastrofer har på sikkerhed, fred og politisk stabilitet;

| 45. | anmoder om, at de økonomiske konsekvenser af sådanne forslag identificeres og desuden behandles i forbindelse med EU's budgetrevision; |
| --- | --- |

45.

anmoder om, at de økonomiske konsekvenser af sådanne forslag identificeres og desuden behandles i forbindelse med EU's budgetrevision;

| 46. | opfordrer næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant til at sende klimasikkerhedseksperter til EU-delegationerne i de hårdest ramte lande og regioner med henblik på at styrke EU's kapacitet inden for tidlig varsling og information om mulige, kommende konflikter; |
| --- | --- |

46.

opfordrer næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant til at sende klimasikkerhedseksperter til EU-delegationerne i de hårdest ramte lande og regioner med henblik på at styrke EU's kapacitet inden for tidlig varsling og information om mulige, kommende konflikter;

| 47. | opfordrer EU-Udenrigstjenesten til at styrke koordinationen mellem Unionen og dens nabolande inden for udvikling af beredskabskapaciteten i tilfælde af klimaskabte kriser; |
| --- | --- |

47.

opfordrer EU-Udenrigstjenesten til at styrke koordinationen mellem Unionen og dens nabolande inden for udvikling af beredskabskapaciteten i tilfælde af klimaskabte kriser;

| 48. | opfordrer EU-Udenrigstjenesten til at gøre sig til fortaler for, at der tages hensyn til klimaforandrings- og miljøbeskyttelsesaspekter i forbindelse med planlægningen og gennemførelsen af militære, civil-militære og civile operationer i hele verden; |
| --- | --- |

48.

opfordrer EU-Udenrigstjenesten til at gøre sig til fortaler for, at der tages hensyn til klimaforandrings- og miljøbeskyttelsesaspekter i forbindelse med planlægningen og gennemførelsen af militære, civil-militære og civile operationer i hele verden;

| 49. | bifalder idéen om at skabe en stilling til en særlig FN-udsending for klimasikkerhed; |
| --- | --- |

49.

bifalder idéen om at skabe en stilling til en særlig FN-udsending for klimasikkerhed;

| 50. | opfordrer til, at der etableres koordinationsmekanismer mellem EU som helhed og de medlemsstater, der i fremtiden kan handle i overensstemmelse med bestemmelserne i et permanent struktureret samarbejde, for at sikre, at deres foranstaltninger er i overensstemmelse med EU's sammenhængende tilgang på dette område; |
| --- | --- |

50.

opfordrer til, at der etableres koordinationsmekanismer mellem EU som helhed og de medlemsstater, der i fremtiden kan handle i overensstemmelse med bestemmelserne i et permanent struktureret samarbejde, for at sikre, at deres foranstaltninger er i overensstemmelse med EU's sammenhængende tilgang på dette område;

| 51. | er af den opfattelse, at undersøgelser af naturkatastrofer og klimaskabte krisers følger for den internationale og europæiske sikkerhed bør indgå i Det Europæiske Sikkerheds- og Forsvarsakademis pensum; |
| --- | --- |

51.

er af den opfattelse, at undersøgelser af naturkatastrofer og klimaskabte krisers følger for den internationale og europæiske sikkerhed bør indgå i Det Europæiske Sikkerheds- og Forsvarsakademis pensum;

| 52. | opfordrer EU til at undersøge klimaændringernes sikkerhedsmæssige konsekvenser i dialog med tredjelande, især nøglepartnere som Indien, Kina og Rusland; understreger, at en virkeligt effektiv indsats vil kræve en multilateral tilgang og fælles investeringer med tredjelande, og at EU kunne opbygge et samarbejde med tredjelandes militære myndigheder med fælles udviklings- og uddannelsesmissioner; |
| --- | --- |

52.

opfordrer EU til at undersøge klimaændringernes sikkerhedsmæssige konsekvenser i dialog med tredjelande, især nøglepartnere som Indien, Kina og Rusland; understreger, at en virkeligt effektiv indsats vil kræve en multilateral tilgang og fælles investeringer med tredjelande, og at EU kunne opbygge et samarbejde med tredjelandes militære myndigheder med fælles udviklings- og uddannelsesmissioner;

o

o o

| 53. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Rådet, Kommissionen, EU-medlemsstaternes parlamenter, NATO's Parlamentariske Forsamling, NATO's generalsekretær, FN 's Generalforsamling og FN 's generalsekretær. |
| --- | --- |

53.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Rådet, Kommissionen, EU-medlemsstaternes parlamenter, NATO's Parlamentariske Forsamling, NATO's generalsekretær, FN 's Generalforsamling og FN 's generalsekretær.

---

(1)  http://ec.europa.eu/clima/events/0052/council_conclusions_en.pdf.

(2)  http://eeas.europa.eu/environment/docs/2011_joint_paper_euclimate_diplomacy_en.pdf.

(3)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/reports/99387.pdf.

(4)  EUT L 314 af 1.12.2007, s. 9.

(5)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0404.

(6)  EUT C 136 E af 11.5.2012, s. 71.

(7)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0574.

(8)  http://www.un.org/News/Press/docs/2011/sc10332.doc.htm

(9)  www.unep.org/disastersandconflicts

(10)  Afsnit 138 og 139 i slutdokumentet fra FN-topmødet i 2005, FN's Sikkerhedsråds resolution af april 2006 S/RES/1674), FN's Generalsekretær Ban Ki-moons rapport »Implementing the Responsibility to Protect« af 15. september 2009 og resolutionen vedtaget af FN's Generalforsamling om ansvaret for at beskytte, A/RES/63/308 af 7. oktober 2009.

(11)  http://www.unhcr.org/refworld/docid/47da87822.html

(12)  Fælles erklæring fra Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, Europa-Parlamentet og Europa-Kommissionen (2008/C 25/01).

(13)  FN's miljøprogram (UNEP), FN's udviklingsprogram (UNDP), Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa (OSCE), FN's Økonomiske Kommission for Europa (UNECE) og Det Regionale Miljøcenter for Central- og Østeuropa (REC).

(14)  FN's miljøprogram (UNEP), FN's udviklingsprogram (UNDP), Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa (OSCE), FN's Økonomiske Kommission for Europa (UNECE) og Det Regionale Miljøcenter for Central- og Østeuropa (REC).

(15)  http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/08/st10/st10687.en08.pdf

(16)  10688/08 — classified

(17)  http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/08/st10/st10690.en08.pdf

(18)  http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/09/st05/st05654.en09.pdf

(19)  dok. 13983/05 — dok. 6923/1/02 — dok. 9919/07

(20)  Powering America’s Defence: Energy and the Risks to National Security, May 2009. http://www.cna.org/sites/default/files/Powering%20Americas%20Defense.pdf.

---

| 16.12.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 419/159 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 419/159

---

P7_TA(2012)0459

Forhandlingerne om en udvidet partnerskabs- og samarbejdsaftale mellem EU og Kasakhstan

Europa-Parlamentets beslutning af 22. november 2012 om Europa-Parlamentets henstillinger til Rådet, Kommissionen og Tjenesten for EU’s Optræden Udadtil om forhandlingerne om en udvidet partnerskabs- og samarbejdsaftale mellem EU og Kasakhstan (2012/2153(INI))

(2015/C 419/24)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til partnerskabs- og samarbejdsaftalen, der etablerer et partnerskab mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Kasakhstan på den anden side, som trådte i kraft den 1. juli 1999 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til partnerskabs- og samarbejdsaftalen, der etablerer et partnerskab mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Kasakhstan på den anden side, som trådte i kraft den 1. juli 1999 (1),

| — | der henviser til de forhandlinger, som Rådet gav bemyndigelse til den 24. maj 2011, og som indledtes i Bruxelles i juni 2011, om en udvidet partnerskabs- og samarbejdsaftale mellem EU og Kasakhstan, |
| --- | --- |

—

der henviser til de forhandlinger, som Rådet gav bemyndigelse til den 24. maj 2011, og som indledtes i Bruxelles i juni 2011, om en udvidet partnerskabs- og samarbejdsaftale mellem EU og Kasakhstan,

| — | der henviser til sine beslutninger om Kasakhstan, navnlig beslutningerne af 15. marts 2012 (2) og af 17. september 2009 om sagen om Jevgenij Sjovtis (3) og af 7. oktober 2010 om verdensdagen mod dødsstraf (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine beslutninger om Kasakhstan, navnlig beslutningerne af 15. marts 2012 (2) og af 17. september 2009 om sagen om Jevgenij Sjovtis (3) og af 7. oktober 2010 om verdensdagen mod dødsstraf (4),

| — | der henviser til sin beslutning af 15. december 2011 om gennemførelsen af EU-strategien for Centralasien (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. december 2011 om gennemførelsen af EU-strategien for Centralasien (5),

| — | der henviser til EU's strategi for et nyt partnerskab med Centralasien »Den Europæiske Union og Centralasien: strategi for et nyt partnerskab«, som Det Europæiske Råd vedtog på sit møde den 21. og 22. juni 2007, og til situationsrapporterne af 24. juni 2008 og 28. juni 2010, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's strategi for et nyt partnerskab med Centralasien »Den Europæiske Union og Centralasien: strategi for et nyt partnerskab«, som Det Europæiske Råd vedtog på sit møde den 21. og 22. juni 2007, og til situationsrapporterne af 24. juni 2008 og 28. juni 2010,

| — | der henviser til EU's erklæringer om Kasakhstan i OSCE’s Permanente Råd af 3. november og 22. december 2011 samt 19. januar, 26. januar og 9. februar 2012 og næstformand i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant, Catherine Ashtons, erklæring om begivenhederne i Sjanaosen-området af 17. december 2011 og om parlamentsvalget i Kasakhstan den 15. januar 2012 af 17. januar 2012, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's erklæringer om Kasakhstan i OSCE’s Permanente Råd af 3. november og 22. december 2011 samt 19. januar, 26. januar og 9. februar 2012 og næstformand i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant, Catherine Ashtons, erklæring om begivenhederne i Sjanaosen-området af 17. december 2011 og om parlamentsvalget i Kasakhstan den 15. januar 2012 af 17. januar 2012,

| — | der henviser til erklæringen med de foreløbige resultater og konklusioner fra den OSCE/ODIHR-ledede mission, der observerede parlamentsvalget den 15. januar 2012, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen med de foreløbige resultater og konklusioner fra den OSCE/ODIHR-ledede mission, der observerede parlamentsvalget den 15. januar 2012,

| — | der henviser til den erklæring, som OSCE’s repræsentant for frie medier fremsatte om mediesituationen i Kasakhstan den 25. januar 2012, |
| --- | --- |

—

der henviser til den erklæring, som OSCE’s repræsentant for frie medier fremsatte om mediesituationen i Kasakhstan den 25. januar 2012,

| — | der henviser til de almindelige bestemmelser om Unionens optræden udadtil, der er fastsat i artikel 21 i traktaten om Den Europæiske Union, og proceduren for indgåelse af internationale aftaler, der er fastsat i artikel 218 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til de almindelige bestemmelser om Unionens optræden udadtil, der er fastsat i artikel 21 i traktaten om Den Europæiske Union, og proceduren for indgåelse af internationale aftaler, der er fastsat i artikel 218 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til de tilsagn, som den højtstående repræsentant har givet i sine skrivelser af 24. november 2011 og 11. maj 2012 om en mekanisme til overvågning af gennemførelsen af partnerskabs- og samarbejdsaftalen mellem EU og Turkmenistan, særlig artikel 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til de tilsagn, som den højtstående repræsentant har givet i sine skrivelser af 24. november 2011 og 11. maj 2012 om en mekanisme til overvågning af gennemførelsen af partnerskabs- og samarbejdsaftalen mellem EU og Turkmenistan, særlig artikel 2,

| — | der henviser til punkt 23 i sin beslutning af 16. februar 2012 om Parlamentets holdning til den 19. samling i FN's Menneskerettighedsråd (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til punkt 23 i sin beslutning af 16. februar 2012 om Parlamentets holdning til den 19. samling i FN's Menneskerettighedsråd (6),

| — | der henviser til EU's nye strategiske ramme og handlingsplan for menneskerettigheder og demokrati, der blev vedtaget af EU's udenrigsministre, og til konklusionerne, der blev vedtaget på det 3179. møde i Rådet (udenrigsanliggender) den 25. juni 2012, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's nye strategiske ramme og handlingsplan for menneskerettigheder og demokrati, der blev vedtaget af EU's udenrigsministre, og til konklusionerne, der blev vedtaget på det 3179. møde i Rådet (udenrigsanliggender) den 25. juni 2012,

| — | der henviser til erklæringen af 14. marts 2012 om Kasakhstan (A 122/12) af Danmarks udenrigsminister, Villy Søvndal, på vegne af den højtstående repræsentant, Catherine Ashton, til Europa-Parlamentet, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen af 14. marts 2012 om Kasakhstan (A 122/12) af Danmarks udenrigsminister, Villy Søvndal, på vegne af den højtstående repræsentant, Catherine Ashton, til Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 90, stk. 4, og artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 90, stk. 4, og artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget og udtalelse fra Udvalget om International Handel (A7-0355/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget og udtalelse fra Udvalget om International Handel (A7-0355/2012),

| A. | der henviser til, at Kasakhstan og EU stræber efter at uddybe og udvide deres forbindelser; der henviser til, at befolkningerne i EU og Kasakhstan bør drage gensidig fordel af et tættere samarbejde; der henviser til, at afslutningen af forhandlingerne om den nye partnerskabs- og samarbejdsaftale bør give en omfattende ramme for samarbejde baseret på menneskerettigheder og demokratiske rettigheder samt muligheder for socioøkonomisk udvikling og for de nødvendige politiske og økonomiske reformer; der henviser til, at der er tæt sammenhæng mellem social og økonomisk udvikling; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Kasakhstan og EU stræber efter at uddybe og udvide deres forbindelser; der henviser til, at befolkningerne i EU og Kasakhstan bør drage gensidig fordel af et tættere samarbejde; der henviser til, at afslutningen af forhandlingerne om den nye partnerskabs- og samarbejdsaftale bør give en omfattende ramme for samarbejde baseret på menneskerettigheder og demokratiske rettigheder samt muligheder for socioøkonomisk udvikling og for de nødvendige politiske og økonomiske reformer; der henviser til, at der er tæt sammenhæng mellem social og økonomisk udvikling;

| B. | der henviser til, at selv om suspension af anvendelsen af en partnerskabs- og samarbejdsaftale kun sjældent og delvist er blevet brugt af Rådet, er det stadig en realistisk mulighed i tilfælde af alvorlige og dokumenterede krænkelser af menneskerettighederne; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at selv om suspension af anvendelsen af en partnerskabs- og samarbejdsaftale kun sjældent og delvist er blevet brugt af Rådet, er det stadig en realistisk mulighed i tilfælde af alvorlige og dokumenterede krænkelser af menneskerettighederne;

| C. | der henviser til, at Kasakhstan har spillet en positiv rolle i Centralasien ved at gøre en indsats for at udvikle godt naboskab med nabolandene, genoptage det regionale samarbejde og løse alle bilaterale spørgsmål med fredelige midler; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Kasakhstan har spillet en positiv rolle i Centralasien ved at gøre en indsats for at udvikle godt naboskab med nabolandene, genoptage det regionale samarbejde og løse alle bilaterale spørgsmål med fredelige midler;

| D. | der henviser til, at Europa-Parlamentet for at kunne opfylde sin politiske kontrolfunktion skal råde over fuldstændige oplysninger, således at det nøje kan følge udviklingen i Kasakhstan og gennemførelsen af partnerskabs- og samarbejdsaftalen i overensstemmelse med sine henstillinger og beslutninger; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Europa-Parlamentet for at kunne opfylde sin politiske kontrolfunktion skal råde over fuldstændige oplysninger, således at det nøje kan følge udviklingen i Kasakhstan og gennemførelsen af partnerskabs- og samarbejdsaftalen i overensstemmelse med sine henstillinger og beslutninger;

| E. | der henviser til, at Kasakhstan har fået adgang til Europarådets Venedigkommission; der henviser til, at det er nødvendigt, at EU og Kasakhstan under forhandlingerne om en udvidet partnerskabs- og samarbejdsaftale finder et fælles grundlag for drøftelser om menneskerettigheder og demokrati; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Kasakhstan har fået adgang til Europarådets Venedigkommission; der henviser til, at det er nødvendigt, at EU og Kasakhstan under forhandlingerne om en udvidet partnerskabs- og samarbejdsaftale finder et fælles grundlag for drøftelser om menneskerettigheder og demokrati;

| F. | der henviser til, at Kasakhstan havde formandskabet for OSCE i 2010; der henviser til, at forpligtelserne til at bringe medielovgivningen i overensstemmelse med internationale standarder, liberalisere registreringskravene for politiske partier ved udgangen af 2008 og indarbejde anbefalingerne fra OSCE’s Kontor for Demokratiske Institutioner og Menneskerettigheder (ODIHR) i valglovgivningen stadig ikke er opfyldt; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Kasakhstan havde formandskabet for OSCE i 2010; der henviser til, at forpligtelserne til at bringe medielovgivningen i overensstemmelse med internationale standarder, liberalisere registreringskravene for politiske partier ved udgangen af 2008 og indarbejde anbefalingerne fra OSCE’s Kontor for Demokratiske Institutioner og Menneskerettigheder (ODIHR) i valglovgivningen stadig ikke er opfyldt;

| G. | der henviser til, at OSCE på trods af den kasakhiske regerings ambitioner om at styrke Kasakhstans demokratiske proces og gennemføre valg i overensstemmelse med internationale standarder ikke anså de parlamentsvalg, der blev afholdt den 15. januar 2012, for fuldt ud at være i overensstemmelse med organisationens standarder i betragtning af de udbredte uregelmæssigheder og de manglende rammer for gennemførelse af ægte pluralistiske valg; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at OSCE på trods af den kasakhiske regerings ambitioner om at styrke Kasakhstans demokratiske proces og gennemføre valg i overensstemmelse med internationale standarder ikke anså de parlamentsvalg, der blev afholdt den 15. januar 2012, for fuldt ud at være i overensstemmelse med organisationens standarder i betragtning af de udbredte uregelmæssigheder og de manglende rammer for gennemførelse af ægte pluralistiske valg;

| H. | der henviser til, at oppositionspartier, uafhængige medier og fagforeninger, aktivister og menneskerettighedsforkæmpere efter de tragiske begivenheder i december 2011 i Sjanaosen er blevet mål for undertrykkelse, herunder tilbageholdelser, der foretages uden bevis for lovovertrædelse, og som kan betragtes som politisk motiverede; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at oppositionspartier, uafhængige medier og fagforeninger, aktivister og menneskerettighedsforkæmpere efter de tragiske begivenheder i december 2011 i Sjanaosen er blevet mål for undertrykkelse, herunder tilbageholdelser, der foretages uden bevis for lovovertrædelse, og som kan betragtes som politisk motiverede;

| I. | der henviser til, at der er en løbende åben og konstruktiv dialog mellem Europa-Parlamentets medlemmer, officielle repræsentanter for Kasakhstan, repræsentanter for civilsamfundet og ngo’er om spørgsmål af fælles interesse; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at der er en løbende åben og konstruktiv dialog mellem Europa-Parlamentets medlemmer, officielle repræsentanter for Kasakhstan, repræsentanter for civilsamfundet og ngo’er om spørgsmål af fælles interesse;

| J. | der henviser til, at de kasakhiske myndigheder for så vidt angår samarbejdet med ngo’er i det vestlige Kasakhstan har gjort en stor indsats på det seneste for at forbedre situationen for beboerne i regionen, navnlig for strejkende arbejdstagere; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at de kasakhiske myndigheder for så vidt angår samarbejdet med ngo’er i det vestlige Kasakhstan har gjort en stor indsats på det seneste for at forbedre situationen for beboerne i regionen, navnlig for strejkende arbejdstagere;

| K. | der henviser til, at 37 personer er blevet stillet for en domstol for organisering af eller deltagelse i masseuroligheder, at 34 af disse er blevet dømt, hvoraf 13 skal afsone fængselsstraf, blandt disse fremtrædende ledere og aktivister fra oliearbejdernes strejke, bl.a. Talat Saktaganov, Rosa Tuletajeva og Maksat Dosmagambetov; der henviser til, at FN's højkommissær for menneskerettigheder, Navi Pillay, efter sit todages besøg i Kasakhstan i juli 2012 opfordrede myndighederne til at tillade en uafhængig international efterforskning af begivenhederne i Sjanaosen samt årsagerne til og følgerne af disse; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at 37 personer er blevet stillet for en domstol for organisering af eller deltagelse i masseuroligheder, at 34 af disse er blevet dømt, hvoraf 13 skal afsone fængselsstraf, blandt disse fremtrædende ledere og aktivister fra oliearbejdernes strejke, bl.a. Talat Saktaganov, Rosa Tuletajeva og Maksat Dosmagambetov; der henviser til, at FN's højkommissær for menneskerettigheder, Navi Pillay, efter sit todages besøg i Kasakhstan i juli 2012 opfordrede myndighederne til at tillade en uafhængig international efterforskning af begivenhederne i Sjanaosen samt årsagerne til og følgerne af disse;

| L. | der henviser til, at Civic Solidaritys internationale overvågningsmission i sin foreløbige rapport konkluderer, at retssagerne i Sjanaosen ikke kan anses for at være i overensstemmelse med standarderne for en retfærdig rettergang, og at efterforskningen af begivenhederne i december 2011 hverken var fyldestgørende eller uafhængig; der henviser til, at de tiltalte og visse vidner var ofre for krænkelser af deres rettigheder under perioden inden retssagen, bl.a. påstået anvendelse af tortur, nægtelse af adgang til advokatbistand, trusler og forfalskning af beviser; der henviser til, at de tiltaltes vidnesbyrd under retssagen om mishandling og tortur under varetægtsfængslingen ikke blev fuldt ud efterforsket på en upartisk og grundig måde, således at gerningsmændene kunne drages til ansvar; der henviser til, at Aleksandr Bosjenko, et vidne til de tragiske begivenheder i Sjanaosen, blev slået ihjel den 7. oktober 2012; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at Civic Solidaritys internationale overvågningsmission i sin foreløbige rapport konkluderer, at retssagerne i Sjanaosen ikke kan anses for at være i overensstemmelse med standarderne for en retfærdig rettergang, og at efterforskningen af begivenhederne i december 2011 hverken var fyldestgørende eller uafhængig; der henviser til, at de tiltalte og visse vidner var ofre for krænkelser af deres rettigheder under perioden inden retssagen, bl.a. påstået anvendelse af tortur, nægtelse af adgang til advokatbistand, trusler og forfalskning af beviser; der henviser til, at de tiltaltes vidnesbyrd under retssagen om mishandling og tortur under varetægtsfængslingen ikke blev fuldt ud efterforsket på en upartisk og grundig måde, således at gerningsmændene kunne drages til ansvar; der henviser til, at Aleksandr Bosjenko, et vidne til de tragiske begivenheder i Sjanaosen, blev slået ihjel den 7. oktober 2012;

| M. | der henviser til, at Vladimir Kozlov, lederen af oppositionspartiet ALGA, er fundet skyldig i tilskyndelse til social disharmoni, opfordring til omstyrtelse af den forfatningsmæssige orden og oprettelse og ledelse af en gruppe med den hensigt at begå forbrydelser og er idømt syv et halvt års fængsel; der henviser til, at Akzhanat Aminov, en oliearbejdet fra Sjanaosen, og Serik Sapargali, en civilsamfundsaktivist, er blevet dømt på baggrund af lignende anklager og idømt fængselsstraffe på henholdsvis fire et halvt og fem år; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at Vladimir Kozlov, lederen af oppositionspartiet ALGA, er fundet skyldig i tilskyndelse til social disharmoni, opfordring til omstyrtelse af den forfatningsmæssige orden og oprettelse og ledelse af en gruppe med den hensigt at begå forbrydelser og er idømt syv et halvt års fængsel; der henviser til, at Akzhanat Aminov, en oliearbejdet fra Sjanaosen, og Serik Sapargali, en civilsamfundsaktivist, er blevet dømt på baggrund af lignende anklager og idømt fængselsstraffe på henholdsvis fire et halvt og fem år;

| N. | der henviser til, at Kasakhstans præsident den 17. februar 2012 undertegnede en række love, som havde til formål at forbedre retsgrundlaget for forholdet mellem arbejdsgivere og arbejdstagere, arbejdstagernes rettigheder og den sociale dialog samt styrke retsvæsenets uafhængighed; der henviser til, at retten for enkeltpersoner til at indgå i, danne og registrere uafhængige fagforeninger, retten til kollektive forhandlinger og retten til at strejke ikke overholdes fuldt ud på trods denne indsats, og at der ikke er etableret et uafhængigt retsvæsen; der henviser til, at ændringerne af arbejdsmarkedslovgivningen, især de ændrede artikler 55, 74, 266, 287, 289, 303 og 305, markerer en forringelse af arbejdsmarkedsforhold, arbejdstagerrettigheder og social dialog og et brud på de betingelser, der er fastsat i ILO's konvention og andre internationale konventioner; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at Kasakhstans præsident den 17. februar 2012 undertegnede en række love, som havde til formål at forbedre retsgrundlaget for forholdet mellem arbejdsgivere og arbejdstagere, arbejdstagernes rettigheder og den sociale dialog samt styrke retsvæsenets uafhængighed; der henviser til, at retten for enkeltpersoner til at indgå i, danne og registrere uafhængige fagforeninger, retten til kollektive forhandlinger og retten til at strejke ikke overholdes fuldt ud på trods denne indsats, og at der ikke er etableret et uafhængigt retsvæsen; der henviser til, at ændringerne af arbejdsmarkedslovgivningen, især de ændrede artikler 55, 74, 266, 287, 289, 303 og 305, markerer en forringelse af arbejdsmarkedsforhold, arbejdstagerrettigheder og social dialog og et brud på de betingelser, der er fastsat i ILO's konvention og andre internationale konventioner;

| O. | der henviser til, at EU er en vigtig handelspartner for Kasakhstan og den største investor i landet; der henviser til, at Kasakhstan tydeligt har udtrykt ønske om at nærme sig EU’s standarder og dets sociale og økonomiske modeller, hvilket forudsætter en omfattende reform af den kasakhiske stat og offentlige forvaltning; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at EU er en vigtig handelspartner for Kasakhstan og den største investor i landet; der henviser til, at Kasakhstan tydeligt har udtrykt ønske om at nærme sig EU’s standarder og dets sociale og økonomiske modeller, hvilket forudsætter en omfattende reform af den kasakhiske stat og offentlige forvaltning;

| P. | der henviser til, at Kasakhstan spiller en vigtig rolle i at sikre stabilitet i regionen og kan blive en bro mellem EU og hele den centralasiatiske region; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at Kasakhstan spiller en vigtig rolle i at sikre stabilitet i regionen og kan blive en bro mellem EU og hele den centralasiatiske region;

| Q. | der henviser til, at Kasakhstan har opnået betydelige resultater inden for fattigdomsbekæmpelse, offentlig sundhed og uddannelse; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at Kasakhstan har opnået betydelige resultater inden for fattigdomsbekæmpelse, offentlig sundhed og uddannelse;

| R. | der henviser til, at EU er stærkt afhængig af import af råphosphat for at opretholde sin landbrugsproduktion og tekniske produktion; der henviser til, at Kasakhstan leverer hvidt fosfor til mange lande, og at Kommissionen i december 2011 indledte en anti-dumpingprocedure vedrørende import af hvidt fosfor fra Kasakhstan; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at EU er stærkt afhængig af import af råphosphat for at opretholde sin landbrugsproduktion og tekniske produktion; der henviser til, at Kasakhstan leverer hvidt fosfor til mange lande, og at Kommissionen i december 2011 indledte en anti-dumpingprocedure vedrørende import af hvidt fosfor fra Kasakhstan;

| 1. | bifalder Kasakhstans politiske vilje og konkrete engagement for at styrke partnerskabet med EU og indledningen af forhandlingerne om en partnerskabs- og samarbejdsaftale mellem EU og Kasakhstan; |
| --- | --- |

1.

bifalder Kasakhstans politiske vilje og konkrete engagement for at styrke partnerskabet med EU og indledningen af forhandlingerne om en partnerskabs- og samarbejdsaftale mellem EU og Kasakhstan;

| 2. | henstiller til Rådet, Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant/næstformanden i Kommissionen:


  Om forhandlingsførelsen








  a) | at sikre, at den nye partnerskabs- og samarbejdsaftale udgør en omfattende ramme for den videre udvikling af forbindelser og behandler alle prioriterede områder, herunder menneskerettigheder, retsstatsprincippet, god regeringsførelse og demokratisering, unge og uddannelse, økonomisk udvikling, handel og investering, energi og transport, miljømæssig bæredygtighed og vand, og bekæmper fælles trusler og udfordringer |
| --- | --- | --- |

2.

henstiller til Rådet, Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant/næstformanden i Kommissionen:

Om forhandlingsførelsen

a)

at sikre, at den nye partnerskabs- og samarbejdsaftale udgør en omfattende ramme for den videre udvikling af forbindelser og behandler alle prioriterede områder, herunder menneskerettigheder, retsstatsprincippet, god regeringsførelse og demokratisering, unge og uddannelse, økonomisk udvikling, handel og investering, energi og transport, miljømæssig bæredygtighed og vand, og bekæmper fælles trusler og udfordringer

Politisk dialog og samarbejde

| b) | at sikre, at EU's engagement er i overensstemmelse med andre EU-politikker, og at princippet »mere for mere« anvendes, med særlig vægt på at støtte politiske, retlige, økonomiske og sociale reformer |
| --- | --- |

b)

at sikre, at EU's engagement er i overensstemmelse med andre EU-politikker, og at princippet »mere for mere« anvendes, med særlig vægt på at støtte politiske, retlige, økonomiske og sociale reformer

| c) | at arbejde tæt sammen med Kasakhstan om at fremme regionalt samarbejde og forbedringen af naboforbindelserne i Centralasien og sikre, at partnerskabs- og samarbejdsaftalen indeholder bestemmelser om regionalt samarbejde inden for den centralasiatiske region, bl.a. støtte til tillidsskabende foranstaltninger, hvor det er relevant, især på områder som vand- og ressourceforvaltning, grænseforvaltning samt bekæmpelse af ekstremisme og terrorisme; at anbefale, at dette samarbejde bør fremme udveksling af erfaring og medtage civilsamfundsorganisationernes henstillinger |
| --- | --- |

c)

at arbejde tæt sammen med Kasakhstan om at fremme regionalt samarbejde og forbedringen af naboforbindelserne i Centralasien og sikre, at partnerskabs- og samarbejdsaftalen indeholder bestemmelser om regionalt samarbejde inden for den centralasiatiske region, bl.a. støtte til tillidsskabende foranstaltninger, hvor det er relevant, især på områder som vand- og ressourceforvaltning, grænseforvaltning samt bekæmpelse af ekstremisme og terrorisme; at anbefale, at dette samarbejde bør fremme udveksling af erfaring og medtage civilsamfundsorganisationernes henstillinger

| d) | at søge Kasakhstans støtte med henblik på at sikre hurtige fremskridt mod etableringen af en konstant sikkerhedsdialog på højt plan mellem EU og Centralasien i regionalt format for at tackle fælles udfordringer og trusler |
| --- | --- |

d)

at søge Kasakhstans støtte med henblik på at sikre hurtige fremskridt mod etableringen af en konstant sikkerhedsdialog på højt plan mellem EU og Centralasien i regionalt format for at tackle fælles udfordringer og trusler

| e) | at samarbejde med Kasakhstan og andre centralasiatiske stater samt med lokale, regionale og internationale aktører med henblik på at fremme sikkerhed og udvikling i Afghanistan |
| --- | --- |

e)

at samarbejde med Kasakhstan og andre centralasiatiske stater samt med lokale, regionale og internationale aktører med henblik på at fremme sikkerhed og udvikling i Afghanistan

| f) | at støtte EU's indsats på områderne for uddannelse, retsstatsprincip, miljø og vand, bl.a. gennem nyetablerede støtteplatforme og målrettet bistand, samt at inddrage de lokale ngo'er og civilsamfundsorganisationer i EU's dialog med den kasakhiske regering på de områder, hvor dette er relevant og muligt og, i betragtning af de nuværende vanskeligheder ved registrering af ngo'er og civilsamfundsorganisationer, og at denne dialog ikke begrænses til de, der er officielt registrerede |
| --- | --- |

f)

at støtte EU's indsats på områderne for uddannelse, retsstatsprincip, miljø og vand, bl.a. gennem nyetablerede støtteplatforme og målrettet bistand, samt at inddrage de lokale ngo'er og civilsamfundsorganisationer i EU's dialog med den kasakhiske regering på de områder, hvor dette er relevant og muligt og, i betragtning af de nuværende vanskeligheder ved registrering af ngo'er og civilsamfundsorganisationer, og at denne dialog ikke begrænses til de, der er officielt registrerede

| g) | at stimulere Kasakhstan til at samarbejde med sine naboer for at nå frem til en fælles løsning om Det Kaspiske Havs status |
| --- | --- |

g)

at stimulere Kasakhstan til at samarbejde med sine naboer for at nå frem til en fælles løsning om Det Kaspiske Havs status

| h) | at støtte politiske reformer og institutionel kapacitetsopbygning gennem målrettet teknisk bistand (dvs. udveksling af eksperter) |
| --- | --- |

h)

at støtte politiske reformer og institutionel kapacitetsopbygning gennem målrettet teknisk bistand (dvs. udveksling af eksperter)

Menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder

| i) | at sikre, at partnerskabs- og samarbejdsaftalen indeholder klausuler og referencer vedrørende beskyttelse og fremme af menneskerettigheder, som fastsat i den kasakhiske forfatning, og i videst muligt omfang fastholder de standarder, der er fastsat af Europarådet (Venedigkommissionen), OSCE og FN, som Kasakhstan har forpligtet sig til at respektere |
| --- | --- |

i)

at sikre, at partnerskabs- og samarbejdsaftalen indeholder klausuler og referencer vedrørende beskyttelse og fremme af menneskerettigheder, som fastsat i den kasakhiske forfatning, og i videst muligt omfang fastholder de standarder, der er fastsat af Europarådet (Venedigkommissionen), OSCE og FN, som Kasakhstan har forpligtet sig til at respektere

| j) | indtrængende at opfordre de kasakhiske myndigheder til at gøre deres yderste for at forbedre menneskerettighedssituationen i landet |
| --- | --- |

j)

indtrængende at opfordre de kasakhiske myndigheder til at gøre deres yderste for at forbedre menneskerettighedssituationen i landet

| k) | at understrege, at fremskridt i forhandlingen af den nye partnerskabs- og samarbejdsaftale bør hænge sammen med fremskridt i politiske reformer; opfordrer indtrængende Kasakhstan til at fortsætte sin erklærede reformpolitik med henblik på at skabe et åbent og demokratisk samfund med et uafhængigt civilsamfund og en uafhængig opposition, og respektere de grundlæggende rettigheder og retsstatsprincippet; at yde passende bistand fra EU's side til gennemførelse af disse reformer |
| --- | --- |

k)

at understrege, at fremskridt i forhandlingen af den nye partnerskabs- og samarbejdsaftale bør hænge sammen med fremskridt i politiske reformer; opfordrer indtrængende Kasakhstan til at fortsætte sin erklærede reformpolitik med henblik på at skabe et åbent og demokratisk samfund med et uafhængigt civilsamfund og en uafhængig opposition, og respektere de grundlæggende rettigheder og retsstatsprincippet; at yde passende bistand fra EU's side til gennemførelse af disse reformer

| l) | at udtrykke dyb bekymring over de tilbageholdelser, der foretages uden bevis for lovovertrædelser, som kan betragtes som politisk motiverede, og som er et udtryk for tilsidesættelse af Parlamentets beslutning af 15. marts 2012 om løsladelse af alle personer, der tilbageholdes på baggrund af politisk motiverede anklager |
| --- | --- |

l)

at udtrykke dyb bekymring over de tilbageholdelser, der foretages uden bevis for lovovertrædelser, som kan betragtes som politisk motiverede, og som er et udtryk for tilsidesættelse af Parlamentets beslutning af 15. marts 2012 om løsladelse af alle personer, der tilbageholdes på baggrund af politisk motiverede anklager

| m) | at opfordre de kasakhiske myndigheder til i den forbindelse omgående og upartisk at undersøge alle påstande om tortur og mishandling i forbindelse med volden i Sjanaosen og stille gerningsmændene til ansvar, at frafalde den vage anklage om tilskyndelse til social disharmoni, at løslade de politiske aktivister fra oppositionen, der er varetægtsfængslet på dette grundlag, og revidere lovgivningen om forsamlingsfrihed med henblik på at bringe den i overensstemmelse med Kasakhstans internationale forpligtelser vedrørende forsamlingsfrihed |
| --- | --- |

m)

at opfordre de kasakhiske myndigheder til i den forbindelse omgående og upartisk at undersøge alle påstande om tortur og mishandling i forbindelse med volden i Sjanaosen og stille gerningsmændene til ansvar, at frafalde den vage anklage om tilskyndelse til social disharmoni, at løslade de politiske aktivister fra oppositionen, der er varetægtsfængslet på dette grundlag, og revidere lovgivningen om forsamlingsfrihed med henblik på at bringe den i overensstemmelse med Kasakhstans internationale forpligtelser vedrørende forsamlingsfrihed

| n) | at udtrykke stor bekymring over den retssag som anklagemyndigheden i Kasakhstan har anlagt den 20. november 2012 med påstand om at forbyde det uregistrerede oppositionsparti Alga, Khalyk Maidany sammenslutningen og et antal mediekilder for oppositionen som ekstremister; understreger på det kraftigste, at den berettigede kamp mod terrorisme og ekstremisme ikke bør bruges som en undskyldning for at forbyde oppositionsaktiviteter og hæmme ytringsfriheden |
| --- | --- |

n)

at udtrykke stor bekymring over den retssag som anklagemyndigheden i Kasakhstan har anlagt den 20. november 2012 med påstand om at forbyde det uregistrerede oppositionsparti Alga, Khalyk Maidany sammenslutningen og et antal mediekilder for oppositionen som ekstremister; understreger på det kraftigste, at den berettigede kamp mod terrorisme og ekstremisme ikke bør bruges som en undskyldning for at forbyde oppositionsaktiviteter og hæmme ytringsfriheden

| o) | at udtrykke dyb bekymring over dommen over Vladimir Kozlov, Akzhanat Aminov og Serik Sapargali efter en retssag med adskillige proceduremæssige mangler, der har resulteret i en yderligere begrænsning af oppositionens frihed i Kasakhstan; at opfordre de kasakhiske myndigheder til at give Kozlov, Aminov og Sapargaly mulighed for en retfærdig og gennemsigtig appelproces |
| --- | --- |

o)

at udtrykke dyb bekymring over dommen over Vladimir Kozlov, Akzhanat Aminov og Serik Sapargali efter en retssag med adskillige proceduremæssige mangler, der har resulteret i en yderligere begrænsning af oppositionens frihed i Kasakhstan; at opfordre de kasakhiske myndigheder til at give Kozlov, Aminov og Sapargaly mulighed for en retfærdig og gennemsigtig appelproces

| p) | at insistere på, at Kasakhstan i højere grad overfører sin handlingsplan for menneskerettigheder på lovgivningen og fortsætter med at gennemføre den i sin helhed med støtte i henstillingerne fra Venedigkommissionen, og at det gør brug af EU's tekniske bistand under retsstatsinitiativet |
| --- | --- |

p)

at insistere på, at Kasakhstan i højere grad overfører sin handlingsplan for menneskerettigheder på lovgivningen og fortsætter med at gennemføre den i sin helhed med støtte i henstillingerne fra Venedigkommissionen, og at det gør brug af EU's tekniske bistand under retsstatsinitiativet

| q) | at opfordre Kasakhstan til som medlem af Venedigkommissionen at vise sit engagement i Europarådets standarder ved at samarbejde med Venedigkommissionen, bl.a. ved at forelægge specifikke lovforslag og nyligt vedtagne love for Venedigkommissionen for kommentarer og gennemføre Venedigkommissionens henstillinger; |
| --- | --- |

q)

at opfordre Kasakhstan til som medlem af Venedigkommissionen at vise sit engagement i Europarådets standarder ved at samarbejde med Venedigkommissionen, bl.a. ved at forelægge specifikke lovforslag og nyligt vedtagne love for Venedigkommissionen for kommentarer og gennemføre Venedigkommissionens henstillinger;

| r) | at insistere på, at de kasakhiske myndigheder indgår bindende forpligtelser til fuldt ud at bringe retssystemet på linje med internationale standarder og at sikre, at gennemførelsen fremmer den reelle medie-, ytrings- og foreningsfrihed, religions- og trosfrihed og et uafhængigt retsvæsen i Kasakhstan |
| --- | --- |

r)

at insistere på, at de kasakhiske myndigheder indgår bindende forpligtelser til fuldt ud at bringe retssystemet på linje med internationale standarder og at sikre, at gennemførelsen fremmer den reelle medie-, ytrings- og foreningsfrihed, religions- og trosfrihed og et uafhængigt retsvæsen i Kasakhstan

| s) | at insistere på forbedret adgang til domstolene, et uafhængigt retsvæsen og at justitsministeriet overdrages kontrollen med og ansvaret for forvaltningen af fængslerne |
| --- | --- |

s)

at insistere på forbedret adgang til domstolene, et uafhængigt retsvæsen og at justitsministeriet overdrages kontrollen med og ansvaret for forvaltningen af fængslerne

| t) | at opfordre Kasakhstan til øjeblikkeligt at løslade politiske fanger, som er dømt af politiske årsager, og sætte en stopper for politisk motiverede arrestationer og domsfældelser, der foretages på baggrund af den vage anklage om »tilskyndelse til social disharmoni« |
| --- | --- |

t)

at opfordre Kasakhstan til øjeblikkeligt at løslade politiske fanger, som er dømt af politiske årsager, og sætte en stopper for politisk motiverede arrestationer og domsfældelser, der foretages på baggrund af den vage anklage om »tilskyndelse til social disharmoni«

| u) | indtrængende at opfordre de kasakhiske myndigheder til at ændre artikel 164 i Kasakhstans straffelovgivning om »tilskyndelse til social disharmoni« med henblik på at bringe den i overensstemmelse med den internationale menneskerettighedslovgivning |
| --- | --- |

u)

indtrængende at opfordre de kasakhiske myndigheder til at ændre artikel 164 i Kasakhstans straffelovgivning om »tilskyndelse til social disharmoni« med henblik på at bringe den i overensstemmelse med den internationale menneskerettighedslovgivning

| v) | at insistere på, at Kasakhstan bør genoverveje de restriktive ændringsforslag til forvaltningsloven og den seneste religionslov og bringe vilkårlige razziaer, forhør, trusler og bøder rettet mod religiøse mindretalsgrupper til ophør |
| --- | --- |

v)

at insistere på, at Kasakhstan bør genoverveje de restriktive ændringsforslag til forvaltningsloven og den seneste religionslov og bringe vilkårlige razziaer, forhør, trusler og bøder rettet mod religiøse mindretalsgrupper til ophør

| w) | at indlede forhandlinger om lempelse af visumreglerne mellem EU og Kasakhstan, eftersom dette vil medføre konkrete fordele for økonomisk, kulturel og videnskabelig udveksling og fremme de mellemfolkelige kontakter |
| --- | --- |

w)

at indlede forhandlinger om lempelse af visumreglerne mellem EU og Kasakhstan, eftersom dette vil medføre konkrete fordele for økonomisk, kulturel og videnskabelig udveksling og fremme de mellemfolkelige kontakter

| x) | at insistere på, at Kasakhstan overholder henstillingerne fra FN's Komité mod Tortur og henstillingerne fra FN's særlige rapportør om tortur fra 2009; at opfordre Kasakhstan til at sikre uafhængige ngo'ers deltagelse i høringer om den kommende reform af straffeloven og strafferetsplejeloven |
| --- | --- |

x)

at insistere på, at Kasakhstan overholder henstillingerne fra FN's Komité mod Tortur og henstillingerne fra FN's særlige rapportør om tortur fra 2009; at opfordre Kasakhstan til at sikre uafhængige ngo'ers deltagelse i høringer om den kommende reform af straffeloven og strafferetsplejeloven

| y) | at opfordre Kasakhstan til at undertegne og ratificere Romstatutten for Den Internationale Straffedomstol |
| --- | --- |

y)

at opfordre Kasakhstan til at undertegne og ratificere Romstatutten for Den Internationale Straffedomstol

| z) | at insistere på etableringen af uafhængige civilsamfundsplatforme, der skal bidrage til inklusive udvekslinger inden for en række sektorer med henblik på at sikre, at civilsamfundets ambitioner og stemmer høres, og søge at finde finansielle midler til støtte herfor |
| --- | --- |

z)

at insistere på etableringen af uafhængige civilsamfundsplatforme, der skal bidrage til inklusive udvekslinger inden for en række sektorer med henblik på at sikre, at civilsamfundets ambitioner og stemmer høres, og søge at finde finansielle midler til støtte herfor

| aa) | at skærpe og styrke de årlige menneskerettighedsdialoger med henblik på at opnå synlige forbedringer, bl.a. ved at fastsætte konkrete referencer for at måle fremskridt og rapportere tilbage til Europa-Parlamentet |
| --- | --- |

aa)

at skærpe og styrke de årlige menneskerettighedsdialoger med henblik på at opnå synlige forbedringer, bl.a. ved at fastsætte konkrete referencer for at måle fremskridt og rapportere tilbage til Europa-Parlamentet

| ab) | at intensivere og udvide anvendelsesområdet for udvekslingsprogrammer inden for uddannelse og kultur; at fremme og støtte juridisk uddannelse af lokale og regionale embedsmænd og medlemmer af retshåndhævende myndigheder med henblik på at bringe dem på linje med EU’s standarder; at give Kasakhstan opmuntring og støtte til at spille en ledende rolle i udformningen af et særligt uddannelsesprogram, der både er af akademisk og faglig karakter, mellem EU og centralasiatiske lande |
| --- | --- |

ab)

at intensivere og udvide anvendelsesområdet for udvekslingsprogrammer inden for uddannelse og kultur; at fremme og støtte juridisk uddannelse af lokale og regionale embedsmænd og medlemmer af retshåndhævende myndigheder med henblik på at bringe dem på linje med EU’s standarder; at give Kasakhstan opmuntring og støtte til at spille en ledende rolle i udformningen af et særligt uddannelsesprogram, der både er af akademisk og faglig karakter, mellem EU og centralasiatiske lande

Det økonomiske samarbejde

| ac) | at understrege, at indgåelsen af den nye partnerskabs- og samarbejdsaftale vil indvirke positivt på en uddybning af det økonomiske samarbejde mellem EU's og Kasakhstans virksomheder, herunder SMV'er |
| --- | --- |

ac)

at understrege, at indgåelsen af den nye partnerskabs- og samarbejdsaftale vil indvirke positivt på en uddybning af det økonomiske samarbejde mellem EU's og Kasakhstans virksomheder, herunder SMV'er

| ad) | at støtte lovgivning i overensstemmelse med WTO-reglerne, herunder kravene om lokalt indhold i henhold til aftalen om handelsrelaterede investeringsforanstaltninger (TRIMs), og bane vejen for strukturreformer og oprettelsen af en fungerende markedsøkonomi; at yde Kasakhstan teknisk kvalificeret bistand med henblik på at bane vejen for efterfølgende strukturreformer, øget konkurrenceevne og oprettelse af en social markedsøkonomi |
| --- | --- |

ad)

at støtte lovgivning i overensstemmelse med WTO-reglerne, herunder kravene om lokalt indhold i henhold til aftalen om handelsrelaterede investeringsforanstaltninger (TRIMs), og bane vejen for strukturreformer og oprettelsen af en fungerende markedsøkonomi; at yde Kasakhstan teknisk kvalificeret bistand med henblik på at bane vejen for efterfølgende strukturreformer, øget konkurrenceevne og oprettelse af en social markedsøkonomi

| ae) | at opfordre til fjernelse af told- og ikke-toldmæssige hindringer med henblik en udvidelse af samhandelen, navnlig inden for handel med tjenesteydelser og udenlandske investeringer at støtte ambitionerne om en harmonisering af standarderne inden for varehandel ud over de betingelser, WTO har opstillet, hvilket også vil medføre en udvidelse af handelsmulighederne |
| --- | --- |

ae)

at opfordre til fjernelse af told- og ikke-toldmæssige hindringer med henblik en udvidelse af samhandelen, navnlig inden for handel med tjenesteydelser og udenlandske investeringer at støtte ambitionerne om en harmonisering af standarderne inden for varehandel ud over de betingelser, WTO har opstillet, hvilket også vil medføre en udvidelse af handelsmulighederne

| af) | at fremhæve betydningen af energisamarbejdet mellem EU og Kasakhstan, navnlig bestræbelserne for at udvikle den transkaspiske energikorridor; at sikre EU's fortsatte vægt på støtten til styrkelse af energisikkerhed og bæredygtig energiudvikling og tiltrækning af investeringer i energiprojekter af fælles og regional interesse |
| --- | --- |

af)

at fremhæve betydningen af energisamarbejdet mellem EU og Kasakhstan, navnlig bestræbelserne for at udvikle den transkaspiske energikorridor; at sikre EU's fortsatte vægt på støtten til styrkelse af energisikkerhed og bæredygtig energiudvikling og tiltrækning af investeringer i energiprojekter af fælles og regional interesse

| ag) | at sikre, at Kasakhstans deltagelse i den russisk ledede toldunion og den eurasiske økonomiske union ikke er en hindring for handel eller for økonomisk og finansielt samarbejde med EU eller for, at landet opfylder sine forpligtelser som følge af WTO-medlemskabet, og ikke er en hindring for et tættere samarbejde mellem EU og Kasakhstan; at påpege, at det vil resultere i konkurrence, hvis indgåelsen af en udvidet partnerskabs- og samarbejdsaftale forsinkes; at være klar til at bistå Kasakhstan i dets bestræbelser for at fremme moderne økonomiske institutioner, såfremt sådanne bestræbelser iværksættes |
| --- | --- |

ag)

at sikre, at Kasakhstans deltagelse i den russisk ledede toldunion og den eurasiske økonomiske union ikke er en hindring for handel eller for økonomisk og finansielt samarbejde med EU eller for, at landet opfylder sine forpligtelser som følge af WTO-medlemskabet, og ikke er en hindring for et tættere samarbejde mellem EU og Kasakhstan; at påpege, at det vil resultere i konkurrence, hvis indgåelsen af en udvidet partnerskabs- og samarbejdsaftale forsinkes; at være klar til at bistå Kasakhstan i dets bestræbelser for at fremme moderne økonomiske institutioner, såfremt sådanne bestræbelser iværksættes

| ah) | at tilskynde Kasakhstans regering til at føre bevis for sin fornyede støtte til gennemsigtighedsinitiativet for udvindingsindustrien (EITI) ved at fjerne alle lovgivningsmæssige og administrative hindringer for en vellykket gennemførelse og give uafhængige civilsamfundsorganisationer fuld adgang til at deltage i initiativet |
| --- | --- |

ah)

at tilskynde Kasakhstans regering til at føre bevis for sin fornyede støtte til gennemsigtighedsinitiativet for udvindingsindustrien (EITI) ved at fjerne alle lovgivningsmæssige og administrative hindringer for en vellykket gennemførelse og give uafhængige civilsamfundsorganisationer fuld adgang til at deltage i initiativet

| ai) | at indføje et kapitel om konvergens mellem Kasakhstans og EU's standarder og reguleringsordninger, navnlig inden for de sektorer og nøgleområder, hvor der er et stort potentiale for samhandel mellem EU og Kasakhstan |
| --- | --- |

ai)

at indføje et kapitel om konvergens mellem Kasakhstans og EU's standarder og reguleringsordninger, navnlig inden for de sektorer og nøgleområder, hvor der er et stort potentiale for samhandel mellem EU og Kasakhstan

| aj) | at understrege, at vandrelaterede spørgsmål er blandt de vigtigste kilder til spændinger og potentielle konflikter i regionen, og understrege betydningen af en regional tilgang for at beskytte fælles vandressourcer og forvalte dem korrekt; i den forbindelse at understrege betydningen af, at alle lande i regionen uden yderligere forsinkelse undertegner og ratificerer Espoo-konventionen og Århus-konventionen og fremmer inddragelsen af lokale aktører i beslutningstagningen |
| --- | --- |

aj)

at understrege, at vandrelaterede spørgsmål er blandt de vigtigste kilder til spændinger og potentielle konflikter i regionen, og understrege betydningen af en regional tilgang for at beskytte fælles vandressourcer og forvalte dem korrekt; i den forbindelse at understrege betydningen af, at alle lande i regionen uden yderligere forsinkelse undertegner og ratificerer Espoo-konventionen og Århus-konventionen og fremmer inddragelsen af lokale aktører i beslutningstagningen

| ak) | at intensivere deres tekniske bistand til Kasakhstan inden for bevaring og forvaltning af vandressourcer generelt som led i EU's vandinitiativ for Centralasien og med henblik på forbedring af forholdet mellem opstrøms og nedstrøms lande i regionen og indgåelse af bæredygtige vanddelingsaftaler |
| --- | --- |

ak)

at intensivere deres tekniske bistand til Kasakhstan inden for bevaring og forvaltning af vandressourcer generelt som led i EU's vandinitiativ for Centralasien og med henblik på forbedring af forholdet mellem opstrøms og nedstrøms lande i regionen og indgåelse af bæredygtige vanddelingsaftaler

| al) | at støtte og bistå Kasakhstan i dets bestræbelser på at redde Aralsøen inden for rammerne af det handlingsprogram, der er iværksat af Den Internationale Fond for Redning af Aralsøen (IFAS) |
| --- | --- |

al)

at støtte og bistå Kasakhstan i dets bestræbelser på at redde Aralsøen inden for rammerne af det handlingsprogram, der er iværksat af Den Internationale Fond for Redning af Aralsøen (IFAS)

| am) | at bistå Kasakhstan med indførelsen af effektive afbødningsforanstaltninger og oprensningsprogrammer for radioaktivt affald og radioaktiv forurening i Semej/Semipalatinsk-regionen |
| --- | --- |

am)

at bistå Kasakhstan med indførelsen af effektive afbødningsforanstaltninger og oprensningsprogrammer for radioaktivt affald og radioaktiv forurening i Semej/Semipalatinsk-regionen

| an) | at udtrykke sin påskønnelse af Kasakhstans indsats for en atomvåbenfri verden og ledende rolle i den globale nedrustningsproces og til fordel for et omfattende forbud på atomprøvesprængninger |
| --- | --- |

an)

at udtrykke sin påskønnelse af Kasakhstans indsats for en atomvåbenfri verden og ledende rolle i den globale nedrustningsproces og til fordel for et omfattende forbud på atomprøvesprængninger

| ao) | at henlede opmærksomheden på den kritiske situation med hensyn til demokrati, retsstatsprincippet (herunder bekæmpelse af korruption) og menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder, navnlig arbejdstagernes rettigheder, der også skaber urimelige konkurrencefordele; i lyset af denne situation at understrege, at der i handelsafsnittet i den nye aftale bør indgå et bindende kapitel om handel og bæredygtig udvikling; |
| --- | --- |

ao)

at henlede opmærksomheden på den kritiske situation med hensyn til demokrati, retsstatsprincippet (herunder bekæmpelse af korruption) og menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder, navnlig arbejdstagernes rettigheder, der også skaber urimelige konkurrencefordele; i lyset af denne situation at understrege, at der i handelsafsnittet i den nye aftale bør indgå et bindende kapitel om handel og bæredygtig udvikling;

| ap) | at insistere på indførelsen af en effektiv tvistbilæggelsesordning for at sikre, at den indgåede aftale vil blive overholdt; |
| --- | --- |

ap)

at insistere på indførelsen af en effektiv tvistbilæggelsesordning for at sikre, at den indgåede aftale vil blive overholdt;

| aq) | at understrege, at et stærkt kapitel om tjenesteydelser og etablering og Kasakhstans tilpasning til EU's standarder og regelværk (herunder SPS, TBT og IPR) vil føre til øget samhandel og investering, hvilket vil kunne fremme modernisering og diversificering af Kasakhstans økonomi; at understrege betydningen af at forbedre godkendelsesprocedurerne i Kasakhstan for at lette tjenesteydelser og investeringer; |
| --- | --- |

aq)

at understrege, at et stærkt kapitel om tjenesteydelser og etablering og Kasakhstans tilpasning til EU's standarder og regelværk (herunder SPS, TBT og IPR) vil føre til øget samhandel og investering, hvilket vil kunne fremme modernisering og diversificering af Kasakhstans økonomi; at understrege betydningen af at forbedre godkendelsesprocedurerne i Kasakhstan for at lette tjenesteydelser og investeringer;

| ar) | at støtte Kasakhstans bestræbelser på at fjerne alle ikke-toldmæssige hindringer, der hidtil har været til hinder for udviklingen af handel og investeringer i landet; |
| --- | --- |

ar)

at støtte Kasakhstans bestræbelser på at fjerne alle ikke-toldmæssige hindringer, der hidtil har været til hinder for udviklingen af handel og investeringer i landet;

| as) | at fokusere den økonomiske og handelsrelaterede bistand til Kasakhstan på udvikling af SMV'er og hjælp til virksomhedsformidlingsorganisationer; |
| --- | --- |

as)

at fokusere den økonomiske og handelsrelaterede bistand til Kasakhstan på udvikling af SMV'er og hjælp til virksomhedsformidlingsorganisationer;

| at) | at medtage stærkere og bindende bestemmelser om virksomhedernes sociale ansvar set i lyset af de seneste beskyldninger om korruption rettet mod europæisk baserede selskaber, der opererer i Kasakhstan; |
| --- | --- |

at)

at medtage stærkere og bindende bestemmelser om virksomhedernes sociale ansvar set i lyset af de seneste beskyldninger om korruption rettet mod europæisk baserede selskaber, der opererer i Kasakhstan;

| au) | at tillægge det den allerstørste betydning, at europæisk baserede foretagender, der arbejder i Kasakhstan og navnlig i udvindingsindustrien, respekterer ILO's standarder vedrørende fagforeningsrettigheder samt miljø-, sundheds- og sikkerhedsmæssige standarder; |
| --- | --- |

au)

at tillægge det den allerstørste betydning, at europæisk baserede foretagender, der arbejder i Kasakhstan og navnlig i udvindingsindustrien, respekterer ILO's standarder vedrørende fagforeningsrettigheder samt miljø-, sundheds- og sikkerhedsmæssige standarder;

| av) | med forhandlingerne at sikre, at dumpingmetoder i forbindelse med fosforproduktion og eksport effektivt udelukkes, eftersom europæiske producenters interesser angiveligt lider skade som følge af den påståede dumpingimport, og da det er umuligt at udvinde og genbruge fosfor fra sekundære fosforstrømme; |
| --- | --- |

av)

med forhandlingerne at sikre, at dumpingmetoder i forbindelse med fosforproduktion og eksport effektivt udelukkes, eftersom europæiske producenters interesser angiveligt lider skade som følge af den påståede dumpingimport, og da det er umuligt at udvinde og genbruge fosfor fra sekundære fosforstrømme;

| aw) | at sikre en passende tilstedeværelse af økonomi- og handelsspecialister i EU-delegationen i Kasakhstan. |
| --- | --- |

aw)

at sikre en passende tilstedeværelse af økonomi- og handelsspecialister i EU-delegationen i Kasakhstan.

Andre bestemmelser

| ax) | at høre Europa-Parlamentet vedrørende bestemmelser om parlamentarisk samarbejde; at styrke Parlamentets, de parlamentariske samarbejdsudvalgs og de interparlamentariske møders rolle som middel til at overvåge forhandling og gennemførelse af partnerskabsaftaler; at støtte Parlamentets indsats for at fremme dialog og et regelmæssigt bilateralt og multilateralt parlamentarisk samarbejde |
| --- | --- |

ax)

at høre Europa-Parlamentet vedrørende bestemmelser om parlamentarisk samarbejde; at styrke Parlamentets, de parlamentariske samarbejdsudvalgs og de interparlamentariske møders rolle som middel til at overvåge forhandling og gennemførelse af partnerskabsaftaler; at støtte Parlamentets indsats for at fremme dialog og et regelmæssigt bilateralt og multilateralt parlamentarisk samarbejde

| ay) | at sikre, at den nye partnerskabs- og samarbejdsaftale henviser til respekten for de demokratiske principper, de grundlæggende rettigheder og menneskerettighederne og retsstatsprincippet som væsentlige elementer i aftalen, således at en af parternes manglende overholdelse af disse medfører, at der træffes foranstaltninger, der senere kan føre til suspension af aftalen |
| --- | --- |

ay)

at sikre, at den nye partnerskabs- og samarbejdsaftale henviser til respekten for de demokratiske principper, de grundlæggende rettigheder og menneskerettighederne og retsstatsprincippet som væsentlige elementer i aftalen, således at en af parternes manglende overholdelse af disse medfører, at der træffes foranstaltninger, der senere kan føre til suspension af aftalen

| az) | sammen med de kasakhiske myndigheder at medtage klare benchmarks og bindende tidsfrister for gennemførelsen af den nye partnerskabs- og samarbejdsaftale og indføre en omfattende tilsynsmekanisme, herunder regelmæssige rapporter til Parlamentet, som også vil blive anvendt forud for møderne i Samarbejdsrådet |
| --- | --- |

az)

sammen med de kasakhiske myndigheder at medtage klare benchmarks og bindende tidsfrister for gennemførelsen af den nye partnerskabs- og samarbejdsaftale og indføre en omfattende tilsynsmekanisme, herunder regelmæssige rapporter til Parlamentet, som også vil blive anvendt forud for møderne i Samarbejdsrådet

| ba) | at etablere en omfattende overvågningsmekanisme mellem Parlamentet og Tjenesten for EU’s Optræden Udadtil, så snart aftalen er indgået, med henblik på at sikre, at der tilvejebringes omfattende og regelmæssig information om implementeringen af partnerskabs- og samarbejdsaftalen, og navnlig af dens målsætninger; denne mekanisme bør omfatte følgende elementer:






  i) | levering af information til EP om de mål, der forfølges med EU-aktioner og -holdninger i alle spørgsmål, der vedrører Kasakhstan |
| --- | --- | --- |

ba)

at etablere en omfattende overvågningsmekanisme mellem Parlamentet og Tjenesten for EU’s Optræden Udadtil, så snart aftalen er indgået, med henblik på at sikre, at der tilvejebringes omfattende og regelmæssig information om implementeringen af partnerskabs- og samarbejdsaftalen, og navnlig af dens målsætninger; denne mekanisme bør omfatte følgende elementer:

i)

levering af information til EP om de mål, der forfølges med EU-aktioner og -holdninger i alle spørgsmål, der vedrører Kasakhstan

| ii) | levering af information til EP, der kan gøre det muligt at foretage en benchmarking af resultaterne af EU's og Kasakhstans aktioner og kaste lys over udviklingen på menneskerettigheds-, demokrati- og retsstatsområdet i landet, navnlig ved at






  — | give adgang til relevante interne dokumenter fra Tjenesten for EU’s Optræden Udadtil under iagttagelse af de fornødne fortrolighedskrav |
| --- | --- | --- |

ii)

levering af information til EP, der kan gøre det muligt at foretage en benchmarking af resultaterne af EU's og Kasakhstans aktioner og kaste lys over udviklingen på menneskerettigheds-, demokrati- og retsstatsområdet i landet, navnlig ved at

—

give adgang til relevante interne dokumenter fra Tjenesten for EU’s Optræden Udadtil under iagttagelse af de fornødne fortrolighedskrav

| — | give Parlamentet observatørstatus under de briefingmøder, der finder sted forud for møderne i Samarbejdsrådet, og indsigt i de dokumenter, Rådet og Kommissionen får adgang til |
| --- | --- |

—

give Parlamentet observatørstatus under de briefingmøder, der finder sted forud for møderne i Samarbejdsrådet, og indsigt i de dokumenter, Rådet og Kommissionen får adgang til

| — | inddrage civilsamfundet i udarbejdelsen af denne information og i vurderingen af situationen |
| --- | --- |

—

inddrage civilsamfundet i udarbejdelsen af denne information og i vurderingen af situationen

| bb) | at tilskynde EU’s forhandlere til at fortsætte det tætte samarbejde med Europa-Parlamentet og løbende give informationer, ledsaget af dokumentation, om fremskridt i forhandlingerne i henhold til artikel 218, stk. 10, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der bestemmer, at Europa-Parlamentet straks skal underrettes fuldt ud i alle faser af proceduren |
| --- | --- |

bb)

at tilskynde EU’s forhandlere til at fortsætte det tætte samarbejde med Europa-Parlamentet og løbende give informationer, ledsaget af dokumentation, om fremskridt i forhandlingerne i henhold til artikel 218, stk. 10, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der bestemmer, at Europa-Parlamentet straks skal underrettes fuldt ud i alle faser af proceduren

| bc) | at sikre tilstrækkelig EU-støtte til et omfattende og bæredygtigt samarbejde med de centralasiatiske lande, herunder med henblik på en vellykket implementering af den nye partnerskabs- og samarbejdsaftale med Kasakhstan; |
| --- | --- |

bc)

at sikre tilstrækkelig EU-støtte til et omfattende og bæredygtigt samarbejde med de centralasiatiske lande, herunder med henblik på en vellykket implementering af den nye partnerskabs- og samarbejdsaftale med Kasakhstan;

o

o o

| 3. | pålægger sin formand at sende denne beslutning med Europa-Parlamentets henstillinger til Rådet, Kommissionen, Unionens højtstående repræsentant/næstformanden i Kommissionen og Republikken Kasakhstans regering og parlament. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende denne beslutning med Europa-Parlamentets henstillinger til Rådet, Kommissionen, Unionens højtstående repræsentant/næstformanden i Kommissionen og Republikken Kasakhstans regering og parlament.

---

(1)  EFT L 196 af 28.7.1999, s. 1. EFT L 248 af 21.9.1999, s. 35.

(2)  Vedtagne tekster, P7_TA(2012)0089.

(3)  EUT C 224 E af 19.8.2010, s. 30.

(4)  EUT C 371 E af 20.12.2011, s. 5.

(5)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0588.

(6)  Vedtagne tekster, P7_TA(2012)0058.

---

| 16.12.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 419/167 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 419/167

---

P7_TA(2012)0460

Fiskeri i lille målestok og ikke-industrielt fiskeri samt reformen af den fælles fiskeripolitik

Europa-Parlamentets beslutning af 22. november 2012 om kystfiskeri i lille målestok og ikkeindustrielt fiskeri samt reformen af den fælles fiskeripolitik (2011/2292(INI))

(2015/C 419/25)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til reformen af den fælles fiskeripolitik, |
| --- | --- |

—

der henviser til reformen af den fælles fiskeripolitik,

| — | der henviser til traktaten om Den Europæiske Union, især artikel 43, stk. 2, og artikel 349, |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om Den Europæiske Union, især artikel 43, stk. 2, og artikel 349,

| — | der henviser til artikel 349 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde vedrørende hensyntagen til de særlige karakteristika og vanskeligheder, der gør sig gældende i regionerne i den yderste periferi, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 349 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde vedrørende hensyntagen til de særlige karakteristika og vanskeligheder, der gør sig gældende i regionerne i den yderste periferi,

| — | der henviser til Kommissionens grønbog »Reform af den fælles fiskeripolitik« (COM(2009)0163), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens grønbog »Reform af den fælles fiskeripolitik« (COM(2009)0163),

| — | der henviser til, at den nye Europæiske Hav- og Fiskerifond (EHFF) skal sikre lokalbefolkningernes ret til at fiske til husbehov i overensstemmelse med specifikke traditioner og til at opretholde deres traditionelle økonomiske aktiviteter, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at den nye Europæiske Hav- og Fiskerifond (EHFF) skal sikre lokalbefolkningernes ret til at fiske til husbehov i overensstemmelse med specifikke traditioner og til at opretholde deres traditionelle økonomiske aktiviteter,

| — | der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 2371/2002 af 20. december 2002 om bevarelse og bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne som led i den fælles fiskeripolitik (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 2371/2002 af 20. december 2002 om bevarelse og bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne som led i den fælles fiskeripolitik (1),

| — | der henviser til forordningen om Den Europæiske Fiskerifond, nemlig Rådets forordning (EF) nr. 1198/2006 (2), som fastlægger de detaljerede regler og ordninger vedrørende Fællesskabets strukturinterventioner inden for fiskerisektoren, |
| --- | --- |

—

der henviser til forordningen om Den Europæiske Fiskerifond, nemlig Rådets forordning (EF) nr. 1198/2006 (2), som fastlægger de detaljerede regler og ordninger vedrørende Fællesskabets strukturinterventioner inden for fiskerisektoren,

| — | der henviser til sin beslutning af 15. december 2005 om kvinders netværk: Fiskeri, landbrug og diversificering (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. december 2005 om kvinders netværk: Fiskeri, landbrug og diversificering (3),

| — | der henviser til sin beslutning af 15. juni 2006 om kystfiskeriet og kystfiskerisamfundenes problemer (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. juni 2006 om kystfiskeriet og kystfiskerisamfundenes problemer (4),

| — | der henviser til sin beslutning af 2. september 2008 om fiskeri og akvakultur i forbindelse med integreret kystzoneplanlægning i Europa (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 2. september 2008 om fiskeri og akvakultur i forbindelse med integreret kystzoneplanlægning i Europa (5),

| — | der henviser til sin beslutning af 16. februar 2012 om den fælles fiskeripolitiks bidrag til produktionen af offentlige goder (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 16. februar 2012 om den fælles fiskeripolitiks bidrag til produktionen af offentlige goder (6),

| — | der henviser til sin beslutning af 25. februar 2010 som grønbogen om reform af den fælles fiskeripolitik (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 25. februar 2010 som grønbogen om reform af den fælles fiskeripolitik (7),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets nye forslag til forordning om den fælles fiskeripolitik (COM(2011)0425), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets nye forslag til forordning om den fælles fiskeripolitik (COM(2011)0425),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forslag til forordning om Den Europæiske Hav- og Fiskerifond til ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1198/2006, Rådets forordning (EF) nr. 861/2006 og Rådets forordning nr. XXX/2011 om integreret havpolitik (COM(2011)0804), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forslag til forordning om Den Europæiske Hav- og Fiskerifond til ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1198/2006, Rådets forordning (EF) nr. 861/2006 og Rådets forordning nr. XXX/2011 om integreret havpolitik (COM(2011)0804),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets nye forslag til forordning om den fælles markedsordning for fiskevarer og akvakulturprodukter (COM(2011)0416), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets nye forslag til forordning om den fælles markedsordning for fiskevarer og akvakulturprodukter (COM(2011)0416),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget med titlen »Reform af den fælles fiskeripolitik« (COM(2011)0417), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget med titlen »Reform af den fælles fiskeripolitik« (COM(2011)0417),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om den fælles fiskeripolitiks eksterne dimension (COM(2011)0424), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om den fælles fiskeripolitiks eksterne dimension (COM(2011)0424),

| — | der henviser til rapporten fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om rapporteringsforpligtelserne i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 2371/2002 af 20. december 2002 om bevarelse og bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne som led i den fælles fiskeripolitik (COM(2011)0418), |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om rapporteringsforpligtelserne i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 2371/2002 af 20. december 2002 om bevarelse og bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne som led i den fælles fiskeripolitik (COM(2011)0418),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Fiskeriudvalget og udtalelser fra Regionaludviklingsudvalget og Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A7-0291/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Fiskeriudvalget og udtalelser fra Regionaludviklingsudvalget og Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A7-0291/2012),

| A. | der henviser til, at ikkeindustrielt fiskeri — der omfatter fiskeri fra mindre fartøjer og visse former for kystfiskeri, skaldyrsfiskeri og andre traditionelle ekstensive akvakulturaktiviteter, såsom naturligt opdræt af bløddyr i kystfarvande — har meget forskelligartet territorial, social og kulturel indvirkning i fastlands- og øområder og i regioner i den yderste periferi, og at det har specifikke problemer, som adskiller det fra industrielt fiskeri og fra intensiv eller industriel akvakultur; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at ikkeindustrielt fiskeri — der omfatter fiskeri fra mindre fartøjer og visse former for kystfiskeri, skaldyrsfiskeri og andre traditionelle ekstensive akvakulturaktiviteter, såsom naturligt opdræt af bløddyr i kystfarvande — har meget forskelligartet territorial, social og kulturel indvirkning i fastlands- og øområder og i regioner i den yderste periferi, og at det har specifikke problemer, som adskiller det fra industrielt fiskeri og fra intensiv eller industriel akvakultur;

| B. | der henviser til, at det med henblik på den nye forordning om fiskeripolitik er nødvendigt at definere, hvad der skal forstås ved ikkeindustrielt fiskeri, og være opmærksom på de følger, som denne type fiskeri vil få for finansieringen gennem den nye EHFF; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at det med henblik på den nye forordning om fiskeripolitik er nødvendigt at definere, hvad der skal forstås ved ikkeindustrielt fiskeri, og være opmærksom på de følger, som denne type fiskeri vil få for finansieringen gennem den nye EHFF;

| C. | der henviser til, at den ikkeindustrielle fiskerflåde eller kystfiskerflåden har afgørende betydning for bibeholdelse af job og jobskabelse i kystområderne, og at den bidrager til EU's selvforsyning med fødevarer, udviklingen af kystområderne og forsyningen af det europæiske marked med fiskevarer; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at den ikkeindustrielle fiskerflåde eller kystfiskerflåden har afgørende betydning for bibeholdelse af job og jobskabelse i kystområderne, og at den bidrager til EU's selvforsyning med fødevarer, udviklingen af kystområderne og forsyningen af det europæiske marked med fiskevarer;

| D. | der henviser til, at omkring 80 % af fiskeriet i EU foregår på fartøjer på under 15 meter, hvilket gør dette flådesegment til den førende aktør inden for den fælles fiskeripolitik; der henviser til, at den fælles fiskeripolitik må fremkomme med en passende, tilstrækkelig og nødvendig løsning på de problemer, som en stor del af sektoren for ikke-industrielt fiskeri fortsat står over for til trods for de successive foranstaltninger, der er stillet til rådighed for medlemsstaterne; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at omkring 80 % af fiskeriet i EU foregår på fartøjer på under 15 meter, hvilket gør dette flådesegment til den førende aktør inden for den fælles fiskeripolitik; der henviser til, at den fælles fiskeripolitik må fremkomme med en passende, tilstrækkelig og nødvendig løsning på de problemer, som en stor del af sektoren for ikke-industrielt fiskeri fortsat står over for til trods for de successive foranstaltninger, der er stillet til rådighed for medlemsstaterne;

| E. | der henviser til, at kystfiskeriet og det ikkeindustrielle fiskeri råder over aldrende fartøjer, der bør sikres og moderniseres eller evt. udskiftes med nye skibe, der er mere energieffektive, og som opfylder sikkerhedsstandarderne; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at kystfiskeriet og det ikkeindustrielle fiskeri råder over aldrende fartøjer, der bør sikres og moderniseres eller evt. udskiftes med nye skibe, der er mere energieffektive, og som opfylder sikkerhedsstandarderne;

| F. | der henviser til, at der er mangel på statistiske data og indikatorer på europæisk plan om social, økonomisk og territorial samhørighed og at det er nødvendigt at fremme udviklingen af indikatorer, der tilvejebringer samfundsøkonomiske, videnskabelige og miljømæssige data, som afspejler denne fiskeriforms geografiske, miljømæssige og samfundsøkonomiske forskellighed; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at der er mangel på statistiske data og indikatorer på europæisk plan om social, økonomisk og territorial samhørighed og at det er nødvendigt at fremme udviklingen af indikatorer, der tilvejebringer samfundsøkonomiske, videnskabelige og miljømæssige data, som afspejler denne fiskeriforms geografiske, miljømæssige og samfundsøkonomiske forskellighed;

| G. | der henviser til, at manglen på pålidelige videnskabelige data fortsat er et stort problem i forhold til forsøget på at opnå bæredygtig forvaltning af de fleste fiskebestande; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at manglen på pålidelige videnskabelige data fortsat er et stort problem i forhold til forsøget på at opnå bæredygtig forvaltning af de fleste fiskebestande;

| H. | der henviser til, at der ved definitionen af en fiskeripolitik, ud over de uomgængelige miljømål for bevarelse af fiskebestandene, bør tages hensyn til økonomiske og sociale mål, der er blevet negligeret, navnlig i forbindelse med fiskeri i lille målestok; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at der ved definitionen af en fiskeripolitik, ud over de uomgængelige miljømål for bevarelse af fiskebestandene, bør tages hensyn til økonomiske og sociale mål, der er blevet negligeret, navnlig i forbindelse med fiskeri i lille målestok;

| I. | der henviser til, at den nuværende centraliserede forvaltning af den fælles fiskeripolitik ofte er ansvarlig for retningslinjer, der er ude af trit med virkeligheden og ikke møder den store forståelse i sektoren (som ikke deltager i drøftelsen og udformningen af dem), som er vanskelige at gennemføre og ofte fører til resultater, der strider mod hensigten; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at den nuværende centraliserede forvaltning af den fælles fiskeripolitik ofte er ansvarlig for retningslinjer, der er ude af trit med virkeligheden og ikke møder den store forståelse i sektoren (som ikke deltager i drøftelsen og udformningen af dem), som er vanskelige at gennemføre og ofte fører til resultater, der strider mod hensigten;

| J. | der henviser til, at forvaltningsmodeller baseret på fiskerettigheder ikke kan betragtes som foranstaltninger til tackling af overfiskeri og overkapacitet; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at forvaltningsmodeller baseret på fiskerettigheder ikke kan betragtes som foranstaltninger til tackling af overfiskeri og overkapacitet;

| K. | der henviser til, at en obligatorisk flådereduktion, der udelukkende opnås ved hjælp af markedsinstrumenter som omsættelige kvotaandele, kan føre til en større forekomst af aktører, der er mere konkurrencedygtige ud fra et rent økonomisk synspunkt, til skade for de aktører og flådesegmenter, der har færre indvirkninger på miljøet og skaber mere beskæftigelse (direkte og indirekte); |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at en obligatorisk flådereduktion, der udelukkende opnås ved hjælp af markedsinstrumenter som omsættelige kvotaandele, kan føre til en større forekomst af aktører, der er mere konkurrencedygtige ud fra et rent økonomisk synspunkt, til skade for de aktører og flådesegmenter, der har færre indvirkninger på miljøet og skaber mere beskæftigelse (direkte og indirekte);

| L. | der henviser til, at den økonomiske og sociale krise især rammer fiskerisektoren, og at det ikkeindustrielle fiskeri i denne sammenhæng kan være mere sårbart på grund af dets ringe kapitalisering; der henviser til, at det er vigtigt at sikre den økonomiske og sociale stabilitet i de ikkeindustrielle fiskersamfund; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at den økonomiske og sociale krise især rammer fiskerisektoren, og at det ikkeindustrielle fiskeri i denne sammenhæng kan være mere sårbart på grund af dets ringe kapitalisering; der henviser til, at det er vigtigt at sikre den økonomiske og sociale stabilitet i de ikkeindustrielle fiskersamfund;

| M. | der henviser til, at kystfiskeri og ikkeindustrielt fiskeri i lille målestok i betragtning af sine strukturelle svagheder er udsat for bestemte former for økonomiske chok (såsom pludseligt stigende brændstofpriser eller manglende kreditmuligheder) eller pludselige ændringer i forekomsten af fiskeressourcer; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at kystfiskeri og ikkeindustrielt fiskeri i lille målestok i betragtning af sine strukturelle svagheder er udsat for bestemte former for økonomiske chok (såsom pludseligt stigende brændstofpriser eller manglende kreditmuligheder) eller pludselige ændringer i forekomsten af fiskeressourcer;

| N. | der henviser til, at det ikkeindustrielle fiskeris særpræg er et af de aspekter, der skal tages i betragtning i forbindelse med den fremtidige fælles fiskeripolitik, men at aspektet i sig selv ikke kan anses for at udgøre hele den sociale dimension af reformen i betragtning af den alvorlige krise, som hele sektoren i øjeblikket befinder sig i; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at det ikkeindustrielle fiskeris særpræg er et af de aspekter, der skal tages i betragtning i forbindelse med den fremtidige fælles fiskeripolitik, men at aspektet i sig selv ikke kan anses for at udgøre hele den sociale dimension af reformen i betragtning af den alvorlige krise, som hele sektoren i øjeblikket befinder sig i;

| O. | der henviser til, at fiskepriserne ved første salg sakker bagud i forhold til den nuværende betydelige stigning i produktionsomkostningerne, navnlig omkostningerne til brændstof, og i mange tilfælde enten stagnerer eller falder og dermed forstærker den krise, sektoren står over for; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at fiskepriserne ved første salg sakker bagud i forhold til den nuværende betydelige stigning i produktionsomkostningerne, navnlig omkostningerne til brændstof, og i mange tilfælde enten stagnerer eller falder og dermed forstærker den krise, sektoren står over for;

| P. | der henviser til, at markedet ikke fuldt ud belønner det ikkeindustrielle fiskeris for dets positive sociale og miljømæssige eksterne virkninger; der henviser til, at samfundet generelt hverken anerkender eller belønner de aktivitetsområder, der har med fiskeriet at gøre, og som udgør dets multifunktionelle dimension og skaber offentlige goder, såsom dynamisering af kyststrækningen eller gastronomien, museologien og fiskeriturismen, som samfundet generelt nyder godt af; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at markedet ikke fuldt ud belønner det ikkeindustrielle fiskeris for dets positive sociale og miljømæssige eksterne virkninger; der henviser til, at samfundet generelt hverken anerkender eller belønner de aktivitetsområder, der har med fiskeriet at gøre, og som udgør dets multifunktionelle dimension og skaber offentlige goder, såsom dynamisering af kyststrækningen eller gastronomien, museologien og fiskeriturismen, som samfundet generelt nyder godt af;

| Q. | der henviser til, at den fremtidige EHFF i fuld udstrækning bør tage hensyn til specifikke problemer og behov inden for ikkeindustrielt fiskeri og fiskeri i lille målestok, såvel i kystområder som i indlandsområder, samt konsekvenserne for såvel mænd som kvinder af gennemførelsen af de foranstaltninger, der er omhandlet i den kommende reform; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at den fremtidige EHFF i fuld udstrækning bør tage hensyn til specifikke problemer og behov inden for ikkeindustrielt fiskeri og fiskeri i lille målestok, såvel i kystområder som i indlandsområder, samt konsekvenserne for såvel mænd som kvinder af gennemførelsen af de foranstaltninger, der er omhandlet i den kommende reform;

| R. | der henviser til, at de særlige lidelser, der rammer kvinder i den ikkeindustrielle fiskerisektor, ikke anerkendes som erhvervssygdomme; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at de særlige lidelser, der rammer kvinder i den ikkeindustrielle fiskerisektor, ikke anerkendes som erhvervssygdomme;

| S. | der henviser til, at oprettelsen af lukkede områder med eksklusiv adgang bidrager til udvikling af ansvarlig praksis, til bæredygtighed af økosystemerne ved kysterne og det traditionelle fiskeri samt til fiskersamfundenes overlevelse; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at oprettelsen af lukkede områder med eksklusiv adgang bidrager til udvikling af ansvarlig praksis, til bæredygtighed af økosystemerne ved kysterne og det traditionelle fiskeri samt til fiskersamfundenes overlevelse;

| T. | der henvises til, at kystfiskeri i lille målestok og ikkeindustrielt fiskeri har meget forskellige karakteristika, som varierer fra land til land og kyst til kyst; |
| --- | --- |

T.

der henvises til, at kystfiskeri i lille målestok og ikkeindustrielt fiskeri har meget forskellige karakteristika, som varierer fra land til land og kyst til kyst;

| U. | der henviser til, at betydningen af fiskeri i lille målestok for beskyttelsen af mindretalssprog i isolerede kystområder ikke kan ignoreres; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at betydningen af fiskeri i lille målestok for beskyttelsen af mindretalssprog i isolerede kystområder ikke kan ignoreres;

| V. | der henviser til, at kystfiskernes forenings- og organisationsniveau er utilstrækkeligt og forskelligt i de forskellige medlemsstater; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at kystfiskernes forenings- og organisationsniveau er utilstrækkeligt og forskelligt i de forskellige medlemsstater;

| W. | der henviser til, at artikel 349 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde omtaler behovet for at fremme specifikke politikker for regionerne i den yderste periferi, navnlig på fiskeriområdet; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at artikel 349 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde omtaler behovet for at fremme specifikke politikker for regionerne i den yderste periferi, navnlig på fiskeriområdet;

| 1. | anser fiskeri i lille målestok for at omfatte ikkeindustrielt fiskeri og visse former for kystfiskeri, skaldyrsfiskeri og andre traditionelle ekstensive akvakulturaktiviteter, såsom naturligt opdræt af bløddyr i kystfarvande; |
| --- | --- |

1.

anser fiskeri i lille målestok for at omfatte ikkeindustrielt fiskeri og visse former for kystfiskeri, skaldyrsfiskeri og andre traditionelle ekstensive akvakulturaktiviteter, såsom naturligt opdræt af bløddyr i kystfarvande;

| 2. | understreger, at fiskeri i lille målestok i kraft af sine karakteristika og på grund af sin vægt inden for sektoren spiller en afgørende rolle i opnåelsen af de mål, der burde være de vigtigste mål for enhver fiskeripolitik: at sikre fiskeforsyningen til befolkningen og kystsamfundenes udvikling samt fremme beskæftigelsen og forbedre levevilkårene for de erhvervsdrivende inden for fiskeriet, samtidig med at det sikres, at ressourcerne er bæredygtige og beskyttes ordentligt; |
| --- | --- |

2.

understreger, at fiskeri i lille målestok i kraft af sine karakteristika og på grund af sin vægt inden for sektoren spiller en afgørende rolle i opnåelsen af de mål, der burde være de vigtigste mål for enhver fiskeripolitik: at sikre fiskeforsyningen til befolkningen og kystsamfundenes udvikling samt fremme beskæftigelsen og forbedre levevilkårene for de erhvervsdrivende inden for fiskeriet, samtidig med at det sikres, at ressourcerne er bæredygtige og beskyttes ordentligt;

| 3. | mener, at det ikkeindustrielle fiskerisegments karakteristika under ingen omstændigheder bør tjene som undskyldning for at udelade dette segment fra den fælles fiskeripolitiks generelle ramme, selv om politikken bør være tilstrækkelig fleksibel til at sikre, at forvaltningssystemerne kan blive tilpasset det ikkeindustrielle fiskeris specifikke karakteristika og problemer; |
| --- | --- |

3.

mener, at det ikkeindustrielle fiskerisegments karakteristika under ingen omstændigheder bør tjene som undskyldning for at udelade dette segment fra den fælles fiskeripolitiks generelle ramme, selv om politikken bør være tilstrækkelig fleksibel til at sikre, at forvaltningssystemerne kan blive tilpasset det ikkeindustrielle fiskeris specifikke karakteristika og problemer;

| 4. | påpeger, at de særlige karakteristika, der er kendetegnende for fiskeri i lille målestok, varierer meget medlemsstaterne imellem, og at valget af laveste fællesnævner sjældent har vist sig at være en konstruktiv tilgang for den europæiske beslutningstagning; |
| --- | --- |

4.

påpeger, at de særlige karakteristika, der er kendetegnende for fiskeri i lille målestok, varierer meget medlemsstaterne imellem, og at valget af laveste fællesnævner sjældent har vist sig at være en konstruktiv tilgang for den europæiske beslutningstagning;

| 5. | mener, at man bør tage udgangspunkt i en generisk definition af det ikkeindustrielle fiskeri for at undgå, at de meget forskelligartede forhold, der ses inden for fiskerisektoren, alt efter fangstområder, arten af de bestande, der fiskes efter, og andre forhold, der er specifikke for et givet lokalområde, kan betyde manglende overholdelse af målene om forenkling, lovgivningsmæssig klarhed og ikkeforskelsbehandling; mener også, at den fælles fiskeripolitik bør medtage foranstaltninger, som tillader en vis fleksibilitet i visse tilfælde, hvor det kan påvises videnskabeligt, at fiskeriet ikke ville være muligt uden visse tilpasninger af de generelle bestemmelser; |
| --- | --- |

5.

mener, at man bør tage udgangspunkt i en generisk definition af det ikkeindustrielle fiskeri for at undgå, at de meget forskelligartede forhold, der ses inden for fiskerisektoren, alt efter fangstområder, arten af de bestande, der fiskes efter, og andre forhold, der er specifikke for et givet lokalområde, kan betyde manglende overholdelse af målene om forenkling, lovgivningsmæssig klarhed og ikkeforskelsbehandling; mener også, at den fælles fiskeripolitik bør medtage foranstaltninger, som tillader en vis fleksibilitet i visse tilfælde, hvor det kan påvises videnskabeligt, at fiskeriet ikke ville være muligt uden visse tilpasninger af de generelle bestemmelser;

| 6. | gør opmærksom på, at det er nødvendigt at tage hensyn til de eksisterende videnskabelige undersøgelser om fiskeri i lille målestok; påpeger, at nogle af disse undersøgelser fremsætter forslag til en definition af »fiskeri i lille målestok«, f.eks. Prespo-projektet for bæredygtig udvikling af det ikke-industrielle fiskeri i Atlanterhavsområder, der foreslår en tilgang baseret på numeriske deskriptorer til definition og opdeling af de europæiske ikkeindustrielle fiskerflåder; |
| --- | --- |

6.

gør opmærksom på, at det er nødvendigt at tage hensyn til de eksisterende videnskabelige undersøgelser om fiskeri i lille målestok; påpeger, at nogle af disse undersøgelser fremsætter forslag til en definition af »fiskeri i lille målestok«, f.eks. Prespo-projektet for bæredygtig udvikling af det ikke-industrielle fiskeri i Atlanterhavsområder, der foreslår en tilgang baseret på numeriske deskriptorer til definition og opdeling af de europæiske ikkeindustrielle fiskerflåder;

| 7. | mener, at definitionen af fiskeri i lille målestok bør tage højde for en række forvaltningsrelevante nationale og regionale karakteristika og forskelle, herunder blandt andet respekten for den håndværksmæssige tradition, der er rodfæstet i lokalområdet, hvor familien deltager både i ejendomsretten og i aktiviteterne i fiskeribedrifter; understreger, at det er vigtigt at formulere definitionskriterier, der er fleksible, og/eller som kan bruges i kombination og tilpasses på en afbalanceret måde til småfiskeriets forskelligartethed i EU; |
| --- | --- |

7.

mener, at definitionen af fiskeri i lille målestok bør tage højde for en række forvaltningsrelevante nationale og regionale karakteristika og forskelle, herunder blandt andet respekten for den håndværksmæssige tradition, der er rodfæstet i lokalområdet, hvor familien deltager både i ejendomsretten og i aktiviteterne i fiskeribedrifter; understreger, at det er vigtigt at formulere definitionskriterier, der er fleksible, og/eller som kan bruges i kombination og tilpasses på en afbalanceret måde til småfiskeriets forskelligartethed i EU;

Lokal forvaltning

| 8. | mener, at den overcentraliserede model for fiskeriforvaltning, som har præget den fælles fiskeripolitik i de sidste 30 år, har været en fiasko, og at den nuværende reform skal resultere i en hensigtsmæssig decentralisering; har den holdning, at den fælles fiskeripolitik skal skabe forhold, der sikrer, at der tages hensyn til de særlige lokale, regionale og nationale forhold; understreger, at nærforvaltning, der er baseret på videnskabelig indsigt, og som involverer denne sektor i fastsættelsen og gennemførelsen, medforvaltningen og evalueringen af politikkerne, er den type forvaltning, der bedst imødekommer det ikkeindustrielle fiskeris behov, og som tilskynder mest til forebyggende adfærd blandt fiskerne; |
| --- | --- |

8.

mener, at den overcentraliserede model for fiskeriforvaltning, som har præget den fælles fiskeripolitik i de sidste 30 år, har været en fiasko, og at den nuværende reform skal resultere i en hensigtsmæssig decentralisering; har den holdning, at den fælles fiskeripolitik skal skabe forhold, der sikrer, at der tages hensyn til de særlige lokale, regionale og nationale forhold; understreger, at nærforvaltning, der er baseret på videnskabelig indsigt, og som involverer denne sektor i fastsættelsen og gennemførelsen, medforvaltningen og evalueringen af politikkerne, er den type forvaltning, der bedst imødekommer det ikkeindustrielle fiskeris behov, og som tilskynder mest til forebyggende adfærd blandt fiskerne;

| 9. | mener, at regionale rådgivende råd, inden for rammerne af den nye decentraliserede og regionaliserede fælles fiskeripolitik, bør spille en langt større rolle i den fremtidige fælles fiskeripolitik; |
| --- | --- |

9.

mener, at regionale rådgivende råd, inden for rammerne af den nye decentraliserede og regionaliserede fælles fiskeripolitik, bør spille en langt større rolle i den fremtidige fælles fiskeripolitik;

| 10. | mener, at det er afgørende at styrke de rådgivende råds rolle og overveje et samarbejde om medbestemmelse vedrørende ressourcerne, for på denne måde at gøre det muligt at bevare disse råds karakter og styrke deres betydning med henblik på at gøre dem til et forvaltningsforum uden beslutningsbeføjelse men med deltagelse af de vigtigste aktører inden for sektoren og af ngo'er, så de på denne måde kan behandle horisontale spørgsmål om det ikkeindustrielle fiskeris specifikke problemstillinger; |
| --- | --- |

10.

mener, at det er afgørende at styrke de rådgivende råds rolle og overveje et samarbejde om medbestemmelse vedrørende ressourcerne, for på denne måde at gøre det muligt at bevare disse råds karakter og styrke deres betydning med henblik på at gøre dem til et forvaltningsforum uden beslutningsbeføjelse men med deltagelse af de vigtigste aktører inden for sektoren og af ngo'er, så de på denne måde kan behandle horisontale spørgsmål om det ikkeindustrielle fiskeris specifikke problemstillinger;

| 11. | mener ikke, at en pålæggelse af en enkelt forvaltningsmodel for alle medlemsstaterne, såsom omsættelige kvotaandele, udgør en passende løsning i lyset af den store forskelligartethed, der karakteriserer fiskeriet i EU; |
| --- | --- |

11.

mener ikke, at en pålæggelse af en enkelt forvaltningsmodel for alle medlemsstaterne, såsom omsættelige kvotaandele, udgør en passende løsning i lyset af den store forskelligartethed, der karakteriserer fiskeriet i EU;

| 12. | mener, at det er hensigtsmæssigt, at der findes forskellige fiskeriforvaltningsmodeller, der stilles til rådighed for medlemsstaterne og/eller regionerne på frivillig basis, og som frit kan vælges af de pågældende inden for rammerne af en regionaliseret fiskeripolitik; |
| --- | --- |

12.

mener, at det er hensigtsmæssigt, at der findes forskellige fiskeriforvaltningsmodeller, der stilles til rådighed for medlemsstaterne og/eller regionerne på frivillig basis, og som frit kan vælges af de pågældende inden for rammerne af en regionaliseret fiskeripolitik;

| 13. | afviser på det kraftigste en obligatorisk indførelse af ordningen med omsættelige kvotaandele for alle flådetyper; mener, at beslutningen om, hvorvidt ordningen med omsættelige kvotaandele skal anvendes, og hvilke segmenter af fiskerflåden, der skal omfattes af denne ordning, bør overlades til medlemsstaterne i betragtning af de involverede parters forskellige situation og holdninger; mener, at det allerede er muligt for medlemsstater at indføre en ordning for omsættelige fiskekvotaandele i deres nationale lovgivning; |
| --- | --- |

13.

afviser på det kraftigste en obligatorisk indførelse af ordningen med omsættelige kvotaandele for alle flådetyper; mener, at beslutningen om, hvorvidt ordningen med omsættelige kvotaandele skal anvendes, og hvilke segmenter af fiskerflåden, der skal omfattes af denne ordning, bør overlades til medlemsstaterne i betragtning af de involverede parters forskellige situation og holdninger; mener, at det allerede er muligt for medlemsstater at indføre en ordning for omsættelige fiskekvotaandele i deres nationale lovgivning;

| 14. | gør opmærksom på den kendsgerning, at ordningen med omsættelige kvotaandele ikke kan anses for en ufejlbarlig foranstaltning til løsning af problemerne med overfiskeri og overkapacitet; understreger, at en lovgivningsmæssig tilgang, der kan føre til de nødvendige tilpasninger af fiskerikapaciteten, altid er et muligt alternativ til en markedstilgang; |
| --- | --- |

14.

gør opmærksom på den kendsgerning, at ordningen med omsættelige kvotaandele ikke kan anses for en ufejlbarlig foranstaltning til løsning af problemerne med overfiskeri og overkapacitet; understreger, at en lovgivningsmæssig tilgang, der kan føre til de nødvendige tilpasninger af fiskerikapaciteten, altid er et muligt alternativ til en markedstilgang;

| 15. | mener, at medlemsstaterne og de kompetente myndigheder, når de generelle mål for forvaltning er fastlagt, bør have frihed til at beslutte, hvilke forvaltningsregler der er mest velegnede til at forfølge disse mål inden for rammerne af regionaliseringen, navnlig hvad angår adgangsretten til fiskeressourcerne under hensyntagen til de forskellige former for fartøjer, fiskerityper og de forskellige fiskebestande; |
| --- | --- |

15.

mener, at medlemsstaterne og de kompetente myndigheder, når de generelle mål for forvaltning er fastlagt, bør have frihed til at beslutte, hvilke forvaltningsregler der er mest velegnede til at forfølge disse mål inden for rammerne af regionaliseringen, navnlig hvad angår adgangsretten til fiskeressourcerne under hensyntagen til de forskellige former for fartøjer, fiskerityper og de forskellige fiskebestande;

| 16. | bemærker vigtigheden af, at alle relevante interessenter involveres i udformningen af politikker vedrørende kystfiskeri i lille målestok og ikkeindustrielt fiskeri; |
| --- | --- |

16.

bemærker vigtigheden af, at alle relevante interessenter involveres i udformningen af politikker vedrørende kystfiskeri i lille målestok og ikkeindustrielt fiskeri;

| 17. | gør opmærksom på vigtigheden af at tage hensyn ikke kun til flådens størrelse, men også til dens samlede indvirkning på ressourcerne og til dens fiskerimetoders selektivitet og bæredygtighed, mener, at den fremtidige fælles fiskeripolitik bør fremme en forbedring af flådens bæredygtighed på miljømæssigt, økonomisk og socialt plan (reparations- og sikkerhedsstand, beboelighed, arbejdsforhold, energieffektivitet, fiskeopbevaring osv.) ved at fremme en stigende begunstigelse af de sektorer og erhvervsdrivende, som benytter selektive fiskerimetoder og fiskeredskaber med mindre indvirkning på ressourcerne og havmiljøet, og som giver større fordele for de samfund, de tilhører, med hensyn til at skabe beskæftigelse og kvaliteten af denne beskæftigelse; forsvarer en bæredygtig balance mellem beskyttelse af eksisterende fiskeressourcer i havområderne og beskyttelsen af det lokale samfundsøkonomiske mønster, der er afhængigt at fiskeri og skaldyrsfiskeri; |
| --- | --- |

17.

gør opmærksom på vigtigheden af at tage hensyn ikke kun til flådens størrelse, men også til dens samlede indvirkning på ressourcerne og til dens fiskerimetoders selektivitet og bæredygtighed, mener, at den fremtidige fælles fiskeripolitik bør fremme en forbedring af flådens bæredygtighed på miljømæssigt, økonomisk og socialt plan (reparations- og sikkerhedsstand, beboelighed, arbejdsforhold, energieffektivitet, fiskeopbevaring osv.) ved at fremme en stigende begunstigelse af de sektorer og erhvervsdrivende, som benytter selektive fiskerimetoder og fiskeredskaber med mindre indvirkning på ressourcerne og havmiljøet, og som giver større fordele for de samfund, de tilhører, med hensyn til at skabe beskæftigelse og kvaliteten af denne beskæftigelse; forsvarer en bæredygtig balance mellem beskyttelse af eksisterende fiskeressourcer i havområderne og beskyttelsen af det lokale samfundsøkonomiske mønster, der er afhængigt at fiskeri og skaldyrsfiskeri;

Fiskerflådens karakteristika

| 18. | der afviser en generel og vilkårlig nedskæring i fiskerflådens kapacitet og understreger, at en eventuel tilpasning ikke udelukkende og obligatorisk kan baseres på markedskriterier; mener, at sådanne tilpasninger skal bygge på en økosystemisk tilgang, hvor de specifikke beslutninger om forvaltning af den ikkeindustrielle flåde bliver truffet på regionalt niveau med respekt for nærhedsprincippet, hvorved der sikres en skræddersyet fiskeriordning, som giver de kystnære ikkeindustrielle flåder fortrinsret til ressourcerne og beskytter dette segment, og sikrer inddragelse af fiskersamfundene; efterlyser, at der hurtigst muligt gennemføres en undersøgelse af status for flådekapaciteten i EU; |
| --- | --- |

18.

der afviser en generel og vilkårlig nedskæring i fiskerflådens kapacitet og understreger, at en eventuel tilpasning ikke udelukkende og obligatorisk kan baseres på markedskriterier; mener, at sådanne tilpasninger skal bygge på en økosystemisk tilgang, hvor de specifikke beslutninger om forvaltning af den ikkeindustrielle flåde bliver truffet på regionalt niveau med respekt for nærhedsprincippet, hvorved der sikres en skræddersyet fiskeriordning, som giver de kystnære ikkeindustrielle flåder fortrinsret til ressourcerne og beskytter dette segment, og sikrer inddragelse af fiskersamfundene; efterlyser, at der hurtigst muligt gennemføres en undersøgelse af status for flådekapaciteten i EU;

| 19. | afviser enhver form for generel nedskæring i en given fiskerflådes kapacitet, udelukkende og obligatorisk på basis af markedskriterier, som pålægges i medfør af en eventuel og uønsket obligatorisk ordning med omsættelige kvotaandele; |
| --- | --- |

19.

afviser enhver form for generel nedskæring i en given fiskerflådes kapacitet, udelukkende og obligatorisk på basis af markedskriterier, som pålægges i medfør af en eventuel og uønsket obligatorisk ordning med omsættelige kvotaandele;

| 20. | understreger betydningen af yderligere forskning i social, økonomisk og territorial samhørighed; påpeger behovet for statistikker og indikatorer på EU-plan, som kan skaffe pålidelige og tilstrækkeligt relevante socioøkonomiske, videnskabelige og miljømæssige oplysninger, herunder en omfattende evaluering af fiskebestande og både erhvervsfiskeres og lystfiskeres fangster, og opfordrer til, at der afsættes tilstrækkelige bevillinger til at opnå dette; mener, at disse oplysninger også bør afspejle hele spektret af geografiske, kulturelle og regionale forskelle; |
| --- | --- |

20.

understreger betydningen af yderligere forskning i social, økonomisk og territorial samhørighed; påpeger behovet for statistikker og indikatorer på EU-plan, som kan skaffe pålidelige og tilstrækkeligt relevante socioøkonomiske, videnskabelige og miljømæssige oplysninger, herunder en omfattende evaluering af fiskebestande og både erhvervsfiskeres og lystfiskeres fangster, og opfordrer til, at der afsættes tilstrækkelige bevillinger til at opnå dette; mener, at disse oplysninger også bør afspejle hele spektret af geografiske, kulturelle og regionale forskelle;

| 21. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at gennemføre en undersøgelse af flådekapaciteten på europæisk plan, der gør det muligt at træffe mere hensigtsmæssige beslutninger; |
| --- | --- |

21.

opfordrer indtrængende Kommissionen til at gennemføre en undersøgelse af flådekapaciteten på europæisk plan, der gør det muligt at træffe mere hensigtsmæssige beslutninger;

| 22. | opfordrer Kommissionen til at overvåge og tilpasse flådekapacitetslofterne for medlemsstaterne, således at de er i overensstemmelse med pålidelige data, og der tages højde for tekniske fremskridt; |
| --- | --- |

22.

opfordrer Kommissionen til at overvåge og tilpasse flådekapacitetslofterne for medlemsstaterne, således at de er i overensstemmelse med pålidelige data, og der tages højde for tekniske fremskridt;

| 23. | påpeger, at det store antal fartøjer, der er tale om, og de mange forskellige redskaber og former for fiskeri er faktorer, der stiller store krav til og udgør en stor udfordring for forvaltningen af det ikkeindustrielle fiskeri; understreger, at det er afgørende at have adgang til information af hensyn til en effektiv forvaltning, og at det er nødvendigt med mere og bedre information om det ikkeindustrielle fiskeri; |
| --- | --- |

23.

påpeger, at det store antal fartøjer, der er tale om, og de mange forskellige redskaber og former for fiskeri er faktorer, der stiller store krav til og udgør en stor udfordring for forvaltningen af det ikkeindustrielle fiskeri; understreger, at det er afgørende at have adgang til information af hensyn til en effektiv forvaltning, og at det er nødvendigt med mere og bedre information om det ikkeindustrielle fiskeri;

| 24. | opfordrer indtrængende Kommissionen til i fællesskab med medlemsstaterne, de regionale rådgivende råd og de interesserede parter at uddybe karakteriseringen af det ikkeindustrielle fiskeri i EU og kortlægge dets fordeling i EU af hensyn til fiskeriforvaltningen; opfordrer indtrængende især Kommissionen til i fællesskab med medlemsstaterne at udarbejde en uddybende og grundig undersøgelse af det ikkeindustrielle fiskeris størrelse, karakteristika og fordeling på segmenter, der så nøjagtigt som mulig analyserer, hvor, hvornår og hvordan de forskellige segmenter fisker med henblik på at identificere segmenter, hvor der er overkapacitet og årsagerne hertil; |
| --- | --- |

24.

opfordrer indtrængende Kommissionen til i fællesskab med medlemsstaterne, de regionale rådgivende råd og de interesserede parter at uddybe karakteriseringen af det ikkeindustrielle fiskeri i EU og kortlægge dets fordeling i EU af hensyn til fiskeriforvaltningen; opfordrer indtrængende især Kommissionen til i fællesskab med medlemsstaterne at udarbejde en uddybende og grundig undersøgelse af det ikkeindustrielle fiskeris størrelse, karakteristika og fordeling på segmenter, der så nøjagtigt som mulig analyserer, hvor, hvornår og hvordan de forskellige segmenter fisker med henblik på at identificere segmenter, hvor der er overkapacitet og årsagerne hertil;

| 25. | påpeger, at fællesskabsstøtten til medfinansiering af indsamling, behandling og formidling af biologiske data, som understøtter en videnbaseret forvaltning, i dag ikke overstiger 50 %; opfordrer derfor til, at fællesskabet styrker sin indsats på dette område ved at hæve den maksimalt tilladte andel af medfinansiering; |
| --- | --- |

25.

påpeger, at fællesskabsstøtten til medfinansiering af indsamling, behandling og formidling af biologiske data, som understøtter en videnbaseret forvaltning, i dag ikke overstiger 50 %; opfordrer derfor til, at fællesskabet styrker sin indsats på dette område ved at hæve den maksimalt tilladte andel af medfinansiering;

| 26. | advarer om, at det er nødvendigt at uddybe kendskabet til fritidsfiskeriets aktuelle situation og udvikling, herunder dets økonomiske, sociale og miljømæssige konsekvenser; henleder opmærksomheden på de situationer, hvor fritidsfiskeriet tager overhånd og påfører erhvervsfiskeriet ulovlig konkurrence ved at fange og markedsføre fisk og dermed forårsage en reduktion af markedsandelen på lokalt og regionalt niveau og en sænkning af førstesalgspriserne; |
| --- | --- |

26.

advarer om, at det er nødvendigt at uddybe kendskabet til fritidsfiskeriets aktuelle situation og udvikling, herunder dets økonomiske, sociale og miljømæssige konsekvenser; henleder opmærksomheden på de situationer, hvor fritidsfiskeriet tager overhånd og påfører erhvervsfiskeriet ulovlig konkurrence ved at fange og markedsføre fisk og dermed forårsage en reduktion af markedsandelen på lokalt og regionalt niveau og en sænkning af førstesalgspriserne;

Støtteforanstaltninger

| 27. | anerkender, at den nye EHFF er blevet udformet således, at den især giver segmenter af kystflåden og den ikkeindustrielle flåde mulighed for at opnå ressourcer; anerkender, at det med udgangspunkt i den generelle ramme, som EHFF giver mulighed for, er medlemsstaterne, der skal fastsætte deres finansieringsprioriteter for at løse dette segments specifikke problemer og støtte en lokal og bæredygtig nærforvaltning af de berørte fiskeriformer; |
| --- | --- |

27.

anerkender, at den nye EHFF er blevet udformet således, at den især giver segmenter af kystflåden og den ikkeindustrielle flåde mulighed for at opnå ressourcer; anerkender, at det med udgangspunkt i den generelle ramme, som EHFF giver mulighed for, er medlemsstaterne, der skal fastsætte deres finansieringsprioriteter for at løse dette segments specifikke problemer og støtte en lokal og bæredygtig nærforvaltning af de berørte fiskeriformer;

| 28. | er fortaler for behovet for at fastholde en fond, som bevarer princippet om forhøjede støtteintensiteter til medfinansierede aktioner i regionerne i den yderste periferi, og som bevarer de særlige bestemmelser om kompensation for de ekstra omkostninger i forbindelse med fangst og salg af fiskerivarer under hensyntagen til de strukturelle begrænsninger, der berører fiskerisektoren i disse regioner; |
| --- | --- |

28.

er fortaler for behovet for at fastholde en fond, som bevarer princippet om forhøjede støtteintensiteter til medfinansierede aktioner i regionerne i den yderste periferi, og som bevarer de særlige bestemmelser om kompensation for de ekstra omkostninger i forbindelse med fangst og salg af fiskerivarer under hensyntagen til de strukturelle begrænsninger, der berører fiskerisektoren i disse regioner;

| 29. | understreger, at en række fiskeriafhængige kystsamfund oplever usikkerhed, tilbagegang og mangel på økonomiske alternativer, hvorfor de eksisterende instrumenter, fonde og mekanismer bør styrkes for at opnå samhørighed med hensyn til beskæftigelse og økologisk bæredygtighed; mener, at dette udtrykkeligt bør anerkendes i den nye fælles fiskeripolitik og den flerårige finansielle ramme; understreger endvidere behovet for at lægge vægt på medbestemmelse og inddragelse af det ikke-industrielle fiskeri i beslutningstagningen ved at fremme lokale og regionale strategier og grænseoverskridende samarbejde på dette område, herunder udviklings-, forsknings- og uddannelsesprojekterne med passende finansiering fra EHFF, ESF og EFRU; |
| --- | --- |

29.

understreger, at en række fiskeriafhængige kystsamfund oplever usikkerhed, tilbagegang og mangel på økonomiske alternativer, hvorfor de eksisterende instrumenter, fonde og mekanismer bør styrkes for at opnå samhørighed med hensyn til beskæftigelse og økologisk bæredygtighed; mener, at dette udtrykkeligt bør anerkendes i den nye fælles fiskeripolitik og den flerårige finansielle ramme; understreger endvidere behovet for at lægge vægt på medbestemmelse og inddragelse af det ikke-industrielle fiskeri i beslutningstagningen ved at fremme lokale og regionale strategier og grænseoverskridende samarbejde på dette område, herunder udviklings-, forsknings- og uddannelsesprojekterne med passende finansiering fra EHFF, ESF og EFRU;

| 30. | opfordrer medlemsstaterne til at tage behørigt hensyn til betydningen af kvinders økonomiske, sociale og kulturelle rolle i fiskerisektoren, således at de får adgang til sociale goder; understreger, at kvinders aktive deltagelse i de forskellige fiskeriaktiviteter er med til at bevare de kulturelle traditioner og praksisser, sikre samfundenes overlevelse samt sikre passende beskyttelse af regionernes kulturelle mangfoldighed; |
| --- | --- |

30.

opfordrer medlemsstaterne til at tage behørigt hensyn til betydningen af kvinders økonomiske, sociale og kulturelle rolle i fiskerisektoren, således at de får adgang til sociale goder; understreger, at kvinders aktive deltagelse i de forskellige fiskeriaktiviteter er med til at bevare de kulturelle traditioner og praksisser, sikre samfundenes overlevelse samt sikre passende beskyttelse af regionernes kulturelle mangfoldighed;

| 31. | mener, at gennemførelsesbestemmelserne i den nye EHFF burde give mulighed for finansiering af foranstaltninger på bl.a. følgende områder:






  — | forbedring af sikkerheden, levevilkårene og arbejdsforholdene om bord på skibene, forbedring af opbevaringen af fangsten, og den økonomiske og miljømæssige bæredygtighed af fartøjerne (udvælgelse af fisketeknikker, energieffektivitet osv.) uden forhøjelse af deres fiskerikapacitet |
| --- | --- | --- |

31.

mener, at gennemførelsesbestemmelserne i den nye EHFF burde give mulighed for finansiering af foranstaltninger på bl.a. følgende områder:

—

forbedring af sikkerheden, levevilkårene og arbejdsforholdene om bord på skibene, forbedring af opbevaringen af fangsten, og den økonomiske og miljømæssige bæredygtighed af fartøjerne (udvælgelse af fisketeknikker, energieffektivitet osv.) uden forhøjelse af deres fiskerikapacitet

| — | investeringer i mere bæredygtige fiskeredskaber |
| --- | --- |

—

investeringer i mere bæredygtige fiskeredskaber

| — | fremme af en foryngelse af sektoren gennem en særlig incitamentsordning for tilgang og fastholdelse af unge i fiskerierhvervet som svar på sektorens udfordringer med hensyn til beskæftigelse og bæredygtighed samt med startpakker, der har til formål at sikre en ny generation af fiskere i sektoren for ikkeindustrielt fiskeri |
| --- | --- |

—

fremme af en foryngelse af sektoren gennem en særlig incitamentsordning for tilgang og fastholdelse af unge i fiskerierhvervet som svar på sektorens udfordringer med hensyn til beskæftigelse og bæredygtighed samt med startpakker, der har til formål at sikre en ny generation af fiskere i sektoren for ikkeindustrielt fiskeri

| — | opførelse af specialiserede fiskerihavne, særlige faciliteter til landing, opbevaring og salg af fiskeprodukter |
| --- | --- |

—

opførelse af specialiserede fiskerihavne, særlige faciliteter til landing, opbevaring og salg af fiskeprodukter

| — | støtte til foreninger, organisationer og kooperativer for sektorens erhvervsudøvere |
| --- | --- |

—

støtte til foreninger, organisationer og kooperativer for sektorens erhvervsudøvere

| — | fremme af kvalitetspolitikker |
| --- | --- |

—

fremme af kvalitetspolitikker

| — | fremme af sammenhæng i de økonomiske og sociale strukturer i de kystsamfund, der er mest afhængige af det ikkeindustrielle fiskeri, med særligt fokus på regionerne i den yderste periferi for at stimulere udviklingen af disse kystregioner |
| --- | --- |

—

fremme af sammenhæng i de økonomiske og sociale strukturer i de kystsamfund, der er mest afhængige af det ikkeindustrielle fiskeri, med særligt fokus på regionerne i den yderste periferi for at stimulere udviklingen af disse kystregioner

| — | støtte til bæredygtige praksisser inden for skaldyrsfiskeri, bl.a. gennem støtte til personer, der udfører denne aktivitet, meget ofte kvinder, der lider af arbejdsrelaterede sygdomme |
| --- | --- |

—

støtte til bæredygtige praksisser inden for skaldyrsfiskeri, bl.a. gennem støtte til personer, der udfører denne aktivitet, meget ofte kvinder, der lider af arbejdsrelaterede sygdomme

| — | støtte til fremme og markedsføring af fiskerivarer, der stammer fra ikkeindustrielt fiskeri og ekstensiv akvakultur, med etablering af et europæisk mærke til at adskille og identificere europæiske fiskerivarer og skaldyr, der stammer fra ikkeindustrielt fiskeri, såfremt de overholder god praksis for bæredygtighed og principperne i den fælles fiskeripolitik |
| --- | --- |

—

støtte til fremme og markedsføring af fiskerivarer, der stammer fra ikkeindustrielt fiskeri og ekstensiv akvakultur, med etablering af et europæisk mærke til at adskille og identificere europæiske fiskerivarer og skaldyr, der stammer fra ikkeindustrielt fiskeri, såfremt de overholder god praksis for bæredygtighed og principperne i den fælles fiskeripolitik

| — | støtte til uddannelse og markedsføringskampagner for at oplyse forbrugere og unge mennesker om værdien af at spise fisk fra ikkeindustrielt fiskeri, herunder den positive effekt heraf på lokalsamfundet og miljøet |
| --- | --- |

—

støtte til uddannelse og markedsføringskampagner for at oplyse forbrugere og unge mennesker om værdien af at spise fisk fra ikkeindustrielt fiskeri, herunder den positive effekt heraf på lokalsamfundet og miljøet

| — | tildeling af finansiering gennem EHFF med henblik på at gøre sektoren mere kvindevenlig ved at omstrukturere sektoren og sikre passende faciliteter (såsom omklædningsrum på fartøjer og i havne) |
| --- | --- |

—

tildeling af finansiering gennem EHFF med henblik på at gøre sektoren mere kvindevenlig ved at omstrukturere sektoren og sikre passende faciliteter (såsom omklædningsrum på fartøjer og i havne)

| — | støtte til kvindesammenslutninger som f.eks. vodbindere, havnearbejdere og pakkeriarbejdere |
| --- | --- |

—

støtte til kvindesammenslutninger som f.eks. vodbindere, havnearbejdere og pakkeriarbejdere

| — | erhvervsuddannelse, herunder uddannelse for kvinder, der arbejder i fiskerisektoren, med henblik på at fremme disses adgang til forvaltningsmæssige og tekniske job forbundet med fiskerierhvervet |
| --- | --- |

—

erhvervsuddannelse, herunder uddannelse for kvinder, der arbejder i fiskerisektoren, med henblik på at fremme disses adgang til forvaltningsmæssige og tekniske job forbundet med fiskerierhvervet

| — | fremme af kvinders rolle inden for fiskeriet, navnlig gennem støtte til aktiviteter, der foregår på landjorden, og til fagfolk og aktiviteter, der er tilknyttet fiskeriet, både på forudgående og efterfølgende produktionstrin; |
| --- | --- |

—

fremme af kvinders rolle inden for fiskeriet, navnlig gennem støtte til aktiviteter, der foregår på landjorden, og til fagfolk og aktiviteter, der er tilknyttet fiskeriet, både på forudgående og efterfølgende produktionstrin;

| 32. | understreger, at adgangen til midler fra den kommende EHFF bør prioriteres højere for projekter med integrerede løsninger, der er til gavn for kystsamfundene som helhed, end for projekter, der kun er til gavn for et begrænset antal aktører; mener, at fiskere og deres familier skal sikres adgang til midler fra EHFF, og ikke kun redere; |
| --- | --- |

32.

understreger, at adgangen til midler fra den kommende EHFF bør prioriteres højere for projekter med integrerede løsninger, der er til gavn for kystsamfundene som helhed, end for projekter, der kun er til gavn for et begrænset antal aktører; mener, at fiskere og deres familier skal sikres adgang til midler fra EHFF, og ikke kun redere;

| 33. | understreger, at den fælles markedsordning for fiskevarer og akvakulturprodukter bør bidrage til at gøre det muligt at forbedre indkomsten fra det ikkeindustrielle fiskeri, stabiliteten på markederne, en forbedring af markedsføringen af fiskevarer og en forøgelse af værditilvæksten; giver udtryk for sin bekymring i forhold til muligheden for nedlæggelse af de stadig eksisterende offentlige instrumenter til markedsregulering, offentlige regulerende instanser og støtte til oplagring på land, og kræver en ambitiøs reform, som styrker den fælles markedsordnings instrumenter til opnåelse af disse mål; |
| --- | --- |

33.

understreger, at den fælles markedsordning for fiskevarer og akvakulturprodukter bør bidrage til at gøre det muligt at forbedre indkomsten fra det ikkeindustrielle fiskeri, stabiliteten på markederne, en forbedring af markedsføringen af fiskevarer og en forøgelse af værditilvæksten; giver udtryk for sin bekymring i forhold til muligheden for nedlæggelse af de stadig eksisterende offentlige instrumenter til markedsregulering, offentlige regulerende instanser og støtte til oplagring på land, og kræver en ambitiøs reform, som styrker den fælles markedsordnings instrumenter til opnåelse af disse mål;

| 34. | foreslår, at der med henblik på at fremme god praksis indføres et europæisk mærke til produkter, som stammer fra ikkeindustrielt fiskeri, der overholder principperne i den fælles fiskeripolitik; |
| --- | --- |

34.

foreslår, at der med henblik på at fremme god praksis indføres et europæisk mærke til produkter, som stammer fra ikkeindustrielt fiskeri, der overholder principperne i den fælles fiskeripolitik;

| 35. | er fortaler for, at der indføres mekanismer, som sikrer anerkendelse af de såkaldte positive eksterne virkninger, der skabes af det ikkeindustrielle fiskeri, men som markedet ikke yder kompensation for — det være sig på det miljømæssige plan eller med hensyn til økonomisk og social samhørighed i kystsamfundene; |
| --- | --- |

35.

er fortaler for, at der indføres mekanismer, som sikrer anerkendelse af de såkaldte positive eksterne virkninger, der skabes af det ikkeindustrielle fiskeri, men som markedet ikke yder kompensation for — det være sig på det miljømæssige plan eller med hensyn til økonomisk og social samhørighed i kystsamfundene;

| 36. | anser behovet for en retfærdig og hensigtsmæssig fordeling af værditilvæksten i fiskerisektorens værdikæde som væsentligt; |
| --- | --- |

36.

anser behovet for en retfærdig og hensigtsmæssig fordeling af værditilvæksten i fiskerisektorens værdikæde som væsentligt;

| 37. | kræver en nøje overvågning og certificering af de fiskeriprodukter, der importeres fra tredjelande, for at sikre, at de stammer fra bæredygtigt fiskeri, og at de opfylder de samme krav, som gælder for Fællesskabets producenter (f.eks. med hensyn til mærkning, sporbarhed, plantesundhedsbestemmelser og mindstestørrelser); |
| --- | --- |

37.

kræver en nøje overvågning og certificering af de fiskeriprodukter, der importeres fra tredjelande, for at sikre, at de stammer fra bæredygtigt fiskeri, og at de opfylder de samme krav, som gælder for Fællesskabets producenter (f.eks. med hensyn til mærkning, sporbarhed, plantesundhedsbestemmelser og mindstestørrelser);

| 38. | er fortaler for oprettelsen af specifikke og midlertidige støttemekanismer (inden for EHFF eller andre instrumenter), som kan anvendes i nødstilfælde, såsom i forbindelse med natur- eller menneskeskabte katastrofer (olieudslip, vandforurening osv.), tvungne fiskeristop forårsaget af planer til genopbygning af fiskebestandene eller pludselig og kortvarige forhøjelse af brændstofpriserne; |
| --- | --- |

38.

er fortaler for oprettelsen af specifikke og midlertidige støttemekanismer (inden for EHFF eller andre instrumenter), som kan anvendes i nødstilfælde, såsom i forbindelse med natur- eller menneskeskabte katastrofer (olieudslip, vandforurening osv.), tvungne fiskeristop forårsaget af planer til genopbygning af fiskebestandene eller pludselig og kortvarige forhøjelse af brændstofpriserne;

| 39. | anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om at træffe foranstaltninger til at sikre ligeløn og øvrige sociale og økonomiske rettigheder for kvinderne, herunder forsikringer, der dækker risici, som de udsættes for, når de arbejder i fiskerisektoren, og anerkendelse af deres specifikke sygdomme som erhvervssygdomme; |
| --- | --- |

39.

anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om at træffe foranstaltninger til at sikre ligeløn og øvrige sociale og økonomiske rettigheder for kvinderne, herunder forsikringer, der dækker risici, som de udsættes for, når de arbejder i fiskerisektoren, og anerkendelse af deres specifikke sygdomme som erhvervssygdomme;

| 40. | anerkender, at midlertidige fiskeriforbud, også kendt som biologiske hvileperioder, er et vigtigt og velafprøvet middel til bevaring af fiskeressourcerne, ligesom det har vist sig at være et væsentligt instrument for bæredygtig forvaltning af visse former for fiskeri; anerkender, at indførelsen af fiskeriforbud under visse kritiske faser i fiskenes livscyklus gør det muligt at sikre en udvikling af fiskebestandene, der er forenelig med opretholdelse af fiskeriet uden for hvileperioderne; mener, at det under disse omstændigheder er rimeligt og nødvendigt at kompensere fiskerne økonomisk i den periode, hvor de må ligge stille, navnlig via EHFF; |
| --- | --- |

40.

anerkender, at midlertidige fiskeriforbud, også kendt som biologiske hvileperioder, er et vigtigt og velafprøvet middel til bevaring af fiskeressourcerne, ligesom det har vist sig at være et væsentligt instrument for bæredygtig forvaltning af visse former for fiskeri; anerkender, at indførelsen af fiskeriforbud under visse kritiske faser i fiskenes livscyklus gør det muligt at sikre en udvikling af fiskebestandene, der er forenelig med opretholdelse af fiskeriet uden for hvileperioderne; mener, at det under disse omstændigheder er rimeligt og nødvendigt at kompensere fiskerne økonomisk i den periode, hvor de må ligge stille, navnlig via EHFF;

| 41. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at overveje forskellige former for positiv forskelsbehandling af det ikkeindustrielle fiskeri i forhold til det industrielle fiskeri og de mere industrielle flåder, samtidig med at der sikres en effektiv og bæredygtig forvaltning af fiskeriet som helhed; mener, at geografisk adskillelse af de forskellige fangstmetoder og således oprettelse af områder med eksklusiv adgang for det ikkeindustrielle fiskeri er en af de muligheder, der bør overvejes; |
| --- | --- |

41.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at overveje forskellige former for positiv forskelsbehandling af det ikkeindustrielle fiskeri i forhold til det industrielle fiskeri og de mere industrielle flåder, samtidig med at der sikres en effektiv og bæredygtig forvaltning af fiskeriet som helhed; mener, at geografisk adskillelse af de forskellige fangstmetoder og således oprettelse af områder med eksklusiv adgang for det ikkeindustrielle fiskeri er en af de muligheder, der bør overvejes;

| 42. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at træffe de nødvendige foranstaltninger til fremme og opnåelse af større juridisk og social anerkendelse af kvinders arbejde i fiskeindustrien og sikre, at kvinder, der deltager i familievirksomhedens aktiviteter på fuldtid eller deltid eller som medhjælpende ægtefæller, og som dermed bidrager til deres egen og familiens økonomi, opnår samme juridiske anerkendelse og sociale goder som selvstændige erhvervsdrivende i henhold til direktiv 2010/41/EU, og at de sikres sociale og økonomiske rettigheder, herunder ligeløn, arbejdsløshedsunderstøttelse i tilfælde af, at de mister deres beskæftigelse (midlertidigt eller permanent), ret til pension, forening af arbejds- og familieliv, adgang til forældreorlov, social sikring, gratis sundhedstjenester og sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen samt andre sociale og økonomiske rettigheder, herunder forsikringer, der dækker risici på havet; |
| --- | --- |

42.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at træffe de nødvendige foranstaltninger til fremme og opnåelse af større juridisk og social anerkendelse af kvinders arbejde i fiskeindustrien og sikre, at kvinder, der deltager i familievirksomhedens aktiviteter på fuldtid eller deltid eller som medhjælpende ægtefæller, og som dermed bidrager til deres egen og familiens økonomi, opnår samme juridiske anerkendelse og sociale goder som selvstændige erhvervsdrivende i henhold til direktiv 2010/41/EU, og at de sikres sociale og økonomiske rettigheder, herunder ligeløn, arbejdsløshedsunderstøttelse i tilfælde af, at de mister deres beskæftigelse (midlertidigt eller permanent), ret til pension, forening af arbejds- og familieliv, adgang til forældreorlov, social sikring, gratis sundhedstjenester og sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen samt andre sociale og økonomiske rettigheder, herunder forsikringer, der dækker risici på havet;

| 43. | er fortaler for opretholdelse af ordningen med eksklusiv adgang for ikkeindustrielt fiskeri inden for tolvmilezonen; |
| --- | --- |

43.

er fortaler for opretholdelse af ordningen med eksklusiv adgang for ikkeindustrielt fiskeri inden for tolvmilezonen;

| 44. | mener, at det er nødvendigt at inddrage det ikkeindustrielle fiskeri, navnlig i drøftelserne om den fysiske planlægning af tolvmilezonen, der generelt anvendes til flere ting, og hvor havvindmøller, grusudvinding og havbeskyttelsesområder ofte skal fungere sammen med fiskeriet i samme område; |
| --- | --- |

44.

mener, at det er nødvendigt at inddrage det ikkeindustrielle fiskeri, navnlig i drøftelserne om den fysiske planlægning af tolvmilezonen, der generelt anvendes til flere ting, og hvor havvindmøller, grusudvinding og havbeskyttelsesområder ofte skal fungere sammen med fiskeriet i samme område;

| 45. | gør opmærksom på nødvendigheden af, at de ikkeindustrielle erhvervsfiskere engageres og involveres mere i forvaltningen, udformningen og gennemførelsen af fiskeripolitikkerne; understreger vigtigheden af at yde mere støtte til de grupper af fiskere og erhvervsorganisationer, som er indstillet på at tage del i ansvaret for gennemførelsen af den fælles fiskeripolitik med henblik på at opnå større decentralisering af den fælles fiskeripolitik; opfordrer indtrængende fiskere, der driver fiskeri i lille målestok, til enten at tilslutte sig eksisterende producentorganisationer eller oprette nye producentorganisationer; |
| --- | --- |

45.

gør opmærksom på nødvendigheden af, at de ikkeindustrielle erhvervsfiskere engageres og involveres mere i forvaltningen, udformningen og gennemførelsen af fiskeripolitikkerne; understreger vigtigheden af at yde mere støtte til de grupper af fiskere og erhvervsorganisationer, som er indstillet på at tage del i ansvaret for gennemførelsen af den fælles fiskeripolitik med henblik på at opnå større decentralisering af den fælles fiskeripolitik; opfordrer indtrængende fiskere, der driver fiskeri i lille målestok, til enten at tilslutte sig eksisterende producentorganisationer eller oprette nye producentorganisationer;

o

o o

| 46. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, Regionsudvalget, medlemsstaternes regeringer og de regionale rådgivende råd. |
| --- | --- |

46.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, Regionsudvalget, medlemsstaternes regeringer og de regionale rådgivende råd.

---

(1)  EFT L 358 af 31.12.2002, s. 59.

(2)  EUT L 223 af 15.8.2006, s. 1.

(3)  EUT C 286 E af 23.11.2006, s. 519.

(4)  EUT C 300 E af 9.12.2006, s. 504.

(5)  EUT C 295 E af 4.12.2009, s. 1.

(6)  Vedtagne tekster, P7_TA(2012)0052.

(7)  EUT C 348 E af 21.12.2010, s. 15.

---

| 16.12.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 419/175 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 419/175

---

P7_TA(2012)0461

Den fælles fiskeripolitiks eksterne dimension

Europa-Parlamentets beslutning af 22. november 2012 om den fælles fiskeripolitiks eksterne dimension (2011/2318(INI))

(2015/C 419/26)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

| — | der henviser til meddelelse fra Kommissionen af 13. juli 2011 om den fælles fiskeripolitiks eksterne dimension (meddelelsen) (COM(2011)0424), |
| --- | --- |

—

der henviser til meddelelse fra Kommissionen af 13. juli 2011 om den fælles fiskeripolitiks eksterne dimension (meddelelsen) (COM(2011)0424),

| — | der henviser til De Forenede Nationers havretskonvention af 10. december 1982, |
| --- | --- |

—

der henviser til De Forenede Nationers havretskonvention af 10. december 1982,

| — | der henviser til aftalen fra 1995 om gennemførelsen af bestemmelserne i De Forenede Nationers havretskonvention af 10. december 1982 vedrørende bevarelse og forvaltning af fælles fiskebestande og stærkt vandrende fiskebestande, |
| --- | --- |

—

der henviser til aftalen fra 1995 om gennemførelsen af bestemmelserne i De Forenede Nationers havretskonvention af 10. december 1982 vedrørende bevarelse og forvaltning af fælles fiskebestande og stærkt vandrende fiskebestande,

| — | der henviser til FN's Fødevare- og Landbrugsorganisations (FAO) adfærdskodeks for ansvarligt fiskeri, som blev vedtaget af FAO-konferencen i oktober 1995 (adfærdskodeksen), |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Fødevare- og Landbrugsorganisations (FAO) adfærdskodeks for ansvarligt fiskeri, som blev vedtaget af FAO-konferencen i oktober 1995 (adfærdskodeksen),

| — | der henviser til konventionen om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet, som blev vedtaget i Århus i juni 1998, |
| --- | --- |

—

der henviser til konventionen om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet, som blev vedtaget i Århus i juni 1998,

| — | der henviser til FAO's internationale handlingsplan for forvaltning af fiskerikapaciteten, som blev godkendt af FAO's Råd i november 2000 (IPOA-kapacitet), |
| --- | --- |

—

der henviser til FAO's internationale handlingsplan for forvaltning af fiskerikapaciteten, som blev godkendt af FAO's Råd i november 2000 (IPOA-kapacitet),

| — | der henviser til rapporten fra FAO om situationen på verdensplan for fiskeri- og akvakultursektoren i 2010, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra FAO om situationen på verdensplan for fiskeri- og akvakultursektoren i 2010,

| — | der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1005/2008 af 29. september 2008 om en EF-ordning, der skal forebygge, afværge og standse ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri (IUU-forordningen) (1) og Rådets forordning (EF) nr. 1006/2008 af 29. september 2008 om tilladelser til EF-fiskerfartøjers fiskeri uden for EF-farvande og tredjelandsfartøjers adgang til EF-farvande (forordningen om fiskeritilladelser) (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1005/2008 af 29. september 2008 om en EF-ordning, der skal forebygge, afværge og standse ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri (IUU-forordningen) (1) og Rådets forordning (EF) nr. 1006/2008 af 29. september 2008 om tilladelser til EF-fiskerfartøjers fiskeri uden for EF-farvande og tredjelandsfartøjers adgang til EF-farvande (forordningen om fiskeritilladelser) (2),

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om den fælles fiskeripolitik (grundforordningen) (COM(2011)0425), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om den fælles fiskeripolitik (grundforordningen) (COM(2011)0425),

| — | der henviser til sin beslutning af 17. november 2011 om bekæmpelse af illegalt fiskeri på globalt plan — EU's rolle (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 17. november 2011 om bekæmpelse af illegalt fiskeri på globalt plan — EU's rolle (3),

| — | der henviser til sin beslutning af 25. februar 2010 om Kommissionens grønbog om reform af den fælles fiskeripolitik (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 25. februar 2010 om Kommissionens grønbog om reform af den fælles fiskeripolitik (4),

| — | der henviser til sin beslutning af 8. juli 2010 om EU's importordning for fiskerivarer og akvakulturprodukter i lyset af reformen af den fælles fiskeripolitik (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 8. juli 2010 om EU's importordning for fiskerivarer og akvakulturprodukter i lyset af reformen af den fælles fiskeripolitik (5),

| — | der henviser til sin beslutning af 12. maj 2011 om fiskeripartnerskabsaftalen mellem EU og Mauretanien (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 12. maj 2011 om fiskeripartnerskabsaftalen mellem EU og Mauretanien (6),

| — | der henviser til sin beslutning af 14. december 2011 om den fremtidige protokol om fastsættelse af de fiskerimuligheder og den finansielle modydelse, der er omhandlet i fiskeripartnerskabsaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Kongeriget Marokko (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 14. december 2011 om den fremtidige protokol om fastsættelse af de fiskerimuligheder og den finansielle modydelse, der er omhandlet i fiskeripartnerskabsaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Kongeriget Marokko (7),

| — | der henviser til konklusionerne fra Rådets (landbrug og fiskeri) møde den 19.—20. marts 2012 om den fælles fiskeripolitiks eksterne dimension, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra Rådets (landbrug og fiskeri) møde den 19.—20. marts 2012 om den fælles fiskeripolitiks eksterne dimension,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Fiskeriudvalget og udtalelser fra Udviklingsudvalget og Udvalget om International Handel (A7-0290/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Fiskeriudvalget og udtalelser fra Udviklingsudvalget og Udvalget om International Handel (A7-0290/2012),

| A. | der henviser til, at to tredjedele af verdens havområder ligger uden for den nationale kompetence, hvor enhver omfattende og udtømmende retlig ordning for fiskeriforvaltning skal baseres på FN's havretskonvention fra 1982 og relevante retlige instrumenter; der henviser til, at en bæredygtig forvaltning af fiskeriet er af strategisk betydning for de kystsamfund, der er afhængige af fiskeri, og for fødevaresikkerheden; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at to tredjedele af verdens havområder ligger uden for den nationale kompetence, hvor enhver omfattende og udtømmende retlig ordning for fiskeriforvaltning skal baseres på FN's havretskonvention fra 1982 og relevante retlige instrumenter; der henviser til, at en bæredygtig forvaltning af fiskeriet er af strategisk betydning for de kystsamfund, der er afhængige af fiskeri, og for fødevaresikkerheden;

| B. | der henviser til, at 85 % af de få globale fiskebestande, som der findes tilgængelige oplysninger om, enten er fuldt udnyttet eller overudnyttet i henhold til den seneste vurdering foretaget af FAO, og ikke desto mindre viser FAO's 2010-rapport fremskridt, hvad angår genopbygningen af overudnyttede fiskebestande og havøkosystemer i verden takket være gennemførelsen af god forvaltningspraksis; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at 85 % af de få globale fiskebestande, som der findes tilgængelige oplysninger om, enten er fuldt udnyttet eller overudnyttet i henhold til den seneste vurdering foretaget af FAO, og ikke desto mindre viser FAO's 2010-rapport fremskridt, hvad angår genopbygningen af overudnyttede fiskebestande og havøkosystemer i verden takket være gennemførelsen af god forvaltningspraksis;

| C. | der henviser til, at EU er en af de vigtigste fiskeaktører i verden med en stærk tilstedeværelse og vigtige aktiviteter på alle verdenshavene grundet en kombination af fiskerflådens aktiviteter, EU-borgeres investeringer, bilaterale fiskeriaftaler og deltagelse i alle større regionale fiskeriforvaltningsorganisationer (RFFO'er), samtidig med at den fremmer god praksis og respekten for menneskerettighederne; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at EU er en af de vigtigste fiskeaktører i verden med en stærk tilstedeværelse og vigtige aktiviteter på alle verdenshavene grundet en kombination af fiskerflådens aktiviteter, EU-borgeres investeringer, bilaterale fiskeriaftaler og deltagelse i alle større regionale fiskeriforvaltningsorganisationer (RFFO'er), samtidig med at den fremmer god praksis og respekten for menneskerettighederne;

| D. | der henviser til, at EU er et af de største markeder for fiskerivarer og den største importør i verden af fiskerivarer, og at EU forbruger 11 % af verdens fiskeproduktion målt i volumen og importerer 24 % af fiskerivarerne målt i værdi, selvom det kun tegner sig for 8 % af fangsten på verdensplan (herunder 2 % af fangsten i fremmede farvande); |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at EU er et af de største markeder for fiskerivarer og den største importør i verden af fiskerivarer, og at EU forbruger 11 % af verdens fiskeproduktion målt i volumen og importerer 24 % af fiskerivarerne målt i værdi, selvom det kun tegner sig for 8 % af fangsten på verdensplan (herunder 2 % af fangsten i fremmede farvande);

| E. | der henviser til, at fangstkvoter i RFFO'er primært har været baseret på historiske fangstniveauer, hvilket gav præferenceadgang for udviklede lande til de globale fiskebestande; der henviser til, at de nu skal tage hensyn til fiskeri fra kystlande, som er i udvikling, og som i generationer har været afhængige af fiskeressourcer i tilstødende farvande, hvilket fuldt ud skal respekteres af EU; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at fangstkvoter i RFFO'er primært har været baseret på historiske fangstniveauer, hvilket gav præferenceadgang for udviklede lande til de globale fiskebestande; der henviser til, at de nu skal tage hensyn til fiskeri fra kystlande, som er i udvikling, og som i generationer har været afhængige af fiskeressourcer i tilstødende farvande, hvilket fuldt ud skal respekteres af EU;

| F. | der henviser til, at EU skal bestræbe sig på at opnå sammenhæng i udviklingspolitikken i henhold til artikel 208, stk. 1, i TEUF, hvori det hedder, at »Unionen tager hensyn til målene for udviklingssamarbejdet i forbindelse med iværksættelse af politikker, der kan påvirke udviklingslandene«; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at EU skal bestræbe sig på at opnå sammenhæng i udviklingspolitikken i henhold til artikel 208, stk. 1, i TEUF, hvori det hedder, at »Unionen tager hensyn til målene for udviklingssamarbejdet i forbindelse med iværksættelse af politikker, der kan påvirke udviklingslandene«;

| G. | der henviser til, at EU endvidere skal bestræbe sig på at opnå sammenhæng i og koordinere samtlige politikker med forbindelse til lande, der ikke er medlemmer af EU, herunder vedrørende fiskeri, sundhed, handel, beskæftigelse, miljø, fælles udenrigspolitiske mål og overholdelse af Europa 2020-strategien; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at EU endvidere skal bestræbe sig på at opnå sammenhæng i og koordinere samtlige politikker med forbindelse til lande, der ikke er medlemmer af EU, herunder vedrørende fiskeri, sundhed, handel, beskæftigelse, miljø, fælles udenrigspolitiske mål og overholdelse af Europa 2020-strategien;

| H. | der henviser til, at der for at sikre et bæredygtigt fiskeri i mange tilfælde er brug for mere fyldestgørende data om de fiskebestande, EU fanger, eller som sælges på EU-markedet, med hensyn til deres status og for at sikre, at der stilles information til rådighed vedrørende det samlede optag fra lokale flåder og andre tredjelandsflåder; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at der for at sikre et bæredygtigt fiskeri i mange tilfælde er brug for mere fyldestgørende data om de fiskebestande, EU fanger, eller som sælges på EU-markedet, med hensyn til deres status og for at sikre, at der stilles information til rådighed vedrørende det samlede optag fra lokale flåder og andre tredjelandsflåder;

| I. | der henviser til, at der er behov for omfattende videnskabelige undersøgelser, der kan påvise, inden for hvilke fiskeriområder der er eller risikerer at blive en overkapacitet i fiskeriflåden; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at der er behov for omfattende videnskabelige undersøgelser, der kan påvise, inden for hvilke fiskeriområder der er eller risikerer at blive en overkapacitet i fiskeriflåden;

| J. | der henviser til, at den fælles fiskeripolitik bør tilvejebringe et instrument, som sætter EU i stand til at vise omverdenen, hvordan man fører en forsvarlig fiskeripolitik og fremmer den internationale fiskeriforvaltning under overholdelse af de europæiske standarder for flådeforvaltning; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at den fælles fiskeripolitik bør tilvejebringe et instrument, som sætter EU i stand til at vise omverdenen, hvordan man fører en forsvarlig fiskeripolitik og fremmer den internationale fiskeriforvaltning under overholdelse af de europæiske standarder for flådeforvaltning;

| K. | der henviser til, at EU bør påtage sig et stort ansvar for at ændre holdningen i det internationale samfund med hensyn til bekæmpelse af IUU-fiskeri; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at EU bør påtage sig et stort ansvar for at ændre holdningen i det internationale samfund med hensyn til bekæmpelse af IUU-fiskeri;

| 1. | glæder sig over Kommissionens meddelelse og dens mange positive forslag med hensyn til fremme af bæredygtigheden af EU's fiskeriaktiviteter generelt og tilsvarende aktiviteter uden for EU-farvande, herunder i regionerne i den yderste periferi; mener dog ikke, at dokumentet dækker bredt nok, eftersom det er alt for fokuseret på bilaterale aftaler og multilaterale organisationer, og at det bør anvende en mere integreret tilgang til andre aktiviteter, der søger at tilvejebringe produkter til EU-markedet; |
| --- | --- |

1.

glæder sig over Kommissionens meddelelse og dens mange positive forslag med hensyn til fremme af bæredygtigheden af EU's fiskeriaktiviteter generelt og tilsvarende aktiviteter uden for EU-farvande, herunder i regionerne i den yderste periferi; mener dog ikke, at dokumentet dækker bredt nok, eftersom det er alt for fokuseret på bilaterale aftaler og multilaterale organisationer, og at det bør anvende en mere integreret tilgang til andre aktiviteter, der søger at tilvejebringe produkter til EU-markedet;

| 2. | understreger behovet for, at EU opnår sammenhæng i EU-politikken og følgelig forbedrer den internationale fiskeriforvaltning; |
| --- | --- |

2.

understreger behovet for, at EU opnår sammenhæng i EU-politikken og følgelig forbedrer den internationale fiskeriforvaltning;

| 3. | understreger betydningen af at koordinere udenrigs- og samarbejdspolitikken med det formål at indgå bæredygtige fiskeriaftaler og skabe de nødvendige synergier, så de bidrager til en effektiv udvikling af de pågældende tredjelande; |
| --- | --- |

3.

understreger betydningen af at koordinere udenrigs- og samarbejdspolitikken med det formål at indgå bæredygtige fiskeriaftaler og skabe de nødvendige synergier, så de bidrager til en effektiv udvikling af de pågældende tredjelande;

| 4. | mener, at størrelsen af EU's marked for fiskeriprodukter og den geografiske spredning i aktiviteter blandt fartøjer, der sejler under EU-flag eller er EU-ejet, pålægger Unionen et stort ansvar for at sikre, at dens fiskeris økologiske fodaftryk og samfundsøkonomiske konsekvenser er økologisk bæredygtige, og for at levere fisk af høj kvalitet til forbrugere i Europa og andre lande, hvor europæiske fisk og fiskerivarer markedsføres, samt for at bidrage til kystfiskerisamfundenes sociale og økonomiske struktur ikke kun i EU, men også andre steder; |
| --- | --- |

4.

mener, at størrelsen af EU's marked for fiskeriprodukter og den geografiske spredning i aktiviteter blandt fartøjer, der sejler under EU-flag eller er EU-ejet, pålægger Unionen et stort ansvar for at sikre, at dens fiskeris økologiske fodaftryk og samfundsøkonomiske konsekvenser er økologisk bæredygtige, og for at levere fisk af høj kvalitet til forbrugere i Europa og andre lande, hvor europæiske fisk og fiskerivarer markedsføres, samt for at bidrage til kystfiskerisamfundenes sociale og økonomiske struktur ikke kun i EU, men også andre steder;

| 5. | mener, at EU-aktørernes fiskeri i og uden for EU-farvande samt fiskerivarer til EU-markedet bør baseres på samme standarder med hensyn til økologisk og social bæredygtighed og gennemsigtighed, og at de samme standarder bør anvendes og forlanges af tredjelande både på bilateralt og multilateralt plan; mener, at forbuddet mod udsmid bør finde anvendelse parallelt med dets indførelse i EU-farvande for de samme arter, med tv- og observatørovervågning og med hensigtsmæssige undtagelser for at undgå prisudsving for produkter, der forbruges lokalt; |
| --- | --- |

5.

mener, at EU-aktørernes fiskeri i og uden for EU-farvande samt fiskerivarer til EU-markedet bør baseres på samme standarder med hensyn til økologisk og social bæredygtighed og gennemsigtighed, og at de samme standarder bør anvendes og forlanges af tredjelande både på bilateralt og multilateralt plan; mener, at forbuddet mod udsmid bør finde anvendelse parallelt med dets indførelse i EU-farvande for de samme arter, med tv- og observatørovervågning og med hensigtsmæssige undtagelser for at undgå prisudsving for produkter, der forbruges lokalt;

| 6. | minder om, at der i henhold til artikel 208 i TEUF skal være sammenhæng mellem EU's politikker og udviklingsmål; bemærker, at en sådan sammenhæng kræver koordination ikke kun inden for selve Kommissionen, men også inden for de enkelte medlemsstaters regeringer og mellem Kommissionen og regeringerne i de enkelte medlemsstater; |
| --- | --- |

6.

minder om, at der i henhold til artikel 208 i TEUF skal være sammenhæng mellem EU's politikker og udviklingsmål; bemærker, at en sådan sammenhæng kræver koordination ikke kun inden for selve Kommissionen, men også inden for de enkelte medlemsstaters regeringer og mellem Kommissionen og regeringerne i de enkelte medlemsstater;

| 7. | fastslår, at for at forbedre sammenhængen i Unionens beslutninger bør EU-aktioner omfatte aspekter vedrørende dens politikker inden for handel, sundhed, beskæftigelse, naboskab, miljø, havpolitik, udenrigspolitik og gennemførelse af Europa 2020-strategien; |
| --- | --- |

7.

fastslår, at for at forbedre sammenhængen i Unionens beslutninger bør EU-aktioner omfatte aspekter vedrørende dens politikker inden for handel, sundhed, beskæftigelse, naboskab, miljø, havpolitik, udenrigspolitik og gennemførelse af Europa 2020-strategien;

| 8. | minder om, at IPOA-kapaciteten (international handlingsplan for forvaltning af fiskerikapaciteten) forpligtede EU til senest i 2005 at udvikle og gennemføre en forvaltningsordning for fiskerikapaciteten; opfordrer Kommissionen til at forklare, hvorfor den synes at følge modstridende strategier til forvaltning af kapaciteten ved at foreslå et forbud i visse RFFO'er, samtidig med at den stiller forslag om at fjerne de vigtigste grænseværdier for kapacitet inden for EU's flåder; anmoder Kommissionen om at fremme bilaterale og multilaterale mekanismer til tilpasning af fiskekapaciteten til de tilgængelige ressourcer, hvilket er nødvendigt for en bæredygtig udnyttelse af ressourcerne, hvad angår alle de flåder, som fisker i disse områder; |
| --- | --- |

8.

minder om, at IPOA-kapaciteten (international handlingsplan for forvaltning af fiskerikapaciteten) forpligtede EU til senest i 2005 at udvikle og gennemføre en forvaltningsordning for fiskerikapaciteten; opfordrer Kommissionen til at forklare, hvorfor den synes at følge modstridende strategier til forvaltning af kapaciteten ved at foreslå et forbud i visse RFFO'er, samtidig med at den stiller forslag om at fjerne de vigtigste grænseværdier for kapacitet inden for EU's flåder; anmoder Kommissionen om at fremme bilaterale og multilaterale mekanismer til tilpasning af fiskekapaciteten til de tilgængelige ressourcer, hvilket er nødvendigt for en bæredygtig udnyttelse af ressourcerne, hvad angår alle de flåder, som fisker i disse områder;

| 9. | mener, at den eksterne dimension af den fælles fiskeripolitiks målsætninger og principper bør forankres i grundforordningen; |
| --- | --- |

9.

mener, at den eksterne dimension af den fælles fiskeripolitiks målsætninger og principper bør forankres i grundforordningen;

Generelle bestemmelser

| 10. | understreger, at fastholdelsen af de gældende fiskeriaftaler og søgningen efter nye fiskerimuligheder i tredjelande bør prioriteres højt i forbindelse med den eksterne fiskeripolitik og anerkender, at når EU-flåden indstiller sine aktiviteter i et tredjeland, vil disse fiskerimuligheder normalt overgå til andre flåder, hvis standarder for opbevaring, forvaltning og bæredygtighed er betydeligt lavere end EU's; |
| --- | --- |

10.

understreger, at fastholdelsen af de gældende fiskeriaftaler og søgningen efter nye fiskerimuligheder i tredjelande bør prioriteres højt i forbindelse med den eksterne fiskeripolitik og anerkender, at når EU-flåden indstiller sine aktiviteter i et tredjeland, vil disse fiskerimuligheder normalt overgå til andre flåder, hvis standarder for opbevaring, forvaltning og bæredygtighed er betydeligt lavere end EU's;

| 11. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at støtte klart definerede principper og mål for miljømæssigt, økonomisk og socialt bæredygtigt fiskeri på åbent hav og i farvande, der hører under national kompetence, i alle internationale fora, som Unionen er part i, og til hurtigt og effektivt at gennemføre de beslutninger, der træffes i disse fora; |
| --- | --- |

11.

opfordrer indtrængende Kommissionen til at støtte klart definerede principper og mål for miljømæssigt, økonomisk og socialt bæredygtigt fiskeri på åbent hav og i farvande, der hører under national kompetence, i alle internationale fora, som Unionen er part i, og til hurtigt og effektivt at gennemføre de beslutninger, der træffes i disse fora;

| 12. | understreger, at EU bør udvikle en særlig strategi inden for området fiskeri og forvaltning af levende marine ressourcer, som omfatter alle ikkeeuropæiske kyststater i Middelhavsområdet; |
| --- | --- |

12.

understreger, at EU bør udvikle en særlig strategi inden for området fiskeri og forvaltning af levende marine ressourcer, som omfatter alle ikkeeuropæiske kyststater i Middelhavsområdet;

| 13. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at fremme den globale og multilaterale dagsorden ved at fremme bæredygtigt fiskeri og bevarelse af den marine biodiversitet og samtidig udvide dialogen med nøglelande som f.eks. USA, Japan, Rusland og Kina og andre tredjelande med en stærk fiskerimæssig tilstedeværelse på alle verdenshavene og gøre dem til effektive partnerskaber for derigennem at tage fat på centrale problemer, såsom bekæmpelse af ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri (IUU), reduktion af overfiskeri og om nødvendigt af flådekapaciteten og styrkelse af kontrollen med og forvaltningen af det åbne hav i overensstemmelse med UNCLOS-principperne; |
| --- | --- |

13.

opfordrer indtrængende Kommissionen til at fremme den globale og multilaterale dagsorden ved at fremme bæredygtigt fiskeri og bevarelse af den marine biodiversitet og samtidig udvide dialogen med nøglelande som f.eks. USA, Japan, Rusland og Kina og andre tredjelande med en stærk fiskerimæssig tilstedeværelse på alle verdenshavene og gøre dem til effektive partnerskaber for derigennem at tage fat på centrale problemer, såsom bekæmpelse af ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri (IUU), reduktion af overfiskeri og om nødvendigt af flådekapaciteten og styrkelse af kontrollen med og forvaltningen af det åbne hav i overensstemmelse med UNCLOS-principperne;

| 14. | opfordrer Kommissionen til at fremme folkeretten, navnlig UNCLOS og deltagelsen i ILO-konventionerne, og til at overvåge overholdelsen af disse regler; tilskynder Kommissionen til at samarbejde med tredjelande i alle relevante fora, navnlig i RFFO'er; |
| --- | --- |

14.

opfordrer Kommissionen til at fremme folkeretten, navnlig UNCLOS og deltagelsen i ILO-konventionerne, og til at overvåge overholdelsen af disse regler; tilskynder Kommissionen til at samarbejde med tredjelande i alle relevante fora, navnlig i RFFO'er;

| 15. | mener, at EU bør iværksætte et initiativ på FN-niveau med henblik på at oprette en global fangstdokumentations- og sporbarhedsordning for alle vigtige fiskearter, der indgår i international handel, på grundlag af princippet om flagstatsansvar og i overensstemmelse med IUU-forordningen, som et nøgleværktøj til at styrke overholdelsen af eksisterende bevarings- og forvaltningsforanstaltninger og bekæmpelse af IUU-fiskeri; |
| --- | --- |

15.

mener, at EU bør iværksætte et initiativ på FN-niveau med henblik på at oprette en global fangstdokumentations- og sporbarhedsordning for alle vigtige fiskearter, der indgår i international handel, på grundlag af princippet om flagstatsansvar og i overensstemmelse med IUU-forordningen, som et nøgleværktøj til at styrke overholdelsen af eksisterende bevarings- og forvaltningsforanstaltninger og bekæmpelse af IUU-fiskeri;

| 16. | opfordrer Kommissionen til i højere grad at sikre gennemførelsen af forordning (EF) nr. 1005/2008 om ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri, navnlig hvad angår de kontraherende parter i RFFO'er, som ikke deltager aktivt i indførelsen og gennemførelsen af de vigtigste mekanismer til bekæmpelse af IUU-fiskeri; |
| --- | --- |

16.

opfordrer Kommissionen til i højere grad at sikre gennemførelsen af forordning (EF) nr. 1005/2008 om ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri, navnlig hvad angår de kontraherende parter i RFFO'er, som ikke deltager aktivt i indførelsen og gennemførelsen af de vigtigste mekanismer til bekæmpelse af IUU-fiskeri;

| 17. | mener, at EU bør være aktiv inden for FN-systemet for at undersøge, hvordan det globale samfund kan takle






  — | behovet for en mere regionalt integreret overordnet havforvaltning med hensyn til både levende marine ressourcer og andre ressourcer |
| --- | --- | --- |

17.

mener, at EU bør være aktiv inden for FN-systemet for at undersøge, hvordan det globale samfund kan takle

—

behovet for en mere regionalt integreret overordnet havforvaltning med hensyn til både levende marine ressourcer og andre ressourcer

| — | forurening og virkningerne af klimaændringer på havene, herunder beskyttelse og genopretning af de værdifulde blå kulstofdræn |
| --- | --- |

—

forurening og virkningerne af klimaændringer på havene, herunder beskyttelse og genopretning af de værdifulde blå kulstofdræn

| — | sociale standarder og arbejdsvilkår; |
| --- | --- |

—

sociale standarder og arbejdsvilkår;

| 18. | bemærker betydningen af forhandlingerne i Verdenshandelsorganisationen (WTO) om støttedisciplin i fiskerisektoren, og opfordrer EU til at spille en mere aktiv rolle i disse drøftelser; |
| --- | --- |

18.

bemærker betydningen af forhandlingerne i Verdenshandelsorganisationen (WTO) om støttedisciplin i fiskerisektoren, og opfordrer EU til at spille en mere aktiv rolle i disse drøftelser;

| 19. | bemærker behovet for at indføre mekanismer til fremme af fiskerivarer, der er bæredygtige ud fra et økologisk synspunkt og retfærdige ud fra et socialt synspunkt, i og uden for EU; |
| --- | --- |

19.

bemærker behovet for at indføre mekanismer til fremme af fiskerivarer, der er bæredygtige ud fra et økologisk synspunkt og retfærdige ud fra et socialt synspunkt, i og uden for EU;

| 20. | understreger, at et af hovedmålene med den fælles fiskeripolitiks eksterne dimension skal være at sikre EU-flådens fremtidige fjernfiskeri og navnlig hvis den har fiskerettigheder, som har udgjort grundlaget for den økonomiske og sociale udvikling i det land, hvor den arbejder; |
| --- | --- |

20.

understreger, at et af hovedmålene med den fælles fiskeripolitiks eksterne dimension skal være at sikre EU-flådens fremtidige fjernfiskeri og navnlig hvis den har fiskerettigheder, som har udgjort grundlaget for den økonomiske og sociale udvikling i det land, hvor den arbejder;

Bilaterale fiskeriaftaler

| 21. | mener, at bilaterale fiskeriaftaler, eller aftaler om bæredygtigt fiskeri, som Kommissionen foreslår, at de kaldes, der forhandles mellem parterne og gennemføres på ensartet vis, bør baseres på EU-flådens ansvarlige og bæredygtige udnyttelse af ressourcer og være til gavn for begge parter, idet de letter ydelsen af økonomiske ressourcer, teknisk og videnskabelig ekspertise og støtte til en forbedret fiskeriforvaltning og god regeringsførelse til tredjelandet, samtidig med at der gives mulighed for at videreføre EU-fartøjers fiskeriaktiviteter, som er af samfundsøkonomisk betydning og en vigtig forsyningskilde for EU og for markederne i visse udviklingslande, både med hensyn til ferske varer og forarbejdede produkter; |
| --- | --- |

21.

mener, at bilaterale fiskeriaftaler, eller aftaler om bæredygtigt fiskeri, som Kommissionen foreslår, at de kaldes, der forhandles mellem parterne og gennemføres på ensartet vis, bør baseres på EU-flådens ansvarlige og bæredygtige udnyttelse af ressourcer og være til gavn for begge parter, idet de letter ydelsen af økonomiske ressourcer, teknisk og videnskabelig ekspertise og støtte til en forbedret fiskeriforvaltning og god regeringsførelse til tredjelandet, samtidig med at der gives mulighed for at videreføre EU-fartøjers fiskeriaktiviteter, som er af samfundsøkonomisk betydning og en vigtig forsyningskilde for EU og for markederne i visse udviklingslande, både med hensyn til ferske varer og forarbejdede produkter;

| 22. | opfordrer til, at EU sigter efter så hurtigt som muligt at indgå bæredygtige fiskerisamarbejdsaftaler med nabolande, hvor EU yder finansiering og teknisk bistand med henblik på at opnå en mere samordnet og sammenhængende politik, for at opnå en harmoniseret og bæredygtig fiskeripolitik for alle fælles havområder og dermed øge effektiviteten af den fælles fiskeripolitik i alle berørte områder; opfordrer til, at aftalerne indgås i en ånd, der bygger på et rimeligt og ligeværdigt samarbejde og respekt for menneskerettighederne, og forsøger at dele ansvaret ligeligt mellem Unionen og det respektive samarbejdsland; |
| --- | --- |

22.

opfordrer til, at EU sigter efter så hurtigt som muligt at indgå bæredygtige fiskerisamarbejdsaftaler med nabolande, hvor EU yder finansiering og teknisk bistand med henblik på at opnå en mere samordnet og sammenhængende politik, for at opnå en harmoniseret og bæredygtig fiskeripolitik for alle fælles havområder og dermed øge effektiviteten af den fælles fiskeripolitik i alle berørte områder; opfordrer til, at aftalerne indgås i en ånd, der bygger på et rimeligt og ligeværdigt samarbejde og respekt for menneskerettighederne, og forsøger at dele ansvaret ligeligt mellem Unionen og det respektive samarbejdsland;

| 23. | opfordrer Unionen til med henblik på både at styrke samarbejdet med nabolandene og forvaltningen af fælles bestande at søge at indgå bæredygtige fiskerisamarbejdsaftaler med disse lande, som ikke bør tage sigte på at sikre fiskerirettigheder til EU-fartøjer men på at skabe en situation, hvor Unionen stiller finansiering og teknisk bistand til rådighed med henblik på at opnå, at partnertredjelandet anvender de samme eller tilsvarende bæredygtige forvaltningsregler som EU; |
| --- | --- |

23.

opfordrer Unionen til med henblik på både at styrke samarbejdet med nabolandene og forvaltningen af fælles bestande at søge at indgå bæredygtige fiskerisamarbejdsaftaler med disse lande, som ikke bør tage sigte på at sikre fiskerirettigheder til EU-fartøjer men på at skabe en situation, hvor Unionen stiller finansiering og teknisk bistand til rådighed med henblik på at opnå, at partnertredjelandet anvender de samme eller tilsvarende bæredygtige forvaltningsregler som EU;

| 24. | minder om, at det i forbindelse med en vurdering af følgerne af de nuværende aftaler for bæredygtigt fiskeri/SFA'er er vigtigt nøje at skelne mellem støtte til udvikling af fiskerisektoren i tredjelande og støtte, som stammer fra betaling af fiskerirettigheder; |
| --- | --- |

24.

minder om, at det i forbindelse med en vurdering af følgerne af de nuværende aftaler for bæredygtigt fiskeri/SFA'er er vigtigt nøje at skelne mellem støtte til udvikling af fiskerisektoren i tredjelande og støtte, som stammer fra betaling af fiskerirettigheder;

| 25. | beklager dog, at EU's bilaterale aftaler ikke altid har opnået disse ovennævnte mulige fordele, og understreger nødvendigheden af at foretage undersøgelser af følgerne for regionerne i den yderste periferi i overensstemmelse med traktatens artikel 349 og erkender samtidig, at der er sket store forbedringer siden den foregående reform; mener, at en forbedret vurdering af bestandene, gennemsigtighed og overholdelse af målsætningerne vil være til fordel for lokalbefolkningerne, og at en forbedret forvaltning af fiskeriet er nøglen til vellykkede aftaler; |
| --- | --- |

25.

beklager dog, at EU's bilaterale aftaler ikke altid har opnået disse ovennævnte mulige fordele, og understreger nødvendigheden af at foretage undersøgelser af følgerne for regionerne i den yderste periferi i overensstemmelse med traktatens artikel 349 og erkender samtidig, at der er sket store forbedringer siden den foregående reform; mener, at en forbedret vurdering af bestandene, gennemsigtighed og overholdelse af målsætningerne vil være til fordel for lokalbefolkningerne, og at en forbedret forvaltning af fiskeriet er nøglen til vellykkede aftaler;

| 26. | glæder sig over Kommissionens ønske om at medtage flere bestemmelser i fremtidige bilaterale aftaler, herunder vedrørende overholdelse af princippet om begrænsning af adgangen til ressourcer, når det er blevet videnskabeligt bevist, at der er et overskud i kyststatens fangstkapacitet i overensstemmelse med UNCLOS-bestemmelserne, vedrørende beskyttelse af menneskerettighederne i overensstemmelse med internationale aftaler om menneskerettigheder samt en eksklusivitetsklausul, selv om sidstnævnte skal styrkes og formelt anerkendes i aftaler, således at respekten for de demokratiske principper sikres fuldt ud; |
| --- | --- |

26.

glæder sig over Kommissionens ønske om at medtage flere bestemmelser i fremtidige bilaterale aftaler, herunder vedrørende overholdelse af princippet om begrænsning af adgangen til ressourcer, når det er blevet videnskabeligt bevist, at der er et overskud i kyststatens fangstkapacitet i overensstemmelse med UNCLOS-bestemmelserne, vedrørende beskyttelse af menneskerettighederne i overensstemmelse med internationale aftaler om menneskerettigheder samt en eksklusivitetsklausul, selv om sidstnævnte skal styrkes og formelt anerkendes i aftaler, således at respekten for de demokratiske principper sikres fuldt ud;

| 27. | mener, at EU's bilaterale aftaler skal overholde ikke blot artikel 62 i UNCLOS om overskudsbestande, men også artikel 69 og 70 om indlandsstaters og geografisk forfordelte staters rettigheder i regionen, navnlig med hensyn til lokalbefolkningernes ernæringsmæssige og samfundsøkonomiske behov, |
| --- | --- |

27.

mener, at EU's bilaterale aftaler skal overholde ikke blot artikel 62 i UNCLOS om overskudsbestande, men også artikel 69 og 70 om indlandsstaters og geografisk forfordelte staters rettigheder i regionen, navnlig med hensyn til lokalbefolkningernes ernæringsmæssige og samfundsøkonomiske behov,

| 28. | er af den opfattelse, at menneskerettighedsklausulen bør gennemføres uden forskelsbehandling og på en ensartet måde i alle lande, og ikke kun i fiskeriaftaler, men også i handelsaftaler; mener, at vi gennem WTO bør arbejde hen imod at straffe produktionen i lande, der ikke overholder menneskerettighederne, og/eller som anvender børnearbejde til fabrikkens produktion, og som udsætter kvinder for forskelsbehandling ved ikke at aflønne eller anerkende deres arbejdskraft og økonomiske bidrag til fiskeri- og akvakultursektoren; |
| --- | --- |

28.

er af den opfattelse, at menneskerettighedsklausulen bør gennemføres uden forskelsbehandling og på en ensartet måde i alle lande, og ikke kun i fiskeriaftaler, men også i handelsaftaler; mener, at vi gennem WTO bør arbejde hen imod at straffe produktionen i lande, der ikke overholder menneskerettighederne, og/eller som anvender børnearbejde til fabrikkens produktion, og som udsætter kvinder for forskelsbehandling ved ikke at aflønne eller anerkende deres arbejdskraft og økonomiske bidrag til fiskeri- og akvakultursektoren;

| 29. | opfordrer til gennemførelse af integreret økosystembaseret forvaltning i nye og eksisterende aftaler; |
| --- | --- |

29.

opfordrer til gennemførelse af integreret økosystembaseret forvaltning i nye og eksisterende aftaler;

| 30. | mener, at virksomhedernes øgede engagement i de fremtidige fiskeriaftaler bør ledsages af en øget indflydelse på den enkelte sektor for så vidt angår de tekniske bestemmelser og foranstaltninger, som forhandles af Kommissionen i sådanne aftaler; |
| --- | --- |

30.

mener, at virksomhedernes øgede engagement i de fremtidige fiskeriaftaler bør ledsages af en øget indflydelse på den enkelte sektor for så vidt angår de tekniske bestemmelser og foranstaltninger, som forhandles af Kommissionen i sådanne aftaler;

| 31. | mener, at forordningen om fiskeritilladelser bør ændres, således at fartøjer under EU-flag, som midlertidigt har forladt en medlemsstats register med henblik på at søge fiskerimuligheder andetsteds, ikke har tilladelse til inden for en periode på 24 måneder at drage fordel af fiskerimulighederne under SFA og dertil hørende protokoller, der gjaldt på det tidspunkt, hvor fartøjerne forlod registret, hvis de efterfølgende vender tilbage til et EU-register; mener, at det samme bør gælde for midlertidig omflagning, når der fiskes under RFFO; |
| --- | --- |

31.

mener, at forordningen om fiskeritilladelser bør ændres, således at fartøjer under EU-flag, som midlertidigt har forladt en medlemsstats register med henblik på at søge fiskerimuligheder andetsteds, ikke har tilladelse til inden for en periode på 24 måneder at drage fordel af fiskerimulighederne under SFA og dertil hørende protokoller, der gjaldt på det tidspunkt, hvor fartøjerne forlod registret, hvis de efterfølgende vender tilbage til et EU-register; mener, at det samme bør gælde for midlertidig omflagning, når der fiskes under RFFO;

| 32. | mener, at den sociale klausul, der benyttes på nuværende tidspunkt, bør udvides til at omfatte overholdelse af Den Internationale Arbejdsorganisations (ILO) konvention 188, ILO's henstilling nr. 199 om arbejde i fiskerisektoren samt de otte grundlæggende ILO-konventioner (8) og sikre, at arbejdsvilkårene for besætningsmedlemmer, som er bosat uden for EU og arbejder om bord på fartøjer, der fører et EU-flag, er de samme som dem, der gælder for arbejdere, som er bosat i EU; |
| --- | --- |

32.

mener, at den sociale klausul, der benyttes på nuværende tidspunkt, bør udvides til at omfatte overholdelse af Den Internationale Arbejdsorganisations (ILO) konvention 188, ILO's henstilling nr. 199 om arbejde i fiskerisektoren samt de otte grundlæggende ILO-konventioner (8) og sikre, at arbejdsvilkårene for besætningsmedlemmer, som er bosat uden for EU og arbejder om bord på fartøjer, der fører et EU-flag, er de samme som dem, der gælder for arbejdere, som er bosat i EU;

| 33. | mener, at SFA'erne bør bidrage til en bæredygtig udvikling i partnertredjelandene og fremme den lokale private sektor, især småfiskere og SMV'er, og opfordrer i denne forbindelse til en højere grad af beskæftigelse af lokale fiskere og udvikling af bæredygtige lokale forarbejdningsindustrier og markedsføringsaktiviteter; |
| --- | --- |

33.

mener, at SFA'erne bør bidrage til en bæredygtig udvikling i partnertredjelandene og fremme den lokale private sektor, især småfiskere og SMV'er, og opfordrer i denne forbindelse til en højere grad af beskæftigelse af lokale fiskere og udvikling af bæredygtige lokale forarbejdningsindustrier og markedsføringsaktiviteter;

| 34. | støtter Kommissionen i dens bestræbelser på at opnå mere og mere fuldstændige og pålidelige data fra kyststaten om det samlede omfang af fiskeri, herunder fangster inden for dens farvande, som kræves med henblik på at gennemføre den svære opgave at identificere overskudbestande og forhindre overudnyttelse; bemærker, at EU's fiskeri- og udviklingspolitikker kan fremme de nødvendige fremskridt med hensyn til at forbedre tredjelandes kapacitet til at levere sådanne oplysninger; |
| --- | --- |

34.

støtter Kommissionen i dens bestræbelser på at opnå mere og mere fuldstændige og pålidelige data fra kyststaten om det samlede omfang af fiskeri, herunder fangster inden for dens farvande, som kræves med henblik på at gennemføre den svære opgave at identificere overskudbestande og forhindre overudnyttelse; bemærker, at EU's fiskeri- og udviklingspolitikker kan fremme de nødvendige fremskridt med hensyn til at forbedre tredjelandes kapacitet til at levere sådanne oplysninger;

| 35. | opfordrer endvidere Kommissionen til at fremme en øget gennemsigtighed ved fastsættelsen af niveauerne for udnyttelse af fiskeressourcerne i de farvande, der hører under kyststaternes beføjelse; |
| --- | --- |

35.

opfordrer endvidere Kommissionen til at fremme en øget gennemsigtighed ved fastsættelsen af niveauerne for udnyttelse af fiskeressourcerne i de farvande, der hører under kyststaternes beføjelse;

| 36. | bekræfter, at EU-fartøjer i overensstemmelse med princippet om at respektere den traditionelle forbindelse mellem kystsamfundene og de farvande, de har fisket i gennem tiderne, ikke bør konkurrere med lokale fiskere om de samme ressourcer eller på lokale markeder, og at samarbejdet mellem lokale fiskere og fiskere fra EU bør fremmes, hvorfor det er vigtigt med en nøjagtig beregning af overskudsbestande; |
| --- | --- |

36.

bekræfter, at EU-fartøjer i overensstemmelse med princippet om at respektere den traditionelle forbindelse mellem kystsamfundene og de farvande, de har fisket i gennem tiderne, ikke bør konkurrere med lokale fiskere om de samme ressourcer eller på lokale markeder, og at samarbejdet mellem lokale fiskere og fiskere fra EU bør fremmes, hvorfor det er vigtigt med en nøjagtig beregning af overskudsbestande;

| 37. | mener, at EU skal gøre en større indsats for at hjælpe med at give tredjelande, som den forhandler om bilaterale aftaler med, data og oplysninger nok til, at de kan foretage pålidelige vurderinger af bestanden, og mener desuden, at det ville styrke de videnskabelige analyser af fiskebestandene, som er forudsætningen for alle SFA'er, hvis der bliver stillet EU-midler til rådighed til et fartøj til videnskabelig forskning i områder, hvor EU-flåden er aktiv; |
| --- | --- |

37.

mener, at EU skal gøre en større indsats for at hjælpe med at give tredjelande, som den forhandler om bilaterale aftaler med, data og oplysninger nok til, at de kan foretage pålidelige vurderinger af bestanden, og mener desuden, at det ville styrke de videnskabelige analyser af fiskebestandene, som er forudsætningen for alle SFA'er, hvis der bliver stillet EU-midler til rådighed til et fartøj til videnskabelig forskning i områder, hvor EU-flåden er aktiv;

| 38. | anmoder om, at de videnskabelige undersøgelser, der gennemføres af fartøjer fra forskellige medlemsstater i områder, hvor EU-flåden fisker, så vidt muligt fremmes og gennemføres i samarbejde med de berørte kyststater, og at de bl.a. giver adgang for lokale forskere; kræver en bedre koordinering mellem medlemsstaterne og Kommissionen i denne henseende samt øget finansiering til udvidelse af de videnskabelige undersøgelser i farvande uden for EU; |
| --- | --- |

38.

anmoder om, at de videnskabelige undersøgelser, der gennemføres af fartøjer fra forskellige medlemsstater i områder, hvor EU-flåden fisker, så vidt muligt fremmes og gennemføres i samarbejde med de berørte kyststater, og at de bl.a. giver adgang for lokale forskere; kræver en bedre koordinering mellem medlemsstaterne og Kommissionen i denne henseende samt øget finansiering til udvidelse af de videnskabelige undersøgelser i farvande uden for EU;

| 39. | mener på samme tid, at der skal gøres en større indsats for at indhente de nødvendige data fra tredjelande, som EU har indgået bilaterale fiskeriaftaler med, for at vurdere aftalens effektivitet og kontrollere, om betingelserne er opfyldt, herunder at der er fordele for lokalbefolkningen; |
| --- | --- |

39.

mener på samme tid, at der skal gøres en større indsats for at indhente de nødvendige data fra tredjelande, som EU har indgået bilaterale fiskeriaftaler med, for at vurdere aftalens effektivitet og kontrollere, om betingelserne er opfyldt, herunder at der er fordele for lokalbefolkningen;

| 40. | understreger betydningen af fælles videnskabelige grupper, der afgiver udtalelser om fiskeressourcernes tilstand på grundlag af de bedste tilgængelige data for at undgå overfiskeri, da fiskerisektoren, især den ikkeindustrielle fiskerisektor, spiller en væsentlig rolle med hensyn til at garantere fødevaresikkerheden i mange udviklingslande; kræver, at disse grupper råder over passende økonomiske, tekniske og menneskelige ressourcer til at udføre deres opgaver og til at samarbejde med RFFO'er; |
| --- | --- |

40.

understreger betydningen af fælles videnskabelige grupper, der afgiver udtalelser om fiskeressourcernes tilstand på grundlag af de bedste tilgængelige data for at undgå overfiskeri, da fiskerisektoren, især den ikkeindustrielle fiskerisektor, spiller en væsentlig rolle med hensyn til at garantere fødevaresikkerheden i mange udviklingslande; kræver, at disse grupper råder over passende økonomiske, tekniske og menneskelige ressourcer til at udføre deres opgaver og til at samarbejde med RFFO'er;

| 41. | opfordrer Kommissionen til at fremme en generel styrkelse af det videnskabelige og tekniske samarbejde i SFA'er, bl.a. ved at styrke de fælles videnskabelige komitéers rolle; mener endvidere, at der bør gøres en indsats for at harmonisere bestemmelserne vedrørende hygiejnemæssige og sanitære forhold i EU og tredjelande; |
| --- | --- |

41.

opfordrer Kommissionen til at fremme en generel styrkelse af det videnskabelige og tekniske samarbejde i SFA'er, bl.a. ved at styrke de fælles videnskabelige komitéers rolle; mener endvidere, at der bør gøres en indsats for at harmonisere bestemmelserne vedrørende hygiejnemæssige og sanitære forhold i EU og tredjelande;

| 42. | støtter til fulde konceptet med at afkoble finansiel kompensation for adgang til fiskeressourcerne fra sektorstøtte til udvikling; insisterer kraftigt på, at redere bør betale en rimelig og markedsbaseret andel af omkostningerne, når de opkøber rettigheder inden for rammerne af bilaterale fiskeriaftaler; anmoder om, at der udarbejdes en nærmere analyse af den del, der skal betales af rederne for fiskeritilladelse, herunder potentielle fangster og driftsomkostninger; mener, at det er afgørende med et forbedret tilsyn med sektorstøtte, herunder mulighederne for suspension af betalingerne i tilfælde af manglende opfyldelse af forpligtelser fra kyststatens side; |
| --- | --- |

42.

støtter til fulde konceptet med at afkoble finansiel kompensation for adgang til fiskeressourcerne fra sektorstøtte til udvikling; insisterer kraftigt på, at redere bør betale en rimelig og markedsbaseret andel af omkostningerne, når de opkøber rettigheder inden for rammerne af bilaterale fiskeriaftaler; anmoder om, at der udarbejdes en nærmere analyse af den del, der skal betales af rederne for fiskeritilladelse, herunder potentielle fangster og driftsomkostninger; mener, at det er afgørende med et forbedret tilsyn med sektorstøtte, herunder mulighederne for suspension af betalingerne i tilfælde af manglende opfyldelse af forpligtelser fra kyststatens side;

| 43. | insisterer på, at den finansielle andel til sektorstøtte skal være mere effektiv og opnå bedre resultater af høj kvalitet, bl.a. ved at fokusere på videnskabelige undersøgelser, dataindsamling, kontrol og fiskeriforvaltning; |
| --- | --- |

43.

insisterer på, at den finansielle andel til sektorstøtte skal være mere effektiv og opnå bedre resultater af høj kvalitet, bl.a. ved at fokusere på videnskabelige undersøgelser, dataindsamling, kontrol og fiskeriforvaltning;

| 44. | opfordrer Kommissionen til at sikre, at sektorstøtten inden for rammerne af SFA'erne har til formål at støtte tredjelandenes administrative og videnskabelige kapacitet samt støtte små og mellemstore virksomheder, styrke EU's mål for udviklingssamarbejde og er sammenhængende med den nationale udviklingsplan for de underskrivende lande; anmoder om, at støtte af denne art ikke erstatter det fiskerisamarbejde, der er fastsat i andre aftaler eller samarbejdsinstrumenter, men at det snarere supplerer det på en sammenhængende, gennemsigtig, effektiv og bedre målrettet måde; |
| --- | --- |

44.

opfordrer Kommissionen til at sikre, at sektorstøtten inden for rammerne af SFA'erne har til formål at støtte tredjelandenes administrative og videnskabelige kapacitet samt støtte små og mellemstore virksomheder, styrke EU's mål for udviklingssamarbejde og er sammenhængende med den nationale udviklingsplan for de underskrivende lande; anmoder om, at støtte af denne art ikke erstatter det fiskerisamarbejde, der er fastsat i andre aftaler eller samarbejdsinstrumenter, men at det snarere supplerer det på en sammenhængende, gennemsigtig, effektiv og bedre målrettet måde;

| 45. | opfordrer Kommissionen til under forhandlingerne om SFA'er at forsøge at sikre, at kyststaten afsætter en minimumsandel af den sektorudviklingsstøtte, den modtager under SFA'en, til projekter, der vedrører anerkendelse, fremme og diversificering af kvindernes rolle i fiskerisektoren, for at sikre, at princippet om ligebehandling og lige muligheder for kvinder og mænd overholdes, navnlig i forbindelse med uddannelse og adgang til finansiering og lån; |
| --- | --- |

45.

opfordrer Kommissionen til under forhandlingerne om SFA'er at forsøge at sikre, at kyststaten afsætter en minimumsandel af den sektorudviklingsstøtte, den modtager under SFA'en, til projekter, der vedrører anerkendelse, fremme og diversificering af kvindernes rolle i fiskerisektoren, for at sikre, at princippet om ligebehandling og lige muligheder for kvinder og mænd overholdes, navnlig i forbindelse med uddannelse og adgang til finansiering og lån;

| 46. | mener, at der bør tages behørigt hensyn til sektorbaseret udviklingsstøtte i forbindelse med den fremtidige beslutningstagning; |
| --- | --- |

46.

mener, at der bør tages behørigt hensyn til sektorbaseret udviklingsstøtte i forbindelse med den fremtidige beslutningstagning;

| 47. | insisterer på, at Kommissionen overvåger gennemførelsen af bilaterale aftaler nøje, med indsendelse af årlige rapporter til Parlamentet og Rådet, og at evalueringer foretaget af eksterne, uafhængige eksperter, sendes til medlovgiverne i god tid forud for forhandlingerne om nye protokoller, hvilket alt sammen bør være offentligt tilgængeligt, underlagt relevante databeskyttelsesregler og mindst være tilgængelig på tre EU-sprog; |
| --- | --- |

47.

insisterer på, at Kommissionen overvåger gennemførelsen af bilaterale aftaler nøje, med indsendelse af årlige rapporter til Parlamentet og Rådet, og at evalueringer foretaget af eksterne, uafhængige eksperter, sendes til medlovgiverne i god tid forud for forhandlingerne om nye protokoller, hvilket alt sammen bør være offentligt tilgængeligt, underlagt relevante databeskyttelsesregler og mindst være tilgængelig på tre EU-sprog;

| 48. | understreger behovet for, at Parlamentet i passende grad involveres i såvel forberedelsen til samt selve forhandlingsprocessen samt den langsigtede overvågning og vurdering af, om de bilaterale aftaler fungerer i henhold til bestemmelserne i TEUF; insisterer på, at Parlamentet bør holdes fuldt ud og øjeblikkeligt underrettet på lige fod med Rådet under alle faser af proceduren for FPA'er i henhold til artikel 13, stk. 2, i TEU og artikel 218, stk. 10, i TEUF; minder om, at det er af den opfattelse, at Parlamentet bør være repræsenteret ved observatører på møderne i Det Fælles Udvalg, som foreskrevet i fiskeriaftalerne, og kræver, at civilsamfundet, herunder fiskerirepræsentanter fra både EU og tredjelande, også deltager som observatører i disse møder; |
| --- | --- |

48.

understreger behovet for, at Parlamentet i passende grad involveres i såvel forberedelsen til samt selve forhandlingsprocessen samt den langsigtede overvågning og vurdering af, om de bilaterale aftaler fungerer i henhold til bestemmelserne i TEUF; insisterer på, at Parlamentet bør holdes fuldt ud og øjeblikkeligt underrettet på lige fod med Rådet under alle faser af proceduren for FPA'er i henhold til artikel 13, stk. 2, i TEU og artikel 218, stk. 10, i TEUF; minder om, at det er af den opfattelse, at Parlamentet bør være repræsenteret ved observatører på møderne i Det Fælles Udvalg, som foreskrevet i fiskeriaftalerne, og kræver, at civilsamfundet, herunder fiskerirepræsentanter fra både EU og tredjelande, også deltager som observatører i disse møder;

| 49. | støtter gennemførelsen af videnskabelige undersøgelser til evaluering af fiskebestandene forud for forhandlingen af aftaler og mener, at det pågældende tredjeland bør give oplysninger om øvrige landes fiskerfartøjer i farvandene for dermed at sikre en effektiv opnåelse af målsætningerne; |
| --- | --- |

49.

støtter gennemførelsen af videnskabelige undersøgelser til evaluering af fiskebestandene forud for forhandlingen af aftaler og mener, at det pågældende tredjeland bør give oplysninger om øvrige landes fiskerfartøjer i farvandene for dermed at sikre en effektiv opnåelse af målsætningerne;

| 50. | er overbevist om, at fuld gennemsigtighed med hensyn til fangster, betalinger og gennemførelse af sektorstøtte vil være et afgørende redskab til udvikling af forsvarligt og bæredygtigt fiskeri baseret på god regeringsførelse og bekæmpelse af misbrug af EU-støttemidler og af korruption; |
| --- | --- |

50.

er overbevist om, at fuld gennemsigtighed med hensyn til fangster, betalinger og gennemførelse af sektorstøtte vil være et afgørende redskab til udvikling af forsvarligt og bæredygtigt fiskeri baseret på god regeringsførelse og bekæmpelse af misbrug af EU-støttemidler og af korruption;

| 51. | understreger ligeledes betydningen af at forbedre gennemsigtigheden i forbindelse med forhandlingen af de gældende fiskeriaftaler mellem EU og tredjelande; |
| --- | --- |

51.

understreger ligeledes betydningen af at forbedre gennemsigtigheden i forbindelse med forhandlingen af de gældende fiskeriaftaler mellem EU og tredjelande;

| 52. | insisterer på, at medlemsstater dagligt rapporterer om fangster til kyststater og fuldt ud overholder de regler, der gælder i partnerlandenes farvande; |
| --- | --- |

52.

insisterer på, at medlemsstater dagligt rapporterer om fangster til kyststater og fuldt ud overholder de regler, der gælder i partnerlandenes farvande;

| 53. | mener klart, at Kommissionen bør sørge for, at forhandlingerne med tredjelande vedrørende nye aftaler eller protokoller til bilaterale fiskeriaftaler indledes i god tid inden udløbsdatoen for sådanne bestemmelser; understreger i denne forbindelse, at det er vigtigt, at Parlamentet inddrages på et tidligt stadie for at undgå en foreløbig anvendelse af sådanne bestemmelser, som resulterer i et uigenkaldeligt fait accompli, der ikke er i EU's eller tredjelandets interesse; |
| --- | --- |

53.

mener klart, at Kommissionen bør sørge for, at forhandlingerne med tredjelande vedrørende nye aftaler eller protokoller til bilaterale fiskeriaftaler indledes i god tid inden udløbsdatoen for sådanne bestemmelser; understreger i denne forbindelse, at det er vigtigt, at Parlamentet inddrages på et tidligt stadie for at undgå en foreløbig anvendelse af sådanne bestemmelser, som resulterer i et uigenkaldeligt fait accompli, der ikke er i EU's eller tredjelandets interesse;

| 54. | mener, at den europæiske fiskeindustri bør påtage sig en stor økonomisk andel af omkostningerne, når den får adgangsrettigheder til ikke-EU-fiskeområder inden for rammerne af en bilateral eller multilateral fiskeriaftale; |
| --- | --- |

54.

mener, at den europæiske fiskeindustri bør påtage sig en stor økonomisk andel af omkostningerne, når den får adgangsrettigheder til ikke-EU-fiskeområder inden for rammerne af en bilateral eller multilateral fiskeriaftale;

| 55. | mener, at der bør være en regional strategi for forhandling og gennemførelse af EU's bilaterale aftaler, navnlig på området for tunfiskeri, og, hvis det er relevant, en klar forbindelse mellem betingelserne i disse og de relevante RFFO'ers forvaltningstiltag og præstationer; |
| --- | --- |

55.

mener, at der bør være en regional strategi for forhandling og gennemførelse af EU's bilaterale aftaler, navnlig på området for tunfiskeri, og, hvis det er relevant, en klar forbindelse mellem betingelserne i disse og de relevante RFFO'ers forvaltningstiltag og præstationer;

| 56. | føler sig tvunget til at gøre Kommissionen opmærksom på sin bekymring for så vidt angår regionernes tilbagevenden til tidligere praksis med hensyn til påmønstring af søfolk, idet der i de fleste tilfælde anvendes en uholdbar praksis med at antage søfolk ud fra nationalitet og ikke ud fra deres rødder i AVS-landene generelt; |
| --- | --- |

56.

føler sig tvunget til at gøre Kommissionen opmærksom på sin bekymring for så vidt angår regionernes tilbagevenden til tidligere praksis med hensyn til påmønstring af søfolk, idet der i de fleste tilfælde anvendes en uholdbar praksis med at antage søfolk ud fra nationalitet og ikke ud fra deres rødder i AVS-landene generelt;

| 57. | er af den opfattelse, at der bør indføres bilaterale konventioner, der kan styrke EU-støtten til fiskeriet i de lande, som endnu ikke har indgået associeringsaftaler, fordi der ikke findes overskydende fiskerimuligheder, og således bidrage til bæredygtigt fiskeri; mener endvidere, at det i sådanne tilfælde er afgørende at sikre en passende koordinering mellem EU's udviklingsmidler og finansiering af bilaterale aftaler; |
| --- | --- |

57.

er af den opfattelse, at der bør indføres bilaterale konventioner, der kan styrke EU-støtten til fiskeriet i de lande, som endnu ikke har indgået associeringsaftaler, fordi der ikke findes overskydende fiskerimuligheder, og således bidrage til bæredygtigt fiskeri; mener endvidere, at det i sådanne tilfælde er afgørende at sikre en passende koordinering mellem EU's udviklingsmidler og finansiering af bilaterale aftaler;

Regionale fiskeriforvaltningsorganisationer (RFFO'er)

| 58. | opfordrer EU til at gå i spidsen for en styrkelse af RFFO'erne med henblik på at forbedre disses resultater, bl.a. ved regelmæssigt at lade uafhængige organer undersøge, hvorvidt de når deres mål, og sikre, at de anbefalinger, som gives i forbindelse med sådanne undersøgelser, gennemføres hurtigt og fuldt ud; opfordrer indtrængende EU til at gøre en indsats for at sikre, at alle RFFO'er har et effektivt tilsynsudvalg, og mener, at klare tilfælde af manglende overholdelse fra staternes side skal medføre afskrækkende, ikkediskriminerende og forholdsmæssigt afpassede sanktioner, herunder reduktion af kvoter, indsats, tilladt kapacitet osv.; |
| --- | --- |

58.

opfordrer EU til at gå i spidsen for en styrkelse af RFFO'erne med henblik på at forbedre disses resultater, bl.a. ved regelmæssigt at lade uafhængige organer undersøge, hvorvidt de når deres mål, og sikre, at de anbefalinger, som gives i forbindelse med sådanne undersøgelser, gennemføres hurtigt og fuldt ud; opfordrer indtrængende EU til at gøre en indsats for at sikre, at alle RFFO'er har et effektivt tilsynsudvalg, og mener, at klare tilfælde af manglende overholdelse fra staternes side skal medføre afskrækkende, ikkediskriminerende og forholdsmæssigt afpassede sanktioner, herunder reduktion af kvoter, indsats, tilladt kapacitet osv.;

| 59. | anmoder Kommissionen om at bevilge flere budgetmidler til RFFO'erne, da de spiller en central rolle med hensyn til at bekæmpe ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri; |
| --- | --- |

59.

anmoder Kommissionen om at bevilge flere budgetmidler til RFFO'erne, da de spiller en central rolle med hensyn til at bekæmpe ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri;

| 60. | mener, at EU bør arbejde i retning af et forbedret beslutningssystem i RFFO'erne, som gør det muligt at undgå en strategi, hvor der tages udgangspunkt i den laveste fællesnævner, samtidig med at det anerkendes, at der er behov for en dialog inden afstemningen, når det ikke er muligt at opnå konsensus; mener, at flerårige planer bør fremmes; |
| --- | --- |

60.

mener, at EU bør arbejde i retning af et forbedret beslutningssystem i RFFO'erne, som gør det muligt at undgå en strategi, hvor der tages udgangspunkt i den laveste fællesnævner, samtidig med at det anerkendes, at der er behov for en dialog inden afstemningen, når det ikke er muligt at opnå konsensus; mener, at flerårige planer bør fremmes;

| 61. | er af den opfattelse, at Unionen skal samordne sine fiskeri- og udviklingspolitikker bedre og indgå i systematiske, langsigtede og indgående dialoger og partnerskaber med andre flag-, markeds- og kyststater med henblik på at opnå bedre fiskeriforvaltning og fødevaresikkerhed på verdensplan; |
| --- | --- |

61.

er af den opfattelse, at Unionen skal samordne sine fiskeri- og udviklingspolitikker bedre og indgå i systematiske, langsigtede og indgående dialoger og partnerskaber med andre flag-, markeds- og kyststater med henblik på at opnå bedre fiskeriforvaltning og fødevaresikkerhed på verdensplan;

| 62. | opfordrer Kommissionen til at gå i spidsen for at fremme oprettelsen af et omfattende netværk af dækning af RFFO'er, således at al fiskeri på åbent hav forvaltes effektivt ud fra en økosystembaseret og forebyggende tilgang, der sikrer bevarelse af ressourcerne; minder i den forbindelse om sin støtte til oprettelsen af nye RFFO'er, hvor der ikke findes nogen, samt til en udvidelse af de eksisterende RFFO'ers kompetence gennem en revision af deres konventioner; |
| --- | --- |

62.

opfordrer Kommissionen til at gå i spidsen for at fremme oprettelsen af et omfattende netværk af dækning af RFFO'er, således at al fiskeri på åbent hav forvaltes effektivt ud fra en økosystembaseret og forebyggende tilgang, der sikrer bevarelse af ressourcerne; minder i den forbindelse om sin støtte til oprettelsen af nye RFFO'er, hvor der ikke findes nogen, samt til en udvidelse af de eksisterende RFFO'ers kompetence gennem en revision af deres konventioner;

| 63. | bemærker, at der som følge af klimaændringerne og ændringer i arternes fordeling åbner sig nye fangstområder i de arktiske farvande; mener, at EU bør iværksætte initiativer for at sikre, at fiskeriet forvaltes effektivt (af de eksisterende RFFO'er eller ved oprettelse af nye) for bæredygtig forvaltning og bevarelse af bestandene i disse farvande; mener, at fiskeriet indledningsvist bør begrænses for at gøre det muligt at foretage videnskabelige vurderinger af de arktiske bestande og af det fiskeri, de på bæredygtig vis kan klare; |
| --- | --- |

63.

bemærker, at der som følge af klimaændringerne og ændringer i arternes fordeling åbner sig nye fangstområder i de arktiske farvande; mener, at EU bør iværksætte initiativer for at sikre, at fiskeriet forvaltes effektivt (af de eksisterende RFFO'er eller ved oprettelse af nye) for bæredygtig forvaltning og bevarelse af bestandene i disse farvande; mener, at fiskeriet indledningsvist bør begrænses for at gøre det muligt at foretage videnskabelige vurderinger af de arktiske bestande og af det fiskeri, de på bæredygtig vis kan klare;

| 64. | bemærker, at Sortehavet ville have gavn af en ny RFFO, og opfordrer kraftigt Kommissionen til at foreslå, at der oprettes en sådan; |
| --- | --- |

64.

bemærker, at Sortehavet ville have gavn af en ny RFFO, og opfordrer kraftigt Kommissionen til at foreslå, at der oprettes en sådan;

| 65. | mener, at RFFO'er skal udvikle bæredygtige forvaltningssystemer, der har til formål at fastholde bestandene over det maksimalt bæredygtige udbytte, der fastsætter en gennemsigtig og rimelig fordeling af ressourcer baseret på miljømæssige og sociale kriterier samt kriteriet med historiske fangster, at opnå fiskerimuligheder, der omfatter både udviklingslandenes legitime rettigheder/forhåbninger samt forventninger blandt flåder, der har bedrevet bæredygtigt fisket i disse farvande, samtidig med at det sikres, at foranstaltninger til bevarelse og forvaltning gennemføres fuldt ud af alle medlemmer; |
| --- | --- |

65.

mener, at RFFO'er skal udvikle bæredygtige forvaltningssystemer, der har til formål at fastholde bestandene over det maksimalt bæredygtige udbytte, der fastsætter en gennemsigtig og rimelig fordeling af ressourcer baseret på miljømæssige og sociale kriterier samt kriteriet med historiske fangster, at opnå fiskerimuligheder, der omfatter både udviklingslandenes legitime rettigheder/forhåbninger samt forventninger blandt flåder, der har bedrevet bæredygtigt fisket i disse farvande, samtidig med at det sikres, at foranstaltninger til bevarelse og forvaltning gennemføres fuldt ud af alle medlemmer;

| 66. | er stærk modstander af, at Unionen fremmer vedtagelsen af ordninger med omsættelige fiskekvoteandele i RFFO'er; mener, at enhver rettighedsbaseret forvaltningsordning, der vedtages i RFFO'er, ikke må bringe levebrødet i fare for samfund i udviklingslande, der er afhængige af fiskeri; |
| --- | --- |

66.

er stærk modstander af, at Unionen fremmer vedtagelsen af ordninger med omsættelige fiskekvoteandele i RFFO'er; mener, at enhver rettighedsbaseret forvaltningsordning, der vedtages i RFFO'er, ikke må bringe levebrødet i fare for samfund i udviklingslande, der er afhængige af fiskeri;

| 67. | mener, at alle berørte parter bør bidrage til udarbejdelsen og gennemførelsen af politikker og god regeringsførelse; |
| --- | --- |

67.

mener, at alle berørte parter bør bidrage til udarbejdelsen og gennemførelsen af politikker og god regeringsførelse;

| 68. | anmoder om, at der foretages en detaljeret vurdering af fiskerikapaciteten hos EU-flåder, som har tilladelse til at fiske uden for EU's farvande, hvor der anvendes pålidelige indikatorer for fartøjernes evne til at fange fisk, hvor der tages højde for teknologiske fordele og tages udgangspunkt i anbefalingerne fra FAO's tekniske høring fra 1999 om måling af fiskerikapacitet (9); mener, at EU bør identificere RFFO'er, som har problemer med overkapacitet, og sikre en indefrysning og tilpasning af flådernes fiskerikapacitet, under særlig hensyntagen til kyststaternes rettigheder; |
| --- | --- |

68.

anmoder om, at der foretages en detaljeret vurdering af fiskerikapaciteten hos EU-flåder, som har tilladelse til at fiske uden for EU's farvande, hvor der anvendes pålidelige indikatorer for fartøjernes evne til at fange fisk, hvor der tages højde for teknologiske fordele og tages udgangspunkt i anbefalingerne fra FAO's tekniske høring fra 1999 om måling af fiskerikapacitet (9); mener, at EU bør identificere RFFO'er, som har problemer med overkapacitet, og sikre en indefrysning og tilpasning af flådernes fiskerikapacitet, under særlig hensyntagen til kyststaternes rettigheder;

Andre aspekter af den eksterne dimension

| 69. | mener, at selvom EU-virksomhedernes eksterne aktiviteter kan overgå den eksterne dimension af den fælles fiskeripolitik, så bør de kommercielle aktiviteter og private aftaler mellem rederier i EU og tredjelande, herunder dem der er indgået inden for rammerne af bilaterale samarbejdspolitikker, respekteres og beskyttes, så længe de er indgået i overensstemmelse med de internationale bestemmelser; |
| --- | --- |

69.

mener, at selvom EU-virksomhedernes eksterne aktiviteter kan overgå den eksterne dimension af den fælles fiskeripolitik, så bør de kommercielle aktiviteter og private aftaler mellem rederier i EU og tredjelande, herunder dem der er indgået inden for rammerne af bilaterale samarbejdspolitikker, respekteres og beskyttes, så længe de er indgået i overensstemmelse med de internationale bestemmelser;

| 70. | mener, at den europæiske fiskeris investeringer bør udgøre en tredje komponent i den fælles fiskeripolitiks eksterne dimension sammen med fiskeriaftalerne og RFFO'erne, og at den fælles fiskeripolitik bør fremme investeringer i bæredygtigt eksternt fiskeri; |
| --- | --- |

70.

mener, at den europæiske fiskeris investeringer bør udgøre en tredje komponent i den fælles fiskeripolitiks eksterne dimension sammen med fiskeriaftalerne og RFFO'erne, og at den fælles fiskeripolitik bør fremme investeringer i bæredygtigt eksternt fiskeri;

| 71. | mener, at den fælles fiskeripolitik bør fremme strategier for virksomhedernes sociale ansvar og sikre fuldstændig overholdelse deraf i overensstemmelse med EU's strategi for 2011-2014 vedrørende virksomhedernes sociale ansvar, |
| --- | --- |

71.

mener, at den fælles fiskeripolitik bør fremme strategier for virksomhedernes sociale ansvar og sikre fuldstændig overholdelse deraf i overensstemmelse med EU's strategi for 2011-2014 vedrørende virksomhedernes sociale ansvar,

| 72. | mener, at medlemsstaterne bør fortsætte med at informere Kommissionen om private aftaler mellem rederier i EU og tredjelande samt joint ventures i tredjelande, herunder antallet og typen af fartøjer, der opererer under sådanne aftaler og joint ventures samt disses fangster, og gøre disse oplysninger offentligt tilgængelige under overholdelse af reglerne om beskyttelse af person- og erhvervsoplysninger, som fastsat i forordningen om fiskeritilladelser; |
| --- | --- |

72.

mener, at medlemsstaterne bør fortsætte med at informere Kommissionen om private aftaler mellem rederier i EU og tredjelande samt joint ventures i tredjelande, herunder antallet og typen af fartøjer, der opererer under sådanne aftaler og joint ventures samt disses fangster, og gøre disse oplysninger offentligt tilgængelige under overholdelse af reglerne om beskyttelse af person- og erhvervsoplysninger, som fastsat i forordningen om fiskeritilladelser;

| 73. | opfordrer EU til at fremme en global og multilateral dagsorden, som lader ansvarlighed være en del af en forsvarlig og bæredygtig udvikling af fiskeriet, |
| --- | --- |

73.

opfordrer EU til at fremme en global og multilateral dagsorden, som lader ansvarlighed være en del af en forsvarlig og bæredygtig udvikling af fiskeriet,

| 74. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til seriøst at overveje metoder til at incitere fartøjer under EU-flag til at forblive i EU-registeret, medmindre de skal skifte flag til stater, der har et godt omdømme i alle relevante RFFO'er; mener, at den bedste måde at opnå dette på er at sikre, at der er fair konkurrence mellem fartøjer under EU-flag og fartøjer, der ikke sejler under EU-flag, ved at kræve de samme standarder med hensyn til miljømæssig og social bæredygtighed fra tredjelande, både bilateralt og multilateralt, samt ved brug af markedsrelaterede foranstaltninger; |
| --- | --- |

74.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til seriøst at overveje metoder til at incitere fartøjer under EU-flag til at forblive i EU-registeret, medmindre de skal skifte flag til stater, der har et godt omdømme i alle relevante RFFO'er; mener, at den bedste måde at opnå dette på er at sikre, at der er fair konkurrence mellem fartøjer under EU-flag og fartøjer, der ikke sejler under EU-flag, ved at kræve de samme standarder med hensyn til miljømæssig og social bæredygtighed fra tredjelande, både bilateralt og multilateralt, samt ved brug af markedsrelaterede foranstaltninger;

| 75. | udtrykker utålmodighed over, at Kommissionen hverken har tilføjet andre fartøjer, der skal medtages på EU's IUU-liste, end dem, der er anført af RFFO'erne, eller har foreslået en liste over ikkesamarbejdende lande, på trods af at IUU-forordningen nu har været i kraft i mere end to år, og opfordrer den indtrængende til at gøre dette hurtigst muligt; understreger behovet for at søge støtte hos de vigtigste samarbejdspartnere med henblik på at fjerne IUU-fiskeri fra alle farvande; |
| --- | --- |

75.

udtrykker utålmodighed over, at Kommissionen hverken har tilføjet andre fartøjer, der skal medtages på EU's IUU-liste, end dem, der er anført af RFFO'erne, eller har foreslået en liste over ikkesamarbejdende lande, på trods af at IUU-forordningen nu har været i kraft i mere end to år, og opfordrer den indtrængende til at gøre dette hurtigst muligt; understreger behovet for at søge støtte hos de vigtigste samarbejdspartnere med henblik på at fjerne IUU-fiskeri fra alle farvande;

| 76. | understreger, at Kommissionen og ikke tredjelandene selv bør være den myndighed, der udsteder plantesundhedscertifikater til tredjelandsfartøjer, som giver mulighed for direkte eksport af fiskerivarer til EU; |
| --- | --- |

76.

understreger, at Kommissionen og ikke tredjelandene selv bør være den myndighed, der udsteder plantesundhedscertifikater til tredjelandsfartøjer, som giver mulighed for direkte eksport af fiskerivarer til EU;

| 77. | minder om, at der er behov for en individuelt skræddersyet forvaltning af kapacitetslofterne for den eksterne EU-flåde, der samarbejder med RFFO'erne, og at der skal tages hensyn til den anderledes kontekst, som dette segment af flåden opererer inden for; |
| --- | --- |

77.

minder om, at der er behov for en individuelt skræddersyet forvaltning af kapacitetslofterne for den eksterne EU-flåde, der samarbejder med RFFO'erne, og at der skal tages hensyn til den anderledes kontekst, som dette segment af flåden opererer inden for;

| 78. | opfordrer banker og andre udlånsinstitutioner til at indarbejde vurderinger af aktiviteters økonomiske, sociale og miljømæssige bæredygtighed og ikke kun deres kortsigtede rentabilitet, før der gives adgang til kapital; |
| --- | --- |

78.

opfordrer banker og andre udlånsinstitutioner til at indarbejde vurderinger af aktiviteters økonomiske, sociale og miljømæssige bæredygtighed og ikke kun deres kortsigtede rentabilitet, før der gives adgang til kapital;

| 79. | mener, at EU's handelspolitik også bør bidrage til at sikre bæredygtigt fiskeri på verdensplan ved at fremme overholdelse af relevante internationale konventioner og aftaler i forbindelse med fiskeriforvaltning inden for rammerne af præferencehandelsaftaler; |
| --- | --- |

79.

mener, at EU's handelspolitik også bør bidrage til at sikre bæredygtigt fiskeri på verdensplan ved at fremme overholdelse af relevante internationale konventioner og aftaler i forbindelse med fiskeriforvaltning inden for rammerne af præferencehandelsaftaler;

| 80. | opfordrer Kommissionen til at sikre, at den rimelige, gennemsigtige og bæredygtige fiskehandel styrkes i EU's bilaterale og multilaterale handelsaftaler; |
| --- | --- |

80.

opfordrer Kommissionen til at sikre, at den rimelige, gennemsigtige og bæredygtige fiskehandel styrkes i EU's bilaterale og multilaterale handelsaftaler;

| 81. | mener, at der samtidig bør indføres incitamenter, således at tredjelande, der ikke overholder EU's standarder, vedtager bestemmelser for god praksis og om nødvendigt træffer handelsmæssige foranstaltninger, som kan sikre et forbud mod import af ulovlige, urapporterede og uregulerede fiskerivarer (IUU) samt fiskeri- og akvakulturvarer, som ikke overholder menneskerettighederne og FN's konventioner om arbejde (ILO) og søfart (IMO); |
| --- | --- |

81.

mener, at der samtidig bør indføres incitamenter, således at tredjelande, der ikke overholder EU's standarder, vedtager bestemmelser for god praksis og om nødvendigt træffer handelsmæssige foranstaltninger, som kan sikre et forbud mod import af ulovlige, urapporterede og uregulerede fiskerivarer (IUU) samt fiskeri- og akvakulturvarer, som ikke overholder menneskerettighederne og FN's konventioner om arbejde (ILO) og søfart (IMO);

| 82. | opfordrer Kommissionen til at fremme det internationale samarbejde til bekæmpelse af IUU-fiskeri og til at undersøge, om der i forhold til de to andre lande, der sammen med EU udgør de største fiskemarkeder i verden, kan være en mulighed for at gennemføre denne foranstaltning ved anvendelse af et enkelt identifikationsnummer for alle fartøjer for således at sikre produkters fuldstændige sporbarhed på en gennemsigtig måde; |
| --- | --- |

82.

opfordrer Kommissionen til at fremme det internationale samarbejde til bekæmpelse af IUU-fiskeri og til at undersøge, om der i forhold til de to andre lande, der sammen med EU udgør de største fiskemarkeder i verden, kan være en mulighed for at gennemføre denne foranstaltning ved anvendelse af et enkelt identifikationsnummer for alle fartøjer for således at sikre produkters fuldstændige sporbarhed på en gennemsigtig måde;

| 83. | understreger, at alvorlige og systematiske krænkelser fra et partnerlands side af de mål, der er vedtaget af RFFO'er eller enhver anden international ordning, som EU er part i, med hensyn til bevarelse og forvaltning af fiskeressourcer, kan føre til en midlertidig tilbagetrækning af toldpræferencer; opfordrer Kommissionen til regelmæssigt at aflægge beretning til Parlamentet om gennemførelsen af bestemmelserne om bevarelse af fiskebestande og forvaltning, der er indeholdt i dens forslag til en revideret generel toldpræferenceordning (GSP); |
| --- | --- |

83.

understreger, at alvorlige og systematiske krænkelser fra et partnerlands side af de mål, der er vedtaget af RFFO'er eller enhver anden international ordning, som EU er part i, med hensyn til bevarelse og forvaltning af fiskeressourcer, kan føre til en midlertidig tilbagetrækning af toldpræferencer; opfordrer Kommissionen til regelmæssigt at aflægge beretning til Parlamentet om gennemførelsen af bestemmelserne om bevarelse af fiskebestande og forvaltning, der er indeholdt i dens forslag til en revideret generel toldpræferenceordning (GSP);

| 84. | mener, at EU bør sikre, at importerede varer, som stammer fra det internationale marked, lever op til de samme regler og krav som varer fra EU; |
| --- | --- |

84.

mener, at EU bør sikre, at importerede varer, som stammer fra det internationale marked, lever op til de samme regler og krav som varer fra EU;

| 85. | opfordrer Kommissionen til at sikre, at fisk og fiskerivarer fra tredjelande opfylder de samme sundheds- og hygiejnebetingelser og kommer fra bæredygtigt fiskeri, og dermed til at skabe lige vilkår for EU- og ikke-EU-staters fiskeri; |
| --- | --- |

85.

opfordrer Kommissionen til at sikre, at fisk og fiskerivarer fra tredjelande opfylder de samme sundheds- og hygiejnebetingelser og kommer fra bæredygtigt fiskeri, og dermed til at skabe lige vilkår for EU- og ikke-EU-staters fiskeri;

| 86. | opfordrer Kommissionen til yderligere at strømline EU's politik med hensyn til udviklings-, handels- og fiskeripolitiske målsætninger; |
| --- | --- |

86.

opfordrer Kommissionen til yderligere at strømline EU's politik med hensyn til udviklings-, handels- og fiskeripolitiske målsætninger;

| 87. | insisterer på, at bi- og multilaterale handelsaftaler, der forhandles af EU, bør:






  — | ledsages af en økonomisk, social og miljømæssig konsekvensanalyse for så vidt angår risikoen for overudnyttelse af ressourcer for både tredjelande og EU-lande under hensyntagen til de netværk, der allerede er blevet oprettet ved eksisterende aftaler |
| --- | --- | --- |

87.

insisterer på, at bi- og multilaterale handelsaftaler, der forhandles af EU, bør:

—

ledsages af en økonomisk, social og miljømæssig konsekvensanalyse for så vidt angår risikoen for overudnyttelse af ressourcer for både tredjelande og EU-lande under hensyntagen til de netværk, der allerede er blevet oprettet ved eksisterende aftaler

| — | overholde oprindelsesregler |
| --- | --- |

—

overholde oprindelsesregler

| — | kræve, at produktet kan spores med henblik på at sikre, at det kommer fra lovligt og bæredygtigt fiskeri |
| --- | --- |

—

kræve, at produktet kan spores med henblik på at sikre, at det kommer fra lovligt og bæredygtigt fiskeri

| — | undgå at underminere IUU-forordningen eller andre bestemmelser i den fælles fiskeripolitik |
| --- | --- |

—

undgå at underminere IUU-forordningen eller andre bestemmelser i den fælles fiskeripolitik

| — | omfatte bestemmelser, som sikrer, at der kun handles med fiskerivarer, som stammer fra velforvaltet fiskeri |
| --- | --- |

—

omfatte bestemmelser, som sikrer, at der kun handles med fiskerivarer, som stammer fra velforvaltet fiskeri

| — | undgå at føre til øget handel, der resulterer i overudnyttelse eller nedbrydning af ressourcer |
| --- | --- |

—

undgå at føre til øget handel, der resulterer i overudnyttelse eller nedbrydning af ressourcer

| — | sikre, at ikkebæredygtigt fangede varer ikke kommer ind på EU-markedet |
| --- | --- |

—

sikre, at ikkebæredygtigt fangede varer ikke kommer ind på EU-markedet

| — | omfatte bestemmelser om suspension og revision af udbetalingen af det finansielle bidrag samt bestemmelser om suspension af protokollens gennemførelse i tilfælde af brud på væsentlige og grundlæggende menneskerettighedsbestemmelser, som fastlagt f.eks. i artikel 9 i Cotonouaftalen, eller manglende overholdelse af ILO-erklæringen om grundlæggende principper og rettigheder på arbejdspladsen; |
| --- | --- |

—

omfatte bestemmelser om suspension og revision af udbetalingen af det finansielle bidrag samt bestemmelser om suspension af protokollens gennemførelse i tilfælde af brud på væsentlige og grundlæggende menneskerettighedsbestemmelser, som fastlagt f.eks. i artikel 9 i Cotonouaftalen, eller manglende overholdelse af ILO-erklæringen om grundlæggende principper og rettigheder på arbejdspladsen;

| 88. | minder om, at som følge af de forskellige lovgivninger hos mange EU-handelspartnere er problemet med oprindelsesbestemmelserne og deres kumulering et kontroversielt og følsomt emne i handelsforhandlinger; opfordrer derfor Kommissionen til at lægge særligt vægt på dette spørgsmål og forhandle afbalancerede løsninger, der ikke straffer EU’s fiskerisektorer; |
| --- | --- |

88.

minder om, at som følge af de forskellige lovgivninger hos mange EU-handelspartnere er problemet med oprindelsesbestemmelserne og deres kumulering et kontroversielt og følsomt emne i handelsforhandlinger; opfordrer derfor Kommissionen til at lægge særligt vægt på dette spørgsmål og forhandle afbalancerede løsninger, der ikke straffer EU’s fiskerisektorer;

| 89. | støtter Kommissionens forslag om at anvende handelsrelaterede foranstaltninger såsom importrestriktioner på fisk og fiskevarer fra lande, som tillader ikke-bæredygtigt fiskeri, under overholdelse af WTO’s regler; |
| --- | --- |

89.

støtter Kommissionens forslag om at anvende handelsrelaterede foranstaltninger såsom importrestriktioner på fisk og fiskevarer fra lande, som tillader ikke-bæredygtigt fiskeri, under overholdelse af WTO’s regler;

| 90. | opfordrer kraftigt EU til at udvikle og gennemføre havbaserede regionale strategier særlig for de områder, hvor garantien for bæredygtigt fiskeri afhænger af internationalt samarbejde; |
| --- | --- |

90.

opfordrer kraftigt EU til at udvikle og gennemføre havbaserede regionale strategier særlig for de områder, hvor garantien for bæredygtigt fiskeri afhænger af internationalt samarbejde;

o

o o

| 91. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

91.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT L 286 af 29.10.2008, s. 1.

(2)  EUT L 286 af 29.10.2008, s. 33.

(3)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0516.

(4)  EUT C 348 E af 21.12.2010, s. 15.

(5)  EUT C 351 E af 2.12.2011, s. 119.

(6)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0232.

(7)  Vedtagne tekster: P7_TA(2011)0573.

(8)  Konventionen om tvangsarbejde, 1930 (nr. 29), konventionen om foreningsfrihed og beskyttelse af retten til at organisere sig, 1948 (nr. 87), konventionen om retten til at organisere sig og føre kollektive forhandlinger, 1949 (nr. 98), konventionen om lige løn, 1951 (nr. 100), konventionen om afskaffelse af tvangsarbejde, 1957 (nr. 105), konventionen om forskelsbehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv, 1958 (nr. 111), konventionen om minimumsalder, 1973 (nr. 138), konventionen om de værste former for børnearbejde, 1999 (nr. 182).

(9)  ftp://ftp.fao.org/docrep/fao/010/ah947e/ah947e00.pdf

---

| 16.12.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 419/185 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 419/185

---

P7_TA(2012)0462

Valg til Europa-Parlamentet i 2014

Europa-Parlamentets beslutning af 22. november 2012 om valg til Europa-Parlamentet i 2014 (2012/2829(RSP))

(2015/C 419/27)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 10 og 17 i traktaten om Den Europæiske Union, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 10 og 17 i traktaten om Den Europæiske Union,

| — | der henviser til artikel 10 og 11 i akten om almindelige direkte valg af medlemmerne af Europa-Parlamentet, knyttet til Rådets afgørelse af 20. september 1976, som ændret (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 10 og 11 i akten om almindelige direkte valg af medlemmerne af Europa-Parlamentet, knyttet til Rådets afgørelse af 20. september 1976, som ændret (1),

| — | der henviser til Kommissionens redegørelse af 22. november 2012 om valget til Europa-Parlamentet i 2014, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens redegørelse af 22. november 2012 om valget til Europa-Parlamentet i 2014,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 110, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 110, stk. 2,

| A. | der henviser til, at borgerne repræsenteres direkte på EU-plan af medlemmerne i Europa-Parlamentet; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at borgerne repræsenteres direkte på EU-plan af medlemmerne i Europa-Parlamentet;

| B. | der henviser til, at politiske partier på europæisk plan bidrager til at skabe en europæisk politisk bevidsthed og til at udtrykke unionsborgernes vilje; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at politiske partier på europæisk plan bidrager til at skabe en europæisk politisk bevidsthed og til at udtrykke unionsborgernes vilje;

| C. | der henviser til, at formanden for Europa-Kommissionen vælges af Parlamentet på forslag af Det Europæiske Råd, der indstiller sin kandidat med kvalificeret flertal, og som skal tage hensyn til resultatet af valget til Parlamentet og foretage passende høringer, inden det indstiller en kandidat; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at formanden for Europa-Kommissionen vælges af Parlamentet på forslag af Det Europæiske Råd, der indstiller sin kandidat med kvalificeret flertal, og som skal tage hensyn til resultatet af valget til Parlamentet og foretage passende høringer, inden det indstiller en kandidat;

| D. | der henviser til, at Kommissionen er samlet ansvarlig over for Europa-Parlamentet; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Kommissionen er samlet ansvarlig over for Europa-Parlamentet;

| E. | der henviser til, at det nye Parlament har brug for tilstrækkelig tid til at organisere sig forud for valget af Kommissionens formand; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at det nye Parlament har brug for tilstrækkelig tid til at organisere sig forud for valget af Kommissionens formand;

| F. | der henviser til, at valget af Kommissionens formand bør finde sted i juli under Parlamentets konstituerende møde i juli 2014, således at den nye Kommission kan være klar til at tiltræde den 1. november 2014; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at valget af Kommissionens formand bør finde sted i juli under Parlamentets konstituerende møde i juli 2014, således at den nye Kommission kan være klar til at tiltræde den 1. november 2014;

| G. | der henviser til, at Parlamentet stemmer om sit samtykke til udnævnelsen af hele kommissærkollegiet efter at have hørt de kandidater, der er foreslået af Rådet efter fælles overenskomst med den valgte formand og på grundlag af medlemsstaternes forslag; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at Parlamentet stemmer om sit samtykke til udnævnelsen af hele kommissærkollegiet efter at have hørt de kandidater, der er foreslået af Rådet efter fælles overenskomst med den valgte formand og på grundlag af medlemsstaternes forslag;

| 1. | opfordrer indtrængende de europæiske politiske partier til at indstille kandidater til posten som formand for Kommissionen og forventer, at disse kandidater spiller en vigtig rolle i den parlamentariske valgkamp, især ved i egen person at fremlægge deres program i alle EU’s medlemsstater; understreger betydningen af at styrke både Parlamentets og Kommissionens politiske legitimitet ved at forbinde deres respektive valg mere direkte til vælgernes afgørelse; |
| --- | --- |

1.

opfordrer indtrængende de europæiske politiske partier til at indstille kandidater til posten som formand for Kommissionen og forventer, at disse kandidater spiller en vigtig rolle i den parlamentariske valgkamp, især ved i egen person at fremlægge deres program i alle EU’s medlemsstater; understreger betydningen af at styrke både Parlamentets og Kommissionens politiske legitimitet ved at forbinde deres respektive valg mere direkte til vælgernes afgørelse;

| 2. | opfordrer til, at så mange medlemmer som muligt af den næste Kommission findes blandt medlemmerne af Europa-Parlamentet for dermed at afspejle balancen mellem den lovgivende magts to kamre; |
| --- | --- |

2.

opfordrer til, at så mange medlemmer som muligt af den næste Kommission findes blandt medlemmerne af Europa-Parlamentet for dermed at afspejle balancen mellem den lovgivende magts to kamre;

| 3. | opfordrer den kommende formand for Kommissionen til at sikre en balance mellem kønnene inden for Kommissionen; henstiller, at hver medlemsstat foreslår både en kvindelig og en mandlig kandidat til det næste kommissærkollegium; |
| --- | --- |

3.

opfordrer den kommende formand for Kommissionen til at sikre en balance mellem kønnene inden for Kommissionen; henstiller, at hver medlemsstat foreslår både en kvindelig og en mandlig kandidat til det næste kommissærkollegium;

| 4. | finder, i betragtning af de nye procedurer for valget af Europa-Kommissionen, der er indført med Lissabontraktaten, og de heraf følgende og af valget i 2014 følgende ændringer af forholdet mellem Parlamentet og Kommissionen, at pålidelige flertal i Parlamentet vil blive af afgørende betydning for stabiliteten af EU’s lovgivningsprocedurer og for en velfungerende udøvende magt, og opfordrer derfor medlemsstaterne til i overensstemmelse med artikel 3 i Akten om almindelige direkte valg af repræsentanterne i Europa-Parlamentet at indføre direkte, almindelige valg og proportionelle spærregrænser for tildelingen af mandater for således på behørig vis at afspejle, hvad borgerne har udtrykt ved valget, samtidig med at det effektivt sikres, at Parlamentet kan fungere ordentligt; |
| --- | --- |

4.

finder, i betragtning af de nye procedurer for valget af Europa-Kommissionen, der er indført med Lissabontraktaten, og de heraf følgende og af valget i 2014 følgende ændringer af forholdet mellem Parlamentet og Kommissionen, at pålidelige flertal i Parlamentet vil blive af afgørende betydning for stabiliteten af EU’s lovgivningsprocedurer og for en velfungerende udøvende magt, og opfordrer derfor medlemsstaterne til i overensstemmelse med artikel 3 i Akten om almindelige direkte valg af repræsentanterne i Europa-Parlamentet at indføre direkte, almindelige valg og proportionelle spærregrænser for tildelingen af mandater for således på behørig vis at afspejle, hvad borgerne har udtrykt ved valget, samtidig med at det effektivt sikres, at Parlamentet kan fungere ordentligt;

| 5. | anmoder Rådet om at høre Parlamentet, hvorvidt valget kan afholdes den 15.-18. maj eller den 22.—25. maj 2014; |
| --- | --- |

5.

anmoder Rådet om at høre Parlamentet, hvorvidt valget kan afholdes den 15.-18. maj eller den 22.—25. maj 2014;

| 6. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Det Europæiske Råd, Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes parlamenter og regeringer. |
| --- | --- |

6.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Det Europæiske Råd, Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes parlamenter og regeringer.

---

(1)  Rådets afgørelse 76/787/EKSF, EØF, Euratom (EFT L 278, 8.10.1976, s. 1), som ændret ved Rådets afgørelse 93/81/Euratom, EKSF, EØF (EFT L 33, 9.2.1993, s. 15) og ved Rådets afgørelse 2002/772/EF, Euratom (EFT L 283, 21.10.2002, s. 1).

---

| 16.12.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 419/186 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 419/186

---

P7_TA(2012)0463

Menneskerettighedssituationen i Iran, især massehenrettelser og bloggeren Sattar Beheshtis nylige død

Europa-Parlamentets beslutning af 22. november 2012 om menneskerettighedssituationen i Iran, især massehenrettelser og bloggeren Sattar Beheshtis nylige død (2012/2877(RSP))

(2015/C 419/28)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Iran, særlig beslutningerne om menneskerettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Iran, særlig beslutningerne om menneskerettigheder,

| — | der henviser til erklæringen fra næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik af 23. oktober 2012 om ti nylige henrettelser i Iran, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen fra næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik af 23. oktober 2012 om ti nylige henrettelser i Iran,

| — | der henviser til erklæringen af 11. november 2012 fra talsmanden for næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik om den varetægtsfængsledes iranske blogger Sattar Beheshtis død, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen af 11. november 2012 fra talsmanden for næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik om den varetægtsfængsledes iranske blogger Sattar Beheshtis død,

| — | der henviser til rapporten af 13. september 2012 fra FN's særlige rapportør om menneskerettighedssituationen i Iran, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten af 13. september 2012 fra FN's særlige rapportør om menneskerettighedssituationen i Iran,

| — | der henviser til løsladelsen af pastor Youcef Nadarkhani fra fængslet i september 2012, |
| --- | --- |

—

der henviser til løsladelsen af pastor Youcef Nadarkhani fra fængslet i september 2012,

| — | der henviser til FN's Generalforsamlings resolution 62/149 af 18. december 2007 og 63/168 af 18. december 2008 om et moratorium for anvendelse af dødsstraf, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Generalforsamlings resolution 62/149 af 18. december 2007 og 63/168 af 18. december 2008 om et moratorium for anvendelse af dødsstraf,

| — | der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, den internationale konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder, konventionen om afskaffelse af alle former for racediskrimination og konventionen om barnets rettigheder — alle konventioner, som Iran har tiltrådt, |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, den internationale konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder, konventionen om afskaffelse af alle former for racediskrimination og konventionen om barnets rettigheder — alle konventioner, som Iran har tiltrådt,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 122, stk. 5 og artikel 110, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 122, stk. 5 og artikel 110, stk. 4,

| A. | der henviser til, at den aktuelle menneskerettighedssituation i Iran er kendetegnet ved et vedvarende mønster af systematiske krænkelser af grundlæggende rettigheder; der henviser til, at menneskerettighedsforkæmpere (især forkæmpere for kvinders, børns og mindretals rettigheder), journalister, bloggere, kunstnere, studenterledere, advokater, fagforeningsfolk og miljøforkæmpere fortsat lever under et alvorligt pres og i konstant fare at blive arresteret; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at den aktuelle menneskerettighedssituation i Iran er kendetegnet ved et vedvarende mønster af systematiske krænkelser af grundlæggende rettigheder; der henviser til, at menneskerettighedsforkæmpere (især forkæmpere for kvinders, børns og mindretals rettigheder), journalister, bloggere, kunstnere, studenterledere, advokater, fagforeningsfolk og miljøforkæmpere fortsat lever under et alvorligt pres og i konstant fare at blive arresteret;

| B. | der henviser til, at bloggeren Sattar Beheshti, som kritiserede det iranske styre på internettet, blev arresteret den 30. oktober 2012 af den specialiserede cyberpolitienhed kendt som FATA for påstået cyberkriminalitet og døde i varetægt; der henviser til, at de præcise omstændigheder omkring hans død endnu ikke er klarlagt, og at adskillige indberetninger peger på, at han døde som følge af tortur i en iransk tilbageholdelsesfacilitet; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at bloggeren Sattar Beheshti, som kritiserede det iranske styre på internettet, blev arresteret den 30. oktober 2012 af den specialiserede cyberpolitienhed kendt som FATA for påstået cyberkriminalitet og døde i varetægt; der henviser til, at de præcise omstændigheder omkring hans død endnu ikke er klarlagt, og at adskillige indberetninger peger på, at han døde som følge af tortur i en iransk tilbageholdelsesfacilitet;

| C. | der henviser til, at Sattar Beheshtis familiemedlemmer, der bor i Iran, er blevet truet med tilbageholdelse, hvis de udtalte sig til medierne om hans død eller indledte en proces mod de formodede gerningsmænd bag torturen; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Sattar Beheshtis familiemedlemmer, der bor i Iran, er blevet truet med tilbageholdelse, hvis de udtalte sig til medierne om hans død eller indledte en proces mod de formodede gerningsmænd bag torturen;

| D. | der henviser til, at Sattar Beheshtis død er et andet tragisk eksempel på den systematiske og fortsatte tortur, mishandling og tilsidesættelse af grundlæggende rettigheder, som samvittighedsfanger i Iran regelmæssigt udsættes for, mens sikkerheds- og efterretningsfolk handler under forhold med fuldstændig straffrihed; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Sattar Beheshtis død er et andet tragisk eksempel på den systematiske og fortsatte tortur, mishandling og tilsidesættelse af grundlæggende rettigheder, som samvittighedsfanger i Iran regelmæssigt udsættes for, mens sikkerheds- og efterretningsfolk handler under forhold med fuldstændig straffrihed;

| E. | der henviser til, at det iranske retsvæsens menneskerettighedsråd efter adskillige dages tavshed om Sattar Beheshtis død erklærede sig villig til at gennemgå sagens samtlige aspekter og beslutsomt at retsforfølge alle personer, som er involveret i sagen; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at det iranske retsvæsens menneskerettighedsråd efter adskillige dages tavshed om Sattar Beheshtis død erklærede sig villig til at gennemgå sagens samtlige aspekter og beslutsomt at retsforfølge alle personer, som er involveret i sagen;

| F. | der henviser til, at næstformanden for det iranske parlament Mohammad Hasan Abutorabifard den 11. november 2012 erklærede, at det iranske parlaments udvalg om national sikkerhed og udenrigspolitik ville undersøge sagen; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at næstformanden for det iranske parlament Mohammad Hasan Abutorabifard den 11. november 2012 erklærede, at det iranske parlaments udvalg om national sikkerhed og udenrigspolitik ville undersøge sagen;

| G. | der henviser til, at FN's særlige rapportører om menneskerettighedssituationen i Iran, summariske henrettelser, tortur og ytringsfrihed har hilst det iranske parlaments og retsvæsens beslutninger velkomne om at undersøge Beheshtis død, idet det også bemærker, at der er blevet rapporteret om en række sager i Iran, hvori de tilbageholdte angiveligt døde i varetægt som følge af mishandling eller tortur, mangel på lægebehandling eller omsorgssvigt; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at FN's særlige rapportører om menneskerettighedssituationen i Iran, summariske henrettelser, tortur og ytringsfrihed har hilst det iranske parlaments og retsvæsens beslutninger velkomne om at undersøge Beheshtis død, idet det også bemærker, at der er blevet rapporteret om en række sager i Iran, hvori de tilbageholdte angiveligt døde i varetægt som følge af mishandling eller tortur, mangel på lægebehandling eller omsorgssvigt;

| H. | der henviser til, at Saeed Sedighi og ni andre mænd den 22. oktober 2012 blev henrettet for anklager om narkotikakriminalitet; der henviser til, at de fleste af disse mænd ikke fik en retfærdig rettergang og var udsat for tortur i forbindelse med deres varetægtsfængsling; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at Saeed Sedighi og ni andre mænd den 22. oktober 2012 blev henrettet for anklager om narkotikakriminalitet; der henviser til, at de fleste af disse mænd ikke fik en retfærdig rettergang og var udsat for tortur i forbindelse med deres varetægtsfængsling;

| I. | der henviser til, at myndighederne efter Sedighis henrettelse advarede hans familie mod at udtale sig til medierne og forhindrede dem i at afholde en offentlig begravelsesceremoni efter hans begravelse; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at myndighederne efter Sedighis henrettelse advarede hans familie mod at udtale sig til medierne og forhindrede dem i at afholde en offentlig begravelsesceremoni efter hans begravelse;

| J. | der henviser til, at der i de seneste år er blevet rapporteret om en dramatisk stigning i henrettelser, herunder af unge, i Iran, og at der er registreret mere end 300 henrettelser siden begyndelsen af 2012; der henviser til, at dødsstraf regelmæssigt anvendes i sager, hvor retten til en retfærdig rettergang er blevet nægtet for tiltalte og for forbrydelser, som ikke falder ind under kategorien »alvorligste forbrydelser« i henhold til internationale normer; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at der i de seneste år er blevet rapporteret om en dramatisk stigning i henrettelser, herunder af unge, i Iran, og at der er registreret mere end 300 henrettelser siden begyndelsen af 2012; der henviser til, at dødsstraf regelmæssigt anvendes i sager, hvor retten til en retfærdig rettergang er blevet nægtet for tiltalte og for forbrydelser, som ikke falder ind under kategorien »alvorligste forbrydelser« i henhold til internationale normer;

| K. | der henviser til, at de iranske myndigheder fortsætter deres bestræbelser på at etablere et »halal-internet«, som reelt afskærer iranere fra World Wide Web, og bruge informations- og kommunikationsteknologier til at slå ned på grundlæggende frihedsrettigheder som f.eks. ytringsfrihed og forsamlingsfrihed; der henviser til, at Iran begrænser internetfriheden ved at fastsætte begrænsninger for disponibel båndbredde, udvikle statsstyrede servere, specifikke internetprotokoller (IP'er), internetudbydere (ISP'er) og søgemaskiner og ved at blokere internationale og nationale sociale netværkswebsteder; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at de iranske myndigheder fortsætter deres bestræbelser på at etablere et »halal-internet«, som reelt afskærer iranere fra World Wide Web, og bruge informations- og kommunikationsteknologier til at slå ned på grundlæggende frihedsrettigheder som f.eks. ytringsfrihed og forsamlingsfrihed; der henviser til, at Iran begrænser internetfriheden ved at fastsætte begrænsninger for disponibel båndbredde, udvikle statsstyrede servere, specifikke internetprotokoller (IP'er), internetudbydere (ISP'er) og søgemaskiner og ved at blokere internationale og nationale sociale netværkswebsteder;

| L. | der henviser til, at Sakharovprisen for tankefrihed 2012 er blevet tildelt to iranske aktivister, advokaten Nasrin Sotoudeh og filminstruktøren Jafar Panahi; der henviser til, at Nasrin Sotoudeh afsoner fængselsstraf for sit arbejde med at fremhæve menneskerettighedskrænkelser i Iran og har indledt en sultestrejke efter at være blevet nægtet familiebesøg; der henviser til, at Jafar Panahi har appelleret en dom på seks års fængsel, et forbud i 20 år mod at lave film og et forbud mod at rejse; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at Sakharovprisen for tankefrihed 2012 er blevet tildelt to iranske aktivister, advokaten Nasrin Sotoudeh og filminstruktøren Jafar Panahi; der henviser til, at Nasrin Sotoudeh afsoner fængselsstraf for sit arbejde med at fremhæve menneskerettighedskrænkelser i Iran og har indledt en sultestrejke efter at være blevet nægtet familiebesøg; der henviser til, at Jafar Panahi har appelleret en dom på seks års fængsel, et forbud i 20 år mod at lave film og et forbud mod at rejse;

| 1. | udtrykker sin alvorlige bekymring over den konstant forværrede menneskerettighedssituation i Iran, det stigende antal politiske fanger og samvittighedsfanger, det fortsat høje antal henrettelser, herunder af unge, udbredt tortur, tilfælde af uretfærdig rettergang, opkrævning af eksorbitante beløb for løsladelse mod kaution, samt strenge restriktioner for informations-, ytrings-, forsamlings-, tros-, uddannelses- og bevægelsesfrihed; |
| --- | --- |

1.

udtrykker sin alvorlige bekymring over den konstant forværrede menneskerettighedssituation i Iran, det stigende antal politiske fanger og samvittighedsfanger, det fortsat høje antal henrettelser, herunder af unge, udbredt tortur, tilfælde af uretfærdig rettergang, opkrævning af eksorbitante beløb for løsladelse mod kaution, samt strenge restriktioner for informations-, ytrings-, forsamlings-, tros-, uddannelses- og bevægelsesfrihed;

| 2. | er dybt bekymret over Sattar Beheshtis død i fængslet; opfordrer indtrængende de iranske myndigheder til at foretage en grundig undersøgelse af sagen for at finde frem til de præcise omstændigheder omkring hans død; |
| --- | --- |

2.

er dybt bekymret over Sattar Beheshtis død i fængslet; opfordrer indtrængende de iranske myndigheder til at foretage en grundig undersøgelse af sagen for at finde frem til de præcise omstændigheder omkring hans død;

| 3. | er dybt bekymret over indberetninger om, at Sattar Beheshti blev tortureret i fængslet; opfordrer indtrængende de iranske myndigheder til at sikre, at der foretages en undersøgelse af hvert tilfælde af påstået tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling i tilbageholdelsesfaciliteter, og at gerningsmændene gøres ansvarlige for deres handlinger; minder om, at brugen af korporlig afstraffelse — som svarer til tortur — er uforenelig med artikel 7 i den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder; |
| --- | --- |

3.

er dybt bekymret over indberetninger om, at Sattar Beheshti blev tortureret i fængslet; opfordrer indtrængende de iranske myndigheder til at sikre, at der foretages en undersøgelse af hvert tilfælde af påstået tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling i tilbageholdelsesfaciliteter, og at gerningsmændene gøres ansvarlige for deres handlinger; minder om, at brugen af korporlig afstraffelse — som svarer til tortur — er uforenelig med artikel 7 i den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder;

| 4. | fordømmer på det kraftigste brugen af dødsstraf i Iran og opfordrer de iranske myndigheder til at indføre et moratorium for henrettelser, indtil dødsstraffen helt kan afskaffes, i overensstemmelse med FN's Generalforsamlings resolution 62/149 og 63/168; opfordrer indtrængende den iranske regering til at forbyde henrettelse af unge og overveje at ændre alle dødsstraffe for unge, som for øjeblikket risikerer dødsstraf; opfordrer indtrængende den iranske regering til at offentliggøre statistikker over dødsstraf og forhold om retsplejen i sager med dødsstraf; |
| --- | --- |

4.

fordømmer på det kraftigste brugen af dødsstraf i Iran og opfordrer de iranske myndigheder til at indføre et moratorium for henrettelser, indtil dødsstraffen helt kan afskaffes, i overensstemmelse med FN's Generalforsamlings resolution 62/149 og 63/168; opfordrer indtrængende den iranske regering til at forbyde henrettelse af unge og overveje at ændre alle dødsstraffe for unge, som for øjeblikket risikerer dødsstraf; opfordrer indtrængende den iranske regering til at offentliggøre statistikker over dødsstraf og forhold om retsplejen i sager med dødsstraf;

| 5. | beklager dybt manglen på retfærdighed og gennemsigtighed i retsprocessen og nægtelsen af retten til retfærdig rettergang i Iran; opfordrer de iranske myndigheder til at sikre en stringent respekt af retfærdig rettergang og retfærdig procedure for alle tilbageholdte i overensstemmelse med den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder; |
| --- | --- |

5.

beklager dybt manglen på retfærdighed og gennemsigtighed i retsprocessen og nægtelsen af retten til retfærdig rettergang i Iran; opfordrer de iranske myndigheder til at sikre en stringent respekt af retfærdig rettergang og retfærdig procedure for alle tilbageholdte i overensstemmelse med den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder;

| 6. | opfordrer indtrængende de iranske myndigheder til at løslade alle politiske fanger og samvittighedsfanger, herunder Nasrin Sotoudeh, co-Sakharovprisvinder samme med Jafar Panahi, og give dem mulighed for at komme til Europa-Parlamentet i december 2012 for at hente deres priser; udtrykker sin bekymring over den forværrede sundhedstilstand for Nasrin Sotoudeh; opfordrer de iranske retlige myndigheder og fængselsmyndigheder til at bringe mishandlingen af Nasrin Sotoudeh til ophør; udtrykker sin sympati og fulde solidaritet med Nasrin Sotoudehs anmodninger; opfordrer de iranske myndigheder til at give alle fængslede adgang til advokater efter deres valg, den nødvendige lægehjælp og familiebesøg, som de har ret til henhold til den internationale menneskerettighedslovgivning, og behandle dem med værdighed og respekt; |
| --- | --- |

6.

opfordrer indtrængende de iranske myndigheder til at løslade alle politiske fanger og samvittighedsfanger, herunder Nasrin Sotoudeh, co-Sakharovprisvinder samme med Jafar Panahi, og give dem mulighed for at komme til Europa-Parlamentet i december 2012 for at hente deres priser; udtrykker sin bekymring over den forværrede sundhedstilstand for Nasrin Sotoudeh; opfordrer de iranske retlige myndigheder og fængselsmyndigheder til at bringe mishandlingen af Nasrin Sotoudeh til ophør; udtrykker sin sympati og fulde solidaritet med Nasrin Sotoudehs anmodninger; opfordrer de iranske myndigheder til at give alle fængslede adgang til advokater efter deres valg, den nødvendige lægehjælp og familiebesøg, som de har ret til henhold til den internationale menneskerettighedslovgivning, og behandle dem med værdighed og respekt;

| 7. | opfordrer de iranske myndigheder til at acceptere fredelige protester og tage fat på de mange problemer, den iranske befolkning lider under; |
| --- | --- |

7.

opfordrer de iranske myndigheder til at acceptere fredelige protester og tage fat på de mange problemer, den iranske befolkning lider under;

| 8. | opfordrer de iranske myndigheder til at sikre religionsfrihed i overensstemmelse med den iranske forfatning og den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder; |
| --- | --- |

8.

opfordrer de iranske myndigheder til at sikre religionsfrihed i overensstemmelse med den iranske forfatning og den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder;

| 9. | opfordrer indtrængende de iranske myndigheder til at demonstrere, at de er fuldt indstillet på at samarbejde med det internationale samfund omkring en forbedring af menneskerettighedssituationen i Iran, og opfordrer den iranske regering til at opfylde alle sine forpligtelser, såvel i henhold til folkeretten som i henhold til de internationale konventioner, den har underskrevet; |
| --- | --- |

9.

opfordrer indtrængende de iranske myndigheder til at demonstrere, at de er fuldt indstillet på at samarbejde med det internationale samfund omkring en forbedring af menneskerettighedssituationen i Iran, og opfordrer den iranske regering til at opfylde alle sine forpligtelser, såvel i henhold til folkeretten som i henhold til de internationale konventioner, den har underskrevet;

| 10. | mener, at et besøg af FN's særlige rapportør kan bidrage til at skabe et overblik over menneskerettighedssituationen i Iran; noterer sig med bekymring, at Iran siden 2005 ikke har accepteret besøg af FN's særlige rapportører eller af højkommissæren for menneskerettigheder; opfordrer Iran til at opfylde sin erklærede hensigt om at tillade et besøg i 2012 af FN's særlige rapportør om menneskerettigheder i Iran dr. Ahmed Shaheed; |
| --- | --- |

10.

mener, at et besøg af FN's særlige rapportør kan bidrage til at skabe et overblik over menneskerettighedssituationen i Iran; noterer sig med bekymring, at Iran siden 2005 ikke har accepteret besøg af FN's særlige rapportører eller af højkommissæren for menneskerettigheder; opfordrer Iran til at opfylde sin erklærede hensigt om at tillade et besøg i 2012 af FN's særlige rapportør om menneskerettigheder i Iran dr. Ahmed Shaheed;

| 11. | opfordrer Kommissionen til i tæt samarbejde med Parlamentet at gøre effektiv brug af det nye instrument for demokrati og menneskerettigheder for at støtte demokratiet og respekten for menneskerettigheder i Iran, herunder online-ytringsfrihed; |
| --- | --- |

11.

opfordrer Kommissionen til i tæt samarbejde med Parlamentet at gøre effektiv brug af det nye instrument for demokrati og menneskerettigheder for at støtte demokratiet og respekten for menneskerettigheder i Iran, herunder online-ytringsfrihed;

| 12. | opfordrer EU-repræsentanterne og Kommissionens næstformand/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik til at tilskynde de iranske myndigheder til igen at engagere sig i menneskerettighedsdialogen; bekræfter sin vilje til at indgå en menneskerettighedsdialog med Iran på alle niveauer på grundlag af universelle værdier, som er nedfældet i FN-pagten og internationale konventioner; |
| --- | --- |

12.

opfordrer EU-repræsentanterne og Kommissionens næstformand/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik til at tilskynde de iranske myndigheder til igen at engagere sig i menneskerettighedsdialogen; bekræfter sin vilje til at indgå en menneskerettighedsdialog med Iran på alle niveauer på grundlag af universelle værdier, som er nedfældet i FN-pagten og internationale konventioner;

| 13. | støtter EU's tosporstilgang over for Iran (kombinere sanktioner med diplomati), men er samtidig bekymret over de negative følger af vidtrækkende sanktioner mod Iran for den iranske befolkning, herunder en stigende inflation og mangel på nødvendige varer, navnlig lægemidler; |
| --- | --- |

13.

støtter EU's tosporstilgang over for Iran (kombinere sanktioner med diplomati), men er samtidig bekymret over de negative følger af vidtrækkende sanktioner mod Iran for den iranske befolkning, herunder en stigende inflation og mangel på nødvendige varer, navnlig lægemidler;

| 14. | opfordrer Rådet til at styrke målrettede foranstaltninger mod iranske enkeltpersoner og enheder, herunder statslige institutioner, der er ansvarlige for eller involveret i alvorlige krænkelser af menneskerettigheder og begrænsninger af grundlæggende frihedsrettigheder, herunder navnlig via misbrug af ikt, internettet og mediecensur; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at alle aktiver i EU, herunder fast ejendom, som tilhører iranere, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger, beslaglægges og indefryses; |
| --- | --- |

14.

opfordrer Rådet til at styrke målrettede foranstaltninger mod iranske enkeltpersoner og enheder, herunder statslige institutioner, der er ansvarlige for eller involveret i alvorlige krænkelser af menneskerettigheder og begrænsninger af grundlæggende frihedsrettigheder, herunder navnlig via misbrug af ikt, internettet og mediecensur; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at alle aktiver i EU, herunder fast ejendom, som tilhører iranere, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger, beslaglægges og indefryses;

| 15. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, FN's generalsekretær, FN's Menneskerettighedsråd og Den Islamiske Republik Irans regering og parlament og få denne beslutning oversat til farsi. |
| --- | --- |

15.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, FN's generalsekretær, FN's Menneskerettighedsråd og Den Islamiske Republik Irans regering og parlament og få denne beslutning oversat til farsi.

---

| 16.12.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 419/189 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 419/189

---

P7_TA(2012)0464

Situationen i Burma, især den fortsatte vold i delstaten Rakhine

Europa-Parlamentets beslutning af 22. november 2012 om situationen i Burma/Myanmar, især den fortsatte vold i delstaten Rakhine (2012/2878(RSP))

(2015/C 419/29)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Burma/Myanmar, særlig beslutningerne af 20. april 2012 (1) og af 13. september 2012 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Burma/Myanmar, særlig beslutningerne af 20. april 2012 (1) og af 13. september 2012 (2),

| — | der henviser til rapporten af 24. august 2012 fra FN's særlige rapportør om menneskerettighedssituationen i Burma/Myanmar, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten af 24. august 2012 fra FN's særlige rapportør om menneskerettighedssituationen i Burma/Myanmar,

| — | der henviser til Rådets afgørelse 2012/225/FUSP af 26. april 2012, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse 2012/225/FUSP af 26. april 2012,

| — | der henviser til præsident Thein Seins udtalelser af 17. august 2012, der blev fremsendt til det burmesiske parlament, vedrørende situationen i Rakhine, |
| --- | --- |

—

der henviser til præsident Thein Seins udtalelser af 17. august 2012, der blev fremsendt til det burmesiske parlament, vedrørende situationen i Rakhine,

| — | der henviser til udtalelserne fra FN’s generalsekretær af 25. oktober 2012 om situationen i delstaten Rakhine i Burma/Myanmar, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelserne fra FN’s generalsekretær af 25. oktober 2012 om situationen i delstaten Rakhine i Burma/Myanmar,

| — | der henviser til udtalelsen fra talsmanden for den højtstående repræsentant Catherine Ashton af 26. oktober 2012 om den genopblussede vold i delstaten Rakhine i Burma/Myanmar, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelsen fra talsmanden for den højtstående repræsentant Catherine Ashton af 26. oktober 2012 om den genopblussede vold i delstaten Rakhine i Burma/Myanmar,

| — | der henviser til den fælles erklæring undertegnet den 3. november 2012 af Europa-Kommissionens formand Jose Manuel Barroso og ministeren for den burmesiske præsidents kontor, U Aung Min, i Burma/Myanmar-fredscentret i Rangoon, |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles erklæring undertegnet den 3. november 2012 af Europa-Kommissionens formand Jose Manuel Barroso og ministeren for den burmesiske præsidents kontor, U Aung Min, i Burma/Myanmar-fredscentret i Rangoon,

| — | der henviser til opfordringen fra FN’s højkommissær for menneskerettigheder Navi Pillay af 9. november 2012 til regeringen i Burma/Myanmar om at tage de fornødne skridt til at tildele rohingya-folket borgerrettigheder og sikre ligebehandling af det, |
| --- | --- |

—

der henviser til opfordringen fra FN’s højkommissær for menneskerettigheder Navi Pillay af 9. november 2012 til regeringen i Burma/Myanmar om at tage de fornødne skridt til at tildele rohingya-folket borgerrettigheder og sikre ligebehandling af det,

| — | der henviser til skrivelsen fra præsident Thein Sein af 16. november 2012 til FN’s generalsekretær Ban Ki-moon, hvori Burma/Myanmars præsident afgav løfte om at overveje at tildele statsborgerskab til de statsløse rohingya-muslimer, |
| --- | --- |

—

der henviser til skrivelsen fra præsident Thein Sein af 16. november 2012 til FN’s generalsekretær Ban Ki-moon, hvori Burma/Myanmars præsident afgav løfte om at overveje at tildele statsborgerskab til de statsløse rohingya-muslimer,

| — | der henviser til FN’s konvention af 1951 om flygtninges status og protokollen hertil fra 1967, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN’s konvention af 1951 om flygtninges status og protokollen hertil fra 1967,

| — | der henviser til artikel 18–21 i verdenserklæringen om menneskerettigheder fra 1948, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 18–21 i verdenserklæringen om menneskerettigheder fra 1948,

| — | der henviser til artikel 25 i den internationale konvention fra 1966 om borgerlige og politiske rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 25 i den internationale konvention fra 1966 om borgerlige og politiske rettigheder,

| — | der henviser til erklæringerne fra en række repræsentanter for den burmesiske regering og opposition, heriblandt Aun San Suu Kyi, der nægter det etniske rohingya-mindretal borgerrettigheder og underspiller de statslige myndigheders ansvar i forbindelse med de seneste voldelige sammenstød, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringerne fra en række repræsentanter for den burmesiske regering og opposition, heriblandt Aun San Suu Kyi, der nægter det etniske rohingya-mindretal borgerrettigheder og underspiller de statslige myndigheders ansvar i forbindelse med de seneste voldelige sammenstød,

| — | der henviser til erklæringen fra Burma/Myanmars nationale menneskerettighedskommission i august, hvori det hedder, at forfølgelsen af rohingyaerne og begivenhederne i Rakhine ikke hører ind under kommissionens ansvarsområde, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen fra Burma/Myanmars nationale menneskerettighedskommission i august, hvori det hedder, at forfølgelsen af rohingyaerne og begivenhederne i Rakhine ikke hører ind under kommissionens ansvarsområde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 122, stk. 5, og artikel 110, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 122, stk. 5, og artikel 110, stk. 4,

| A. | der henviser til, at den burmesiske regering siden begyndelsen af 2011 har taget betydelige skridt til at genindføre borgerlige rettigheder, men at de seneste grusomheder i Rakhine tydeliggør, at der stadig er uhyre store vanskeligheder, der skal overvindes; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at den burmesiske regering siden begyndelsen af 2011 har taget betydelige skridt til at genindføre borgerlige rettigheder, men at de seneste grusomheder i Rakhine tydeliggør, at der stadig er uhyre store vanskeligheder, der skal overvindes;

| B. | der henviser til, at situationen i Rakhine fortsat er spændt, idet mindst 1 10  000 mennesker har måttet flygte fra deres hjem siden juni 2012, og idet 89 mennesker har mistet livet og mere end 5  300 hjem og religiøse bygninger er blevet ødelagt, siden volden blussede op på ny i oktober; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at situationen i Rakhine fortsat er spændt, idet mindst 1 10  000 mennesker har måttet flygte fra deres hjem siden juni 2012, og idet 89 mennesker har mistet livet og mere end 5  300 hjem og religiøse bygninger er blevet ødelagt, siden volden blussede op på ny i oktober;

| C. | der henviser til, at størsteparten af de fordrevne rohingyaer opholder sig i lejre under uacceptable forhold med betydelig overbefolkning, et alarmerende omfang af fejlernæring blandt børn, fuldstændigt utilstrækkelige vandressourcer og sanitære faciliteter, næsten uden nogen skoleundervisning og uden tilstrækkelig humanitær adgang; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at størsteparten af de fordrevne rohingyaer opholder sig i lejre under uacceptable forhold med betydelig overbefolkning, et alarmerende omfang af fejlernæring blandt børn, fuldstændigt utilstrækkelige vandressourcer og sanitære faciliteter, næsten uden nogen skoleundervisning og uden tilstrækkelig humanitær adgang;

| D. | der henviser til, at Rakhine har været erklæret katastrofeområde siden sammenstødene mellem befolkningsgrupper begyndte i juni, hvilket har muliggjort indførelsen af en militær undtagelsestilstand, og at regeringen i oktober indførte udgangsforbud i de berørte områder og indsatte yderligere sikkerhedsstyrker — foranstaltninger der hidtil ikke har været i stand til at bremse volden; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Rakhine har været erklæret katastrofeområde siden sammenstødene mellem befolkningsgrupper begyndte i juni, hvilket har muliggjort indførelsen af en militær undtagelsestilstand, og at regeringen i oktober indførte udgangsforbud i de berørte områder og indsatte yderligere sikkerhedsstyrker — foranstaltninger der hidtil ikke har været i stand til at bremse volden;

| E. | der henviser til, at forskelsbehandlingen af rohingya-mindretallet stadig pågår; der henviser til, at de lokale myndigheder angiveligt er medskyldige i angreb på rohingyaerne og fører en aktiv politik til at udvise dem af landet; der henviser til, at det internationale samfund indtrængende har opfordret den burmesiske regering til at revidere landets borgerskabslov fra 1982 i den hensigt at sikre, at rohingyaerne ikke længere er statsløse, og for at fjerne grundlaget for den langvarige forskelsbehandling, som rohingyaerne er udsat for; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at forskelsbehandlingen af rohingya-mindretallet stadig pågår; der henviser til, at de lokale myndigheder angiveligt er medskyldige i angreb på rohingyaerne og fører en aktiv politik til at udvise dem af landet; der henviser til, at det internationale samfund indtrængende har opfordret den burmesiske regering til at revidere landets borgerskabslov fra 1982 i den hensigt at sikre, at rohingyaerne ikke længere er statsløse, og for at fjerne grundlaget for den langvarige forskelsbehandling, som rohingyaerne er udsat for;

| F. | der henviser til, at Rakhine er den næstfattigste delstat i Burma/Myanmar, der i forvejen er et af verdens mindst udviklede lande, og fattigdom og undertrykkelse har været medvirkende til at fremkalde volden mellem befolkningsgrupperne tillige med begge gruppers bitre historiske erfaringer; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Rakhine er den næstfattigste delstat i Burma/Myanmar, der i forvejen er et af verdens mindst udviklede lande, og fattigdom og undertrykkelse har været medvirkende til at fremkalde volden mellem befolkningsgrupperne tillige med begge gruppers bitre historiske erfaringer;

| G. | der henviser til, at tre FN-eksperter den 31. oktober 2012 udtrykte dyb bekymring over den fortsatte vold mellem befolkningsgrupperne i Rakhine og opfordrede regeringen til hurtigst muligt at imødegå de bagvedliggende årsager til spændingerne og konflikten mellem de buddhistiske og muslimske samfund i regionen; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at tre FN-eksperter den 31. oktober 2012 udtrykte dyb bekymring over den fortsatte vold mellem befolkningsgrupperne i Rakhine og opfordrede regeringen til hurtigst muligt at imødegå de bagvedliggende årsager til spændingerne og konflikten mellem de buddhistiske og muslimske samfund i regionen;

| H. | der henviser til, at den burmesiske regering i august 2012 nedsatte en undersøgelseskommission uden nogen repræsentant for rohingya-samfundet, til at undersøge årsagerne til udbruddet af den sekteriske vold og til at fremsætte forslag til, hvordan den kan standses, men at dens arbejde hidtil har været ineffektivt; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at den burmesiske regering i august 2012 nedsatte en undersøgelseskommission uden nogen repræsentant for rohingya-samfundet, til at undersøge årsagerne til udbruddet af den sekteriske vold og til at fremsætte forslag til, hvordan den kan standses, men at dens arbejde hidtil har været ineffektivt;

| I. | der henviser til, at den vedvarende vold har drevet skønsmæssigt en million rohingyaer på flugt til nabolandene gennem årene, heraf har ca. 3 00  000 søgt tilflugt i Bangladesh og 92  000 i Thailand såvel som skønsmæssigt 54  000 uregistrerede asylansøgere i ni lejre langs den thailandsk-burmesiske grænse; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at den vedvarende vold har drevet skønsmæssigt en million rohingyaer på flugt til nabolandene gennem årene, heraf har ca. 3 00  000 søgt tilflugt i Bangladesh og 92  000 i Thailand såvel som skønsmæssigt 54  000 uregistrerede asylansøgere i ni lejre langs den thailandsk-burmesiske grænse;

| J. | der henviser til, at mindst 4  000 mennesker er flygtet i både til Sittwe, hovedstaden i Rakhine, hvor regeringen har afskilt muslimerne, herunder rohingyaerne, fra resten af befolkningen og indkvarteret dem i lejre; og som henviser til, at mindst 3  000 rohingyaer menes at være flygtet over havet til grænsen mellem Burma/Myanmar og Bangladesh, hvor de bangladeshiske sikkerhedsstyrker siden juni har haft ordre til at trænge alle personer, der nærmer sig grænsen, tilbage; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at mindst 4  000 mennesker er flygtet i både til Sittwe, hovedstaden i Rakhine, hvor regeringen har afskilt muslimerne, herunder rohingyaerne, fra resten af befolkningen og indkvarteret dem i lejre; og som henviser til, at mindst 3  000 rohingyaer menes at være flygtet over havet til grænsen mellem Burma/Myanmar og Bangladesh, hvor de bangladeshiske sikkerhedsstyrker siden juni har haft ordre til at trænge alle personer, der nærmer sig grænsen, tilbage;

| K. | der henviser til, at Kommissionens formand Jose Manuel Barroso tilbød Burma 78 mio. EUR i EU-udviklingshjælp under sit besøg i den burmesiske hovedstad Nay Pyi Taw, og understregede, at EU var parat til at anvende 4 mio. EUR i øjeblikkelig humanitær bistand, forudsat at der kunne garanteres adgang til de berørte områder; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at Kommissionens formand Jose Manuel Barroso tilbød Burma 78 mio. EUR i EU-udviklingshjælp under sit besøg i den burmesiske hovedstad Nay Pyi Taw, og understregede, at EU var parat til at anvende 4 mio. EUR i øjeblikkelig humanitær bistand, forudsat at der kunne garanteres adgang til de berørte områder;

| 1. | er dybt bekymret over det nye udbrud af etnisk vold i Rakhine, som har medført mange døde og sårede, ødelæggelse af ejendom og fordrivelse af lokalbefolkningerne, og udtrykker bekymring over, at sammenstødene mellem befolkningsgrupper kan risikere at undergrave landets overgang til demokrati og have videre konsekvenser for hele regionen; |
| --- | --- |

1.

er dybt bekymret over det nye udbrud af etnisk vold i Rakhine, som har medført mange døde og sårede, ødelæggelse af ejendom og fordrivelse af lokalbefolkningerne, og udtrykker bekymring over, at sammenstødene mellem befolkningsgrupper kan risikere at undergrave landets overgang til demokrati og have videre konsekvenser for hele regionen;

| 2. | anerkender de fortsatte politiske og borgerretlige reformer, der finder sted i Burma, men opfordrer indtrængende myndighederne til at intensivere deres indsats, herunder gennem løsladelse af de resterende politiske fanger, og til at imødegå volden mellem befolkningsgrupper og konsekvenserne heraf som et spørgsmål af højeste prioritet; |
| --- | --- |

2.

anerkender de fortsatte politiske og borgerretlige reformer, der finder sted i Burma, men opfordrer indtrængende myndighederne til at intensivere deres indsats, herunder gennem løsladelse af de resterende politiske fanger, og til at imødegå volden mellem befolkningsgrupper og konsekvenserne heraf som et spørgsmål af højeste prioritet;

| 3. | mener, at det aktuelle frembrud af vold mellem befolkningsgrupperne i Rakhine er en konsekvens af den forskelsbehandlingspolitik, som rohingyaerne i lang tid har været udsat for; fremhæver, at der hidtil ikke er gjort meget for hverken at forebygge eller imødegå de grundlæggende årsager til spændingerne mellem grupperne og den etniske forskelsbehandling; |
| --- | --- |

3.

mener, at det aktuelle frembrud af vold mellem befolkningsgrupperne i Rakhine er en konsekvens af den forskelsbehandlingspolitik, som rohingyaerne i lang tid har været udsat for; fremhæver, at der hidtil ikke er gjort meget for hverken at forebygge eller imødegå de grundlæggende årsager til spændingerne mellem grupperne og den etniske forskelsbehandling;

| 4. | tager til efterretning, at regeringen har fremsat forsikringer om at ville foretage en grundig og uafhængig undersøgelse af begivenhederne og skride ind mod de personer, der anstiftede volden; opfordrer den burmesiske regering til at træffe øjeblikkelige foranstaltninger til at sætte en stopper for den etniske vold og forskelsbehandling og til at stille gerningsmændene til de voldelige sammenstød og andre, hermed forbundne krænkelser i Rakhine til ansvar; |
| --- | --- |

4.

tager til efterretning, at regeringen har fremsat forsikringer om at ville foretage en grundig og uafhængig undersøgelse af begivenhederne og skride ind mod de personer, der anstiftede volden; opfordrer den burmesiske regering til at træffe øjeblikkelige foranstaltninger til at sætte en stopper for den etniske vold og forskelsbehandling og til at stille gerningsmændene til de voldelige sammenstød og andre, hermed forbundne krænkelser i Rakhine til ansvar;

| 5. | opfordrer alle parter til at finde holdbare måder til at løse befolkningsgruppernes udeståender og gentager sin opfordring til de politiske kræfter om at indtage en holdning, der klart forfægter det pluralistiske samfund med en inklusiv dialog med lokalsamfundene; |
| --- | --- |

5.

opfordrer alle parter til at finde holdbare måder til at løse befolkningsgruppernes udeståender og gentager sin opfordring til de politiske kræfter om at indtage en holdning, der klart forfægter det pluralistiske samfund med en inklusiv dialog med lokalsamfundene;

| 6. | opfordrer den burmesiske regering til at indstille de diskriminerende praksisser, der anvendes over for rohingyaerne; gentager sine tidligere opfordringer til, at borgerskabsloven af 1982 ændres eller ophæves, således at rohingyaerne sikres lige adgang til burmesisk statsborgerskab; |
| --- | --- |

6.

opfordrer den burmesiske regering til at indstille de diskriminerende praksisser, der anvendes over for rohingyaerne; gentager sine tidligere opfordringer til, at borgerskabsloven af 1982 ændres eller ophæves, således at rohingyaerne sikres lige adgang til burmesisk statsborgerskab;

| 7. | opfordrer indtrængende de burmesiske myndigheder til at tage mere beslutsomme skridt vedrørende borgernes rettigheder, navnlig adgang til uddannelse, arbejdstilladelser og fri bevægelighed for rohingya-mindretallet; |
| --- | --- |

7.

opfordrer indtrængende de burmesiske myndigheder til at tage mere beslutsomme skridt vedrørende borgernes rettigheder, navnlig adgang til uddannelse, arbejdstilladelser og fri bevægelighed for rohingya-mindretallet;

| 8. | opfordrer regeringen i Burma/Myanmar til at give FN-agenturer og ikke-statslige humanitære hjælpeorganisationer, såvel som journalister og diplomater uhindret adgang til alle dele af landet, herunder Rakhine, og til at alle de berørte befolkninger får uhindret adgang til humanitærhjælp; opfordrer desuden de burmesiske myndigheder til som højeste prioritet at forbedre forholdene i rohingya-flygtningelejrene; |
| --- | --- |

8.

opfordrer regeringen i Burma/Myanmar til at give FN-agenturer og ikke-statslige humanitære hjælpeorganisationer, såvel som journalister og diplomater uhindret adgang til alle dele af landet, herunder Rakhine, og til at alle de berørte befolkninger får uhindret adgang til humanitærhjælp; opfordrer desuden de burmesiske myndigheder til som højeste prioritet at forbedre forholdene i rohingya-flygtningelejrene;

| 9. | opfordrer EU og medlemsstaterne til at yde humanitær bistand og støtte den burmesiske regering i dens bestræbelser på at stabilisere situationen og i øget tempo at gennemføre reformprogrammer på en måde, der inkorporerer retsstatsprincippet, respekten for menneskerettighederne og den politiske frihed; |
| --- | --- |

9.

opfordrer EU og medlemsstaterne til at yde humanitær bistand og støtte den burmesiske regering i dens bestræbelser på at stabilisere situationen og i øget tempo at gennemføre reformprogrammer på en måde, der inkorporerer retsstatsprincippet, respekten for menneskerettighederne og den politiske frihed;

| 10. | glæder sig over de forslag, der er fremsat af retsstatsudvalget under det burmesiske parlament og opfordrer indtrængende regeringen til hurtigt at gennemføre lovgivningsmæssige, institutionelle og politiske reformer, der gør en ende på alvorlige menneskerettighedskrænkelser i de områder, der er ramt af etniske eller andre væbnede konflikter og til at håndtere den vedvarende straffrihed for menneskerettighedsovertrædelser, navnlig når de begås af regeringsstyrker; |
| --- | --- |

10.

glæder sig over de forslag, der er fremsat af retsstatsudvalget under det burmesiske parlament og opfordrer indtrængende regeringen til hurtigt at gennemføre lovgivningsmæssige, institutionelle og politiske reformer, der gør en ende på alvorlige menneskerettighedskrænkelser i de områder, der er ramt af etniske eller andre væbnede konflikter og til at håndtere den vedvarende straffrihed for menneskerettighedsovertrædelser, navnlig når de begås af regeringsstyrker;

| 11. | glæder sig over løsladelsen den 17. september 2012 af 514 fanger, heriblandt 90 politiske fanger, og løsladelsen den 19. november 2012 af 66 fanger, heriblandt mindst 44 politiske fanger, som led i en amnesti, der var sammenfaldende med den amerikanske præsident Obamas besøg i Burma/Myanmar; opfordrer den burmesiske regering til at løslade alle de resterende samvittighedsfanger, gøre klart præcist hvor mange der fortsat tilbageholdes og tage skridt til at sikre genindslusningen af de løsladte fanger i samfundet; |
| --- | --- |

11.

glæder sig over løsladelsen den 17. september 2012 af 514 fanger, heriblandt 90 politiske fanger, og løsladelsen den 19. november 2012 af 66 fanger, heriblandt mindst 44 politiske fanger, som led i en amnesti, der var sammenfaldende med den amerikanske præsident Obamas besøg i Burma/Myanmar; opfordrer den burmesiske regering til at løslade alle de resterende samvittighedsfanger, gøre klart præcist hvor mange der fortsat tilbageholdes og tage skridt til at sikre genindslusningen af de løsladte fanger i samfundet;

| 12. | glæder sig over Rådets konklusioner om Burma/Myanmar af 23. april 2012, herunder suspenderingen af de restriktive foranstaltninger over for regeringen, med undtagelse af våbenembargoen, og EU’s ønske om at fortsætte sin støtte til landets overgang; der henviser til, at menneskerettighedsspørgsmål er af central betydning for EU: at bistå reformprocessen, bidrage til økonomisk, politisk og social udvikling og indførelsen af retsstatsforhold og grundlæggende frihedsrettigheder, især ytrings- og forsamlingsfriheden; glæder sig i denne forbindelse over besøget for nylig af Europa-Kommissionens formand og den øjeblikkelige forhøjelse af Kommissionens humanitære finansiering for 2012 som hjælp til befolkningen i Rakhine; |
| --- | --- |

12.

glæder sig over Rådets konklusioner om Burma/Myanmar af 23. april 2012, herunder suspenderingen af de restriktive foranstaltninger over for regeringen, med undtagelse af våbenembargoen, og EU’s ønske om at fortsætte sin støtte til landets overgang; der henviser til, at menneskerettighedsspørgsmål er af central betydning for EU: at bistå reformprocessen, bidrage til økonomisk, politisk og social udvikling og indførelsen af retsstatsforhold og grundlæggende frihedsrettigheder, især ytrings- og forsamlingsfriheden; glæder sig i denne forbindelse over besøget for nylig af Europa-Kommissionens formand og den øjeblikkelige forhøjelse af Kommissionens humanitære finansiering for 2012 som hjælp til befolkningen i Rakhine;

| 13. | pålægger sin formand at sende denne forordning til regeringen og parlamentet i Burma/Myanmar, EU's højtstående repræsentant, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, generalsekretæren for ASEAN, ASEAN's mellemstatslige menneskerettighedskommission, generalsekretæren for Commonwealth, FN's særlige repræsentant for menneskerettighederne i Burma/Myanmar, FN's flygtningehøjkommissær og FN's Menneskerettighedsråd. |
| --- | --- |

13.

pålægger sin formand at sende denne forordning til regeringen og parlamentet i Burma/Myanmar, EU's højtstående repræsentant, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, generalsekretæren for ASEAN, ASEAN's mellemstatslige menneskerettighedskommission, generalsekretæren for Commonwealth, FN's særlige repræsentant for menneskerettighederne i Burma/Myanmar, FN's flygtningehøjkommissær og FN's Menneskerettighedsråd.

---

(1)  Vedtagne tekster, P7_TA(2012)0142.

(2)  Vedtagne tekster, P7_TA(2012)0355.

---

| 16.12.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 419/192 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 419/192

---

P7_TA(2012)0465

Situationen for indvandrere i Libyen

Europa-Parlamentets beslutning af 22. november 2012 om situationen for indvandrere i Libyen (2012/2879(RSP))

(2015/C 419/30)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til FN-konventionen af 1951 om flygtninges status og protokollen hertil fra 1967, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN-konventionen af 1951 om flygtninges status og protokollen hertil fra 1967,

| — | der henviser til, at Libyen har ratificeret Den Afrikanske Enhedsorganisations konvention om særlige aspekter af flygtningeproblemer i Afrika den 25. april 1981, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Libyen har ratificeret Den Afrikanske Enhedsorganisations konvention om særlige aspekter af flygtningeproblemer i Afrika den 25. april 1981,

| — | der henviser til det afrikanske charter om menneskers og folks rettigheder og dets protokol om etablering af en afrikansk menneskerettighedsdomstol, som blev ratificeret af Libyen hhv. den 26. marts 1987 og den 19. november 2003, |
| --- | --- |

—

der henviser til det afrikanske charter om menneskers og folks rettigheder og dets protokol om etablering af en afrikansk menneskerettighedsdomstol, som blev ratificeret af Libyen hhv. den 26. marts 1987 og den 19. november 2003,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Libyen, navnlig beslutningen af 15. september 2011 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Libyen, navnlig beslutningen af 15. september 2011 (1),

| — | der henviser til pakken vedrørende den europæiske naboskabspolitik om Libyen af 15. maj 2012, |
| --- | --- |

—

der henviser til pakken vedrørende den europæiske naboskabspolitik om Libyen af 15. maj 2012,

| — | der henviser til sin beslutning af 14. juni 2012 om menneskerettigheder og sikkerhedssituationen i Sahel-regionen (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 14. juni 2012 om menneskerettigheder og sikkerhedssituationen i Sahel-regionen (2),

| — | der henviser til Udenrigsrådets konklusioner af 23. juli 2012, |
| --- | --- |

—

der henviser til Udenrigsrådets konklusioner af 23. juli 2012,

| — | der henviser til sin beslutning af 12. september 2012 om årsrapporten fra Rådet til Europa-Parlamentet om den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 12. september 2012 om årsrapporten fra Rådet til Europa-Parlamentet om den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (3),

| — | der henviser til erklæringer fra næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik af 19. juli 2012 og 3. november 2012 om Libyen, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringer fra næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik af 19. juli 2012 og 3. november 2012 om Libyen,

| — | der henviser til rapporten fra FN's generalsekretær om FN's støttemission i Libyen, der blev vedtaget den 30. august 2012, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra FN's generalsekretær om FN's støttemission i Libyen, der blev vedtaget den 30. august 2012,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 122, stk. 5, og artikel 110, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 122, stk. 5, og artikel 110, stk. 4,

| A. | der henviser til, at Libyen afholdt sit første demokratiske og frie valg i juli 2012 på bemærkelsesværdig fredelig og velordnet måde; der henviser til, at landet den 9. august 2012 for første gang i sin historie var vidne til en fredelig magtoverdragelse fra Det Nationale Overgangsråd til Nationalkongressen, der havde til opgave at vedtage en forfatning og andre væsentlige lovgivningsreformer; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Libyen afholdt sit første demokratiske og frie valg i juli 2012 på bemærkelsesværdig fredelig og velordnet måde; der henviser til, at landet den 9. august 2012 for første gang i sin historie var vidne til en fredelig magtoverdragelse fra Det Nationale Overgangsråd til Nationalkongressen, der havde til opgave at vedtage en forfatning og andre væsentlige lovgivningsreformer;

| B. | der henviser til, at Libyens regering, der er den første, der er dannet som følge af demokratiske valg i over 50 år, blev taget i ed den 14. november 2012; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Libyens regering, der er den første, der er dannet som følge af demokratiske valg i over 50 år, blev taget i ed den 14. november 2012;

| C. | der henviser til, at Libyen står over for en post-revolutionær periode, fuld af udfordringer, lige fra sikkerhed (afvæbning, demobilisering og reintegration (DDR) af de revolutionære militser og reform af den nationale hær og det nationale politi, grænsestyrker og andre statslige sikkerhedsstyrker), national forsoning, retsopgør og håndhævelse af retsstaten og af respekten for menneskerettighederne, til nødvendigheden af at påbegynde mange andre reformer, der er af afgørende betydning for opbygningen af demokratiske institutioner og en demokratisk stat; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Libyen står over for en post-revolutionær periode, fuld af udfordringer, lige fra sikkerhed (afvæbning, demobilisering og reintegration (DDR) af de revolutionære militser og reform af den nationale hær og det nationale politi, grænsestyrker og andre statslige sikkerhedsstyrker), national forsoning, retsopgør og håndhævelse af retsstaten og af respekten for menneskerettighederne, til nødvendigheden af at påbegynde mange andre reformer, der er af afgørende betydning for opbygningen af demokratiske institutioner og en demokratisk stat;

| D. | der henviser til, at Libyen historisk set har været afhængig af vandrende arbejdstagere på områder, der omfatter sundhed, uddannelse, landbrug, kost og logi og rengøring; der henviser til, at Libyen stadig er et stort knudepunkt for asylansøgere og flygtninge, der flygter fra konflikter i Afrika, Asien og Mellemøsten; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Libyen historisk set har været afhængig af vandrende arbejdstagere på områder, der omfatter sundhed, uddannelse, landbrug, kost og logi og rengøring; der henviser til, at Libyen stadig er et stort knudepunkt for asylansøgere og flygtninge, der flygter fra konflikter i Afrika, Asien og Mellemøsten;

| E. | der henviser til, at myndighedernes kapacitet til at kontrollere de mennesker, der ankommer til det meste af Libyens 4  378 km lange landegrænse, er yderst begrænset; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at myndighedernes kapacitet til at kontrollere de mennesker, der ankommer til det meste af Libyens 4  378 km lange landegrænse, er yderst begrænset;

| F. | der henviser til, at mellem 1,5 og 2,5 mio. udlændinge arbejdede i Libyen under oberst Gadaffis regime; der henviser til, at mange indvandrere fra befrielsens begyndelse den 17. februar 2011 blev tvunget ind i grupper af lejesoldater under Gadaffis styre, og at en stor del af dem nu tilbageholdes uden rettergang eller er flygtet ud af landet; der henviser til, at omkring 8 00  000 indvandrere ifølge Den Internationale Organisation for Migration (IOM) allerede var flygtet ud af landet til nabolandene i slutningen af november 2011, men at mange er vendt tilbage eller ankommet i mellemtiden; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at mellem 1,5 og 2,5 mio. udlændinge arbejdede i Libyen under oberst Gadaffis regime; der henviser til, at mange indvandrere fra befrielsens begyndelse den 17. februar 2011 blev tvunget ind i grupper af lejesoldater under Gadaffis styre, og at en stor del af dem nu tilbageholdes uden rettergang eller er flygtet ud af landet; der henviser til, at omkring 8 00  000 indvandrere ifølge Den Internationale Organisation for Migration (IOM) allerede var flygtet ud af landet til nabolandene i slutningen af november 2011, men at mange er vendt tilbage eller ankommet i mellemtiden;

| G. | der henviser til, at der regelmæssigt begås krænkelser og overtrædelser af indvandreres, asylansøgeres og flygtninges menneskerettigheder i Libyen, og der henviser til, at papirløse udlændinge fortsat risikerer at blive udsat for udnyttelse, racisme, vilkårlig tilbageholdelse, vold og tortur, også under tilbageholdelse; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at der regelmæssigt begås krænkelser og overtrædelser af indvandreres, asylansøgeres og flygtninges menneskerettigheder i Libyen, og der henviser til, at papirløse udlændinge fortsat risikerer at blive udsat for udnyttelse, racisme, vilkårlig tilbageholdelse, vold og tortur, også under tilbageholdelse;

| H. | der henviser til, at udlændinge i Libyen fortsat er særdeles sårbare over for misbrug på grund af det sikkerhedsmæssige tomrum, spredningen af våben, manglende national lovgivning om asyl og om vandrende arbejdstagere, det utilstrækkelige retssystem og svage styreformer; der henviser til, at udenlandske statsborgere, herunder gravide kvinder, kvinder med små børn og uledsagede børn, der anbringes sammen med voksne, anbringes på en række tilbageholdelsesfaciliteter, der er udformet specielt til illegale indvandrere, eller tilbageholdes direkte af militser; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at udlændinge i Libyen fortsat er særdeles sårbare over for misbrug på grund af det sikkerhedsmæssige tomrum, spredningen af våben, manglende national lovgivning om asyl og om vandrende arbejdstagere, det utilstrækkelige retssystem og svage styreformer; der henviser til, at udenlandske statsborgere, herunder gravide kvinder, kvinder med små børn og uledsagede børn, der anbringes sammen med voksne, anbringes på en række tilbageholdelsesfaciliteter, der er udformet specielt til illegale indvandrere, eller tilbageholdes direkte af militser;

| I. | der henviser til, at de seneste rapporter, der er udarbejdet af Det Internationale Forbund for Menneskerettigheder, Migreurop, Amnesty International og Justice without borders for migrants (JWBM) på grundlag af en række undersøgelser i Libyen i juni 2012, understreger gentagne mishandlinger af indvandrere i otte tilbageholdelsescentre i Kufra, Tripoli, Benghazi og bjergregionen Nafusa; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at de seneste rapporter, der er udarbejdet af Det Internationale Forbund for Menneskerettigheder, Migreurop, Amnesty International og Justice without borders for migrants (JWBM) på grundlag af en række undersøgelser i Libyen i juni 2012, understreger gentagne mishandlinger af indvandrere i otte tilbageholdelsescentre i Kufra, Tripoli, Benghazi og bjergregionen Nafusa;

| J. | der henviser til, at Libyen endnu ikke har ratificeret FN's konvention fra 1951 om flygtninges retsstilling; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at Libyen endnu ikke har ratificeret FN's konvention fra 1951 om flygtninges retsstilling;

| K. | der henviser til, at UNHCR, selv om det nu er tilstede i landet, endnu ikke har nogen retlig status i Libyen; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at UNHCR, selv om det nu er tilstede i landet, endnu ikke har nogen retlig status i Libyen;

| L. | der henviser til, at nogle medlemsstater har genoptaget forhandlingerne med Libyen om migrationskontrol; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at nogle medlemsstater har genoptaget forhandlingerne med Libyen om migrationskontrol;

| M. | der henviser til, at en fuldt fungerende og demokratisk regering i Libyen er en forudsætning for forhandlinger med EU, FN og andre internationale partnere om samarbejdsaftaler med Libyen; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at en fuldt fungerende og demokratisk regering i Libyen er en forudsætning for forhandlinger med EU, FN og andre internationale partnere om samarbejdsaftaler med Libyen;

| 1. | bifalder indsættelsen af den første libyske regering, der har sit hjemmelsgrundlag i demokratiske valg og opfordrer regeringens medlemmer til at handle beslutsomt med henblik på at danne grundlaget for en demokratisk, ansvarlig og velfungerende statsstruktur i Libyen; opfordrer alle internationale aktører, og især EU, til at være klar til at bistå den libyske regering og Nationalkongressen med denne overvældende opgave; |
| --- | --- |

1.

bifalder indsættelsen af den første libyske regering, der har sit hjemmelsgrundlag i demokratiske valg og opfordrer regeringens medlemmer til at handle beslutsomt med henblik på at danne grundlaget for en demokratisk, ansvarlig og velfungerende statsstruktur i Libyen; opfordrer alle internationale aktører, og især EU, til at være klar til at bistå den libyske regering og Nationalkongressen med denne overvældende opgave;

| 2. | opfordrer Libyen til at vedtage og udarbejde en lovgivning, der er i overensstemmelse med Libyens internationale forpligtelser, navnlig med henblik på at sikre overholdelse af de universelle menneskerettigheder; erkender dog, at en sådan indsats vil kræve tid, idet den nyvalgte regering lige er blevet taget i ed; erkender, at det vil kræve beslutsom handling og korrekt instruktion at overvinde den katastrofale arv efter Gadaffis undertrykkende regime, indtil fuldt ansvarlige rettighedsbaserede retlige og juridiske systemer og sikkerhedssystemer er på plads; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Libyen til at vedtage og udarbejde en lovgivning, der er i overensstemmelse med Libyens internationale forpligtelser, navnlig med henblik på at sikre overholdelse af de universelle menneskerettigheder; erkender dog, at en sådan indsats vil kræve tid, idet den nyvalgte regering lige er blevet taget i ed; erkender, at det vil kræve beslutsom handling og korrekt instruktion at overvinde den katastrofale arv efter Gadaffis undertrykkende regime, indtil fuldt ansvarlige rettighedsbaserede retlige og juridiske systemer og sikkerhedssystemer er på plads;

| 3. | udtrykker sin bekymring over den særligt sårbare situation for så vidt angår sikkerhed og menneskerettigheder for udlændinge i Libyen for øjeblikket, navnlig de, der kommer fra Afrika syd for Sahara og Østafrika for at søge arbejde eller politisk asyl, og de, der stadig er fængslet; er især bekymret over levevilkårene og behandlingen af de indvandrere, der tilbageholdes i tilbageholdelsescentre, navnlig i Kufra, Tripoli, Benghazi and bjergregionen Nafusa; |
| --- | --- |

3.

udtrykker sin bekymring over den særligt sårbare situation for så vidt angår sikkerhed og menneskerettigheder for udlændinge i Libyen for øjeblikket, navnlig de, der kommer fra Afrika syd for Sahara og Østafrika for at søge arbejde eller politisk asyl, og de, der stadig er fængslet; er især bekymret over levevilkårene og behandlingen af de indvandrere, der tilbageholdes i tilbageholdelsescentre, navnlig i Kufra, Tripoli, Benghazi and bjergregionen Nafusa;

| 4. | udtrykker dyb bekymring over de ekstreme forhold for så vidt angår tilbageholdelse, som udenlandske personer, herunder kvinder og bør, udsættes for — mange af dem er ofre for seksuel og kønsbaseret vold — og over deres manglende mulighed for adgang til passende juridiske rammer og beskyttelse, hvilket medfører tilbageholdelse på ubestemt tid og ingen mulig for appel ved udvisning; |
| --- | --- |

4.

udtrykker dyb bekymring over de ekstreme forhold for så vidt angår tilbageholdelse, som udenlandske personer, herunder kvinder og bør, udsættes for — mange af dem er ofre for seksuel og kønsbaseret vold — og over deres manglende mulighed for adgang til passende juridiske rammer og beskyttelse, hvilket medfører tilbageholdelse på ubestemt tid og ingen mulig for appel ved udvisning;

| 5. | opfordrer de libyske myndigheder til at beskytte alle udenlandske statsborgere, uanset deres immigrationsstatus, mod vold, udnyttelse, trusler, intimidering og misbrug; |
| --- | --- |

5.

opfordrer de libyske myndigheder til at beskytte alle udenlandske statsborgere, uanset deres immigrationsstatus, mod vold, udnyttelse, trusler, intimidering og misbrug;

| 6. | opfordrer Libyens regering og Nationalkongressen til at vedtage passende lovgivning og retningslinjer for alle nationale og lokale organer for at sikre retfærdig behandling, ikke-forskelsbehandling og nødvendig beskyttelse af alle flygtninge, asylansøgere og indvandrere, med særlig fokus på kvinder og børns sikkerhed og rettigheder; |
| --- | --- |

6.

opfordrer Libyens regering og Nationalkongressen til at vedtage passende lovgivning og retningslinjer for alle nationale og lokale organer for at sikre retfærdig behandling, ikke-forskelsbehandling og nødvendig beskyttelse af alle flygtninge, asylansøgere og indvandrere, med særlig fokus på kvinder og børns sikkerhed og rettigheder;

| 7. | forventer, at de nye libyske myndigheder straks ratificerer FN's konvention fra 1951 om flygtninges retsstilling og protokollen hertil fra 1967, og vedtager en asyllovgivning, som er i overensstemmelse med internationale love og standarder; |
| --- | --- |

7.

forventer, at de nye libyske myndigheder straks ratificerer FN's konvention fra 1951 om flygtninges retsstilling og protokollen hertil fra 1967, og vedtager en asyllovgivning, som er i overensstemmelse med internationale love og standarder;

| 8. | opfordrer de nye libyske myndigheder til straks at give UNHCR juridisk anerkendelse og støtte dets arbejde; tilskynder til tættere samarbejde mellem EU, UNHCR og andre FN-organer, som er involveret i postkonfliktsituationen; |
| --- | --- |

8.

opfordrer de nye libyske myndigheder til straks at give UNHCR juridisk anerkendelse og støtte dets arbejde; tilskynder til tættere samarbejde mellem EU, UNHCR og andre FN-organer, som er involveret i postkonfliktsituationen;

| 9. | opfordrer de nye libyske myndigheder til at fremme det arbejde, som udføres af organisationer, der kan bidrage til at beskytte og støtte asylansøgere, flygtninge og indvandrere; |
| --- | --- |

9.

opfordrer de nye libyske myndigheder til at fremme det arbejde, som udføres af organisationer, der kan bidrage til at beskytte og støtte asylansøgere, flygtninge og indvandrere;

| 10. | opfordrer Libyen til at vedtage lovgivning med henblik på at regulere udenlandske statsborgeres indrejse og ophold i landet, herunder et velfungerende asylsystem; opfordrer EU til at yde sin nabo Libyen teknisk og politisk bistand med denne opgave, herunder foranstaltninger med henblik på at forbedre nuværende tilbageholdelsesfaciliteter; |
| --- | --- |

10.

opfordrer Libyen til at vedtage lovgivning med henblik på at regulere udenlandske statsborgeres indrejse og ophold i landet, herunder et velfungerende asylsystem; opfordrer EU til at yde sin nabo Libyen teknisk og politisk bistand med denne opgave, herunder foranstaltninger med henblik på at forbedre nuværende tilbageholdelsesfaciliteter;

| 11. | opfordrer Libyen til at vedtage en retlig status for vandrende arbejdstagere i Libyen og tilbyde dem fuld beskyttelse hvad angår overholdelse af deres menneskerettigheder, herunder deres arbejdsrettigheder i overensstemmelse med relevante ILO-standarder; |
| --- | --- |

11.

opfordrer Libyen til at vedtage en retlig status for vandrende arbejdstagere i Libyen og tilbyde dem fuld beskyttelse hvad angår overholdelse af deres menneskerettigheder, herunder deres arbejdsrettigheder i overensstemmelse med relevante ILO-standarder;

| 12. | opfordrer EU og medlemsstaterne til at handle hensynsfuldt i forbindelse med forhandlingerne om fremtidige samarbejdsaftaler og aftaler om migrationskontrol med de nye libyske myndigheder og sikre, at sådanne aftaler omfatter effektive overvågningsmekanismer til beskyttelse af menneskerettighederne for indvandrere, flygtninge og asylansøgere; |
| --- | --- |

12.

opfordrer EU og medlemsstaterne til at handle hensynsfuldt i forbindelse med forhandlingerne om fremtidige samarbejdsaftaler og aftaler om migrationskontrol med de nye libyske myndigheder og sikre, at sådanne aftaler omfatter effektive overvågningsmekanismer til beskyttelse af menneskerettighederne for indvandrere, flygtninge og asylansøgere;

| 13. | opfordrer udenlandske virksomheder, som opererer i Libyen, navnlig europæiske virksomheder, til at sikre fuld overholdelse af deres sociale ansvar (VSA) som en principiel politik i alle deres aktiviteter og sikre vedtagelse af bestemmelser om virksomheders sociale ansvar, navnlig i forhold til vandrende arbejdstagere; |
| --- | --- |

13.

opfordrer udenlandske virksomheder, som opererer i Libyen, navnlig europæiske virksomheder, til at sikre fuld overholdelse af deres sociale ansvar (VSA) som en principiel politik i alle deres aktiviteter og sikre vedtagelse af bestemmelser om virksomheders sociale ansvar, navnlig i forhold til vandrende arbejdstagere;

| 14. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Libyens regering og Nationalkongressen, FN's generalsekretær, Den Arabiske Liga og Den Afrikanske Union. |
| --- | --- |

14.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Libyens regering og Nationalkongressen, FN's generalsekretær, Den Arabiske Liga og Den Afrikanske Union.

---

(1)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0386.

(2)  Vedtagne tekster, P7_TA(2012)0263.

(3)  Vedtagne tekster, P7_TA(2012)0334.

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Parlamentet

Tirsdag den 20. november 2012

| 16.12.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 419/196 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 419/196

---

P7_TA(2012)0422

Ændring af artikel 70 i forretningsordenen om interinstitutionelle forhandlinger som led i lovgivningsprocedurer

Europa-Parlamentets afgørelse af 20. november 2012 om ændring af artikel 70 i Europa-Parlamentets forretningsorden om interinstitutionelle forhandlinger som led i lovgivningsprocedurer (2011/2298(REG))

(2015/C 419/31)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til formandens skrivelse af 18. april 2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til formandens skrivelse af 18. april 2011,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 211 og 212, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 211 og 212,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Konstitutionelle Anliggender og udtalelse fra Økonomi- og Valutaudvalget (A7-0281/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Konstitutionelle Anliggender og udtalelse fra Økonomi- og Valutaudvalget (A7-0281/2012),

| 1. | vedtager at optage nedenstående ændring i forretningsordenen; |
| --- | --- |

1.

vedtager at optage nedenstående ændring i forretningsordenen;

| 2. | gør opmærksom på, at denne ændring træder i kraft den første dag i den næste mødeperiode; |
| --- | --- |

2.

gør opmærksom på, at denne ændring træder i kraft den første dag i den næste mødeperiode;

| 3. | pålægger sin formand at sende denne afgørelse til Rådet og Kommissionen til orientering. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende denne afgørelse til Rådet og Kommissionen til orientering.

Ændring 1

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 70 — stk. 1

| Nuværende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Ved forhandlinger med de øvrige institutioner med henblik på indgåelsen af en aftale under
  lovgivningsproceduren
  iagttages
  adfærdskodeksen for forhandlinger i forbindelse med den almindelige lovgivningsprocedure
  . | 1.   Ved forhandlinger med de øvrige institutioner med henblik på indgåelsen af en aftale under
  en lovgivningsprocedure
  iagttages
  den af Formandskonferencen fastsatte adfærdskodeks
  . |

Nuværende ordlyd

Ændring

1.   Ved forhandlinger med de øvrige institutioner med henblik på indgåelsen af en aftale under
  lovgivningsproceduren
  iagttages
  adfærdskodeksen for forhandlinger i forbindelse med den almindelige lovgivningsprocedure
  .

1.   Ved forhandlinger med de øvrige institutioner med henblik på indgåelsen af en aftale under
  en lovgivningsprocedure
  iagttages
  den af Formandskonferencen fastsatte adfærdskodeks
  .

Ændring 13

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 70 — stk. 2

| Nuværende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   
  Det
  kompetente udvalg
  bør
  ,
  inden det deltager i sådanne forhandlinger, principielt træffe afgørelse
  med et flertal blandt sine medlemmer
  om fastsættelsen af et
  mandat
  , retningslinjer og prioriteringer for forhandlingerne
  . | 2.   
  Sådanne forhandlinger indledes ikke, før det
  kompetente udvalg
  , fra sag til sag for hver enkelt relevant lovgivningsprocedures vedkommende
  og med et flertal blandt sine medlemmer
  , har truffet en afgørelse om indledning af forhandlinger
  .
  Denne afgørelse fastlægger forhandlingsteamets
  mandat
  og sammensætning
  .
  Sådanne afgørelser meddeles formanden, der regelmæssigt holder Formandskonferencen underrettet. |

Nuværende ordlyd

Ændring

2.   
  Det
  kompetente udvalg
  bør
  ,
  inden det deltager i sådanne forhandlinger, principielt træffe afgørelse
  med et flertal blandt sine medlemmer
  om fastsættelsen af et
  mandat
  , retningslinjer og prioriteringer for forhandlingerne
  .

2.   
  Sådanne forhandlinger indledes ikke, før det
  kompetente udvalg
  , fra sag til sag for hver enkelt relevant lovgivningsprocedures vedkommende
  og med et flertal blandt sine medlemmer
  , har truffet en afgørelse om indledning af forhandlinger
  .
  Denne afgørelse fastlægger forhandlingsteamets
  mandat
  og sammensætning
  .
  Sådanne afgørelser meddeles formanden, der regelmæssigt holder Formandskonferencen underrettet.

Ændring 3

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 70 — stk. 2 — afsnit 1 a (nyt)

| Nuværende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| | Mandatet består af en betænkning, der er vedtaget i udvalget og indgivet til senere behandling af Parlamentet. Anser det kompetente udvalg det undtagelsesvis for behørigt begrundet at indlede forhandlinger inden vedtagelsen af en betænkning i udvalget, kan mandatet bestå af en række ændringsforslag eller et sæt klart definerede målsætninger, prioriteringer eller retningslinjer. |

Nuværende ordlyd

Ændring

Mandatet består af en betænkning, der er vedtaget i udvalget og indgivet til senere behandling af Parlamentet. Anser det kompetente udvalg det undtagelsesvis for behørigt begrundet at indlede forhandlinger inden vedtagelsen af en betænkning i udvalget, kan mandatet bestå af en række ændringsforslag eller et sæt klart definerede målsætninger, prioriteringer eller retningslinjer.

Ændring 4

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 70 — stk. 2 a (nyt)

| Nuværende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Forhandlingsteamet ledes af ordføreren under forsæde af formanden for det kompetente udvalg eller af en af formanden udpeget næstformand. Forhandlingsteamet omfatter som et minimum skyggeordførerne fra hver af de politiske grupper. |

Nuværende ordlyd

Ændring

2a.
     
  Forhandlingsteamet ledes af ordføreren under forsæde af formanden for det kompetente udvalg eller af en af formanden udpeget næstformand. Forhandlingsteamet omfatter som et minimum skyggeordførerne fra hver af de politiske grupper.

Ændring 5 + 18

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 70 — stk. 2 b (nyt)

| Nuværende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Ethvert dokument, der skal drøftes på et møde med Rådet og Kommissionen (»trilog«), udformes som et dokument, der viser de berørte institutioners respektive holdninger og eventuelle kompromisforslag, og omdeles til hele forhandlingsteamet mindst 48 timer, eller i særligt hastende tilfælde 24 timer, forud for den pågældende trilog. |
| | Efter hver trilog aflægger forhandlingsteamet rapport herom på det efterfølgende møde i det kompetente udvalg. Dokumenter, der afspejler resultatet af den sidste trilog, gøres tilgængelige for udvalget. |
| | Viser det sig umuligt at indkalde til møde i udvalget i tide, aflægger forhandlingsteamet alt efter omstændighederne rapport til formanden, skyggeordførerne og udvalgskoordinatorerne. |
| | Det kompetente udvalg kan opdatere mandatet på baggrund af udviklingen i forhandlingerne. |

Nuværende ordlyd

Ændring

2b.
     
  Ethvert dokument, der skal drøftes på et møde med Rådet og Kommissionen (»trilog«), udformes som et dokument, der viser de berørte institutioners respektive holdninger og eventuelle kompromisforslag, og omdeles til hele forhandlingsteamet mindst 48 timer, eller i særligt hastende tilfælde 24 timer, forud for den pågældende trilog.

Efter hver trilog aflægger forhandlingsteamet rapport herom på det efterfølgende møde i det kompetente udvalg. Dokumenter, der afspejler resultatet af den sidste trilog, gøres tilgængelige for udvalget.

Viser det sig umuligt at indkalde til møde i udvalget i tide, aflægger forhandlingsteamet alt efter omstændighederne rapport til formanden, skyggeordførerne og udvalgskoordinatorerne.

Det kompetente udvalg kan opdatere mandatet på baggrund af udviklingen i forhandlingerne.

Ændring 6

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 70 — stk. 3

| Nuværende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   
  Hvis
  forhandlingerne
  fører
  til et kompromis
  med Rådet efter udvalgets vedtagelse af betænkningen, skal udvalget høres på ny inden afstemningen på plenarmødet
  . | 3.   
  Fører
  forhandlingerne til et kompromis
  , underrettes det kompetente udvalg hurtigst muligt
  .
  Den tekst, der er opnået enighed om, forelægges det kompetente udvalg til behandling. Godkendes teksten ved en afstemning i udvalget, indgives den til behandling af Parlamentet i en passende form, herunder kompromisændringsforslag. Teksten kan forelægges som en konsolideret tekst under forudsætning af, at ændringerne til det pågældende forslag til lovgivningsmæssig retsakt fremgår tydeligt. |

Nuværende ordlyd

Ændring

3.   
  Hvis
  forhandlingerne
  fører
  til et kompromis
  med Rådet efter udvalgets vedtagelse af betænkningen, skal udvalget høres på ny inden afstemningen på plenarmødet
  .

3.   
  Fører
  forhandlingerne til et kompromis
  , underrettes det kompetente udvalg hurtigst muligt
  .
  Den tekst, der er opnået enighed om, forelægges det kompetente udvalg til behandling. Godkendes teksten ved en afstemning i udvalget, indgives den til behandling af Parlamentet i en passende form, herunder kompromisændringsforslag. Teksten kan forelægges som en konsolideret tekst under forudsætning af, at ændringerne til det pågældende forslag til lovgivningsmæssig retsakt fremgår tydeligt.

Ændring 7

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 70 — stk. 3 a (nyt)

| Nuværende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Omfatter proceduren associerede udvalg eller fælles udvalgsmøder, finder artikel 50 og 51 anvendelse på afgørelsen om at indlede forhandlinger og gennemførelsen af disse forhandlinger. |
| | I tilfælde af uenighed mellem de involverede udvalg fastsættes de nærmere retningslinjer for indledningen og gennemførelsen af sådanne forhandlinger af formanden for Udvalgsformandskonferencen i overensstemmelse med de i nævnte artikler fastsatte principper. |

Nuværende ordlyd

Ændring

3a.
     
  Omfatter proceduren associerede udvalg eller fælles udvalgsmøder, finder artikel 50 og 51 anvendelse på afgørelsen om at indlede forhandlinger og gennemførelsen af disse forhandlinger.

I tilfælde af uenighed mellem de involverede udvalg fastsættes de nærmere retningslinjer for indledningen og gennemførelsen af sådanne forhandlinger af formanden for Udvalgsformandskonferencen i overensstemmelse med de i nævnte artikler fastsatte principper.

Ændring 8

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 70 a (ny) — overskrift

| Nuværende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| | |

Nuværende ordlyd

Ændring

Ændring 9

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 70 a (nyt) — stk. 1

| Nuværende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| | 1.
     
  Enhver afgørelse truffet af et udvalg om at indlede forhandlinger inden vedtagelsen af en betænkning i udvalget oversættes til alle officielle sprog, omdeles til alle medlemmer af Parlamentet og forelægges Formandskonferencen. |
| | Efter anmodning fra en politisk gruppe kan Formandskonferencen med henblik på behandling med forhandling og afstemning beslutte at optage punktet på forslaget til dagsorden for den mødeperiode, der følger efter omdelingen, og formanden fastsætter i så fald en frist for indgivelse af ændringsforslag. |
| | Har Formandskonferencen ikke truffet afgørelse om at optage punktet på forslaget til dagsorden for den pågældende mødeperiode, meddeles afgørelsen om at indlede forhandlinger af formanden ved åbningen af mødeperioden. |

Nuværende ordlyd

Ændring

1.
     
  Enhver afgørelse truffet af et udvalg om at indlede forhandlinger inden vedtagelsen af en betænkning i udvalget oversættes til alle officielle sprog, omdeles til alle medlemmer af Parlamentet og forelægges Formandskonferencen.

Efter anmodning fra en politisk gruppe kan Formandskonferencen med henblik på behandling med forhandling og afstemning beslutte at optage punktet på forslaget til dagsorden for den mødeperiode, der følger efter omdelingen, og formanden fastsætter i så fald en frist for indgivelse af ændringsforslag.

Har Formandskonferencen ikke truffet afgørelse om at optage punktet på forslaget til dagsorden for den pågældende mødeperiode, meddeles afgørelsen om at indlede forhandlinger af formanden ved åbningen af mødeperioden.

Ændring 16

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 70 a (nyt) — stk. 2

| Nuværende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| | 2.
     
  Punktet optages på forslaget til dagsorden for den mødeperiode, der følger efter meddelelsen, med henblik på behandling med forhandling og afstemning, og formanden fastsætter en frist for indgivelse af ændringsforslag, såfremt en politisk gruppe eller mindst 40 medlemmer anmoder herom inden for 48 timer efter meddelelsen. |
| | I modsat fald betragtes afgørelsen om at indlede forhandlingerne som godkendt. |

Nuværende ordlyd

Ændring

2.
     
  Punktet optages på forslaget til dagsorden for den mødeperiode, der følger efter meddelelsen, med henblik på behandling med forhandling og afstemning, og formanden fastsætter en frist for indgivelse af ændringsforslag, såfremt en politisk gruppe eller mindst 40 medlemmer anmoder herom inden for 48 timer efter meddelelsen.

I modsat fald betragtes afgørelsen om at indlede forhandlingerne som godkendt.

---

| 16.12.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 419/200 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 419/200

---

P7_TA(2012)0423

Ændring af artikel 181 i Parlamentets forretningsorden om fuldstændigt forhandlingsreferat og artikel 182 om audiovisuel optagelse af forhandlingerne

Europa-Parlamentets afgørelse af 20. november 2012 om ændring af forretningsordenens artikel 181 om fuldstændigt forhandlingsreferat og artikel 182 om audiovisuel optagelse af forhandlingerne (2012/2080(REG))

(2015/C 419/32)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til formandens skrivelse af 13. januar 2012, |
| --- | --- |

—

der henviser til formandens skrivelse af 13. januar 2012,

| — | der henviser til sin beslutning af 26. oktober 2011 om forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2012 som ændret af Rådet — alle sektioner — og om ændringsskrivelse nr. 1/2012 og 2/2012 til forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2012 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 26. oktober 2011 om forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2012 som ændret af Rådet — alle sektioner — og om ændringsskrivelse nr. 1/2012 og 2/2012 til forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2012 (1),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 211 og 212, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 211 og 212,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Konstitutionelle Anliggender (A7-0336/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Konstitutionelle Anliggender (A7-0336/2012),

| A. | der henviser til, at besparelserne fra budgettet på området for oversættelse og tolkning ikke bringer princippet om flersprogethed i fare, men er mulige gennem innovation, omstrukturering og nye arbejdsmetoder (2), |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at besparelserne fra budgettet på området for oversættelse og tolkning ikke bringer princippet om flersprogethed i fare, men er mulige gennem innovation, omstrukturering og nye arbejdsmetoder (2),

| 1. | vedtager at optage nedenstående ændring i forretningsordenen; |
| --- | --- |

1.

vedtager at optage nedenstående ændring i forretningsordenen;

| 2. | gør opmærksom på, at disse ændringer træder i kraft den første dag i den næste mødeperiode; |
| --- | --- |

2.

gør opmærksom på, at disse ændringer træder i kraft den første dag i den næste mødeperiode;

| 3. | pålægger sin formand at sende denne afgørelse til Rådet og Kommissionen til orientering. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende denne afgørelse til Rådet og Kommissionen til orientering.

Ændring 1

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 181 — stk. 1

| Nuværende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   For hvert møde udarbejdes et fuldstændigt forhandlingsreferat på
  samtlige officielle sprog
  . | 1.   For hvert møde udarbejdes et fuldstændigt forhandlingsreferat
  som et flersproget dokument, hvor samtlige mundtlige bidrag gengives på originalsproget. |

Nuværende ordlyd

Ændring

1.   For hvert møde udarbejdes et fuldstændigt forhandlingsreferat på
  samtlige officielle sprog
  .

1.   For hvert møde udarbejdes et fuldstændigt forhandlingsreferat
  som et flersproget dokument, hvor samtlige mundtlige bidrag gengives på originalsproget.

Ændring 2

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 181 — stk. 2

| Nuværende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Talerne
  skal
  inden for
  en uge indlevere
  rettelser til udskriften af deres
  taler
  til sekretariatet. | 2.   Talerne
  kan
  inden for
  fem arbejdsdage foretage
  rettelser til udskriften af deres
  mundtlige bidrag
  .
  Rettelser skal fremsendes
  til sekretariatet
  inden for denne frist
  . |

Nuværende ordlyd

Ændring

2.   Talerne
  skal
  inden for
  en uge indlevere
  rettelser til udskriften af deres
  taler
  til sekretariatet.

2.   Talerne
  kan
  inden for
  fem arbejdsdage foretage
  rettelser til udskriften af deres
  mundtlige bidrag
  .
  Rettelser skal fremsendes
  til sekretariatet
  inden for denne frist
  .

Ændring 3

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 181 — stk. 3

| Nuværende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Det fuldstændige forhandlingsreferat offentliggøres som tillæg til Den Europæiske Unions Tidende. | 3.   Det
  flersprogede
  fuldstændige forhandlingsreferat offentliggøres som tillæg til Den Europæiske Unions Tidende
  og opbevares i Parlamentets arkiv
  . |

Nuværende ordlyd

Ændring

3.   Det fuldstændige forhandlingsreferat offentliggøres som tillæg til Den Europæiske Unions Tidende.

3.   Det
  flersprogede
  fuldstændige forhandlingsreferat offentliggøres som tillæg til Den Europæiske Unions Tidende
  og opbevares i Parlamentets arkiv
  .

Ændring 4

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 181 — stk. 4

| Nuværende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| 4.   
  Medlemmerne kan
  med kort frist
  anmode om
  oversættelse af uddrag af det fuldstændige forhandlingsreferat. | 4.   
  Efter anmodning fra et medlem udarbejdes en
  oversættelse
  til et hvilket som helst af de officielle sprog
  af uddrag af det fuldstændige forhandlingsreferat.
  Om nødvendigt skal oversættelsen leveres
  med kort frist. |

Nuværende ordlyd

Ændring

4.   
  Medlemmerne kan
  med kort frist
  anmode om
  oversættelse af uddrag af det fuldstændige forhandlingsreferat.

4.   
  Efter anmodning fra et medlem udarbejdes en
  oversættelse
  til et hvilket som helst af de officielle sprog
  af uddrag af det fuldstændige forhandlingsreferat.
  Om nødvendigt skal oversættelsen leveres
  med kort frist.

Ændring 5

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 182 — stk. - 1 (nyt)

| Nuværende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| | Forhandlingerne i Parlamentet transmitteres i realtid på Parlamentets websted på det sprog, de føres på, sammen med den flersprogede lydoptagelse fra samtlige aktive tolkekabiner. |

Nuværende ordlyd

Ændring

Forhandlingerne i Parlamentet transmitteres i realtid på Parlamentets websted på det sprog, de føres på, sammen med den flersprogede lydoptagelse fra samtlige aktive tolkekabiner.

Ændring 6

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 182 — stk. 1

| Nuværende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| Umiddelbart efter mødet produceres en audiovisuel optagelse af forhandlingerne,
  herunder
  lydoptagelser fra samtlige tolkekabiner, som gøres tilgængelig via
  internettet
  . | Umiddelbart efter mødet produceres en
  indekseret
  audiovisuel optagelse af forhandlingerne
  på det sprog, de føres på, samt den flersprogede
  lydoptagelse fra samtlige
  aktive
  tolkekabiner, som gøres tilgængelig
  på Parlamentets websted under indeværende og efterfølgende valgperiode, hvorefter den opbevares i Parlamentets arkiv. Denne audiovisuelle optagelse skal linkes til det flersprogede fuldstændige forhandlingsreferat, så snart det foreligger. |

Nuværende ordlyd

Ændring

Umiddelbart efter mødet produceres en audiovisuel optagelse af forhandlingerne,
  herunder
  lydoptagelser fra samtlige tolkekabiner, som gøres tilgængelig via
  internettet
  .

Umiddelbart efter mødet produceres en
  indekseret
  audiovisuel optagelse af forhandlingerne
  på det sprog, de føres på, samt den flersprogede
  lydoptagelse fra samtlige
  aktive
  tolkekabiner, som gøres tilgængelig
  på Parlamentets websted under indeværende og efterfølgende valgperiode, hvorefter den opbevares i Parlamentets arkiv. Denne audiovisuelle optagelse skal linkes til det flersprogede fuldstændige forhandlingsreferat, så snart det foreligger.

---

(1)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0461.

(2)  Se punkt 77 i ovennævnte beslutning af 26. oktober 2011.

---

III Forberedende retsakter

EUROPA-PARLAMENTET

Tirsdag den 20. november 2012

| 16.12.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 419/203 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 419/203

---

P7_TA(2012)0412

Retternes kompetence og om anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser på det civil- og handelsretlige område ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. november 2012 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om retternes kompetence og om anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser på det civil- og handelsretlige område (omarbejdning) (COM(2010)0748 — C7-0433/2010 — 2010/0383(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure — omarbejdning)

(2015/C 419/33)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Parlamentet og Rådet (COM(2010)0748) og til den af Kommissionen foretagne konsekvensanalyse (SEC(2010)1547), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Parlamentet og Rådet (COM(2010)0748) og til den af Kommissionen foretagne konsekvensanalyse (SEC(2010)1547),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, artikel 67, stk. 4, og artikel 81, stk. 2, litra a), c) og e), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0433/2010), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, artikel 67, stk. 4, og artikel 81, stk. 2, litra a), c) og e), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0433/2010),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til den begrundede udtalelse, som inden for rammerne af protokol nr. 2 om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet er blevet forelagt af Generalstaternes Førstekammer og Andetkammer i Nederlandene om, at udkastet til lovgivningsmæssig retsakt ikke overholder nærhedsprincippet, |
| --- | --- |

—

der henviser til den begrundede udtalelse, som inden for rammerne af protokol nr. 2 om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet er blevet forelagt af Generalstaternes Førstekammer og Andetkammer i Nederlandene om, at udkastet til lovgivningsmæssig retsakt ikke overholder nærhedsprincippet,

| — | der henviser til Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse af 5. maj 2011 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse af 5. maj 2011 (1),

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 28. november 2001 om en mere systematisk omarbejdning af retsakter (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 28. november 2001 om en mere systematisk omarbejdning af retsakter (2),

| — | der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 24. oktober 2012 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 24. oktober 2012 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 87 og 55, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 87 og 55,

| — | der henviser til betænkning fra Retsudvalget og udtalelse fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender (A7-0320/2012) |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Retsudvalget og udtalelse fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender (A7-0320/2012)

| A. | der henviser til, at dette forslag ifølge den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen ikke indebærer andre indholdsmæssige ændringer end dem, der er angivet som sådanne i selve forslaget, og at det, hvad angår de uændrede bestemmelser i de tidligere retsakter sammen med de nævnte ændringer, udelukkende består i en kodifikation af de eksisterende retsakter uden indholdsmæssige ændringer, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at dette forslag ifølge den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen ikke indebærer andre indholdsmæssige ændringer end dem, der er angivet som sådanne i selve forslaget, og at det, hvad angår de uændrede bestemmelser i de tidligere retsakter sammen med de nævnte ændringer, udelukkende består i en kodifikation af de eksisterende retsakter uden indholdsmæssige ændringer,

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling under hensyntagen til henstillingerne fra den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen; |
| --- | --- |

1.

vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling under hensyntagen til henstillingerne fra den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  EUT C 218 af 23.7.2011, s. 78.

(2)  EFT C 77 af 28.3.2002, s. 1.

---

P7_TC1-COD(2010)0383

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 20. november 2012 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2012 om retternes kompetence og om anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser på det civil- og handelsretlige område (omarbejdning)

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) nr. 1215/2012).

---

| 16.12.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 419/204 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 419/204

---

P7_TA(2012)0413

Markedsføring og brug af sprængstofprækursorer ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. november 2012 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om markedsføring og brug af sprængstofprækursorer (COM(2010)0473 — C7-0279/2010 — 2010/0246(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2015/C 419/34)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2010)0473), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2010)0473),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 114 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0279/2010), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 114 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0279/2010),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse af 19. januar 2011 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 19. januar 2011 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

| — | der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 11. juli 2012 og 17. oktober 2012 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 11. juli 2012 og 17. oktober 2012 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 55, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 55,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A7-0269/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A7-0269/2012),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  EUT C 84 af 17.3 2011, s. 25.

---

P7_TC1-COD(2010)0246

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 20. november 2012 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om markedsføring og brug af udgangsstoffer til eksplosivstoffer

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) nr. 98/2013).

---

| 16.12.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 419/205 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 419/205

---

P7_TA(2012)0414

Særlige og midlertidige foranstaltninger for ansættelse af tjenestemænd og midlertidigt ansatte ved Den Europæiske Union ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. november 2012 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om indførelse af særlige og midlertidige foranstaltninger for ansættelse af tjenestemænd og midlertidigt ansatte ved Den Europæiske Union i anledning af Kroatiens tiltrædelse (COM(2012)0377 — C7–0216/2012 — 2012/0224(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2015/C 419/35)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2012)0377), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2012)0377),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 336 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0216/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 336 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0216/2012),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | under henvisning til udtalelse fra Domstolen af 12. november 2012 (1), |
| --- | --- |

—

under henvisning til udtalelse fra Domstolen af 12. november 2012 (1),

| — | under henvisning til udtalelse fra Revisionsretten af 23. oktober 2012 (2), |
| --- | --- |

—

under henvisning til udtalelse fra Revisionsretten af 23. oktober 2012 (2),

| — | der henviser til, at Rådets repræsentant med skrivelse af 31. oktober 2012 gav tilsagn om at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Rådets repræsentant med skrivelse af 31. oktober 2012 gav tilsagn om at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 55, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 55,

| — | der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A7-0359/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A7-0359/2012),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

(2)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

---

P7_TC1-COD(2012)0224

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 20. november 2012 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2012 om indførelse af særlige og midlertidige foranstaltninger for ansættelse af tjenestemænd og midlertidigt ansatte i anledning af Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) nr. 1216/2012).

---

| 16.12.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 419/206 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 419/206

---

P7_TA(2012)0415

EU's tiltrædelse af protokollen om beskyttelse af Middelhavet mod forurening som følge af undersøgelse og udnyttelse af kontinentalsoklen og af havbunden og dennes undergrund ***

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. november 2012 om udkast til Rådets afgørelse om Den Europæiske Unions tiltrædelse af protokollen om beskyttelse af Middelhavet mod forurening som følge af undersøgelse og udnyttelse af kontinentalsoklen og af havbunden og dennes undergrund (09671/2012 — C7-0144/2012 — 2011/0304(NLE))

(Godkendelse)

(2015/C 419/36)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Rådets afgørelse (09671/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Rådets afgørelse (09671/2012),

| — | der henviser til protokollen om beskyttelse af Middelhavet mod forurening som følge af undersøgelse og udnyttelse af kontinentalsoklen og af havbunden og dennes undergrund, som er knyttet til ovennævnte udkast til Rådets afgørelse, |
| --- | --- |

—

der henviser til protokollen om beskyttelse af Middelhavet mod forurening som følge af undersøgelse og udnyttelse af kontinentalsoklen og af havbunden og dennes undergrund, som er knyttet til ovennævnte udkast til Rådets afgørelse,

| — | der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 192, stk. 1, og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C7-0144/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 192, stk. 1, og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C7-0144/2012),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 81 og artikel 90, stk. 7, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 81 og artikel 90, stk. 7,

| — | der henviser til henstilling fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A7-0319/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til henstilling fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A7-0319/2012),

| 1. | godkender tiltrædelsen af protokollen; |
| --- | --- |

1.

godkender tiltrædelsen af protokollen;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

| 16.12.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 419/207 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 419/207

---

P7_TA(2012)0416

De fiskerimuligheder og den finansielle modydelse, der er omhandlet i fiskeripartnerskabsaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Danmark/Grønland ***

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. november 2012 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af protokollen om fastsættelse af de fiskerimuligheder og den finansielle modydelse, der er omhandlet i fiskeripartnerskabsaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab på den ene side og den danske regering og det grønlandske landsstyre på den anden side (11119/2012 — C7-0299/2012 — 2012/0130(NLE))

(Godkendelse)

(2015/C 419/37)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Rådets afgørelse (11119/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Rådets afgørelse (11119/2012),

| — | der henviser til udkast til protokol om fastsættelse af de fiskerimuligheder og den finansielle modydelse, der er omhandlet i fiskeripartnerskabsaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab på den ene side og den danske regering og det grønlandske landsstyre på den anden side (11116/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til protokol om fastsættelse af de fiskerimuligheder og den finansielle modydelse, der er omhandlet i fiskeripartnerskabsaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab på den ene side og den danske regering og det grønlandske landsstyre på den anden side (11116/2012),

| — | der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 43, stk. 2, samt artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C7-0299/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 43, stk. 2, samt artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C7-0299/2012),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 81 og artikel 90, stk. 7, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 81 og artikel 90, stk. 7,

| — | der henviser til henstilling fra Fiskeriudvalget og udtalelser fra Udviklingsudvalget og Budgetudvalget (A7-0358/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til henstilling fra Fiskeriudvalget og udtalelser fra Udviklingsudvalget og Budgetudvalget (A7-0358/2012),

| 1. | godkender indgåelsen af protokollen; |
| --- | --- |

1.

godkender indgåelsen af protokollen;

| 2. | anmoder Kommissionen om at tilsende det konklusionerne fra møderne og drøftelserne i den i artikel 10 i fiskeripartnerskabsaftalen omhandlede Blandede Komité; opfordrer til, at Parlamentets repræsentanter gives mulighed for at deltage i Den Blandede Komités møder og drøftelser som observatører; opfordrer Kommissionen til i protokollens sidste gyldighedsår, og inden der indledes forhandlinger om fornyelse af fiskeriaftalen, at forelægge Parlamentet og Rådet en rapport om gennemførelsen af aftalen; |
| --- | --- |

2.

anmoder Kommissionen om at tilsende det konklusionerne fra møderne og drøftelserne i den i artikel 10 i fiskeripartnerskabsaftalen omhandlede Blandede Komité; opfordrer til, at Parlamentets repræsentanter gives mulighed for at deltage i Den Blandede Komités møder og drøftelser som observatører; opfordrer Kommissionen til i protokollens sidste gyldighedsår, og inden der indledes forhandlinger om fornyelse af fiskeriaftalen, at forelægge Parlamentet og Rådet en rapport om gennemførelsen af aftalen;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes og Grønlands regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes og Grønlands regeringer og parlamenter.

---

| 16.12.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 419/208 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 419/208

---

P7_TA(2012)0417

Valgret og valgbarhed ved valg til Europa-Parlamentet for unionsborgere med bopæl i en medlemsstat, hvor de ikke er statsborgere *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. november 2012 om udkast til Rådets direktiv om ændring af direktiv 93/109/EF af 6. december 1993 for så vidt angår nærmere regler for valgbarhed ved valg til Europa-Parlamentet for unionsborgere, der har bopæl i en medlemsstat, hvor de ikke er statsborgere (13634/2012 — C7-0293/2012 — 2006/0277(CNS))

(Særlig lovgivningsprocedure — fornyet høring)

(2015/C 419/38)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Rådets udkast (13634/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets udkast (13634/2012),

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (COM(2006)0791), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (COM(2006)0791),

| — | der henviser til sin holdning af 26. september 2007 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning af 26. september 2007 (1),

| — | der henviser til artikel 22, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C7-0293/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 22, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C7-0293/2012),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 55, artikel 59, stk. 3, og artikel 46, stk. 1, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 55, artikel 59, stk. 3, og artikel 46, stk. 1,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Konstitutionelle Anliggender (A7-0352/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Konstitutionelle Anliggender (A7-0352/2012),

| 1. | godkender Rådets udkast; |
| --- | --- |

1.

godkender Rådets udkast;

| 2. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 3. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre den tekst, Parlamentet har godkendt, i væsentlig grad; |
| --- | --- |

3.

anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre den tekst, Parlamentet har godkendt, i væsentlig grad;

| 4. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

4.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  EUT C 219 E af 28.8.2008, s. 193.

---

| 16.12.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 419/208 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 419/208

---

P7_TA(2012)0424

Standardtypegodkendelse af og overvågning af markedet for to- og trehjulede køretøjer samt quadricykler ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. november 2012 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om godkendelse og markedsovervågning af to- og trehjulede køretøjer samt quadricykler (COM(2010)0542 — C7-0317/2010 — 2010/0271(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2015/C 419/39)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2010)0542), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2010)0542),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 114 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0317/2010), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 114 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0317/2010),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 19. januar 2011 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 19. januar 2011 (1),

| — | der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 28. september 2012 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 28. september 2012 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 55, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 55,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse og udtalelse fra Transport- og Turismeudvalget (A7-0445/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse og udtalelse fra Transport- og Turismeudvalget (A7-0445/2011),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  EUT C 84 af 17.3.2011, s. 30.

---

P7_TC1-COD(2010)0271

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 20. november 2012 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om godkendelse og markedsovervågning af to- og trehjulede køretøjer samt quadricykler

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) nr. 168/2013).

---

| 16.12.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 419/209 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 419/209

---

P7_TA(2012)0425

Godkendelse af landbrugs- og skovbrugstraktorer ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. november 2012 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om godkendelse af landbrugs- og skovbrugstraktorer (COM(2010)0395 — C7-0204/2010 — 2010/0212(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2015/C 419/40)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2010)0395), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2010)0395),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 114 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0204/2010), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 114 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0204/2010),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 9. december 2010 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 9. december 2010 (1),

| — | der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 28. september 2012 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 28. september 2012 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 55, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 55,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse (A7-0446/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse (A7-0446/2011),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  EUT C 54 af 19.2.2011, s. 42.

---

P7_TC1-COD(2010)0212

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 20. november 2012 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om godkendelse og markedsovervågning af landbrugs- og skovbrugstraktorer

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) nr. 167/2013).

---

Onsdag den 21. november 2012

| 16.12.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 419/211 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 419/211

---

P7_TA(2012)0432

Udnævnelse af en ny kommissær

Europa-Parlamentets afgørelse af 21. november 2012 om godkendelse af udnævnelsen af Tonio Borg til medlem af Kommissionen

(2015/C 419/41)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 246, andet afsnit, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og artikel 106a i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 246, andet afsnit, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og artikel 106a i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab,

| — | der henviser til punkt 6 i rammeaftalen om forbindelserne mellem Europa-Parlamentet og Europa-Kommissionen (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til punkt 6 i rammeaftalen om forbindelserne mellem Europa-Parlamentet og Europa-Kommissionen (1),

| — | der henviser til John Dallis fratræden som medlem af Kommissionen, der fandt sted den 16. oktober 2012, |
| --- | --- |

—

der henviser til John Dallis fratræden som medlem af Kommissionen, der fandt sted den 16. oktober 2012,

| — | der henviser til Rådets skrivelse af 25. oktober 2012, hvorved Rådet hørte Parlamentet vedrørende en afgørelse, der skal træffes ved fælles overenskomst med formanden for Kommissionen, om udnævnelse af Tonio Borg til medlem af Kommissionen, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets skrivelse af 25. oktober 2012, hvorved Rådet hørte Parlamentet vedrørende en afgørelse, der skal træffes ved fælles overenskomst med formanden for Kommissionen, om udnævnelse af Tonio Borg til medlem af Kommissionen,

| — | der henviser til høringen den 13. november 2012 af Tonio Borg ved Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed associeret med Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse og Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter, og til den evalueringsudtalelse, som disse udvalg har udarbejdet, |
| --- | --- |

—

der henviser til høringen den 13. november 2012 af Tonio Borg ved Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed associeret med Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse og Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter, og til den evalueringsudtalelse, som disse udvalg har udarbejdet,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 106 og bilag XVII hertil, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 106 og bilag XVII hertil,

| 1. | godkender udnævnelsen af Tonio Borg til medlem af Kommissionen for den resterende del af Kommissionens mandatperiode indtil den 31. oktober 2014; |
| --- | --- |

1.

godkender udnævnelsen af Tonio Borg til medlem af Kommissionen for den resterende del af Kommissionens mandatperiode indtil den 31. oktober 2014;

| 2. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes regeringer. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes regeringer.

---

(1)  EUT L 304 af 20.11.2010, s. 47.

---

| 16.12.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 419/211 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 419/211

---

P7_TA(2012)0433

Forslag til ændringsbudget nr. 5/2012: Anvendelse af Solidaritetsfonden efter jordskælv i Emilia-Romagna (Italien) og ændring af budgetposten for den forberedende foranstaltning for det europæiske år for frivilligt arbejde 2011

Europa-Parlamentets beslutning af 21. november 2012 om Rådets holdning til forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 5/2012 for regnskabsåret 2012, Sektion III — Kommissionen (16398/2012 — C7-0383/2012 — 2012/2242(BUD))

(2015/C 419/42)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 314, og traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, særlig artikel 106a, |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 314, og traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, særlig artikel 106a,

| — | der henviser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (1) (»finansforordningen«), særlig artikel 37 og 38, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (1) (»finansforordningen«), særlig artikel 37 og 38,

| — | der henviser til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2012, endeligt vedtaget den 1. december 2011 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2012, endeligt vedtaget den 1. december 2011 (2),

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (3),

| — | der henviser til sin beslutning af 12. juni 2012 om Rådets holdning til forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 2/2012 for regnskabsåret 2012, Sektion III — Kommissionen (4), særlig dens punkt 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 12. juni 2012 om Rådets holdning til forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 2/2012 for regnskabsåret 2012, Sektion III — Kommissionen (4), særlig dens punkt 2,

| — | der henviser til den fælles erklæring om betalingsbevillinger, som er vedtaget af alle tre institutioner i forbindelse med 2012-budgetproceduren, |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles erklæring om betalingsbevillinger, som er vedtaget af alle tre institutioner i forbindelse med 2012-budgetproceduren,

| — | der henviser til forslag til ændringsbudget nr. 5/2012, forelagt af Kommissionen den 19. september 2012 (COM(2012)0536), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til ændringsbudget nr. 5/2012, forelagt af Kommissionen den 19. september 2012 (COM(2012)0536),

| — | der henviser til Rådets holdning til forslag til ændringsbudget nr. 5/2012, vedtaget af Rådet den 20. november 2012 (16398/2012 — C7-0383/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets holdning til forslag til ændringsbudget nr. 5/2012, vedtaget af Rådet den 20. november 2012 (16398/2012 — C7-0383/2012),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 75b og 75e, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 75b og 75e,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A7-0381/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A7-0381/2012),

| A. | der henviser til, at forslag til ændringsbudget nr. 5/2012 vedrører anvendelsen af et beløb på 67 0 1 92  359 EUR i forpligtelses- og betalingsbevillinger fra EU’s Solidaritetsfond (EUSF) i forbindelse med flere jordskælv i Emilia-Romagna, Italien, i maj 2012; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at forslag til ændringsbudget nr. 5/2012 vedrører anvendelsen af et beløb på 67 0 1 92  359 EUR i forpligtelses- og betalingsbevillinger fra EU’s Solidaritetsfond (EUSF) i forbindelse med flere jordskælv i Emilia-Romagna, Italien, i maj 2012;

| B. | der henviser til, at formålet med forslaget til ændringsbudget nr. 5/2012 formelt er at opføre denne budgetmæssige tilpasning på 2012-budgettet og ændre budgetpost 16 05 03 01 — Forberedende foranstaltning — det europæiske år for frivilligt arbejde, idet »stregen« ud for betalingerne på posten erstattes med et p.m. for at gøre det muligt at foretage de endelige betalinger; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at formålet med forslaget til ændringsbudget nr. 5/2012 formelt er at opføre denne budgetmæssige tilpasning på 2012-budgettet og ændre budgetpost 16 05 03 01 — Forberedende foranstaltning — det europæiske år for frivilligt arbejde, idet »stregen« ud for betalingerne på posten erstattes med et p.m. for at gøre det muligt at foretage de endelige betalinger;

| C. | der henviser til, at forslag til ændringsbudget nr. 5/2012 som forelagt af Kommissionen indeholder et forslag om at forhøje betalingsbevillingerne som følge af den generelle mangel på betalingsbevillinger i 2012; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at forslag til ændringsbudget nr. 5/2012 som forelagt af Kommissionen indeholder et forslag om at forhøje betalingsbevillingerne som følge af den generelle mangel på betalingsbevillinger i 2012;

| D. | der henviser til, at Parlamentet i sin beslutning af 12. juni 2012 om Rådets holdning til forslag til ændringsbudget nr. 2/2012 i forbindelse med en anden anvendelse af EUSF beklagede dybt, at budgetmyndighedens anden part i forbindelse med det særlige tilfælde for anvendelse af EUSF havde ventet otte uger med at vedtage sin holdning ved at fastholde sin fortolkning af protokol nr. 1 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (fristen for underretning af de nationale parlamenter); |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Parlamentet i sin beslutning af 12. juni 2012 om Rådets holdning til forslag til ændringsbudget nr. 2/2012 i forbindelse med en anden anvendelse af EUSF beklagede dybt, at budgetmyndighedens anden part i forbindelse med det særlige tilfælde for anvendelse af EUSF havde ventet otte uger med at vedtage sin holdning ved at fastholde sin fortolkning af protokol nr. 1 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (fristen for underretning af de nationale parlamenter);

| 1. | noterer sig forslaget til ændringsbudget nr. 5/2012 som forelagt af Kommissionen; |
| --- | --- |

1.

noterer sig forslaget til ændringsbudget nr. 5/2012 som forelagt af Kommissionen;

| 2. | mener, at det er af stor betydning med en hurtig frigivelse af den økonomiske bistand via EUSF for dem, som er ramt af naturkatastrofer, og glæder sig derfor meget over, at de italienske myndigheder hurtigt har indsendt deres ansøgning om økonomisk bistand fra EUSF såvel som Kommissionens hurtige forelæggelse af dens forslag til anvendelse af EUSF; |
| --- | --- |

2.

mener, at det er af stor betydning med en hurtig frigivelse af den økonomiske bistand via EUSF for dem, som er ramt af naturkatastrofer, og glæder sig derfor meget over, at de italienske myndigheder hurtigt har indsendt deres ansøgning om økonomisk bistand fra EUSF såvel som Kommissionens hurtige forelæggelse af dens forslag til anvendelse af EUSF;

| 3. | opfordrer alle berørte parter i medlemsstaterne, både på lokalt og regionalt plan samt de nationale myndigheder, til yderligere at forbedre deres vurdering af behovene og samordning med henblik på eventuelle ansøgninger om støtte fra EUSF fremover, således at anvendelsen af EUSF kan fremskyndes så meget som muligt; |
| --- | --- |

3.

opfordrer alle berørte parter i medlemsstaterne, både på lokalt og regionalt plan samt de nationale myndigheder, til yderligere at forbedre deres vurdering af behovene og samordning med henblik på eventuelle ansøgninger om støtte fra EUSF fremover, således at anvendelsen af EUSF kan fremskyndes så meget som muligt;

| 4. | understreger på ny kraftigt sin opfordring til Rådet om ikke at skade sådanne bestræbelser til fordel for en hurtigere levering af Unionens bistand gennem en unødvendig udsættelse af sin beslutning om et så følsomt og presserende spørgsmål; |
| --- | --- |

4.

understreger på ny kraftigt sin opfordring til Rådet om ikke at skade sådanne bestræbelser til fordel for en hurtigere levering af Unionens bistand gennem en unødvendig udsættelse af sin beslutning om et så følsomt og presserende spørgsmål;

| 5. | minder om, at budgetmyndigheden i forbindelse med den tidligere anvendelse af EUSF (ændringsbudget nr. 2/2012 vedrørende oversvømmelserne i Liguria og Toscana i oktober 2011) ikke behøvede at fremskaffe yderligere midler udelukkende som følge af, at der blev fundet frem til nogle uventede kilder til omfordelinger for det nødvendige beløb; understreger, at den nuværende mangel på betalingsbevillinger, som allerede påvirker en række programmer, navnlig dem, som vækst- og beskæftigelsespagten, der blev vedtaget af Det Europæiske Råd den 29. juni 2012, i vid udstrækning er baseret på, helt udelukker enhver form for omfordelinger til dette formål; |
| --- | --- |

5.

minder om, at budgetmyndigheden i forbindelse med den tidligere anvendelse af EUSF (ændringsbudget nr. 2/2012 vedrørende oversvømmelserne i Liguria og Toscana i oktober 2011) ikke behøvede at fremskaffe yderligere midler udelukkende som følge af, at der blev fundet frem til nogle uventede kilder til omfordelinger for det nødvendige beløb; understreger, at den nuværende mangel på betalingsbevillinger, som allerede påvirker en række programmer, navnlig dem, som vækst- og beskæftigelsespagten, der blev vedtaget af Det Europæiske Råd den 29. juni 2012, i vid udstrækning er baseret på, helt udelukker enhver form for omfordelinger til dette formål;

| 6. | godkender Rådets holdning til ændringsbudget nr. 5/2012 uden ændringer; |
| --- | --- |

6.

godkender Rådets holdning til ændringsbudget nr. 5/2012 uden ændringer;

| 7. | pålægger sin formand at fastslå, at ændringsbudget nr. 5/2012 er endeligt vedtaget, og foranledige, at det offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

7.

pålægger sin formand at fastslå, at ændringsbudget nr. 5/2012 er endeligt vedtaget, og foranledige, at det offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende;

| 8. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

8.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og de nationale parlamenter.

---

(1)  EFT L 248, 16.9.2002, s. 1.

(2)  EUT L 56 af 29.2.2012.

(3)  EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1.

(4)  Vedtagne tekster, P7_TA(2012)0232.

---

| 16.12.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 419/213 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 419/213

---

P7_TA(2012)0434

Anvendelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond — jordskælv i Italien

Europa-Parlamentets beslutning af 21. november 2012 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond i henhold til punkt 26 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (COM(2012)0538 — C7-0300/2012 — 2012/2237(BUD))

(2015/C 419/43)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2012)0538 — C7-0300/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2012)0538 — C7-0300/2012),

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (1), særlig punkt 26, |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (1), særlig punkt 26,

| — | der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 2012/2002 af 11. november 2002 om oprettelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 2012/2002 af 11. november 2002 om oprettelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond (2),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens fælles erklæring vedtaget under samrådsmødet den 17. juli 2008 om Den Europæiske Unions Solidaritetsfond, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens fælles erklæring vedtaget under samrådsmødet den 17. juli 2008 om Den Europæiske Unions Solidaritetsfond,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A7-0380/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A7-0380/2012),

| 1. | godkender den afgørelse, der er vedføjet denne beslutning; |
| --- | --- |

1.

godkender den afgørelse, der er vedføjet denne beslutning;

| 2. | pålægger sin formand at undertegne denne afgørelse sammen med Rådets formand og drage omsorg for, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at undertegne denne afgørelse sammen med Rådets formand og drage omsorg for, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende;

| 3. | pålægger sin formand at sende denne beslutning sammen med bilaget til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende denne beslutning sammen med bilaget til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1.

(2)  EFT L 311 af 14.11.2002, s. 3.

---

BILAG

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE

om anvendelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond i henhold til punkt 26 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, afgørelse nr. 2013/108/EU).

---

| 16.12.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 419/214 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 419/214

---

P7_TA(2012)0435

Gennemførelse af de aftaler, som EU har indgået efter forhandlinger i henhold til artikel XXVIII i GATT 1994 ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 21. november 2012 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om gennemførelse af de aftaler, som EU har indgået efter forhandlinger i henhold til artikel XXVIII i GATT 1994 om ændring og supplering af bilag I til forordning (EØF) nr. 2658/87 om told- og statistiknomenklaturen og den fælles toldtarif (COM(2012)0115 — C7-0079/2012 — 2012/0054(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2015/C 419/44)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2012)0115), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2012)0115),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 207, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0079/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 207, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0079/2012),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 19. november 2012 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 19. november 2012 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 55, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 55,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om International Handel (A7-0351/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om International Handel (A7-0351/2012),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

P7_TC1-COD(2012)0054

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 21. november 2012 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2012 om gennemførelse af aftalen i form af brevveksling mellem Den Europæiske Union og Brasilien i henhold til artikel XXVIII i den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel (GATT) 1994 om ændring af indrømmelser for forarbejdet fjerkrækød i EU-listen knyttet som bilag til GATT 1994 og aftalen i form af brevveksling mellem Den Europæiske Union og Thailand i henhold til artikel XXVIII i den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel (GATT) 1994 og om ændring af indrømmelser for forarbejdet fjerkrækød i EU-listen knyttet som bilag til GATT 1994 om ændring og supplering af bilag I til Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 om told- og statistiknomenklaturen og den fælles toldtarif

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) nr. 1218/2012).

---

| 16.12.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 419/215 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 419/215

---

P7_TA(2012)0436

Tildelingen af toldkontingenter for eksporten af træ fra Rusland til EU ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 21. november 2012 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om tildelingen af toldkontingenter for eksporten af træ fra Den Russiske Føderation til Den Europæiske Union (COM(2012)0449 — C7–0215/2012 — 2012/0217(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2015/C 419/45)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2012)0449), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2012)0449),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 207 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0215/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 207 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0215/2012),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 19. november 2012 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 19. november 2012 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 55 og 46, stk.1, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 55 og 46, stk.1,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om International Handel (A7-0329/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om International Handel (A7-0329/2012),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

P7_TC1-COD(2012)0217

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 21. november 2012 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2011 om tildelingen af toldkontingenter for eksporten af træ fra Den Russiske Føderation til Den Europæiske Union

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) nr. 1217/2012).

---

| 16.12.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 419/216 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 419/216

---

P7_TA(2012)0437

Ændring af indrømmelser for fjerkrækød mellem EU, Brasilien og Thailand (artikel XXVIII i den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel 1994) ***

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 21. november 2012 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen i form af brevveksling mellem Den Europæiske Union og Brasilien i henhold til artikel XXVIII i den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel (GATT) 1994 om ændring af indrømmelser for forarbejdet fjerkrækød i EU-listen knyttet som bilag til GATT 1994 og aftalen i form af brevveksling mellem Den Europæiske Union og Thailand i henhold til artikel XXVIII i den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel (GATT) 1994 om ændring af indrømmelser for forarbejdet fjerkrækød i EU-listen knyttet som bilag til GATT 1994 (07883/2012 — C7-0171/2012 — 2012/0046(NLE))

(Godkendelse)

(2015/C 419/46)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Rådets afgørelse (07883/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Rådets afgørelse (07883/2012),

| — | der henviser til udkast til aftale i form af en brevveksling mellem Den Europæiske Union og Brasilien i henhold til artikel XXVIII i den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel (GATT) 1994 om ændring af indrømmelser for forarbejdet fjerkrækød i EU-listen knyttet som bilag til GATT 1994 (07884/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til aftale i form af en brevveksling mellem Den Europæiske Union og Brasilien i henhold til artikel XXVIII i den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel (GATT) 1994 om ændring af indrømmelser for forarbejdet fjerkrækød i EU-listen knyttet som bilag til GATT 1994 (07884/2012),

| — | der henviser til udkast til aftale i form af en brevveksling mellem Den Europæiske Union og Brasilien i henhold til artikel XXVIII i den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel (GATT) 1994 om ændring af indrømmelser for forarbejdet fjerkrækød i EU-listen knyttet som bilag til GATT 1994 (07885/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til aftale i form af en brevveksling mellem Den Europæiske Union og Brasilien i henhold til artikel XXVIII i den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel (GATT) 1994 om ændring af indrømmelser for forarbejdet fjerkrækød i EU-listen knyttet som bilag til GATT 1994 (07885/2012),

| — | der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 207, stk. 4, første afsnit, og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), nr. v), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C7-0171/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 207, stk. 4, første afsnit, og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), nr. v), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C7-0171/2012),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 81 og artikel 90, stk. 7, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 81 og artikel 90, stk. 7,

| — | der henviser til henstilling fra Udvalget om International Handel (A7-0350/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til henstilling fra Udvalget om International Handel (A7-0350/2012),

| 1. | godkender indgåelsen af aftalen; |
| --- | --- |

1.

godkender indgåelsen af aftalen;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen, samt til medlemsstaternes og Den Føderative Republik Brasiliens og Kongeriget Thailands regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen, samt til medlemsstaternes og Den Føderative Republik Brasiliens og Kongeriget Thailands regeringer og parlamenter.

---

| 16.12.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 419/217 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 419/217

---

P7_TA(2012)0438

Ændring af bilaget til protokol nr. 1 og bilaget til protokol nr. 2 til Euro-Middelhavsaftalen om oprettelse af en associering mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Staten Israel på den anden side ***

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 21. november 2012 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen i form af brevveksling mellem Den Europæiske Union på den ene side og Staten Israel på den anden side om ændring af bilaget til protokol nr. 1 og bilaget til protokol nr. 2 til Euro-Middelhavsaftalen om oprettelse af en associering mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Staten Israel på den anden side (07433/2012 — C7-0157/2012 — 2011/0457(NLE))

(Godkendelse)

(2015/C 419/47)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Rådets afgørelse (07433/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Rådets afgørelse (07433/2012),

| — | der henviser til udkast til aftale i form af brevveksling mellem Den Europæiske Union på den ene side og Staten Israel på den anden side om ændring af bilaget til protokol nr. 1 og bilaget til protokol nr. 2 til Euro-Middelhavsaftalen om oprettelse af en associering mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Staten Israel på den anden side (07470/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til aftale i form af brevveksling mellem Den Europæiske Union på den ene side og Staten Israel på den anden side om ændring af bilaget til protokol nr. 1 og bilaget til protokol nr. 2 til Euro-Middelhavsaftalen om oprettelse af en associering mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Staten Israel på den anden side (07470/2012),

| — | der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 207, stk. 4, første afsnit, og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C7-0157/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 207, stk. 4, første afsnit, og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C7-0157/2012),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 81 og artikel 90, stk. 7, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 81 og artikel 90, stk. 7,

| — | der henviser til henstilling fra Udvalget om International Handel (A7-0318/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til henstilling fra Udvalget om International Handel (A7-0318/2012),

| 1. | godkender indgåelsen af aftalen; |
| --- | --- |

1.

godkender indgåelsen af aftalen;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes og Israels regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes og Israels regeringer og parlamenter.

---

| 16.12.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 419/217 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 419/217

---

P7_TA(2012)0439

Aftale EU-Rusland om administrationen af toldkontingenter for eksporten af træ ***

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 21. november 2012 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen i form af brevveksling mellem Den Europæiske Union og Den Russiske Føderation om administrationen af toldkontingenter for eksporten af træ fra Den Russiske Føderation til Den Europæiske Union og af protokollen mellem Den Europæiske Union og Den Russiske Føderations regering om tekniske betingelser i henhold til aftalen (16775/1/2011 — C7-0515/2011 — 2011/0322(NLE))

(Godkendelse)

(2015/C 419/48)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Rådets afgørelse (16775/1/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Rådets afgørelse (16775/1/2011),

| — | der henviser til udkast til aftale i form af brevveksling mellem Den Europæiske Union og Den Russiske Føderation om administrationen af toldkontingenter for eksporten af træ fra Den Russiske Føderation til Den Europæiske Union (16776/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til aftale i form af brevveksling mellem Den Europæiske Union og Den Russiske Føderation om administrationen af toldkontingenter for eksporten af træ fra Den Russiske Føderation til Den Europæiske Union (16776/2011),

| — | der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 207, stk. 4, første afsnit, og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C7-0515/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 207, stk. 4, første afsnit, og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C7-0515/2011),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 81 og artikel 90, stk. 7, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 81 og artikel 90, stk. 7,

| — | der henviser til henstilling fra Udvalget om International Handel (A7-0177/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til henstilling fra Udvalget om International Handel (A7-0177/2012),

| 1. | godkender indgåelsen af aftalen og protokollen; |
| --- | --- |

1.

godkender indgåelsen af aftalen og protokollen;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes og Den Russiske Føderations regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes og Den Russiske Føderations regeringer og parlamenter.

---

| 16.12.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 419/218 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 419/218

---

P7_TA(2012)0440

Migration fra Schengeninformationssystemet (SIS 1+) til anden generation af Schengeninformationssystemet (SIS II) — (med deltagelse af Det Forenede Kongerige og Irland) *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 21. november 2012 om udkast til Rådets forordning om migration fra Schengeninformationssystemet (SIS 1+) til anden generation af Schengeninformationssystemet (SIS II) (omarbejdning) (11142/1/2012 — C7-0330/2012 — 2012/0033A(NLE))

(Høring — omarbejdning)

(2015/C 419/49)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Rådets udkast (11142/1/2012); |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets udkast (11142/1/2012);

| — | der henviser til artikel 74 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C7-0330/2012); |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 74 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C7-0330/2012);

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 28. november 2001 om en mere systematisk omarbejdning af retsakter (1); |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 28. november 2001 om en mere systematisk omarbejdning af retsakter (1);

| — | der henviser til skrivelse af 12. oktober 2012 fra Retsudvalget til Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender, jf. forretningsordenens artikel 87, stk. 3; |
| --- | --- |

—

der henviser til skrivelse af 12. oktober 2012 fra Retsudvalget til Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender, jf. forretningsordenens artikel 87, stk. 3;

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 87, artikel 55 og artikel 46, stk. 2; |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 87, artikel 55 og artikel 46, stk. 2;

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A7-0368/2012); |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A7-0368/2012);

| A. | der henviser til, at dette forslag ifølge den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen ikke indebærer andre indholdsmæssige ændringer end dem, der er angivet som sådanne i selve forslaget, og at det, hvad angår de uændrede bestemmelser i de tidligere retsakter sammen med de nævnte ændringer, udelukkende består i en kodifikation af de eksisterende retsakter uden indholdsmæssige ændringer; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at dette forslag ifølge den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen ikke indebærer andre indholdsmæssige ændringer end dem, der er angivet som sådanne i selve forslaget, og at det, hvad angår de uændrede bestemmelser i de tidligere retsakter sammen med de nævnte ændringer, udelukkende består i en kodifikation af de eksisterende retsakter uden indholdsmæssige ændringer;

| 1. | godkender Rådets forslag som tilpasset efter henstillingerne fra den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen og som ændret i det nedenstående; |
| --- | --- |

1.

godkender Rådets forslag som tilpasset efter henstillingerne fra den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen og som ændret i det nedenstående;

| 2. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 3. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre sit forslag i væsentlig grad; |
| --- | --- |

3.

anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre sit forslag i væsentlig grad;

| 4. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

4.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

Ændring 1

Udkast til forordning

Betragtning 6

| Rådets udkast | Ændring |
| --- | --- |
| (6) | Udviklingen af SIS II bør fortsætte og bør færdiggøres
  inden for rammerne af den samlede tidsplan for SIS II, som Rådet godkendte den 6. juni 2008,


  og som efterfølgende blev ændret i oktober 2009 i henhold til de bestemmelser, der blev fastlagt på mødet i Rådet (retlige og indre anliggender) den 4. juni 2009. Kommissionen forlagde den nuværende udgave af den samlede tidsplan for SIS II for Rådet og Europa-Parlamentet i oktober 2010. |

Rådets udkast

Ændring

(6)

Udviklingen af SIS II bør fortsætte og bør færdiggøres
  inden for rammerne af den samlede tidsplan for SIS II, som Rådet godkendte den 6. juni 2008,


  og som efterfølgende blev ændret i oktober 2009 i henhold til de bestemmelser, der blev fastlagt på mødet i Rådet (retlige og indre anliggender) den 4. juni 2009. Kommissionen forlagde den nuværende udgave af den samlede tidsplan for SIS II for Rådet og Europa-Parlamentet i oktober 2010.

| (6) | Udviklingen af SIS II bør fortsætte og bør færdiggøres
  senest den 30. juni 2013. |
| --- | --- |

(6)

Udviklingen af SIS II bør fortsætte og bør færdiggøres
  senest den 30. juni 2013.

Ændring 2

Udkast til forordning

Betragtning 16

| Rådets udkast | Ændring |
| --- | --- |
| (16) | For at støtte medlemsstaterne i forbindelse med valget af den gunstigste tekniske og finansielle løsning bør Kommissionen omgående indlede proceduren med at tilpasse denne forordning ved at foreslå en retlig ramme for migrationen, der i højere grad afspejler den tekniske strategi for migrationen, jf. migrationsplanen for SIS-projektet (migrationsplanen) som godkendt af medlemsstaterne den 23. februar 2011. |

Rådets udkast

Ændring

(16)

For at støtte medlemsstaterne i forbindelse med valget af den gunstigste tekniske og finansielle løsning bør Kommissionen omgående indlede proceduren med at tilpasse denne forordning ved at foreslå en retlig ramme for migrationen, der i højere grad afspejler den tekniske strategi for migrationen, jf. migrationsplanen for SIS-projektet (migrationsplanen) som godkendt af medlemsstaterne den 23. februar 2011.

udgår

Ændring 3

Udkast til forordning

Betragtning 17

| Rådets udkast | Ændring |
| --- | --- |
| (17) | I migrationsplanen fastsættes det
  , at alle medlemsstater i migrationsperioden en efter en skal foretage deres individuelle migration af den nationale applikation fra SIS I+ til SIS II. Det er ud fra et teknisk synspunkt ønskeligt, at medlemsstater, der er migreret, vil kunne bruge SIS II fuldt ud fra tidspunktet for migrationen og ikke skal vente på, at de andre medlemsstater også er migreret. Det er derfor nødvendigt at anvende forordning (EF) nr. 1987/2006 og afgørelse 2007/533/RIA fra det tidspunkt, hvor den første medlemsstat påbegynder migrationen. Af hensyn til retssikkerheden bør migrationsperioden være så kort som muligt, og den må højst være 12 timer. Anvendelsen af forordning (EF) nr. 1987/2006 og afgørelse 2007/533/RIA forhindrer ikke medlemsstater, der endnu ikke er migreret, eller som af tekniske årsager er nødt til at gå tilbage til det gamle system, i kun at anvende SIS 1+-funktionaliteterne i SIS II i perioden med intensiv overvågning. For at bruge de samme standarder og vilkår på varslinger, databehandling og databeskyttelse i alle medlemsstater er det nødvendigt at anvende lovrammen SIS II på de operationelle aktiviteter SIS i de medlemsstater, der endnu ikke er migreret. |

Rådets udkast

Ændring

(17)

I migrationsplanen fastsættes det
  , at alle medlemsstater i migrationsperioden en efter en skal foretage deres individuelle migration af den nationale applikation fra SIS I+ til SIS II. Det er ud fra et teknisk synspunkt ønskeligt, at medlemsstater, der er migreret, vil kunne bruge SIS II fuldt ud fra tidspunktet for migrationen og ikke skal vente på, at de andre medlemsstater også er migreret. Det er derfor nødvendigt at anvende forordning (EF) nr. 1987/2006 og afgørelse 2007/533/RIA fra det tidspunkt, hvor den første medlemsstat påbegynder migrationen. Af hensyn til retssikkerheden bør migrationsperioden være så kort som muligt, og den må højst være 12 timer. Anvendelsen af forordning (EF) nr. 1987/2006 og afgørelse 2007/533/RIA forhindrer ikke medlemsstater, der endnu ikke er migreret, eller som af tekniske årsager er nødt til at gå tilbage til det gamle system, i kun at anvende SIS 1+-funktionaliteterne i SIS II i perioden med intensiv overvågning. For at bruge de samme standarder og vilkår på varslinger, databehandling og databeskyttelse i alle medlemsstater er det nødvendigt at anvende lovrammen SIS II på de operationelle aktiviteter SIS i de medlemsstater, der endnu ikke er migreret.

| (17) | Det er forudset
  , at alle medlemsstater i migrationsperioden en efter en skal foretage deres individuelle migration af den nationale applikation fra SIS I+ til SIS II. Det er ud fra et teknisk synspunkt ønskeligt, at medlemsstater, der er migreret, vil kunne bruge SIS II fuldt ud fra tidspunktet for migrationen og ikke skal vente på, at de andre medlemsstater også er migreret. Det er derfor nødvendigt at anvende forordning (EF) nr. 1987/2006 og afgørelse 2007/533/RIA fra det tidspunkt, hvor den første medlemsstat påbegynder migrationen. Af hensyn til retssikkerheden bør migrationsperioden være så kort som muligt, og den må højst være 12 timer. Anvendelsen af forordning (EF) nr. 1987/2006 og afgørelse 2007/533/RIA forhindrer ikke medlemsstater, der endnu ikke er migreret, eller som af tekniske årsager er nødt til at gå tilbage til det gamle system, i kun at anvende SIS 1+-funktionaliteterne i SIS II i perioden med intensiv overvågning. For at bruge de samme standarder og vilkår på varslinger, databehandling og databeskyttelse i alle medlemsstater er det nødvendigt at anvende lovrammen SIS II på de operationelle aktiviteter SIS i de medlemsstater, der endnu ikke er migreret. |
| --- | --- |

(17)

Det er forudset
  , at alle medlemsstater i migrationsperioden en efter en skal foretage deres individuelle migration af den nationale applikation fra SIS I+ til SIS II. Det er ud fra et teknisk synspunkt ønskeligt, at medlemsstater, der er migreret, vil kunne bruge SIS II fuldt ud fra tidspunktet for migrationen og ikke skal vente på, at de andre medlemsstater også er migreret. Det er derfor nødvendigt at anvende forordning (EF) nr. 1987/2006 og afgørelse 2007/533/RIA fra det tidspunkt, hvor den første medlemsstat påbegynder migrationen. Af hensyn til retssikkerheden bør migrationsperioden være så kort som muligt, og den må højst være 12 timer. Anvendelsen af forordning (EF) nr. 1987/2006 og afgørelse 2007/533/RIA forhindrer ikke medlemsstater, der endnu ikke er migreret, eller som af tekniske årsager er nødt til at gå tilbage til det gamle system, i kun at anvende SIS 1+-funktionaliteterne i SIS II i perioden med intensiv overvågning. For at bruge de samme standarder og vilkår på varslinger, databehandling og databeskyttelse i alle medlemsstater er det nødvendigt at anvende lovrammen SIS II på de operationelle aktiviteter SIS i de medlemsstater, der endnu ikke er migreret.

Ændring 4

Udkast til forordning

Betragtning 19

| Rådets udkast | Ændring |
| --- | --- |
| (19) | Forordning (EF) nr. 1987/2006 og afgørelse 2007/533/RIA fastsætter, at den bedste disponible teknologi, med forbehold af en cost-benefit-analyse, bør anvendes til det centrale SIS II. Bilaget til Rådets konklusioner af 4.—5. juni 2009 om den videre udvikling af SIS II fastlægger etapemål, der bør nås for at kunne fortsætte med det nuværende SIS II-projekt. Parallelt hermed er der foretaget en undersøgelse vedrørende udarbejdelsen af et alternativt teknisk scenario for udvikling af SIS II baseret på en videreudvikling af SIS 1+ (SIS 1+ RE) som en nødplan, hvis test viser, at etapekravene ikke er opfyldt. På grundlag af disse parametre kan Rådet beslutte at opfordre Kommissionen til at skifte over til det alternative tekniske scenario. |

Rådets udkast

Ændring

(19)

Forordning (EF) nr. 1987/2006 og afgørelse 2007/533/RIA fastsætter, at den bedste disponible teknologi, med forbehold af en cost-benefit-analyse, bør anvendes til det centrale SIS II. Bilaget til Rådets konklusioner af 4.—5. juni 2009 om den videre udvikling af SIS II fastlægger etapemål, der bør nås for at kunne fortsætte med det nuværende SIS II-projekt. Parallelt hermed er der foretaget en undersøgelse vedrørende udarbejdelsen af et alternativt teknisk scenario for udvikling af SIS II baseret på en videreudvikling af SIS 1+ (SIS 1+ RE) som en nødplan, hvis test viser, at etapekravene ikke er opfyldt. På grundlag af disse parametre kan Rådet beslutte at opfordre Kommissionen til at skifte over til det alternative tekniske scenario.

| (19) | Forordning (EF) nr. 1987/2006 og afgørelse 2007/533/RIA fastsætter, at den bedste disponible teknologi, med forbehold af en cost-benefit-analyse, bør anvendes til det centrale SIS II. Bilaget til Rådets konklusioner af 4.—5. juni 2009 om den videre udvikling af SIS II fastlægger etapemål, der bør nås for at kunne fortsætte med det nuværende SIS II-projekt. Parallelt hermed er der foretaget en undersøgelse vedrørende udarbejdelsen af et alternativt teknisk scenario for udvikling af SIS II baseret på en videreudvikling af SIS 1+ (SIS 1+ RE) som en nødplan, hvis test viser, at etapekravene ikke er opfyldt. På grundlag af disse parametre kan Rådet beslutte at opfordre Kommissionen til at skifte over til det alternative tekniske scenario.
  I så fald bør Kommissionen fremlægge forslag om revision af forordningen. |
| --- | --- |

(19)

Forordning (EF) nr. 1987/2006 og afgørelse 2007/533/RIA fastsætter, at den bedste disponible teknologi, med forbehold af en cost-benefit-analyse, bør anvendes til det centrale SIS II. Bilaget til Rådets konklusioner af 4.—5. juni 2009 om den videre udvikling af SIS II fastlægger etapemål, der bør nås for at kunne fortsætte med det nuværende SIS II-projekt. Parallelt hermed er der foretaget en undersøgelse vedrørende udarbejdelsen af et alternativt teknisk scenario for udvikling af SIS II baseret på en videreudvikling af SIS 1+ (SIS 1+ RE) som en nødplan, hvis test viser, at etapekravene ikke er opfyldt. På grundlag af disse parametre kan Rådet beslutte at opfordre Kommissionen til at skifte over til det alternative tekniske scenario.
  I så fald bør Kommissionen fremlægge forslag om revision af forordningen.

Ændring 5

Udkast til forordning

Betragtning 31

| Rådets udkast | Ændring |
| --- | --- |
| (31) | Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse, har ansvaret for at overvåge og sikre anvendelsen af forordning (EF) nr. 45/2001 og beføjelse til at overvåge EU-institutionernes og -organernes aktiviteter i forbindelse med behandling af personoplysninger. Denne forordning bør ikke berøre de specifikke bestemmelser i Schengenkonventionen eller i forordning (EF) nr. 1987/2006 eller afgørelse 2007/533/RIA, hvad angår beskyttelsen af og sikkerheden omkring personoplysninger. |

Rådets udkast

Ændring

(31)

Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse, har ansvaret for at overvåge og sikre anvendelsen af forordning (EF) nr. 45/2001 og beføjelse til at overvåge EU-institutionernes og -organernes aktiviteter i forbindelse med behandling af personoplysninger. Denne forordning bør ikke berøre de specifikke bestemmelser i Schengenkonventionen eller i forordning (EF) nr. 1987/2006 eller afgørelse 2007/533/RIA, hvad angår beskyttelsen af og sikkerheden omkring personoplysninger.

| (31) | Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse, har ansvaret for at overvåge og sikre anvendelsen af forordning (EF) nr. 45/2001 og beføjelse til at overvåge EU-institutionernes og -organernes aktiviteter i forbindelse med behandling af personoplysninger.
  Den fælles tilsynsmyndighed er ansvarlig for at føre tilsyn med den tekniske støttefunktion for det nuværende SIS 1+, indtil den retlige ramme for SIS II træder i kraft. De nationale tilsynsmyndigheder er ansvarlige for at føre tilsyn med behandlingen af SIS 1+-data på de pågældende medlemsstaters område og vedbliver med at være ansvarlige for at føre tilsyn med, at behandlingen af SIS II-personoplysninger foregår lovformeligt på medlemsstaternes område.
  Denne forordning bør ikke berøre de specifikke bestemmelser i Schengenkonventionen eller i forordning (EF) nr. 1987/2006 eller afgørelse 2007/533/RIA, hvad angår beskyttelsen af og sikkerheden omkring personoplysninger.
  Den retlige ramme for SIS II sikrer, at de nationale tilsynsmyndigheder og Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse sørger for et koordineret tilsyn med SIS II. |
| --- | --- |

(31)

Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse, har ansvaret for at overvåge og sikre anvendelsen af forordning (EF) nr. 45/2001 og beføjelse til at overvåge EU-institutionernes og -organernes aktiviteter i forbindelse med behandling af personoplysninger.
  Den fælles tilsynsmyndighed er ansvarlig for at føre tilsyn med den tekniske støttefunktion for det nuværende SIS 1+, indtil den retlige ramme for SIS II træder i kraft. De nationale tilsynsmyndigheder er ansvarlige for at føre tilsyn med behandlingen af SIS 1+-data på de pågældende medlemsstaters område og vedbliver med at være ansvarlige for at føre tilsyn med, at behandlingen af SIS II-personoplysninger foregår lovformeligt på medlemsstaternes område.
  Denne forordning bør ikke berøre de specifikke bestemmelser i Schengenkonventionen eller i forordning (EF) nr. 1987/2006 eller afgørelse 2007/533/RIA, hvad angår beskyttelsen af og sikkerheden omkring personoplysninger.
  Den retlige ramme for SIS II sikrer, at de nationale tilsynsmyndigheder og Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse sørger for et koordineret tilsyn med SIS II.

Ændring 6

Udkast til forordning

Betragtning 43 a (ny)

| Rådets udkast | Ændring |
| --- | --- |
| | (43a) | Nærværende forordning er en udvikling af bestemmelserne i Schengen-regelværket, som Bulgarien og Rumænien deltager i i medfør af artikel 4, stk. 2, i tiltrædelsesakten fra 2005 og af Rådets afgørelse 2010/365/EU af 29. juni 2010 om anvendelse af Schengenreglernes bestemmelser om Schengeninformationssystemet i Republikken Bulgarien og Rumænien (2)

  . |

Rådets udkast

Ændring

(43a)

Nærværende forordning er en udvikling af bestemmelserne i Schengen-regelværket, som Bulgarien og Rumænien deltager i i medfør af artikel 4, stk. 2, i tiltrædelsesakten fra 2005 og af Rådets afgørelse 2010/365/EU af 29. juni 2010 om anvendelse af Schengenreglernes bestemmelser om Schengeninformationssystemet i Republikken Bulgarien og Rumænien (2)

  .

Ændring 7

Udkast til forordning

Artikel 7 — stk. 6

| Rådets udkast | Ændring |
| --- | --- |
| 6.   Aktiviteterne i stk. 1-3 samordnes af Kommissionen og de medlemsstater, der deltager i SIS 1+, forsamlet i Rådet. | 6.   Aktiviteterne i stk. 1-3 samordnes af Kommissionen og de medlemsstater, der deltager i SIS 1+, forsamlet i Rådet.
  Europa-Parlamentet underrettes regelmæssigt om disse aktiviteter. |

Rådets udkast

Ændring

6.   Aktiviteterne i stk. 1-3 samordnes af Kommissionen og de medlemsstater, der deltager i SIS 1+, forsamlet i Rådet.

6.   Aktiviteterne i stk. 1-3 samordnes af Kommissionen og de medlemsstater, der deltager i SIS 1+, forsamlet i Rådet.
  Europa-Parlamentet underrettes regelmæssigt om disse aktiviteter.

Ændring 8

Udkast til forordning

Artikel 11 — stk. - 1 (nyt)

| Rådets udkast | Ændring |
| --- | --- |
| | -1.
     
  Inden migrationen påbegyndes, skal medlemsstaterne kontrollere, at de personoplysninger, der skal migreres til SIS II, er korrekte, aktuelle samt lovligt indberettet i overensstemmelse med afgørelse 2007/533/RIA. |
| | Data, der ikke kan kontrolleres før påbegyndelsen af migrationen, skal kontrolleres senest seks måneder efter påbegyndelse af migrationen. |

Rådets udkast

Ændring

-1.
     
  Inden migrationen påbegyndes, skal medlemsstaterne kontrollere, at de personoplysninger, der skal migreres til SIS II, er korrekte, aktuelle samt lovligt indberettet i overensstemmelse med afgørelse 2007/533/RIA.

Data, der ikke kan kontrolleres før påbegyndelsen af migrationen, skal kontrolleres senest seks måneder efter påbegyndelse af migrationen.

Ændring 9

Udkast til forordning

Artikel 11 — stk. 1

| Rådets udkast | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Med henblik på migrationen fra C.SIS til det centrale SIS II stiller Frankrig SIS 1+-databasen til rådighed og Kommissionen indføjer SIS 1+-databasen i det centrale SIS II. De data i SIS 1+-databasen, der er omhandlet i Schengenkonventionens artikel 113, stk. 2, indlæses ikke i det centrale SIS II. | 1.   Med henblik på migrationen fra C.SIS til det centrale SIS II stiller Frankrig SIS 1+-databasen til rådighed og Kommissionen indføjer SIS 1+-databasen i det centrale SIS II. De data i SIS 1+-databasen, der er omhandlet i Schengenkonventionens artikel 113, stk. 2, indlæses ikke i det centrale SIS II.
  Disse data skal slettes senest en måned efter afslutningen af perioden med intensiv overvågning. |

Rådets udkast

Ændring

1.   Med henblik på migrationen fra C.SIS til det centrale SIS II stiller Frankrig SIS 1+-databasen til rådighed og Kommissionen indføjer SIS 1+-databasen i det centrale SIS II. De data i SIS 1+-databasen, der er omhandlet i Schengenkonventionens artikel 113, stk. 2, indlæses ikke i det centrale SIS II.

1.   Med henblik på migrationen fra C.SIS til det centrale SIS II stiller Frankrig SIS 1+-databasen til rådighed og Kommissionen indføjer SIS 1+-databasen i det centrale SIS II. De data i SIS 1+-databasen, der er omhandlet i Schengenkonventionens artikel 113, stk. 2, indlæses ikke i det centrale SIS II.
  Disse data skal slettes senest en måned efter afslutningen af perioden med intensiv overvågning.

Ændring 10

Udkast til forordning

Artikel 11 — stk. 3 — afsnit 1

| Rådets udkast | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Det nationale systems migration fra SIS 1+ til SIS II skal begynde med dataindlæsning i N.SIS II, når dette N.SIS II skal indeholde en datafil, den nationale kopi, der indeholder en fuldstændig eller delvis kopi af SIS II-databasen. | 3.   Det nationale systems migration fra SIS 1+ til SIS II skal begynde med dataindlæsning i N.SIS II, når dette N.SIS II skal indeholde en datafil, den nationale kopi, der indeholder en fuldstændig eller delvis kopi af SIS II-databasen.
  Medlemsstaterne sikrer, at de personoplysninger, der indlæses i N.SIS II, er korrekte, aktuelle samt lovligt indberettet i overensstemmelse med afgørelse 2007/533/RIA. |

Rådets udkast

Ændring

3.   Det nationale systems migration fra SIS 1+ til SIS II skal begynde med dataindlæsning i N.SIS II, når dette N.SIS II skal indeholde en datafil, den nationale kopi, der indeholder en fuldstændig eller delvis kopi af SIS II-databasen.

3.   Det nationale systems migration fra SIS 1+ til SIS II skal begynde med dataindlæsning i N.SIS II, når dette N.SIS II skal indeholde en datafil, den nationale kopi, der indeholder en fuldstændig eller delvis kopi af SIS II-databasen.
  Medlemsstaterne sikrer, at de personoplysninger, der indlæses i N.SIS II, er korrekte, aktuelle samt lovligt indberettet i overensstemmelse med afgørelse 2007/533/RIA.

Ændring 11

Udkast til forordning

Artikel 11 — stk. 4 a (nyt)

| Rådets udkast | Ændring |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  På grundlag af oplysninger fra medlemsstaterne og de ansvarlige tilsynsmyndigheder aflægger Kommissionen beretning til Europa-Parlamentet og Rådet om afslutningen af migrationen og navnlig om medlemsstaternes overgang til SIS II. Denne beretning skal bekræfte, om migrationen og navnlig overgangen er sket i fuld overensstemmelse med denne forordning både centralt og på nationalt plan, og om behandlingen af personoplysninger under hele migrationen har været i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 45/2001 og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger (3). |

Rådets udkast

Ændring

4a.
     
  På grundlag af oplysninger fra medlemsstaterne og de ansvarlige tilsynsmyndigheder aflægger Kommissionen beretning til Europa-Parlamentet og Rådet om afslutningen af migrationen og navnlig om medlemsstaternes overgang til SIS II. Denne beretning skal bekræfte, om migrationen og navnlig overgangen er sket i fuld overensstemmelse med denne forordning både centralt og på nationalt plan, og om behandlingen af personoplysninger under hele migrationen har været i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 45/2001 og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger (3).

Ændring 12

Udkast til forordning

Artikel 11 — stk. 4 b (nyt)

| Rådets udkast | Ændring |
| --- | --- |
| | 4b.
     
  En måned efter afslutningen af perioden med intensiv overvågning skal SIS 1+-databasen, alle data i SIS 1+-databasen, uanset medie eller placering, C.SIS, medlemsstaternes N.SIS, og enhver kopi heraf definitivt slettes. |

Rådets udkast

Ændring

4b.
     
  En måned efter afslutningen af perioden med intensiv overvågning skal SIS 1+-databasen, alle data i SIS 1+-databasen, uanset medie eller placering, C.SIS, medlemsstaternes N.SIS, og enhver kopi heraf definitivt slettes.

Ændring 13

Udkast til forordning

Artikel 11 a (ny)

| Rådets udkast | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 11a |
| | Sirenekontorernes migration |
| | Migrationen af Sirenekontorerne til S-TESTA-netværket skal foregå parallelt med den i artikel 11, stk. 3, omhandlede migration og skal være afsluttet umiddelbart efter skiftet. |

Rådets udkast

Ændring

Artikel 11a

Sirenekontorernes migration

Migrationen af Sirenekontorerne til S-TESTA-netværket skal foregå parallelt med den i artikel 11, stk. 3, omhandlede migration og skal være afsluttet umiddelbart efter skiftet.

Ændring 14

Udkast til forordning

Artikel 12 — stk. 2

| Rådets udkast | Ændring |
| --- | --- |
| Fra den første medlemsstats migration fra N.SIS til N.SIS II, jf. denne forordnings artikel 11, stk. 3, andet punktum, finder afgørelse 533/2007/RIA anvendelse. | Fra den første medlemsstats
  vellykkede
  migration fra N.SIS til N.SIS II, jf. denne forordnings artikel 11, stk. 3, andet punktum, finder afgørelse 2007/533/RIA anvendelse. |

Rådets udkast

Ændring

Fra den første medlemsstats migration fra N.SIS til N.SIS II, jf. denne forordnings artikel 11, stk. 3, andet punktum, finder afgørelse 533/2007/RIA anvendelse.

Fra den første medlemsstats
  vellykkede
  migration fra N.SIS til N.SIS II, jf. denne forordnings artikel 11, stk. 3, andet punktum, finder afgørelse 2007/533/RIA anvendelse.

Ændring 15

Udkast til forordning

Artikel 15 — stk. - 1 (nyt)

| Rådets udkast | Ændring |
| --- | --- |
| | -1.
     
  Ud over registrering af automatiske søgninger sikrer medlemsstaterne og Kommissionen, at de gældende regler for databeskyttelse bliver overholdt fuldt ud under migrationen i henhold til denne forordning, og at de opgaver, der er anført i artikel 3, litra f), og i artikel 11 registreres på passende vis i det centrale SIS II. Registreringen af disse aktiviteter skal navnlig sikre integriteten og lovligheden af dataene under migrationen og skiftet til SIS II. |

Rådets udkast

Ændring

-1.
     
  Ud over registrering af automatiske søgninger sikrer medlemsstaterne og Kommissionen, at de gældende regler for databeskyttelse bliver overholdt fuldt ud under migrationen i henhold til denne forordning, og at de opgaver, der er anført i artikel 3, litra f), og i artikel 11 registreres på passende vis i det centrale SIS II. Registreringen af disse aktiviteter skal navnlig sikre integriteten og lovligheden af dataene under migrationen og skiftet til SIS II.

Ændring 16

Udkast til forordning

Artikel 15 — stk. 4

| Rådets udkast | Ændring |
| --- | --- |
| 4.   Registreringerne skal navnlig vise datoen og tidspunktet for overførslen af oplysninger, de oplysninger, der er anvendt til en søgning, henvisningen til de overførte oplysninger
  samt
  identiteten på den kompetente myndighed, der er ansvarlig for behandlingen af oplysningerne. | 4.   Registreringerne skal navnlig vise datoen og tidspunktet for overførslen af oplysninger, de oplysninger, der er anvendt til en søgning, henvisningen til de overførte oplysninger, identiteten på den kompetente myndighed, der er ansvarlig for behandlingen af oplysningerne
  , samt slutbrugerens identitet
  . |

Rådets udkast

Ændring

4.   Registreringerne skal navnlig vise datoen og tidspunktet for overførslen af oplysninger, de oplysninger, der er anvendt til en søgning, henvisningen til de overførte oplysninger
  samt
  identiteten på den kompetente myndighed, der er ansvarlig for behandlingen af oplysningerne.

4.   Registreringerne skal navnlig vise datoen og tidspunktet for overførslen af oplysninger, de oplysninger, der er anvendt til en søgning, henvisningen til de overførte oplysninger, identiteten på den kompetente myndighed, der er ansvarlig for behandlingen af oplysningerne
  , samt slutbrugerens identitet
  .

Ændring 17

Udkast til forordning

Artikel 15 — stk. 5

| Rådets udkast | Ændring |
| --- | --- |
| 5.   Registreringerne må kun anvendes til det i stk. 3 nævnte formål og slettes tidligst ét år og senest tre år efter deres oprettelse. | (Vedrører ikke den danske tekst) |

Rådets udkast

Ændring

5.   Registreringerne må kun anvendes til det i stk. 3 nævnte formål og slettes tidligst ét år og senest tre år efter deres oprettelse.

(Vedrører ikke den danske tekst)

Ændring 18

Udkast til forordning

Artikel 15 — stk. 7

| Rådets udkast | Ændring |
| --- | --- |
| 7.   De kompetente myndigheder, der er ansvarlige for at kontrollere, om søgningen og databehandlingen er lovlig, for egenkontrol og for at udøve kontrol med, om det centrale SIS II, dataintegriteten og datasikkerheden fungerer efter hensigten, skal inden for rammerne af deres beføjelser og på anmodning have adgang til disse registreringer, således at de er i stand til at udføre deres opgaver. | 7.   De kompetente myndigheder, der er
  omhandlet i artikel 60, stk. 1, og i artikel 61, stk. 1, i afgørelse 2007/533/RIA, og som er
  ansvarlige for at kontrollere, om søgningen og databehandlingen er lovlig, for egenkontrol og for at udøve kontrol med, om det centrale SIS II, dataintegriteten og datasikkerheden fungerer efter hensigten, skal
  i overensstemmelse med bestemmelserne i afgørelse 2007/533/RIA og
  inden for rammerne af deres beføjelser og på anmodning have adgang til disse registreringer, således at de er i stand til at udføre deres opgaver. |

Rådets udkast

Ændring

7.   De kompetente myndigheder, der er ansvarlige for at kontrollere, om søgningen og databehandlingen er lovlig, for egenkontrol og for at udøve kontrol med, om det centrale SIS II, dataintegriteten og datasikkerheden fungerer efter hensigten, skal inden for rammerne af deres beføjelser og på anmodning have adgang til disse registreringer, således at de er i stand til at udføre deres opgaver.

7.   De kompetente myndigheder, der er
  omhandlet i artikel 60, stk. 1, og i artikel 61, stk. 1, i afgørelse 2007/533/RIA, og som er
  ansvarlige for at kontrollere, om søgningen og databehandlingen er lovlig, for egenkontrol og for at udøve kontrol med, om det centrale SIS II, dataintegriteten og datasikkerheden fungerer efter hensigten, skal
  i overensstemmelse med bestemmelserne i afgørelse 2007/533/RIA og
  inden for rammerne af deres beføjelser og på anmodning have adgang til disse registreringer, således at de er i stand til at udføre deres opgaver.

Ændring 19

Udkast til forordning

Artikel 15 — stk. 7 a (nyt)

| Rådets udkast | Ændring |
| --- | --- |
| | 7a.
     
  Alle databeskyttelsesmyndigheder med ansvar for enten SIS 1+ eller SIS II skal inddrages tæt i alle faser af migrationen fra SIS 1+ til SIS II. |

Rådets udkast

Ændring

7a.
     
  Alle databeskyttelsesmyndigheder med ansvar for enten SIS 1+ eller SIS II skal inddrages tæt i alle faser af migrationen fra SIS 1+ til SIS II.

Ændring 20

Udkast til forordning

Artikel 19

| Rådets udkast | Ændring |
| --- | --- |
| Kommissionen forelægger ved udgangen af hvert halvår, og første gang ved udgangen af første halvår 2009, en situationsrapport for Europa-Parlamentet og Rådet om udviklingen af SIS II og migrationen fra SIS 1+ til SIS II. | Kommissionen forelægger ved udgangen af hvert halvår, og første gang ved udgangen af første halvår 2009, en situationsrapport for Europa-Parlamentet og Rådet om udviklingen af SIS II og migrationen fra SIS 1+ til SIS II.
  Kommissionen underretter Europa-Parlamentet om resultaterne af de tests, der er omhandlet i artikel 8, 9 og 10. |

Rådets udkast

Ændring

Kommissionen forelægger ved udgangen af hvert halvår, og første gang ved udgangen af første halvår 2009, en situationsrapport for Europa-Parlamentet og Rådet om udviklingen af SIS II og migrationen fra SIS 1+ til SIS II.

Kommissionen forelægger ved udgangen af hvert halvår, og første gang ved udgangen af første halvår 2009, en situationsrapport for Europa-Parlamentet og Rådet om udviklingen af SIS II og migrationen fra SIS 1+ til SIS II.
  Kommissionen underretter Europa-Parlamentet om resultaterne af de tests, der er omhandlet i artikel 8, 9 og 10.

Ændring 21

Udkast til forordning

Artikel 21

| Rådets udkast | Ændring |
| --- | --- |
| Denne forordning træder i kraft på dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende. Den udløber ved afslutningen af den i artikel 11, stk. 3, tredje afsnit, omhandlede migrationsperiode. Hvis denne dato ikke kan overholdes på grund af udestående tekniske problemer i tilknytning til migrationsprocessen, udløber den på en dato, der fastsættes af Rådet i medfør af artikel 71, stk. 2, i afgørelse 2007/533. | Denne forordning træder i kraft på dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende. Den udløber ved afslutningen af den i artikel 11, stk. 3, tredje afsnit, omhandlede migrationsperiode. Hvis denne dato ikke kan overholdes på grund af udestående tekniske problemer i tilknytning til migrationsprocessen, udløber den på en dato, der fastsættes af Rådet i medfør af artikel 71, stk. 2, i afgørelse 2007/533/RIA
  og under alle omstændigheder senest den 30. juni 2013. |

Rådets udkast

Ændring

Denne forordning træder i kraft på dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende. Den udløber ved afslutningen af den i artikel 11, stk. 3, tredje afsnit, omhandlede migrationsperiode. Hvis denne dato ikke kan overholdes på grund af udestående tekniske problemer i tilknytning til migrationsprocessen, udløber den på en dato, der fastsættes af Rådet i medfør af artikel 71, stk. 2, i afgørelse 2007/533.

Denne forordning træder i kraft på dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende. Den udløber ved afslutningen af den i artikel 11, stk. 3, tredje afsnit, omhandlede migrationsperiode. Hvis denne dato ikke kan overholdes på grund af udestående tekniske problemer i tilknytning til migrationsprocessen, udløber den på en dato, der fastsættes af Rådet i medfør af artikel 71, stk. 2, i afgørelse 2007/533/RIA
  og under alle omstændigheder senest den 30. juni 2013.

---

(1)  EFT C 77 af 28.3.2002, s. 1.

(2)  

  EUT L 166 af 1.7.2010, s. 17.

(3)  

  EFT L 281 af 23.11.1995, s. 31.

---

| 16.12.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 419/226 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 419/226

---

P7_TA(2012)0441

Migration fra Schengeninformationssystemet (SIS 1+) til anden generation af Schengeninformationssystemet (SIS II) — (uden deltagelse af Det Forenede Kongerige og Irland) *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 21. november 2012 om udkast til Rådets forordning om migration fra Schengeninformationssystemet (SIS 1+) til anden generation af Schengeninformationssystemet (SIS II) (omarbejdning) (11143/1/2012 — C7-0331/2012 — 2012/0033B(NLE))

(Høring — omarbejdning)

(2015/C 419/50)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Rådets udkast (11143/1/2012); |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets udkast (11143/1/2012);

| — | der henviser til artikel 74 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C7-0331/2012); |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 74 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C7-0331/2012);

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 28. november 2001 om en mere systematisk omarbejdning af retsakter (1); |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 28. november 2001 om en mere systematisk omarbejdning af retsakter (1);

| — | der henviser til skrivelse af 12. oktober 2012 fra Retsudvalget til Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender, jf. forretningsordenens artikel 87, stk. 3; |
| --- | --- |

—

der henviser til skrivelse af 12. oktober 2012 fra Retsudvalget til Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender, jf. forretningsordenens artikel 87, stk. 3;

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 87, artikel 55 og artikel 46, stk. 2; |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 87, artikel 55 og artikel 46, stk. 2;

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A7-0370/2012); |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A7-0370/2012);

| A. | der henviser til, at dette forslag ifølge den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen ikke indebærer andre indholdsmæssige ændringer end dem, der er angivet som sådanne i selve forslaget, og at det, hvad angår de uændrede bestemmelser i de tidligere retsakter sammen med de nævnte ændringer, udelukkende består i en kodifikation af de eksisterende retsakter uden indholdsmæssige ændringer; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at dette forslag ifølge den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen ikke indebærer andre indholdsmæssige ændringer end dem, der er angivet som sådanne i selve forslaget, og at det, hvad angår de uændrede bestemmelser i de tidligere retsakter sammen med de nævnte ændringer, udelukkende består i en kodifikation af de eksisterende retsakter uden indholdsmæssige ændringer;

| 1. | godkender Rådets forslag som tilpasset efter henstillingerne fra den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen og som ændret i det nedenstående; |
| --- | --- |

1.

godkender Rådets forslag som tilpasset efter henstillingerne fra den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen og som ændret i det nedenstående;

| 2. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 3. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre sit forslag i væsentlig grad; |
| --- | --- |

3.

anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre sit forslag i væsentlig grad;

| 4. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

4.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

Ændring 1

Udkast til forordning

Betragtning 6

| Rådets udkast | Ændring |
| --- | --- |
| (6) | Udviklingen af SIS II bør fortsætte og bør færdiggøres
  inden for rammerne af den samlede tidsplan for SIS II, som Rådet godkendte den 6. juni 2008, og som efterfølgende blev ændret i oktober 2009 i henhold til de bestemmelser, der blev fastlagt på mødet i Rådet (retlige og indre anliggender) den 4. juni 2009. Kommissionen forlagde den nuværende udgave af den samlede tidsplan for SIS II for Rådet og Europa-Parlamentet i oktober 2010. |

Rådets udkast

Ændring

(6)

Udviklingen af SIS II bør fortsætte og bør færdiggøres
  inden for rammerne af den samlede tidsplan for SIS II, som Rådet godkendte den 6. juni 2008, og som efterfølgende blev ændret i oktober 2009 i henhold til de bestemmelser, der blev fastlagt på mødet i Rådet (retlige og indre anliggender) den 4. juni 2009. Kommissionen forlagde den nuværende udgave af den samlede tidsplan for SIS II for Rådet og Europa-Parlamentet i oktober 2010.

| (6) | Udviklingen af SIS II bør fortsætte og bør færdiggøres
  senest den 30. juni 2013. |
| --- | --- |

(6)

Udviklingen af SIS II bør fortsætte og bør færdiggøres
  senest den 30. juni 2013.

Ændring 2

Udkast til forordning

Betragtning 16

| Rådets udkast | Ændring |
| --- | --- |
| (16) | For at støtte medlemsstaterne i forbindelse med valget af den gunstigste tekniske og finansielle løsning bør Kommissionen omgående indlede proceduren med at tilpasse denne forordning ved at foreslå en retlig ramme for migrationen, der i højere grad afspejler den tekniske strategi for migrationen, jf. migrationsplanen for SIS-projektet (migrationsplanen) som godkendt af medlemsstaterne den 23. februar 2011. |

Rådets udkast

Ændring

(16)

For at støtte medlemsstaterne i forbindelse med valget af den gunstigste tekniske og finansielle løsning bør Kommissionen omgående indlede proceduren med at tilpasse denne forordning ved at foreslå en retlig ramme for migrationen, der i højere grad afspejler den tekniske strategi for migrationen, jf. migrationsplanen for SIS-projektet (migrationsplanen) som godkendt af medlemsstaterne den 23. februar 2011.

udgår

Ændring 3

Udkast til forordning

Betragtning 17

| Rådets udkast | Ændring |
| --- | --- |
| (17) | I migrationsplanen fastsættes det
  , at alle medlemsstater i migrationsperioden en efter en skal foretage deres individuelle migration af den nationale applikation fra SIS I+ til SIS II. Det er ud fra et teknisk synspunkt ønskeligt, at medlemsstater, der er migreret, vil kunne bruge SIS II fuldt ud fra tidspunktet for migrationen og ikke skal vente på, at de andre medlemsstater også er migreret. Det er derfor nødvendigt at anvende forordning (EF) nr. 1987/2006 og afgørelse 2007/533/RIA fra det tidspunkt, hvor den første medlemsstat påbegynder migrationen. Af hensyn til retssikkerheden bør migrationsperioden være så kort som muligt, og den må højst være 12 timer. Anvendelsen af forordning (EF) nr. 1987/2006 og afgørelse 2007/533/RIA forhindrer ikke medlemsstater, der endnu ikke er migreret, eller som af tekniske årsager er nødt til at gå tilbage til det gamle system, i kun at anvende SIS 1+-funktionaliteterne i SIS II i perioden med intensiv overvågning. For at bruge de samme standarder og vilkår på varslinger, databehandling og databeskyttelse i alle medlemsstater er det nødvendigt at anvende lovrammen SIS II, navnlig forordning (EF) nr. 1987/2006 og afgørelse 2007/533/RIA på de operationelle aktiviteter SIS i de medlemsstater, der endnu ikke er migreret. |

Rådets udkast

Ændring

(17)

I migrationsplanen fastsættes det
  , at alle medlemsstater i migrationsperioden en efter en skal foretage deres individuelle migration af den nationale applikation fra SIS I+ til SIS II. Det er ud fra et teknisk synspunkt ønskeligt, at medlemsstater, der er migreret, vil kunne bruge SIS II fuldt ud fra tidspunktet for migrationen og ikke skal vente på, at de andre medlemsstater også er migreret. Det er derfor nødvendigt at anvende forordning (EF) nr. 1987/2006 og afgørelse 2007/533/RIA fra det tidspunkt, hvor den første medlemsstat påbegynder migrationen. Af hensyn til retssikkerheden bør migrationsperioden være så kort som muligt, og den må højst være 12 timer. Anvendelsen af forordning (EF) nr. 1987/2006 og afgørelse 2007/533/RIA forhindrer ikke medlemsstater, der endnu ikke er migreret, eller som af tekniske årsager er nødt til at gå tilbage til det gamle system, i kun at anvende SIS 1+-funktionaliteterne i SIS II i perioden med intensiv overvågning. For at bruge de samme standarder og vilkår på varslinger, databehandling og databeskyttelse i alle medlemsstater er det nødvendigt at anvende lovrammen SIS II, navnlig forordning (EF) nr. 1987/2006 og afgørelse 2007/533/RIA på de operationelle aktiviteter SIS i de medlemsstater, der endnu ikke er migreret.

| (17) | Det er forudset
  , at alle medlemsstater i migrationsperioden en efter en skal foretage deres individuelle migration af den nationale applikation fra SIS I+ til SIS II. Det er ud fra et teknisk synspunkt ønskeligt, at medlemsstater, der er migreret, vil kunne bruge SIS II fuldt ud fra tidspunktet for migrationen og ikke skal vente på, at de andre medlemsstater også er migreret. Det er derfor nødvendigt at anvende forordning (EF) nr. 1987/2006 og afgørelse 2007/533/RIA fra det tidspunkt, hvor den første medlemsstat påbegynder migrationen. Af hensyn til retssikkerheden bør migrationsperioden være så kort som muligt, og den må højst være 12 timer. Anvendelsen af forordning (EF) nr. 1987/2006 og afgørelse 2007/533/RIA forhindrer ikke medlemsstater, der endnu ikke er migreret, eller som af tekniske årsager er nødt til at gå tilbage til det gamle system, i kun at anvende SIS 1+-funktionaliteterne i SIS II i perioden med intensiv overvågning. For at anvende samme standarder og betingelser på indberetninger, databehandling og databeskyttelse i alle medlemsstaterne er det nødvendigt at benytte den retlige ramme for SIS II på de operationelle SIS-aktiviteter i de medlemsstater, der endnu ikke er migreret. |
| --- | --- |

(17)

Det er forudset
  , at alle medlemsstater i migrationsperioden en efter en skal foretage deres individuelle migration af den nationale applikation fra SIS I+ til SIS II. Det er ud fra et teknisk synspunkt ønskeligt, at medlemsstater, der er migreret, vil kunne bruge SIS II fuldt ud fra tidspunktet for migrationen og ikke skal vente på, at de andre medlemsstater også er migreret. Det er derfor nødvendigt at anvende forordning (EF) nr. 1987/2006 og afgørelse 2007/533/RIA fra det tidspunkt, hvor den første medlemsstat påbegynder migrationen. Af hensyn til retssikkerheden bør migrationsperioden være så kort som muligt, og den må højst være 12 timer. Anvendelsen af forordning (EF) nr. 1987/2006 og afgørelse 2007/533/RIA forhindrer ikke medlemsstater, der endnu ikke er migreret, eller som af tekniske årsager er nødt til at gå tilbage til det gamle system, i kun at anvende SIS 1+-funktionaliteterne i SIS II i perioden med intensiv overvågning. For at anvende samme standarder og betingelser på indberetninger, databehandling og databeskyttelse i alle medlemsstaterne er det nødvendigt at benytte den retlige ramme for SIS II på de operationelle SIS-aktiviteter i de medlemsstater, der endnu ikke er migreret.

Ændring 4

Udkast til forordning

Betragtning 19

| Rådets udkast | Ændring |
| --- | --- |
| (19) | Forordning (EF) nr. 1987/2006 og afgørelse 2007/533/RIA fastsætter, at den bedste disponible teknologi, med forbehold af en cost-benefit-analyse, bør anvendes til det centrale SIS II. Bilaget til Rådets konklusioner af 4.—5. juni 2009 om den videre udvikling af SIS II fastlægger etapemål, der bør nås for at kunne fortsætte med det nuværende SIS II-projekt. Parallelt hermed er der foretaget en undersøgelse vedrørende udarbejdelsen af et alternativt teknisk scenario for udvikling af SIS II baseret på en videreudvikling af SIS 1+ (SIS 1+ RE) som en nødplan, hvis test viser, at etapekravene ikke er opfyldt. På grundlag af disse parametre kan Rådet beslutte at opfordre Kommissionen til at skifte over til det alternative tekniske scenario. |

Rådets udkast

Ændring

(19)

Forordning (EF) nr. 1987/2006 og afgørelse 2007/533/RIA fastsætter, at den bedste disponible teknologi, med forbehold af en cost-benefit-analyse, bør anvendes til det centrale SIS II. Bilaget til Rådets konklusioner af 4.—5. juni 2009 om den videre udvikling af SIS II fastlægger etapemål, der bør nås for at kunne fortsætte med det nuværende SIS II-projekt. Parallelt hermed er der foretaget en undersøgelse vedrørende udarbejdelsen af et alternativt teknisk scenario for udvikling af SIS II baseret på en videreudvikling af SIS 1+ (SIS 1+ RE) som en nødplan, hvis test viser, at etapekravene ikke er opfyldt. På grundlag af disse parametre kan Rådet beslutte at opfordre Kommissionen til at skifte over til det alternative tekniske scenario.

| (19) | Forordning (EF) nr. 1987/2006 og afgørelse 2007/533/RIA fastsætter, at den bedste disponible teknologi, med forbehold af en cost-benefit-analyse, bør anvendes til det centrale SIS II. Bilaget til Rådets konklusioner af 4.—5. juni 2009 om den videre udvikling af SIS II fastlægger etapemål, der bør nås for at kunne fortsætte med det nuværende SIS II-projekt. Parallelt hermed er der foretaget en undersøgelse vedrørende udarbejdelsen af et alternativt teknisk scenario for udvikling af SIS II baseret på en videreudvikling af SIS 1+ (SIS 1+ RE) som en nødplan, hvis test viser, at etapekravene ikke er opfyldt. På grundlag af disse parametre kan Rådet beslutte at opfordre Kommissionen til at skifte over til det alternative tekniske scenario.
  I så fald bør Kommissionen fremlægge forslag om revision af forordningen. |
| --- | --- |

(19)

Forordning (EF) nr. 1987/2006 og afgørelse 2007/533/RIA fastsætter, at den bedste disponible teknologi, med forbehold af en cost-benefit-analyse, bør anvendes til det centrale SIS II. Bilaget til Rådets konklusioner af 4.—5. juni 2009 om den videre udvikling af SIS II fastlægger etapemål, der bør nås for at kunne fortsætte med det nuværende SIS II-projekt. Parallelt hermed er der foretaget en undersøgelse vedrørende udarbejdelsen af et alternativt teknisk scenario for udvikling af SIS II baseret på en videreudvikling af SIS 1+ (SIS 1+ RE) som en nødplan, hvis test viser, at etapekravene ikke er opfyldt. På grundlag af disse parametre kan Rådet beslutte at opfordre Kommissionen til at skifte over til det alternative tekniske scenario.
  I så fald bør Kommissionen fremlægge forslag om revision af forordningen.

Ændring 5

Udkast til forordning

Betragtning 31

| Rådets udkast | Ændring |
| --- | --- |
| (31) | Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse, har ansvaret for at overvåge og sikre anvendelsen af forordning (EF) nr. 45/2001 og beføjelse til at overvåge EU-institutionernes og -organernes aktiviteter i forbindelse med behandling af personoplysninger. Denne forordning bør ikke berøre de specifikke bestemmelser i Schengenkonventionen eller i forordning (EF) nr. 1987/2006 eller afgørelse 2007/533/RIA, hvad angår beskyttelsen af og sikkerheden omkring personoplysninger. |

Rådets udkast

Ændring

(31)

Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse, har ansvaret for at overvåge og sikre anvendelsen af forordning (EF) nr. 45/2001 og beføjelse til at overvåge EU-institutionernes og -organernes aktiviteter i forbindelse med behandling af personoplysninger. Denne forordning bør ikke berøre de specifikke bestemmelser i Schengenkonventionen eller i forordning (EF) nr. 1987/2006 eller afgørelse 2007/533/RIA, hvad angår beskyttelsen af og sikkerheden omkring personoplysninger.

| (31) | Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse, har ansvaret for at overvåge og sikre anvendelsen af forordning (EF) nr. 45/2001 og beføjelse til at overvåge EU-institutionernes og -organernes aktiviteter i forbindelse med behandling af personoplysninger.
  Den fælles tilsynsmyndighed er ansvarlig for at føre tilsyn med den tekniske støttefunktion for det nuværende SIS 1+, indtil den retlige ramme for SIS II træder i kraft. De nationale tilsynsmyndigheder er ansvarlige for at føre tilsyn med behandlingen af SIS 1+-data på de pågældende medlemsstaters område og vedbliver med at være ansvarlige for at føre tilsyn med, at behandlingen af SIS II-personoplysninger foregår lovformeligt på medlemsstaternes område.
  Denne forordning bør ikke berøre de specifikke bestemmelser i Schengenkonventionen eller i forordning (EF) nr. 1987/2006 eller afgørelse 2007/533/RIA, hvad angår beskyttelsen af og sikkerheden omkring personoplysninger.
  Den retlige ramme for SIS II sikrer, at de nationale tilsynsmyndigheder og Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse sørger for et koordineret tilsyn med SIS II. |
| --- | --- |

(31)

Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse, har ansvaret for at overvåge og sikre anvendelsen af forordning (EF) nr. 45/2001 og beføjelse til at overvåge EU-institutionernes og -organernes aktiviteter i forbindelse med behandling af personoplysninger.
  Den fælles tilsynsmyndighed er ansvarlig for at føre tilsyn med den tekniske støttefunktion for det nuværende SIS 1+, indtil den retlige ramme for SIS II træder i kraft. De nationale tilsynsmyndigheder er ansvarlige for at føre tilsyn med behandlingen af SIS 1+-data på de pågældende medlemsstaters område og vedbliver med at være ansvarlige for at føre tilsyn med, at behandlingen af SIS II-personoplysninger foregår lovformeligt på medlemsstaternes område.
  Denne forordning bør ikke berøre de specifikke bestemmelser i Schengenkonventionen eller i forordning (EF) nr. 1987/2006 eller afgørelse 2007/533/RIA, hvad angår beskyttelsen af og sikkerheden omkring personoplysninger.
  Den retlige ramme for SIS II sikrer, at de nationale tilsynsmyndigheder og Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse sørger for et koordineret tilsyn med SIS II.

Ændring 6

Udkast til forordning

Betragtning 43 a (ny)

| Rådets udkast | Ændring |
| --- | --- |
| | (43a) | Nærværende forordning er en udvikling af bestemmelserne i Schengen-regelværket, som Bulgarien og Rumænien deltager i i medfør af artikel 4, stk. 2, i tiltrædelsesakten fra 2005 og af Rådets afgørelse 2010/365/EU af 29. juni 2010 om anvendelse af Schengenreglernes bestemmelser om Schengeninformationssystemet i Republikken Bulgarien og Rumænien

   (2)

  . |

Rådets udkast

Ændring

(43a)

Nærværende forordning er en udvikling af bestemmelserne i Schengen-regelværket, som Bulgarien og Rumænien deltager i i medfør af artikel 4, stk. 2, i tiltrædelsesakten fra 2005 og af Rådets afgørelse 2010/365/EU af 29. juni 2010 om anvendelse af Schengenreglernes bestemmelser om Schengeninformationssystemet i Republikken Bulgarien og Rumænien

   (2)

  .

Ændring 7

Udkast til forordning

Artikel 7 — stk. 6

| Rådets udkast | Ændring |
| --- | --- |
| 6.   Aktiviteterne i stk. 1-3 samordnes af Kommissionen og de medlemsstater, der deltager i SIS 1+, forsamlet i Rådet. | 6.   Aktiviteterne i stk. 1-3 samordnes af Kommissionen og de medlemsstater, der deltager i SIS 1+, forsamlet i Rådet.
  Europa-Parlamentet underrettes regelmæssigt om disse aktiviteter. |

Rådets udkast

Ændring

6.   Aktiviteterne i stk. 1-3 samordnes af Kommissionen og de medlemsstater, der deltager i SIS 1+, forsamlet i Rådet.

6.   Aktiviteterne i stk. 1-3 samordnes af Kommissionen og de medlemsstater, der deltager i SIS 1+, forsamlet i Rådet.
  Europa-Parlamentet underrettes regelmæssigt om disse aktiviteter.

Ændring 8

Udkast til forordning

Artikel 11 — stk. - 1 (nyt)

| Rådets udkast | Ændring |
| --- | --- |
| | -1.
     
  Inden migrationen påbegyndes, skal medlemsstaterne kontrollere, at de personoplysninger, der skal migreres til SIS II, er korrekte, aktuelle samt lovligt indberettet i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1987/2006. |
| | Data, der ikke kan kontrolleres før påbegyndelsen af migrationen, skal kontrolleres senest seks måneder efter påbegyndelse af migrationen. |

Rådets udkast

Ændring

-1.
     
  Inden migrationen påbegyndes, skal medlemsstaterne kontrollere, at de personoplysninger, der skal migreres til SIS II, er korrekte, aktuelle samt lovligt indberettet i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1987/2006.

Data, der ikke kan kontrolleres før påbegyndelsen af migrationen, skal kontrolleres senest seks måneder efter påbegyndelse af migrationen.

Ændring 9

Udkast til forordning

Artikel 11 — stk. 1

| Rådets udkast | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Med henblik på migrationen fra C.SIS til det centrale SIS II stiller Frankrig SIS 1+-databasen til rådighed og Kommissionen indføjer SIS 1+-databasen i det centrale SIS II. De data i SIS 1+-databasen, der er omhandlet i Schengenkonventionens artikel 113, stk. 2, indlæses ikke i det centrale SIS II. | 1.   Med henblik på migrationen fra C.SIS til det centrale SIS II stiller Frankrig SIS 1+-databasen til rådighed og Kommissionen indføjer SIS 1+-databasen i det centrale SIS II. De data i SIS 1+-databasen, der er omhandlet i Schengenkonventionens artikel 113, stk. 2, indlæses ikke i det centrale SIS II.
  Disse data skal slettes senest en måned efter afslutningen af perioden med intensiv overvågning. |

Rådets udkast

Ændring

1.   Med henblik på migrationen fra C.SIS til det centrale SIS II stiller Frankrig SIS 1+-databasen til rådighed og Kommissionen indføjer SIS 1+-databasen i det centrale SIS II. De data i SIS 1+-databasen, der er omhandlet i Schengenkonventionens artikel 113, stk. 2, indlæses ikke i det centrale SIS II.

1.   Med henblik på migrationen fra C.SIS til det centrale SIS II stiller Frankrig SIS 1+-databasen til rådighed og Kommissionen indføjer SIS 1+-databasen i det centrale SIS II. De data i SIS 1+-databasen, der er omhandlet i Schengenkonventionens artikel 113, stk. 2, indlæses ikke i det centrale SIS II.
  Disse data skal slettes senest en måned efter afslutningen af perioden med intensiv overvågning.

Ændring 10

Udkast til forordning

Artikel 11 — stk. 3 — afsnit 1

| Rådets udkast | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Det nationale systems migration fra SIS 1+ til SIS II skal begynde med dataindlæsning i N.SIS II, når dette N.SIS II skal indeholde en datafil, den nationale kopi, der indeholder en fuldstændig eller delvis kopi af SIS II-databasen. | 3.   Det nationale systems migration fra SIS 1+ til SIS II skal begynde med dataindlæsning i N.SIS II, når dette N.SIS II skal indeholde en datafil, den nationale kopi, der indeholder en fuldstændig eller delvis kopi af SIS II-databasen.
  Medlemsstaterne sikrer, at de personoplysninger, der indlæses i N.SIS II, er korrekte, aktuelle samt lovligt indberettet i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1987/2006. |

Rådets udkast

Ændring

3.   Det nationale systems migration fra SIS 1+ til SIS II skal begynde med dataindlæsning i N.SIS II, når dette N.SIS II skal indeholde en datafil, den nationale kopi, der indeholder en fuldstændig eller delvis kopi af SIS II-databasen.

3.   Det nationale systems migration fra SIS 1+ til SIS II skal begynde med dataindlæsning i N.SIS II, når dette N.SIS II skal indeholde en datafil, den nationale kopi, der indeholder en fuldstændig eller delvis kopi af SIS II-databasen.
  Medlemsstaterne sikrer, at de personoplysninger, der indlæses i N.SIS II, er korrekte, aktuelle samt lovligt indberettet i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1987/2006.

Ændring 11

Udkast til forordning

Artikel 11 — stk. 4 a (nyt)

| Rådets udkast | Ændring |
| --- | --- |
| | 4a.
     


  På grundlag af oplysninger fra medlemsstaterne og de ansvarlige tilsynsmyndigheder aflægger Kommissionens beretning til Europa-Parlamentet og Rådet om afslutningen af migrationen og navnlig om medlemsstaternes overgang til SIS II. Denne beretning skal bekræfte, om migrationen og navnlig overgangen er sket i fuld overensstemmelse med denne forordning både centralt og på nationalt plan, og om behandlingen af personoplysninger under hele migrationen har været i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 45/2001 og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger

   (3)

  . |

Rådets udkast

Ændring

4a.
     


  På grundlag af oplysninger fra medlemsstaterne og de ansvarlige tilsynsmyndigheder aflægger Kommissionens beretning til Europa-Parlamentet og Rådet om afslutningen af migrationen og navnlig om medlemsstaternes overgang til SIS II. Denne beretning skal bekræfte, om migrationen og navnlig overgangen er sket i fuld overensstemmelse med denne forordning både centralt og på nationalt plan, og om behandlingen af personoplysninger under hele migrationen har været i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 45/2001 og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger

   (3)

  .

Ændring 12

Udkast til forordning

Artikel 11 — stk. 4 b (nyt)

| Rådets udkast | Ændring |
| --- | --- |
| | 4b.
     
  En måned efter afslutningen af perioden med intensiv overvågning skal SIS 1+-databasen, alle data i SIS 1+-databasen, uanset medie eller placering, C.SIS, medlemsstaternes N.SIS og enhver kopi heraf definitivt slettes. |

Rådets udkast

Ændring

4b.
     
  En måned efter afslutningen af perioden med intensiv overvågning skal SIS 1+-databasen, alle data i SIS 1+-databasen, uanset medie eller placering, C.SIS, medlemsstaternes N.SIS og enhver kopi heraf definitivt slettes.

Ændring 13

Udkast til forordning

Artikel 11 a (ny)

| Rådets udkast | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 11a |
| | Sirenekontorernes migration |
| | Migrationen af Sirenekontorerne til S-TESTA-netværket skal foregå parallelt med den i artikel 11, stk. 3, omhandlede migration og skal være afsluttet umiddelbart efter skiftet. |

Rådets udkast

Ændring

Artikel 11a

Sirenekontorernes migration

Migrationen af Sirenekontorerne til S-TESTA-netværket skal foregå parallelt med den i artikel 11, stk. 3, omhandlede migration og skal være afsluttet umiddelbart efter skiftet.

Ændring 14

Udkast til forordning

Artikel 12 — stk. 2

| Rådets udkast | Ændring |
| --- | --- |
| Fra den første medlemsstats migration fra N.SIS til N.SIS II, jf. denne forordnings artikel 11, stk. 3, andet punktum, finder forordning (EF) nr. 1987/2006. | Fra den første medlemsstats
  vellykkede
  migration fra N.SIS til N.SIS II, jf. denne forordnings artikel 11, stk. 3, andet punktum, finder forordning (EF) nr. 1987/2006. |

Rådets udkast

Ændring

Fra den første medlemsstats migration fra N.SIS til N.SIS II, jf. denne forordnings artikel 11, stk. 3, andet punktum, finder forordning (EF) nr. 1987/2006.

Fra den første medlemsstats
  vellykkede
  migration fra N.SIS til N.SIS II, jf. denne forordnings artikel 11, stk. 3, andet punktum, finder forordning (EF) nr. 1987/2006.

Ændring 15

Udkast til forordning

Artikel 15 — stk. - 1 (nyt)

| Rådets udkast | Ændring |
| --- | --- |
| | -1.
     
  Ud over registrering af automatiske søgninger skal medlemsstaterne og Kommissionen sikre, at de gældende regler for databeskyttelse bliver overholdt fuldt ud under migrationen i henhold til denne forordning, og at de opgaver, der er anført i artikel 3, litra f), og i artikel 11 registreres på passende vis i det centrale SIS II. Registreringen af disse aktiviteter skal navnlig sikre integriteten og lovligheden af dataene under migrationen og skiftet til SIS II. |

Rådets udkast

Ændring

-1.
     
  Ud over registrering af automatiske søgninger skal medlemsstaterne og Kommissionen sikre, at de gældende regler for databeskyttelse bliver overholdt fuldt ud under migrationen i henhold til denne forordning, og at de opgaver, der er anført i artikel 3, litra f), og i artikel 11 registreres på passende vis i det centrale SIS II. Registreringen af disse aktiviteter skal navnlig sikre integriteten og lovligheden af dataene under migrationen og skiftet til SIS II.

Ændring 16

Udkast til forordning

Artikel 15 — stk. 4

| Rådets udkast | Ændring |
| --- | --- |
| 4.   Registreringerne skal navnlig vise datoen og tidspunktet for overførslen af oplysninger, de oplysninger, der er anvendt til en søgning, henvisningen til de overførte oplysninger
  samt
  identiteten på den kompetente myndighed, der er ansvarlig for behandlingen af oplysningerne. | 4.   Registreringerne skal navnlig vise datoen og tidspunktet for overførslen af oplysninger, de oplysninger, der er anvendt til en søgning, henvisningen til de overførte oplysninger, identiteten på den kompetente myndighed, der er ansvarlig for behandlingen af oplysningerne
  , samt slutbrugerens identitet
  . |

Rådets udkast

Ændring

4.   Registreringerne skal navnlig vise datoen og tidspunktet for overførslen af oplysninger, de oplysninger, der er anvendt til en søgning, henvisningen til de overførte oplysninger
  samt
  identiteten på den kompetente myndighed, der er ansvarlig for behandlingen af oplysningerne.

4.   Registreringerne skal navnlig vise datoen og tidspunktet for overførslen af oplysninger, de oplysninger, der er anvendt til en søgning, henvisningen til de overførte oplysninger, identiteten på den kompetente myndighed, der er ansvarlig for behandlingen af oplysningerne
  , samt slutbrugerens identitet
  .

Ændring 17

Udkast til forordning

Artikel 15 — stk. 5

| Rådets udkast | Ændring |
| --- | --- |
| 5.   Registreringerne må kun anvendes til det i stk. 3 nævnte formål og slettes tidligst ét år og senest tre år efter deres oprettelse. | (Vedrører ikke den danske tekst) |

Rådets udkast

Ændring

5.   Registreringerne må kun anvendes til det i stk. 3 nævnte formål og slettes tidligst ét år og senest tre år efter deres oprettelse.

(Vedrører ikke den danske tekst)

Ændring 18

Udkast til forordning

Artikel 15 — stk. 7

| Rådets udkast | Ændring |
| --- | --- |
| 7.   De kompetente myndigheder, der er ansvarlige for at kontrollere, om søgningen og databehandlingen er lovlig, for egenkontrol og for at udøve kontrol med, om det centrale SIS II, dataintegriteten og datasikkerheden fungerer efter hensigten, skal inden for rammerne af deres beføjelser og på anmodning have adgang til disse registreringer, således at de er i stand til at udføre deres opgaver. | 7.   De kompetente myndigheder, der er
  omhandlet i artikel 44, stk. 1, og i artikel 45, stk. 1, i forordning (EF) 1987/2006, og der er
  ansvarlige for at kontrollere, om søgningen og databehandlingen er lovlig, for egenkontrol og for at udøve kontrol med, om det centrale SIS II, dataintegriteten og datasikkerheden fungerer efter hensigten, skal
  i overensstemmelse med bestemmelserne i forordning (EF) 1987/2006 og
  inden for rammerne af deres beføjelser og på anmodning have adgang til disse registreringer, således at de er i stand til at udføre deres opgaver. |

Rådets udkast

Ændring

7.   De kompetente myndigheder, der er ansvarlige for at kontrollere, om søgningen og databehandlingen er lovlig, for egenkontrol og for at udøve kontrol med, om det centrale SIS II, dataintegriteten og datasikkerheden fungerer efter hensigten, skal inden for rammerne af deres beføjelser og på anmodning have adgang til disse registreringer, således at de er i stand til at udføre deres opgaver.

7.   De kompetente myndigheder, der er
  omhandlet i artikel 44, stk. 1, og i artikel 45, stk. 1, i forordning (EF) 1987/2006, og der er
  ansvarlige for at kontrollere, om søgningen og databehandlingen er lovlig, for egenkontrol og for at udøve kontrol med, om det centrale SIS II, dataintegriteten og datasikkerheden fungerer efter hensigten, skal
  i overensstemmelse med bestemmelserne i forordning (EF) 1987/2006 og
  inden for rammerne af deres beføjelser og på anmodning have adgang til disse registreringer, således at de er i stand til at udføre deres opgaver.

Ændring 19

Udkast til forordning

Artikel 15 — stk. 7 a (nyt)

| Rådets udkast | Ændring |
| --- | --- |
| | 7a.
     
  Alle databeskyttelsesmyndigheder med ansvar for enten SIS 1+ eller SIS II skal inddrages tæt i alle faser af migrationen fra SIS 1+ til SIS II. |

Rådets udkast

Ændring

7a.
     
  Alle databeskyttelsesmyndigheder med ansvar for enten SIS 1+ eller SIS II skal inddrages tæt i alle faser af migrationen fra SIS 1+ til SIS II.

Ændring 20

Udkast til forordning

Artikel 19

| Rådets udkast | Ændring |
| --- | --- |
| Kommissionen forelægger ved udgangen af hvert halvår, og første gang ved udgangen af første halvår 2009, en situationsrapport for Europa-Parlamentet og Rådet om udviklingen af SIS II og migrationen fra SIS 1+ til SIS II. | Kommissionen forelægger ved udgangen af hvert halvår, og første gang ved udgangen af første halvår 2009, en situationsrapport for Europa-Parlamentet og Rådet om udviklingen af SIS II og migrationen fra SIS 1+ til SIS II.
  Kommissionen skal underrette Europa-Parlamentet om resultaterne af de tests, der er omhandlet i artikel 8, 9 og 10. |

Rådets udkast

Ændring

Kommissionen forelægger ved udgangen af hvert halvår, og første gang ved udgangen af første halvår 2009, en situationsrapport for Europa-Parlamentet og Rådet om udviklingen af SIS II og migrationen fra SIS 1+ til SIS II.

Kommissionen forelægger ved udgangen af hvert halvår, og første gang ved udgangen af første halvår 2009, en situationsrapport for Europa-Parlamentet og Rådet om udviklingen af SIS II og migrationen fra SIS 1+ til SIS II.
  Kommissionen skal underrette Europa-Parlamentet om resultaterne af de tests, der er omhandlet i artikel 8, 9 og 10.

Ændring 21

Udkast til forordning

Artikel 21

| Rådets udkast | Ændring |
| --- | --- |
| Denne forordning træder i kraft på dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende. Den udløber ved afslutningen af den i artikel 11, stk. 3, tredje afsnit, omhandlede migrationsperiode. Hvis denne dato ikke kan overholdes på grund af udestående tekniske problemer i tilknytning til migrationsprocessen, udløber den på en dato, der fastsættes af Rådet i medfør af artikel 55, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1987/2006. | Denne forordning træder i kraft på dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende. Den udløber ved afslutningen af den i artikel 11, stk. 3, tredje afsnit, omhandlede migrationsperiode. Hvis denne dato ikke kan overholdes på grund af udestående tekniske problemer i tilknytning til migrationsprocessen, udløber den på en dato, der fastsættes af Rådet i medfør af artikel 55, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1987/2006
  og under alle omstændigheder senest den 30. juni 2013. |

Rådets udkast

Ændring

Denne forordning træder i kraft på dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende. Den udløber ved afslutningen af den i artikel 11, stk. 3, tredje afsnit, omhandlede migrationsperiode. Hvis denne dato ikke kan overholdes på grund af udestående tekniske problemer i tilknytning til migrationsprocessen, udløber den på en dato, der fastsættes af Rådet i medfør af artikel 55, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1987/2006.

Denne forordning træder i kraft på dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende. Den udløber ved afslutningen af den i artikel 11, stk. 3, tredje afsnit, omhandlede migrationsperiode. Hvis denne dato ikke kan overholdes på grund af udestående tekniske problemer i tilknytning til migrationsprocessen, udløber den på en dato, der fastsættes af Rådet i medfør af artikel 55, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1987/2006
  og under alle omstændigheder senest den 30. juni 2013.

---

(1)  EFT C 77 af 28.3.2002, s. 1.

(2)  

  EUT L 166 af 1.7.2010, s. 17.

(3)  

  EFT L 281 af 23.11.1995, s. 31
  .

---

Torsdag den 22. november 2012

| 16.12.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 419/235 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 419/235

---

P7_TA(2012)0446

Flerårig plan for laksebestanden i Østersøen og for fiskeriet efter denne bestand ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 22. november 2012 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om en flerårig plan for laksebestanden i Østersøen og for fiskeri efter denne bestand (COM(2011)0470 — C7-0220/2011 — 2011/0206(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2015/C 419/51)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2011)0470), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2011)0470),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 43, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0220/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 43, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0220/2011),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 18. januar 2012 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 18. januar 2012 (1),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 55, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 55,

| — | der henviser til betænkning fra Fiskeriudvalget og udtalelse fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A7-0239/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Fiskeriudvalget og udtalelse fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A7-0239/2012),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  EUT C 68 af 6.3.2012, s. 47.

---

P7_TC1-COD(2011)0206

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 22. november 2012 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2012 om en flerårig plan for laksebestanden i Østersøen og for fiskeriet efter denne bestand

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 43, stk. 2,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,

efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

efter den almindelige lovgivningsprocedure (2), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Laksehandlingsplanen, der blev vedtaget af Den Internationale Østersøfiskerikommission i 1997, udløb i 2010. De kontraherende parter i Kommissionen til Beskyttelse af Havmiljøet i Østersøområdet (Helcom) har opfordret Unionen til at udarbejde en langsigtet forvaltningsplan for østersølaksen. |
| --- | --- |

(1)

Laksehandlingsplanen, der blev vedtaget af Den Internationale Østersøfiskerikommission i 1997, udløb i 2010. De kontraherende parter i Kommissionen til Beskyttelse af Havmiljøet i Østersøområdet (Helcom) har opfordret Unionen til at udarbejde en langsigtet forvaltningsplan for østersølaksen.

| (2) | Ifølge den seneste videnskabelige rådgivning fra Det Internationale Havundersøgelsesråd (ICES) og Den Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeri (STECF) er en række af laksebestandene i Østersøområdets floder uden for sikre biologiske grænser, og der bør udarbejdes en flerårig plan på europæisk niveau. |
| --- | --- |

(2)

Ifølge den seneste videnskabelige rådgivning fra Det Internationale Havundersøgelsesråd (ICES) og Den Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeri (STECF) er en række af laksebestandene i Østersøområdets floder uden for sikre biologiske grænser, og der bør udarbejdes en flerårig plan på europæisk niveau.

| (3) | I henhold til artikel 3, stk. 1, litra d), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) henhører havets biologiske ressourcer under den fælles fiskeripolitik under Unionens enekompetence. Selv om laks er en anadrom art, kan bevarelsen af de marine laksebestande i Østersøen ikke sikres, hvis der ikke træffes foranstaltninger med henblik på at beskytte disse bestandes liv i floderne. Sådanne foranstaltninger er derfor også omfattet af Unionens enekompetence for at sikre en effektiv bevarelse af marine arter i hele deres vandringscyklus, og de bør fastlægges i den flerårige plan. |
| --- | --- |

(3)

I henhold til artikel 3, stk. 1, litra d), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) henhører havets biologiske ressourcer under den fælles fiskeripolitik under Unionens enekompetence. Selv om laks er en anadrom art, kan bevarelsen af de marine laksebestande i Østersøen ikke sikres, hvis der ikke træffes foranstaltninger med henblik på at beskytte disse bestandes liv i floderne. Sådanne foranstaltninger er derfor også omfattet af Unionens enekompetence for at sikre en effektiv bevarelse af marine arter i hele deres vandringscyklus, og de bør fastlægges i den flerårige plan.

| (4) | I Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter (3) er laks opført som en art af EU-betydning, og foranstaltninger, der træffes i henhold til nævnte direktiv, bør udformes, så det sikres, at udnyttelsen heraf er forenelig med en gunstig bevaringsstatus. Det er derfor nødvendigt at sikre, at foranstaltninger til beskyttelse af laks, der træffes i henhold til denne forordning, er forenelige med de foranstaltninger, der træffes i henhold til nævnte direktiv.
  Et forbud mod fiskeri med flydeliner er også et vigtigt middel til forøgelse af laksebestandene, da det vil mindske udsmid af undermålslaks. [Ændring 1] |
| --- | --- |

(4)

I Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter (3) er laks opført som en art af EU-betydning, og foranstaltninger, der træffes i henhold til nævnte direktiv, bør udformes, så det sikres, at udnyttelsen heraf er forenelig med en gunstig bevaringsstatus. Det er derfor nødvendigt at sikre, at foranstaltninger til beskyttelse af laks, der træffes i henhold til denne forordning, er forenelige med de foranstaltninger, der træffes i henhold til nævnte direktiv.
  Et forbud mod fiskeri med flydeliner er også et vigtigt middel til forøgelse af laksebestandene, da det vil mindske udsmid af undermålslaks. [Ændring 1]

| (5) | Formålet med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF af 23. oktober 2000 om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets vandpolitiske foranstaltninger (4) er at beskytte, bevare og forbedre vandmiljøet dér, hvor laksen tilbringer en del af sin livscyklus. Den flerårige forvaltningsplan for laks i Østersøen bør bidrage til, at målene i direktiv 2000/60/EF bliver nået. Foranstaltninger, der allerede stilles krav om i direktivet, som f.eks. vandområdeplaner, bør ikke gentages i denne forordning. Det er dog nødvendigt at sikre, at foranstaltninger, der træffes i henhold til denne forordning, koordineres med og hænger sammen med foranstaltninger, der træffes i henhold til ovennævnte direktiv om beskyttelse og forbedring af laksehabitater i indvand. |
| --- | --- |

(5)

Formålet med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF af 23. oktober 2000 om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets vandpolitiske foranstaltninger (4) er at beskytte, bevare og forbedre vandmiljøet dér, hvor laksen tilbringer en del af sin livscyklus. Den flerårige forvaltningsplan for laks i Østersøen bør bidrage til, at målene i direktiv 2000/60/EF bliver nået. Foranstaltninger, der allerede stilles krav om i direktivet, som f.eks. vandområdeplaner, bør ikke gentages i denne forordning. Det er dog nødvendigt at sikre, at foranstaltninger, der træffes i henhold til denne forordning, koordineres med og hænger sammen med foranstaltninger, der træffes i henhold til ovennævnte direktiv om beskyttelse og forbedring af laksehabitater i indvand.

| (6) | Det fastslås i handlingsplanen vedtaget på verdenstopmødet om bæredygtig udvikling i Johannesburg i 2002, at alle kommercielle bestande skal genoprettes til et niveau, der giver mulighed for at opnå et maksimalt bæredygtigt udbytte, senest i 2015. ICES

  Dette har siden 1994 været et juridisk bindende krav i henhold til De Forenede Nationers havretskonvention. HELCOM
  vurderer, at dette niveau for laksebestandene i Østersøområdets floder svarer til en smoltproduktion på mellem 60 % og 75 %

  80 %
  af den potentielle smoltproduktionskapacitet i de forskellige floder med vildlaks. Denne videnskabelige rådgivning bør danne grundlag for fastsættelse af målsætningerne og målene i den flerårige plan. [Ændring 2] |
| --- | --- |

(6)

Det fastslås i handlingsplanen vedtaget på verdenstopmødet om bæredygtig udvikling i Johannesburg i 2002, at alle kommercielle bestande skal genoprettes til et niveau, der giver mulighed for at opnå et maksimalt bæredygtigt udbytte, senest i 2015. ICES

  Dette har siden 1994 været et juridisk bindende krav i henhold til De Forenede Nationers havretskonvention. HELCOM
  vurderer, at dette niveau for laksebestandene i Østersøområdets floder svarer til en smoltproduktion på mellem 60 % og 75 %

  80 %
  af den potentielle smoltproduktionskapacitet i de forskellige floder med vildlaks. Denne videnskabelige rådgivning bør danne grundlag for fastsættelse af målsætningerne og målene i den flerårige plan. [Ændring 2]

| (6a) | Smoltproduktionskapaciteten er en grov indikator for sundhedstilstanden hos laksebestanden i en given flod. Før det er muligt at anvende smoltproduktion som en indikator, skal en række forudsætninger være på plads. Desuden påvirkes smoltproduktionen af en række faktorer, hvilket gør det vanskeligt at isolere sammenhængen mellem smoltproduktion og laksebestandens sundhedstilstand. Derfor bør den mængde hunlaks, der vender tilbage til en flod, anvendes som en brugbar anden indikator for laksebestandens sundhedstilstand. [Ændring 3] |
| --- | --- |

(6a)

Smoltproduktionskapaciteten er en grov indikator for sundhedstilstanden hos laksebestanden i en given flod. Før det er muligt at anvende smoltproduktion som en indikator, skal en række forudsætninger være på plads. Desuden påvirkes smoltproduktionen af en række faktorer, hvilket gør det vanskeligt at isolere sammenhængen mellem smoltproduktion og laksebestandens sundhedstilstand. Derfor bør den mængde hunlaks, der vender tilbage til en flod, anvendes som en brugbar anden indikator for laksebestandens sundhedstilstand. [Ændring 3]

| (7) | Ifølge den videnskabelige rådgivning kan den genetiske forurening af laksebestandene i Østersøen føre til øget fiskeridødelighed og en nedgang i bestandene af naturligt hjemmehørende arter og i den genetiske evne til at modstå sygdomme og ændrede lokale miljøforhold. Bevarelsen af østersølaksebestandenes genetiske integritet og mangfoldighed spiller derfor en afgørende rolle i bestandenes bevarelse og bør være et mål i den flerårige plan. |
| --- | --- |

(7)

Ifølge den videnskabelige rådgivning kan den genetiske forurening af laksebestandene i Østersøen føre til øget fiskeridødelighed og en nedgang i bestandene af naturligt hjemmehørende arter og i den genetiske evne til at modstå sygdomme og ændrede lokale miljøforhold. Bevarelsen af østersølaksebestandenes genetiske integritet og mangfoldighed spiller derfor en afgørende rolle i bestandenes bevarelse og bør være et mål i den flerårige plan.

| (8) | Fiskeridødeligheden i hav og floder bør resultere i en bestandsstørrelse af vildlaks, som producerer det maksimalt bæredygtige udbytte i overensstemmelse med de fastlagte mål og frister. Fiskeridødeligheden i havet bør fastsættes på baggrund af rådgivning fra STECF. |
| --- | --- |

(8)

Fiskeridødeligheden i hav og floder bør resultere i en bestandsstørrelse af vildlaks, som producerer det maksimalt bæredygtige udbytte i overensstemmelse med de fastlagte mål og frister. Fiskeridødeligheden i havet bør fastsættes på baggrund af rådgivning fra STECF.

| (9) | For at sikre en mere effektiv gennemførelse af planen, og for at foranstaltningerne i højere grad er målrettet de særlige karakteristika, der gør sig gældende for de enkelte laksebestande i floderne, bør de pågældende medlemsstater have beføjelse til at fastsætte fiskeridødeligheden for laks, den samlede tilladte fangstmængde og visse tekniske bevarelsesforanstaltninger for deres floder i overensstemmelse med artikel 2, stk. 1, i TEUF. |
| --- | --- |

(9)

For at sikre en mere effektiv gennemførelse af planen, og for at foranstaltningerne i højere grad er målrettet de særlige karakteristika, der gør sig gældende for de enkelte laksebestande i floderne, bør de pågældende medlemsstater have beføjelse til at fastsætte fiskeridødeligheden for laks, den samlede tilladte fangstmængde og visse tekniske bevarelsesforanstaltninger for deres floder i overensstemmelse med artikel 2, stk. 1, i TEUF.

| (10) | I forbindelse med vedtagelsen af foranstaltninger i henhold til denne forordning skal medlemsstaterne opfylde deres internationale forpligtelser fuldt ud, navnlig deres forpligtelser i henhold til artikel 66 i De Forenede Nationers havretskonvention af 10. december 1982 (5), hvori det bl.a. fastslås, at stater, i hvis floder anadrome bestande har deres oprindelse, og andre berørte stater bør samarbejde om bevarelse og forvaltning af disse bestande. |
| --- | --- |

(10)

I forbindelse med vedtagelsen af foranstaltninger i henhold til denne forordning skal medlemsstaterne opfylde deres internationale forpligtelser fuldt ud, navnlig deres forpligtelser i henhold til artikel 66 i De Forenede Nationers havretskonvention af 10. december 1982 (5), hvori det bl.a. fastslås, at stater, i hvis floder anadrome bestande har deres oprindelse, og andre berørte stater bør samarbejde om bevarelse og forvaltning af disse bestande.

| (11) | Det bør sikres, at Kommissionen regelmæssigt vurderer tilstrækkeligheden og effektiviteten af medlemsstaternes foranstaltninger i forhold til målene og målsætningerne i den flerårige plan. |
| --- | --- |

(11)

Det bør sikres, at Kommissionen regelmæssigt vurderer tilstrækkeligheden og effektiviteten af medlemsstaternes foranstaltninger i forhold til målene og målsætningerne i den flerårige plan.

| (12) | Ifølge den videnskabelige rådgivning kan udsætningsprocedurerne

  uhensigtsmæssige udsætningsprocedurer
  have en alvorlig indvirkning på den genetiske mangfoldighed af laksebestanden i Østersøen. Der er
  også
  fare for, at det store antal opdrættede fisk, der udsættes i Østersøen hvert år, indvirker

  kunne indvirke
  på vildlaksens

  vildlaksebestandenes
  genetiske integritet, og udsætningen bør således udfases. Betingelserne for udsætning bør derfor

  På den baggrund bør udsætning underkastes strengere kontrol. Derudover bør betingelserne for indsamling af genetisk materiale til avl og opdræt af lakseudsætningsmateriale såvel som betingelserne for udsætningsprocedurerne
  fastsættes i denne flerårige plan
  for at sikre, at udsætning ikke får negative følger for den genetiske mangfoldighed
  . [Ændring 4] |
| --- | --- |

(12)

Ifølge den videnskabelige rådgivning kan udsætningsprocedurerne

  uhensigtsmæssige udsætningsprocedurer
  have en alvorlig indvirkning på den genetiske mangfoldighed af laksebestanden i Østersøen. Der er
  også
  fare for, at det store antal opdrættede fisk, der udsættes i Østersøen hvert år, indvirker

  kunne indvirke
  på vildlaksens

  vildlaksebestandenes
  genetiske integritet, og udsætningen bør således udfases. Betingelserne for udsætning bør derfor

  På den baggrund bør udsætning underkastes strengere kontrol. Derudover bør betingelserne for indsamling af genetisk materiale til avl og opdræt af lakseudsætningsmateriale såvel som betingelserne for udsætningsprocedurerne
  fastsættes i denne flerårige plan
  for at sikre, at udsætning ikke får negative følger for den genetiske mangfoldighed
  . [Ændring 4]

| (13) | Den direkte udsætning i potentielle laksefloder betragtes under særlige forhold som en bevarelsesforanstaltning; da den kan genoprette selvbærende laksebestande, har den en positiv indvirkning på det samlede antal laks og fiskeriet, idet . Det bør udtrykkeligt anføres, at direkte udsætning, der opfylder disse betingelser, er støtteberettiget i henhold til artikel 38, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1198/2006 af 27. juli 2006 om Den Europæiske Fiskerifond (6). |
| --- | --- |

(13)

Den direkte udsætning i potentielle laksefloder betragtes under særlige forhold som en bevarelsesforanstaltning; da den kan genoprette selvbærende laksebestande, har den en positiv indvirkning på det samlede antal laks og fiskeriet, idet . Det bør udtrykkeligt anføres, at direkte udsætning, der opfylder disse betingelser, er støtteberettiget i henhold til artikel 38, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1198/2006 af 27. juli 2006 om Den Europæiske Fiskerifond (6).

| (14) | Da udsætning af laks muligvis er obligatorisk i visse medlemsstater i dag, og for at give medlemsstaterne tid til at tilpasse sig disse krav, børAndre udsætninger af laks end udsætning og direkte udsætning
  bør
  imidlertid fortsat

  ikke vedblive at
  være tilladt i en overgangsperiode

  efter en periode
  på syv år efter denne forordnings ikrafttræden

  ti år, hvis produktionen af vildlaksesmolt ved udgangen af den periode er nået op på 80 % af den potentielle smoltproduktionskapacitet i en given flod
  .
  Hvis det mål ikke nås, kan andre udsætninger af laks end udsætning og direkte udsætning fortsætte i yderligere ti år, når den pågældende medlemsstat har analyseret og fjernet årsagerne til, at målet ikke blev nået. Udsætning af laks er muligvis obligatorisk i visse medlemsstater i dag, og det er derfor nødvendigt at give medlemsstaterne tid til at tilpasse sig disse krav. [Ændring 5] |
| --- | --- |

(14)

Da udsætning af laks muligvis er obligatorisk i visse medlemsstater i dag, og for at give medlemsstaterne tid til at tilpasse sig disse krav, børAndre udsætninger af laks end udsætning og direkte udsætning
  bør
  imidlertid fortsat

  ikke vedblive at
  være tilladt i en overgangsperiode

  efter en periode
  på syv år efter denne forordnings ikrafttræden

  ti år, hvis produktionen af vildlaksesmolt ved udgangen af den periode er nået op på 80 % af den potentielle smoltproduktionskapacitet i en given flod
  .
  Hvis det mål ikke nås, kan andre udsætninger af laks end udsætning og direkte udsætning fortsætte i yderligere ti år, når den pågældende medlemsstat har analyseret og fjernet årsagerne til, at målet ikke blev nået. Udsætning af laks er muligvis obligatorisk i visse medlemsstater i dag, og det er derfor nødvendigt at give medlemsstaterne tid til at tilpasse sig disse krav. [Ændring 5]

| (15) | For at sikre, at foranstaltningerne i denne forordning overholdes, bør der vedtages specifikke kontrolforanstaltninger ud over de foranstaltninger, som er fastsat i Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009 af 20. november 2009 om oprettelse af en EF-kontrolordning med henblik på at sikre overholdelse af reglerne i den fælles fiskeripolitik (7). |
| --- | --- |

(15)

For at sikre, at foranstaltningerne i denne forordning overholdes, bør der vedtages specifikke kontrolforanstaltninger ud over de foranstaltninger, som er fastsat i Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009 af 20. november 2009 om oprettelse af en EF-kontrolordning med henblik på at sikre overholdelse af reglerne i den fælles fiskeripolitik (7).

| (15a) | For at nå frem til et bæredygtigt fiskeri bør tilliden og kommunikationsmetoderne mellem aktørerne forbedres. [Ændring 6] |
| --- | --- |

(15a)

For at nå frem til et bæredygtigt fiskeri bør tilliden og kommunikationsmetoderne mellem aktørerne forbedres. [Ændring 6]

| (16) | Et betydeligt antal kystfartøjer, der fisker efter laks, har en længde på under 10 m. Kravet om at føre en fiskerilogbog i artikel 14 og kravet om forhåndsmeddelelse i artikel 17 i forordning (EF) nr. 1224/2009 bør derfor udvides til at omfatte alle fartøjer

  erhvervsfiskerfartøjer og servicefartøjer
  . [Ændring 7] |
| --- | --- |

(16)

Et betydeligt antal kystfartøjer, der fisker efter laks, har en længde på under 10 m. Kravet om at føre en fiskerilogbog i artikel 14 og kravet om forhåndsmeddelelse i artikel 17 i forordning (EF) nr. 1224/2009 bør derfor udvides til at omfatte alle fartøjer

  erhvervsfiskerfartøjer og servicefartøjer
  . [Ændring 7]

| (17) | For at sikre, at laksefangster ikke fejlrapporteres som havørred og således unddrages en effektiv kontrol, er det nødvendigt at udvide forpligtelsen til at indsende forhåndsmeddelelser i henhold til artikel 17 i forordning (EF) nr. 1224/2009 til også at omfatte alle fartøjer, der opbevarer havørred om bord. |
| --- | --- |

(17)

For at sikre, at laksefangster ikke fejlrapporteres som havørred og således unddrages en effektiv kontrol, er det nødvendigt at udvide forpligtelsen til at indsende forhåndsmeddelelser i henhold til artikel 17 i forordning (EF) nr. 1224/2009 til også at omfatte alle fartøjer, der opbevarer havørred om bord.

| (17a) | Medlemsstaterne bør styrke kontrol- og forhåndsmeddelelsessystemerne for fritidsfartøjer, der benyttes til sportsfiskeri og andre former for fiskeri, for at sikre et enkelt og effektivt system og fremme bæredygtigt fiskeri. [Ændring 8] |
| --- | --- |

(17a)

Medlemsstaterne bør styrke kontrol- og forhåndsmeddelelsessystemerne for fritidsfartøjer, der benyttes til sportsfiskeri og andre former for fiskeri, for at sikre et enkelt og effektivt system og fremme bæredygtigt fiskeri. [Ændring 8]

| (17b) | Uanset artikel 14 i og bilag IV til Rådets forordning (EF) nr. 2187/2005 af 21. december 2005 om bevarelse af fiskeressourcerne i Østersøen, Bælterne og Øresund gennem tekniske foranstaltninger

   (8)

  bør der fastsættes et mindstelandingsmål for både havørred (Salmo trutta) og laks (Salmo salar) i ICES-underområde 22-32. [Ændring 9] |
| --- | --- |

(17b)

Uanset artikel 14 i og bilag IV til Rådets forordning (EF) nr. 2187/2005 af 21. december 2005 om bevarelse af fiskeressourcerne i Østersøen, Bælterne og Øresund gennem tekniske foranstaltninger

   (8)

  bør der fastsættes et mindstelandingsmål for både havørred (Salmo trutta) og laks (Salmo salar) i ICES-underområde 22-32. [Ændring 9]

| (18) | For at tilvejebringe bedre og mere videnskabelige data om laksebestanden bør elektrofiskeri tillades. |
| --- | --- |

(18)

For at tilvejebringe bedre og mere videnskabelige data om laksebestanden bør elektrofiskeri tillades.

| (19) | De seneste videnskabelige udtalelser viser, at rekreativt havfiskeri

  fiskeri
  efter laks har en betydelig indvirkning på laksebestandene, selv om de tilgængelige data på dette område ikke er særlig præcise. Rekreativt fiskeri fra fartøjer, der opereres af virksomheder, der udbyder tjenester med henblik på at opnå en fortjeneste, kan potentielt tegne sig for en væsentlig del af fangsterne af østersølaks. For at sikre at den flerårige plan fungerer godt bør der derfor indføres en række særlige forvaltningsforanstaltninger med henblik på at kontrollere disse aktiviteter

  rekreative fiskeriaktiviteter
  . [Ændring 10] |
| --- | --- |

(19)

De seneste videnskabelige udtalelser viser, at rekreativt havfiskeri

  fiskeri
  efter laks har en betydelig indvirkning på laksebestandene, selv om de tilgængelige data på dette område ikke er særlig præcise. Rekreativt fiskeri fra fartøjer, der opereres af virksomheder, der udbyder tjenester med henblik på at opnå en fortjeneste, kan potentielt tegne sig for en væsentlig del af fangsterne af østersølaks. For at sikre at den flerårige plan fungerer godt bør der derfor indføres en række særlige forvaltningsforanstaltninger med henblik på at kontrollere disse aktiviteter

  rekreative fiskeriaktiviteter
  . [Ændring 10]

| (19a) | For at gøre det endnu lettere at indberette data bør der tilskyndes og ydes støtte til etablering af internetbaserede indberetningssystemer i og mellem medlemsstaterne. Oplysningerne om de indberettede fangster bør være offentligt tilgængelige. Dog bør det ikke oplyses, hvilken specifik fiskeplads en fangst kommer fra, for ikke at tilskynde fiskere til at koncentrere deres fangstaktiviteter om denne specifikke fiskeplads. [Ændring 11] |
| --- | --- |

(19a)

For at gøre det endnu lettere at indberette data bør der tilskyndes og ydes støtte til etablering af internetbaserede indberetningssystemer i og mellem medlemsstaterne. Oplysningerne om de indberettede fangster bør være offentligt tilgængelige. Dog bør det ikke oplyses, hvilken specifik fiskeplads en fangst kommer fra, for ikke at tilskynde fiskere til at koncentrere deres fangstaktiviteter om denne specifikke fiskeplads. [Ændring 11]

| (20) | For at sikre en effektiv opfyldelse af målene i denne forordning og være i stand til at reagere hurtigt på ændringer af betingelserne for bestande bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i TEUF for så vidt angår visse ikkevæsentlige bestemmelser i denne forordning, jf. artikel 6, 7, 11 og 25. Disse beføjelser bør omfatte muligheden for at regulere fiskeridødeligheden i havet, at ændre fortegnelsen over floder med vildlaks og visse tekniske oplysninger i bilagene til denne forordning og at vedtage foranstaltninger til beskyttelse af bestandene i Østersøområdets floder, hvis medlemsstaterne ikke vedtager foranstaltninger i henhold til den beføjelse, der henvises til i betragtning 9, eller hvis de anses for at være ineffektive. |
| --- | --- |

(20)

For at sikre en effektiv opfyldelse af målene i denne forordning og være i stand til at reagere hurtigt på ændringer af betingelserne for bestande bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i TEUF for så vidt angår visse ikkevæsentlige bestemmelser i denne forordning, jf. artikel 6, 7, 11 og 25. Disse beføjelser bør omfatte muligheden for at regulere fiskeridødeligheden i havet, at ændre fortegnelsen over floder med vildlaks og visse tekniske oplysninger i bilagene til denne forordning og at vedtage foranstaltninger til beskyttelse af bestandene i Østersøområdets floder, hvis medlemsstaterne ikke vedtager foranstaltninger i henhold til den beføjelse, der henvises til i betragtning 9, eller hvis de anses for at være ineffektive.

| (20a) | Kommissionen bør sikre, at medlemsstaterne træffer de administrative eller strafferetlige foranstaltninger, der er nødvendige for at imødegå problemet med ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri. [Ændring 12] |
| --- | --- |

(20a)

Kommissionen bør sikre, at medlemsstaterne træffer de administrative eller strafferetlige foranstaltninger, der er nødvendige for at imødegå problemet med ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri. [Ændring 12]

| (21) | Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet. |
| --- | --- |

(21)

Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet.

| (22) | For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af bestemmelserne om udsætning af laks i henhold til artikel 12 i denne forordning bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (9) — |
| --- | --- |

(22)

For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af bestemmelserne om udsætning af laks i henhold til artikel 12 i denne forordning bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (9) —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

KAPITEL I

GENSTAND, ANVENDELSESOMRÅDE OG DEFINITIONER

Artikel 1

Genstand

Ved denne forordning fastlægges en flerårig plan for bevarelse og forvaltning af laksebestanden i Østersøen (herefter »planen«).

Artikel 2

Anvendelsesområde

Planen finder anvendelse på erhvervsfiskeri
  og rekreativt fiskeri
  i Østersøen og i floder, der munder ud i Østersøen på medlemsstaternes område (herefter »de pågældende medlemsstater«). [Ændring 13]

| b) | rekreativt fiskeri efter laks i Østersøen, hvor fiskeriet udøves fra servicefartøjer til rekreativt fiskeri.
  [Ændring 14] |
| --- | --- |

b)

rekreativt fiskeri efter laks i Østersøen, hvor fiskeriet udøves fra servicefartøjer til rekreativt fiskeri.
  [Ændring 14]

Artikel 3

Definitioner

1.   Med henblik på denne forordning anvendes definitionerne i artikel 3 i Rådets forordning (EF) nr. 2371/2002 af 20. december 2002 om bevarelse og bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne som led i den fælles fiskeripolitik (10), artikel 2 i direktiv 2000/60/EF og artikel 4 i forordning (EF) nr. 1224/2009.

2.   Endvidere forstås ved:

| a) | »Østersøen«: ICES-underområde 22-32 |
| --- | --- |

a)

»Østersøen«: ICES-underområde 22-32

| b) | »floder i Østersøområdet«: floder, der munder ud i Østersøen, på medlemsstaternes område |
| --- | --- |

b)

»floder i Østersøområdet«: floder, der munder ud i Østersøen, på medlemsstaternes område

| c) | »laksebestanden i Østersøen«: alle laksebestande i Østersøen og i floderne i Østersøområdet, både vildlaks og opdrættet laks |
| --- | --- |

c)

»laksebestanden i Østersøen«: alle laksebestande i Østersøen og i floderne i Østersøområdet, både vildlaks og opdrættet laks

| d) | »flod med vildlaks«: en flod med selvbærende vildlaksebestande uden eller med begrænset udsætning af opdrættet laks som anført i bilag I |
| --- | --- |

d)

»flod med vildlaks«: en flod med selvbærende vildlaksebestande uden eller med begrænset udsætning af opdrættet laks som anført i bilag I

| e) | »potentiel lakseflod«: en flod, der tidligere har haft en eller flere vildlaksebestande, og hvor der i øjeblikket ikke er nogen eller kun en begrænset naturlig reproduktion, og som har potentiale til genopretning af en selvbærende vildlaksebestand |
| --- | --- |

e)

»potentiel lakseflod«: en flod, der tidligere har haft en eller flere vildlaksebestande, og hvor der i øjeblikket ikke er nogen eller kun en begrænset naturlig reproduktion, og som har potentiale til genopretning af en selvbærende vildlaksebestand

| f) | »potentiel smoltproduktionskapacitet«: laksesmolts produktionskapacitet beregnet for hver enkelt flod på grundlag af relevante flokspecifikke parametre |
| --- | --- |

f)

»potentiel smoltproduktionskapacitet«: laksesmolts produktionskapacitet beregnet for hver enkelt flod på grundlag af relevante flokspecifikke parametre

| g) | »tekniske bevarelsesforanstaltninger«: foranstaltninger, der regulerer artssammensætningen og fangsternes størrelsessammensætning samt fiskeriets indvirkning på økosystemernes komponenter gennem fastsættelse af regler for anvendelse af fiskeredskaber og for deres struktur og begrænsning af adgangen til fiskeriområder |
| --- | --- |

g)

»tekniske bevarelsesforanstaltninger«: foranstaltninger, der regulerer artssammensætningen og fangsternes størrelsessammensætning samt fiskeriets indvirkning på økosystemernes komponenter gennem fastsættelse af regler for anvendelse af fiskeredskaber og for deres struktur og begrænsning af adgangen til fiskeriområder

| h) | »udsætning«: udsætning af laksesmolt eller opdrættet laks i tidligere livsstadier i floder med vildlaks |
| --- | --- |

h)

»udsætning«: udsætning af laksesmolt eller opdrættet laks i tidligere livsstadier i floder med vildlaks

| ha) | »rekreativt fiskeri«: uanset artikel 4, nr. 28, i forordning (EF) nr. 1224/2009, andre former for fiskeri end kommercielt fiskeri med anvendelse af enhver form for fiskerfartøjer og fiskeredskaber i kommercielt og ikkekommercielt øjemed [Ændring 15] |
| --- | --- |

ha)

»rekreativt fiskeri«: uanset artikel 4, nr. 28, i forordning (EF) nr. 1224/2009, andre former for fiskeri end kommercielt fiskeri med anvendelse af enhver form for fiskerfartøjer og fiskeredskaber i kommercielt og ikkekommercielt øjemed [Ændring 15]

| i) | »direkte udsætning«: udsætning af laksesmolt eller opdrættet laks i tidligere livsstadier i potentielle laksefloder |
| --- | --- |

i)

»direkte udsætning«: udsætning af laksesmolt eller opdrættet laks i tidligere livsstadier i potentielle laksefloder

| j) | »servicefartøj«: et fartøj, der opereres af et selskab, der udbyder tjenester, herunder tilvejebringelse af fiskeredskaber, transport og/eller vejledning med henblik på rekreativt fiskeri efter laks i Østersøen |
| --- | --- |

j)

»servicefartøj«: et fartøj, der opereres af et selskab, der udbyder tjenester, herunder tilvejebringelse af fiskeredskaber, transport og/eller vejledning med henblik på rekreativt fiskeri efter laks i Østersøen

| k) | »samlet tilladt fangstmængde« (TAC): den mængde østersølaks, som hvert år kan fiskes og landes af bestanden. |
| --- | --- |

k)

»samlet tilladt fangstmængde« (TAC): den mængde østersølaks, som hvert år kan fiskes og landes af bestanden.

KAPITEL II

MÅLSÆTNINGER

Artikel 4

Målsætninger

Planen har til formål at sikre:

| a) | en bæredygtig udnyttelse af laksebestanden i Østersøen i overensstemmelse med princippet om maksimalt bæredygtigt udbytte |
| --- | --- |

a)

en bæredygtig udnyttelse af laksebestanden i Østersøen i overensstemmelse med princippet om maksimalt bæredygtigt udbytte

| b) | opretholdelsen af den genetiske integritet og mangfoldighed af laksebestanden i Østersøen. |
| --- | --- |

b)

opretholdelsen af den genetiske integritet og mangfoldighed af laksebestanden i Østersøen.

KAPITEL III

MÅL

Artikel 5

Mål for vildlaksebestande i floder

1.   I floder med vildlaks, hvor den potentielle smoltproduktionskapacitet er nået op på 50 % senest den ... (*), skal produktionen af vildlaksesmolt nå op på 75 %

  80 %
  af den potentielle smoltproduktionskapacitet i de enkelte floder senest den fem år ... (**). [Ændring 16]

2.   I floder med vildlaks, hvor den potentielle smoltproduktionskapacitet ikke er nået op på 50 % senest den ... (***), skal produktionen af vildlaksesmolt nå op på 50 % af den potentielle smoltproduktionskapacitet i de enkelte floder senest den ... (****) og nå op på 75 % 10 år

  80 % senest den
  ... (*****). [Ændring 17]

3.   10 årEfter ... (*****) skal produktionen af vildlaksesmolt opretholdes på mindst 75 %

  80 %
  af den potentielle smoltproduktionskapacitet i de enkelte floder med vildlaks. [Ændring 18]

4.   De pågældende medlemsstater kan fastsætte strengere mål for de enkelte floder med vildlaks
  , f.eks. mål, der er baseret på antallet af tilbagevendende gydefisk
  . [Ændring 19]

De pågældende medlemsstater forelægger og offentliggør dataopgørelser over det antal hunlaks, der vender tilbage til deres floder. [Ændring 20]

KAPITEL IV

FANGSTREGLER

Artikel 6

Fastsættelse af TAC for flodfiskeri

1.   Den årlige TAC for laksebestande i floder med vildlaks må ikke overstige et niveau, der svarer til den fiskeridødelighed, der er nævnt i stk. 2.

2.   Fiskeridødeligheden for laksebestande i floder med vildlaks fastsættes af de enkelte medlemsstater i overensstemmelse med målene i artikel 5 og ekspertudtalelser fra STECF og ICES, og den revurderes jævnligt af disse organer, når der foreligger nye oplysninger, eller hvis flodens karakteristika har ændret sig. Medlemsstaterne tager i denne forbindelse højde for den potentielle smoltproduktionskapacitet, som ICES har beregnet for hver enkelt flod på grundlag af relevante flodspecifikke parametre, og den revurderes jævnligt af dette organ, når der foreligger nye oplysninger, eller hvis flodens karakteristika ændrer sig.

3.   De pågældende medlemsstater offentliggør fiskeridødeligheden i floder med vildlaks og den tilsvarende TAC for laks på den offentligt tilgængelige del af deres officielle websted oprettet i overensstemmelse med artikel 114 i forordning (EF) nr. 1224/2009 senest den ... (******) og ajourfører disse oplysninger hvert år.

4.   Kommissionen vurderer hvert tredje år foreneligheden og effektiviteten af de foranstaltninger, som medlemsstaterne har truffet i henhold til denne artikel, i forhold til de målsætninger og mål, der er fastsat i artikel 4 og 5. [Ændring 21]

5.   Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 26 for at fastsætte fiskeridødeligheden og/eller den tilsvarende TAC i floder med vildlaks og/eller lukke det pågældende fiskeri, hvis de berørte medlemsstater ikke offentliggør sådanne foranstaltninger i overensstemmelse med stk. 1, 2 og 3 inden udløbet af de fastsatte frister.

6.   Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 26 for at fastsætte fiskeridødeligheden og/eller den tilsvarende TAC i floder med vildlaks og/eller lukke det pågældende fiskeri, hvis de af medlemsstaterne trufne foranstaltninger, efter en vurdering foretaget i henhold til stk. 4, skønnes ikke at være forenelige med de målsætninger og mål, der er fastsat i artikel 4 og 5, eller skønnes at væe utilstrækkelige for opfyldelsen af disse målsætninger og mål.

7.   Formålet med de foranstaltninger, som Kommissionen træffer, er at sikre, at målsætningerne og målene fastsat i artikel 4 og 5 opfyldes. Efter Kommissionens vedtagelse af den delegerede retsakt ophører medlemsstaternes foranstaltninger med at gælde.

Artikel 7

Fastsættelse af TAC for havfiskeri

1.   Den årlige TAC for laksebestande i havet må ikke overstige et niveau, der svarer til en fiskeridødelighed på 0,1.

2.   Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 26 for at regulere den i stk. 1 nævnte fiskeridødelighed i havet, når der er klare tegn på, at betingelserne for bestandene har ændret sig, og/eller at den eksisterende fiskeridødelighed ikke er tilstrækkelig til at nå målsætningerne i artikel 4.

3.   I tilfælde af pludselige sygdomsudbrud, kritisk lave overlevelsesrater for unglaks eller en uforudset udvikling træffer Rådet afgørelse om en TAC, der er lavere end den TAC, der svarer til den i stk. 1 nævnte fiskeridødelighed.

Artikel 8

Servicefartøjers

  Rekreativt fiskeris
  udnyttelse af den nationale kvote [Ændring 22]

Laks fanget i havet fra servicefartøjer til

  ved
  rekreativt fiskeri
  og laks fra rekreativt kyst- og flodfiskeri
  modregnes i den nationale kvote. [Ændring 23]

KAPITEL IVa

MINDSTEMÅL FOR LANDET LAKS OG HAVØRRED

Artikel 8a

Uanset artikel 14 i forordning (EF) nr. 2187/2005 bør mindstemålet for landet laks være 60 cm og mindstemålet for landet havørred være 50 cm i hvert af de i artikel 3, stk. 2, litra a), omhandlede ICES-underområder. [Ændring 26]

KAPITEL V

TEKNISKE BEVARELSESFORANSTALTNINGER

Artikel 9

Medlemsstaternes foranstaltninger til beskyttelse af svage flodlaksebestande

1.   I floder med vildlaks, hvor den potentielle smoltproduktionskapacitet ikke er nået op på 50 % senest den ... (*******), skal de berørte medlemsstater fastsætte
  , bevare, og om nødvendigt forbedre eksisterende,
  nationale tekniske bevarelsesforanstaltninger senest to år efter denne forordnings ikrafttræden

  den ...

   (********). [Ændring 24]

2.   De tekniske bevarelsesforanstaltninger i stk. 1 baseres på flodspecifikke krav, således at de i tilstrækkelig grad kan bidrage til opfyldelsen af de målsætninger og mål, der er fastsat i artikel 4 og 5. Beslutningen om, hvor disse foranstaltninger skal iværksættes, baseres på de mest pålidelige tilgængelige oplysninger om laksens vandringsruter i havet.

Artikel 10

Foranstaltninger til beskyttelse af andre flodlaksebestande

Medlemsstaterne kan iværksætte nationale tekniske bevarelsesforanstaltninger for deres floder i Østersøområdet for at beskytte laksebestande i floder, der ikke er omfattet af artikel 9. Disse foranstaltninger skal medvirke til at nå målsætningerne og målene i artikel 4 og 5.

Kommissionen reviderer retningslinjerne for statsstøtte med henblik på at gøre det lettere for medlemsstaterne at yde kompensation for skader forvoldt af sæler og skarver. [Ændring 25]

Artikel 11

Kommissionens foranstaltninger

1.   Kommissionen vurderer hvert tredje år foreneligheden og effektiviteten af de foranstaltninger, som medlemsstaterne har truffet i henhold til artikel 9 og 10, navnlig når floder med vildlaks løber gennem flere medlemsstater, i forhold til de målsætninger og mål, der er fastsat i artikel 4 og 5. [Ændring 27]

2.   Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 26 for at fastsætte, hvilke tekniske foranstaltninger der er behov for, hvis de berørte medlemsstater ikke vedtager sådanne foranstaltninger i henhold til artikel 9 inden udløbet af den fastsatte frist, som løber fra datoen for denne forordnings ikrafttræden.

3.   Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 26 for at fastsætte, hvilke tekniske foranstaltninger der er behov for, hvis medlemsstaternes foranstaltninger, efter en vurdering foretaget i henhold til stk. 1, skønnes ikke at være forenelige med de målsætninger og mål, der er fastsat i artikel 4 og 5, eller skønnes utilstrækkelige for opfyldelsen af disse målsætninger og mål.

4.   Formålet med de foranstaltninger, som Kommissionen træffer, er at sikre, at målsætningerne og målene fastsat i artikel 4 og 5 opfyldes. Efter Kommissionens vedtagelse af den delegerede retsakt ophører medlemsstaternes foranstaltninger med at gælde.

KAPITEL VI

UDSÆTNINGER

Artikel 12

Udsætning

1.   Udsætning af laks må kun ske i floder med vildlaks. Antallet af udsatte smolt i de enkelte floder må ikke overstige flodens skønnede potentielle smoltproduktionskapacitet

  , når dette er nødvendigt for at forhindre udryddelse af den lokale bestand
  . [Ændring 28]

2.   Udsætning skal ske på en måde, der beskytter den genetiske mangfoldighed af

  og variabilitet hos
  de forskellige laksebestande i floderne under hensyntagen til de eksisterende fiskesamfund i de pågældende floder og i tilstødende floder, samtidig med at effekten af udsætningen maksimeres.
  Smolt skal komme fra den nærmest mulige flod med vildlaks. [Ændring 29]

2a.
     
  Smolt til udsætning skal mærkes ved bortklipning af fedtfinnen. [Ændring 30]

3.   Kommissionen kan fastsætte

  vedtager senest den ...

   (*********)

  gennemførelsesretsakter som fastlægger
  nærmere bestemmelser for anvendelsen af denne artikel i form af gennemførelsesbestemmelser vedtaget i overensstemmelse med.
  Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter
  undersøgelsesproceduren i artikel 28, stk. 2. [Ændring 31]

Artikel 13

Direkte udsætning

Direkte udsætning i potentielle laksefloder kan kun ske, såfremt:

| a) | floden
  eller dens bifloder
  har vandveje med fri vandring, en passende vandkvalitet og et habitat med egnede reproduktions- og vækstbetingelser for laks [Ændring 32] |
| --- | --- |

a)

floden
  eller dens bifloder
  har vandveje med fri vandring, en passende vandkvalitet og et habitat med egnede reproduktions- og vækstbetingelser for laks [Ændring 32]

| b) | formålet med den direkte udsætning er at genoprette eller øge en bæredygtig selvbærende vildlaksebestand |
| --- | --- |

b)

formålet med den direkte udsætning er at genoprette eller øge en bæredygtig selvbærende vildlaksebestand

| c) | der er fastlagt et program for overvågning og evaluering før og efter udsætningen |
| --- | --- |

c)

der er fastlagt et program for overvågning og evaluering før og efter udsætningen

| d) | der er fastlagt passende og tilstrækkelige bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger, der fremmer genopretningen af en selvbærende laksebestand i floden |
| --- | --- |

d)

der er fastlagt passende og tilstrækkelige bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger, der fremmer genopretningen af en selvbærende laksebestand i floden

| da) | udsætning skal ske på en måde, der beskytter den genetiske mangfoldighed af de forskellige laksebestande i floderne under hensyntagen til de eksisterende fiskesamfund i udsætningsfloder og i tilstødende floder, samtidig med at effekten af udsætningen maksimeres

  [Ændring 34] |
| --- | --- |

da)

udsætning skal ske på en måde, der beskytter den genetiske mangfoldighed af de forskellige laksebestande i floderne under hensyntagen til de eksisterende fiskesamfund i udsætningsfloder og i tilstødende floder, samtidig med at effekten af udsætningen maksimeres

  [Ændring 34]

| db) | smolt til udsætning skal mærkes ved bortklipning af fedtfinnen
  . [Ændring 35] |
| --- | --- |

db)

smolt til udsætning skal mærkes ved bortklipning af fedtfinnen
  . [Ændring 35]

Princippet om, at forureneren betaler, skal være det ledende princip ved genopretning af vandveje.
  Direkte udsætning i henhold til stk. 1 anses
  også
  for en bevarelsesforanstaltning i henhold til artikel 38, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1198/2006. [Ændring 36]

Artikel 13a

Kønsmodne fisks og smolts oprindelse

Kønsmodne fisk og smolt skal om muligt stamme fra den samme flod med vildlaks, eller, hvis dette ikke er muligt, fra det nærmest mulige flodbækken med vildlaks. [Ændring 33]

Artikel 14

Overgangsperiode

Udsætninger af laks, der ikke sker i henhold til artikel 12 og 13, kan fortsætte indtil syv år efter denne forordnings ikrafttræden
  ...
   (**********)

  og skal evalueres omhyggeligt. Den gradvise udfasning skal ske flod for flod. Den skal administreres af medlemsstaternes lokale, regionale og/eller nationale organer, som også skal inddrage lokale aktører og gøre brug af deres kompetencer med hensyn til genoprettelse af levesteder og andre foranstaltninger. Juridisk bindende nationale beslutninger om anvendelsen af de økonomiske ressourcer, der i øjeblikket anvendes til udsætning, skal i stedet rettes mod at støtte fiskere, som risikerer at blive negativt påvirket af en udfasning
  . [Ændring 37]

KAPITEL VII

KONTROL OG HÅNDHÆVELSE

Artikel 15

Sammenhæng med forordning (EF) nr. 1224/2009

Kontrolforanstaltningerne i dette kapitel supplerer kontrolforanstaltningerne i forordning (EF) nr. 1224/2009, medmindre andet er fastsat i artiklerne i dette kapitel.

Desuden finder artikel 55, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1224/2009 samt artikel 64 og 65 i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 404/2011 af 8. april 2011 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009

   (11)

  tilsvarende anvendelse på alt rekreativt fiskeri efter laks i Østersøen. [Ændring 38]

Artikel 16

Logbøger

Uanset artikel 14 i forordning (EF) nr. 1224/2009 skal førere af EU-fiskerfartøjer af enhver længde, der er i besiddelse af en fiskeritilladelse for laks,
  og førere af servicefartøjer til rekreativt fiskeri og andre former for fiskeri
  føre en logbog over deres aktiviteter i henhold til bestemmelserne i artikel 14 i forordning (EF) nr. 1224/2009. [Ændring 39]

Artikel 17

Forhåndsmeddelelser

Uanset den indledende sætning i artikel 17, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1224/2009 meddeler førere af EU-fiskerfartøjer af enhver længde
  og af servicefartøjer
  , der opbevarer laks og/eller havørred om bord, straks efter afslutningen af fiskeriet flagmedlemsstatens kompetente myndighed de oplysninger, der er angivet i artikel 17, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1224/2009. [Ændring 40]

Artikel 18

Tilladelser til særlige aktiviteter

1.   Servicefartøjer til rekreativt fiskeri skal have en særlig tilladelse til at fiske efter laks, der udstedes i henhold til bilag II til denne forordning.

2.   De pågældende medlemsstater opfører tilladelserne til særlige aktiviteter på fortegnelsen over fiskeritilladelser i den elektroniske database oprettet i henhold til artikel 116, stk. 1, litra d), i forordning (EF) nr. 1224/2009. De registrerer desuden dataene om tilladelserne til særlige aktiviteter i det elektroniske valideringssystem, der henvises til i artikel 109 i forordning (EF) nr. 1224/2009.

Artikel 19

Fangstopgørelse

  Fangstopgørelser for rekreativt fiskeri [Ændring 41]

1.   Føreren af servicefartøjet til

  For alle typer
  rekreativt fiskeri
  gælder, at der
  skal udfylde

  udfyldes
  en fangstopgørelse i henhold til bilag III og fremsende den

  en fangstrapport
  til den kompetente myndighed i servicefartøjets flagmedlemsstat

  flagmedlemsstaten
  den sidste dag i hver måned. [Ændring 42]

2.   Senest den 15. i hver måned registrerer den pågældende medlemsstat oplysningerne i fangstopgørelserne for den forrige måned i deres elektroniske database oprettet i henhold til artikel 116, stk. 1, litra f), i forordning (EF) nr. 1224/2009 og i det elektroniske valideringssystem, der henvises til i artikel 109 i forordning (EF) nr. 1224/2009. De elektroniske data og fangstopgørelserne opbevares i tre år.

Artikel 20

Inspektion af landinger

Medlemsstaterne verificerer nøjagtigheden af oplysningerne i fangstopgørelserne ved hjælp af inspektion af landinger. Disse inspektioner af landinger skal omfatte mindst 10 %

  20 %
  af det samlede antal landinger.
  EU-Fiskerikontrolagenturet gennemfører effektive kontroller og tilskynder medlemsstaterne til at foretage mere fokuserede og målrettede inspektioner i områder, hvor der er mistanke om eller er blevet rapporteret om IUU-fiskeri. [Ændring 43]

Artikel 20a

Kontrol med rekreativt fiskeri

Kontrollen med det rekreative fiskeri i forbindelse med anvendelsen af denne forordning sker navnlig på grundlag af artikel 55 i forordning (EF) nr. 1224/2009 samt artikel 64 og 65 i forordning (EU) nr. 404/2011. [Ændring 44]

Artikel 21

Nationale kontrolhandlingsprogrammer

De nationale kontrolhandlingsprogrammer omhandlet i artikel 46 i forordning (EF) nr. 1224/2009 skal desuden som minimum sikre:

| a) | anvendelsen af tekniske bevarelsesforanstaltninger i henhold til kapitel V i denne forordning |
| --- | --- |

a)

anvendelsen af tekniske bevarelsesforanstaltninger i henhold til kapitel V i denne forordning

| b) | overholdelsen af reglerne om kvoteudnyttelse, tilladelse til aktiviteter og servicefartøjernes indsendelse af fangstopgørelser
  og rekreativt fiskeri med alle typer fiskeredskaber [Ændring 45] |
| --- | --- |

b)

overholdelsen af reglerne om kvoteudnyttelse, tilladelse til aktiviteter og servicefartøjernes indsendelse af fangstopgørelser
  og rekreativt fiskeri med alle typer fiskeredskaber [Ændring 45]

| c) | overvågningen af reglerne om udsætning og direkte udsætning. |
| --- | --- |

c)

overvågningen af reglerne om udsætning og direkte udsætning.

KAPITEL VIII

DATAINDSAMLING

Artikel 22

Med henblik på indsamling af data kan den enkelte kohorte af unglaks i alle floder med vildlaks overvåges med elektrofiskeri inden smoltifikation.

Kommissionen kan vedtage gennemførelsesretsakter som fastlægger de nærmere betingelser for udøvelse af elektrofiskeri på grundlag af de seneste videnskabelige oplysninger. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 28, stk. 2. [Ændring 46]

Artikel 22a

Kommissionen forelægger senest den ...

   (***********)

  Europa-Parlamentet og Rådet resultaterne af videnskabelige undersøgelser af rovdyrs, navnlig sælers og skarvers, indvirkning på laksebestanden i Østersøen. På grundlag af disse undersøgelsesresultater udarbejder Kommissionens en forvaltningsplan, der skal træde i kraft senest i 2016, for de rovdyrbestande, der indvirker på laksebestanden i Østersøen. [Ændring 47]

Artikel 22b

Senest den ...

   (************)

  fremsender Kommissionen resultaterne af videnskabelige undersøgelser af udsmid og bifangster af laks fra al relevant fiskeri i Østersøen til Parlamentet og Rådet. [Ændring 48]

KAPITEL IV

OPFØLGNING

Artikel 23

Medlemsstaternes indberetning

1.   De pågældende medlemsstater underretter Kommissionen om de tekniske bevarelsesforanstaltninger, der vedtages i henhold til kapitel V, og om deres opfyldelse af målene i artikel 5 i det tredje år efter denne forordnings ikrafttræden

  den ...

   (*************) og herefter hvert tredje år. [Ændring 49]

2.   De pågældende medlemsstater underretter Kommissionen om gennemførelsen af denne forordning og om opfyldelsen af de mål, der er fastsat i artikel 5, i ... (**************) og herefter hvert sjette år

  tredje år
  . Medlemsstaternes rapport skal navnlig omfatte oplysninger om følgende:

[Ændring 50]

| a) | udviklingen af det nationale fiskeri, herunder fordelingen af fangster mellem åbne farvande, kystfarvande og floder og mellem erhvervsfiskere, virksomheder, der opererer servicefartøjer til rekreativt fiskeri, og andre fritidsfiskere |
| --- | --- |

a)

udviklingen af det nationale fiskeri, herunder fordelingen af fangster mellem åbne farvande, kystfarvande og floder og mellem erhvervsfiskere, virksomheder, der opererer servicefartøjer til rekreativt fiskeri, og andre fritidsfiskere

| b) | for hver flod med vildlaks, produktionen af unglaks og laksesmolt og det bedste tilgængelige skøn over den potentielle smoltproduktionskapacitet |
| --- | --- |

b)

for hver flod med vildlaks, produktionen af unglaks og laksesmolt og det bedste tilgængelige skøn over den potentielle smoltproduktionskapacitet

| c) | for hver vildlaksebestand i floder, den tilgængelige genetiske information |
| --- | --- |

c)

for hver vildlaksebestand i floder, den tilgængelige genetiske information

| d) | udsætning og direkte udsætning af laks |
| --- | --- |

d)

udsætning og direkte udsætning af laks

| e) | gennemførelsen af det nationale kontrolhandlingsprogram omhandlet i artikel 46 i forordning (EF) nr. 1224/2009. |
| --- | --- |

e)

gennemførelsen af det nationale kontrolhandlingsprogram omhandlet i artikel 46 i forordning (EF) nr. 1224/2009.

Artikel 24

Evaluering af planen

Kommissionen vurderer på grundlag af medlemsstaternes indberetning, jf. artikel 23 i denne forordning, og videnskabelig rådgivning forvaltningsforanstaltningernes indvirkning på laksebestanden i Østersøen og på fiskeriet efter denne bestand i året efter modtagelsen af medlemsstaternes rapporter.

KAPITEL X

ÆNDRINGER AF BILAG

Artikel 25

Ændringer af bilag

1.   Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 26 for at ændre fortegnelsen over floder med vildlaks i bilag I med henblik på at ajourføre den med de nyeste videnskabelige oplysninger.

2.   Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 26 for at ændre bilag II og III med henblik på at sikre en effektiv kontrol.

KAPITEL XI

PROCEDUREBESTEMMELSER

Artikel 26

Udøvelse af de delegerede beføjelser

1.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel anførte betingelser.

2.   Beføjelsen til at vedtage de delegerede retsakter, jf. artikel 6, 7, 11 og 25, tillægges Kommissionen for en ubegrænset periode.

3.   Den i artikel 6, 7, 11 og 25 omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.

4.   Så snart Kommissionen har vedtaget en delegeret retsakt, giver den samtidig Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.

5.   En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 6, 7, 11 og 25, træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har informeret Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med to måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.

Artikel 27

Tilbagekaldelse af beføjelser

Har en medlemsstat

  medlemsstaterne
  ikke fastlagt eller offentliggjort foranstaltningerne i artikel 6 eller 11 inden for den fastsatte frist, eller er disse foranstaltninger utilstrækkelige og/eller ineffektive på grundlag af vurderingen i artikel 6, stk. 4, eller artikel 11, stk. 1, tilbagekalder Kommissionen den pågældende medlemsstats beføjelse som omhandlet i artikel 6 eller 11. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer den i den pågældende afgørelse anførte delegerede beføjelse til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på en senere heri fastsat dato. [Ændring 51]

Artikel 28

Udvalgsprocedure

1.   Kommissionen bistås af Komitéen for Fiskeri og Akvakultur, nedsat ved artikel 30 i forordning (EF) nr. 2371/2002. Denne komité er et udvalg som omhandlet i forordning (EU) nr. 182/2011.

2.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 i forordning (EU) nr. 182/2011.

KAPITEL XII

AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

Artikel 29

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning anvendes fra den ...

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i

På Europa-Parlamentets vegne

Formand

På Rådet vegne

Formand

---

(1)  EUT C 68 af 6.3.2012, s. 47.

1

(2)  Europa-Parlamentets holdning af 22.11.2012.

2

(3)  EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7.

3

(4)  EFT L 327 af 22.12.2000, s. 1.

4

(5)  EFT L 179 af 23.6.1998, s. 1.

5

(6)  EUT L 223 af 15.8.2006, s. 1.

6

(7)  EUT L 343 af 22.12.2009, s. 1.

7

(8)  

  EUT L 349 af 31.12.2005, s. 1.

8

EUT L 349 af 31.12.2005, s. 1.

(9)  EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13.

9

(10)  EFT L 358 af 31.12.2002, s. 59.

10

(*)  Dato for denne forordnings ikrafttræden.

*

(**)  Dato syv år efter denne forordnings ikrafttræden.

**

(***)  Dato for denne forordnings ikrafttræden.

***

(****)  Dato fem år efter denne forordnings ikrafttræden.

****

(*****)  Dato 12 år efter denne forordnings ikrafttræden.

*****

(******)  Dato et år efter denne forordnings ikrafttræden.

******

(*******)  Dato for denne forordnings ikrafttræden.

*******

(********)  
  Dato to år efter denne forordnings ikrafttræden.

********

Dato to år efter denne forordnings ikrafttræden.

(*********)  
  Dato tre år efter denne forordnings ikrafttræden.

*********

Dato tre år efter denne forordnings ikrafttræden.

(**********)  
  Dato ti år efter denne forordnings ikrafttræden.

**********

Dato ti år efter denne forordnings ikrafttræden.

(11)  

  EUT L 112 af 30.4.2011, s. 1.

11

EUT L 112 af 30.4.2011, s. 1.

(***********)  
  Dato tre år efter denne forordnings ikrafttræden.

***********

Dato tre år efter denne forordnings ikrafttræden.

(************)  
  Dato tre år efter denne forordnings ikrafttræden.

************

Dato tre år efter denne forordnings ikrafttræden.

(*************)  
  Dato et år efter denne forordnings ikrafttræden.

*************

Dato et år efter denne forordnings ikrafttræden.

(**************)  EUT: Indsæt venligst året tre år efter denne forordnings ikrafttræden.

**************

BILAG I

Floder med vildlaks i østersøen

Finland

| — | Simojoki |
| --- | --- |

—

Simojoki

Finland/Sverige

| — | Tornionjoki/Torneälven |
| --- | --- |

—

Tornionjoki/Torneälven

Sverige

| — | Kalixälven, Råneälven, Piteälven, Åbyälven, Byskeälven, Rickleån, Sävarån, Ume/Vindelälven, Öreälven, Lögdeälven, Emån, Mörrumsån, Ljungan |
| --- | --- |

—

Kalixälven, Råneälven, Piteälven, Åbyälven, Byskeälven, Rickleån, Sävarån, Ume/Vindelälven, Öreälven, Lögdeälven, Emån, Mörrumsån, Ljungan

Estland

| — | Pärnu, Kunda, Keila, Vasalemma |
| --- | --- |

—

Pärnu, Kunda, Keila, Vasalemma

Letland

| — | Salaca, Vitrupe, Peterupe, Irbe, Uzava, Saka |
| --- | --- |

—

Salaca, Vitrupe, Peterupe, Irbe, Uzava, Saka

Letland/Litauen

| — | Barta/Bartuva |
| --- | --- |

—

Barta/Bartuva

Litauen

| — | Vandløbsoplandet Nemunas (Zeimena) |
| --- | --- |

—

Vandløbsoplandet Nemunas (Zeimena)

BILAG II

MINIMUMSOPLYSNINGER TIL TILLADELSER TIL SÆRLIGE AKTIVITETER

1.   FARTØJSDATA

Fartøjets navn (1)

Flagstat

Registreringshavn (navn og national kode)

Udvendig mærkning

Internationalt radiokaldesignal (IRCS (2))

2.   TILLADELSESINDEHAVER, FARTØJSEJER OG FARTØJSFØRER (3)

Den fysiske eller juridiske persons navn og adresse

3.   FARTØJETS KARAKTERISTIKA

Maskineffekt (kW) (4)

Tonnage (GT)

Længde overalt

4.   FISKERIBETINGELSER

| 1. | Udstedelsesdato |
| --- | --- |

1.

Udstedelsesdato

| 2. | Gyldighedsperiode |
| --- | --- |

2.

Gyldighedsperiode

| 3. | Betingelser for tilladelsen, herunder i givet fald vedrørende arter, områder og fiskeredskaber |
| --- | --- |

3.

Betingelser for tilladelsen, herunder i givet fald vedrørende arter, områder og fiskeredskaber

---

(1)  For navngivne fartøjer.

(2)  For fartøjer, der skal have et IRCS.

(3)  Angives for hver relevant person.

(4)  Jf. Rådets forordning (EØF) nr. 2930/86 (EFT L 274 af 25.9.1986, s. 1).

BILAG III

FANGSTOPGØRELSER

De pågældende medlemsstater skal udfylde en fangstopgørelse i form af en officiel formular for deres servicefartøjer til rekreativt fiskeri. Denne formular skal som minimum omfatte følgende oplysninger:

| a) | referencenummer for tilladelsen til særlige aktiviteter udstedt i henhold til artikel 18 |
| --- | --- |

a)

referencenummer for tilladelsen til særlige aktiviteter udstedt i henhold til artikel 18

| b) | navnet på den fysiske eller juridiske person, der er indehaver af tilladelsen til særlige aktiviteter udstedt i henhold til artikel 18 |
| --- | --- |

b)

navnet på den fysiske eller juridiske person, der er indehaver af tilladelsen til særlige aktiviteter udstedt i henhold til artikel 18

| c) | føreren af servicefartøjets navn og underskrift |
| --- | --- |

c)

føreren af servicefartøjets navn og underskrift

| d) | dato og tidspunkt for afrejse fra og ankomst til havn og fangstrejsens varighed |
| --- | --- |

d)

dato og tidspunkt for afrejse fra og ankomst til havn og fangstrejsens varighed

| e) | sted og tidspunkt for landing pr. fangstrejse |
| --- | --- |

e)

sted og tidspunkt for landing pr. fangstrejse

| f) | anvendte fiskeredskaber |
| --- | --- |

f)

anvendte fiskeredskaber

| g) | mængden af landet fisk pr. art og pr. fangstrejse |
| --- | --- |

g)

mængden af landet fisk pr. art og pr. fangstrejse

| h) | mængden af udsmid pr. art og pr. fangstrejse |
| --- | --- |

h)

mængden af udsmid pr. art og pr. fangstrejse

| i) | fangstområde pr. fangstrejse udtrykt i statistiske ICES-rektangler. |
| --- | --- |

i)

fangstområde pr. fangstrejse udtrykt i statistiske ICES-rektangler.

---

| 16.12.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 419/249 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 419/249

---

P7_TA(2012)0447

Tillæggelse af delegerede beføjelser med henblik på vedtagelse af visse foranstaltninger vedrørende den fælles handelspolitik ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 22. november 2012 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af visse forordninger vedrørende den fælles handelspolitik for så vidt angår tillæggelse af delegerede beføjelser med henblik på vedtagelse af visse foranstaltninger (COM(2011)0349 — C7-0162/2011 — 2011/0153(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2015/C 419/52)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2011)0349), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2011)0349),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 207 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0162/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 207 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0162/2011),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 55, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 55,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om International Handel (A7-0096/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om International Handel (A7-0096/2012),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

P7_TC1-COD(2011)0153

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 22. november 2012 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2012 om ændring af visse forordninger vedrørende den fælles handelspolitik for så vidt angår tillæggelse af delegerede beføjelser og gennemførelsesbeføjelser med henblik på vedtagelse af visse foranstaltninger [Ændring 1]

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 207,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,

efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,

efter den almindelige lovgivningsprocedure (1), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | En række grundforordninger vedrørende den fælles handelspolitik foreskriver, at retsakter vedtages på grundlag af de procedurer, som er fastlagt i Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (2). |
| --- | --- |

(1)

En række grundforordninger vedrørende den fælles handelspolitik foreskriver, at retsakter vedtages på grundlag af de procedurer, som er fastlagt i Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (2).

| (2) | Der er behov for en gennemgang af gældende retsakter, som ikke blev tilpasset forskriftsproceduren med kontrol inden Lissabontraktatens ikrafttræden, med henblik på at sikre sammenhæng med bestemmelserne i traktaten. Det er i visse tilfælde hensigtsmæssigt at ændre sådanne retsakter for at tillægge Kommissionen delegerede beføjelser, jf. artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF).
  Det er i nogle tilfælde også hensigtsmæssigt at anvende bestemte procedurer i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser

   (3). [Ændring 2] |
| --- | --- |

(2)

Der er behov for en gennemgang af gældende retsakter, som ikke blev tilpasset forskriftsproceduren med kontrol inden Lissabontraktatens ikrafttræden, med henblik på at sikre sammenhæng med bestemmelserne i traktaten. Det er i visse tilfælde hensigtsmæssigt at ændre sådanne retsakter for at tillægge Kommissionen delegerede beføjelser, jf. artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF).
  Det er i nogle tilfælde også hensigtsmæssigt at anvende bestemte procedurer i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser

   (3). [Ændring 2]

| (3) | Følgende forordninger bør derfor ændres:






  — | Rådets forordning (EØF) nr. 3030/93 af 12. oktober 1993 om den fælles ordning for indførsel af visse tekstilvarer med oprindelse i tredjelande (4) |
| --- | --- | --- |

(3)

Følgende forordninger bør derfor ændres:

—

Rådets forordning (EØF) nr. 3030/93 af 12. oktober 1993 om den fælles ordning for indførsel af visse tekstilvarer med oprindelse i tredjelande (4)

| — | Rådets forordning (EF) nr. 517/94 af 7. marts 1994 om den fælles ordning for indførsel af tekstilvarer fra en række tredjelande, som ikke er omfattet af bilaterale aftaler, protokoller eller andre arrangementer eller af andre specifikke fællesskabsregler for indførsel (5) |
| --- | --- |

—

Rådets forordning (EF) nr. 517/94 af 7. marts 1994 om den fælles ordning for indførsel af tekstilvarer fra en række tredjelande, som ikke er omfattet af bilaterale aftaler, protokoller eller andre arrangementer eller af andre specifikke fællesskabsregler for indførsel (5)

| — | Rådets forordning (EF) nr. 953/2003 af 26. maj 2003 om hindring af omlægning til Den Europæiske Union af handelen med visse essentielle lægemidler (6) |
| --- | --- |

—

Rådets forordning (EF) nr. 953/2003 af 26. maj 2003 om hindring af omlægning til Den Europæiske Union af handelen med visse essentielle lægemidler (6)

| — | Rådets forordning (EF) nr. 673/2005 af 25. april 2005 om indførelse af tillægstold på importen af visse produkter med oprindelse i Amerikas Forenede Stater (7) |
| --- | --- |

—

Rådets forordning (EF) nr. 673/2005 af 25. april 2005 om indførelse af tillægstold på importen af visse produkter med oprindelse i Amerikas Forenede Stater (7)

| — | Rådets forordning (EF) nr. 1342/2007 af 22. oktober 2007 om forvaltning af visse restriktioner for indførslen af visse stålprodukter fra Den Russiske Føderation (8) |
| --- | --- |

—

Rådets forordning (EF) nr. 1342/2007 af 22. oktober 2007 om forvaltning af visse restriktioner for indførslen af visse stålprodukter fra Den Russiske Føderation (8)

| — | Rådets forordning (EF) nr. 1528/2007 af 20. december 2007 om anvendelse af de ordninger for varer med oprindelse i bestemte lande i gruppen af stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS), der er fastlagt i aftaler om indgåelse af økonomiske partnerskabsaftaler eller i aftaler, som fører til indgåelse af økonomiske partnerskabsaftaler (9) |
| --- | --- |

—

Rådets forordning (EF) nr. 1528/2007 af 20. december 2007 om anvendelse af de ordninger for varer med oprindelse i bestemte lande i gruppen af stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS), der er fastlagt i aftaler om indgåelse af økonomiske partnerskabsaftaler eller i aftaler, som fører til indgåelse af økonomiske partnerskabsaftaler (9)

| — | Rådets forordning (EF) nr. 55/2008 af 21. januar 2008 om indførelse af autonome handelspræferencer for Republikken Moldova samt om ændring af forordning (EF) nr. 980/2005 og Kommissionens afgørelse 2005/924/EF (10) |
| --- | --- |

—

Rådets forordning (EF) nr. 55/2008 af 21. januar 2008 om indførelse af autonome handelspræferencer for Republikken Moldova samt om ændring af forordning (EF) nr. 980/2005 og Kommissionens afgørelse 2005/924/EF (10)

| — | Rådets forordning (EF) nr. 732/2008 af 22. juli 2008 om anvendelse af et arrangement med generelle toldpræferencer for perioden 1. januar 2009 til 31. december 2011 og om ændring af forordning (EF) nr. 552/97, (EF) nr. 1933/2006 og af Kommissionens forordning (EF) nr. 1100/2006 og (EF) nr. 964/2007
   (11)
  [Ændring 3] |
| --- | --- |

—

Rådets forordning (EF) nr. 732/2008 af 22. juli 2008 om anvendelse af et arrangement med generelle toldpræferencer for perioden 1. januar 2009 til 31. december 2011 og om ændring af forordning (EF) nr. 552/97, (EF) nr. 1933/2006 og af Kommissionens forordning (EF) nr. 1100/2006 og (EF) nr. 964/2007
   (11)
  [Ændring 3]

| — | Rådets forordning (EF) nr. 1340/2008 af 8. december 2008 om handel med visse stålprodukter mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Kasakhstan (12). |
| --- | --- |

—

Rådets forordning (EF) nr. 1340/2008 af 8. december 2008 om handel med visse stålprodukter mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Kasakhstan (12).

| — | Rådets forordning (EF) nr. 1215/2009 af 30. november 2009 om exceptionelle handelsforanstaltninger for lande og territorier, der deltager i eller er knyttet til Den Europæiske Unions stabiliserings- og associeringsproces
   (13). [Ændring 4] |
| --- | --- |

—

Rådets forordning (EF) nr. 1215/2009 af 30. november 2009 om exceptionelle handelsforanstaltninger for lande og territorier, der deltager i eller er knyttet til Den Europæiske Unions stabiliserings- og associeringsproces
   (13). [Ændring 4]

| (4) | Af hensyn til retssikkerheden er det nødvendigt, at procedurer for vedtagelse af foranstaltninger, der er blevet indledt, men ikke afsluttet, før denne forordnings ikrafttrædelse, ikke påvirkes af denne forordning — |
| --- | --- |

(4)

Af hensyn til retssikkerheden er det nødvendigt, at procedurer for vedtagelse af foranstaltninger, der er blevet indledt, men ikke afsluttet, før denne forordnings ikrafttrædelse, ikke påvirkes af denne forordning —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Forordningerne i bilaget tilpasses hermed til artikel 290 i TEUF i henhold til bilaget
  eller til de relevante bestemmelser i forordning (EU) nr. 182/2011
  . [Ændring 5]

Artikel 2

Henvisninger til bestemmelser i de forordninger, der er omhandlet i bilaget, betragtes som henvisninger til de pågældende bestemmelser som ændret ved denne forordning.

Artikel 3

Denne forordning påvirker ikke de procedurer for vedtagelse af foranstaltninger, der er fastsat i de forordninger, der er omhandlet i bilaget, og som er blevet indledt, men ikke afsluttet, før denne forordnings ikrafttræden.

Artikel 4

Denne forordning træder i kraft på tredivtedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i

På Europa-Parlamentets vegne

Formand

På Rådet vegne

Formand

---

(1)  Europa-Parlamentets holdning af 22.11.2012.

1

(2)  EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.

2

(3)  

  EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13.

3

EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13.

(4)  EFT L 275 af 8.11.1993, s. 1.

4

(5)  EFT L 67 af 10.3.1994, s. 1.

5

(6)  EUT L 135 af 3.6.2003, s. 5.

6

(7)  EUT L 110 af 30.4.2005, s. 1.

7

(8)  EUT L 300 af 17.11.2007, s. 1.

8

(9)  EUT L 348 af 31.12.2007, s. 1.

9

(10)  EUT L 20 af 24.1.2008, s. 1.

10

(11)  
  EUT L 211 af 6.8.2008, s. 1.

11

EUT L 211 af 6.8.2008, s. 1.

(12)  EUT L 348 af 24.12.2008, s. 1.

12

(13)  
  EUT L 328 af 15.12.2009, s. 1.

13

EUT L 328 af 15.12.2009, s. 1.

BILAG

LISTE OVER FORORDNINGER UNDER DEN FÆLLES HANDELSPOLITIK, SOM TILPASSES TIL ARTIKEL 290 I TEUF ELLER TIL DE RELEVANTE BESTEMMELSER I FORORDNING (EU) NR. 182/2011.

1.   Rådets forordning (eøf) nr. 3030/93 af 12. oktober 1993 om den fælles ordning for indførsel af visse tekstilvarer med oprindelse i tredjelande
   (1)

For at sikre, at ordningen til forvaltning af importen af visse tekstilvarer fungerer hensigtsmæssigt, jf. forordning (EØF) nr. 3030/93, bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i TEUF, for så vidt angår nødvendige ændringer af bilagene til nævnte forordning. Endvidere bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser til at vedtage de nødvendige foranstaltninger til gennemførelsen af nævnte forordning i henhold til forordning (EU) nr. 182/2011.

I forordning (EØF) nr. 3030/93 foretages følgende ændringer:

| -1) | I hele forordning (EØF) nr. 3030/93 erstattes henvisninger til »artikel 17« med henvisninger til »artikel 17, stk. 2«. [Ændring 7] |
| --- | --- |

-1)

I hele forordning (EØF) nr. 3030/93 erstattes henvisninger til »artikel 17« med henvisninger til »artikel 17, stk. 2«. [Ændring 7]

| -1a) | Som betragtning 15a og 15b indsættes:




  »for at sikre, at ordningen til forvaltning af importen af visse tekstilvarer fungerer hensigtsmæssigt, bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, for så vidt angår ændringer af bilagene, indrømmelse af yderligere muligheder for import, indførelse eller tilpasning af kvantitative lofter og indførelse af beskyttelsesforanstaltninger og et tilsynssystem i overensstemmelse med denne forordning. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau. Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet. Kommissionen bør inden for rammerne af sit arbejde med udarbejdelsen og gennemførelsen af delegerede retsakter fremlægge fyldestgørende oplysninger om og dokumentation for sine møder med nationale eksperter. Med hensyn hertil bør Kommissionen sørge for behørig inddragelse af Europa-Parlamentet og i den forbindelse støtte sig til bedste praksis fra tidligere erfaringer på andre politikområder for at skabe de bedst mulige betingelser for Europa-Parlamentets fremtidige undersøgelser af delegerede retsakter; [Ændring 6]



  gennemførelsen af denne forordning kræver ensartede betingelser for vedtagelsen af en række foranstaltninger. Disse foranstaltninger bør vedtages af Kommissionen i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser



   (*)



  ;



  (*)  

  EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13.«
  "

  [Ændring 8] |
| --- | --- |

-1a)

Som betragtning 15a og 15b indsættes:

»for at sikre, at ordningen til forvaltning af importen af visse tekstilvarer fungerer hensigtsmæssigt, bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, for så vidt angår ændringer af bilagene, indrømmelse af yderligere muligheder for import, indførelse eller tilpasning af kvantitative lofter og indførelse af beskyttelsesforanstaltninger og et tilsynssystem i overensstemmelse med denne forordning. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau. Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet. Kommissionen bør inden for rammerne af sit arbejde med udarbejdelsen og gennemførelsen af delegerede retsakter fremlægge fyldestgørende oplysninger om og dokumentation for sine møder med nationale eksperter. Med hensyn hertil bør Kommissionen sørge for behørig inddragelse af Europa-Parlamentet og i den forbindelse støtte sig til bedste praksis fra tidligere erfaringer på andre politikområder for at skabe de bedst mulige betingelser for Europa-Parlamentets fremtidige undersøgelser af delegerede retsakter; [Ændring 6]

gennemførelsen af denne forordning kræver ensartede betingelser for vedtagelsen af en række foranstaltninger. Disse foranstaltninger bør vedtages af Kommissionen i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser



   (*)



  ;

(*)  

  EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13.«
  "

| 1) | Artikel 2, stk. 6, affattes således:
  »6.   Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 16a for at tilpasse fastlæggelsen af de i bilag V anførte kvantitative lofter og af de varekategorier, på hvilke de finder anvendelse, hvis dette er nødvendigt for at sikre, at en senere ændring af Den Kombinerede Nomenklatur (KN) eller beslutninger om ændring af tariferingen af sådanne varer ikke medfører en nedsættelse af disse kvantitative lofter.« |
| --- | --- |

1)

Artikel 2, stk. 6, affattes således:

»6.   Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 16a for at tilpasse fastlæggelsen af de i bilag V anførte kvantitative lofter og af de varekategorier, på hvilke de finder anvendelse, hvis dette er nødvendigt for at sikre, at en senere ændring af Den Kombinerede Nomenklatur (KN) eller beslutninger om ændring af tariferingen af sådanne varer ikke medfører en nedsættelse af disse kvantitative lofter.«

| 2) | Artikel 6, stk. 2, affattes således:
  »2.   Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 16a for at ændre bilagene med henblik på at afhjælpe den i stk. 1 omhandlede situation, idet der tages behørigt hensyn til betingelserne i de relevante bilaterale aftaler.
  Hvis en forsinkelse i indførelsen af foranstaltninger ville forårsage skader, der kunne være svære at afhjælpe, og det derfor er påkrævet af særligt hastende årsager, anvendes proceduren i artikel 16b på delegerede retsakter vedtaget i henhold til nærværende stykke.« |
| --- | --- |

2)

Artikel 6, stk. 2, affattes således:

»2.   Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 16a for at ændre bilagene med henblik på at afhjælpe den i stk. 1 omhandlede situation, idet der tages behørigt hensyn til betingelserne i de relevante bilaterale aftaler.

Hvis en forsinkelse i indførelsen af foranstaltninger ville forårsage skader, der kunne være svære at afhjælpe, og det derfor er påkrævet af særligt hastende årsager, anvendes proceduren i artikel 16b på delegerede retsakter vedtaget i henhold til nærværende stykke.«

| 3) | I artikel 8 foretages følgende ændringer:






  a) | stk. 1 affattes således:
  »Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 16a for at åbne yderligere muligheder for indførsel i et givet kontingentår, hvis der i særlige tilfælde opstår behov for supplerende indførsler ud over de i bilag V fastlagte mængder af en eller flere varekategorier.
  Hvis en forsinkelse i indførelsen af foranstaltninger ville forårsage skader, der kunne være svære at afhjælpe, og det derfor er påkrævet af særligt hastende årsager, anvendes proceduren i artikel 16b på delegerede retsakter vedtaget i henhold til stk. 1. Kommissionen træffer afgørelse inden for en frist på 15 arbejdsdage efter modtagelse af en anmodning fra en medlemsstat.« |
| --- | --- | --- |

3)

I artikel 8 foretages følgende ændringer:

a)

stk. 1 affattes således:

»Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 16a for at åbne yderligere muligheder for indførsel i et givet kontingentår, hvis der i særlige tilfælde opstår behov for supplerende indførsler ud over de i bilag V fastlagte mængder af en eller flere varekategorier.

Hvis en forsinkelse i indførelsen af foranstaltninger ville forårsage skader, der kunne være svære at afhjælpe, og det derfor er påkrævet af særligt hastende årsager, anvendes proceduren i artikel 16b på delegerede retsakter vedtaget i henhold til stk. 1. Kommissionen træffer afgørelse inden for en frist på 15 arbejdsdage efter modtagelse af en anmodning fra en medlemsstat.«

| b) | næstsidste stykke udgår. |
| --- | --- |

b)

næstsidste stykke udgår.

| 4) | I artikel 10 foretages følgende ændringer:






  a) | stk. 7, litra b), udgår. |
| --- | --- | --- |

4)

I artikel 10 foretages følgende ændringer:

a)

stk. 7, litra b), udgår.

| b) | stk. 13 affattes således:
  »13.   Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 16a vedrørende foranstaltningerne i stk. 3 og 9.
  Hvis en forsinkelse i indførelsen af foranstaltninger ville forårsage skader, der kunne være svære at afhjælpe, og det derfor er påkrævet af særligt hastende årsager, anvendes proceduren i artikel 16b på delegerede retsakter vedtaget i henhold til nærværende stykke. Kommissionen træffer afgørelse inden for en frist på 10 arbejdsdage efter modtagelse af en anmodning fra en medlemsstat.« |
| --- | --- |

b)

stk. 13 affattes således:

»13.   Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 16a vedrørende foranstaltningerne i stk. 3 og 9.

Hvis en forsinkelse i indførelsen af foranstaltninger ville forårsage skader, der kunne være svære at afhjælpe, og det derfor er påkrævet af særligt hastende årsager, anvendes proceduren i artikel 16b på delegerede retsakter vedtaget i henhold til nærværende stykke. Kommissionen træffer afgørelse inden for en frist på 10 arbejdsdage efter modtagelse af en anmodning fra en medlemsstat.«

| 5) | I artikel 10a foretages følgende ændringer:






  a) | stk. 2a udgår. |
| --- | --- | --- |

5)

I artikel 10a foretages følgende ændringer:

a)

stk. 2a udgår.

| b) | stk. 3 affattes således:
  »3.   Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 16a vedrørende foranstaltningerne i stk. 1, undtagen indledning af konsultationer, jf. stk. 1, litra a).
  Hvis en forsinkelse i indførelsen af foranstaltninger ville forårsage skader, der kunne være svære at afhjælpe, og det derfor er påkrævet af særligt hastende årsager, anvendes proceduren i artikel 16b på delegerede retsakter vedtaget i henhold til nærværende stykke.« |
| --- | --- |

b)

stk. 3 affattes således:

»3.   Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 16a vedrørende foranstaltningerne i stk. 1, undtagen indledning af konsultationer, jf. stk. 1, litra a).

Hvis en forsinkelse i indførelsen af foranstaltninger ville forårsage skader, der kunne være svære at afhjælpe, og det derfor er påkrævet af særligt hastende årsager, anvendes proceduren i artikel 16b på delegerede retsakter vedtaget i henhold til nærværende stykke.«

| 6) | Artikel 13, stk. 3, andet afsnit, erstattes af følgende:
  »Kommissionen træffer afgørelse om at indføre en ordning med forudgående eller efterfølgende tilsyn. Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 16a vedrørende indførelse af en ordning med forudgående tilsyn.
  Hvis en forsinkelse i indførelsen af foranstaltninger ville forårsage skader, der kunne være svære at afhjælpe, og det derfor er påkrævet af særligt hastende årsager, anvendes proceduren i artikel 16b på delegerede retsakter vedtaget i henhold til andet afsnit.« |
| --- | --- |

6)

Artikel 13, stk. 3, andet afsnit, erstattes af følgende:

»Kommissionen træffer afgørelse om at indføre en ordning med forudgående eller efterfølgende tilsyn. Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 16a vedrørende indførelse af en ordning med forudgående tilsyn.

Hvis en forsinkelse i indførelsen af foranstaltninger ville forårsage skader, der kunne være svære at afhjælpe, og det derfor er påkrævet af særligt hastende årsager, anvendes proceduren i artikel 16b på delegerede retsakter vedtaget i henhold til andet afsnit.«

| 7) | I artikel 15 foretages følgende ændringer:






  a) | stk. 3 affattes således:
  »3.   Er Unionen og leverandørlandet ikke inden for den i artikel 16 fastsatte frist nået til en tilfredsstillende løsning, og bemærker Kommissionen, at der foreligger klare beviser for omgåelse, tillægges Kommissionen beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 16a for at afskrive de mængder, der svarer til mængden af varer med oprindelse i det berørte leverandørland, på de pågældende kvantitative lofter.
  Hvis en forsinkelse i indførelsen af foranstaltninger ville forårsage skader, der kunne være svære at afhjælpe, og det derfor er påkrævet af særligt hastende årsager, anvendes proceduren i artikel 16b på delegerede retsakter vedtaget i henhold til nærværende stykke.« |
| --- | --- | --- |

7)

I artikel 15 foretages følgende ændringer:

a)

stk. 3 affattes således:

»3.   Er Unionen og leverandørlandet ikke inden for den i artikel 16 fastsatte frist nået til en tilfredsstillende løsning, og bemærker Kommissionen, at der foreligger klare beviser for omgåelse, tillægges Kommissionen beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 16a for at afskrive de mængder, der svarer til mængden af varer med oprindelse i det berørte leverandørland, på de pågældende kvantitative lofter.

Hvis en forsinkelse i indførelsen af foranstaltninger ville forårsage skader, der kunne være svære at afhjælpe, og det derfor er påkrævet af særligt hastende årsager, anvendes proceduren i artikel 16b på delegerede retsakter vedtaget i henhold til nærværende stykke.«

| b) | stk. 5 affattes således:
  »5.   Foreligger der bevis for, at tredjelande, der er medlem af Verdenshandelsorganisationen, men som ikke er opført i bilag V, er involveret, anmoder Kommissionen om konsultation med de(t) pågældende land(e) på grundlag af proceduren i artikel 16, således at der kan træffes foranstaltninger til løsning af problemet. Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 16a for at indføre kvantitative lofter over for de(t) pågældende tredjeland(e) eller afhjælpe den i stk. 1 omhandlede situation.
  Hvis en forsinkelse i indførelsen af foranstaltninger ville forårsage skader, der kunne være svære at afhjælpe, og det derfor er påkrævet af særligt hastende årsager, anvendes proceduren i artikel 16b på delegerede retsakter vedtaget i henhold til nærværende stykke.« |
| --- | --- |

b)

stk. 5 affattes således:

»5.   Foreligger der bevis for, at tredjelande, der er medlem af Verdenshandelsorganisationen, men som ikke er opført i bilag V, er involveret, anmoder Kommissionen om konsultation med de(t) pågældende land(e) på grundlag af proceduren i artikel 16, således at der kan træffes foranstaltninger til løsning af problemet. Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 16a for at indføre kvantitative lofter over for de(t) pågældende tredjeland(e) eller afhjælpe den i stk. 1 omhandlede situation.

Hvis en forsinkelse i indførelsen af foranstaltninger ville forårsage skader, der kunne være svære at afhjælpe, og det derfor er påkrævet af særligt hastende årsager, anvendes proceduren i artikel 16b på delegerede retsakter vedtaget i henhold til nærværende stykke.«

| 7a) | Artikel 16, stk. 1, indledning, affattes således:




  »1.
     
  Kommissionen, der handler i overensstemmelse med rådgivningsproceduren i artikel 17, stk. 1a, fører de i denne forordning omhandlede konsultationer efter følgende retningslinjer:«


  [Ændring 9] |
| --- | --- |

7a)

Artikel 16, stk. 1, indledning, affattes således:

»1.
     
  Kommissionen, der handler i overensstemmelse med rådgivningsproceduren i artikel 17, stk. 1a, fører de i denne forordning omhandlede konsultationer efter følgende retningslinjer:«

| 8) | Følgende artikler indsættes:
  »Artikel 16a
  Udøvelse af de delegerede beføjelser
  1.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel fastlagte betingelser.
  2.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 2, stk. 6, artikel 6, stk. 2, artikel 8, artikel 10, stk. 13, artikel 10a, stk. 3, artikel 13, stk. 3, artikel 15, stk. 3 og 5, og artikel 19 i denne forordning samt i artikel 4, stk. 3, i bilag IV og artikel 2 og artikel 3, stk. 1 og 3, i bilag VII til denne forordning tillægges Kommissionen for en ubegrænset periode
  på fem år fra den ...

   (**).
  Kommissionen udarbejder en rapport vedrørende delegationen af beføjelser senest ni måneder inden udløbet af femårsperioden. Delegationen af beføjelser forlænges stiltiende for perioder af samme varighed, medmindre Europa-Parlamentet eller Rådet modsætter sig en sådan forlængelse senest tre måneder inden hver periodes udløb. [Ændring 10]

  3.   Den i artikel 2, stk. 6, artikel 6, stk. 2, artikel 8, artikel 10, stk. 13, artikel 10a, stk. 3, artikel 13, stk. 3, artikel 15, stk. 3 og 5, og artikel 19 i denne forordning samt i artikel 4, stk. 3, i bilag IV og artikel 2 og artikel 3, stk. 1 og 3, i bilag VII til denne forordning omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.
  4.   Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidigt Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.
  5.   En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 2, stk. 6, artikel 6, stk. 2, artikel 8, artikel 10, stk. 13, artikel 10a, stk. 3, artikel 13, stk. 3, artikel 15, stk. 3 og 5, og artikel 19 i denne forordning samt artikel 4, stk. 3, i bilag IV og artikel 2 og artikel 3, stk. 1 og 3, i bilag VII til denne forordning træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har informeret Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med 2 måneder

  fire måneder
  på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ. [Ændring 11]

  Artikel 16b
  Hasteprocedure
  1.   Delegerede retsakter vedtaget i henhold til denne artikel træder i kraft straks og anvendes, så længe der ikke er gjort indsigelse i henhold til stk. 2. I meddelelsen til Europa-Parlamentet og Rådet af en delegeret retsakt anføres begrundelsen for anvendelse af hasteproceduren.
  2.   Europa-Parlamentet eller Rådet kan efter proceduren i artikel 16a, stk. 5, gøre indsigelse mod en delegeret retsakt. I så fald skal Kommissionen ophæve retsakten straks efter Europa-Parlamentets eller Rådets meddelelse af afgørelsen om at gøre indsigelse.« |
| --- | --- |

8)

Følgende artikler indsættes:

»Artikel 16a

Udøvelse af de delegerede beføjelser

1.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel fastlagte betingelser.

2.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 2, stk. 6, artikel 6, stk. 2, artikel 8, artikel 10, stk. 13, artikel 10a, stk. 3, artikel 13, stk. 3, artikel 15, stk. 3 og 5, og artikel 19 i denne forordning samt i artikel 4, stk. 3, i bilag IV og artikel 2 og artikel 3, stk. 1 og 3, i bilag VII til denne forordning tillægges Kommissionen for en ubegrænset periode
  på fem år fra den ...

   (**).
  Kommissionen udarbejder en rapport vedrørende delegationen af beføjelser senest ni måneder inden udløbet af femårsperioden. Delegationen af beføjelser forlænges stiltiende for perioder af samme varighed, medmindre Europa-Parlamentet eller Rådet modsætter sig en sådan forlængelse senest tre måneder inden hver periodes udløb. [Ændring 10]

3.   Den i artikel 2, stk. 6, artikel 6, stk. 2, artikel 8, artikel 10, stk. 13, artikel 10a, stk. 3, artikel 13, stk. 3, artikel 15, stk. 3 og 5, og artikel 19 i denne forordning samt i artikel 4, stk. 3, i bilag IV og artikel 2 og artikel 3, stk. 1 og 3, i bilag VII til denne forordning omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.

4.   Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidigt Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.

5.   En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 2, stk. 6, artikel 6, stk. 2, artikel 8, artikel 10, stk. 13, artikel 10a, stk. 3, artikel 13, stk. 3, artikel 15, stk. 3 og 5, og artikel 19 i denne forordning samt artikel 4, stk. 3, i bilag IV og artikel 2 og artikel 3, stk. 1 og 3, i bilag VII til denne forordning træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har informeret Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med 2 måneder

  fire måneder
  på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ. [Ændring 11]

Artikel 16b

Hasteprocedure

1.   Delegerede retsakter vedtaget i henhold til denne artikel træder i kraft straks og anvendes, så længe der ikke er gjort indsigelse i henhold til stk. 2. I meddelelsen til Europa-Parlamentet og Rådet af en delegeret retsakt anføres begrundelsen for anvendelse af hasteproceduren.

2.   Europa-Parlamentet eller Rådet kan efter proceduren i artikel 16a, stk. 5, gøre indsigelse mod en delegeret retsakt. I så fald skal Kommissionen ophæve retsakten straks efter Europa-Parlamentets eller Rådets meddelelse af afgørelsen om at gøre indsigelse.«

| 8a) | Artikel 17, stk. 2, erstattes af følgende:




  »1a.
     
  Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 4 i forordning (EU) nr. 182/2011. Rådgivningsudvalget afgiver sin udtalelse senest en måned efter datoen for forelæggelsen. [Ændring 12]



  2.
     
  Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 i forordning (EU) nr. 182/2011. Undersøgelsesudvalget afgiver sin udtalelse senest en måned efter datoen for forelæggelsen. [Ændring 13]



  2a.
     
  Når udvalgets udtalelse skal indhentes ved skriftlig procedure, afsluttes proceduren uden noget resultat, hvis formanden for udvalget træffer beslutning herom, eller et simpelt flertal af udvalgets medlemmer anmoder herom, inden for tidsfristen for afgivelse af udtalelsen.«


  [Ændring 14] |
| --- | --- |

8a)

Artikel 17, stk. 2, erstattes af følgende:

»1a.
     
  Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 4 i forordning (EU) nr. 182/2011. Rådgivningsudvalget afgiver sin udtalelse senest en måned efter datoen for forelæggelsen. [Ændring 12]

2.
     
  Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 i forordning (EU) nr. 182/2011. Undersøgelsesudvalget afgiver sin udtalelse senest en måned efter datoen for forelæggelsen. [Ændring 13]

2a.
     
  Når udvalgets udtalelse skal indhentes ved skriftlig procedure, afsluttes proceduren uden noget resultat, hvis formanden for udvalget træffer beslutning herom, eller et simpelt flertal af udvalgets medlemmer anmoder herom, inden for tidsfristen for afgivelse af udtalelsen.«

| 8b) | Artikel 17a udgår. [Ændring 15] |
| --- | --- |

8b)

Artikel 17a udgår. [Ændring 15]

| 9) | Artikel 19 affattes således:
  »Artikel 19
  Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 16a for at foretage ændringer af de relevante bilag, som er nødvendige af hensyn til indgåelse, ændring eller udløb af aftaler, protokoller og arrangementer med tredjelande eller på grund af ændringer i EU-reglerne vedrørende statistik, toldordninger eller fælles importordninger.« |
| --- | --- |

9)

Artikel 19 affattes således:

»Artikel 19

Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 16a for at foretage ændringer af de relevante bilag, som er nødvendige af hensyn til indgåelse, ændring eller udløb af aftaler, protokoller og arrangementer med tredjelande eller på grund af ændringer i EU-reglerne vedrørende statistik, toldordninger eller fælles importordninger.«

| 9a) | Følgende artikel indsættes:




  »Artikel 19a




  Beretning




  1.
     
  Kommissionen forelægger Europa-Parlamentet en halvårlig beretning om anvendelsen af denne forordning.




  2.
     
  Beretningen skal indeholde oplysninger om gennemførelsen af denne forordning.




  3.
     
  Europa-Parlamentet kan inden for én måned fra forelæggelsen af Kommissionens beretning indkalde Kommissionen til et ad hoc-møde i Europa-Parlamentets ansvarlige udvalg med henblik på at forelægge og redegøre for spørgsmål vedrørende gennemførelsen af denne forordning.




  4.
     
  Senest seks måneder efter forelæggelsen af beretningen for Europa-Parlamentet offentliggøres den af Kommissionen.«


  [Ændring 16] |
| --- | --- |

9a)

Følgende artikel indsættes:

»Artikel 19a

Beretning

1.
     
  Kommissionen forelægger Europa-Parlamentet en halvårlig beretning om anvendelsen af denne forordning.

2.
     
  Beretningen skal indeholde oplysninger om gennemførelsen af denne forordning.

3.
     
  Europa-Parlamentet kan inden for én måned fra forelæggelsen af Kommissionens beretning indkalde Kommissionen til et ad hoc-møde i Europa-Parlamentets ansvarlige udvalg med henblik på at forelægge og redegøre for spørgsmål vedrørende gennemførelsen af denne forordning.

4.
     
  Senest seks måneder efter forelæggelsen af beretningen for Europa-Parlamentet offentliggøres den af Kommissionen.«

| 10) | Bilag IV, artikel 4, stk. 3, affattes således:
  »3.   Fastslås det, at bestemmelserne i denne forordning er overtrådt, og med det eller de pågældende leverandørlandes indforståelse tillægges Kommissionen beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 16a i denne forordning vedrørende ændringer af de relevante bilag til denne forordning, der er nødvendige for at hindre en gentagelse af sådanne overtrædelser.
  Hvis en forsinkelse i indførelsen af foranstaltninger ville forårsage skader, der kunne være svære at afhjælpe, og det derfor er påkrævet af særligt hastende årsager, anvendes proceduren i artikel 16b i denne forordning på delegerede retsakter vedtaget i henhold til nærværende stykke.« |
| --- | --- |

10)

Bilag IV, artikel 4, stk. 3, affattes således:

»3.   Fastslås det, at bestemmelserne i denne forordning er overtrådt, og med det eller de pågældende leverandørlandes indforståelse tillægges Kommissionen beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 16a i denne forordning vedrørende ændringer af de relevante bilag til denne forordning, der er nødvendige for at hindre en gentagelse af sådanne overtrædelser.

Hvis en forsinkelse i indførelsen af foranstaltninger ville forårsage skader, der kunne være svære at afhjælpe, og det derfor er påkrævet af særligt hastende årsager, anvendes proceduren i artikel 16b i denne forordning på delegerede retsakter vedtaget i henhold til nærværende stykke.«

| 11) | Bilag VII, artikel 2, affattes således:
  »Artikel 2
  Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 16a i denne forordning for at undergive genindførsel, der ikke er omfattet af dette bilag, specifikke kvantitative lofter, forudsat at de pågældende varer er undergivet de i artikel 2 i denne forordning omhandlede kvantitative lofter.
  Hvis en forsinkelse i indførelsen af foranstaltninger ville forårsage skader, der kunne være svære at afhjælpe, og det derfor er påkrævet af særligt hastende årsager, anvendes proceduren i artikel 16b i denne forordning på delegerede retsakter vedtaget i henhold til nærværende stykke.« |
| --- | --- |

11)

Bilag VII, artikel 2, affattes således:

»Artikel 2

Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 16a i denne forordning for at undergive genindførsel, der ikke er omfattet af dette bilag, specifikke kvantitative lofter, forudsat at de pågældende varer er undergivet de i artikel 2 i denne forordning omhandlede kvantitative lofter.

Hvis en forsinkelse i indførelsen af foranstaltninger ville forårsage skader, der kunne være svære at afhjælpe, og det derfor er påkrævet af særligt hastende årsager, anvendes proceduren i artikel 16b i denne forordning på delegerede retsakter vedtaget i henhold til nærværende stykke.«

| 12) | I bilag VII, artikel 3, foretages følgende ændringer:






  a) | stk. 1 affattes således:
  »1.   Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 16a i denne forordning, så overførsler mellem kategorier og forlods udnyttelse eller overførsel af dele af specifikke kvantitative lofter fra et år til et andet kan finde sted.
  Hvis en forsinkelse i indførelsen af foranstaltninger ville forårsage skader, der kunne være svære at afhjælpe, og det derfor er påkrævet af særligt hastende årsager, anvendes proceduren i artikel 16b i denne forordning på delegerede retsakter vedtaget i henhold til nærværende stykke.« |
| --- | --- | --- |

12)

I bilag VII, artikel 3, foretages følgende ændringer:

a)

stk. 1 affattes således:

»1.   Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 16a i denne forordning, så overførsler mellem kategorier og forlods udnyttelse eller overførsel af dele af specifikke kvantitative lofter fra et år til et andet kan finde sted.

Hvis en forsinkelse i indførelsen af foranstaltninger ville forårsage skader, der kunne være svære at afhjælpe, og det derfor er påkrævet af særligt hastende årsager, anvendes proceduren i artikel 16b i denne forordning på delegerede retsakter vedtaget i henhold til nærværende stykke.«

| b) | stk. 3 affattes således:
  »3.   Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 16a i denne forordning for at tilpasse de specifikke kvantitative lofter, hvis der opstår behov for yderligere indførsel.
  Hvis en forsinkelse i indførelsen af foranstaltninger ville forårsage skader, der kunne være svære at afhjælpe, og det derfor er påkrævet af særligt hastende årsager, anvendes proceduren i artikel 16b i denne forordning på delegerede retsakter vedtaget i henhold til nærværende stykke.« |
| --- | --- |

b)

stk. 3 affattes således:

»3.   Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 16a i denne forordning for at tilpasse de specifikke kvantitative lofter, hvis der opstår behov for yderligere indførsel.

Hvis en forsinkelse i indførelsen af foranstaltninger ville forårsage skader, der kunne være svære at afhjælpe, og det derfor er påkrævet af særligt hastende årsager, anvendes proceduren i artikel 16b i denne forordning på delegerede retsakter vedtaget i henhold til nærværende stykke.«

2.   Rådets forordning (EF) nr. 517/94 af 7. marts 1994 om den fælles ordning for indførsel af tekstilvarer fra en række tredjelande, som ikke er omfattet af bilaterale aftaler, protokoller eller andre arrangementer eller af andre specifikke fællesskabsregler for indførsel
   (2)

For at sikre, at ordningen til forvaltning af importen af visse tekstilvarer, som ikke er omfattet af bilaterale aftaler, protokoller eller andre arrangementer eller af andre specifikke EU-regler for indførsel, fungerer hensigtsmæssigt, jf. forordning (EF) nr. 517/94, bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i TEUF, for så vidt angår nødvendige ændringer af bilagene til nævnte forordning. Endvidere bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser til at vedtage de nødvendige foranstaltninger til gennemførelsen af nævnte forordning i henhold til forordning (EU) nr. 182/2011.

I forordning (EF) nr. 517/94 foretages følgende ændringer:

| - 1) | Som betragtning 22a, 22b og 22c indsættes:




  »for at sikre, at ordningen til forvaltning af importen af visse tekstilvarer, som ikke er omfattet af bilaterale aftaler, protokoller eller andre arrangementer eller af andre specifikke EU-regler for indførsel, fungerer hensigtsmæssigt, bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, for så vidt angår nødvendige ændringer af bilagene, ændringer af indførselsreglerne og anvendelse af beskyttelsesforanstaltninger og tilsyn i overensstemmelse med denne forordning. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau. Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet. Kommissionen bør inden for rammerne af sit arbejde med udarbejdelsen og gennemførelsen af delegerede retsakter fremlægge fyldestgørende oplysninger om og dokumentation for sine møder med nationale eksperter. Med hensyn hertil bør Kommissionen sørge for behørig inddragelse af Europa-Parlamentet og i den forbindelse støtte sig til bedste praksis fra tidligere erfaringer på andre politikområder for at skabe de bedst mulige betingelser for Europa-Parlamentets fremtidige undersøgelser af delegerede retsakter; [Ændring 17]



  for at sikre ensartede betingelser for vedtagelsen af en række foranstaltninger til gennemførelse af denne forordning bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser



   (***)



  ; [Ændring 18]



  rådgivningsproceduren bør anvendes til vedtagelse af tilsynsforanstaltninger i betragtning af disse foranstaltningers virkninger og den deraf følgende logik i forhold til vedtagelsen af endelige beskyttelsesforanstaltninger. [Ændring 19]


  (***)  

  EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13.«
  " |
| --- | --- |

- 1)

Som betragtning 22a, 22b og 22c indsættes:

»for at sikre, at ordningen til forvaltning af importen af visse tekstilvarer, som ikke er omfattet af bilaterale aftaler, protokoller eller andre arrangementer eller af andre specifikke EU-regler for indførsel, fungerer hensigtsmæssigt, bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, for så vidt angår nødvendige ændringer af bilagene, ændringer af indførselsreglerne og anvendelse af beskyttelsesforanstaltninger og tilsyn i overensstemmelse med denne forordning. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau. Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet. Kommissionen bør inden for rammerne af sit arbejde med udarbejdelsen og gennemførelsen af delegerede retsakter fremlægge fyldestgørende oplysninger om og dokumentation for sine møder med nationale eksperter. Med hensyn hertil bør Kommissionen sørge for behørig inddragelse af Europa-Parlamentet og i den forbindelse støtte sig til bedste praksis fra tidligere erfaringer på andre politikområder for at skabe de bedst mulige betingelser for Europa-Parlamentets fremtidige undersøgelser af delegerede retsakter; [Ændring 17]

for at sikre ensartede betingelser for vedtagelsen af en række foranstaltninger til gennemførelse af denne forordning bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser



   (***)



  ; [Ændring 18]

rådgivningsproceduren bør anvendes til vedtagelse af tilsynsforanstaltninger i betragtning af disse foranstaltningers virkninger og den deraf følgende logik i forhold til vedtagelsen af endelige beskyttelsesforanstaltninger. [Ændring 19]

(***)  

  EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13.«
  "

| 1) | Artikel 3, stk. 3, affattes således:
  »3.   Tekstilvarer, der er nævnt i bilag V, og som har oprindelse i de deri nævnte lande, kan indføres i Unionen, forudsat at Kommissionen fastsætter et årligt kvantitativt loft. Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter for at ændre de relevante bilag i overensstemmelse med artikel 25a vedrørende fastsættelsen af sådanne årlige kvantitative lofter.« |
| --- | --- |

1)

Artikel 3, stk. 3, affattes således:

»3.   Tekstilvarer, der er nævnt i bilag V, og som har oprindelse i de deri nævnte lande, kan indføres i Unionen, forudsat at Kommissionen fastsætter et årligt kvantitativt loft. Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter for at ændre de relevante bilag i overensstemmelse med artikel 25a vedrørende fastsættelsen af sådanne årlige kvantitative lofter.«

| 2) | I artikel 5 foretages følgende ændringer:








  a) | stk. 1, udgår [Ændring 20] |
| --- | --- | --- |

2)

I artikel 5 foretages følgende ændringer:

a)

stk. 1, udgår [Ændring 20]

| b) | stk. 2, affattes således:
  »2.   Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 25a vedrørende de foranstaltninger, der er nødvendige for at tilpasse bilag III-VII.« |
| --- | --- |

b)

stk. 2, affattes således:

»2.   Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 25a vedrørende de foranstaltninger, der er nødvendige for at tilpasse bilag III-VII.«

| 2a) | I artikel 7 foretages følgende ændringer:










  a) | stk. 1, indledning, affattes således:




  »1.
     
  Finder Kommissionen det godtgjort, at der foreligger tilstrækkelige beviser til at iværksætte en undersøgelse med hensyn til betingelserne for indførsel af de artikel 1 nævnte varer, skal den:«


  [Ændring 21] |
| --- | --- | --- |

2a)

I artikel 7 foretages følgende ændringer:

a)

stk. 1, indledning, affattes således:

»1.
     
  Finder Kommissionen det godtgjort, at der foreligger tilstrækkelige beviser til at iværksætte en undersøgelse med hensyn til betingelserne for indførsel af de artikel 1 nævnte varer, skal den:«

| b) | stk. 2, første afsnit, affattes således:




  »2.
     
  Ud over de oplysninger, der forelægges i henhold til artikel 6, indhenter Kommissionen alle de oplysninger, den skønner nødvendige og bestræber sig på, hvor det hensigtsmæssigt, at undersøge og efterprøve disse oplysninger hos importører, handlende, repræsentanter, producenter samt erhvervssammenslutninger og -organisationer.«


  [Ændring 22] |
| --- | --- |

b)

stk. 2, første afsnit, affattes således:

»2.
     
  Ud over de oplysninger, der forelægges i henhold til artikel 6, indhenter Kommissionen alle de oplysninger, den skønner nødvendige og bestræber sig på, hvor det hensigtsmæssigt, at undersøge og efterprøve disse oplysninger hos importører, handlende, repræsentanter, producenter samt erhvervssammenslutninger og -organisationer.«

| 2b) | Artikel 8, stk. 2, affattes således:



  Finder Kommissionen det ikke nødvendigt at træffe tilsyns- eller beskyttelsesforanstaltninger på EU-plan, offentliggør den i Den Europæiske Unions Tidende en meddelelse om, at undersøgelsen er afsluttet, hvori den redegør for de væsentligste konklusioner af undersøgelsen.«

  [Ændring 23] |
| --- | --- |

2b)

Artikel 8, stk. 2, affattes således:

| 2c) | I artikel 11 foretages følgende ændringer:










  a) | stk. 1, litra a) og b), affattes således:










  »a) | at indføre efterfølgende EU-tilsyn med en given indførsel efter rådgivningsproceduren i artikel 25, stk. 1a [Ændring 24] |
| --- | --- | --- | --- |

2c)

I artikel 11 foretages følgende ændringer:

a)

stk. 1, litra a) og b), affattes således:

»a)

at indføre efterfølgende EU-tilsyn med en given indførsel efter rådgivningsproceduren i artikel 25, stk. 1a [Ændring 24]

| b) | at indføre forudgående EU-tilsyn med en given import efter rådgivningsproceduren i artikel 25, stk. 1a, for at følge udviklingen i denne import.« |
| --- | --- |

b)

at indføre forudgående EU-tilsyn med en given import efter rådgivningsproceduren i artikel 25, stk. 1a, for at følge udviklingen i denne import.«

| b) | stk. 2, litra a) og b), affattes således:










  »a) | at indføre efterfølgende EU-tilsyn med en given indførsel efter rådgivningsproceduren i artikel 25, stk. 1a [Ændring 26] |
| --- | --- | --- |

b)

stk. 2, litra a) og b), affattes således:

»a)

at indføre efterfølgende EU-tilsyn med en given indførsel efter rådgivningsproceduren i artikel 25, stk. 1a [Ændring 26]

| b) | at indføre forudgående EU-tilsyn med en given import efter rådgivningsproceduren i artikel 25, stk. 1a, for at følge udviklingen i denne import.« |
| --- | --- |

b)

at indføre forudgående EU-tilsyn med en given import efter rådgivningsproceduren i artikel 25, stk. 1a, for at følge udviklingen i denne import.«

| 3) | Artikel 12, stk. 3, affattes således:
  »3.   Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 25a vedrørende de foranstaltninger, der er nævnt i stk. 1 og 2.« |
| --- | --- |

3)

Artikel 12, stk. 3, affattes således:

»3.   Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 25a vedrørende de foranstaltninger, der er nævnt i stk. 1 og 2.«

| 4) | Artikel 13 affattes således:
  »Artikel 13
  Hvis det, i tilfælde af at Kommissionen enten på eget initiativ eller efter anmodning fra en medlemsstat konstaterer, at de betingelser, der er nævnt i artikel 12, stk. 1 og 2, er opfyldt, og finder, at en given varekategori, som er opført i bilag I og ikke undergivet nogen kvantitative restriktioner, bør være undergivet kvantative lofter eller efterfølgende eller forudgående tilsyn, er påkrævet af særligt hastende årsager, tillægges Kommissionen beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 25b for at indføre de i artikel 12, stk. 1 og 2, omhandlede foranstaltninger.« |
| --- | --- |

4)

Artikel 13 affattes således:

»Artikel 13

Hvis det, i tilfælde af at Kommissionen enten på eget initiativ eller efter anmodning fra en medlemsstat konstaterer, at de betingelser, der er nævnt i artikel 12, stk. 1 og 2, er opfyldt, og finder, at en given varekategori, som er opført i bilag I og ikke undergivet nogen kvantitative restriktioner, bør være undergivet kvantative lofter eller efterfølgende eller forudgående tilsyn, er påkrævet af særligt hastende årsager, tillægges Kommissionen beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 25b for at indføre de i artikel 12, stk. 1 og 2, omhandlede foranstaltninger.«

| 4a) | Artikel 15, indledning, affattes således:




  »Er det sandsynligt, at den i artikel 12, stk. 2, omhandlede situation opstår, kan Kommissionen efter anmodning fra en medlemsstat eller på eget initiativ efter rådgivningsproceduren i artikel 25, stk. 1a:«


  [Ændring 28] |
| --- | --- |

4a)

Artikel 15, indledning, affattes således:

»Er det sandsynligt, at den i artikel 12, stk. 2, omhandlede situation opstår, kan Kommissionen efter anmodning fra en medlemsstat eller på eget initiativ efter rådgivningsproceduren i artikel 25, stk. 1a:«

| 5) | Artikel 16, stk. 3, erstattes af følgende:
  »Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 25a vedrørende foranstaltningerne i stk. 1.
  Hvis en forsinkelse i indførelsen af foranstaltninger ville forårsage skader, der kunne være svære at afhjælpe, og det derfor er påkrævet af særligt hastende årsager, anvendes proceduren i artikel 25b på delegerede retsakter vedtaget i henhold til stk. 3.« |
| --- | --- |

5)

Artikel 16, stk. 3, erstattes af følgende:

»Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 25a vedrørende foranstaltningerne i stk. 1.

Hvis en forsinkelse i indførelsen af foranstaltninger ville forårsage skader, der kunne være svære at afhjælpe, og det derfor er påkrævet af særligt hastende årsager, anvendes proceduren i artikel 25b på delegerede retsakter vedtaget i henhold til stk. 3.«

| 6) | Artikel 25, stk. 2, 3 og 4 erstattes af følgende:


  »1a.
     
  Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 4 i forordning (EU) nr. 182/2011. Rådgivningsudvalget afgiver sin udtalelse senest en måned efter datoen for forelæggelsen. [Ændring 29]



  2.
     
  Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 i forordning (EU) nr. 182/2011. Undersøgelsesudvalget afgiver sin udtalelse senest en måned efter datoen for forelæggelsen. [Ændring 30]



  3.
     
  Når udvalgets udtalelse skal indhentes ved skriftlig procedure, afsluttes proceduren uden noget resultat, hvis formanden for udvalget træffer beslutning herom, eller et simpelt flertal af udvalgets medlemmer anmoder herom, inden for tidsfristen for afgivelse af udtalelsen.«


  [Ændring 31] |
| --- | --- |

6)

Artikel 25, stk. 2, 3 og 4 erstattes af følgende:

»1a.
     
  Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 4 i forordning (EU) nr. 182/2011. Rådgivningsudvalget afgiver sin udtalelse senest en måned efter datoen for forelæggelsen. [Ændring 29]

2.
     
  Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 i forordning (EU) nr. 182/2011. Undersøgelsesudvalget afgiver sin udtalelse senest en måned efter datoen for forelæggelsen. [Ændring 30]

3.
     
  Når udvalgets udtalelse skal indhentes ved skriftlig procedure, afsluttes proceduren uden noget resultat, hvis formanden for udvalget træffer beslutning herom, eller et simpelt flertal af udvalgets medlemmer anmoder herom, inden for tidsfristen for afgivelse af udtalelsen.«

| 7) | Følgende artikler indsættes:
  »Artikel 25a
  1.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel fastlagte betingelser.
  2.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 3, stk. 3, artikel 5, stk. 2, artikel 12, stk. 3, artikel 13, 16 og 28 tillægges Kommissionen for en ubegrænset periode
  på fem år fra den ...

   (****).
  Kommissionen udarbejder en rapport vedrørende delegationen af beføjelser senest ni måneder inden udløbet af femårsperioden. Delegationen af beføjelser forlænges stiltiende for perioder af samme varighed, medmindre Europa-Parlamentet eller Rådet modsætter sig en sådan forlængelse senest tre måneder inden hver periodes udløb. [Ændring 32]

  3.   Den i artikel 3, stk. 3, artikel 5, stk. 2, artikel 12, stk. 3, artikel 13, 16 og 28 omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.
  4.   Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidigt Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.
  5.   En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 3, stk. 3, artikel 5, stk. 2, artikel 12, stk. 3, artikel 13, 16 og 28 træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har informeret Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med 2 måneder

  fire måneder
  på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ. [Ændring 33]

  Artikel 25b
  1.   Delegerede retsakter vedtaget i henhold til denne artikel træder i kraft straks og anvendes, så længe der ikke er gjort indsigelse i henhold til stk. 2. I meddelelsen til Europa-Parlamentet og Rådet af en delegeret retsakt anføres begrundelsen for anvendelse af hasteproceduren.
  2.   Europa-Parlamentet eller Rådet kan efter proceduren i artikel 25a, stk. 5, gøre indsigelse mod en delegeret retsakt. I så fald skal Kommissionen ophæve retsakten straks efter Europa-Parlamentets eller Rådets meddelelse af afgørelsen om at gøre indsigelse.« |
| --- | --- |

7)

Følgende artikler indsættes:

»Artikel 25a

1.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel fastlagte betingelser.

2.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 3, stk. 3, artikel 5, stk. 2, artikel 12, stk. 3, artikel 13, 16 og 28 tillægges Kommissionen for en ubegrænset periode
  på fem år fra den ...

   (****).
  Kommissionen udarbejder en rapport vedrørende delegationen af beføjelser senest ni måneder inden udløbet af femårsperioden. Delegationen af beføjelser forlænges stiltiende for perioder af samme varighed, medmindre Europa-Parlamentet eller Rådet modsætter sig en sådan forlængelse senest tre måneder inden hver periodes udløb. [Ændring 32]

3.   Den i artikel 3, stk. 3, artikel 5, stk. 2, artikel 12, stk. 3, artikel 13, 16 og 28 omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.

4.   Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidigt Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.

5.   En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 3, stk. 3, artikel 5, stk. 2, artikel 12, stk. 3, artikel 13, 16 og 28 træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har informeret Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med 2 måneder

  fire måneder
  på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ. [Ændring 33]

Artikel 25b

1.   Delegerede retsakter vedtaget i henhold til denne artikel træder i kraft straks og anvendes, så længe der ikke er gjort indsigelse i henhold til stk. 2. I meddelelsen til Europa-Parlamentet og Rådet af en delegeret retsakt anføres begrundelsen for anvendelse af hasteproceduren.

2.   Europa-Parlamentet eller Rådet kan efter proceduren i artikel 25a, stk. 5, gøre indsigelse mod en delegeret retsakt. I så fald skal Kommissionen ophæve retsakten straks efter Europa-Parlamentets eller Rådets meddelelse af afgørelsen om at gøre indsigelse.«

| 7a) | Følgende artikel indsættes:




  »Artikel 26a




  1.
     
  Kommissionen forelægger Europa-Parlamentet en halvårlig beretning om anvendelsen af denne forordning.




  2.
     
  Beretningen skal indeholde oplysninger om gennemførelsen af denne forordning.




  3.
     
  Europa-Parlamentet kan inden for én måned fra forelæggelsen af Kommissionens beretning indkalde Kommissionen til et ad hoc-møde i Europa-Parlamentets ansvarlige udvalg med henblik på at forelægge og redegøre for spørgsmål vedrørende gennemførelsen af denne forordning.




  4.
     
  Senest seks måneder efter forelæggelsen af beretningen for Europa-Parlamentet offentliggøres den af Kommissionen.«


  [Ændring 34] |
| --- | --- |

7a)

Følgende artikel indsættes:

»Artikel 26a

1.
     
  Kommissionen forelægger Europa-Parlamentet en halvårlig beretning om anvendelsen af denne forordning.

2.
     
  Beretningen skal indeholde oplysninger om gennemførelsen af denne forordning.

3.
     
  Europa-Parlamentet kan inden for én måned fra forelæggelsen af Kommissionens beretning indkalde Kommissionen til et ad hoc-møde i Europa-Parlamentets ansvarlige udvalg med henblik på at forelægge og redegøre for spørgsmål vedrørende gennemførelsen af denne forordning.

4.
     
  Senest seks måneder efter forelæggelsen af beretningen for Europa-Parlamentet offentliggøres den af Kommissionen.«

| 8) | Artikel 28 affattes således:
  »Artikel 28
  Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 25a for at foretage ændringer af de relevante bilag, der måtte være nødvendige for at tage hensyn til indgåelse, ændring eller udløb af aftaler eller arrangementer med tredjelande eller ændringer i Unionens regler om statistikker, toldarrangementer eller fælles importordninger.« |
| --- | --- |

8)

Artikel 28 affattes således:

»Artikel 28

Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 25a for at foretage ændringer af de relevante bilag, der måtte være nødvendige for at tage hensyn til indgåelse, ændring eller udløb af aftaler eller arrangementer med tredjelande eller ændringer i Unionens regler om statistikker, toldarrangementer eller fælles importordninger.«

3.   Rådets forordning (EF) nr. 953/2003 af 26. maj 2003 om hindring af omlægning til den europæiske union af handelen med visse essentielle lægemidler
   (3)

For at tilføje varer til listen over varer, der er omfattet af forordning (EF) nr. 953/2003, bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i TEUF, for så vidt angår ændringer af bilaget til nævnte forordning.

I forordning (EF) nr. 953/2003 foretages følgende ændringer:

| -1) | Betragtning 12 affattes således:










  »(12) | For at tilføje varer til listen over varer, der er omfattet af denne forordning, bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, for så vidt angår ændringer af bilagene. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau. Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet. Kommissionen bør inden for rammerne af sit arbejde med udarbejdelsen og gennemførelsen af delegerede retsakter fremlægge fyldestgørende oplysninger om og dokumentation for sine møder med nationale eksperter. Med hensyn hertil bør Kommissionen sørge for behørig inddragelse af Europa-Parlamentet og i den forbindelse støtte sig til bedste praksis fra tidligere erfaringer på andre politikområder for at skabe de bedst mulige betingelser for Europa-Parlamentets fremtidige undersøgelser af delegerede retsakter.« |
| --- | --- | --- |

-1)

Betragtning 12 affattes således:

»(12)

| 1) | I artikel 4 foretages følgende ændringer:






  a) | stk. 3 og 4 affattes således:
  »3.   Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 5 for at tage stilling til, om produktet opfylder forordningens kriterier.
  Hvis en forsinkelse i indførelsen af foranstaltninger ville forårsage skader, der kunne være svære at afhjælpe, og det derfor er påkrævet af særligt hastende årsager, anvendes proceduren i artikel 5a på delegerede retsakter vedtaget i henhold til nærværende stykke.
  4.   Hvis kravene i denne forordning er opfyldt, tillægges Kommissionen beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 5 for at tilføje det pågældende produkt på listen i bilag I ved næste ajourføring. Ansøgeren underrettes inden 15 dage om Kommissionens afgørelse.
  Hvis en forsinkelse i indførelsen af foranstaltninger ville forårsage skader, der kunne være svære at afhjælpe, og det derfor er påkrævet af særligt hastende årsager, anvendes proceduren i artikel 5a på delegerede retsakter vedtaget i henhold til nærværende stykke.« |
| --- | --- | --- |

1)

I artikel 4 foretages følgende ændringer:

a)

stk. 3 og 4 affattes således:

»3.   Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 5 for at tage stilling til, om produktet opfylder forordningens kriterier.

Hvis en forsinkelse i indførelsen af foranstaltninger ville forårsage skader, der kunne være svære at afhjælpe, og det derfor er påkrævet af særligt hastende årsager, anvendes proceduren i artikel 5a på delegerede retsakter vedtaget i henhold til nærværende stykke.

4.   Hvis kravene i denne forordning er opfyldt, tillægges Kommissionen beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 5 for at tilføje det pågældende produkt på listen i bilag I ved næste ajourføring. Ansøgeren underrettes inden 15 dage om Kommissionens afgørelse.

Hvis en forsinkelse i indførelsen af foranstaltninger ville forårsage skader, der kunne være svære at afhjælpe, og det derfor er påkrævet af særligt hastende årsager, anvendes proceduren i artikel 5a på delegerede retsakter vedtaget i henhold til nærværende stykke.«

| b) | stk. 9 affattes således:
  »9.   Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 5, hvis det er nødvendigt at foretage tilpasninger i bilag II, III og IV, bl.a. i lyset af erfaringen med dens anvendelse eller som svar på en sundhedskrise.
  Hvis en forsinkelse i indførelsen af foranstaltninger ville forårsage skader, der kunne være svære at afhjælpe, og det derfor er påkrævet af særligt hastende årsager, anvendes proceduren i artikel 5a på delegerede retsakter vedtaget i henhold til nærværende stykke.« |
| --- | --- |

b)

stk. 9 affattes således:

»9.   Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 5, hvis det er nødvendigt at foretage tilpasninger i bilag II, III og IV, bl.a. i lyset af erfaringen med dens anvendelse eller som svar på en sundhedskrise.

Hvis en forsinkelse i indførelsen af foranstaltninger ville forårsage skader, der kunne være svære at afhjælpe, og det derfor er påkrævet af særligt hastende årsager, anvendes proceduren i artikel 5a på delegerede retsakter vedtaget i henhold til nærværende stykke.«

| 2) | Artikel 5 affattes således:
  »Artikel 5
  1.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel fastlagte betingelser.
  2.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 4 tillægges Kommissionen for en ubegrænset periode
  på fem år fra den ...

   (*****).
  Kommissionen udarbejder en rapport vedrørende delegationen af beføjelser senest ni måneder inden udløbet af femårsperioden. Delegationen af beføjelser forlænges stiltiende for perioder af samme varighed, medmindre Europa-Parlamentet eller Rådet modsætter sig en sådan forlængelse senest tre måneder inden hver periodes udløb. [Ændring 37]

  3.   Den i artikel 4 omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.
  4.   Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidigt Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.
  5.   En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 4 træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har informeret Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med 2 måneder

  fire måneder
  på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.«
  [Ændring 38] |
| --- | --- |

2)

Artikel 5 affattes således:

»Artikel 5

1.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel fastlagte betingelser.

2.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 4 tillægges Kommissionen for en ubegrænset periode
  på fem år fra den ...

   (*****).
  Kommissionen udarbejder en rapport vedrørende delegationen af beføjelser senest ni måneder inden udløbet af femårsperioden. Delegationen af beføjelser forlænges stiltiende for perioder af samme varighed, medmindre Europa-Parlamentet eller Rådet modsætter sig en sådan forlængelse senest tre måneder inden hver periodes udløb. [Ændring 37]

3.   Den i artikel 4 omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.

4.   Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidigt Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.

5.   En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 4 træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har informeret Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med 2 måneder

  fire måneder
  på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.«

| 3) | Følgende artikel indsættes:
  »Artikel 5a
  1.   Delegerede retsakter vedtaget i henhold til denne artikel træder i kraft straks og anvendes, så længe der ikke er gjort indsigelse i henhold til stk. 2. I meddelelsen til Europa-Parlamentet og Rådet af en delegeret retsakt anføres begrundelsen for anvendelse af hasteproceduren.
  2.   Europa-Parlamentet eller Rådet kan efter proceduren i artikel 5, stk. 5, gøre indsigelse mod en delegeret retsakt. I så fald skal Kommissionen ophæve retsakten straks efter Europa-Parlamentets eller Rådets meddelelse af afgørelsen om at gøre indsigelse.« |
| --- | --- |

3)

Følgende artikel indsættes:

»Artikel 5a

1.   Delegerede retsakter vedtaget i henhold til denne artikel træder i kraft straks og anvendes, så længe der ikke er gjort indsigelse i henhold til stk. 2. I meddelelsen til Europa-Parlamentet og Rådet af en delegeret retsakt anføres begrundelsen for anvendelse af hasteproceduren.

2.   Europa-Parlamentet eller Rådet kan efter proceduren i artikel 5, stk. 5, gøre indsigelse mod en delegeret retsakt. I så fald skal Kommissionen ophæve retsakten straks efter Europa-Parlamentets eller Rådets meddelelse af afgørelsen om at gøre indsigelse.«

| 4) | Artikel 11, stk. 2, erstattes af følgende:
  »2.   Kommissionen aflægger jævnligt

  halvårligt
  rapport til Europa-Parlamentet og Rådet om, hvilke mængder der udføres til differentierede priser herunder de mængder, der udføres inden for rammerne af en partnerskabsaftale mellem fabrikanten og regeringen for et bestemmelsesland. I rapporten gennemgås hvilke lande og sygdomme, som er omfattet, og de generelle kriterier for gennemførelsen af artikel 3. [Ændring 39]



  3.
     
  Europa-Parlamentet kan inden for én måned fra forelæggelsen af Kommissionens rapport indkalde Kommissionen til et ad hoc-møde i Europa-Parlamentets ansvarlige udvalg med henblik på at forelægge og redegøre for spørgsmål vedrørende gennemførelsen af denne forordning. [Ændring 40]



  4.
     
  Senest seks måneder efter forelæggelsen af rapporten for Europa-Parlamentet og Rådet offentliggøres den af Kommissionen.
  «
  [Ændring 41] |
| --- | --- |

4)

Artikel 11, stk. 2, erstattes af følgende:

»2.   Kommissionen aflægger jævnligt

  halvårligt
  rapport til Europa-Parlamentet og Rådet om, hvilke mængder der udføres til differentierede priser herunder de mængder, der udføres inden for rammerne af en partnerskabsaftale mellem fabrikanten og regeringen for et bestemmelsesland. I rapporten gennemgås hvilke lande og sygdomme, som er omfattet, og de generelle kriterier for gennemførelsen af artikel 3. [Ændring 39]

3.
     
  Europa-Parlamentet kan inden for én måned fra forelæggelsen af Kommissionens rapport indkalde Kommissionen til et ad hoc-møde i Europa-Parlamentets ansvarlige udvalg med henblik på at forelægge og redegøre for spørgsmål vedrørende gennemførelsen af denne forordning. [Ændring 40]

4.
     
  Senest seks måneder efter forelæggelsen af rapporten for Europa-Parlamentet og Rådet offentliggøres den af Kommissionen.
  «

4.   Rådets forordning (EF) nr. 673/2005 af 25. april 2005 om indførelse af tillægstold på importen af visse produkter med oprindelse i amerikas forenede stater
   (4)

For at foretage de fornødne tilpasninger af bestemmelserne i forordning (EF) nr. 673/2005 bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i TEUF, for så vidt angår disse tilpasninger.

I forordning (EF) nr. 673/2005 foretages følgende ændringer:

| -1) | Betragtning 7 affattes således:










  »(7) | For at foretage de fornødne tilpasninger af bestemmelserne i denne forordning bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, for så vidt angår ændring af satsen for tillægstolden eller listerne i bilag I og II i overensstemmelse med denne forordning. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau. Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet. Kommissionen bør inden for rammerne af sit arbejde med udarbejdelsen og gennemførelsen af delegerede retsakter fremlægge fyldestgørende oplysninger om og dokumentation for sine møder med nationale eksperter. Med hensyn hertil bør Kommissionen sørge for behørig inddragelse af Europa-Parlamentet og i den forbindelse støtte sig til bedste praksis fra tidligere erfaringer på andre politikområder for at skabe de bedst mulige betingelser for Europa-Parlamentets fremtidige undersøgelser af delegerede retsakter.« |
| --- | --- | --- |

-1)

Betragtning 7 affattes således:

»(7)

For at foretage de fornødne tilpasninger af bestemmelserne i denne forordning bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, for så vidt angår ændring af satsen for tillægstolden eller listerne i bilag I og II i overensstemmelse med denne forordning. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau. Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet. Kommissionen bør inden for rammerne af sit arbejde med udarbejdelsen og gennemførelsen af delegerede retsakter fremlægge fyldestgørende oplysninger om og dokumentation for sine møder med nationale eksperter. Med hensyn hertil bør Kommissionen sørge for behørig inddragelse af Europa-Parlamentet og i den forbindelse støtte sig til bedste praksis fra tidligere erfaringer på andre politikområder for at skabe de bedst mulige betingelser for Europa-Parlamentets fremtidige undersøgelser af delegerede retsakter.«

| 1) | Artikel 3, stk. 3, affattes således:
  »3.   Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 4 for at foretage tilpasninger og ændringer i henhold til nærværende artikel.
  Hvis det i tilfælde af tilpasninger og ændringer af bilagene er påkrævet af særligt hastende årsager, anvendes proceduren i artikel 4a på delegerede retsakter vedtaget i henhold til nærværende stykke.« |
| --- | --- |

1)

Artikel 3, stk. 3, affattes således:

»3.   Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 4 for at foretage tilpasninger og ændringer i henhold til nærværende artikel.

Hvis det i tilfælde af tilpasninger og ændringer af bilagene er påkrævet af særligt hastende årsager, anvendes proceduren i artikel 4a på delegerede retsakter vedtaget i henhold til nærværende stykke.«

| 2) | Artikel 4 affattes således:
  »Artikel 4
  1.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel fastlagte betingelser.
  2.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 3, stk. 3, tillægges Kommissionen for en ubegrænset periode
  på fem år fra den ...

   (******).
  Kommissionen udarbejder en rapport vedrørende delegationen af beføjelser senest ni måneder inden udløbet af femårsperioden. Delegationen af beføjelser forlænges stiltiende for perioder af samme varighed, medmindre Europa-Parlamentet eller Rådet modsætter sig en sådan forlængelse senest tre måneder inden hver periodes udløb. [Ændring 43]

  3.   Den i artikel 3, stk. 3, omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.
  4.   Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidigt Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.
  5.   En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 3, stk.3, træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har informeret Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med 2 måneder

  fire måneder
  på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.«
  [Ændring 44] |
| --- | --- |

2)

Artikel 4 affattes således:

»Artikel 4

1.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel fastlagte betingelser.

2.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 3, stk. 3, tillægges Kommissionen for en ubegrænset periode
  på fem år fra den ...

   (******).
  Kommissionen udarbejder en rapport vedrørende delegationen af beføjelser senest ni måneder inden udløbet af femårsperioden. Delegationen af beføjelser forlænges stiltiende for perioder af samme varighed, medmindre Europa-Parlamentet eller Rådet modsætter sig en sådan forlængelse senest tre måneder inden hver periodes udløb. [Ændring 43]

3.   Den i artikel 3, stk. 3, omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.

4.   Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidigt Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.

5.   En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 3, stk.3, træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har informeret Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med 2 måneder

  fire måneder
  på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.«

| 3) | Følgende artikel indsættes:
  »Artikel 4a
  1.   Delegerede retsakter vedtaget i henhold til denne artikel træder i kraft straks og anvendes, så længe der ikke er gjort indsigelse i henhold til stk. 2. I meddelelsen til Europa-Parlamentet og Rådet af en delegeret retsakt anføres begrundelsen for anvendelse af hasteproceduren.
  2.   Europa-Parlamentet eller Rådet kan efter proceduren i artikel 4, stk. 5, gøre indsigelse mod en delegeret retsakt. I så fald skal Kommissionen ophæve retsakten straks efter Europa-Parlamentets eller Rådets meddelelse af afgørelsen om at gøre indsigelse.« |
| --- | --- |

3)

Følgende artikel indsættes:

»Artikel 4a

1.   Delegerede retsakter vedtaget i henhold til denne artikel træder i kraft straks og anvendes, så længe der ikke er gjort indsigelse i henhold til stk. 2. I meddelelsen til Europa-Parlamentet og Rådet af en delegeret retsakt anføres begrundelsen for anvendelse af hasteproceduren.

2.   Europa-Parlamentet eller Rådet kan efter proceduren i artikel 4, stk. 5, gøre indsigelse mod en delegeret retsakt. I så fald skal Kommissionen ophæve retsakten straks efter Europa-Parlamentets eller Rådets meddelelse af afgørelsen om at gøre indsigelse.«

| 3a) | Artikel 7 affattes således:




  »Artikel 7




  Kommissionen forelægger Europa-Parlamentet og Rådet et forslag om ophævelse af denne forordning, så snart Amerikas Forenede Stater til fulde har efterkommet henstillingen fra WTO’s tvistbilæggelsesorgan.«


  [Ændring 45] |
| --- | --- |

3a)

Artikel 7 affattes således:

»Artikel 7

Kommissionen forelægger Europa-Parlamentet og Rådet et forslag om ophævelse af denne forordning, så snart Amerikas Forenede Stater til fulde har efterkommet henstillingen fra WTO’s tvistbilæggelsesorgan.«

5.   Rådets forordning (EF) nr. 1342/2007 af 22. oktober 2007 om forvaltning af visse restriktioner for indførslen af visse stålprodukter fra den russiske føderation
   (5)

For at muliggøre effektiv forvaltning gennem vedtagelse af tilpasninger af restriktionerne for indførslen af visse stålprodukter, jf. forordning (EF) nr. 1342/2007, bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i TEUF, for så vidt angår ændringer af bilag V til nævnte forordning.

I forordning (EF) nr. 1342/2007 foretages følgende ændringer:

| -1) | Følgende betragtning indsættes:










  »(10a) | For at muliggøre en effektiv forvaltning gennem vedtagelse af tilpasninger af restriktionerne for indførslen af visse stålprodukter, bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, for så vidt angår ændringer af bilag V. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau. Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet. Kommissionen bør inden for rammerne af sit arbejde med udarbejdelsen og gennemførelsen af delegerede retsakter fremlægge fyldestgørende oplysninger om og dokumentation for sine møder med nationale eksperter. Med hensyn hertil bør Kommissionen sørge for behørig inddragelse af Europa-Parlamentet og i den forbindelse støtte sig til bedste praksis fra tidligere erfaringer på andre politikområder for at skabe de bedst mulige betingelser for Europa-Parlamentets fremtidige undersøgelser af delegerede retsakter.« |
| --- | --- | --- |

-1)

Følgende betragtning indsættes:

»(10a)

For at muliggøre en effektiv forvaltning gennem vedtagelse af tilpasninger af restriktionerne for indførslen af visse stålprodukter, bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, for så vidt angår ændringer af bilag V. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau. Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet. Kommissionen bør inden for rammerne af sit arbejde med udarbejdelsen og gennemførelsen af delegerede retsakter fremlægge fyldestgørende oplysninger om og dokumentation for sine møder med nationale eksperter. Med hensyn hertil bør Kommissionen sørge for behørig inddragelse af Europa-Parlamentet og i den forbindelse støtte sig til bedste praksis fra tidligere erfaringer på andre politikområder for at skabe de bedst mulige betingelser for Europa-Parlamentets fremtidige undersøgelser af delegerede retsakter.«

| 1) | Artikel 5 affattes således:
  »Artikel 5
  Med henblik på anvendelsen af aftalens artikel 3, stk. 3 og 4, og artikel 10, stk. 1, andet afsnit, tillægges Kommissionen beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 31a i denne forordning for at foretage de nødvendige tilpasninger af de kvantitative lofter i bilag V.
  Hvis en forsinkelse i indførelsen af foranstaltninger ville forårsage skader, der kunne være svære at afhjælpe, og det derfor er påkrævet af særligt hastende årsager, anvendes proceduren i artikel 31b på delegerede retsakter vedtaget i henhold til nærværende artikel.« |
| --- | --- |

1)

Artikel 5 affattes således:

»Artikel 5

Med henblik på anvendelsen af aftalens artikel 3, stk. 3 og 4, og artikel 10, stk. 1, andet afsnit, tillægges Kommissionen beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 31a i denne forordning for at foretage de nødvendige tilpasninger af de kvantitative lofter i bilag V.

Hvis en forsinkelse i indførelsen af foranstaltninger ville forårsage skader, der kunne være svære at afhjælpe, og det derfor er påkrævet af særligt hastende årsager, anvendes proceduren i artikel 31b på delegerede retsakter vedtaget i henhold til nærværende artikel.«

| 2) | Artikel 6, stk. 3, affattes således:
  »3.   Er Unionen og Den Russiske Føderation ikke i stand til at nå til en tilfredsstillende løsning, og bemærker Kommissionen, at der foreligger klare beviser for omgåelse, tillægges Kommissionen beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 31a vedrørende tilpasninger af bilag V for at afskrive de mængder, der svarer til mængden af produkter med oprindelse i Den Russiske Føderation, på de kvantitative lofter.
  Hvis en forsinkelse i indførelsen af foranstaltninger ville forårsage skader, der kunne være svære at afhjælpe, og det derfor er påkrævet af særligt hastende årsager, anvendes proceduren i artikel 31b på delegerede retsakter vedtaget i henhold til nærværende stykke.« |
| --- | --- |

2)

Artikel 6, stk. 3, affattes således:

»3.   Er Unionen og Den Russiske Føderation ikke i stand til at nå til en tilfredsstillende løsning, og bemærker Kommissionen, at der foreligger klare beviser for omgåelse, tillægges Kommissionen beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 31a vedrørende tilpasninger af bilag V for at afskrive de mængder, der svarer til mængden af produkter med oprindelse i Den Russiske Føderation, på de kvantitative lofter.

Hvis en forsinkelse i indførelsen af foranstaltninger ville forårsage skader, der kunne være svære at afhjælpe, og det derfor er påkrævet af særligt hastende årsager, anvendes proceduren i artikel 31b på delegerede retsakter vedtaget i henhold til nærværende stykke.«

| 3) | Artikel 12 affattes således:
  »Hvis en tariferingsafgørelse, der er truffet i henhold til de i artikel 11 omhandlede gældende EU-procedurer, omfatter en produktgruppe, der er undergivet et kvantitativt loft, indleder Kommissionen om nødvendigt omgående konsultationer i henhold til artikel 9 med henblik på at nå til en aftale om de fornødne tilpasninger af de pågældende kvantitative lofter, der er fastsat i bilag V. Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 31a vedrørende tilpasninger af bilag V i så henseende.« |
| --- | --- |

3)

Artikel 12 affattes således:

»Hvis en tariferingsafgørelse, der er truffet i henhold til de i artikel 11 omhandlede gældende EU-procedurer, omfatter en produktgruppe, der er undergivet et kvantitativt loft, indleder Kommissionen om nødvendigt omgående konsultationer i henhold til artikel 9 med henblik på at nå til en aftale om de fornødne tilpasninger af de pågældende kvantitative lofter, der er fastsat i bilag V. Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 31a vedrørende tilpasninger af bilag V i så henseende.«

| 4) | Artikel 31a og 31b indsættes efter overskriften i kapitel IV:
  »Artikel 31a
  1.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionenpå de i denne artikel fastlagte betingelser.
  2.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 5, artikel 6, stk. 3, og artikel 12 tillægges Kommissionen for en ubegrænset periode
  på fem år fra den ...

   (*******).
  Kommissionen udarbejder en rapport vedrørende delegationen af beføjelser senest ni måneder inden udløbet af femårsperioden. Delegationen af beføjelser forlænges stiltiende for perioder af samme varighed, medmindre Europa-Parlamentet eller Rådet modsætter sig en sådan forlængelse senest tre måneder inden hver periodes udløb. [Ændring 47]

  3.   Den i artikel 5, artikel 6, stk. 3, og artikel 12 omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.
  4.   Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidigt Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.
  5.   En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 5, artikel 6, stk. 3, og artikel 12 træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har informeret Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med 2 måneder

  fire måneder
  på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ. [Ændring 48]

  Artikel 31b
  1.   Delegerede retsakter vedtaget i henhold til denne artikel træder i kraft straks og anvendes, så længe der ikke er gjort indsigelse i henhold til stk. 2. I meddelelsen til Europa-Parlamentet og Rådet af en delegeret retsakt anføres begrundelsen for anvendelse af hasteproceduren.
  2.   Europa-Parlamentet eller Rådet kan efter proceduren i artikel 31a, stk. 5, gøre indsigelse mod en delegeret retsakt. I så fald skal Kommissionen ophæve retsakten straks efter Europa-Parlamentets eller Rådets meddelelse af afgørelsen om at gøre indsigelse.« |
| --- | --- |

4)

Artikel 31a og 31b indsættes efter overskriften i kapitel IV:

»Artikel 31a

1.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionenpå de i denne artikel fastlagte betingelser.

2.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 5, artikel 6, stk. 3, og artikel 12 tillægges Kommissionen for en ubegrænset periode
  på fem år fra den ...

   (*******).
  Kommissionen udarbejder en rapport vedrørende delegationen af beføjelser senest ni måneder inden udløbet af femårsperioden. Delegationen af beføjelser forlænges stiltiende for perioder af samme varighed, medmindre Europa-Parlamentet eller Rådet modsætter sig en sådan forlængelse senest tre måneder inden hver periodes udløb. [Ændring 47]

3.   Den i artikel 5, artikel 6, stk. 3, og artikel 12 omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.

4.   Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidigt Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.

5.   En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 5, artikel 6, stk. 3, og artikel 12 træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har informeret Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med 2 måneder

  fire måneder
  på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ. [Ændring 48]

Artikel 31b

1.   Delegerede retsakter vedtaget i henhold til denne artikel træder i kraft straks og anvendes, så længe der ikke er gjort indsigelse i henhold til stk. 2. I meddelelsen til Europa-Parlamentet og Rådet af en delegeret retsakt anføres begrundelsen for anvendelse af hasteproceduren.

2.   Europa-Parlamentet eller Rådet kan efter proceduren i artikel 31a, stk. 5, gøre indsigelse mod en delegeret retsakt. I så fald skal Kommissionen ophæve retsakten straks efter Europa-Parlamentets eller Rådets meddelelse af afgørelsen om at gøre indsigelse.«

6.   Rådets forordning (EF) nr. 1528/2007 af 20. december 2007 om anvendelse af de ordninger for varer med oprindelse i bestemte lande i gruppen af stater i afrika, vestindien og stillehavet (avs), der er fastlagt i aftaler om indgåelse af økonomiske partnerskabsaftaler eller i aftaler, som fører til indgåelse af økonomiske partnerskabsaftaler
   (6)

For at foretage tekniske tilpasninger af de ordninger for varer med oprindelse i bestemte lande i gruppen af stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS), jf. forordning (EF) nr. 1528/2007, bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i TEUF, for så vidt angår tekniske ændringer af nævnte forordning.

I forordning (EF) nr. 1528/2007 foretages følgende ændringer:

| -1) | Følgende betragtning indsættes:










  »(16a) | For at vedtage de nødvendige bestemmelser til gennemførelse af denne forordning bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, for så vidt angår ændringer af bilag I med henblik på at tilføje eller fjerne regioner eller stater, og for så vidt angår tekniske ændringer af bilag II, der er nødvendige som følge af anvendelsen af dette bilag. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau. Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet. Kommissionen bør inden for rammerne af sit arbejde med udarbejdelsen og gennemførelsen af delegerede retsakter fremlægge fyldestgørende oplysninger om og dokumentation for sine møder med nationale eksperter. Med hensyn hertil bør Kommissionen sørge for behørig inddragelse af Europa-Parlamentet og i den forbindelse støtte sig til bedste praksis fra tidligere erfaringer på andre politikområder for at skabe de bedst mulige betingelser for Europa-Parlamentets fremtidige undersøgelser af delegerede retsakter.« |
| --- | --- | --- |

-1)

Følgende betragtning indsættes:

»(16a)

For at vedtage de nødvendige bestemmelser til gennemførelse af denne forordning bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, for så vidt angår ændringer af bilag I med henblik på at tilføje eller fjerne regioner eller stater, og for så vidt angår tekniske ændringer af bilag II, der er nødvendige som følge af anvendelsen af dette bilag. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau. Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet. Kommissionen bør inden for rammerne af sit arbejde med udarbejdelsen og gennemførelsen af delegerede retsakter fremlægge fyldestgørende oplysninger om og dokumentation for sine møder med nationale eksperter. Med hensyn hertil bør Kommissionen sørge for behørig inddragelse af Europa-Parlamentet og i den forbindelse støtte sig til bedste praksis fra tidligere erfaringer på andre politikområder for at skabe de bedst mulige betingelser for Europa-Parlamentets fremtidige undersøgelser af delegerede retsakter.«

| -1a) | I artikel 2 foretages følgende ændringer:










  a) | stk. 2, affattes således:




  »2.
     
  Kommissionen ændrer ved delegeret retsakt i henhold til artikel 24a bilag I for at tilføje regioner eller stater i gruppen af AVS-stater, der har afsluttet forhandlinger om en aftale mellem Unionen og den pågældende region eller stat, som i det mindste opfylder kravene i artikel XXIV i GATT 1994.«


  [Ændring 50] |
| --- | --- | --- |

-1a)

I artikel 2 foretages følgende ændringer:

a)

stk. 2, affattes således:

»2.
     
  Kommissionen ændrer ved delegeret retsakt i henhold til artikel 24a bilag I for at tilføje regioner eller stater i gruppen af AVS-stater, der har afsluttet forhandlinger om en aftale mellem Unionen og den pågældende region eller stat, som i det mindste opfylder kravene i artikel XXIV i GATT 1994.«

| b) | stk. 3, indledningen, affattes således:




  »3.
     
  En sådan region eller stat forbliver opført i bilag I, medmindre Kommissionen vedtager en delegeret retsakt i henhold til artikel 24a om ændring af bilag I for at fjerne en region eller stat fra bilaget, hvilket navnlig vil ske når:«


  [Ændring 51] |
| --- | --- |

b)

stk. 3, indledningen, affattes således:

»3.
     
  En sådan region eller stat forbliver opført i bilag I, medmindre Kommissionen vedtager en delegeret retsakt i henhold til artikel 24a om ændring af bilag I for at fjerne en region eller stat fra bilaget, hvilket navnlig vil ske når:«

| 1) | Artikel 4, stk. 3, erstattes af følgende:
  »3.   Kommissionen fører med bistand fra Toldkodeksudvalget, som er oprettet ved Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 af 12. oktober 1992 om indførelse af en EF-toldkodeks (********), tilsyn med gennemførelsen og anvendelsen af bestemmelserne i bilag II.
  4.   Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel [insert the number of the Article(s) laying down the procedure for the adoption of delegated acts, currently Articles 24a to 24c of proposal COM(2011) 82 final]

  artikel 24a
  vedrørende tekniske ændringer af bilag II, der er nødvendige som følge af anvendelsen af dette bilag. [Ændring 52]

  5.   Der kan vedtages afgørelser om forvaltningen af bilag II efter proceduren i artikel 247 og 247a i forordning (EØF) nr. 2913/92.

  (********)  EFT L 302 af 19.10.1992, s. 1.«" |
| --- | --- |

1)

Artikel 4, stk. 3, erstattes af følgende:

»3.   Kommissionen fører med bistand fra Toldkodeksudvalget, som er oprettet ved Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 af 12. oktober 1992 om indførelse af en EF-toldkodeks (********), tilsyn med gennemførelsen og anvendelsen af bestemmelserne i bilag II.

4.   Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel [insert the number of the Article(s) laying down the procedure for the adoption of delegated acts, currently Articles 24a to 24c of proposal COM(2011) 82 final]

  artikel 24a
  vedrørende tekniske ændringer af bilag II, der er nødvendige som følge af anvendelsen af dette bilag. [Ændring 52]

5.   Der kan vedtages afgørelser om forvaltningen af bilag II efter proceduren i artikel 247 og 247a i forordning (EØF) nr. 2913/92.

(********)  EFT L 302 af 19.10.1992, s. 1.«"

| 2) | Artikel 23 affattes således:
  »Artikel 23
  Tilpasning til den tekniske udvikling
  Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel [insert the number of the Article(s) laying down the procedure for the adoption of delegated acts, currently Articles 24a to 24c of proposal COM(2011) 82 final]

  artikel 24a
  vedrørende tekniske ændringer af artikel 5 og 8 til 22, som er nødvendige som følge af forskelle mellem denne forordning og aftaler, der finder anvendelse midlertidigt, eller som indgås i henhold til artikel 218 i TEUF med de regioner eller stater, der er opført i bilag I.«
  [Ændring 53] |
| --- | --- |

2)

Artikel 23 affattes således:

»Artikel 23

Tilpasning til den tekniske udvikling

Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel [insert the number of the Article(s) laying down the procedure for the adoption of delegated acts, currently Articles 24a to 24c of proposal COM(2011) 82 final]

  artikel 24a
  vedrørende tekniske ændringer af artikel 5 og 8 til 22, som er nødvendige som følge af forskelle mellem denne forordning og aftaler, der finder anvendelse midlertidigt, eller som indgås i henhold til artikel 218 i TEUF med de regioner eller stater, der er opført i bilag I.«

| 2a) | Følgende artikel indsættes:




  »Artikel 24a




  Udøvelse af de delegerede beføjelser




  1.
     
  Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel fastlagte betingelser.




  2.
     
  Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 2, stk. 2 og 3, artikel 4, stk. 4, og artikel 23, tillægges Kommissionen for en periode på fem år fra den ...

   (*********)

  . Kommissionen udarbejder en rapport vedrørende delegationen af beføjelser senest ni måneder inden udløbet af femårsperioden. Delegationen af beføjelser forlænges stiltiende for perioder af samme varighed, medmindre Europa-Parlamentet eller Rådet modsætter sig en sådan forlængelse senest tre måneder inden hver periodes udløb.




  3.
     
  Den i artikel 2, stk. 2 og 3, artikel 4, stk. 4, og artikel 23 omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.




  4.
     
  Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidigt Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.




  5.
     
  En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 2, stk. 2 og 3, artikel 4, stk. 4, og artikel 23 træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har informeret Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med fire måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.«


  [Ændring 54] |
| --- | --- |

2a)

Følgende artikel indsættes:

»Artikel 24a

Udøvelse af de delegerede beføjelser

1.
     
  Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel fastlagte betingelser.

2.
     
  Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 2, stk. 2 og 3, artikel 4, stk. 4, og artikel 23, tillægges Kommissionen for en periode på fem år fra den ...

   (*********)

  . Kommissionen udarbejder en rapport vedrørende delegationen af beføjelser senest ni måneder inden udløbet af femårsperioden. Delegationen af beføjelser forlænges stiltiende for perioder af samme varighed, medmindre Europa-Parlamentet eller Rådet modsætter sig en sådan forlængelse senest tre måneder inden hver periodes udløb.

3.
     
  Den i artikel 2, stk. 2 og 3, artikel 4, stk. 4, og artikel 23 omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.

4.
     
  Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidigt Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.

5.
     
  En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 2, stk. 2 og 3, artikel 4, stk. 4, og artikel 23 træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har informeret Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med fire måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.«

7.   Rådets forordning (EF) nr. 55/2008 af 21. januar 2008 om indførelse af autonome handelspræferencer for republikken moldova samt om ændring af forordning (EF) nr. 980/2005 og Kommissionens afgørelse 2005/924/EF
   (7)

For at muliggøre tilpasning af forordning (EF) nr. 55/2008 bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i TEUF, for så vidt angår ændringer, som er nødvendige i lyset af ændringer i toldkoder eller indgåelse af aftaler med Moldova.

I forordning (EF) nr. 55/2008 foretages følgende ændringer:

| -1) | Følgende betragtning indsættes:










  »(12a) | For at muliggøre tilpasning af denne forordning bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, for så vidt angår ændringer, som er nødvendige i lyset af ændringer i toldkoder eller indgåelse af aftaler med Moldova. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau. Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet. Kommissionen bør inden for rammerne af sit arbejde med udarbejdelsen og gennemførelsen af delegerede retsakter fremlægge fyldestgørende oplysninger om og dokumentation for sine møder med nationale eksperter. Med hensyn hertil bør Kommissionen sørge for behørig inddragelse af Europa-Parlamentet og i den forbindelse støtte sig til bedste praksis fra tidligere erfaringer på andre politikområder for at skabe de bedst mulige betingelser for Europa-Parlamentets fremtidige undersøgelser af delegerede retsakter.« |
| --- | --- | --- |

-1)

Følgende betragtning indsættes:

»(12a)

For at muliggøre tilpasning af denne forordning bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, for så vidt angår ændringer, som er nødvendige i lyset af ændringer i toldkoder eller indgåelse af aftaler med Moldova. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau. Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet. Kommissionen bør inden for rammerne af sit arbejde med udarbejdelsen og gennemførelsen af delegerede retsakter fremlægge fyldestgørende oplysninger om og dokumentation for sine møder med nationale eksperter. Med hensyn hertil bør Kommissionen sørge for behørig inddragelse af Europa-Parlamentet og i den forbindelse støtte sig til bedste praksis fra tidligere erfaringer på andre politikområder for at skabe de bedst mulige betingelser for Europa-Parlamentets fremtidige undersøgelser af delegerede retsakter.«

| 1) | Artikel 7 affattes således:
  »Artikel 7
  Tildeling af beføjelser
  Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 8b for at foretage de nødvendige ændringer og tilpasninger af bestemmelserne i denne forordning som følge af:






  a) | ændringer af den kombinerede nomenklatur og Taric-underopdelingerne |
| --- | --- | --- |

1)

Artikel 7 affattes således:

»Artikel 7

Tildeling af beføjelser

Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 8b for at foretage de nødvendige ændringer og tilpasninger af bestemmelserne i denne forordning som følge af:

a)

ændringer af den kombinerede nomenklatur og Taric-underopdelingerne

| b) | indgåelsen af andre aftaler mellem Unionen og Moldova.« |
| --- | --- |

b)

indgåelsen af andre aftaler mellem Unionen og Moldova.«

| 2) | Følgende artikel indsættes:
  »Artikel 8b
  Udøvelse af de delegerede beføjelser
  1.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel fastlagte betingelser.
  2.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 7, tillægges Kommissionen for en ubegrænset periode
  på fem år fra den ...

   (**********).
  Kommissionen udarbejder en rapport vedrørende delegationen af beføjelser senest ni måneder inden udløbet af femårsperioden. Delegationen af beføjelser forlænges stiltiende for perioder af samme varighed, medmindre Europa-Parlamentet eller Rådet modsætter sig en sådan forlængelse senest tre måneder inden hver periodes udløb. [Ændring 56]

  3.   Den i artikel 7 omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.
  4.   Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidigt Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.
  5.   En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 7 træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har informeret Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med 2 måneder

  fire måneder
  på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.«
  [Ændring 57] |
| --- | --- |

2)

Følgende artikel indsættes:

»Artikel 8b

Udøvelse af de delegerede beføjelser

1.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel fastlagte betingelser.

2.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 7, tillægges Kommissionen for en ubegrænset periode
  på fem år fra den ...

   (**********).
  Kommissionen udarbejder en rapport vedrørende delegationen af beføjelser senest ni måneder inden udløbet af femårsperioden. Delegationen af beføjelser forlænges stiltiende for perioder af samme varighed, medmindre Europa-Parlamentet eller Rådet modsætter sig en sådan forlængelse senest tre måneder inden hver periodes udløb. [Ændring 56]

3.   Den i artikel 7 omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.

4.   Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidigt Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.

5.   En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 7 træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har informeret Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med 2 måneder

  fire måneder
  på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.«

| 2a) | Følgende artikel indsættes:




  »Artikel 12a




  Beretning




  1.
     
  Kommissionen forelægger Europa-Parlamentet en halvårlig beretning om anvendelsen af denne forordning.




  2.
     
  Beretningen skal indeholde oplysninger om gennemførelsen af denne forordning.




  3.
     
  Europa-Parlamentet kan inden for én måned fra forelæggelsen af Kommissionens beretning indkalde Kommissionen til et ad hoc-møde i Europa-Parlamentets ansvarlige udvalg med henblik på at forelægge og redegøre for spørgsmål vedrørende gennemførelsen af denne forordning.




  4.
     
  Senest seks måneder efter forelæggelsen af beretningen for Europa-Parlamentet offentliggøres den af Kommissionen.«


  [Ændring 58] |
| --- | --- |

2a)

Følgende artikel indsættes:

»Artikel 12a

Beretning

1.
     
  Kommissionen forelægger Europa-Parlamentet en halvårlig beretning om anvendelsen af denne forordning.

2.
     
  Beretningen skal indeholde oplysninger om gennemførelsen af denne forordning.

3.
     
  Europa-Parlamentet kan inden for én måned fra forelæggelsen af Kommissionens beretning indkalde Kommissionen til et ad hoc-møde i Europa-Parlamentets ansvarlige udvalg med henblik på at forelægge og redegøre for spørgsmål vedrørende gennemførelsen af denne forordning.

4.
     
  Senest seks måneder efter forelæggelsen af beretningen for Europa-Parlamentet offentliggøres den af Kommissionen.«

8.
     
  Rådets forordning (EF) nr. 732/2008 af om anvendelse af et arrangement med generelle toldpræferencer for perioden til og om ændring af forordning (EF) nr. 552/97, (EF) nr. 1933/2006 og af Kommissionens forordning (EF) nr. 1100/2006 og (EF) nr. 964/2007
  22. juli 2008
  1. januar 2009
  31. december 2011

   (8)

For at tilpasse bilagene i forordning (EF) nr. 732/2008 til udviklingen bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, for så vidt angår visse tilpasninger af bilagene. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau.

Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet.

I forordning (EF) nr. 732/2008 foretages følgende ændringer:

| 1) | Artikel 10, stk. 2, affattes således:


  »2.   Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 27a for efter gennemgangen af anmodningen at træffe afgørelse om, hvorvidt der skal indrømmes ansøgerlandet den særlige ansporende ordning for bæredygtig udvikling og god regeringsførelse, og følgelig ændre bilag I.


  Hvis en forsinkelse i indførelsen af foranstaltninger ville forårsage skader, der kunne være svære at afhjælpe, og det derfor er påkrævet af særligt hastende årsager, anvendes proceduren i artikel 27b på delegerede retsakter vedtaget i henhold til nærværende stykke.« |
| --- | --- |

1)

Artikel 10, stk. 2, affattes således:

»2.   Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 27a for efter gennemgangen af anmodningen at træffe afgørelse om, hvorvidt der skal indrømmes ansøgerlandet den særlige ansporende ordning for bæredygtig udvikling og god regeringsførelse, og følgelig ændre bilag I.

Hvis en forsinkelse i indførelsen af foranstaltninger ville forårsage skader, der kunne være svære at afhjælpe, og det derfor er påkrævet af særligt hastende årsager, anvendes proceduren i artikel 27b på delegerede retsakter vedtaget i henhold til nærværende stykke.«

| 2) | Artikel 11, stk. 8, affattes således:


  »8.   Når De Forenede Nationer udelukker et land fra listen over mindst udviklede lande, fjernes det fra listen over begunstigede lande under ordningen. Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 27a for at fjerne et land fra ordningen ved at ændre bilag I og fastsætte en overgangsperiode på mindst tre år.« |
| --- | --- |

2)

Artikel 11, stk. 8, affattes således:

»8.   Når De Forenede Nationer udelukker et land fra listen over mindst udviklede lande, fjernes det fra listen over begunstigede lande under ordningen. Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 27a for at fjerne et land fra ordningen ved at ændre bilag I og fastsætte en overgangsperiode på mindst tre år.«

| 3) | Artikel 25 affattes således:


  »Artikel 25


  Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 27a for at vedtage de ændringer af bilagene, som bliver nødvendige:








  a) | på grund af ændringer i den kombinerede nomenklatur |
| --- | --- | --- |

3)

Artikel 25 affattes således:

»Artikel 25

Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 27a for at vedtage de ændringer af bilagene, som bliver nødvendige:

a)

på grund af ændringer i den kombinerede nomenklatur

| b) | på grund af ændringer i landenes eller territoriernes internationale status eller klassifikation |
| --- | --- |

b)

på grund af ændringer i landenes eller territoriernes internationale status eller klassifikation

| c) | på grund af anvendelse af artikel 3, stk. 2 |
| --- | --- |

c)

på grund af anvendelse af artikel 3, stk. 2

| d) | hvis et land har nået de tærskelværdier, der er anført i artikel 3, stk. 1.« |
| --- | --- |

d)

hvis et land har nået de tærskelværdier, der er anført i artikel 3, stk. 1.«

| 4) | Som artikel 27a og 27b indsættes:


  »Artikel 27a


  Udøvelse af de delegerede beføjelser


  1.   Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter på de i denne artikel fastlagte betingelser.


  2.   De delegerede beføjelser i artikel 10, stk. 2, artikel 11, stk. 8, og artikel 25 tillægges Kommissionen for en ubegrænset periode.


  3.   Den i artikel 10, stk. 2, artikel 11, stk. 8, og artikel 25 omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i

  Den Europæiske Unions Tidende

  eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.


  4.   Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidigt Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.


  5.   En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 10, stk. 2, artikel 11, stk. 8, og artikel 25 træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på 2 måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har informeret Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med 2 måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.


  Artikel 27b


  Hasteprocedure


  1.   Delegerede retsakter vedtaget i henhold til denne artikel træder i kraft straks og anvendes, så længe der ikke er gjort indsigelse i henhold til stk. 2. I meddelelsen til Europa-Parlamentet og Rådet af en delegeret retsakt anføres begrundelsen for anvendelse af hasteproceduren.


  2.   Europa-Parlamentet eller Rådet kan efter proceduren i artikel 27a, stk. 5, gøre indsigelse mod en delegeret retsakt. I så fald skal Kommissionen ophæve retsakten straks efter Europa-Parlamentets eller Rådets meddelelse af afgørelsen om at gøre indsigelse.«

  [Ændring 59] |
| --- | --- |

4)

Som artikel 27a og 27b indsættes:

»Artikel 27a

Udøvelse af de delegerede beføjelser

1.   Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter på de i denne artikel fastlagte betingelser.

2.   De delegerede beføjelser i artikel 10, stk. 2, artikel 11, stk. 8, og artikel 25 tillægges Kommissionen for en ubegrænset periode.

3.   Den i artikel 10, stk. 2, artikel 11, stk. 8, og artikel 25 omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i

  Den Europæiske Unions Tidende

  eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.

4.   Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidigt Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.

5.   En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 10, stk. 2, artikel 11, stk. 8, og artikel 25 træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på 2 måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har informeret Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med 2 måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.

Artikel 27b

Hasteprocedure

1.   Delegerede retsakter vedtaget i henhold til denne artikel træder i kraft straks og anvendes, så længe der ikke er gjort indsigelse i henhold til stk. 2. I meddelelsen til Europa-Parlamentet og Rådet af en delegeret retsakt anføres begrundelsen for anvendelse af hasteproceduren.

2.   Europa-Parlamentet eller Rådet kan efter proceduren i artikel 27a, stk. 5, gøre indsigelse mod en delegeret retsakt. I så fald skal Kommissionen ophæve retsakten straks efter Europa-Parlamentets eller Rådets meddelelse af afgørelsen om at gøre indsigelse.«

9.   Rådets forordning (EF) nr. 1340/2008 af 8. december 2008 om handel med visse stålprodukter mellem Det Europæiske Fællesskab og republikken kasakhstan
   (9)

For at muliggøre effektiv forvaltning af visse restriktioner, jf. forordning (EF) nr. 1340/2008, bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i TEUF, for så vidt angår ændringer af bilag V til nævnte forordning.

I forordning (EF) nr. 1340/2008 foretages følgende ændringer:

| -1) | Følgende betragtning indsættes:










  »(9a) | For at muliggøre en effektiv forvaltning af visse restriktioner bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, for så vidt angår ændringer af bilag V. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau. Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet. Kommissionen bør inden for rammerne af sit arbejde med udarbejdelsen og gennemførelsen af delegerede retsakter fremlægge fyldestgørende oplysninger om og dokumentation for sine møder med nationale eksperter. Med hensyn hertil bør Kommissionen sørge for behørig inddragelse af Europa-Parlamentet og i den forbindelse støtte sig til bedste praksis fra tidligere erfaringer på andre politikområder for at skabe de bedst mulige betingelser for Europa-Parlamentets fremtidige undersøgelser af delegerede retsakter.« |
| --- | --- | --- |

-1)

Følgende betragtning indsættes:

»(9a)

For at muliggøre en effektiv forvaltning af visse restriktioner bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, for så vidt angår ændringer af bilag V. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau. Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet. Kommissionen bør inden for rammerne af sit arbejde med udarbejdelsen og gennemførelsen af delegerede retsakter fremlægge fyldestgørende oplysninger om og dokumentation for sine møder med nationale eksperter. Med hensyn hertil bør Kommissionen sørge for behørig inddragelse af Europa-Parlamentet og i den forbindelse støtte sig til bedste praksis fra tidligere erfaringer på andre politikområder for at skabe de bedst mulige betingelser for Europa-Parlamentets fremtidige undersøgelser af delegerede retsakter.«

| 1) | Artikel 5, stk. 3, affattes således:
  »3.   Er Unionen og Republikken Kasakhstan ikke i stand til at nå til en tilfredsstillende løsning, og bemærker Kommissionen, at der foreligger klare beviser for omgåelse, tillægges Kommissionen beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 16a for at afskrive de mængder, der svarer til mængden af produkter med oprindelse i Den Russiske Føderation, på de kvantitative lofter og følgelig ændre bilag V.
  Hvis en forsinkelse i indførelsen af foranstaltninger ville forårsage skader, der kunne være svære at afhjælpe, og det derfor er påkrævet af særligt hastende årsager, anvendes proceduren i artikel 16b på delegerede retsakter vedtaget i henhold til nærværende stykke.« |
| --- | --- |

1)

Artikel 5, stk. 3, affattes således:

»3.   Er Unionen og Republikken Kasakhstan ikke i stand til at nå til en tilfredsstillende løsning, og bemærker Kommissionen, at der foreligger klare beviser for omgåelse, tillægges Kommissionen beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 16a for at afskrive de mængder, der svarer til mængden af produkter med oprindelse i Den Russiske Føderation, på de kvantitative lofter og følgelig ændre bilag V.

Hvis en forsinkelse i indførelsen af foranstaltninger ville forårsage skader, der kunne være svære at afhjælpe, og det derfor er påkrævet af særligt hastende årsager, anvendes proceduren i artikel 16b på delegerede retsakter vedtaget i henhold til nærværende stykke.«

| 2) | Følgende artikler indsættes:
  »Artikel 16a
  1.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel fastlagte betingelser.
  2.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 5, stk. 3, tillægges Kommissionen for en ubegrænset periode
  på fem år fra den ...

   (***********).
  Kommissionen udarbejder en rapport vedrørende delegationen af beføjelser senest ni måneder inden udløbet af femårsperioden. Delegationen af beføjelser forlænges stiltiende for perioder af samme varighed, medmindre Europa-Parlamentet eller Rådet modsætter sig en sådan forlængelse senest tre måneder inden hver periodes udløb. [Ændring 61]

  3.   Den i artikel 5, stk. 3, omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.
  4.   Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidigt Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.
  5.   En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 5, stk.3, træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har informeret Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med 2 måneder

  fire måneder
  på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ. [Ændring 62]

  Artikel 16b
  1.   Delegerede retsakter vedtaget i henhold til denne artikel træder i kraft straks og anvendes, så længe der ikke er gjort indsigelse i henhold til stk. 2. I meddelelsen til Europa-Parlamentet og Rådet af en delegeret retsakt anføres begrundelsen for anvendelse af hasteproceduren.
  2.   Europa-Parlamentet eller Rådet kan efter proceduren i artikel 16a, stk. 5, gøre indsigelse mod en delegeret retsakt. I så fald skal Kommissionen ophæve retsakten straks efter Europa-Parlamentets eller Rådets meddelelse af afgørelsen om at gøre indsigelse.« |
| --- | --- |

2)

Følgende artikler indsættes:

»Artikel 16a

1.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel fastlagte betingelser.

2.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 5, stk. 3, tillægges Kommissionen for en ubegrænset periode
  på fem år fra den ...

   (***********).
  Kommissionen udarbejder en rapport vedrørende delegationen af beføjelser senest ni måneder inden udløbet af femårsperioden. Delegationen af beføjelser forlænges stiltiende for perioder af samme varighed, medmindre Europa-Parlamentet eller Rådet modsætter sig en sådan forlængelse senest tre måneder inden hver periodes udløb. [Ændring 61]

3.   Den i artikel 5, stk. 3, omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.

4.   Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidigt Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.

5.   En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 5, stk.3, træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har informeret Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med 2 måneder

  fire måneder
  på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ. [Ændring 62]

Artikel 16b

1.   Delegerede retsakter vedtaget i henhold til denne artikel træder i kraft straks og anvendes, så længe der ikke er gjort indsigelse i henhold til stk. 2. I meddelelsen til Europa-Parlamentet og Rådet af en delegeret retsakt anføres begrundelsen for anvendelse af hasteproceduren.

2.   Europa-Parlamentet eller Rådet kan efter proceduren i artikel 16a, stk. 5, gøre indsigelse mod en delegeret retsakt. I så fald skal Kommissionen ophæve retsakten straks efter Europa-Parlamentets eller Rådets meddelelse af afgørelsen om at gøre indsigelse.«

10.
     
  Rådets forordning (EF) nr. 1215/2009 af om exceptionelle handelsforanstaltninger for lande og territorier, der deltager i eller er knyttet til den europæiske unions stabiliserings- og associeringsproces
  30. november 2009

   (10)

For at muliggøre tilpasning af forordning (EF) nr. 1215/2009 bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, for så vidt angår ændringer, som er nødvendige i lyset af ændringer i toldkoder eller indgåelse af aftaler med de lande og territorier, der er omfattet af denne forordning. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau.

Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet.

I forordning (EF) nr. 1215/2009 foretages følgende ændringer:

| 1) | Artikel 7 affattes således:


  »Artikel 7


  Tildeling af beføjelser


  Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 8b for at foretage de nødvendige ændringer og tilpasninger af bestemmelserne i denne forordning som følge af:








  a) | ændringer af den kombinerede nomenklatur og Taric-underopdelingerne |
| --- | --- | --- |

1)

Artikel 7 affattes således:

»Artikel 7

Tildeling af beføjelser

Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 8b for at foretage de nødvendige ændringer og tilpasninger af bestemmelserne i denne forordning som følge af:

a)

ændringer af den kombinerede nomenklatur og Taric-underopdelingerne

| b) | indgåelsen af andre aftaler mellem Unionen og de lande og territorier, der er omhandlet i artikel 1.« |
| --- | --- |

b)

indgåelsen af andre aftaler mellem Unionen og de lande og territorier, der er omhandlet i artikel 1.«

| 2) | Som artikel 8b indsættes:


  »Artikel 8b


  Udøvelse af de delegerede beføjelser


  1.   Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter på de i denne artikel fastlagte betingelser.


  2.   De delegerede beføjelser i artikel 7 tillægges Kommissionen for en ubegrænset periode.


  3.   Den i artikel 7 omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i

  Den Europæiske Unions Tidende

  eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.


  4.   Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidigt Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.


  5.   En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 7 træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på 2 måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har informeret Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med 2 måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.«

  [Ændring 63] |
| --- | --- |

2)

Som artikel 8b indsættes:

»Artikel 8b

Udøvelse af de delegerede beføjelser

1.   Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter på de i denne artikel fastlagte betingelser.

2.   De delegerede beføjelser i artikel 7 tillægges Kommissionen for en ubegrænset periode.

3.   Den i artikel 7 omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i

  Den Europæiske Unions Tidende

  eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.

4.   Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidigt Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.

5.   En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 7 træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på 2 måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har informeret Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med 2 måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.«

---

(1)  EFT L 275 af 8.11.1993, s. 1.

(**)  
  Dato for denne forordnings ikrafttræden.

(2)  EFT L 67 af 10.3.1994, s. 1.

(****)  
  Dato for denne forordnings ikrafttræden.

(3)  EUT L 135 af 3.6.2003, s. 5.

(*****)  
  Dato for denne forordnings ikrafttræden.

(4)  EUT L 110 af 30.4.2005, s. 1.

(******)  
  Dato for denne forordnings ikrafttræden.

(5)  EUT L 300 af 17.11.2007, s. 1.

(*******)  
  Dato for denne forordnings ikrafttræden.

(6)  EUT L 348 af 31.12.2007, s. 1.

(*********)  
  Dato for denne forordnings ikrafttræden.

(7)  EUT L 20 af 24.1.2008, s. 1.

(**********)  
  Dato for denne forordnings ikrafttræden.

(8)  
  EUT L 211 af 6.2.2008, s. 1.

(9)  EUT L 348 af 24.12.2008, s. 1.

(***********)  
  Dato for denne forordnings ikrafttræden.

(10)  
  EUT L 328 af 15.12.2009, s. 1.

---

| 16.12.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 419/273 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 419/273

---

P7_TA(2012)0448

Bevarelse af fiskeressourcerne gennem tekniske foranstaltninger til beskyttelse af unge marine organismer ***I

Europa-Parlamentets ændringer af 22. november 2012 til forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 850/98 om bevarelse af fiskeressourcerne gennem tekniske foranstaltninger til beskyttelse af unge marine organismer og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1288/2009 (COM(2012)0298 — C7-0156/2012 — 2012/0158(COD)) (1)

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2015/C 419/53)

[Ændring 32]

---

(1)  Efter vedtagelsen af ændringerne blev sagen henvist til fornyet udvalgsbehandling, jf. forretningsordenens artikel 57, stk. 2, andet afsnit (A7-0342/2012).

(*)  Ændringer: Den nye eller ændrede tekst markeres med fede typer og kursiv; udgået tekst markeres med symbolet ▌.

---

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING

om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 850/98 om bevarelse af fiskeressourcerne gennem tekniske foranstaltninger til beskyttelse af unge marine organismer og Rådets forordning (EF) nr. 1434/98 om de nærmere betingelser for landing af sild til industrien, bortset fra fødevareindustrien

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 43, stk. 2,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,

efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

efter den almindelige lovgivningsprocedure, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Rådets forordning (EF) nr. 1288/2009 af 27. november 2009 om fastlæggelse af tekniske overgangsforanstaltninger fra den 1. januar 2010 til den 30. juni 2011 (2) og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 579/2011 af 8. juni 2011 (3) fastsætter, at visse tekniske foranstaltninger, der er fastsat i Rådets forordning (EF) nr. 43/2009 af 16. januar 2009 om fastsættelse for 2009 af fiskerimuligheder og dertil knyttede betingelser for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for EF-farvande og for EF-fartøjer i andre farvande, som er omfattet af fangstbegrænsninger (4), videreføres i en overgangsperiode indtil den 31. december 2012. |
| --- | --- |

(1)

Rådets forordning (EF) nr. 1288/2009 af 27. november 2009 om fastlæggelse af tekniske overgangsforanstaltninger fra den 1. januar 2010 til den 30. juni 2011 (2) og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 579/2011 af 8. juni 2011 (3) fastsætter, at visse tekniske foranstaltninger, der er fastsat i Rådets forordning (EF) nr. 43/2009 af 16. januar 2009 om fastsættelse for 2009 af fiskerimuligheder og dertil knyttede betingelser for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for EF-farvande og for EF-fartøjer i andre farvande, som er omfattet af fangstbegrænsninger (4), videreføres i en overgangsperiode indtil den 31. december 2012.

| (2) | En ny ramme for tekniske bevarelsesforanstaltninger afventes,
  indtil reformen af den fælles fiskeripolitik gennemføres
  .
  Usandsynligheden for at en sådan ny
  ramme vil være på plads inden udgangen af 2012,
  gør det berettiget at forlænge anvendelsen af disse tekniske overgangsforanstaltninger
  . |
| --- | --- |

(2)

En ny ramme for tekniske bevarelsesforanstaltninger afventes,
  indtil reformen af den fælles fiskeripolitik gennemføres
  .
  Usandsynligheden for at en sådan ny
  ramme vil være på plads inden udgangen af 2012,
  gør det berettiget at forlænge anvendelsen af disse tekniske overgangsforanstaltninger
  .

| (3) | For at sikre en fortsat korrekt bevarelse og forvaltning af havets biologiske ressourcer bør Rådets forordning (EF) nr. 850/98 (5) ajourføres ved
  at indarbejde
  de tekniske overgangsforanstaltninger i forordningen. |
| --- | --- |

(3)

For at sikre en fortsat korrekt bevarelse og forvaltning af havets biologiske ressourcer bør Rådets forordning (EF) nr. 850/98 (5) ajourføres ved
  at indarbejde
  de tekniske overgangsforanstaltninger i forordningen.

| (3a) | For at sikre, at der opretholdes en korrekt bevarelse og forvaltning af havets biologiske ressourcer i Sortehavet, bør mindstemål for landing og mindskemaskestørrelser for fiskeri af pighvar, som tidligere fastsat i EU-retten, indarbejdes i forordning (EF) nr. 850/98. |
| --- | --- |

(3a)

For at sikre, at der opretholdes en korrekt bevarelse og forvaltning af havets biologiske ressourcer i Sortehavet, bør mindstemål for landing og mindskemaskestørrelser for fiskeri af pighvar, som tidligere fastsat i EU-retten, indarbejdes i forordning (EF) nr. 850/98.

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

| (5) | Forbuddet mod highgrading i alle ICES-områder bør opretholdes
  for at reducere
  udsmid af kvoterede arter. |
| --- | --- |

(5)

Forbuddet mod highgrading i alle ICES-områder bør opretholdes
  for at reducere
  udsmid af kvoterede arter.

| (5a) | Der bør på grundlag af konsultationerne i 2009 mellem Unionen, Norge og Færøerne med henblik på at mindske uønskede fangster indføres et forbud mod at sætte visse arter ud eller lade visse arter slippe ud samt et krav om at flytte fangstpladser, når 10 % af fangsterne indeholder undermålsfisk. |
| --- | --- |

(5a)

Der bør på grundlag af konsultationerne i 2009 mellem Unionen, Norge og Færøerne med henblik på at mindske uønskede fangster indføres et forbud mod at sætte visse arter ud eller lade visse arter slippe ud samt et krav om at flytte fangstpladser, når 10 % af fangsterne indeholder undermålsfisk.

| (5b) | På baggrund af rådgivningen fra Den Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeri (STECF) bør restriktionerne for at lande eller opbevare sild om bord, der er fanget i ICES-afsnit IIa, opretholdes. |
| --- | --- |

(5b)

På baggrund af rådgivningen fra Den Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeri (STECF) bør restriktionerne for at lande eller opbevare sild om bord, der er fanget i ICES-afsnit IIa, opretholdes.

| (6) | På baggrund af rådgivningen fra STECF
  er en områdelukning til beskyttelse af gydende sild i ICES-afsnit VIa
  ikke længere nødvendig for at sikre en bæredygtig udnyttelse af denne art,
  hvorfor den pågældende lukning
  derfor bør ophæves. |
| --- | --- |

(6)

På baggrund af rådgivningen fra STECF
  er en områdelukning til beskyttelse af gydende sild i ICES-afsnit VIa
  ikke længere nødvendig for at sikre en bæredygtig udnyttelse af denne art,
  hvorfor den pågældende lukning
  derfor bør ophæves.

| (7) | På baggrund af rådgivningen fra STECF, som kæder den lave forekomst af tobis sammen med riders dårlige ynglesucces, bør der opretholdes en områdelukning i ICES-underområde IV, undtagen for et begrænset fiskeri hvert år til at overvåge bestanden. |
| --- | --- |

(7)

På baggrund af rådgivningen fra STECF, som kæder den lave forekomst af tobis sammen med riders dårlige ynglesucces, bør der opretholdes en områdelukning i ICES-underområde IV, undtagen for et begrænset fiskeri hvert år til at overvåge bestanden.

| (8) | På baggrund af rådgivningen fra STECF bør det være muligt at tillade anvendelsen af redskaber, der ikke fanger jomfruhummer, i visse områder, hvor fiskeri efter jomfruhummer er forbudt. |
| --- | --- |

(8)

På baggrund af rådgivningen fra STECF bør det være muligt at tillade anvendelsen af redskaber, der ikke fanger jomfruhummer, i visse områder, hvor fiskeri efter jomfruhummer er forbudt.

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

| (11) | På baggrund af rådgivningen fra STECF bør
  en
  områdelukning for at beskytte ungkuller i ICES-afsnit VIb opretholdes. |
| --- | --- |

(11)

På baggrund af rådgivningen fra STECF bør
  en
  områdelukning for at beskytte ungkuller i ICES-afsnit VIb opretholdes.

| (11a) | På baggrund af rådgivningen fra ICES og STECF bør visse tekniske bevarelsesforanstaltninger i farvandene vest for Skotland (ICES-afsnit VIa) med henblik på at beskytte torske-, kuller- og hvillingebestandene opretholdes for at bidrage til bevarelse af fiskebestandene. |
| --- | --- |

(11a)

På baggrund af rådgivningen fra ICES og STECF bør visse tekniske bevarelsesforanstaltninger i farvandene vest for Skotland (ICES-afsnit VIa) med henblik på at beskytte torske-, kuller- og hvillingebestandene opretholdes for at bidrage til bevarelse af fiskebestandene.

| (11b) | På baggrund af rådgivningen fra STECF bør det tillades at anvende håndliner og automatiseret jiggingudstyr ved fiskeri efter sej i ICES-afsnit VIa. |
| --- | --- |

(11b)

På baggrund af rådgivningen fra STECF bør det tillades at anvende håndliner og automatiseret jiggingudstyr ved fiskeri efter sej i ICES-afsnit VIa.

| (11c) | På baggrund af rådgivningen fra STECF om den geografiske fordeling af torsk i ICES-afsnit VIa, der viser, at langt størstedelen af torskefangsten finder sted nord for 59o N, bør brug af garn syd for denne linje tillades. |
| --- | --- |

(11c)

På baggrund af rådgivningen fra STECF om den geografiske fordeling af torsk i ICES-afsnit VIa, der viser, at langt størstedelen af torskefangsten finder sted nord for 59o N, bør brug af garn syd for denne linje tillades.

| (11d) | På baggrund af rådgivningen fra STECF bør brug af garn for småplettet rødhaj i ICES-afsnit VIa tillades. |
| --- | --- |

(11d)

På baggrund af rådgivningen fra STECF bør brug af garn for småplettet rødhaj i ICES-afsnit VIa tillades.

| (11e) | Det bør regelmæssigt tages op til fornyet overvejelse, om fiskeredskabernes karakteristika i den undtagelse, der giver mulighed for at fiske med trawl, bundtrawl eller tilsvarende redskaber i ICES-afsnit VIa, er hensigtsmæssige, på baggrund af videnskabelig rådgivning med henblik på deres ændring eller ophævelse. |
| --- | --- |

(11e)

Det bør regelmæssigt tages op til fornyet overvejelse, om fiskeredskabernes karakteristika i den undtagelse, der giver mulighed for at fiske med trawl, bundtrawl eller tilsvarende redskaber i ICES-afsnit VIa, er hensigtsmæssige, på baggrund af videnskabelig rådgivning med henblik på deres ændring eller ophævelse.

| (11f) | På baggrund af rådgivningen fra STECF bør der indføres en områdelukning for at beskytte ungtorsk i ICES-afsnit VIa. |
| --- | --- |

(11f)

På baggrund af rådgivningen fra STECF bør der indføres en områdelukning for at beskytte ungtorsk i ICES-afsnit VIa.

| (11 g) | Det bør regelmæssigt tages op til fornyet overvejelse, om forbuddet mod at fiske efter torsk, kuller og hvilling i ICES-underområde VI er hensigtsmæssigt, på baggrund af videnskabelig rådgivning med henblik på dets ændring eller ophævelse. |
| --- | --- |

(11 g)

Det bør regelmæssigt tages op til fornyet overvejelse, om forbuddet mod at fiske efter torsk, kuller og hvilling i ICES-underområde VI er hensigtsmæssigt, på baggrund af videnskabelig rådgivning med henblik på dets ændring eller ophævelse.

| (11h) | På baggrund af rådgivningen fra ICES og STECF bør foranstaltninger til at beskytte torskebestandene i Det Keltiske Hav (ICES-afsnit VIIf, g) opretholdes. |
| --- | --- |

(11h)

På baggrund af rådgivningen fra ICES og STECF bør foranstaltninger til at beskytte torskebestandene i Det Keltiske Hav (ICES-afsnit VIIf, g) opretholdes.

| (12) | På baggrund af rådgivningen fra STECF bør foranstaltninger til at beskytte koncentrationer af gydebestande af byrkelange i ICES-afsnit VIa opretholdes. |
| --- | --- |

(12)

På baggrund af rådgivningen fra STECF bør foranstaltninger til at beskytte koncentrationer af gydebestande af byrkelange i ICES-afsnit VIa opretholdes.

| (13) | De foranstaltninger, der i 2011 blev fastlagt af Kommissionen for Fiskeriet i det Nordøstlige Atlanterhav (NEAFC) for at beskytte rødfisk i internationale farvande i ICES-underområde I og II, bør opretholdes. |
| --- | --- |

(13)

De foranstaltninger, der i 2011 blev fastlagt af Kommissionen for Fiskeriet i det Nordøstlige Atlanterhav (NEAFC) for at beskytte rødfisk i internationale farvande i ICES-underområde I og II, bør opretholdes.

| (14) | De foranstaltninger, der blev fastlagt af NEAFC i 2011 for at beskytte rødfisk i Irmingerhavet og tilstødende farvande, bør opretholdes. |
| --- | --- |

(14)

De foranstaltninger, der blev fastlagt af NEAFC i 2011 for at beskytte rødfisk i Irmingerhavet og tilstødende farvande, bør opretholdes.

| (15) | På baggrund af rådgivningen fra STECF bør fiskeri med bomtrawl med anvendelse af elektrisk strøm fortsat tillades i ICES-afsnit IVc og IVb syd på visse betingelser. |
| --- | --- |

(15)

På baggrund af rådgivningen fra STECF bør fiskeri med bomtrawl med anvendelse af elektrisk strøm fortsat tillades i ICES-afsnit IVc og IVb syd på visse betingelser.

| (16) | På grundlag af konsultationerne i 2009 mellem Unionen, Norge og Færøerne med henblik på at mindske uønskede fangster
  bør visse foranstaltninger til begrænsning af fangsthåndteringen og lossekapaciteten på pelagiske fartøjer, der fisker efter makrel, sild eller hestemakrel i det nordøstlige Atlanterhav, ▌ gennemføres på et permanent grundlag. |
| --- | --- |

(16)

På grundlag af konsultationerne i 2009 mellem Unionen, Norge og Færøerne med henblik på at mindske uønskede fangster
  bør visse foranstaltninger til begrænsning af fangsthåndteringen og lossekapaciteten på pelagiske fartøjer, der fisker efter makrel, sild eller hestemakrel i det nordøstlige Atlanterhav, ▌ gennemføres på et permanent grundlag.

| (17) | På baggrund af rådgivningen fra ICES bør tekniske bevarelsesforanstaltninger til at beskytte voksne torskebestande i Det Irske Hav i gydetiden opretholdes. |
| --- | --- |

(17)

På baggrund af rådgivningen fra ICES bør tekniske bevarelsesforanstaltninger til at beskytte voksne torskebestande i Det Irske Hav i gydetiden opretholdes.

| (17a) | På baggrund af rådgivningen fra STECF bør brugen af sorteringsriste i et afgrænset område i ICES-afsnit VIIa tillades. |
| --- | --- |

(17a)

På baggrund af rådgivningen fra STECF bør brugen af sorteringsriste i et afgrænset område i ICES-afsnit VIIa tillades.

| (18) | På baggrund af rådgivningen fra STECF bør fiskeri med garn og indfiltringsnet i ICES-afsnit IIIa, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj og VIIk og ICES-underområde VIII, IX, X og XII
  øst for 27oW
  i farvande, hvor vanddybden ifølge dybdekurverne er på mere end 200 m, men mindre end 600 m, kun være tilladt på visse betingelser, hvorunder der ydes beskyttelse af biologisk følsomme dybhavsarter. |
| --- | --- |

(18)

På baggrund af rådgivningen fra STECF bør fiskeri med garn og indfiltringsnet i ICES-afsnit IIIa, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj og VIIk og ICES-underområde VIII, IX, X og XII
  øst for 27oW
  i farvande, hvor vanddybden ifølge dybdekurverne er på mere end 200 m, men mindre end 600 m, kun være tilladt på visse betingelser, hvorunder der ydes beskyttelse af biologisk følsomme dybhavsarter.

| (18a) | Det er vigtigt at præcisere samspillet mellem de forskellige ordninger for fiskeri med garn, navnlig i ICES-underområde VII. Mere specifikt bør det præciseres, at den særlige undtagelse for fiskeri med garn med en maskestørrelse på 100 mm og derover i ICES-afsnit IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, c, j og k samt de specifikke betingelser for den pågældende undtagelse kun finder anvendelse i farvande, hvor vanddybden ifølge dybdekurverne er på mere end 200 m, men mindre end 600 m, og at standardregler om maskestørrelse og fangstsammensætning fastsat i forordning (EF) nr. 850/98 derfor finder anvendelse på ICES-afsnit VIIa, VIId, VIIe, VIIf, VIIg og VIIh og i farvande, hvor vanddybden ifølge dybdekurverne er på mindre end 200 m i ICES-afsnit IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, c, j og k. |
| --- | --- |

(18a)

Det er vigtigt at præcisere samspillet mellem de forskellige ordninger for fiskeri med garn, navnlig i ICES-underområde VII. Mere specifikt bør det præciseres, at den særlige undtagelse for fiskeri med garn med en maskestørrelse på 100 mm og derover i ICES-afsnit IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, c, j og k samt de specifikke betingelser for den pågældende undtagelse kun finder anvendelse i farvande, hvor vanddybden ifølge dybdekurverne er på mere end 200 m, men mindre end 600 m, og at standardregler om maskestørrelse og fangstsammensætning fastsat i forordning (EF) nr. 850/98 derfor finder anvendelse på ICES-afsnit VIIa, VIId, VIIe, VIIf, VIIg og VIIh og i farvande, hvor vanddybden ifølge dybdekurverne er på mindre end 200 m i ICES-afsnit IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, c, j og k.

| (18b) | På baggrund af rådgivningen fra STECF bør brug af toggegarn i ICES-underområde IX i farvande, hvor vanddybden ifølge dybdekurverne er på mere end 200 m, men mindre end 600 m, være tilladt. |
| --- | --- |

(18b)

På baggrund af rådgivningen fra STECF bør brug af toggegarn i ICES-underområde IX i farvande, hvor vanddybden ifølge dybdekurverne er på mere end 200 m, men mindre end 600 m, være tilladt.

| (19) | Anvendelsen af visse selektive redskaber bør fortsat være tilladt i Biscayabugten for at sikre den bæredygtige udnyttelse af kulmule- og jomfruhummerbestanden og reducere udsmidet af disse arter. |
| --- | --- |

(19)

Anvendelsen af visse selektive redskaber bør fortsat være tilladt i Biscayabugten for at sikre den bæredygtige udnyttelse af kulmule- og jomfruhummerbestanden og reducere udsmidet af disse arter.

| (20) | Restriktionerne i fiskeriet i visse områder for at beskytte sårbare dybhavslevesteder i det NEAFC-regulerede område vedtaget af NEAFC i 2004 og i visse områder i ICES-afsnit VII c, j, k og ICES-afsnit VIIIc vedtaget af Unionen i 2008 bør opretholdes. |
| --- | --- |

(20)

Restriktionerne i fiskeriet i visse områder for at beskytte sårbare dybhavslevesteder i det NEAFC-regulerede område vedtaget af NEAFC i 2004 og i visse områder i ICES-afsnit VII c, j, k og ICES-afsnit VIIIc vedtaget af Unionen i 2008 bør opretholdes.

| (21) | I overensstemmelse med rådgivningen fra en fælles arbejdsgruppe mellem Unionen og Norge om tekniske foranstaltninger bidrager weekendforbuddet mod fiskeri efter sild, makrel eller brisling med trawl eller snurpenot i Skagerrak og Kattegat ikke længere til bevarelsen af pelagiske fiskebestande som følge af ændringer i fiskerimønstre. ▌
  På baggrund af konsultationerne i 2011 mellem Unionen, Norge og Færøerne
  bør dette forbud derfor udgå. |
| --- | --- |

(21)

I overensstemmelse med rådgivningen fra en fælles arbejdsgruppe mellem Unionen og Norge om tekniske foranstaltninger bidrager weekendforbuddet mod fiskeri efter sild, makrel eller brisling med trawl eller snurpenot i Skagerrak og Kattegat ikke længere til bevarelsen af pelagiske fiskebestande som følge af ændringer i fiskerimønstre. ▌
  På baggrund af konsultationerne i 2011 mellem Unionen, Norge og Færøerne
  bør dette forbud derfor udgå.

| (22) | Af klarhedshensyn og for at sikre en bedre regulering bør visse forældede bestemmelser udgå. |
| --- | --- |

(22)

Af klarhedshensyn og for at sikre en bedre regulering bør visse forældede bestemmelser udgå.

| (22a) | Med henblik på at afspejle ændringer i fiskerimønstre og indførelse af mere selektive redskaber bør maskestørrelser, målarter og krævede fangstprocenter i Skagerrak og Kattegat opretholdes. |
| --- | --- |

(22a)

Med henblik på at afspejle ændringer i fiskerimønstre og indførelse af mere selektive redskaber bør maskestørrelser, målarter og krævede fangstprocenter i Skagerrak og Kattegat opretholdes.

| (23) | Mindstemålene for japansk tæppemusling bør revideres på baggrund af biologiske data. |
| --- | --- |

(23)

Mindstemålene for japansk tæppemusling bør revideres på baggrund af biologiske data.

| (24) | For at støtte bevarelsen af ottearmet blæksprutte og navnlig for at beskytte yngel er der fastsat et mindstemål for ottearmet blæksprutte i fangster, der tages i farvande under tredjelands højhedsområde eller jurisdiktion, og som ligger i det område, der reguleres af Komitéen for Fiskeriet i det Østlige Centrale Atlanterhav (CECAF). |
| --- | --- |

(24)

For at støtte bevarelsen af ottearmet blæksprutte og navnlig for at beskytte yngel er der fastsat et mindstemål for ottearmet blæksprutte i fangster, der tages i farvande under tredjelands højhedsområde eller jurisdiktion, og som ligger i det område, der reguleres af Komitéen for Fiskeriet i det Østlige Centrale Atlanterhav (CECAF).

| (24a) | Et tilsvarende mindstemål bør fastsættes for landing af ansjos udtrykt i antal fisk pr. kg, da dette vil forenkle arbejdet om bord på fartøjer, der fisker efter denne art, og lette kontrolforanstaltningerne i land. |
| --- | --- |

(24a)

Et tilsvarende mindstemål bør fastsættes for landing af ansjos udtrykt i antal fisk pr. kg, da dette vil forenkle arbejdet om bord på fartøjer, der fisker efter denne art, og lette kontrolforanstaltningerne i land.

| (25) | ▌Specifikationer for sorteringsriste ▌til brug for reducering af bifangst i fiskeriet efter jomfruhummer i
  ICES-afsnit IIIa
  , ICES-underområde VI og ICES-afsnit VIIa
  bør opretholdes
  . |
| --- | --- |

(25)

▌Specifikationer for sorteringsriste ▌til brug for reducering af bifangst i fiskeriet efter jomfruhummer i
  ICES-afsnit IIIa
  , ICES-underområde VI og ICES-afsnit VIIa
  bør opretholdes
  .

| (26) | Specifikationerne for kvadratmaskepaneler, der skal anvendes på visse betingelser for fiskeri med visse trukne redskaber i Biscayabugten, bør opretholdes. |
| --- | --- |

(26)

Specifikationerne for kvadratmaskepaneler, der skal anvendes på visse betingelser for fiskeri med visse trukne redskaber i Biscayabugten, bør opretholdes.

| (27) | ▌Det bør tillades fartøjer med en maskineffekt under 112 kW at anvende 2 m kvadratmaskepaneler i et afgrænset område i ICES-afsnit VIa. |
| --- | --- |

(27)

▌Det bør tillades fartøjer med en maskineffekt under 112 kW at anvende 2 m kvadratmaskepaneler i et afgrænset område i ICES-afsnit VIa.

| (27a) | Betegnelsen »Fællesskabet« i den dispositive del af forordning (EF) nr. 850/98 bør ændres efter Lissabontraktatens ikrafttræden den 1. december 2009. |
| --- | --- |

(27a)

Betegnelsen »Fællesskabet« i den dispositive del af forordning (EF) nr. 850/98 bør ændres efter Lissabontraktatens ikrafttræden den 1. december 2009.

| (27b) | For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af reglerne for brugen af redskaber med samme høje selektivitet, når der fiskes efter jomfruhummer i ICES-afsnit VIa, og af reglerne for udelukkelse af en medlemsstats specifikke fiskerier fra anvendelsen af forbuddet mod at anvende garn, indfiltringsnet eller toggegarn i ICES-underområde VIII, IX, X, hvor niveauet for bifangster af hajer og udsmid er meget lavt, bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser. Disse beføjelser bør udøves uden anvendelse af forordning (EU) nr. 182/2011

   (6).


  ▌ |
| --- | --- |

(27b)

For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af reglerne for brugen af redskaber med samme høje selektivitet, når der fiskes efter jomfruhummer i ICES-afsnit VIa, og af reglerne for udelukkelse af en medlemsstats specifikke fiskerier fra anvendelsen af forbuddet mod at anvende garn, indfiltringsnet eller toggegarn i ICES-underområde VIII, IX, X, hvor niveauet for bifangster af hajer og udsmid er meget lavt, bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser. Disse beføjelser bør udøves uden anvendelse af forordning (EU) nr. 182/2011

   (6).

▌

| (29) | Forordning (EF) nr. 850/98 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(29)

Forordning (EF) nr. 850/98 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (29a) | Rådets forordning (EF) nr. 1434/98 indeholder særlige betingelser for landing af sild til industrien, bortset fra fødevareindustrien. En særlig undtagelse fra betingelserne for landing af bifangster af sild i fiskeri med små maskestørrelser i ICES-afsnit IIIa, underområde IV, afsnit VIId og EU-farvande i ICES-afsnit IIa, som tidligere er medtaget i andre EU-retsakter, bør indarbejdes i den pågældende forordning. Forordning (EF) nr. 1434/98 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed — |
| --- | --- |

(29a)

Rådets forordning (EF) nr. 1434/98 indeholder særlige betingelser for landing af sild til industrien, bortset fra fødevareindustrien. En særlig undtagelse fra betingelserne for landing af bifangster af sild i fiskeri med små maskestørrelser i ICES-afsnit IIIa, underområde IV, afsnit VIId og EU-farvande i ICES-afsnit IIa, som tidligere er medtaget i andre EU-retsakter, bør indarbejdes i den pågældende forordning. Forordning (EF) nr. 1434/98 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Ændringer i forordning (EF) nr. 850/98

I forordning (EF) nr. 850/98 foretages følgende ændringer:

| -1a) | Følgende artikel indsættes:




  »Artikel 1a




  I artikel 4, stk. 2, litra c), artikel 46, stk. 1, litra b), og i bilag I, fodnote 5, erstattes ordet »Fællesskabet« og orddelen »fællesskabs-« med henholdsvis »Unionen« og »EU-«, og de nødvendige grammatiske tilpasninger, der måtte følge af denne ændring, foretages.« |
| --- | --- |

-1a)

Følgende artikel indsættes:

»Artikel 1a

I artikel 4, stk. 2, litra c), artikel 46, stk. 1, litra b), og i bilag I, fodnote 5, erstattes ordet »Fællesskabet« og orddelen »fællesskabs-« med henholdsvis »Unionen« og »EU-«, og de nødvendige grammatiske tilpasninger, der måtte følge af denne ændring, foretages.«

| -1b) | I artikel 2 indsættes følgende litra:










  »i) | Region 9



  Alle farvande i Sortehavet, der svarer til det geografiske underområde 29 som defineret i bilag I til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1343/2011 af 13. december 2011 om visse bestemmelser for fiskeri i aftaleområdet for GFCM (Den Almindelige Kommission for Fiskeri i Middelhavet)

   (*)

  og i resolution GFCM/33/2009/2. |
| --- | --- | --- |

-1b)

I artikel 2 indsættes følgende litra:

»i)

Region 9

(*)  

  EUT L 347 af 30.12.2011, s. 44.«
  "

| -1c) | I artikel 11, stk. 1, tilføjes følgende afsnit:




  »Denne undtagelse finder anvendelse med forbehold af artikel 34b, stk. 2, litra c).« |
| --- | --- |

-1c)

I artikel 11, stk. 1, tilføjes følgende afsnit:

»Denne undtagelse finder anvendelse med forbehold af artikel 34b, stk. 2, litra c).«

| -1d) | Følgende artikel indsættes:




  »Artikel 11a




  I region 9 er mindstemaskestørrelsen for bundsatte garn, der anvendes til at fange pighvar, 400 mm.«



  ▌ |
| --- | --- |

-1d)

Følgende artikel indsættes:

»Artikel 11a

I region 9 er mindstemaskestørrelsen for bundsatte garn, der anvendes til at fange pighvar, 400 mm.«

| 1d) | Artikel 17 affattes således:




  »Marine organismer betragtes som undermålere, hvis de er mindre end de mindstemål, der er anført i bilag XII og bilag XIIa for de pågældende arter og de pågældende geografiske områder.« |
| --- | --- |

1d)

Artikel 17 affattes således:

»Marine organismer betragtes som undermålere, hvis de er mindre end de mindstemål, der er anført i bilag XII og bilag XIIa for de pågældende arter og de pågældende geografiske områder.«

| 1e) | I artikel 19 tilføjes følgende stykke:




  »4.
     
  Stk. 2 og 3 finder ikke anvendelse på region 9.« |
| --- | --- |

1e)

I artikel 19 tilføjes følgende stykke:

»4.
     
  Stk. 2 og 3 finder ikke anvendelse på region 9.«

| 2) | Følgende afsnit indsættes:

  »AFSNIT IIIa


  FORANSTALTNINGER TIL AT MINDSKE UDSMID

  Artikel 19a


  Forbud mod highgrading


  1.   
  Udsmid under fiskeri af arter, der er underlagt kvoter, som lovligt kan landes inden for region 1, 2, 3 og 4, er forbudt.


  2.   Bestemmelserne i stk. 1 berører ikke de forpligtelser, der er fastsat i denne forordning eller i andre EU-retsakter inden for fiskeri.


  Artikel 19b




  Bestemmelser om flytning af fangstpladser og forbud mod at lade visse arter slippe ud




  1.
     Overstiger mængden af makrel, sild eller hestemakrel, der ikke opfylder mindstemålene, 10 % af den samlede mængde i et træk inden for region 1, 2, 3 og 4, flytter fartøjet fangstpladser.


  2.
     
  Inden for region 1, 2, 3 og 4 er det forbudt at lade makrel, sild eller hestemakrel slippe ud, før nettet er taget helt om bord på et fiskerfartøj med tab af døde eller døende fisk til følge.
  « |
| --- | --- |

2)

Følgende afsnit indsættes:

»AFSNIT IIIa

FORANSTALTNINGER TIL AT MINDSKE UDSMID

Artikel 19a

Forbud mod highgrading

1.   
  Udsmid under fiskeri af arter, der er underlagt kvoter, som lovligt kan landes inden for region 1, 2, 3 og 4, er forbudt.

2.   Bestemmelserne i stk. 1 berører ikke de forpligtelser, der er fastsat i denne forordning eller i andre EU-retsakter inden for fiskeri.

Artikel 19b

Bestemmelser om flytning af fangstpladser og forbud mod at lade visse arter slippe ud

1.
     Overstiger mængden af makrel, sild eller hestemakrel, der ikke opfylder mindstemålene, 10 % af den samlede mængde i et træk inden for region 1, 2, 3 og 4, flytter fartøjet fangstpladser.

2.
     
  Inden for region 1, 2, 3 og 4 er det forbudt at lade makrel, sild eller hestemakrel slippe ud, før nettet er taget helt om bord på et fiskerfartøj med tab af døde eller døende fisk til følge.
  «

| 3) | Artikel 20, stk. 1, litra d), udgår. |
| --- | --- |

3)

Artikel 20, stk. 1, litra d), udgår.

| 3a) | Følgende artikel indsættes:




  »Artikel 20a




  Restriktioner i fiskeriet efter sild i EU-farvande i ICES-afsnit IIa




  Det er forbudt at lande eller beholde sild om bord, der er fanget i EU-farvande i ICES-afsnit IIa i perioderne fra den 1. januar til den 28. februar og fra den 16. maj til den 31. december.« |
| --- | --- |

3a)

Følgende artikel indsættes:

»Artikel 20a

Restriktioner i fiskeriet efter sild i EU-farvande i ICES-afsnit IIa

Det er forbudt at lande eller beholde sild om bord, der er fanget i EU-farvande i ICES-afsnit IIa i perioderne fra den 1. januar til den 28. februar og fra den 16. maj til den 31. december.«

| 4) | Artikel 29a affattes således:
  »Artikel 29a

  Lukning af et område for tobisfiskeri i ICES-underområde IV



  1.
     Det er forbudt at lande eller at beholde tobis om bord, hvis fangsten har fundet sted i det geografiske område, der afgrænses af Englands og Skotlands østkyst og geodætiske linjer mellem følgende koordinater målt efter WGS84-systemet:






  — | Englands østkyst ved 55o 30′ N |
| --- | --- | --- |

4)

Artikel 29a affattes således:

»Artikel 29a

Lukning af et område for tobisfiskeri i ICES-underområde IV

1.
     Det er forbudt at lande eller at beholde tobis om bord, hvis fangsten har fundet sted i det geografiske område, der afgrænses af Englands og Skotlands østkyst og geodætiske linjer mellem følgende koordinater målt efter WGS84-systemet:

—

Englands østkyst ved 55o 30′ N

| — | 55o 30' N, 01o 00' V |
| --- | --- |

—

55o 30' N, 01o 00' V

| — | 58o 00' N, 01o 00' V |
| --- | --- |

—

58o 00' N, 01o 00' V

| — | 58o 00' N, 02o 00' V |
| --- | --- |

—

58o 00' N, 02o 00' V

| — | Skotlands østkyst ved 02o 00' V. |
| --- | --- |

—

Skotlands østkyst ved 02o 00' V.

2.
     
  Fiskeri med henblik på videnskabelige undersøgelser er tilladt for at overvåge tobisbestanden i området og virkningerne af lukningen.
  «

| 5) | Artikel 29b, stk. 3, affattes således:
  »3.   Uanset forbuddet i stk. 1 er fiskeri med tejner, der ikke fanger jomfruhummer, tilladt i de geografiske områder og i de perioder, der er angivet i det pågældende stykke.« |
| --- | --- |

5)

Artikel 29b, stk. 3, affattes således:

»3.   Uanset forbuddet i stk. 1 er fiskeri med tejner, der ikke fanger jomfruhummer, tilladt i de geografiske områder og i de perioder, der er angivet i det pågældende stykke.«

| 6) | Følgende artikler indsættes:
  »Artikel 29c

  Rockall-kullerkassen i ICES-underområde VI

  1.   Alt fiskeri efter Rockall-kuller, bortset fra langlinefiskeri, er forbudt i de områder, der afgrænses af geodætiske linjer mellem følgende koordinater målt efter WGS84-systemet:






  — | 57o 00' N, 15o 00' V |
| --- | --- | --- |

6)

Følgende artikler indsættes:

»Artikel 29c

Rockall-kullerkassen i ICES-underområde VI

1.   Alt fiskeri efter Rockall-kuller, bortset fra langlinefiskeri, er forbudt i de områder, der afgrænses af geodætiske linjer mellem følgende koordinater målt efter WGS84-systemet:

—

57o 00' N, 15o 00' V

| — | 57o 00' N, 14o 00' V |
| --- | --- |

—

57o 00' N, 14o 00' V

| — | 56o 30' N, 14o 00' V |
| --- | --- |

—

56o 30' N, 14o 00' V

| — | 56o 30' N, 15o 00' V |
| --- | --- |

—

56o 30' N, 15o 00' V

| — | 57o 00' N, 15o 00' V |
| --- | --- |

—

57o 00' N, 15o 00' V

Artikel 29d

Restriktioner i fiskeriet efter torsk, kuller og hvilling i ICES-underområde VI

1.   Alt fiskeri efter torsk, kuller og hvilling er forbudt i den del af ICES-afsnit VIa, som ligger øst eller syd for de geodætiske linjer mellem følgende koordinater målt efter WGS84-systemet:

| — | 54o 30' N, 10o35' V |
| --- | --- |

—

54o 30' N, 10o35' V

| — | 55o 20' N, 09o 50' V |
| --- | --- |

—

55o 20' N, 09o 50' V

| — | 55o 30' N, 09o 20' V |
| --- | --- |

—

55o 30' N, 09o 20' V

| — | 56o 40' N, 08o 55' V |
| --- | --- |

—

56o 40' N, 08o 55' V

| — | 57o 00' N, 09o 00' V |
| --- | --- |

—

57o 00' N, 09o 00' V

| — | 57o 20' N, 09o 20' V |
| --- | --- |

—

57o 20' N, 09o 20' V

| — | 57o 50' N, 09o 20' V |
| --- | --- |

—

57o 50' N, 09o 20' V

| — | 58o 10' N, 09o 00' V |
| --- | --- |

—

58o 10' N, 09o 00' V

| — | 58o 40' N, 07o 40' V |
| --- | --- |

—

58o 40' N, 07o 40' V

| — | 59o 00' N, 07o 30' V |
| --- | --- |

—

59o 00' N, 07o 30' V

| — | 59o 20' N, 06o 30' V |
| --- | --- |

—

59o 20' N, 06o 30' V

| — | 59o 40' N, 06o 05' V |
| --- | --- |

—

59o 40' N, 06o 05' V

| — | 59o 40' N, 05o 30' V |
| --- | --- |

—

59o 40' N, 05o 30' V

| — | 60o 00' N, 04o 50' V |
| --- | --- |

—

60o 00' N, 04o 50' V

| — | 60o 15' N, 04o 00' V. |
| --- | --- |

—

60o 15' N, 04o 00' V.

2.   Et fiskerfartøj, som befinder sig i det område, der er omhandlet i nærværende artikels stk. 1, sikrer, at fiskeredskaber om bord er fastgjort og stuvet i overensstemmelse med artikel 47 i Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009 af 20. november 2009 om oprettelse af en EF-kontrolordning med henblik på at sikre overholdelse af reglerne i den fælles fiskeripolitik (**).

3.   Uanset stk. 1 er det tilladt at fiske med faststående garn fastgjort til pæle, kammuslingeskrabere, muslingeskrabere, håndliner, mekaniserede jiggingliner, vod og landdragningsvod, kurve og tejner i
  det område, der er omhandlet i stk. 1
  , forudsat at:

| a) | der ikke medføres eller anvendes andre fiskeredskaber end faststående garn fastgjort til pæle, kammuslingeskrabere, muslingeskrabere, håndliner, mekaniserede jiggingliner, vod og landdragningsvod, kurve og tejner, og |
| --- | --- |

a)

der ikke medføres eller anvendes andre fiskeredskaber end faststående garn fastgjort til pæle, kammuslingeskrabere, muslingeskrabere, håndliner, mekaniserede jiggingliner, vod og landdragningsvod, kurve og tejner, og

| b) | ingen andre fisk end makrel, lubbe, sej og laks eller ingen andre skaldyr end bløddyr og krebsdyr beholdes om bord eller landes. |
| --- | --- |

b)

ingen andre fisk end makrel, lubbe, sej og laks eller ingen andre skaldyr end bløddyr og krebsdyr beholdes om bord eller landes.

4.   Uanset stk. 1 er det tilladt at fiske med net med en maskestørrelse på under 55 mm i det område, der er omhandlet i stk. 1, forudsat at:

| a) | der ikke medføres net med en maskestørrelse på 55 mm eller derover om bord, og |
| --- | --- |

a)

der ikke medføres net med en maskestørrelse på 55 mm eller derover om bord, og

| b) | der ikke beholdes anden fisk om bord end sild, makrel, sardin, sardinel, hestemakrel, brisling, blåhvilling, havgalte og guldlaks. |
| --- | --- |

b)

der ikke beholdes anden fisk om bord end sild, makrel, sardin, sardinel, hestemakrel, brisling, blåhvilling, havgalte og guldlaks.

4a.
     
  Uanset stk. 1 er det tilladt at fiske med garn med en maskestørrelse på over 120 mm i det område, der er omhandlet i stk. 1, forudsat at:

| a) | de kun anvendes i området syd for 59o N |
| --- | --- |

a)

de kun anvendes i området syd for 59o N

| b) | den maksimale længde af det anvendte garn er 20 km pr. fartøj |
| --- | --- |

b)

den maksimale længde af det anvendte garn er 20 km pr. fartøj

| c) | den maksimale sættetid er 24 timer, og |
| --- | --- |

c)

den maksimale sættetid er 24 timer, og

| d) | højst 5 % af fangsten udgøres af hvilling og torsk. |
| --- | --- |

d)

højst 5 % af fangsten udgøres af hvilling og torsk.

4b.
     
  Uanset stk. 1 er det tilladt at fiske med garn med en maskestørrelse på over 90 mm i det område, der er omhandlet i stk. 1, forudsat at:

| a) | de kun anvendes inden for tre sømil fra kystlinjen og i højst 10 dage pr. kalendermåned |
| --- | --- |

a)

de kun anvendes inden for tre sømil fra kystlinjen og i højst 10 dage pr. kalendermåned

| b) | den maksimale længde af det anvendte garn er 1  000 m |
| --- | --- |

b)

den maksimale længde af det anvendte garn er 1  000 m

| c) | sættetiden højst er 24 timer, og |
| --- | --- |

c)

sættetiden højst er 24 timer, og

| d) | mindst 70 % af fangsten udgøres af småplettet rødhaj. |
| --- | --- |

d)

mindst 70 % af fangsten udgøres af småplettet rødhaj.

5.   Uanset stk. 1 er det tilladt at fiske efter jomfruhummer i det område, der er omhandlet i stk. 1, forudsat at:

| a) | de fiskeredskaber, der anvendes, er udstyret med en sorteringsrist i overensstemmelse med
  nr. 2-5 i
  bilag XIVa eller et kvadratmaskepanel som beskrevet i bilag XIVc
  eller andre redskaber med samme høje selektivitet |
| --- | --- |

a)

de fiskeredskaber, der anvendes, er udstyret med en sorteringsrist i overensstemmelse med
  nr. 2-5 i
  bilag XIVa eller et kvadratmaskepanel som beskrevet i bilag XIVc
  eller andre redskaber med samme høje selektivitet

| b) | fiskeredskabet har en mindstemaskestørrelse på 80 mm |
| --- | --- |

b)

fiskeredskabet har en mindstemaskestørrelse på 80 mm

| c) | mindst 30 % i vægt af den fangstmængde, der beholdes om bord, er jomfruhummer. |
| --- | --- |

c)

mindst 30 % i vægt af den fangstmængde, der beholdes om bord, er jomfruhummer.

▌

Kommissionen vedtager på grundlag af en positiv udtalelse fra STECF gennemførelsesretsakter til fastlæggelse af, hvilke redskaber der skal anses for at have samme høje selektivitet med henblik på litra a).

6.   Stk. 5 gælder ikke i det område, der afgrænses af geodætiske linjer mellem følgende koordinater målt efter WGS84-systemet:

| — | 59o 05' N, 06o 45' V |
| --- | --- |

—

59o 05' N, 06o 45' V

| — | 59o 30' N, 06o 00' V |
| --- | --- |

—

59o 30' N, 06o 00' V

| — | 59o 40' N, 05o 00' V |
| --- | --- |

—

59o 40' N, 05o 00' V

| — | 60o 00' N, 04o 00' V |
| --- | --- |

—

60o 00' N, 04o 00' V

| — | 59o 30' N, 04o 00' V |
| --- | --- |

—

59o 30' N, 04o 00' V

| — | 59o 05' N, 06o 45' V. |
| --- | --- |

—

59o 05' N, 06o 45' V.

7.   Uanset stk. 1 er det tilladt at fiske med trawl, bundtrawl eller tilsvarende redskaber i det område, der er omhandlet i stk. 1, forudsat at:

| a) | alle net om bord på fartøjet har en mindstemaskestørrelse på 120 mm for fartøjer med en længde overalt på over 15 m og på 110 mm for alle andre fartøjer |
| --- | --- |

a)

alle net om bord på fartøjet har en mindstemaskestørrelse på 120 mm for fartøjer med en længde overalt på over 15 m og på 110 mm for alle andre fartøjer

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

| c) | de anvendte fiskeredskaber omfatter et kvadratmaskepanel som beskrevet i bilag XIVc, når fangsten om bord indeholder mindre end 90 % sej, og |
| --- | --- |

c)

de anvendte fiskeredskaber omfatter et kvadratmaskepanel som beskrevet i bilag XIVc, når fangsten om bord indeholder mindre end 90 % sej, og

| d) | de anvendte fiskeredskaber omfatter et kvadratmaskepanel som beskrevet i bilag XIVd, når fartøjets samlede længde er på 15 m eller derunder, uanset hvilken mængde sej der beholdes om bord. |
| --- | --- |

d)

de anvendte fiskeredskaber omfatter et kvadratmaskepanel som beskrevet i bilag XIVd, når fartøjets samlede længde er på 15 m eller derunder, uanset hvilken mængde sej der beholdes om bord.

7a.
     
  Senest den 1. januar 2015 og senest hvert andet år derefter vurderer Kommissionen på grundlag af videnskabelig rådgivning fra STECF de fiskeredskabskarakteristika, der er angivet i stk. 7, og forelægger om nødvendigt Europa-Parlamentet og for Rådet et forslag til ændring af stk. 7.

8.   Stk. 7 gælder ikke i det område, der afgrænses af geodætiske linjer mellem følgende koordinater målt efter WGS84-systemet:

| — | 59o 05' N, 06o 45' V |
| --- | --- |

—

59o 05' N, 06o 45' V

| — | 59o 30' N, 06o 00' V |
| --- | --- |

—

59o 30' N, 06o 00' V

| — | 59o 40' N, 05o 00' V |
| --- | --- |

—

59o 40' N, 05o 00' V

| — | 60o 00' N, 04o 00' V |
| --- | --- |

—

60o 00' N, 04o 00' V

| — | 59o 30' N, 04o 00' V |
| --- | --- |

—

59o 30' N, 04o 00' V

| — | 59o 05' N, 06o 45' V |
| --- | --- |

—

59o 05' N, 06o 45' V

8a.
     


  Fra den 1. januar til den 31. marts og fra den 1. oktober til den 31. december hvert år er det forbudt at udøve nogen form for fiskeri med de redskaber, der er angivet i bilag I til Rådets forordning (EF) nr. 1342/2008 af 18. december 2008 om fastlæggelse af en langsigtet plan for torskebestande og for fiskeri efter disse bestande

   (***)

  , i det område, der er angivet i ICES-område VIa, der afgrænses af geodætiske linjer mellem følgende koordinater målt efter WGS84-systemet:

| — | 7o 07' V, 55o 25' N |
| --- | --- |

—

7o 07' V, 55o 25' N

| — | 7o 00' V, 55o 25' N |
| --- | --- |

—

7o 00' V, 55o 25' N

| — | 6o 50' V, 55o 18' N |
| --- | --- |

—

6o 50' V, 55o 18' N

| — | 6o 50' V, 55o 17' N |
| --- | --- |

—

6o 50' V, 55o 17' N

| — | 6o 52' V, 55o 17' N |
| --- | --- |

—

6o 52' V, 55o 17' N

| — | 7o 07' V, 55o 25' N. |
| --- | --- |

—

7o 07' V, 55o 25' N.

Hverken føreren af et fiskerfartøj eller andre personer om bord må foranledige eller tillade, at personer om bord forsøger at fiske efter, lande, omlade eller om bord opbevare fisk, der er fanget inden for det angivne område.

9.   Hver berørt medlemsstat gennemfører et observatørprogram om bord fra den 1. januar til den
  31. december
  hvert år for at udtage prøver af fangster og udsmid fra fartøjer, der er omfattet af undtagelserne i stk. 
  4a, 4b, 5
  og 7. Observatørprogrammerne gennemføres uden at tilsidesætte forpligtelserne i henhold til de respektive regler og skal tage sigte på at evaluere fangster og udsmid af torsk, kuller og hvilling med
  en nøjagtighed
  på mindst 20 %.

10.   De berørte medlemsstater udarbejder en ▌rapport om den samlede mængde fangster og udsmid foretaget af de fartøjer, der er omfattet af observatørprogrammet, i løbet af et kalenderår og forelægger den for Kommissionen senest den 1. februar i det følgende kalenderår.

10a.
     
  Senest den 1. januar 2015 og senest hvert andet år derefter vurderer Kommissionen torske-, kuller- og hvillingebestandens tilstand i det område, der er angivet i stk. 1 på grundlag af videnskabelig rådgivning fra STECF, og forelægger om nødvendigt Europa-Parlamentet og Rådet et forslag til ændring af denne artikel.

Artikel 29e

Restriktioner i fiskeriet efter torsk i ICES-underområde VII

1.   I perioden fra den 1. februar til den 31. marts hvert år er det forbudt at udøve nogen form for fiskeri i ICES-underområde VII i det område, som består af statistiske ICES-rektangler: 30E4, 31E4, 32E3. Dette forbud gælder ikke inden for seks sømil fra basislinjen.

2.   Uanset stk. 1 er det tilladt at fiske med faststående garn fastgjort til pæle, kammuslingeskrabere, muslingeskrabere, vod og landdragningsvod, håndliner, mekaniserede jiggingliner, kurve og tejner i det område og i de perioder, der er omhandlet i stk. 1, forudsat at:

| a) | der ikke medføres eller anvendes andre fiskeredskaber end faststående garn fastgjort til pæle, kammuslingeskrabere, muslingeskrabere, vod og landdragningsvod, håndliner, mekaniserede jiggingliner, kurve og tejner, og |
| --- | --- |

a)

der ikke medføres eller anvendes andre fiskeredskaber end faststående garn fastgjort til pæle, kammuslingeskrabere, muslingeskrabere, vod og landdragningsvod, håndliner, mekaniserede jiggingliner, kurve og tejner, og

| b) | ingen andre fisk end makrel, lubbe og laks eller ingen andre skaldyr end bløddyr og krebsdyr beholdes om bord eller landes. |
| --- | --- |

b)

ingen andre fisk end makrel, lubbe og laks eller ingen andre skaldyr end bløddyr og krebsdyr beholdes om bord eller landes.

3.   Uanset stk. 1 er det tilladt at fiske med net med en maskestørrelse på under 55 mm i det område, der er omhandlet i stk. 1, forudsat at:

| a) | der ikke medføres net med en maskestørrelse på 55 mm eller derover om bord, og |
| --- | --- |

a)

der ikke medføres net med en maskestørrelse på 55 mm eller derover om bord, og

| b) | der ikke beholdes anden fisk om bord end sild, makrel, sardin, sardinel, hestemakrel, brisling, blåhvilling, havgalte og guldlaks. |
| --- | --- |

b)

der ikke beholdes anden fisk om bord end sild, makrel, sardin, sardinel, hestemakrel, brisling, blåhvilling, havgalte og guldlaks.

Artikel 29f

Særlige regler med henblik på beskyttelse af byrkelange

1.   Fra den 1. marts til den 31. maj hvert år er det forbudt om bord at opbevare en mængde byrkelange på mere end 6 tons pr. fangstrejse i de områder i ICES-afsnit VIa, der afgrænses af geodætiske linjer mellem følgende koordinater målt efter WGS84-systemet:

| a) | Kanten af den skotske kontinentalsokkel






  — | 59o 58' N, 07o 00' V |
| --- | --- | --- |

a)

Kanten af den skotske kontinentalsokkel

—

59o 58' N, 07o 00' V

| — | 59o 55' N, 06o 47' V |
| --- | --- |

—

59o 55' N, 06o 47' V

| — | 59o 51' N, 06o 28' V |
| --- | --- |

—

59o 51' N, 06o 28' V

| — | 59o 45' N, 06o 38' V |
| --- | --- |

—

59o 45' N, 06o 38' V

| — | 59o 27' N, 06o 42' V |
| --- | --- |

—

59o 27' N, 06o 42' V

| — | 59o 22' N, 06o 47' V |
| --- | --- |

—

59o 22' N, 06o 47' V

| — | 59o 15' N, 07o 15' V |
| --- | --- |

—

59o 15' N, 07o 15' V

| — | 59o 07' N, 07o 31' V |
| --- | --- |

—

59o 07' N, 07o 31' V

| — | 58o 52' N, 07o 44' V |
| --- | --- |

—

58o 52' N, 07o 44' V

| — | 58o 44' N, 08o 11' V |
| --- | --- |

—

58o 44' N, 08o 11' V

| — | 58o 43' N, 08o 27' V |
| --- | --- |

—

58o 43' N, 08o 27' V

| — | 58o 28' N, 09o 16' V |
| --- | --- |

—

58o 28' N, 09o 16' V

| — | 58o 15' N, 09o 32' V |
| --- | --- |

—

58o 15' N, 09o 32' V

| — | 58o 15' N, 09o 45' V |
| --- | --- |

—

58o 15' N, 09o 45' V

| — | 58o 30' N, 09o 45' V |
| --- | --- |

—

58o 30' N, 09o 45' V

| — | 59o 30' N, 07o 00' V |
| --- | --- |

—

59o 30' N, 07o 00' V

| — | 59o 58' N, 07o 00' V. |
| --- | --- |

—

59o 58' N, 07o 00' V.

| b) | Kanten af Rosemary bank






  — | 60o 00' N, 11o 00' V |
| --- | --- | --- |

b)

Kanten af Rosemary bank

—

60o 00' N, 11o 00' V

| — | 59o 00' N, 11o 00' V |
| --- | --- |

—

59o 00' N, 11o 00' V

| — | 59o 00' N, 09o 00' V |
| --- | --- |

—

59o 00' N, 09o 00' V

| — | 59o 30' N, 09o 00' V |
| --- | --- |

—

59o 30' N, 09o 00' V

| — | 59o 30' N, 10o 00' V |
| --- | --- |

—

59o 30' N, 10o 00' V

| — | 60o 00' N, 10o 00' V |
| --- | --- |

—

60o 00' N, 10o 00' V

| — | 60o 00' N, 11o 00' V. |
| --- | --- |

—

60o 00' N, 11o 00' V.

Herunder ikke i det område, der afgrænses af geodætiske linjer mellem følgende koordinater målt efter WGS84-systemet:

| — | 59o 15' N, 10o 24' V |
| --- | --- |

—

59o 15' N, 10o 24' V

| — | 59o 10' N, 10o 22' V |
| --- | --- |

—

59o 10' N, 10o 22' V

| — | 59o 08' N, 10o 07' V |
| --- | --- |

—

59o 08' N, 10o 07' V

| — | 59o 11' N, 09o 59' V |
| --- | --- |

—

59o 11' N, 09o 59' V

| — | 59o 15' N, 09o 58' V |
| --- | --- |

—

59o 15' N, 09o 58' V

| — | 59o 22' N, 10o 02' V |
| --- | --- |

—

59o 22' N, 10o 02' V

| — | 59o 23' N, 10o 11' V |
| --- | --- |

—

59o 23' N, 10o 11' V

| — | 59o 20' N, 10o 19' V |
| --- | --- |

—

59o 20' N, 10o 19' V

| — | 59o 15' N, 10o 24' V. |
| --- | --- |

—

59o 15' N, 10o 24' V.

2.   Ved indsejling i og udsejling fra de områder, der er omhandlet i stk. 1, registrerer fiskerfartøjets fører dato, klokkeslæt og sted for ind- og udsejling i logbogen.

3.   Hvis et fartøj når op på 6 tons byrkelange i et af de to områder, der er omhandlet i stk. 1:

| a) | skal det straks indstille fiskeriet og forlade det område, det befinder sig i |
| --- | --- |

a)

skal det straks indstille fiskeriet og forlade det område, det befinder sig i

| b) | må det ikke vende tilbage til nogen af områderne, før det har landet fangsten |
| --- | --- |

b)

må det ikke vende tilbage til nogen af områderne, før det har landet fangsten

| c) | må
  det ikke smide byrkelange ud igen, uanset mængde. |
| --- | --- |

c)

må
  det ikke smide byrkelange ud igen, uanset mængde.

4.   De observatører, der er omhandlet i artikel 8 i Rådets forordning (EF) nr. 2347/2002 af 16. december 2002 om særlige adgangskrav og dertil knyttede betingelser for fiskeri efter dybhavsbestande (****), og som er udpeget til at være om bord på fiskerfartøjer, der befinder sig i et af de områder, der er omhandlet i stk. 1, skal udover de opgaver, der er omhandlet i nævnte artikels stk. 4, på grundlag af passende prøver af byrkelangefangsten måle fiskene og fastsætte kønsmodenhed af delprøver af fiskene. På grundlag af rådgivning fra STECF skal medlemsstaterne udarbejde detaljerede protokoller for prøvetagning og indsamling af resultater.

5.   Fra den 15. februar til den 15. april hvert år er det forbudt at anvende bundtrawl, langline og hildingsgarn inden for et område, som afgrænses af geodætiske linjer mellem følgende koordinater målt efter WGS84-systemet:

| — | 60o 58.76' N, 27o 27.32' V |
| --- | --- |

—

60o 58.76' N, 27o 27.32' V

| — | 60o 56.02' N, 27o 31.16' V |
| --- | --- |

—

60o 56.02' N, 27o 31.16' V

| — | 60o 59.76' N, 27o 43.48' V |
| --- | --- |

—

60o 59.76' N, 27o 43.48' V

| — | 61o 03.00' N, 27o 39.41' V |
| --- | --- |

—

61o 03.00' N, 27o 39.41' V

| — | 60o 58.76' N, 27o 27.32' V. |
| --- | --- |

—

60o 58.76' N, 27o 27.32' V.

Artikel 29 g

Foranstaltninger for fiskeriet efter rødfisk i internationale farvande i ICES-underområde I og II

1.   Direkte fiskeri efter rødfisk i de internationale farvande i ICES-underområde I og II er kun tilladt i perioden fra den 15. august til den 30. november hvert år for fartøjer, der tidligere har deltaget i fiskeriet efter rødfisk i det NEAFC-regulerede område, jf. artikel 3, stk. 3, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1236/2010 af 15. december 2010 om en kontrol- og håndhævelsesordning for det område, der er omfattet af konventionen om det fremtidige multilaterale samarbejde vedrørende fiskeriet i det nordøstlige Atlanterhav (*****).

2.   Fartøjerne skal begrænse deres bifangster af rødfisk i andre fiskerier til højst 1 % af den samlede fangst, der beholdes om bord.

3.   Omregningskoefficienten for rødfisk, der er fanget i dette fiskeri, og som er renset og hovedskåret, herunder præsentationsformen Japan-cut, er 1,70.

4.   Uanset artikel 9, stk. 1, litra b), i forordning (EU) nr. 1236/2010 skal førere af fiskerfartøjer, der deltager i dette fiskeri, indsende daglige fangstopgørelser.

5.   Foruden bestemmelserne i artikel 5 i forordning (EU) nr. 1236/2010 er en tilladelse til at fiske efter rødfisk kun gyldig, hvis de opgørelser, som fartøjerne fremsender er i overensstemmelse med artikel 9, stk. 1, i nævnte forordning og registreres i overensstemmelse med samme forordnings artikel 9, stk. 3.

6.   Medlemsstaterne sikrer, at der indsamles videnskabelige oplysninger af de videnskabelige observatører, der er om bord på fartøjer, som fører deres flag. De indsamlede oplysninger skal mindst omfatte repræsentative data vedrørende køn, alder og længdesammensætning efter dybde. Disse oplysninger indberettes til ICES af de kompetente myndigheder i medlemsstaterne.

7.   Kommissionen informerer medlemsstaterne om den dato, hvor NEAFC's sekretariat har underrettet de kontraherende parter i NEAFC om, at den samlede tilladte fangstmængder (TAC) er udnyttet fuldt ud. Medlemsstaterne forbyder direkte fiskeri efter rødfisk for fartøjer, der fører deres flag, fra den dato.

Artikel 29h

Foranstaltninger for fiskeriet efter rødfisk i Irmingerhavet og tilstødende farvande

1.   Det er forbudt at fange rødfisk ▌i internationale farvande i ICES-underområde V og EU-farvande i ICES-underområde XII og XIV.<BRK>Som en undtagelse fra første afsnit er det tilladt at fange rødfisk
  fra den 11. maj til den 31. december i det område
  , der afgrænses af geodætiske linjer mellem følgende koordinater målt efter WGS84-systemet (»rødfiskbeskyttelsesområdet«):

| — | 64o 45' N, 28o 30' V |
| --- | --- |

—

64o 45' N, 28o 30' V

| — | 62o 50' N, 25o 45' V |
| --- | --- |

—

62o 50' N, 25o 45' V

| — | 61o 55' N, 26o 45' V |
| --- | --- |

—

61o 55' N, 26o 45' V

| — | 61o 00' N, 26o 30' V |
| --- | --- |

—

61o 00' N, 26o 30' V

| — | 59o 00' N, 30o 00' V |
| --- | --- |

—

59o 00' N, 30o 00' V

| — | 59o 00' N, 34o 00' V |
| --- | --- |

—

59o 00' N, 34o 00' V

| — | 61o 30' N, 34o 00' V |
| --- | --- |

—

61o 30' N, 34o 00' V

| — | 62o 50' N, 36o 00' V |
| --- | --- |

—

62o 50' N, 36o 00' V

| — | 64o 45' N, 28o 30' V. |
| --- | --- |

—

64o 45' N, 28o 30' V.

1a.
     
  Uanset stk. 1 kan fiskeri efter rødfisk tillades ved en EU-retsakt uden for rødfiskbeskyttelsesområdet i Irmingerhavet og tilstødende farvande fra den 11. maj til den 31. december hvert år på grundlag af videnskabelig rådgivning, og forudsat at NEAFC har udarbejdet en genopretningsplan for så vidt angår rødfisk i dette geografiske område. Kun EU-fartøjer, der er behørigt bemyndiget af deres respektive medlemsstater og anmeldt til Kommissionen som krævet i henhold til artikel 5 i forordning (EU) nr. 1236/2010, deltager i dette fiskeri.

2.   Det er forbudt at anvende trawl med en maskestørrelse på under 100 mm.

3.   Omregningskoefficienten for rødfisk, der er fanget i dette fiskeri, og som er renset og hovedskåret, herunder præsentationsformen Japan-cut, er 1,70.

4.   Førere af fartøjer, der fisker uden for rødfiskbeskyttelsesområdet, indsender dagligt efter endt fiskeri den pågældende dag en fangstopgørelse, jf. artikel 9, stk. 1, litra b), i forordning (EU) nr. 1236/2010. I fangstopgørelsen angives de ombordværende fangster, der er taget siden sidste fangstmeddelelse.

5.   Foruden bestemmelserne i artikel 5 i forordning (EU) nr. 1236/2010 er en tilladelse til at fiske efter rødfisk kun gyldig, hvis de opgørelser, som fartøjerne fremsender, er i overensstemmelse med artikel 9, stk. 1, i nævnte forordning og registreres i overensstemmelse med samme forordnings artikel 9, stk. 3.

6.   De i stk. 5 omhandlede opgørelser udarbejdes i overensstemmelse med de relevante regler.

(**)  EUT L 343 af 22.12.2009, s. 1."

(***)  EUT L 348 af 24.12.2008, s. 20."

(****)  EUT L 351 af 28.12.2002, s. 6."

(*****)  EUT L 348 af 31.12.2010, s. 17.«"

| 6a) | I artikel 30 indsættes følgende stykke:




  »1a)
     
  Stk. 1 finder ikke anvendelse på region 9.« |
| --- | --- |

6a)

I artikel 30 indsættes følgende stykke:

»1a)
     
  Stk. 1 finder ikke anvendelse på region 9.«

| 7) | Følgende artikel indsættes:
  »Artikel 31a

  Elektrofiskeri i ICES-afsnit IVc og IVb

  1.   Uanset artikel 31 er elektrofiskeri med bomtrawl tilladt i ICES-afsnit IVc og IVb syd for en geodætisk linje mellem følgende punkter målt efter WGS84-koordinatsystemet:






  — | et punkt på Det Forenede Kongeriges østkyst ved 55o N |
| --- | --- | --- |

7)

Følgende artikel indsættes:

»Artikel 31a

Elektrofiskeri i ICES-afsnit IVc og IVb

1.   Uanset artikel 31 er elektrofiskeri med bomtrawl tilladt i ICES-afsnit IVc og IVb syd for en geodætisk linje mellem følgende punkter målt efter WGS84-koordinatsystemet:

—

et punkt på Det Forenede Kongeriges østkyst ved 55o N

| — | derfra mod øst til 55o N, 5o Ø |
| --- | --- |

—

derfra mod øst til 55o N, 5o Ø

| — | derfra mod nord til 56o N |
| --- | --- |

—

derfra mod nord til 56o N

| — | og derfra mod øst til et punkt på Danmarks vestkyst ved 56o N. |
| --- | --- |

—

og derfra mod øst til et punkt på Danmarks vestkyst ved 56o N.

2.   Elektrofiskeri er kun tilladt, når:

| a) | højst 5 % af en medlemsstats bomtrawlerflåde anvender trawl med elektrisk strøm |
| --- | --- |

a)

højst 5 % af en medlemsstats bomtrawlerflåde anvender trawl med elektrisk strøm

| b) | den maksimale elektriske effekt i kW for hver bomtrawl højst er bommens længde i meter multipliceret med 1,25 |
| --- | --- |

b)

den maksimale elektriske effekt i kW for hver bomtrawl højst er bommens længde i meter multipliceret med 1,25

| c) | den effektive spænding mellem elektroderne ikke er mere end 15 V |
| --- | --- |

c)

den effektive spænding mellem elektroderne ikke er mere end 15 V

| d) | fartøjet er udstyret med et automatisk edb-forvaltningssystem, som for minimum de seneste 100 træk registrerer den maksimale effekt, der anvendes pr. bom, og den effektive spænding mellem elektroderne. Uvedkommende personale kan ikke foretage ændringer i dette automatiske edb-forvaltningssystem, og |
| --- | --- |

d)

fartøjet er udstyret med et automatisk edb-forvaltningssystem, som for minimum de seneste 100 træk registrerer den maksimale effekt, der anvendes pr. bom, og den effektive spænding mellem elektroderne. Uvedkommende personale kan ikke foretage ændringer i dette automatiske edb-forvaltningssystem, og

| e) | det er forbudt at anvende én eller flere skrabekæder foran undertællen.« |
| --- | --- |

e)

det er forbudt at anvende én eller flere skrabekæder foran undertællen.«

| 8) | Følgende artikel indsættes:
  »Artikel 32a

  Restriktioner for fangsthåndtering og losning på pelagiske fartøjer

  1.   Den maksimale afstand mellem stængerne i vandudskilleren om bord på fartøjer til pelagisk fiskeri efter makrel, sild eller hestemakrel i NEAFC-konventionens område som defineret i
  artikel 3, stk. 2,
  i forordning (EU) nr. 1236/2010 skal være 10 mm.
  Stængerne
  skal
  være svejset på plads. Hvis der i vandudskilleren anvendes huller i stedet for stænger, må hullernes maksimumsdiameter ikke være over 10 mm. Hullerne i slisken inden vandudskilleren må ikke have en diameter på over 15 mm.
  2.   Det er forbudt for pelagiske fartøjer, der fisker i NEAFC-konventionens område, at losse fisk under deres vandlinje fra reservetanke eller tanke med kølet havvand (RSW).
  3.   Fartøjsføreren skal sende de kompetente fiskerimyndigheder i flagmedlemsstaten tegninger, samt alle ændringer heraf, over fangsthåndterings- og lossekapaciteten på pelagiske fartøjer, der fisker efter makrel, sild eller hestemakrel i NEAFC-konventionens område, som er attesteret af de kompetente myndigheder i flagmedlemsstaten. De kompetente myndigheder i fartøjets flagmedlemsstat foretager regelmæssig kontrol af nøjagtigheden af de fremsendte tegninger. Der skal altid forefindes kopier om bord på fartøjet.« |
| --- | --- |

8)

Følgende artikel indsættes:

»Artikel 32a

Restriktioner for fangsthåndtering og losning på pelagiske fartøjer

1.   Den maksimale afstand mellem stængerne i vandudskilleren om bord på fartøjer til pelagisk fiskeri efter makrel, sild eller hestemakrel i NEAFC-konventionens område som defineret i
  artikel 3, stk. 2,
  i forordning (EU) nr. 1236/2010 skal være 10 mm.

Stængerne
  skal
  være svejset på plads. Hvis der i vandudskilleren anvendes huller i stedet for stænger, må hullernes maksimumsdiameter ikke være over 10 mm. Hullerne i slisken inden vandudskilleren må ikke have en diameter på over 15 mm.

2.   Det er forbudt for pelagiske fartøjer, der fisker i NEAFC-konventionens område, at losse fisk under deres vandlinje fra reservetanke eller tanke med kølet havvand (RSW).

3.   Fartøjsføreren skal sende de kompetente fiskerimyndigheder i flagmedlemsstaten tegninger, samt alle ændringer heraf, over fangsthåndterings- og lossekapaciteten på pelagiske fartøjer, der fisker efter makrel, sild eller hestemakrel i NEAFC-konventionens område, som er attesteret af de kompetente myndigheder i flagmedlemsstaten. De kompetente myndigheder i fartøjets flagmedlemsstat foretager regelmæssig kontrol af nøjagtigheden af de fremsendte tegninger. Der skal altid forefindes kopier om bord på fartøjet.«

| 9) | Følgende artikler indsættes:
  »Artikel 34a

  Tekniske bevarelsesforanstaltninger i Det Irske Hav

  1.   Fra den 14. februar til den 30. april er det forbudt at anvende bundtrawl, vod eller lignende slæberedskaber, enhver form for garn, toggegarn, indfiltringsnet eller lignende faststående net og enhver form for fiskeredskaber med kroge i den del af ICES-afsnit VIIa, der afgrænses af:






  — | Irlands østkyst og Nordirlands østkyst, og |
| --- | --- | --- |

9)

Følgende artikler indsættes:

»Artikel 34a

Tekniske bevarelsesforanstaltninger i Det Irske Hav

1.   Fra den 14. februar til den 30. april er det forbudt at anvende bundtrawl, vod eller lignende slæberedskaber, enhver form for garn, toggegarn, indfiltringsnet eller lignende faststående net og enhver form for fiskeredskaber med kroge i den del af ICES-afsnit VIIa, der afgrænses af:

—

Irlands østkyst og Nordirlands østkyst, og

| — | de rette linjer, der fremkommer ved at forbinde følgende geografiske punkter: |
| --- | --- |

—

de rette linjer, der fremkommer ved at forbinde følgende geografiske punkter:

| — | et punkt på østkysten af Ardshalvøen i Nordirland ved 54o 30' N |
| --- | --- |

—

et punkt på østkysten af Ardshalvøen i Nordirland ved 54o 30' N

| — | 54o 30' N, 04o 50' V |
| --- | --- |

—

54o 30' N, 04o 50' V

| — | 53o 15' N, 04o 50' V |
| --- | --- |

—

53o 15' N, 04o 50' V

| — | punktet på Irlands østkyst ved 53o 15' N. |
| --- | --- |

—

punktet på Irlands østkyst ved 53o 15' N.

2.   Uanset stk. 1 gælder følgende for det område og den periode, der er omhandlet i nævnte stykke:

| a) | Det er tilladt at bruge skovlbundtrawl, forudsat at der ikke opbevares andre former for fiskeudstyr om bord, og at disse net:






  — | har en maskestørrelse på 70-79 mm eller 80-99 mm |
| --- | --- | --- |

a)

Det er tilladt at bruge skovlbundtrawl, forudsat at der ikke opbevares andre former for fiskeudstyr om bord, og at disse net:

—

har en maskestørrelse på 70-79 mm eller 80-99 mm

| — | kun har en af de tilladte maskestørrelser |
| --- | --- |

—

kun har en af de tilladte maskestørrelser

| — | ikke har nogen enkeltmasker, uanset placering på trawlet, med en maskestørrelse på over 300 mm, og |
| --- | --- |

—

ikke har nogen enkeltmasker, uanset placering på trawlet, med en maskestørrelse på over 300 mm, og

| — | kun sættes inden for et område, som afgrænses af geodætiske linjer mellem følgende koordinater målt efter WGS84-systemet:






  — | 53o 30' N, 05o 30' V |
| --- | --- | --- |

—

kun sættes inden for et område, som afgrænses af geodætiske linjer mellem følgende koordinater målt efter WGS84-systemet:

—

53o 30' N, 05o 30' V

| — | 53o 30' N, 05o 20' V |
| --- | --- |

—

53o 30' N, 05o 20' V

| — | 54o 20' N, 04o 50' V |
| --- | --- |

—

54o 20' N, 04o 50' V

| — | 54o 30' N, 05o 10' V |
| --- | --- |

—

54o 30' N, 05o 10' V

| — | 54o 30' N, 05o 20' V |
| --- | --- |

—

54o 30' N, 05o 20' V

| — | 54o 00' N, 05o 50' V |
| --- | --- |

—

54o 00' N, 05o 50' V

| — | 54o 00' N, 06o 10' V |
| --- | --- |

—

54o 00' N, 06o 10' V

| — | 53o 45' N, 06o 10' V |
| --- | --- |

—

53o 45' N, 06o 10' V

| — | 53o 45' N, 05o 30' V |
| --- | --- |

—

53o 45' N, 05o 30' V

| — | 53o 30' N, 05o 30' V. |
| --- | --- |

—

53o 30' N, 05o 30' V.

| b) | Det er tilladt at anvende bundtrawl, vod eller lignende slæberedskaber med et separationspanel eller en sorteringsrist, forudsat at der ikke opbevares andre former for fiskeredskaber om bord, og at disse net:






  — | opfylder betingelserne i litra a) |
| --- | --- | --- |

b)

Det er tilladt at anvende bundtrawl, vod eller lignende slæberedskaber med et separationspanel eller en sorteringsrist, forudsat at der ikke opbevares andre former for fiskeredskaber om bord, og at disse net:

—

opfylder betingelserne i litra a)

| — | i tilfælde af et separationspanel er i overensstemmelse med de tekniske specifikationer i bilaget til Rådets forordning (EF) nr. 254/2002 af 12. februar 2002 om foranstaltninger for 2002 til genopbygning af torskebestanden i Det Irske Hav (ICES-afsnit VIIa)*, og |
| --- | --- |

—

i tilfælde af et separationspanel er i overensstemmelse med de tekniske specifikationer i bilaget til Rådets forordning (EF) nr. 254/2002 af 12. februar 2002 om foranstaltninger for 2002 til genopbygning af torskebestanden i Det Irske Hav (ICES-afsnit VIIa)*, og

| — | i tilfælde af sorteringsriste er i overensstemmelse med
  nr. 2-5 i
  nævnte forordnings bilag XIVa. |
| --- | --- |

—

i tilfælde af sorteringsriste er i overensstemmelse med
  nr. 2-5 i
  nævnte forordnings bilag XIVa.

| c) | Bundtrawl, vod eller lignende slæberedskaber med et separationspanel eller en sorteringsrist er også tilladt inden for et område, som afgrænses af geodætiske linjer mellem følgende koordinater målt efter WGS84-systemet:






  — | 53o 45' N, 06o 00' V |
| --- | --- | --- |

c)

Bundtrawl, vod eller lignende slæberedskaber med et separationspanel eller en sorteringsrist er også tilladt inden for et område, som afgrænses af geodætiske linjer mellem følgende koordinater målt efter WGS84-systemet:

—

53o 45' N, 06o 00' V

| — | 53o 45' N, 05o 30' V |
| --- | --- |

—

53o 45' N, 05o 30' V

| — | 53o 30' N, 05o 30' V |
| --- | --- |

—

53o 30' N, 05o 30' V

| — | 53o 30' N, 06o 00' V |
| --- | --- |

—

53o 30' N, 06o 00' V

| — | 53o 45' N, 06o 00' V. |
| --- | --- |

—

53o 45' N, 06o 00' V.

Artikel 34b

Brug af garn i ICES-afsnit IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, c, j og k og ICES-underområde VIII, IX, X og XII øst for 27o V

1.   EU-fartøjer må ikke anvende bundsat garn, indfiltringsnet og toggegarn på positioner, hvor vanddybden ifølge dybdekurverne er større end 200 m i ICES-afsnit IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, c, j og k og ICES-underområde XII øst for 27o V, VIII, IX og X.

▌

3.   Uanset stk. 1 er det dog tilladt at anvende følgende redskaber:

| a) | i ICES-afsnit IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VII b, c, j, k og ICES-underområde XII øst for 27o V garn med en maskestørrelse på mindst 120 mm og under 150 mm, i ICES-afsnit VIIIa, b, d og ICES-underområde X garn med en maskestørrelse på mindst 100 mm og under 130 mm og i ICES-afsnit VIIIc og IX garn med en maskestørrelse på mindst 80 mm og under 110 mm, forudsat at:






  — | de anvendes på positioner, hvor vanddybden ifølge dybdekurverne er mindre end 600 m |
| --- | --- | --- |

a)

i ICES-afsnit IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VII b, c, j, k og ICES-underområde XII øst for 27o V garn med en maskestørrelse på mindst 120 mm og under 150 mm, i ICES-afsnit VIIIa, b, d og ICES-underområde X garn med en maskestørrelse på mindst 100 mm og under 130 mm og i ICES-afsnit VIIIc og IX garn med en maskestørrelse på mindst 80 mm og under 110 mm, forudsat at:

—

de anvendes på positioner, hvor vanddybden ifølge dybdekurverne er mindre end 600 m

| — | de ikke er mere end 100 masker dybe og har en føring på mindst 0,5 |
| --- | --- |

—

de ikke er mere end 100 masker dybe og har en føring på mindst 0,5

| — | de er udstyret med flåd eller tilsvarende flydemidler |
| --- | --- |

—

de er udstyret med flåd eller tilsvarende flydemidler

| — | hvert garn har en længde på højst 5 sømil og den samlede længde for alle satte garn ikke på noget tidspunkt er større end 25 km pr. fartøj |
| --- | --- |

—

hvert garn har en længde på højst 5 sømil og den samlede længde for alle satte garn ikke på noget tidspunkt er større end 25 km pr. fartøj

| — | sættetiden højst er 24 timer |
| --- | --- |

—

sættetiden højst er 24 timer

| b) | Indfiltringsnet med en maskestørrelse på mindst 250 mm, forudsat at:






  — | de anvendes på positioner, hvor vanddybden ifølge dybdekurverne er mindre end 600 m |
| --- | --- | --- |

b)

Indfiltringsnet med en maskestørrelse på mindst 250 mm, forudsat at:

—

de anvendes på positioner, hvor vanddybden ifølge dybdekurverne er mindre end 600 m

| — | de ikke er mere end 15 masker dybe og har en føring på mindst 0,33 |
| --- | --- |

—

de ikke er mere end 15 masker dybe og har en føring på mindst 0,33

| — | de ikke er udstyret med flåd eller tilsvarende flydemidler |
| --- | --- |

—

de ikke er udstyret med flåd eller tilsvarende flydemidler

| — | hvert garn har en længde på højst 10 km og den samlede længde for alle satte garn ikke på noget tidspunkt er større end 100 km pr. fartøj |
| --- | --- |

—

hvert garn har en længde på højst 10 km og den samlede længde for alle satte garn ikke på noget tidspunkt er større end 100 km pr. fartøj

| — | sættetiden højst er 72 timer |
| --- | --- |

—

sættetiden højst er 72 timer

| c) | I ICES-afsnit IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, c, j, k og ICES-underområde XII øst for 27o V garn med en maskestørrelse på mindst 100 mm og under 130 mm, forudsat at:






  — | de anvendes på positioner, hvor vanddybden ifølge dybdekurverne er over 200 m og mindre end 600 m |
| --- | --- | --- |

c)

I ICES-afsnit IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, c, j, k og ICES-underområde XII øst for 27o V garn med en maskestørrelse på mindst 100 mm og under 130 mm, forudsat at:

—

de anvendes på positioner, hvor vanddybden ifølge dybdekurverne er over 200 m og mindre end 600 m

| — | de ikke er mere end 100 masker dybe og har en føring på mindst 0,5 |
| --- | --- |

—

de ikke er mere end 100 masker dybe og har en føring på mindst 0,5

| — | de er udstyret med flåd eller tilsvarende flydemidler |
| --- | --- |

—

de er udstyret med flåd eller tilsvarende flydemidler

| — | hvert garn har en længde på højst 4 sømil og den samlede længde for alle satte garn ikke på noget tidspunkt er større end 20 km pr. fartøj |
| --- | --- |

—

hvert garn har en længde på højst 4 sømil og den samlede længde for alle satte garn ikke på noget tidspunkt er større end 20 km pr. fartøj

| — | sættetiden højst er 24 timer |
| --- | --- |

—

sættetiden højst er 24 timer

| — | mindst 85 % i vægt af den fangstmængde, der beholdes om bord, er kulmule |
| --- | --- |

—

mindst 85 % i vægt af den fangstmængde, der beholdes om bord, er kulmule

| — | antallet af fartøjer, der deltager i fiskeriet, ikke overstiger det antal, der blev registreret i 2008 |
| --- | --- |

—

antallet af fartøjer, der deltager i fiskeriet, ikke overstiger det antal, der blev registreret i 2008

| — | føreren af et fartøj, der deltager i fiskeriet, registrerer mængden og den samlede længde af fiskeredskaber, der føres om bord på fartøjet, før det forlader havnen. Mindst 15 % af afsejlingerne skal underkastes inspektion |
| --- | --- |

—

føreren af et fartøj, der deltager i fiskeriet, registrerer mængden og den samlede længde af fiskeredskaber, der føres om bord på fartøjet, før det forlader havnen. Mindst 15 % af afsejlingerne skal underkastes inspektion

| — | føreren af et fartøj på landingstidspunktet har 90 % af de redskaber om bord, der er verificeret i
  EU
  -logbogen for den pågældende tur, og |
| --- | --- |

—

føreren af et fartøj på landingstidspunktet har 90 % af de redskaber om bord, der er verificeret i
  EU
  -logbogen for den pågældende tur, og

| — | mængden af alle arter, hvoraf der er fanget mere end 50 kg, herunder alle udsmid på over 50 kg, registreres i
  EU
  -logbogen. |
| --- | --- |

—

mængden af alle arter, hvoraf der er fanget mere end 50 kg, herunder alle udsmid på over 50 kg, registreres i
  EU
  -logbogen.

| d) | Toggegarn i ICES-underområde IX med en maskestørrelse på mindst 220 mm, forudsat at:








  — | de anvendes på positioner, hvor vanddybden ifølge dybdekurverne er mindre end 600 m |
| --- | --- | --- |

d)

Toggegarn i ICES-underområde IX med en maskestørrelse på mindst 220 mm, forudsat at:

—

de anvendes på positioner, hvor vanddybden ifølge dybdekurverne er mindre end 600 m

| — | de ikke er mere end 30 masker dybe og har en føring på mindst 0,44 |
| --- | --- |

—

de ikke er mere end 30 masker dybe og har en føring på mindst 0,44

| — | de ikke er udstyret med flåd eller tilsvarende flydemidler |
| --- | --- |

—

de ikke er udstyret med flåd eller tilsvarende flydemidler

| — | hvert garn
  har en længde på
  højst 5 km og den samlede længde for alle satte garn ikke på noget tidspunkt er større end 20 km pr. fartøj |
| --- | --- |

—

hvert garn
  har en længde på
  højst 5 km og den samlede længde for alle satte garn ikke på noget tidspunkt er større end 20 km pr. fartøj

| — | sættetiden højst er 72 timer. |
| --- | --- |

—

sættetiden højst er 72 timer.

4.   Denne undtagelse gælder dog ikke i det NEAFC-regulerede område.

4a.
     
  Alle fartøjer, der anvender bundsatte garn, indfiltringsnet eller toggegarn på positioner, hvor vanddybden ifølge dybdekurverne er større end 200 m i ICES-afsnit IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, c, j og k og ICES-underområde XII øst for 27o V, VIII, IX og X, skal have en fiskeritilladelse i overensstemmelse med artikel 7 i forordning (EF) nr. 1224/2009.

5.   Kun én af de redskabstyper, der er beskrevet i stk. 3, litra a),▌ b)
  eller d)
  , må medføres om bord ad gangen. Fartøjer må medføre garn af en samlet længde, som er 20 % større end den maksimale længde af lænker, der må være sat på noget tidspunkt.

6.   Føreren af et fartøj med
  fiskeritilladelse
  , jf.
  stk. 4a
  , registrerer i logbogen mængden og længden af fiskeredskaber om bord på det pågældende fartøj, før det forlader havnen, og når det vender tilbage, og redegør for enhver forskel mellem de to optællinger.

▌

8.   De kompetente myndigheder har ret til at fjerne fiskeredskaber til havs, som der ikke er tilsyn med, i ICES-afsnit IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VII b, c, j og k og ICES-underområde XII øst for 27o V, VIII, IX og X, i følgende situationer:

| a) | redskaberne er ikke korrekt afmærket |
| --- | --- |

a)

redskaberne er ikke korrekt afmærket

| b) | bøjemarkeringer eller FOS-data viser, at ejeren har været befundet sig mindst 100 sømil fra redskaberne i mere end 120 timer |
| --- | --- |

b)

bøjemarkeringer eller FOS-data viser, at ejeren har været befundet sig mindst 100 sømil fra redskaberne i mere end 120 timer

| c) | redskaberne er sat i farvand, hvor vanddybden ifølge dybdekurverne er større end tilladt |
| --- | --- |

c)

redskaberne er sat i farvand, hvor vanddybden ifølge dybdekurverne er større end tilladt

| d) | redskabernes maskestørrelse er ulovlig. |
| --- | --- |

d)

redskabernes maskestørrelse er ulovlig.

9.   Føreren af et fartøj med en
  fiskeritilladelse
  , jf.
  stk. 4a
  , registrerer følgende oplysninger i logbogen under hver fangstrejse:

| — | maskestørrelsen for det satte garn |
| --- | --- |

—

maskestørrelsen for det satte garn

| — | den nominelle længde for ét garn |
| --- | --- |

—

den nominelle længde for ét garn

| — | antallet af garn i en lænke |
| --- | --- |

—

antallet af garn i en lænke

| — | det samlede antal satte lænker |
| --- | --- |

—

det samlede antal satte lænker

| — | positionen for hver sat lænke |
| --- | --- |

—

positionen for hver sat lænke

| — | dybdepositionen for hver sat lænke |
| --- | --- |

—

dybdepositionen for hver sat lænke

| — | sættetiden for hver sat lænke |
| --- | --- |

—

sættetiden for hver sat lænke

| — | mængden af tabte redskaber, senest kendte position og datoen for, hvor redskaberne gik tabt. |
| --- | --- |

—

mængden af tabte redskaber, senest kendte position og datoen for, hvor redskaberne gik tabt.

10.   Fartøjer, som har den i
  stk. 4a
  omhandlede
  fiskeritilladelse
  , må kun anløbe havne udpeget af medlemsstaterne i henhold til artikel 7 i forordning (EF) nr. 2347/2002 (******).

11.   Mængden af hajer om bord på et fartøj, som anvender det i stk. 3, litra b)
  og d)
  , beskrevne redskab, må ikke overstige 5 % i levende vægt ud af den samlede mængde ombordværende marine organismer.

11a.
     
  Kommissionen kan efter høring af STECF vedtage gennemførelsesretsakter, der udelukker en medlemsstats specifikke fiskerier i ICES-underområde VIII, IX, X, fra anvendelsen af stk. 1-10, hvis oplysninger fra medlemsstaterne viser, at disse fiskerier resulterer i et meget lavt niveau af bifangster af hajer og udsmid.

Artikel 34c

Betingelser for fiskeri med visse trukne redskaber, som må anvendes i Biscayabugten

1.   Uanset bestemmelserne i artikel 5, stk. 2, i Kommissionens forordning (EF) nr. 494/2002 af 19. marts 2002 om supplerende tekniske foranstaltninger for genopbygning af kulmulebestanden i ICES-underområde III, IV, V, VI og VII og ICES-afsnit VIIIa, b, d, e (*******) er det tilladt at fiske med trawl, snurrevod og lignende redskaber, undtagen bomtrawl, med en maskestørrelse på 70-99 mm i det område, der er defineret i artikel 5, stk. 1, litra b), i forordning (EF) nr. 494/2002, hvis redskabet er forsynet med et kvadratmasket panel i overensstemmelse med bilag XIVb.

2.   Ved fiskeri i ICES-afsnit VIII a og b er det tilladt at anvende en selektiv rist og monteringsanordninger foran fangstposen og/eller et kvadratmaskepanel med en maskestørrelse på mindst 60 mm i den nedre del af forlængelsesstykket foran fangstposen. Bestemmelserne i artikel 4, stk. 1, artikel 6 og artikel 9, stk. 1, i denne forordning og i artikel 3, litra a) og b), i forordning (EF) nr. 494/2002 finder ikke anvendelse på den del af trawlet, hvor disse selektive anordninger er indsat.

Artikel 34d

Foranstaltninger til beskyttelse af sårbare dybhavslevesteder i det NEAFC-regulerede område

1.   Det er forbudt at fiske med bundtrawl og faststående redskaber, herunder bundsatte garn og
  bundsatte
  langliner, inden for de områder, der afgrænses af geodætiske linjer mellem følgende koordinater målt efter WGS84-systemet:

▌

En del af Reykjanes Ridge:

| — | 55o 04.5327' N, 36o 49.0135' V |
| --- | --- |

—

55o 04.5327' N, 36o 49.0135' V

| — | 55o 05.4804' N, 35o 58.9784' V |
| --- | --- |

—

55o 05.4804' N, 35o 58.9784' V

| — | 54o 58.9914' N, 34o 41.3634' V |
| --- | --- |

—

54o 58.9914' N, 34o 41.3634' V

| — | 54o 41.1841' N, 34o 00.0514' V |
| --- | --- |

—

54o 41.1841' N, 34o 00.0514' V

| — | 54o 00' N, 34o 00' V |
| --- | --- |

—

54o 00' N, 34o 00' V

| — | 53o 54.6406' N, 34o 49.9842' V |
| --- | --- |

—

53o 54.6406' N, 34o 49.9842' V

| — | 53o 58.9668' N, 36o 39.1260' V |
| --- | --- |

—

53o 58.9668' N, 36o 39.1260' V

| — | 55o 04.5327' N, 36o 49.0135' V. |
| --- | --- |

—

55o 04.5327' N, 36o 49.0135' V.

Den nordlige del af Mid Atlantic Ridge (MAR):

| — | 59o 45' N, 33o 30' V |
| --- | --- |

—

59o 45' N, 33o 30' V

| — | 57o 30' N, 27o 30' V |
| --- | --- |

—

57o 30' N, 27o 30' V

| — | 56o 45' N, 28o 30' V |
| --- | --- |

—

56o 45' N, 28o 30' V

| — | 59o 15' N, 34o 30' V |
| --- | --- |

—

59o 15' N, 34o 30' V

| — | 59o 45' N, 33o 30' V. |
| --- | --- |

—

59o 45' N, 33o 30' V.

Den midterste del af Mid Atlantic Ridge (MAR) (Charlie-Gibbs Fracture zone & Subpolar Frontal Region):

| — | 53o 30' N, 38o 00' V |
| --- | --- |

—

53o 30' N, 38o 00' V

| — | 53o 30' N, 36o 49' V |
| --- | --- |

—

53o 30' N, 36o 49' V

| — | 55o 04.5327' N, 36o 49' V |
| --- | --- |

—

55o 04.5327' N, 36o 49' V

| — | 54o 58.9914' N, 34o 41.3634' V |
| --- | --- |

—

54o 58.9914' N, 34o 41.3634' V

| — | 54o 41.1841' N, 34o 00' V |
| --- | --- |

—

54o 41.1841' N, 34o 00' V

| — | 53o 30' N, 30o 00' V |
| --- | --- |

—

53o 30' N, 30o 00' V

| — | 51o 30' N, 28o 00' V |
| --- | --- |

—

51o 30' N, 28o 00' V

| — | 49o 00' N, 26o 30' V |
| --- | --- |

—

49o 00' N, 26o 30' V

| — | 49o 00' N, 30o 30' V |
| --- | --- |

—

49o 00' N, 30o 30' V

| — | 51o 30' N, 32o 00' V |
| --- | --- |

—

51o 30' N, 32o 00' V

| — | 51o 30' N, 38o 00' V |
| --- | --- |

—

51o 30' N, 38o 00' V

| — | 53o 30' N, 38o 00' V. |
| --- | --- |

—

53o 30' N, 38o 00' V.

Den sydlige del af Mid Atlantic Ridge (MAR):

| — | 44o 30' N, 30o 30' V |
| --- | --- |

—

44o 30' N, 30o 30' V

| — | 44o 30' N, 27o 00' V |
| --- | --- |

—

44o 30' N, 27o 00' V

| — | 43o 15' N, 27o 15' V |
| --- | --- |

—

43o 15' N, 27o 15' V

| — | 43o 15' N, 31o 00' V |
| --- | --- |

—

43o 15' N, 31o 00' V

| — | 44o 30' N, 30o 30' V. |
| --- | --- |

—

44o 30' N, 30o 30' V.

Altair Seamounts:

| — | 45o 00' N, 34o 35' V |
| --- | --- |

—

45o 00' N, 34o 35' V

| — | 45o 00' N, 33o 45' V |
| --- | --- |

—

45o 00' N, 33o 45' V

| — | 44o 25' N, 33o 45' V |
| --- | --- |

—

44o 25' N, 33o 45' V

| — | 44o 25' N, 34o 35' V |
| --- | --- |

—

44o 25' N, 34o 35' V

| — | 45o 00' N, 34o 35' V. |
| --- | --- |

—

45o 00' N, 34o 35' V.

Antialtair Seamounts:

| — | 43o 45' N, 22o 50' V |
| --- | --- |

—

43o 45' N, 22o 50' V

| — | 43o 45' N, 22o 05' V |
| --- | --- |

—

43o 45' N, 22o 05' V

| — | 43o 25' N, 22o 05' V |
| --- | --- |

—

43o 25' N, 22o 05' V

| — | 43o 25' N, 22o 50' V |
| --- | --- |

—

43o 25' N, 22o 50' V

| — | 43o 45' N, 22o 50' V. |
| --- | --- |

—

43o 45' N, 22o 50' V.

Hatton Bank:

| — | 59o 26' N, 14o 30' V |
| --- | --- |

—

59o 26' N, 14o 30' V

| — | 59o 12' N, 15o 08' V |
| --- | --- |

—

59o 12' N, 15o 08' V

| — | 59o 01' N, 17o 00' V |
| --- | --- |

—

59o 01' N, 17o 00' V

| — | 58o 50' N, 17o 38' V |
| --- | --- |

—

58o 50' N, 17o 38' V

| — | 58o 30' N, 17o 52' V |
| --- | --- |

—

58o 30' N, 17o 52' V

| — | 58o 30' N, 18o 22' V |
| --- | --- |

—

58o 30' N, 18o 22' V

| — | 58o 03' N, 18o 22' V |
| --- | --- |

—

58o 03' N, 18o 22' V

| — | 58o 03' N, 17o 30' V |
| --- | --- |

—

58o 03' N, 17o 30' V

| — | 57o 55' N, 17o 30' V |
| --- | --- |

—

57o 55' N, 17o 30' V

| — | 57o 45' N, 19o 15' V |
| --- | --- |

—

57o 45' N, 19o 15' V

| — | 58o 11.15' N, 18o 57.51' V |
| --- | --- |

—

58o 11.15' N, 18o 57.51' V

| — | 58o 11.57' N, 19o 11.97' V |
| --- | --- |

—

58o 11.57' N, 19o 11.97' V

| — | 58o 27.75' N, 19o 11.65' V |
| --- | --- |

—

58o 27.75' N, 19o 11.65' V

| — | 58o 39.09' N, 19o 14.28' V |
| --- | --- |

—

58o 39.09' N, 19o 14.28' V

| — | 58o 38.11' N, 19o 01.29' V |
| --- | --- |

—

58o 38.11' N, 19o 01.29' V

| — | 58o 53.14' N, 18o 43.54' V |
| --- | --- |

—

58o 53.14' N, 18o 43.54' V

| — | 59o 00.29' N, 18o 01.31' V |
| --- | --- |

—

59o 00.29' N, 18o 01.31' V

| — | 59o 08.01' N, 17o 49.31' V |
| --- | --- |

—

59o 08.01' N, 17o 49.31' V

| — | 59o 08.75' N, 18o 01.47' V |
| --- | --- |

—

59o 08.75' N, 18o 01.47' V

| — | 59o 15.16' N, 18o 01.56' V |
| --- | --- |

—

59o 15.16' N, 18o 01.56' V

| — | 59o 24.17' N, 17o 31.22' V |
| --- | --- |

—

59o 24.17' N, 17o 31.22' V

| — | 59o 21.77' N, 17o 15.36' V |
| --- | --- |

—

59o 21.77' N, 17o 15.36' V

| — | 59o 26.91' N, 17o 01.66' V |
| --- | --- |

—

59o 26.91' N, 17o 01.66' V

| — | 59o 42.69' N, 16o 45.96' V |
| --- | --- |

—

59o 42.69' N, 16o 45.96' V

| — | 59o 20.97' N, 15o 44.75' V |
| --- | --- |

—

59o 20.97' N, 15o 44.75' V

| — | 59o 21' N, 15o 40' V |
| --- | --- |

—

59o 21' N, 15o 40' V

| — | 59o 26' N, 14o 30' V. |
| --- | --- |

—

59o 26' N, 14o 30' V.

North West Rockall:

| — | 57o 00' N, 14o 53' V |
| --- | --- |

—

57o 00' N, 14o 53' V

| — | 57o 37' N, 14o 42' V |
| --- | --- |

—

57o 37' N, 14o 42' V

| — | 57o 55' N, 14o 24' V |
| --- | --- |

—

57o 55' N, 14o 24' V

| — | 58o 15' N, 13o 50' V |
| --- | --- |

—

58o 15' N, 13o 50' V

| — | 57o 57' N, 13o 09' V |
| --- | --- |

—

57o 57' N, 13o 09' V

| — | 57o 50' N, 13o 14' V |
| --- | --- |

—

57o 50' N, 13o 14' V

| — | 57o 57' N, 13o 45' V |
| --- | --- |

—

57o 57' N, 13o 45' V

| — | 57o 49' N, 14o 06' V |
| --- | --- |

—

57o 49' N, 14o 06' V

| — | 57o 29' N, 14o 19' V |
| --- | --- |

—

57o 29' N, 14o 19' V

| — | 57o 22' N, 14o 19' V |
| --- | --- |

—

57o 22' N, 14o 19' V

| — | 57o 00' N, 14o 34' V |
| --- | --- |

—

57o 00' N, 14o 34' V

| — | 56o 56' N, 14o 36' V |
| --- | --- |

—

56o 56' N, 14o 36' V

| — | 56o 56' N, 14o 51' V |
| --- | --- |

—

56o 56' N, 14o 51' V

| — | 57o 00' N, 14o 53' V. |
| --- | --- |

—

57o 00' N, 14o 53' V.

South-West Rockall (Empress of Britain Bank):

| — | 56o 24' N, 15o 37' V |
| --- | --- |

—

56o 24' N, 15o 37' V

| — | 56o 21' N, 14o 58' V |
| --- | --- |

—

56o 21' N, 14o 58' V

| — | 56o 04' N, 15o 10' V |
| --- | --- |

—

56o 04' N, 15o 10' V

| — | 55o 51' N, 15o 37' V |
| --- | --- |

—

55o 51' N, 15o 37' V

| — | 56o 10' N, 15o 52' V |
| --- | --- |

—

56o 10' N, 15o 52' V

| — | 56o 24' N, 15o 37' V. |
| --- | --- |

—

56o 24' N, 15o 37' V.

Logachev Mound:

| — | 55o 17' N, 16o 10' V |
| --- | --- |

—

55o 17' N, 16o 10' V

| — | 55o 34' N, 15o 07' V |
| --- | --- |

—

55o 34' N, 15o 07' V

| — | 55o 50' N, 15o 15' V |
| --- | --- |

—

55o 50' N, 15o 15' V

| — | 55o 33' N, 16o 16' V |
| --- | --- |

—

55o 33' N, 16o 16' V

| — | 55o 17' N, 16o 10' V. |
| --- | --- |

—

55o 17' N, 16o 10' V.

West Rockall Mound:

| — | 57o 20' N, 16o 30' V |
| --- | --- |

—

57o 20' N, 16o 30' V

| — | 57o 05' N, 15o 58' V |
| --- | --- |

—

57o 05' N, 15o 58' V

| — | 56o 21' N, 17o 17' V |
| --- | --- |

—

56o 21' N, 17o 17' V

| — | 56o 40' N, 17o 50' V |
| --- | --- |

—

56o 40' N, 17o 50' V

| — | 57o 20' N, 16o 30' V. |
| --- | --- |

—

57o 20' N, 16o 30' V.

2.   Hvis mængden af levende koraller eller levende svampe for en fangst pr. træk under fiskeri i nye og eksisterende bundfiskeriområder i det NEAFC-regulerede område overstiger 60 kg levende koraller og/eller 800 kg levende svampe, underretter fartøjet sin flagstat, indstiller fiskeriet og bevæger sig mindst 2 sømil væk fra den position, som synes tættest på det nøjagtige sted for denne fangst.

Artikel 34e

Foranstaltninger til beskyttelse af sårbare dybhavslevesteder i ICES-afsnit VIIc, j og k

1.   Det er forbudt at fiske med bundtrawl og faststående redskaber, herunder bundsatte garn og
  bundsatte
  langliner, inden for de områder, der afgrænses af geodætiske linjer mellem følgende koordinater målt efter WGS84-koordinatsystemet:

Belgica Mound Province:

| — | 51o 29.4' N, 11o 51.6' V |
| --- | --- |

—

51o 29.4' N, 11o 51.6' V

| — | 51o 32.4' N, 11o 41.4' V |
| --- | --- |

—

51o 32.4' N, 11o 41.4' V

| — | 51o 15.6' N, 11o 33.0' V |
| --- | --- |

—

51o 15.6' N, 11o 33.0' V

| — | 51o 13.8' N, 11o 44.4' V |
| --- | --- |

—

51o 13.8' N, 11o 44.4' V

| — | 51o 29.4' N, 11o 51.6' V. |
| --- | --- |

—

51o 29.4' N, 11o 51.6' V.

Hovland Mound Province:

| — | 52o 16.2' N, 13o 12.6' V |
| --- | --- |

—

52o 16.2' N, 13o 12.6' V

| — | 52o 24.0' N, 12o 58.2' V |
| --- | --- |

—

52o 24.0' N, 12o 58.2' V

| — | 52o 16.8' N, 12o 54.0' V |
| --- | --- |

—

52o 16.8' N, 12o 54.0' V

| — | 52o 16.8' N, 12o 29.4' V |
| --- | --- |

—

52o 16.8' N, 12o 29.4' V

| — | 52o 04.2' N, 12o 29.4' V |
| --- | --- |

—

52o 04.2' N, 12o 29.4' V

| — | 52o 04.2' N, 12o 52.8' V |
| --- | --- |

—

52o 04.2' N, 12o 52.8' V

| — | 52o 09.0' N, 12o 56.4' V |
| --- | --- |

—

52o 09.0' N, 12o 56.4' V

| — | 52o 09.0' N, 13o 10.8' V |
| --- | --- |

—

52o 09.0' N, 13o 10.8' V

| — | 52o 16.2' N, 13o 12.6' V. |
| --- | --- |

—

52o 16.2' N, 13o 12.6' V.

North-West Porcupine Bank Area I:

| — | 53o 30.6' N, 14o 32.4' V |
| --- | --- |

—

53o 30.6' N, 14o 32.4' V

| — | 53o 35.4' N, 14o 27.6' V |
| --- | --- |

—

53o 35.4' N, 14o 27.6' V

| — | 53o 40.8' N, 14o 15.6' V |
| --- | --- |

—

53o 40.8' N, 14o 15.6' V

| — | 53o 34.2' N, 14o 11.4' V |
| --- | --- |

—

53o 34.2' N, 14o 11.4' V

| — | 53o 31.8' N, 14o 14.4' V |
| --- | --- |

—

53o 31.8' N, 14o 14.4' V

| — | 53o 24.0' N, 14o 28.8' V |
| --- | --- |

—

53o 24.0' N, 14o 28.8' V

| — | 53o 30.6' N, 14o 32.4' V. |
| --- | --- |

—

53o 30.6' N, 14o 32.4' V.

North-West Porcupine Bank Area II:

| — | 53o 43.2' N, 14o 10.8' V |
| --- | --- |

—

53o 43.2' N, 14o 10.8' V

| — | 53o 51.6' N, 13o 53.4' V |
| --- | --- |

—

53o 51.6' N, 13o 53.4' V

| — | 53o 45.6' N, 13o 49.8' V |
| --- | --- |

—

53o 45.6' N, 13o 49.8' V

| — | 53o 36.6' N, 14o 07.2' V |
| --- | --- |

—

53o 36.6' N, 14o 07.2' V

| — | 53o 43.2' N, 14o 10.8' V. |
| --- | --- |

—

53o 43.2' N, 14o 10.8' V.

South-West Porcupine Bank:

| — | 51o 54.6' N, 15o 07.2' V |
| --- | --- |

—

51o 54.6' N, 15o 07.2' V

| — | 51o 54.6' N, 14o 55.2' V |
| --- | --- |

—

51o 54.6' N, 14o 55.2' V

| — | 51o 42.0' N, 14o 55.2' V |
| --- | --- |

—

51o 42.0' N, 14o 55.2' V

| — | 51o 42.0' N, 15o 10.2' V |
| --- | --- |

—

51o 42.0' N, 15o 10.2' V

| — | 51o 49.2' N, 15o 06.0' V |
| --- | --- |

—

51o 49.2' N, 15o 06.0' V

| — | 51o 54.6' N, 15o 07.2' V. |
| --- | --- |

—

51o 54.6' N, 15o 07.2' V.

2.   Alle pelagiske fartøjer, der fisker i områderne til beskyttelse af sårbare dybhavslevesteder som omhandlet i nærværende artikels stk. 1,
  skal
  være opført på en liste over godkendte fartøjer og være udstyret med en ▌fiskeritilladelse i overensstemmelse med artikel 7 i forordning (EF) nr. 1224/2009▌. Fartøjer, der er opført på listen over godkendte fartøjer, medfører udelukkende pelagiske redskaber.

3.   Pelagiske fartøjer, der agter at fiske i et område til beskyttelse af sårbare dybhavslevesteder som omhandlet i nærværende artikels stk. 1,
  skal
  fire timer i forvejen give meddelelse om, at de agter at sejle ind i et område til beskyttelse af sårbare dybhavslevesteder til det irske fiskeriovervågningscenter (FOC) som defineret i artikel 4, nr. 15, i forordning (EF) nr. 1224/2009. De skal samtidig give oplysninger om de mængder fisk, der opbevares om bord.

4.   Pelagiske fartøjer, der fisker i et område til beskyttelse af sårbare dybhavslevesteder som omhandlet i stk. 1,
  skal
  have et operationelt og fuldt fungerende sikkert fartøjsovervågningssystem (FOS), der er i fuld overensstemmelse med de respektive regler, når de befinder sig i et område til beskyttelse af sårbare dybhavslevesteder.

5.   Pelagiske fartøjer, der fisker i et område til beskyttelse af sårbare dybhavslevesteder som omhandlet i stk. 1,
  skal
  afgive FOS-rapporter hver time.

6.   Pelagiske fartøjer, der har afsluttet fiskeriet i et område til beskyttelse af sårbare dybhavslevesteder som omhandlet i stk. 1, skal informere det irske FOC, når de forlader området. De
  skal
  samtidig give oplysninger om de mængder fisk, der opbevares om bord.

7.   Ved fiskeri efter pelagiske arter i et område til beskyttelse af sårbare dybhavslevesteder som omhandlet i stk. 1 må der kun medføres eller fiskes med redskaber med en maskestørrelse på 16-31 mm eller 32-54 mm.

Artikel 34f

Foranstaltninger til beskyttelse af sårbare dybhavslevesteder i ICES-afsnit VIIIc

1.   Det er forbudt at fiske med bundtrawl og faststående redskaber, herunder bundsatte garn og
  bundsatte
  langliner, inden for det område, der afgrænses af geodætiske linjer mellem følgende koordinater målt efter WGS84-systemet:

El Cachucho:

| — | 44o 12' N, 05o 16' V |
| --- | --- |

—

44o 12' N, 05o 16' V

| — | 44o 12' N, 04o 26' V |
| --- | --- |

—

44o 12' N, 04o 26' V

| — | 43o 53' N, 04o 26' V |
| --- | --- |

—

43o 53' N, 04o 26' V

| — | 43o 53' N, 05o 16' V |
| --- | --- |

—

43o 53' N, 05o 16' V

| — | 44o 12' N, 05o 16' V. |
| --- | --- |

—

44o 12' N, 05o 16' V.

2.   Uanset forbuddet i stk. 1 kan fartøjer, der udøvede fiskeri efter almindelig skælbrosme med bundsatte langliner i 2006, 2007 og 2008, fra deres fiskerimyndigheder få en ▌fiskeritilladelse
  i overensstemmelse med artikel 7 i forordning (EF) nr. 1224/2009
  , der giver dem mulighed for fortsat at udøve dette fiskeri i området syd for 44o 00.00' N. Alle fartøjer, der har fået denne ▌fiskeritilladelse, skal, uanset deres samlede længde, have et operationelt og fuldt fungerende sikkert FOS, der er i overensstemmelse med de respektive regler, når de udøver fiskeri i det i stk. 1 omhandlede område.

(******)  EFT L 41 af 13.2.2002, s. 1."

(*******)  EFT L 77 af 20.3.2002, s. 8.«"

| 10) | Artikel 38 udgår. |
| --- | --- |

10)

Artikel 38 udgår.

| 11) | Artikel 47 udgår. |
| --- | --- |

11)

Artikel 47 udgår.

| 11a) | Bilag I, IV, XII og XIV til forordning (EF) nr. 850/98 ændres i overensstemmelse med bilaget til denne forordning. |
| --- | --- |

11a)

Bilag I, IV, XII og XIV til forordning (EF) nr. 850/98 ændres i overensstemmelse med bilaget til denne forordning.

| 11b) | Bilag XIIa, XIVa, XIVb, XIVc og XIVd indsættes i overensstemmelse med bilaget til denne forordning. |
| --- | --- |

11b)

Bilag XIIa, XIVa, XIVb, XIVc og XIVd indsættes i overensstemmelse med bilaget til denne forordning.

▌

Artikel 2

Ændring af forordning (EF) nr. 1434/98

I artikel 2 i forordning (EF) nr. 1434/98 tilføjes følgende stykke:

»1a.
     
  Stk. 1 gælder ikke for sild fanget i ICES-afsnit IIIa, underområde IV, afsnit VIId og EU-farvande i ICES-afsnit IIa.«.

Artikel 3

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på
  tredje
  dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den anvendes fra den 1. januar 2013.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i

På Europa-Parlamentets vegne

Formand

På Rådets vegne

Formand

---

(1)  EUT C 351 af 15.11.2012, s. 83.

1

(2)  EUT L 347 af 24.12.2009, s. 6.

2

(3)  EUT L 165 af 24.6.2011, s. 1.

3

(4)  EUT L 22 af 26.1.2009, s. 1.

4

(5)  EFT L 125 af 27.4.1998, s. 1.

5

(6)  EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13.

6

BILAG

I bilagene til forordning (EF) nr. 850/98 foretages følgende ændringer:

| 1) | I bilag I udgår fodnote 6 til tabellen. |
| --- | --- |

1)

I bilag I udgår fodnote 6 til tabellen.

| 2) | I bilag IV affattes tabellen således:




  »Trukne redskaber: Skagerrak og Kattegat




  Maskestørrelsesintervaller, målarter samt gældende procentvise andele af fangsten ved brug af en enkelt maskestørrelse

















  Art | Maskestørrelsesinterval (mm) |
| --- | --- | --- |
| <16 | 16-31 | 32-69 | 35-69 | 70-89 (5) | ≥90 |
| Minimumsfangstprocenter for målarter |
| 50 %





   (6) | 50 %





   (6) | 20 %





   (6) | 50 %





   (6) | 20 %





   (6) | 20 %





   (7) | 30 %





   (8) | ingen |
| Tobis (Ammodytidae) (3) | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Tobis (Ammodytidae) (4) | | X | | X | X | X | X | X |
| Sperling (Trisopterus esmarkii) | | X | | X | X | X | X | X |
| Blåhvilling (Micromesistius poutassou) | | X | | X | X | X | X | X |
| Stor fjæsing (Trachinus draco) (1) | | X | | X | X | X | X | X |
| Bløddyr (undtagen Sepia) (1) | | X | | X | X | X | X | X |
| Almindelig hornfisk (Belone belone) (1) | | X | | X | X | X | X | X |
| Grå knurhane (Eutrigla gurnardus) (1) | | X | | X | X | X | X | X |
| Guldlaksarter (Argentina spp.) | | | | X | X | X | X | X |
| Brisling (Sprattus sprattus) | | X | | X | X | X | X | X |
| Ål (Anguilla Anguilla) | | | X | X | X | X | X | X |
| Hestereje/fjordreje (Crangon spp., Palaemon adspersus) (1) | | | X | X | X | X | X | X |
| Makrelfiskarter (Scomber spp.) | | | | X | | | X | X |
| Hestemakrelarter (Trachurus spp.) | | | | X | | | X | X |
| Sild (Clupea harengus) | | | | X | | | X | X |
| Dybvandsreje (Pandalus borealis) | | | | | | X | X | X |
| Hestereje/fjordreje (Crangon spp., Palaemon adspersus) (2) | | | | | X | | X | X |
| Hvilling (Merlangius merlangus) | | | | | | | X | X |
| Jomfruhummer (Nephrops norvegicus) | | | | | | | X | X |
| Alle øvrige marine organismer | | | | | | | | X |

2)

I bilag IV affattes tabellen således:

»Trukne redskaber: Skagerrak og Kattegat

Maskestørrelsesintervaller, målarter samt gældende procentvise andele af fangsten ved brug af en enkelt maskestørrelse

Art

Maskestørrelsesinterval (mm)

<16

16-31

32-69

35-69

70-89 (5)

≥90

Minimumsfangstprocenter for målarter

50 %

(6)

50 %

(6)

20 %

(6)

50 %

(6)

20 %

(6)

20 %

(7)

30 %

(8)

ingen

Tobis (Ammodytidae) (3)

X

X

X

X

X

X

X

X

Tobis (Ammodytidae) (4)

X

X

X

X

X

X

Sperling (Trisopterus esmarkii)

X

X

X

X

X

X

Blåhvilling (Micromesistius poutassou)

X

X

X

X

X

X

Stor fjæsing (Trachinus draco) (1)

X

X

X

X

X

X

Bløddyr (undtagen Sepia) (1)

X

X

X

X

X

X

Almindelig hornfisk (Belone belone) (1)

X

X

X

X

X

X

Grå knurhane (Eutrigla gurnardus) (1)

X

X

X

X

X

X

Guldlaksarter (Argentina spp.)

X

X

X

X

X

Brisling (Sprattus sprattus)

X

X

X

X

X

X

Ål (Anguilla Anguilla)

X

X

X

X

X

X

Hestereje/fjordreje (Crangon spp., Palaemon adspersus) (1)

X

X

X

X

X

X

Makrelfiskarter (Scomber spp.)

X

X

X

Hestemakrelarter (Trachurus spp.)

X

X

X

Sild (Clupea harengus)

X

X

X

Dybvandsreje (Pandalus borealis)

X

X

X

Hestereje/fjordreje (Crangon spp., Palaemon adspersus) (2)

X

X

X

Hvilling (Merlangius merlangus)

X

X

Jomfruhummer (Nephrops norvegicus)

X

X

Alle øvrige marine organismer

X

| 3) | I tabellen i bilag XII foretages følgende ændringer:






  a) | rækkerne svarende til japansk tæppemusling og ottearmet blæksprutte affattes således:
  »







  Art | Mindstemål |
| --- | --- | --- | --- |
| Region 1 til 5, undtagen Skagerrak/Kattegat | Skagerrak/Kattegat |
| Japansk tæppemusling (Venerupis philippinarum) | 35 mm | |

3)

I tabellen i bilag XII foretages følgende ændringer:

a)

rækkerne svarende til japansk tæppemusling og ottearmet blæksprutte affattes således:

»

Art

Mindstemål

Region 1 til 5, undtagen Skagerrak/Kattegat

Skagerrak/Kattegat

Japansk tæppemusling (Venerupis philippinarum)

35 mm

| Art | Mindstemål: Region 1 til 5, undtagen Skagerrak/Kattegat |
| --- | --- |
| Ottearmet blæksprutte (Octopus Vulgaris) | Hele området, undtagen farvande under højhedsområde eller jurisdiktion i region 5: 750 g
  Farvande under højhedsområde eller jurisdiktion i region 5: 450 g (renset) |

Art

Mindstemål: Region 1 til 5, undtagen Skagerrak/Kattegat

Ottearmet blæksprutte (Octopus Vulgaris)

Hele området, undtagen farvande under højhedsområde eller jurisdiktion i region 5: 750 g

Farvande under højhedsområde eller jurisdiktion i region 5: 450 g (renset)

«;

| b) | rækkerne svarende til ansjos affattes således:


  »








  Art | Mindstemål: Region 1 til 5, undtagen Skagerrak/Kattegat |
| --- | --- | --- |
| Ansjos (Engraulis encrasicolus) | Hele området, undtagen ICES-afsnit IXa øst for 7o 23' 48" V: 12 cm eller 90 fisk pr. kg.




  ICES-afsnit IXa øst for 7o 23' 48" V: 10 cm" |

b)

rækkerne svarende til ansjos affattes således:

»

Art

Mindstemål: Region 1 til 5, undtagen Skagerrak/Kattegat

Ansjos (Engraulis encrasicolus)

Hele området, undtagen ICES-afsnit IXa øst for 7o 23' 48" V: 12 cm eller 90 fisk pr. kg.

ICES-afsnit IXa øst for 7o 23' 48" V: 10 cm"

«;

| 4) | Følgende bilag indsættes:

  »
  »

  BILAG XIIa:

  MINDSTEMÅL FOR REGION 9






  Art | Mindstemål: Region 9 |
| --- | --- | --- |
| Pighvar
  (Psetta maxima) | 45 cm |

4)

Følgende bilag indsættes:

»

BILAG XIIa:

MINDSTEMÅL FOR REGION 9

Art

Mindstemål: Region 9

Pighvar
  (Psetta maxima)

45 cm

«;

| 5) | I bilag XIV indsættes følgende navne i alfabetisk rækkefølge efter deres tilsvarende danske navne:
  »






  DANSK NAVN | VIDENSKABELIGT NAVN |
| --- | --- | --- |
| Havgalte | Capros aper |
| Rødfisk | Sebastes spp. |
| Sardinel | Sardinella aurita |
| Skælbrosme | Phycis blennoides |

5)

I bilag XIV indsættes følgende navne i alfabetisk rækkefølge efter deres tilsvarende danske navne:

»

DANSK NAVN

VIDENSKABELIGT NAVN

Havgalte

Capros aper

Capros aper

Rødfisk

Sebastes spp.

Sebastes

Sardinel

Sardinella aurita

Sardinella aurita

Skælbrosme

Phycis blennoides

Phycis blennoides

«;

| 6) | Følgende bilag indsættes:»


  »BILAG XIVa



  SPECIFIKATIONER FOR SORTERINGSRIST









  -1. | Den artsselektive rist skal monteres i trawl, hvis fangstpose består af kvadratmasker med en maskestørrelse på mindst 70 mm, men under 90 mm. Fangstposen skal være mindst 8 m lang. Det er forbudt at anvende trawl på over 100 kvadratmasker i fangstposens omkreds, eksklusive sammenføjninger eller sømliner. Den kvadratmaskede fangstpose er kun påkrævet i Skagerrak og Kattegat. |
| --- | --- | --- |

6)

Følgende bilag indsættes:

»BILAG XIVa

SPECIFIKATIONER FOR SORTERINGSRIST

-1.

Den artsselektive rist skal monteres i trawl, hvis fangstpose består af kvadratmasker med en maskestørrelse på mindst 70 mm, men under 90 mm. Fangstposen skal være mindst 8 m lang. Det er forbudt at anvende trawl på over 100 kvadratmasker i fangstposens omkreds, eksklusive sammenføjninger eller sømliner. Den kvadratmaskede fangstpose er kun påkrævet i Skagerrak og Kattegat.

| 1. | Risten skal være rektangulær. Ristens tremmer skal være parallelle med ristens længdeakse. Afstanden mellem tremmerne må højst være 35 mm. Det er tilladt at anvende et eller flere hængsler, så risten lettere kan placeres oven på nettromlen. |
| --- | --- |

1.

Risten skal være rektangulær. Ristens tremmer skal være parallelle med ristens længdeakse. Afstanden mellem tremmerne må højst være 35 mm. Det er tilladt at anvende et eller flere hængsler, så risten lettere kan placeres oven på nettromlen.

| 2. | Risten skal monteres diagonalt i trawlet med ristens overkant pegende opad og bagud. Den kan monteres lige foran fangstposen eller længere fremme i forlængelsesstykket. Risten skal være fastgjort til trawlet på alle sider. |
| --- | --- |

2.

Risten skal monteres diagonalt i trawlet med ristens overkant pegende opad og bagud. Den kan monteres lige foran fangstposen eller længere fremme i forlængelsesstykket. Risten skal være fastgjort til trawlet på alle sider.

| 3. | I trawlets overpanel skal der i umiddelbar forbindelse med ristens overkant være en ublokeret åbning, hvor fiskene kan slippe ud. Udslipningsåbningen skal bagest være lige så bred som risten og foran ende i en spids, hvor siderne er skåret langs maskestolperne på hver side af risten. |
| --- | --- |

3.

I trawlets overpanel skal der i umiddelbar forbindelse med ristens overkant være en ublokeret åbning, hvor fiskene kan slippe ud. Udslipningsåbningen skal bagest være lige så bred som risten og foran ende i en spids, hvor siderne er skåret langs maskestolperne på hver side af risten.

| 4. | Det er tilladt at fastgøre en tragtformet anordning foran risten for at lede fisken mod trawlets bund og risten. Maskestørrelsen i tragten skal være mindst 70 mm. Tragten skal have en lodret åbning ved risten på mindst 15 cm. Tragtens åbning ved risten skal være lige så bred som risten. |
| --- | --- |

4.

Det er tilladt at fastgøre en tragtformet anordning foran risten for at lede fisken mod trawlets bund og risten. Maskestørrelsen i tragten skal være mindst 70 mm. Tragten skal have en lodret åbning ved risten på mindst 15 cm. Tragtens åbning ved risten skal være lige så bred som risten.

Image

Skematisk tegning af et størrelses- og artsselektivt trawl. Fisken ledes mod trawlets bund og risten via en tragt. Større fisk slipper ud af trawlet via risten, mens mindre fisk og jomfruhummer passerer gennem risten og ind i fangstposen. Fangstposen, der udelukkende består af kvadratmasker, øger muligheden for, at små fisk og undermålsjomfruhummer kan undslippe. Den kvadratmaskede fangstpose, der ses på tegningen, er kun påkrævet i Skagerrak og Kattegat.

BILAG XIVb

BETINGELSER FOR FISKERI MED VISSE TRUKNE REDSKABER, SOM MÅ ANVENDES I BISCAYABUGTEN

1.   Specifikationer for det kvadratmaskede overpanel

Panelet skal bestå af et rektangulært netstykke. Der må kun være ét panel. Panelet må ikke på nogen måde obstrueres af anordninger på nettets inder- eller yderside.

2.   Panelets placering

Panelet skal monteres i midten af overpanelet i trawlets bageste koniske del lige foran den ikkekoniske del bestående af forlængelsesstykket og fangstposen.

Panelet slutter højst 12 masker fra den håndknyttede række masker mellem forlængelsesstykket og den bageste koniske del af trawlet.

3.   Panelets størrelse

Panelet skal være mindst 2 m langt og mindst 1 m bredt.

4.   Panelets net

Maskestørrelsen skal være mindst 100 mm. Maskerne skal være kvadratmasker, dvs. at alle fire sider i panelet skal være skåret stolperet.

Nettet skal monteres således, at stolperne er parallelle med og vinkelrette på fangstposens længdeakse.

Det skal bestå af enkeltgarn. Enkeltgarnet må højst være 4 mm tykt.

5.   Panelets montering i diamantmasket net

Det er tilladt at fastgøre en sømline langs panelets fire sider. Sømlinens diameter må højst være 12 mm.

Panelets udstrakte længde skal være lig med længden af de diamantmasker, der er fastgjort til panelets langsider.

Antallet af diamantmasker i overpanelet, der er fastgjort til panelets korte side (dvs. den 1 m lange side vinkelret på fangstposens længdeakse), skal være mindst antallet af hele diamantmasker, der er fastgjort til panelets lange side, divideret med 0,7.

6.   Panelets montering i trawlet ses på tegningen nedenfor

Image

BILAG XIVc

KVADRATMASKET PANEL FOR FARTØJER PÅ OVER 15 M

1.   Specifikationer for det kvadratmaskede overpanel

Panelet skal bestå af et rektangulært netstykke. Det skal bestå af enkeltgarn. Maskerne skal være kvadratmasker, dvs. at alle fire sider i panelet skal være skåret stolperet. Maskestørrelsen skal være lig med eller over 120 mm. Panelet skal være mindst 3 meter langt, undtagen når det er indsat i net, der er trukket af fartøjer på under 112 kW; i så fald
  skal
  det være mindst 2 meter langt.

2.   Panelets placering

Panelet skal monteres i fangstposens overpanel. Panelets bagkant må ikke være længere end 12 m fra bindestrikken som defineret i artikel 8 i Kommissionens forordning (EØF) nr. 3440/84 af 6. december 1984 om fastgørelse af anordninger til trawl, snurrevod og lignende redskaber*.

3.   Panelets montering i diamantmasket net

Der må højst være to åbne diamantmasker mellem panelets langside og den tilstødende sømline.

Panelets udstrakte længde skal være lig med længden af de diamantmasker, der er fastgjort til panelets langsider. Sammenføjningsforholdet mellem fangstposens overpanels diamantmasker og panelets korteste side skal være tre diamantmasker til en kvadratmaske for 80 mm fangstposer, eller to diamantmasker til en kvadratmaske for 120 mm fangstposer, bortset fra panelets hjørnestolper fra begge sider.

BILAG XIVd

KVADRATMASKET PANEL FOR FARTØJER PÅ UNDER 15 M

1.   Specifikationer for det kvadratmaskede overpanel

Panelet skal bestå af et rektangulært netstykke. Det skal bestå af enkeltgarn. Maskerne skal være kvadratmasker, dvs. at alle fire sider i panelet skal være skåret stolperet. Maskestørrelsen skal være lig med eller over 110 mm. Panelet skal være mindst 3 meter langt, undtagen når det er indsat i net, der er trukket af fartøjer på under 112 kW; i så fald
  skal
  det være mindst 2 meter langt.

2.   Panelets placering

Panelet skal monteres i fangstposens overpanel. Panelets bagkant må ikke være længere end 12 m fra bindestrikken som defineret i artikel 8 i forordning (EØF) nr. 3440/84 (*).

3.   Panelets montering i diamantmasket net

Der må højst være to åbne diamantmasker mellem panelets langside og den tilstødende sømline. Panelets udstrakte længde skal være lig med længden af de diamantmasker, der er fastgjort til panelets langsider. Sammenføjningsforholdet mellem fangstposens overpanels diamantmasker og panelets korteste side skal være to diamantmasker til en kvadratmaske, bortset fra panelets hjørnestolper fra begge sider.

(*)  EFT L 318 af 7.12.1984, s. 23.«"

*

---

(1)  
  Kun inden for 4 sømil fra basislinjerne.

1

Kun inden for 4 sømil fra basislinjerne.

(2)  
  Uden for 4 sømil fra basislinjerne.

2

Uden for 4 sømil fra basislinjerne.

(3)  
  Fra den 1. marts til den 31. oktober i Skagerrak og fra den 1. marts til den 31. juli i Kattegat.

3

Fra den 1. marts til den 31. oktober i Skagerrak og fra den 1. marts til den 31. juli i Kattegat.

(4)  
  Fra den 1. november til den sidste dag i februar i Skagerrak og fra den 1. august til den sidste dag i februar i Kattegat.

4

Fra den 1. november til den sidste dag i februar i Skagerrak og fra den 1. august til den sidste dag i februar i Kattegat.

(5)  
  Ved anvendelse af dette maskestørrelsesinterval skal fangstposen bestå af kvadratmasket net med en sorteringsrist, jf. bilag XIVa til denne forordning.

5

Ved anvendelse af dette maskestørrelsesinterval skal fangstposen bestå af kvadratmasket net med en sorteringsrist, jf. bilag XIVa til denne forordning.

(6)  
  Fangsten om bord må højst bestå af 10 % af enhver blanding af torsk, kuller, kulmule, rødspætte, skærising, rødtunge, tunge, pighvar, slethvar, skrubbe, makrel, glashvarre, hvilling, ising, sej, jomfruhummer og hummer.

6

Fangsten om bord må højst bestå af 10 % af enhver blanding af torsk, kuller, kulmule, rødspætte, skærising, rødtunge, tunge, pighvar, slethvar, skrubbe, makrel, glashvarre, hvilling, ising, sej, jomfruhummer og hummer.

(7)  
  Fangsten om bord må højst bestå af 50 % af enhver blanding af torsk, kuller, kulmule, rødspætte, skærising, rødtunge, tunge, pighvar, slethvar, skrubbe, sild, makrel, glashvarre, ising, sej, jomfruhummer og hummer.

7

Fangsten om bord må højst bestå af 50 % af enhver blanding af torsk, kuller, kulmule, rødspætte, skærising, rødtunge, tunge, pighvar, slethvar, skrubbe, sild, makrel, glashvarre, ising, sej, jomfruhummer og hummer.

(8)  
  Fangsten om bord må bestå højst af 60 % af enhver blanding af torsk, kuller, kulmule, rødspætte, skærising, rødtunge, tunge, pighvar, slethvar, skrubbe, glashvarre, hvilling, ising, sej og hummer.«

8

Fangsten om bord må bestå højst af 60 % af enhver blanding af torsk, kuller, kulmule, rødspætte, skærising, rødtunge, tunge, pighvar, slethvar, skrubbe, glashvarre, hvilling, ising, sej og hummer.«

---

| 16.12.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 419/301 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 419/301

---

P7_TA(2012)0449

Fjernelse af hajfinner om bord på fartøjer ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 22. november 2012 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1185/2003 om fjernelse af hajfinner om bord på fartøjer (COM(2011)0798 — C7-0431/2011 — 2011/0364(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2015/C 419/54)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2011)0798), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2011)0798),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 43, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7–0431/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 43, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7–0431/2011),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde; |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde;

| — | der henviser til Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse af 28. marts 2012 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse af 28. marts 2012 (1),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 55, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 55,

| — | der henviser til betænkning fra Fiskeriudvalget og udtalelse fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A7-0295/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Fiskeriudvalget og udtalelse fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A7-0295/2012),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse for Parlamentet, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag væsentligt eller erstatte det med en anden tekst, |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse for Parlamentet, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag væsentligt eller erstatte det med en anden tekst,

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  EUT C 181 af 21.6.2012, s. 195.

---

P7_TC1-COD(2011)0364

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 22. november 2012 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1185/2003 om fjernelse af hajfinner om bord på fartøjer

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) nr. 605/2013).

---