# Euroopa Liidu C 440/30.

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 440 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 58. köide30. detsember 2015 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 440

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

58. köide30. detsember 2015

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EUROOPA PARLAMENT
  2012–2013 ISTUNGJÄRK14.–17. jaanuari 2013. aasta istungid
  Istungjärgu protokoll on avaldatud ELTs C 92 E, 28.3.2013 .
  VASTUVÕETUD TEKSTID | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

EUROOPA PARLAMENT
  2012–2013 ISTUNGJÄRK14.–17. jaanuari 2013. aasta istungid
  Istungjärgu protokoll on avaldatud ELTs C 92 E, 28.3.2013 .
  VASTUVÕETUD TEKSTID

EUROOPA PARLAMENT

Istungjärgu protokoll on avaldatud ELTs C 92 E, 28.3.2013 .

1

---

| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| --- | --- |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Euroopa Parlament |
| | Teisipäev, 15. jaanuar 2013 |
| 2015/C 440/01 | Euroopa Parlamendi 15. jaanuari 2013. aasta resolutsioon linnaruumi ümberkorraldamise panuse kohta majanduskasvu ELi ühtekuuluvuspoliitika raames (2011/2311(INI)) | 2 |
| 2015/C 440/02 | Euroopa Parlamendi 15. jaanuari 2013. aasta resolutsioon ühtekuuluvuspoliitikas territoriaalse arengu rolli optimeerimise kohta (2011/2312(INI)) | 6 |
| 2015/C 440/03 | Euroopa Parlamendi 15. jaanuari 2013. aasta resolutsioon Euroopa Liidu Solidaarsusfondi ning selle rakendamise ja kasutamise kohta (2012/2075(INI)) | 13 |
| 2015/C 440/04 | Euroopa Parlamendi 15. jaanuari 2013. aasta resolutsioon soovitustega Euroopa Komisjonile Euroopa Liidu haldusmenetlusõiguse kohta (2012/2024(INL)) | 17 |
| 2015/C 440/05 | Euroopa Parlamendi 15. jaanuari 2013. aasta resolutsioon soovitustega komisjonile töötajate teavitamise ja nendega konsulteerimise ning restruktureerimise ettevalmistamise ja juhtimise kohta (2012/2061(INL)) | 23 |
| 2015/C 440/06 | Euroopa Parlamendi 15. jaanuari 2013. aasta resolutsioon Aafrika Sarve piirkonda käsitleva ELi strateegia kohta (2012/2026(INI)) | 38 |
| 2015/C 440/07 | Euroopa Parlamendi 15. jaanuari 2013. aasta resolutsioon geneetiliste ressurssidega seotud intellektuaalomandi õiguste arenguaspektide ja nende mõju kohta vaesuse vähendamisele arenguriikides (2012/2135(INI)) | 55 |
| | Kolmapäev, 16. jaanuar 2013 |
| 2015/C 440/08 | Euroopa Parlamendi 16. jaanuari 2013. aasta resolutsioon riigi rahanduse kohta majandus- ja rahaliidus – 2011 ja 2012 (2011/2274(INI)) | 62 |
| 2015/C 440/09 | Euroopa Parlamendi 16. jaanuari 2013. aasta resolutsioon noortegarantii kohta (2012/2901(RSP)) | 67 |
| 2015/C 440/10 | Euroopa Parlamendi 16. jaanuari 2013. aasta resolutsioon ELi ühtekuuluvuspoliitika ja selles osalejate rolli kohta Euroopa uue energiapoliitika rakendamisel (2012/2099(INI)) | 69 |
| 2015/C 440/11 | Euroopa Parlamendi 16. jaanuari 2013. aasta resolutsioon stabiilsusvõlakirjade kasutuselevõtu teostatavuse kohta (2012/2028(INI)) | 74 |
| | Neljapäev, 17. jaanuar 2013 |
| 2015/C 440/12 | Euroopa Parlamendi 17. jaanuari 2013. aasta resolutsioon ELi ja Iraagi vahelise partnerlus- ja koostöölepingu kohta (2012/2850(RSP)) | 83 |
| 2015/C 440/13 | Euroopa Parlamendi 17. jaanuari 2013. aasta resolutsioon Euroopa Ühenduse ning Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide vahelise majanduspartnerluse vahelepingu rakendamise kohta Zimbabwe praegust olukorda arvestades (2013/2515(RSP)) | 89 |
| 2015/C 440/14 | Euroopa Parlamendi 17. jaanuari 2013. aasta resolutsioon riigiabi ajakohastamise kohta (2012/2920(RSP)) | 92 |
| 2015/C 440/15 | Euroopa Parlamendi 17. jaanuari 2013. aasta resolutsioon tekstiilivabrikute hiljutiste põlengute inimohvrite kohta, pidades eelkõige silmas Bangladeshi (2012/2908(RSP)) | 94 |
| 2015/C 440/16 | Euroopa Parlamendi 17. jaanuari 2013. aasta resolutsioon tuumarelva leviku tõkestamise lepingu läbivaatamiseks korraldatud konverentsi soovituste kohta seoses massihävitusrelvade vaba tsooni loomisega Lähis-Idas (2012/2890(RSP)) | 97 |
| 2015/C 440/17 | Euroopa Parlamendi 17. jaanuari 2013. aasta resolutsioon teatavate kolmandatest riikidest ELi imporditud toodete päritoluriigi märkimise kohta (2012/2923(RSP)) | 100 |
| 2015/C 440/18 | Euroopa Parlamendi 17. jaanuari 2013. aasta resolutsioon ELi ja Mercosuri kaubandusläbirääkimiste kohta (2012/2924(RSP)) | 101 |
| 2015/C 440/19 | Euroopa Parlamendi 17. jaanuari 2013. aasta resolutsioon naistevastase vägivalla kohta Indias (2013/2512(RSP)) | 103 |
| 2015/C 440/20 | Euroopa Parlamendi 17. jaanuari 2013. aasta resolutsioon inimõiguste olukorra kohta Bahreinis (2013/2513(RSP)) | 107 |
| 2015/C 440/21 | Euroopa Parlamendi 17. jaanuari 2013. aasta resolutsioon olukorra kohta Kesk-Aafrika Vabariigis (2013/2514(RSP)) | 111 |

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Teisipäev, 15. jaanuar 2013

2015/C 440/01

Euroopa Parlamendi 15. jaanuari 2013. aasta resolutsioon linnaruumi ümberkorraldamise panuse kohta majanduskasvu ELi ühtekuuluvuspoliitika raames (2011/2311(INI))

2

2015/C 440/02

Euroopa Parlamendi 15. jaanuari 2013. aasta resolutsioon ühtekuuluvuspoliitikas territoriaalse arengu rolli optimeerimise kohta (2011/2312(INI))

6

2015/C 440/03

Euroopa Parlamendi 15. jaanuari 2013. aasta resolutsioon Euroopa Liidu Solidaarsusfondi ning selle rakendamise ja kasutamise kohta (2012/2075(INI))

13

2015/C 440/04

Euroopa Parlamendi 15. jaanuari 2013. aasta resolutsioon soovitustega Euroopa Komisjonile Euroopa Liidu haldusmenetlusõiguse kohta (2012/2024(INL))

17

2015/C 440/05

Euroopa Parlamendi 15. jaanuari 2013. aasta resolutsioon soovitustega komisjonile töötajate teavitamise ja nendega konsulteerimise ning restruktureerimise ettevalmistamise ja juhtimise kohta (2012/2061(INL))

23

2015/C 440/06

Euroopa Parlamendi 15. jaanuari 2013. aasta resolutsioon Aafrika Sarve piirkonda käsitleva ELi strateegia kohta (2012/2026(INI))

38

2015/C 440/07

Euroopa Parlamendi 15. jaanuari 2013. aasta resolutsioon geneetiliste ressurssidega seotud intellektuaalomandi õiguste arenguaspektide ja nende mõju kohta vaesuse vähendamisele arenguriikides (2012/2135(INI))

55

Kolmapäev, 16. jaanuar 2013

2015/C 440/08

Euroopa Parlamendi 16. jaanuari 2013. aasta resolutsioon riigi rahanduse kohta majandus- ja rahaliidus – 2011 ja 2012 (2011/2274(INI))

62

2015/C 440/09

Euroopa Parlamendi 16. jaanuari 2013. aasta resolutsioon noortegarantii kohta (2012/2901(RSP))

67

2015/C 440/10

Euroopa Parlamendi 16. jaanuari 2013. aasta resolutsioon ELi ühtekuuluvuspoliitika ja selles osalejate rolli kohta Euroopa uue energiapoliitika rakendamisel (2012/2099(INI))

69

2015/C 440/11

Euroopa Parlamendi 16. jaanuari 2013. aasta resolutsioon stabiilsusvõlakirjade kasutuselevõtu teostatavuse kohta (2012/2028(INI))

74

Neljapäev, 17. jaanuar 2013

2015/C 440/12

Euroopa Parlamendi 17. jaanuari 2013. aasta resolutsioon ELi ja Iraagi vahelise partnerlus- ja koostöölepingu kohta (2012/2850(RSP))

83

2015/C 440/13

Euroopa Parlamendi 17. jaanuari 2013. aasta resolutsioon Euroopa Ühenduse ning Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide vahelise majanduspartnerluse vahelepingu rakendamise kohta Zimbabwe praegust olukorda arvestades (2013/2515(RSP))

89

2015/C 440/14

Euroopa Parlamendi 17. jaanuari 2013. aasta resolutsioon riigiabi ajakohastamise kohta (2012/2920(RSP))

92

2015/C 440/15

Euroopa Parlamendi 17. jaanuari 2013. aasta resolutsioon tekstiilivabrikute hiljutiste põlengute inimohvrite kohta, pidades eelkõige silmas Bangladeshi (2012/2908(RSP))

94

2015/C 440/16

Euroopa Parlamendi 17. jaanuari 2013. aasta resolutsioon tuumarelva leviku tõkestamise lepingu läbivaatamiseks korraldatud konverentsi soovituste kohta seoses massihävitusrelvade vaba tsooni loomisega Lähis-Idas (2012/2890(RSP))

97

2015/C 440/17

Euroopa Parlamendi 17. jaanuari 2013. aasta resolutsioon teatavate kolmandatest riikidest ELi imporditud toodete päritoluriigi märkimise kohta (2012/2923(RSP))

100

2015/C 440/18

Euroopa Parlamendi 17. jaanuari 2013. aasta resolutsioon ELi ja Mercosuri kaubandusläbirääkimiste kohta (2012/2924(RSP))

101

2015/C 440/19

Euroopa Parlamendi 17. jaanuari 2013. aasta resolutsioon naistevastase vägivalla kohta Indias (2013/2512(RSP))

103

2015/C 440/20

Euroopa Parlamendi 17. jaanuari 2013. aasta resolutsioon inimõiguste olukorra kohta Bahreinis (2013/2513(RSP))

107

2015/C 440/21

Euroopa Parlamendi 17. jaanuari 2013. aasta resolutsioon olukorra kohta Kesk-Aafrika Vabariigis (2013/2514(RSP))

111

---

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Parlament |
| | Kolmapäev, 16. jaanuar 2013 |
| 2015/C 440/22 | Euroopa Parlamendi 16. jaanuari 2013. aasta otsus Euroopa Parlamendi kodukorra artikli 15 lõike 2 muutmise kohta ühise heakskiitmise teel valitud asepresidentide järjestuse osas (2012/2020(REG)) | 116 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Parlament

Kolmapäev, 16. jaanuar 2013

2015/C 440/22

Euroopa Parlamendi 16. jaanuari 2013. aasta otsus Euroopa Parlamendi kodukorra artikli 15 lõike 2 muutmise kohta ühise heakskiitmise teel valitud asepresidentide järjestuse osas (2012/2020(REG))

116

---

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | EUROOPA PARLAMENT |
| | Kolmapäev, 16. jaanuar 2013 |
| 2015/C 440/23 | P7_TA(2013)0008Ohtlike preparaatide klassifitseerimine, pakendamine ja märgistamine ***IEuroopa Parlamendi 16. jaanuari 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv ohtlike preparaatide klassifitseerimise, pakendamise ja märgistamise kohta (uuesti sõnastatud) (COM(2012)0008 – C7-0021/2012 – 2012/0007(COD))P7_TC1-COD(2012)0007Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 16. jaanuaril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/.../EL ohtlike preparaatide klassifitseerimise, pakendamise ja märgistamise kohta (uuesti sõnastatud) | 117 |
| 2015/C 440/24 | P7_TA(2013)0009Vahemere kalavarude säästva kasutamise majandamismeetmed ***IEuroopa Parlamendi 16. jaanuari 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1967/2006, mis käsitleb Vahemere kalavarude säästva kasutamise majandamismeetmeid (COM(2011)0479 – C7-0216/2011 – 2011/0218(COD))P7_TC1-COD(2011)0218Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 16. jaanuaril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1967/2006, mis käsitleb Vahemere kalavarude säästva kasutamise majandamismeetmeid | 186 |
| 2015/C 440/25 | Euroopa Parlamendi 16. jaanuari 2013. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Cartagena bioohutuse protokolli vastutust ja kahju hüvitamist käsitleva Nagoya – Kuala Lumpuri lisaprotokolli Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (13582/2012 – C7-0323/2012 – 2012/0120(NLE)) | 192 |
| 2015/C 440/26 | P7_TA(2013)0012Reitinguagentuurid ***IEuroopa Parlamendi 16. jaanuari 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1060/2009 reitinguagentuuride kohta (COM(2011)0747 – C7-0420/2011 – 2011/0361(COD))P7_TC1-COD(2011)0361Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 16. jaanuaril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1060/2009 reitinguagentuuride kohta | 193 |
| 2015/C 440/27 | P7_TA(2013)0013Vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjad (eurofondid) ja alternatiivsete investeerimisfondide valitsejad ***IEuroopa Parlamendi 16. jaanuari 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2009/65/EÜ vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjaid (eurofondid) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta ning direktiivi 2011/61/EL alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate kohta seoses liigse tuginemisega krediidireitingutele (COM(2011)0746 – C7-0419/2011 – 2011/0360(COD))P7_TC1-COD(2011)0360Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 16. jaanuaril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/.../EL, millega muudetakse direktiivi 2003/41/EÜ tööandjapensioni kogumisasutuste tegevuse ja järelevalve kohta, direktiivi 2009/65/EÜ vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjaid (eurofondid) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta ning direktiivi 2011/61/EL alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate kohta seoses liigse tuginemisega krediidireitingutele | 194 |
| 2015/C 440/28 | P7_TA(2013)0014Läänemere tursavarude mitmeaastane kava ***IEuroopa Parlamendi 16. jaanuari 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu 18. septembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1098/2007, millega kehtestatakse Läänemere tursavarude ja nende varude püügi mitmeaastane kava (COM(2012)0155 – C7-0090/2012 – 2012/0077(COD))P7_TC1-COD(2012)0077Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 16. jaanuaril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega muudetakse nõukogu 18. septembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1098/2007, millega kehtestatakse Läänemere tursavarude ja nende varude püügi pikaajaline kava | 195 |
| | Neljapäev, 17. jaanuar 2013 |
| 2015/C 440/29 | Euroopa Parlamendi 17. jaanuari 2013. aasta otsus institutsioonidevaheliste läbirääkimiste alustamise ja mandaadi kohta seoses ettepanekuga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse Sisejulgeolekufondi osana välispiiride ja viisade rahastamisvahend (COM(2011)0750 – C7-0441/2011 – 2011/0365(COD) – 2013/2503(RSP)) | 200 |
| 2015/C 440/30 | Euroopa Parlamendi 17. jaanuari 2013. aasta otsus institutsioonidevaheliste läbirääkimiste alustamise ja mandaadi kohta seoses ettepanekuga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse Varjupaiga- ja Rändefond (COM(2011)0751 – C7-0443/2011 – 2011/0366(COD) – (2013/2504(RSP)) | 238 |
| 2015/C 440/31 | Euroopa Parlamendi 17. jaanuari 2013. aasta otsus institutsioonidevaheliste läbirääkimiste alustamise ja mandaadi kohta seoses ettepanekuga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse Sisejulgeolekufondi osana politseikoostöö, kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ning kriisiohje rahastamisvahend (COM(2011)0753 – C7-0445/2011 – 2011/0368(COD) – 2013/2505(RSP)) | 276 |
| 2015/C 440/32 | Euroopa Parlamendi 17. jaanuari 2013. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Iraagi Vabariigi vahelise partnerlus- ja koostöölepingu sõlmimise kohta (10209/2012 – C7-0189/2012 – 2010/0310(NLE)) | 301 |
| 2015/C 440/33 | Euroopa Parlamendi 17. jaanuari 2013. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu otsuse eelnõu kohta, millega sõlmitakse vaheleping, millega luuakse ühelt poolt Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise majanduspartnerluslepingu raamistik (11699/2012 – C7-0193/2012 – 2008/0251(NLE)) | 302 |

III   Ettevalmistavad aktid

EUROOPA PARLAMENT

Kolmapäev, 16. jaanuar 2013

2015/C 440/23

P7_TA(2013)0008Ohtlike preparaatide klassifitseerimine, pakendamine ja märgistamine ***IEuroopa Parlamendi 16. jaanuari 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv ohtlike preparaatide klassifitseerimise, pakendamise ja märgistamise kohta (uuesti sõnastatud) (COM(2012)0008 – C7-0021/2012 – 2012/0007(COD))P7_TC1-COD(2012)0007Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 16. jaanuaril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/.../EL ohtlike preparaatide klassifitseerimise, pakendamise ja märgistamise kohta (uuesti sõnastatud)

117

2015/C 440/24

P7_TA(2013)0009Vahemere kalavarude säästva kasutamise majandamismeetmed ***IEuroopa Parlamendi 16. jaanuari 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1967/2006, mis käsitleb Vahemere kalavarude säästva kasutamise majandamismeetmeid (COM(2011)0479 – C7-0216/2011 – 2011/0218(COD))P7_TC1-COD(2011)0218Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 16. jaanuaril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1967/2006, mis käsitleb Vahemere kalavarude säästva kasutamise majandamismeetmeid

186

2015/C 440/25

Euroopa Parlamendi 16. jaanuari 2013. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Cartagena bioohutuse protokolli vastutust ja kahju hüvitamist käsitleva Nagoya – Kuala Lumpuri lisaprotokolli Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (13582/2012 – C7-0323/2012 – 2012/0120(NLE))

192

2015/C 440/26

P7_TA(2013)0012Reitinguagentuurid ***IEuroopa Parlamendi 16. jaanuari 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1060/2009 reitinguagentuuride kohta (COM(2011)0747 – C7-0420/2011 – 2011/0361(COD))P7_TC1-COD(2011)0361Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 16. jaanuaril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1060/2009 reitinguagentuuride kohta

193

2015/C 440/27

P7_TA(2013)0013Vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjad (eurofondid) ja alternatiivsete investeerimisfondide valitsejad ***IEuroopa Parlamendi 16. jaanuari 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2009/65/EÜ vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjaid (eurofondid) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta ning direktiivi 2011/61/EL alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate kohta seoses liigse tuginemisega krediidireitingutele (COM(2011)0746 – C7-0419/2011 – 2011/0360(COD))P7_TC1-COD(2011)0360Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 16. jaanuaril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/.../EL, millega muudetakse direktiivi 2003/41/EÜ tööandjapensioni kogumisasutuste tegevuse ja järelevalve kohta, direktiivi 2009/65/EÜ vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjaid (eurofondid) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta ning direktiivi 2011/61/EL alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate kohta seoses liigse tuginemisega krediidireitingutele

194

2015/C 440/28

P7_TA(2013)0014Läänemere tursavarude mitmeaastane kava ***IEuroopa Parlamendi 16. jaanuari 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu 18. septembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1098/2007, millega kehtestatakse Läänemere tursavarude ja nende varude püügi mitmeaastane kava (COM(2012)0155 – C7-0090/2012 – 2012/0077(COD))P7_TC1-COD(2012)0077Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 16. jaanuaril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega muudetakse nõukogu 18. septembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1098/2007, millega kehtestatakse Läänemere tursavarude ja nende varude püügi pikaajaline kava

195

Neljapäev, 17. jaanuar 2013

2015/C 440/29

Euroopa Parlamendi 17. jaanuari 2013. aasta otsus institutsioonidevaheliste läbirääkimiste alustamise ja mandaadi kohta seoses ettepanekuga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse Sisejulgeolekufondi osana välispiiride ja viisade rahastamisvahend (COM(2011)0750 – C7-0441/2011 – 2011/0365(COD) – 2013/2503(RSP))

200

2015/C 440/30

Euroopa Parlamendi 17. jaanuari 2013. aasta otsus institutsioonidevaheliste läbirääkimiste alustamise ja mandaadi kohta seoses ettepanekuga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse Varjupaiga- ja Rändefond (COM(2011)0751 – C7-0443/2011 – 2011/0366(COD) – (2013/2504(RSP))

238

2015/C 440/31

Euroopa Parlamendi 17. jaanuari 2013. aasta otsus institutsioonidevaheliste läbirääkimiste alustamise ja mandaadi kohta seoses ettepanekuga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse Sisejulgeolekufondi osana politseikoostöö, kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ning kriisiohje rahastamisvahend (COM(2011)0753 – C7-0445/2011 – 2011/0368(COD) – 2013/2505(RSP))

276

2015/C 440/32

Euroopa Parlamendi 17. jaanuari 2013. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Iraagi Vabariigi vahelise partnerlus- ja koostöölepingu sõlmimise kohta (10209/2012 – C7-0189/2012 – 2010/0310(NLE))

301

2015/C 440/33

Euroopa Parlamendi 17. jaanuari 2013. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu otsuse eelnõu kohta, millega sõlmitakse vaheleping, millega luuakse ühelt poolt Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise majanduspartnerluslepingu raamistik (11699/2012 – C7-0193/2012 – 2008/0251(NLE))

302

---

| Menetluste selgitus






  - | Nõuandemenetlus |
| --- | --- |
| *** | Nõusolekumenetlus |
| ***I | Seadusandlik tavamenetlus, esimene lugemine |
| ***II | Seadusandlik tavamenetlus, teine lugemine |
| ***III | Seadusandlik tavamenetlus, kolmas lugemine |

Menetluste selgitus

*

Nõuandemenetlus

***

Nõusolekumenetlus

***I

Seadusandlik tavamenetlus, esimene lugemine

***II

Seadusandlik tavamenetlus, teine lugemine

***III

Seadusandlik tavamenetlus, kolmas lugemine

(Märgitud menetlus põhineb õigusakti eelnõus esitatud õiguslikul alusel.)

Euroopa Parlamendi muudatused:

Uued tekstiosad on märgistatud
  paksus kaldkirjas.
  Välja jäetud tekstiosad on tähistatud sümboliga ▌või on läbi kriipsutatud. Teksti asendamise puhul märgistatakse uus tekst
  paksus kaldkirjas
  ja asendatav tekst jäetakse välja või kriipsutatakse läbi.

paksus kaldkirjas.

paksus kaldkirjas

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

30.12.2015

| 30.12.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 440/1 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 440/1

---

EUROOPA PARLAMENT

2012–2013 ISTUNGJÄRK

14.–17. jaanuari 2013. aasta istungid

Istungjärgu protokoll on avaldatud ELTs C 92 E, 28.3.2013.

VASTUVÕETUD TEKSTID

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Teisipäev, 15. jaanuar 2013

| 30.12.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 440/2 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 440/2

---

P7_TA(2013)0001

Linnaruumi ümberkorraldamise panus majanduskasvu

Euroopa Parlamendi 15. jaanuari 2013. aasta resolutsioon linnaruumi ümberkorraldamise panuse kohta majanduskasvu ELi ühtekuuluvuspoliitika raames (2011/2311(INI))

(2015/C 440/01)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 174 ja 176, milles sätestatakse majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärk, määratakse kindlaks struktuursed rahastamisvahendid eesmärkide saavutamiseks ning märgitakse, et Euroopa Regionaalarengu Fond on mõeldud selleks, et olla abiks põhiliste regionaalsete ebavõrdsuste korvamisel liidu piires, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 174 ja 176, milles sätestatakse majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärk, määratakse kindlaks struktuursed rahastamisvahendid eesmärkide saavutamiseks ning märgitakse, et Euroopa Regionaalarengu Fond on mõeldud selleks, et olla abiks põhiliste regionaalsete ebavõrdsuste korvamisel liidu piires,

| — | võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatist „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatist „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” (COM(2010)2020),

| — | võttes arvesse oma 20. mai 2010. aasta resolutsiooni ühtekuuluvuspoliitika panuse kohta Lissaboni strateegia ja ELi 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamisse (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. mai 2010. aasta resolutsiooni ühtekuuluvuspoliitika panuse kohta Lissaboni strateegia ja ELi 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamisse (1),

| — | võttes arvesse oma 14. detsembri 2010. aasta resolutsiooni tõelise territoriaalse, sotsiaalse ja majandusliku ühtekuuluvuse saavutamise kohta ELis – ülemaailmse konkurentsivõime vältimatu tingimus? (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. detsembri 2010. aasta resolutsiooni tõelise territoriaalse, sotsiaalse ja majandusliku ühtekuuluvuse saavutamise kohta ELis – ülemaailmse konkurentsivõime vältimatu tingimus? (2),

| — | võttes arvesse komisjoni 9. novembri 2010. aasta teatist „Majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust käsitleva viienda aruande järeldused: ühtekuuluvuspoliitika tulevik (COM(2010)0642), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 9. novembri 2010. aasta teatist „Majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust käsitleva viienda aruande järeldused: ühtekuuluvuspoliitika tulevik (COM(2010)0642),

| — | võttes arvesse komisjoni 23. novembri 2010. aasta teatist „Uute oskuste ja töökohtade tegevuskava: Euroopa panus täieliku tööhõive saavutamisse” (COM(2010)0682), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 23. novembri 2010. aasta teatist „Uute oskuste ja töökohtade tegevuskava: Euroopa panus täieliku tööhõive saavutamisse” (COM(2010)0682),

| — | võttes arvesse komisjoni 16. detsembri 2010. aasta teatist „Vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa tegevusprogramm: sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse Euroopa raamistik” (COM(2010)0758), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 16. detsembri 2010. aasta teatist „Vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa tegevusprogramm: sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse Euroopa raamistik” (COM(2010)0758),

| — | võttes arvesse komisjoni 26. jaanuari 2011. aasta teatist „Ressursitõhus Euroopa – Euroopa 2020. aasta strateegia kohane juhtalgatus” (COM(2011)0021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 26. jaanuari 2011. aasta teatist „Ressursitõhus Euroopa – Euroopa 2020. aasta strateegia kohane juhtalgatus” (COM(2011)0021),

| — | võttes arvesse oma 23. juuni 2011. aasta resolutsiooni ERFi ja teiste struktuurifondide praeguse ja tulevase sünergia kohta tõhususe tõstmiseks (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 23. juuni 2011. aasta resolutsiooni ERFi ja teiste struktuurifondide praeguse ja tulevase sünergia kohta tõhususe tõstmiseks (3),

| — | võttes arvesse oma 8. juuni 2011. aasta resolutsiooni SKP täiendamise kohta. Edu mõõtmine muutuvas maailmas (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. juuni 2011. aasta resolutsiooni SKP täiendamise kohta. Edu mõõtmine muutuvas maailmas (4),

| — | võttes arvesse oma 8. juuni 2011. aasta resolutsiooni tulevikku investeerimise ning uue mitmeaastase finantsraamistiku kohta konkurentsivõimelise, jätkusuutliku ja kaasava Euroopa nimel (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. juuni 2011. aasta resolutsiooni tulevikku investeerimise ning uue mitmeaastase finantsraamistiku kohta konkurentsivõimelise, jätkusuutliku ja kaasava Euroopa nimel (5),

| — | võttes arvesse oma 5. juuli 2011. aasta resolutsiooni komisjoni viienda ühtekuuluvusaruande ja ühtekuuluvuspoliitika strateegia kohta pärast 2013. aastat (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. juuli 2011. aasta resolutsiooni komisjoni viienda ühtekuuluvusaruande ja ühtekuuluvuspoliitika strateegia kohta pärast 2013. aastat (6),

| — | võttes arvesse oma 27. septembri 2011. aasta resolutsiooni struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi vahendite kasutamise ning ELi tulevase ühtekuuluvuspoliitika jaoks saadud õppetundide kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 27. septembri 2011. aasta resolutsiooni struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi vahendite kasutamise ning ELi tulevase ühtekuuluvuspoliitika jaoks saadud õppetundide kohta (7),

| — | võttes arvesse 6. oktoobri 2011. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse ühissätted ühisesse strateegilisse raamistikku kuuluvate fondide – Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi – kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1083/2006 (COM(2011)0615), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 6. oktoobri 2011. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse ühissätted ühisesse strateegilisse raamistikku kuuluvate fondide – Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi – kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1083/2006 (COM(2011)0615),

| — | võttes arvesse 6. oktoobri 2011. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse erisätteid Euroopa Regionaalarengu Fondi ja majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1080/2006 (COM(2011)0614), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 6. oktoobri 2011. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse erisätteid Euroopa Regionaalarengu Fondi ja majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1080/2006 (COM(2011)0614),

| — | võttes arvesse 6. oktoobri 2011. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb Euroopa Sotsiaalfondi ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1081/2006 (COM(2011)0607), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 6. oktoobri 2011. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb Euroopa Sotsiaalfondi ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1081/2006 (COM(2011)0607),

| — | võttes arvesse 6. oktoobri 2011. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Liidu sotsiaalsete muutuste ja innovatsiooni programmi kehtestamise kohta (COM(2011)0609), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 6. oktoobri 2011. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Liidu sotsiaalsete muutuste ja innovatsiooni programmi kehtestamise kohta (COM(2011)0609),

| — | võttes arvesse oma 15. novembri 2011. aasta resolutsiooni vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa tegevusprogrammi kohta (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. novembri 2011. aasta resolutsiooni vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa tegevusprogrammi kohta (8),

| — | võttes arvesse oma 9. juuli 2008. aasta resolutsiooni uute suundade kohta linnalise liikumiskeskkonna arendamisel (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. juuli 2008. aasta resolutsiooni uute suundade kohta linnalise liikumiskeskkonna arendamisel (9),

| — | võttes arvesse oma 24. märtsi 2009. aasta resolutsiooni ühtekuuluvuspoliitika linnadimensiooni kohta uuel programmiperioodil (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 24. märtsi 2009. aasta resolutsiooni ühtekuuluvuspoliitika linnadimensiooni kohta uuel programmiperioodil (10),

| — | võttes arvesse oma 23. aprilli 2009. aasta resolutsiooni linnaliikluse korraldamise tegevuskava kohta (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 23. aprilli 2009. aasta resolutsiooni linnaliikluse korraldamise tegevuskava kohta (11),

| — | võttes arvesse oma 23. juuni 2011. aasta resolutsiooni Euroopa linnade arengukava ja selle tuleviku kohta ühtekuuluvuspoliitikas (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 23. juuni 2011. aasta resolutsiooni Euroopa linnade arengukava ja selle tuleviku kohta ühtekuuluvuspoliitikas (12),

| — | võttes arvesse oma 13. oktoobri 2005. aasta resolutsiooni linnadimensiooni kohta laienemise kontekstis (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. oktoobri 2005. aasta resolutsiooni linnadimensiooni kohta laienemise kontekstis (13),

| — | võttes arvesse oma 26. septembri 2006. aasta resolutsiooni linnakeskkonda käsitleva temaatilise strateegia kohta (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 26. septembri 2006. aasta resolutsiooni linnakeskkonda käsitleva temaatilise strateegia kohta (14),

| — | võttes arvesse Euroopa säästvate linnade Leipzigi hartat, mis kiideti heaks linnaarendust ja territoriaalset ühtekuuluvust käsitleval ministrite mitteametlikul kohtumisel Leipzigis 24. ja 25. mail 2007, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa säästvate linnade Leipzigi hartat, mis kiideti heaks linnaarendust ja territoriaalset ühtekuuluvust käsitleval ministrite mitteametlikul kohtumisel Leipzigis 24. ja 25. mail 2007,

| — | võttes arvesse Toledo deklaratsiooni linnaarenduse kohta, mis kiideti heaks ministrite mitteametlikul kohtumisel Toledos 22. juunil 2010, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Toledo deklaratsiooni linnaarenduse kohta, mis kiideti heaks ministrite mitteametlikul kohtumisel Toledos 22. juunil 2010,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit (A7-0406/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit (A7-0406/2012),

| A. | arvestades, et 80 % Euroopa kodanikest elab linnaoludes (see number suureneb veelgi maalt linna ümberasumise kiirenemise tõttu) ja et just sinna koonduvad valdavalt majanduskriisi tagajärjed ning avalduvad lahendamist vajavad kliimamuutuste vastu võitlemise, töökohtade loomise, heaolu ja elukvaliteedi probleemid; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 80 % Euroopa kodanikest elab linnaoludes (see number suureneb veelgi maalt linna ümberasumise kiirenemise tõttu) ja et just sinna koonduvad valdavalt majanduskriisi tagajärjed ning avalduvad lahendamist vajavad kliimamuutuste vastu võitlemise, töökohtade loomise, heaolu ja elukvaliteedi probleemid;

| B. | arvestades, et linnapiirkonnad peaksid koostama keskpika/pikaajalise tegevuskava säästva majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse valdkonnas; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et linnapiirkonnad peaksid koostama keskpika/pikaajalise tegevuskava säästva majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse valdkonnas;

| C. | arvestades, et linnad on majanduse, tootmise ja tööhõive käimapanev jõud ning samas esineb just linnades kriitilisi valglinnastumise, tööhõive ja üldisemalt sotsiaalse tõrjutuse ja kihistumise ning keskkonnareostuse olukordi; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et linnad on majanduse, tootmise ja tööhõive käimapanev jõud ning samas esineb just linnades kriitilisi valglinnastumise, tööhõive ja üldisemalt sotsiaalse tõrjutuse ja kihistumise ning keskkonnareostuse olukordi;

| D. | arvestades, et tugevad linnapiirkonnad mõjutavad positiivselt ka ümbritsevaid maapiirkondi ja seeläbi on võimalik saavutada ülekanduv mõju; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et tugevad linnapiirkonnad mõjutavad positiivselt ka ümbritsevaid maapiirkondi ja seeläbi on võimalik saavutada ülekanduv mõju;

| E. | arvestades, et on vaja linna ääremaade kontseptsioon uuesti läbi mõelda, et muuta praegust suundumust territoriaalse segregatsiooni poole, mis põhjustab sotsiaalset kihistumist; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et on vaja linna ääremaade kontseptsioon uuesti läbi mõelda, et muuta praegust suundumust territoriaalse segregatsiooni poole, mis põhjustab sotsiaalset kihistumist;

| F. | arvestades, et linnakeskkonnas käimasolevad ümberkujunemisprotsessid tekitavad kasvavaid ootusi ja probleeme, mille lahendamisega ei saa hakkama traditsiooniliste riiklike meetmetega ja mille jaoks on seega vaja uuenduslikke ja integreeritud majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse mehhanisme; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et linnakeskkonnas käimasolevad ümberkujunemisprotsessid tekitavad kasvavaid ootusi ja probleeme, mille lahendamisega ei saa hakkama traditsiooniliste riiklike meetmetega ja mille jaoks on seega vaja uuenduslikke ja integreeritud majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse mehhanisme;

| G. | arvestades, et sotsiaalsed ja demograafilised muutused on paljudes linnades põhjustanud elanike liikumise oma vanemates linnapiirkondades asuvatest elupaikadest uuematesse elamupiirkondadesse, mis asuvad rohkem äärelinnades ja linnapiiril paiknevatel linnaaladel või lihtsalt uutes linnakutes suurlinnade lähedal; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et sotsiaalsed ja demograafilised muutused on paljudes linnades põhjustanud elanike liikumise oma vanemates linnapiirkondades asuvatest elupaikadest uuematesse elamupiirkondadesse, mis asuvad rohkem äärelinnades ja linnapiiril paiknevatel linnaaladel või lihtsalt uutes linnakutes suurlinnade lähedal;

| H. | arvestades, et sotsiaalne ebavõrdus on probleemiks paljudes linnapiirkondades ja linnaosadevaheline ebavõrdsus on sageli tingitud halvast eluasemepoliitikast ning asjaolust, et teenuste osutamisel keskendutakse jõukamatele piirkondadele; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et sotsiaalne ebavõrdus on probleemiks paljudes linnapiirkondades ja linnaosadevaheline ebavõrdsus on sageli tingitud halvast eluasemepoliitikast ning asjaolust, et teenuste osutamisel keskendutakse jõukamatele piirkondadele;

| I. | arvestades, et tavapäraste käsitusviiside läbivaatamine võib anda võimaluse käivitada linnaarenduse eksperimenteerimise ja sihipärase planeerimise protsess, mis põhineb ühiskondliku ruumi planeerimise, kollektiivsete vajaduste ja kodanike osaluse ümbermõtestamisel; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et tavapäraste käsitusviiside läbivaatamine võib anda võimaluse käivitada linnaarenduse eksperimenteerimise ja sihipärase planeerimise protsess, mis põhineb ühiskondliku ruumi planeerimise, kollektiivsete vajaduste ja kodanike osaluse ümbermõtestamisel;

| 1. | märgib, et kohaliku arengu mudel on ühtekuuluvuspoliitika tugev külg, sest see paneb liikuma otsustava tähtsusega tegurid, julgustab kõige kodanikulähedasemate parimate valikute väljavalimist, ühistegevust ja sidusamaid, tõhusamaid ja tulemuslikumaid meetmeid, muutes ühtlasi ühenduse sekkumismeetmed nähtavamaks ka nendes ELi piirkondades, kus esineb raskemaid probleeme; |
| --- | --- |

1.

märgib, et kohaliku arengu mudel on ühtekuuluvuspoliitika tugev külg, sest see paneb liikuma otsustava tähtsusega tegurid, julgustab kõige kodanikulähedasemate parimate valikute väljavalimist, ühistegevust ja sidusamaid, tõhusamaid ja tulemuslikumaid meetmeid, muutes ühtlasi ühenduse sekkumismeetmed nähtavamaks ka nendes ELi piirkondades, kus esineb raskemaid probleeme;

| 2. | nõuab ELi uut regulatiivset etappi, mis on seotud linnapiirkondade kaitsmise ja taaselustamise kava väljatöötamisega, mis – järgides subsidiaarsuse põhimõtet – võib anda nõutava õigusliku aluse, määrata kindlaks ühised ja jagatud keskpikad kuni pikaajalised eesmärgid ning optimeerida ühtekuuluvuspoliitika rahaliste vahendite kasutamist; |
| --- | --- |

2.

nõuab ELi uut regulatiivset etappi, mis on seotud linnapiirkondade kaitsmise ja taaselustamise kava väljatöötamisega, mis – järgides subsidiaarsuse põhimõtet – võib anda nõutava õigusliku aluse, määrata kindlaks ühised ja jagatud keskpikad kuni pikaajalised eesmärgid ning optimeerida ühtekuuluvuspoliitika rahaliste vahendite kasutamist;

| 3. | ootab meetmeid linnade juba olemasolevate osade, sealhulgas marginaliseeritud linnaosade täiendamiseks ja parandamiseks, mahajäetud alade ja üleminekualade uuesti funktsionaalseks muutmiseks, dünaamilisele arenguprotsessi kaudu inimeste elupiirkondade atraktiivsemaks muutmiseks, oma algse funktsiooni kaotanud või aegamööda hooletusse jäetud tugeva sümboolse tähendusega ja mälestusrikaste alade kogukonnale tagasi andmiseks, kaitstes samas kultuuripärandit; |
| --- | --- |

3.

ootab meetmeid linnade juba olemasolevate osade, sealhulgas marginaliseeritud linnaosade täiendamiseks ja parandamiseks, mahajäetud alade ja üleminekualade uuesti funktsionaalseks muutmiseks, dünaamilisele arenguprotsessi kaudu inimeste elupiirkondade atraktiivsemaks muutmiseks, oma algse funktsiooni kaotanud või aegamööda hooletusse jäetud tugeva sümboolse tähendusega ja mälestusrikaste alade kogukonnale tagasi andmiseks, kaitstes samas kultuuripärandit;

| 4. | nõuab kultuuri- ja majandusressursside kasutamist, võttes prioriteediks linnade ümberkujundamise sotsiaalse jätkusuutlikkuse, mis aitab kaasa linnade solidaarsusele, linnapiirkondade haavatavate ja marginaliseeritud elanikkonnarühmade sotsiaalsele kaasamisele ja integreerimisele, et kasutada täielikult ära arenguvõimalusi, teades, et linnapiirkondade taaselustamise ja uuendamise protsessid kätkevad alati elanikkonna kõige nõrgema osa väljatõrjumise ohtu; rõhutab seetõttu vajadust elanike tihedaks kaasamiseks võimalikult varasest etapist alates; |
| --- | --- |

4.

nõuab kultuuri- ja majandusressursside kasutamist, võttes prioriteediks linnade ümberkujundamise sotsiaalse jätkusuutlikkuse, mis aitab kaasa linnade solidaarsusele, linnapiirkondade haavatavate ja marginaliseeritud elanikkonnarühmade sotsiaalsele kaasamisele ja integreerimisele, et kasutada täielikult ära arenguvõimalusi, teades, et linnapiirkondade taaselustamise ja uuendamise protsessid kätkevad alati elanikkonna kõige nõrgema osa väljatõrjumise ohtu; rõhutab seetõttu vajadust elanike tihedaks kaasamiseks võimalikult varasest etapist alates;

| 5. | toonitab linnapiirkondade olulist rolli strateegia „Euroopa 2020” majanduslike, sotsiaalsete ja keskkonnaalaste eesmärkide saavutamisel ning rõhutab tõsiasja, et liit saab olla ülemaailmselt konkurentsivõimeline üksnes siis, kui ühtekuuluvuspoliitikas kasutatakse täielikult ära kõigi tema piirkondade ja linnapiirkondade arengupotentsiaal; |
| --- | --- |

5.

toonitab linnapiirkondade olulist rolli strateegia „Euroopa 2020” majanduslike, sotsiaalsete ja keskkonnaalaste eesmärkide saavutamisel ning rõhutab tõsiasja, et liit saab olla ülemaailmselt konkurentsivõimeline üksnes siis, kui ühtekuuluvuspoliitikas kasutatakse täielikult ära kõigi tema piirkondade ja linnapiirkondade arengupotentsiaal;

| 6. | nõuab integreeritud käsitusviisi, mis näeks ette looduskeskkonna ühendamise ajaloolis-kultuurilise ja sotsiaal-tootmiskeskkonnaga, tagades taristuvõrgustiku väljaarendamise, linnaalade parandamise ja majandusstruktuuri kasvamise ning edendades territooriumi segakasutust elamuehitiste ja mitteelamuehitiste, materiaalsete taristute ja mittemateriaalsete seosesüsteemide vahelise integreerimise teel; |
| --- | --- |

6.

nõuab integreeritud käsitusviisi, mis näeks ette looduskeskkonna ühendamise ajaloolis-kultuurilise ja sotsiaal-tootmiskeskkonnaga, tagades taristuvõrgustiku väljaarendamise, linnaalade parandamise ja majandusstruktuuri kasvamise ning edendades territooriumi segakasutust elamuehitiste ja mitteelamuehitiste, materiaalsete taristute ja mittemateriaalsete seosesüsteemide vahelise integreerimise teel;

| 7. | rõhutab, et selleks on vaja linnade taaselustamise uusi vorme, mille puhul pööratakse tähelepanu kogukondade vajadustele avaliku ruumi, parkide, vabaaja veetmise, kultuuri- ja spordikohtade järele; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et selleks on vaja linnade taaselustamise uusi vorme, mille puhul pööratakse tähelepanu kogukondade vajadustele avaliku ruumi, parkide, vabaaja veetmise, kultuuri- ja spordikohtade järele;

| 8. | nõuab osaluspõhise projekteerimistegevuse elavnemist ja partnerlusi ühenduste ja kodanikega, et tagada üldise poliitika vajalik ühendamine konkreetsete piirkondadega, väärtustades nende eripärasid, identiteeti, mälu ja ajalugu ning tugevdades kogukonda kuuluvuse tunnet ja usaldust institutsioonide vastu; |
| --- | --- |

8.

nõuab osaluspõhise projekteerimistegevuse elavnemist ja partnerlusi ühenduste ja kodanikega, et tagada üldise poliitika vajalik ühendamine konkreetsete piirkondadega, väärtustades nende eripärasid, identiteeti, mälu ja ajalugu ning tugevdades kogukonda kuuluvuse tunnet ja usaldust institutsioonide vastu;

| 9. | rõhutab, et linnade uuendamine ja majanduse uuesti elavdamine on tihedalt seotud ning et atraktiivse paiga rajamine võib olla majanduse taastumise teguriks; rõhutab, et selle eesmärgi saavutamiseks tuleks linnade taaselustamisel kasutada uut lähenemisviisi, milles on ühendatud jõupingutused linnapiirkondade allakäigu ärahoidmiseks, vaeste ja marginaliseeritud piirkondade edendamiseks ning majanduskasvu ja töökohtade loomise toetamiseks ja mida täiendavad sotisaalmeetmed; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, et linnade uuendamine ja majanduse uuesti elavdamine on tihedalt seotud ning et atraktiivse paiga rajamine võib olla majanduse taastumise teguriks; rõhutab, et selle eesmärgi saavutamiseks tuleks linnade taaselustamisel kasutada uut lähenemisviisi, milles on ühendatud jõupingutused linnapiirkondade allakäigu ärahoidmiseks, vaeste ja marginaliseeritud piirkondade edendamiseks ning majanduskasvu ja töökohtade loomise toetamiseks ja mida täiendavad sotisaalmeetmed;

| 10. | nõuab mõjuvaid meetmeid energia ebatõhusa kasutamise vastu võitlemiseks hoonete funktsionaalse ümberkvalifitseerimise ja ressursitõhusamate elamuüksuste rajamise kaudu, sealhulgas sotsiaalelamuteks, ummikute, saaste ja müra vähendamiseks, et muuta linn keskkonnaprobleemide seisukohast konkurentsivõimelisemaks; |
| --- | --- |

10.

nõuab mõjuvaid meetmeid energia ebatõhusa kasutamise vastu võitlemiseks hoonete funktsionaalse ümberkvalifitseerimise ja ressursitõhusamate elamuüksuste rajamise kaudu, sealhulgas sotsiaalelamuteks, ummikute, saaste ja müra vähendamiseks, et muuta linn keskkonnaprobleemide seisukohast konkurentsivõimelisemaks;

| 11. | rõhutab vajadust strateegia järele, millega säilitada ja kaitsta linna- ja elamupärandit suure maavärina- või üleujutusriskiga piirkondades; |
| --- | --- |

11.

rõhutab vajadust strateegia järele, millega säilitada ja kaitsta linna- ja elamupärandit suure maavärina- või üleujutusriskiga piirkondades;

| 12. | rõhutab vajadust koordineerida rahaliste vahendite kasutamist, et tagada demograafilise arengu häirete, rahvastiku vananemise ja rahvastiku linnadesse koondumise integreeritud käsitusviis; juhib tähelepanu asjaolule, et struktuurifondide projektid võivad aidata leida lahendusi tõsistele probleemidele ning need peaksid olema suunatud inimestele ja neis tuleks pöörata erilist tähelepanu ühiskondliku ebavõrdsuse all kannatavatele ühiskonnakihtidele, st lastele, noortele, naistele ja eakatele; |
| --- | --- |

12.

rõhutab vajadust koordineerida rahaliste vahendite kasutamist, et tagada demograafilise arengu häirete, rahvastiku vananemise ja rahvastiku linnadesse koondumise integreeritud käsitusviis; juhib tähelepanu asjaolule, et struktuurifondide projektid võivad aidata leida lahendusi tõsistele probleemidele ning need peaksid olema suunatud inimestele ja neis tuleks pöörata erilist tähelepanu ühiskondliku ebavõrdsuse all kannatavatele ühiskonnakihtidele, st lastele, noortele, naistele ja eakatele;

| 13. | väljendab heameelt meetmete üle, millega edendatakse linnadevaheliste võrgustike loomist ning kogemuste ja heade tavade jagamist; rõhutab, et neid meetmeid tuleks veelgi tugevdada ja laiendada funktsionaalsetele linnapiirkondadele; nõuab olemasolevate vahendite laiendamist sellel eesmärgil ja rõhutab, et enne uute struktuuride loomist tuleks kasutada olemasolevaid programme ja asutusi; |
| --- | --- |

13.

väljendab heameelt meetmete üle, millega edendatakse linnadevaheliste võrgustike loomist ning kogemuste ja heade tavade jagamist; rõhutab, et neid meetmeid tuleks veelgi tugevdada ja laiendada funktsionaalsetele linnapiirkondadele; nõuab olemasolevate vahendite laiendamist sellel eesmärgil ja rõhutab, et enne uute struktuuride loomist tuleks kasutada olemasolevaid programme ja asutusi;

| 14. | väljendab heameelt Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF) vahenditest vähemalt 5 % sihtotstarbelise eraldamise üle säästva linnaarenduse integreeritud meetmetele, mis antakse linnadele hallata; rõhutab, et see protsent on miinimumeesmärk ning seda tuleks kasutada arengu toetamiseks funktsionaalsetes linnapiirkondades; palub eri tasandite asutustel kasutada selliseid uusi vahendeid nagu kogukonna juhitud kohalik areng; |
| --- | --- |

14.

väljendab heameelt Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF) vahenditest vähemalt 5 % sihtotstarbelise eraldamise üle säästva linnaarenduse integreeritud meetmetele, mis antakse linnadele hallata; rõhutab, et see protsent on miinimumeesmärk ning seda tuleks kasutada arengu toetamiseks funktsionaalsetes linnapiirkondades; palub eri tasandite asutustel kasutada selliseid uusi vahendeid nagu kogukonna juhitud kohalik areng;

| 15. | on vastu sellele, et eespool nimetatud ressursside kasutamine on jäigalt seotud integreeritud piirkondlike investeeringute raamistikuga; on seisukohal, et liikmesriikidele tuleks anda võimalus kasutada säästva linnaarenduse integreeritud meetmeid ka konkreetse rakenduskava või prioriteetse suuna kaudu; |
| --- | --- |

15.

on vastu sellele, et eespool nimetatud ressursside kasutamine on jäigalt seotud integreeritud piirkondlike investeeringute raamistikuga; on seisukohal, et liikmesriikidele tuleks anda võimalus kasutada säästva linnaarenduse integreeritud meetmeid ka konkreetse rakenduskava või prioriteetse suuna kaudu;

| 16. | rõhutab, et kuna linnapiirkondadel võib olla majanduskasvu keskuste ja edendajatena oluline panus, on tähtis ühendada kohalikud arenguvajadused maapiirkondade, eeslinnade ja naaberalade probleemidega tegelemisel, et edendada mitte vastuolulist, vaid täiendavat ja koostoimelist suhet, ning võidelda linnalähedaste maapiirkondade järkjärgulise kadumise vastu linnade laienemise ning ehitusmaaks muutmise tõttu, suurendades sealjuures avalikele teenustele juurdepääsu; |
| --- | --- |

16.

rõhutab, et kuna linnapiirkondadel võib olla majanduskasvu keskuste ja edendajatena oluline panus, on tähtis ühendada kohalikud arenguvajadused maapiirkondade, eeslinnade ja naaberalade probleemidega tegelemisel, et edendada mitte vastuolulist, vaid täiendavat ja koostoimelist suhet, ning võidelda linnalähedaste maapiirkondade järkjärgulise kadumise vastu linnade laienemise ning ehitusmaaks muutmise tõttu, suurendades sealjuures avalikele teenustele juurdepääsu;

| 17. | nõuab kohalike ja piirkondlike asutuste ning majandus- ja sotsiaalvaldkonna osalejate haldussuutlikkuse parandamist, sealhulgas tehnilise abi laialdasema kasutamise abil, struktuurifondide haldamisel, et saavutada tõeline mitmetasandiline valitsemine, mis tagaks eesmärkide saavutamise; peab äärmiselt oluliseks arendada välja säästvad mitmeotstarbelised võrgustikud, mis põhinevad headel tavadel, ja edendada neid viisil, mis soodustab vilgast, integreeritud linna- ja maapiirkondade partnerlust, mis põhineb üksikpiirkondade vajadustel; |
| --- | --- |

17.

nõuab kohalike ja piirkondlike asutuste ning majandus- ja sotsiaalvaldkonna osalejate haldussuutlikkuse parandamist, sealhulgas tehnilise abi laialdasema kasutamise abil, struktuurifondide haldamisel, et saavutada tõeline mitmetasandiline valitsemine, mis tagaks eesmärkide saavutamise; peab äärmiselt oluliseks arendada välja säästvad mitmeotstarbelised võrgustikud, mis põhinevad headel tavadel, ja edendada neid viisil, mis soodustab vilgast, integreeritud linna- ja maapiirkondade partnerlust, mis põhineb üksikpiirkondade vajadustel;

| 18. | rõhutab vajadust arendada välja ERFist rahastatavate säästva linnaarenduse katseprojektide ja uue mitmeaastase programmi Horisont 2020 vaheline võrgustik, et tagada uuenduslikud lahendused ja kopeeritavad strateegiad linnade uuendamise alal; |
| --- | --- |

18.

rõhutab vajadust arendada välja ERFist rahastatavate säästva linnaarenduse katseprojektide ja uue mitmeaastase programmi Horisont 2020 vaheline võrgustik, et tagada uuenduslikud lahendused ja kopeeritavad strateegiad linnade uuendamise alal;

| 19. | on veendunud, et linnapeade paktist saadud kogemus võib olla hea lähtepunkt edasisteks edusammudeks strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide püüdlemisel; |
| --- | --- |

19.

on veendunud, et linnapeade paktist saadud kogemus võib olla hea lähtepunkt edasisteks edusammudeks strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide püüdlemisel;

| 20. | pooldab linnaplaneerimisega integreeritud säästva liikluse juhtimismudelit, mis hõlmab rohkem üldkasutatavad ehitisi ja linnas kauba laialiveo ja teenuste osutamise nõuetele vastavate süsteemsete logistikavõrkude loomist, pöörates seejuures piisavat tähelepanu säästva liikluse nõuetele; |
| --- | --- |

20.

pooldab linnaplaneerimisega integreeritud säästva liikluse juhtimismudelit, mis hõlmab rohkem üldkasutatavad ehitisi ja linnas kauba laialiveo ja teenuste osutamise nõuetele vastavate süsteemsete logistikavõrkude loomist, pöörates seejuures piisavat tähelepanu säästva liikluse nõuetele;

| 21. | on veendunud, et keskkonnaprobleemid, nagu jäätmekäitlus, on oluline küsimus, mis ei piirdu üksnes tehniliste aspektidega ja mis mõjutab sotsiaalvaldkonda; nõuab lisaks tungivalt meetmete jätkamist linnades kvaliteetsete veevarustus- ja veepuhastusteenuste tagamiseks, kuna see toob samaaegselt kasu nii kodanikele kui ka keskkonnale; |
| --- | --- |

21.

on veendunud, et keskkonnaprobleemid, nagu jäätmekäitlus, on oluline küsimus, mis ei piirdu üksnes tehniliste aspektidega ja mis mõjutab sotsiaalvaldkonda; nõuab lisaks tungivalt meetmete jätkamist linnades kvaliteetsete veevarustus- ja veepuhastusteenuste tagamiseks, kuna see toob samaaegselt kasu nii kodanikele kui ka keskkonnale;

| 22. | märgib, et haljasalade ja linnaparkide osakaalu suurendamine on loodus-, ajaloo- ja kultuuripärandi jaoks väga väärtuslik element, mis aitab reguleerida negatiivseid mikrokliima tagajärgi, parandada energiaeelarvet ja suurendada säästu, suurendab linnakeskkonna säästlikkust ja kvaliteeti ning võimaldab rahuldada vaba ajaga seotud ja sotsiaalseid nõudmisi; |
| --- | --- |

22.

märgib, et haljasalade ja linnaparkide osakaalu suurendamine on loodus-, ajaloo- ja kultuuripärandi jaoks väga väärtuslik element, mis aitab reguleerida negatiivseid mikrokliima tagajärgi, parandada energiaeelarvet ja suurendada säästu, suurendab linnakeskkonna säästlikkust ja kvaliteeti ning võimaldab rahuldada vaba ajaga seotud ja sotsiaalseid nõudmisi;

| 23. | loodab, et linnade uuendamise strateegiate kindlaksmääramises peetakse prioriteetseks materjale ja tehnilisi lahendusi, mis võimaldavad saavutada teatud energiasäästu taseme kooskõlas liidu poliitika eesmärkidega; |
| --- | --- |

23.

loodab, et linnade uuendamise strateegiate kindlaksmääramises peetakse prioriteetseks materjale ja tehnilisi lahendusi, mis võimaldavad saavutada teatud energiasäästu taseme kooskõlas liidu poliitika eesmärkidega;

| 24. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

24.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 161 E, 31.5.2011, lk 120.

(2)  ELT C 169 E, 15.6.2012, lk 29.

(3)  ELT C 390 E, 18.12.2012, lk 27.

(4)  ELT C 380 E, 11.12.2012, lk 81.

(5)  ELT C 380 E, 11.12.2012, lk 89.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0316.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0403.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0495.

(9)  ELT C 294 E, 3.12.2009, lk 42.

(10)  ELT C 117 E, 6.5.2010, lk 73.

(11)  ELT C 184 E, 8.7.2010, lk 43.

(12)  ELT C 390 E, 18.12.2012, lk 10.

(13)  ELT C 233 E, 28.9.2006, lk 127.

(14)  ELT C 306 E, 15.12.2006, lk 182.

---

| 30.12.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 440/6 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 440/6

---

P7_TA(2013)0002

Territoriaalse arengu roll ühtekuuluvuspoliitikas

Euroopa Parlamendi 15. jaanuari 2013. aasta resolutsioon ühtekuuluvuspoliitikas territoriaalse arengu rolli optimeerimise kohta (2011/2312(INI))

(2015/C 440/02)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle XVIII jaotist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle XVIII jaotist,

| — | võttes arvesse nõukogu 11. juuli 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999 (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 11. juuli 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999 (1),

| — | võttes arvesse nõukogu 6. oktoobri 2006. aasta otsust 2006/702/EÜ ühenduse ühtekuuluvuspoliitika strateegiliste suuniste kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 6. oktoobri 2006. aasta otsust 2006/702/EÜ ühenduse ühtekuuluvuspoliitika strateegiliste suuniste kohta (2),

| — | võttes arvesse oma 5. juuli 2011. aasta resolutsiooni komisjoni viienda ühtekuuluvusaruande ja ühtekuuluvuspoliitika strateegia kohta pärast 2013. aastat (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. juuli 2011. aasta resolutsiooni komisjoni viienda ühtekuuluvusaruande ja ühtekuuluvuspoliitika strateegia kohta pärast 2013. aastat (3),

| — | võttes arvesse oma 23. juuni 2011. aasta resolutsiooni ERFi ja teiste struktuurifondide praeguse ja tulevase sünergia kohta tõhususe tõstmiseks (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 23. juuni 2011. aasta resolutsiooni ERFi ja teiste struktuurifondide praeguse ja tulevase sünergia kohta tõhususe tõstmiseks (4),

| — | võttes arvesse oma 8. juuni 2011. aasta resolutsiooni tulevikku investeerimise ning uue mitmeaastase finantsraamistiku kohta konkurentsivõimelise, jätkusuutliku ja kaasava Euroopa nimel (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. juuni 2011. aasta resolutsiooni tulevikku investeerimise ning uue mitmeaastase finantsraamistiku kohta konkurentsivõimelise, jätkusuutliku ja kaasava Euroopa nimel (5),

| — | võttes arvesse oma 23. juuni 2011. aasta resolutsiooni Euroopa linnade arengukava ja selle tuleviku kohta ühtekuuluvuspoliitikas (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 23. juuni 2011. aasta resolutsiooni Euroopa linnade arengukava ja selle tuleviku kohta ühtekuuluvuspoliitikas (6),

| — | võttes arvesse oma 23. juuni 2011. aasta resolutsiooni, mis käsitleb eesmärki nr 3: Territoriaalse koostöö väljakutse ning piiriülese, riikidevahelise ja piirkondadevahelise koostöö tulevane tegevuskava (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 23. juuni 2011. aasta resolutsiooni, mis käsitleb eesmärki nr 3: Territoriaalse koostöö väljakutse ning piiriülese, riikidevahelise ja piirkondadevahelise koostöö tulevane tegevuskava (7),

| — | võttes arvesse oma 7. oktoobri 2010. aasta resolutsiooni ELi ühtekuuluvus- ja regionaalpoliitika kohta pärast 2013. aastat (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. oktoobri 2010. aasta resolutsiooni ELi ühtekuuluvus- ja regionaalpoliitika kohta pärast 2013. aastat (8),

| — | võttes arvesse oma 20. mai 2010. aasta resolutsiooni ühtekuuluvuspoliitika panuse kohta Lissaboni strateegia ja ELi 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamisse (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. mai 2010. aasta resolutsiooni ühtekuuluvuspoliitika panuse kohta Lissaboni strateegia ja ELi 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamisse (9),

| — | võttes arvesse oma 20. mai 2010. aasta resolutsiooni määrusega (EÜ) nr 1080/2006 (mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi) teadus- ja uuendustegevuseks ning teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse seitsmenda raamprogrammi raames teadusuuringuteks ja uuendustegevuseks eraldatud vahendite koostoime rakendamise kohta linnades ja piirkondades, samuti liikmesriikides ja liidus (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. mai 2010. aasta resolutsiooni määrusega (EÜ) nr 1080/2006 (mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi) teadus- ja uuendustegevuseks ning teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse seitsmenda raamprogrammi raames teadusuuringuteks ja uuendustegevuseks eraldatud vahendite koostoime rakendamise kohta linnades ja piirkondades, samuti liikmesriikides ja liidus (10),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi avaldatud uuringut „Ühtekuuluvuspoliitika pärast 2013. aastat: seadusandlike ettepanekute kriitiline hindamine”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi avaldatud uuringut „Ühtekuuluvuspoliitika pärast 2013. aastat: seadusandlike ettepanekute kriitiline hindamine”,

| — | võttes arvesse eesistujariigi Poola 24.–25. novembri 2011. aasta järeldusi ELi poliitika territoriaalse mõõtme kohta ja tulevase ühtekuuluvuspoliitika kohta (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eesistujariigi Poola 24.–25. novembri 2011. aasta järeldusi ELi poliitika territoriaalse mõõtme kohta ja tulevase ühtekuuluvuspoliitika kohta (11),

| — | võttes arvesse 6. oktoobri 2011. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse ühissätted ühisesse strateegilisse raamistikku kuuluvate fondide – Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi – kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1083/2006 (COM(2011)0615), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 6. oktoobri 2011. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse ühissätted ühisesse strateegilisse raamistikku kuuluvate fondide – Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi – kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1083/2006 (COM(2011)0615),

| — | võttes arvesse komisjoni 6. oktoobri 2011. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse erisätteid Euroopa Regionaalarengu Fondi ja majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1080/2006 (COM(2011)0614), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 6. oktoobri 2011. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse erisätteid Euroopa Regionaalarengu Fondi ja majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1080/2006 (COM(2011)0614),

| — | võttes arvesse komisjoni 9. novembri 2010. aasta teatist „Majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust käsitleva viienda aruande järeldused: ühtekuuluvuspoliitika tulevik” (COM(2010)0642), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 9. novembri 2010. aasta teatist „Majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust käsitleva viienda aruande järeldused: ühtekuuluvuspoliitika tulevik” (COM(2010)0642),

| — | võttes arvesse komisjoni 19. oktoobri 2010. aasta teatist ELi eelarve läbivaatamise kohta (COM(2010)0700) ja selle tehnilisi lisasid (SEC(2010)7000), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 19. oktoobri 2010. aasta teatist ELi eelarve läbivaatamise kohta (COM(2010)0700) ja selle tehnilisi lisasid (SEC(2010)7000),

| — | võttes arvesse komisjoni 6. oktoobri 2010. aasta teatist „Regionaalpoliitika panus aruka majanduskasvu saavutamisse Euroopa 2020. aasta strateegia raames” (COM(2010)0553), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 6. oktoobri 2010. aasta teatist „Regionaalpoliitika panus aruka majanduskasvu saavutamisse Euroopa 2020. aasta strateegia raames” (COM(2010)0553),

| — | võttes arvesse komisjoni 31. märtsi 2010. aasta teatist „Ühtekuuluvuspoliitika: 2010. aasta strateegiaaruanne 2007.–2013. aasta programmide rakendamise kohta” (COM(2010)0110), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 31. märtsi 2010. aasta teatist „Ühtekuuluvuspoliitika: 2010. aasta strateegiaaruanne 2007.–2013. aasta programmide rakendamise kohta” (COM(2010)0110),

| — | võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatist „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatist „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” (COM(2010)2020),

| — | võttes arvesse sõltumatut aruannet pealkirjaga „Ühtekuuluvuspoliitika reformikava. Piirkondlik lähenemine Euroopa Liidu probleemide ja ootustega tegelemiseks”, mille koostas Fabrizio Barca regionaalpoliitika voliniku Danuta Hübneri tellimusel aprillis 2009, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse sõltumatut aruannet pealkirjaga „Ühtekuuluvuspoliitika reformikava. Piirkondlik lähenemine Euroopa Liidu probleemide ja ootustega tegelemiseks”, mille koostas Fabrizio Barca regionaalpoliitika voliniku Danuta Hübneri tellimusel aprillis 2009,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust (A7-0421/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust (A7-0421/2012),

| A. | arvestades, et ühtekuuluvuspoliitika eesmärk on vähendada ELi piirkondade vahelisi erinevusi, tugevdades majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust ning arvestades, et ühtekuuluvuspoliitika on tõhusalt edendanud Euroopa integratsiooni sotsiaalse ja majandusarengu kaudu; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ühtekuuluvuspoliitika eesmärk on vähendada ELi piirkondade vahelisi erinevusi, tugevdades majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust ning arvestades, et ühtekuuluvuspoliitika on tõhusalt edendanud Euroopa integratsiooni sotsiaalse ja majandusarengu kaudu;

| B. | arvestades, et ühissätete määruses sätestatakse ühiseeskirjad, mida kohaldatakse kõigi viie Euroopa rahastamisprogrammi suhtes (Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF), Euroopa Sotsiaalfond (ESF), ühtekuuluvusfond, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond (EARDF), Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi (EMKF)), mis on mõeldud ühtekuuluvus-, maaelu arengu ja kalanduspoliitika rakendamiseks; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ühissätete määruses sätestatakse ühiseeskirjad, mida kohaldatakse kõigi viie Euroopa rahastamisprogrammi suhtes (Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF), Euroopa Sotsiaalfond (ESF), ühtekuuluvusfond, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond (EARDF), Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi (EMKF)), mis on mõeldud ühtekuuluvus-, maaelu arengu ja kalanduspoliitika rakendamiseks;

| C. | arvestades, et ühises strateegilises raamistikus kasutatakse mehhanisme, et kooskõlastada paremini ühissätete määrusega hõlmatud fonde (ERF, ESF, ühtekuuluvusfond, EARDF, EMKF) ja integreerida ühissätete määrusega hõlmatud fonde paremini ELi teiste poliitikavaldkondadega; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ühises strateegilises raamistikus kasutatakse mehhanisme, et kooskõlastada paremini ühissätete määrusega hõlmatud fonde (ERF, ESF, ühtekuuluvusfond, EARDF, EMKF) ja integreerida ühissätete määrusega hõlmatud fonde paremini ELi teiste poliitikavaldkondadega;

| D. | arvestades, et territoriaalne mõõde on ühtekuuluvuspoliitika valdkondadevaheline aspekt ja annab Euroopa piirkondadele võimaluse kasutada oma territoriaalset potentsiaali, et töötada ühtekuuluvuspoliitika eesmärkide saavutamise nimel; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et territoriaalne mõõde on ühtekuuluvuspoliitika valdkondadevaheline aspekt ja annab Euroopa piirkondadele võimaluse kasutada oma territoriaalset potentsiaali, et töötada ühtekuuluvuspoliitika eesmärkide saavutamise nimel;

| E. | arvestades, et territoriaalset ühtekuuluvust tunnistatakse nüüd Lissaboni lepingus ELi peamise eesmärgina; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et territoriaalset ühtekuuluvust tunnistatakse nüüd Lissaboni lepingus ELi peamise eesmärgina;

Põhiprobleemid: territoriaalse eesmärgi tõhustamine

| 1. | tunnistab, et lihtsustatud mitmetasandiline juhtimissüsteem on ühtekuuluvuspoliitika otsustusprotsessi lahutamatu osa, kus koostöö on vajalik kõigis etappides Euroopa, riigi, piirkondlikul ja kohalikul tasandil Euroopa rahastamisprogrammide kavandamisel, arendamisel ja teostamisel; kutsub komisjoni üles tagama, et see väljendub selgete ja hästisõnastatud partnerluslepingute väljatöötamises; |
| --- | --- |

1.

tunnistab, et lihtsustatud mitmetasandiline juhtimissüsteem on ühtekuuluvuspoliitika otsustusprotsessi lahutamatu osa, kus koostöö on vajalik kõigis etappides Euroopa, riigi, piirkondlikul ja kohalikul tasandil Euroopa rahastamisprogrammide kavandamisel, arendamisel ja teostamisel; kutsub komisjoni üles tagama, et see väljendub selgete ja hästisõnastatud partnerluslepingute väljatöötamises;

| 2. | rõhutab, kui oluline on rahastamisprogrammide ettevalmistamisel, rakendamisel ja nende üle järelevalve teostamisel liikmesriikide, piirkondade ja kohalike ametiasutuste jaoks koostatud Euroopa tegevusjuhis; tunnistab, et sellise koostöö saavutamiseks on oluline tagada, et otsused langetatakse võimalikult kodanikulähedasel tasandil; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, kui oluline on rahastamisprogrammide ettevalmistamisel, rakendamisel ja nende üle järelevalve teostamisel liikmesriikide, piirkondade ja kohalike ametiasutuste jaoks koostatud Euroopa tegevusjuhis; tunnistab, et sellise koostöö saavutamiseks on oluline tagada, et otsused langetatakse võimalikult kodanikulähedasel tasandil;

| 3. | rõhutab, et kuigi ELis on lähenemise vallas tehtud olulisi edusamme, esineb ELi piirkondade vahel endiselt ebavõrdsust (näiteks juurdepääsetavuse küsimuses) ning see suureneb pidevalt; rõhutab asjaolu, et ühtekuuluvuspoliitika eelarve peab jääma pärast 2013. aastat vähemalt praegusele tasemele, et tagada abi jätkuv jõudmine kõikidesse majanduslikku ja sotsiaalset tuge vajavatesse ELi piirkondadesse; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et kuigi ELis on lähenemise vallas tehtud olulisi edusamme, esineb ELi piirkondade vahel endiselt ebavõrdsust (näiteks juurdepääsetavuse küsimuses) ning see suureneb pidevalt; rõhutab asjaolu, et ühtekuuluvuspoliitika eelarve peab jääma pärast 2013. aastat vähemalt praegusele tasemele, et tagada abi jätkuv jõudmine kõikidesse majanduslikku ja sotsiaalset tuge vajavatesse ELi piirkondadesse;

| 4. | väljendab heameelt komisjoni ettepaneku üle keskenduda ühtekuuluvuspoliitika mõõdetavatele tulemustele, et suurendada investeeringute jätkusuutlikkust ja tagada rahastamisprogrammide tõhusus; rõhutab, et tulemustele orienteeritud süsteemile keskendudes tuleb silmas pidada paindlikkust nii riiklikul, piirkondlikul kui ka kohalikul tasandil, võttes arvesse lihtsustamist, programmitöö prioriteete ja partnerlust, et muuta tulemustele orienteeritud süsteemid piirkonnaspetsiifilisteks; |
| --- | --- |

4.

väljendab heameelt komisjoni ettepaneku üle keskenduda ühtekuuluvuspoliitika mõõdetavatele tulemustele, et suurendada investeeringute jätkusuutlikkust ja tagada rahastamisprogrammide tõhusus; rõhutab, et tulemustele orienteeritud süsteemile keskendudes tuleb silmas pidada paindlikkust nii riiklikul, piirkondlikul kui ka kohalikul tasandil, võttes arvesse lihtsustamist, programmitöö prioriteete ja partnerlust, et muuta tulemustele orienteeritud süsteemid piirkonnaspetsiifilisteks;

| 5. | kiidab heaks ühissätete määruses esitatud komisjoni üldised ettepanekud, mille eesmärk on vähendada halduskoormust; rõhutab seetõttu, et eeskirjad, kontroll ja kõlblikkuskriteeriumid peavad olema algusest peale selged ning et haldusmenetlusi on võimalik edukalt lihtsustada rahaliste vahendite eraldamise ühtse lähenemisviisi abil; |
| --- | --- |

5.

kiidab heaks ühissätete määruses esitatud komisjoni üldised ettepanekud, mille eesmärk on vähendada halduskoormust; rõhutab seetõttu, et eeskirjad, kontroll ja kõlblikkuskriteeriumid peavad olema algusest peale selged ning et haldusmenetlusi on võimalik edukalt lihtsustada rahaliste vahendite eraldamise ühtse lähenemisviisi abil;

| 6. | rõhutab, kui oluline on tagada ühtekuuluvuspoliitika kujundamisel ja elluviimisel õiglane tasakaal vajaliku vahendite kasutamise kontrolli ja nende tõhususe vahel; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, kui oluline on tagada ühtekuuluvuspoliitika kujundamisel ja elluviimisel õiglane tasakaal vajaliku vahendite kasutamise kontrolli ja nende tõhususe vahel;

| 7. | rõhutab vajadust tagada paindlik suhtumine kohalike ja piirkondlike eesmärkide püstitamisse, kaasates piirkondliku tasandi sidusrühmad kõigil tasanditel, et tagada, et Euroopa rahastamisprogrammidega vastatakse sotsiaalse ja majandusliku ebavõrdsuse kaotamise vajadusele; |
| --- | --- |

7.

rõhutab vajadust tagada paindlik suhtumine kohalike ja piirkondlike eesmärkide püstitamisse, kaasates piirkondliku tasandi sidusrühmad kõigil tasanditel, et tagada, et Euroopa rahastamisprogrammidega vastatakse sotsiaalse ja majandusliku ebavõrdsuse kaotamise vajadusele;

| 8. | rõhutab, et paindlikkus peaks tähendama ka arvukamate projektide rahastamist ühissätete määrusega hõlmatud eri fondide üleselt, sest selline suurem paindlikkus aitab lihtsustada projektide teostamist ning suurendab Euroopa rahastamise täiendavust ja valdkondadevahelisust; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et paindlikkus peaks tähendama ka arvukamate projektide rahastamist ühissätete määrusega hõlmatud eri fondide üleselt, sest selline suurem paindlikkus aitab lihtsustada projektide teostamist ning suurendab Euroopa rahastamise täiendavust ja valdkondadevahelisust;

| 9. | toonitab, et territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärgid on lahutamatult seotud majanduslike ja sotsiaalsete probleemidega, ning tunnistab, et ühtekuuluvuspoliitika võib osutuda strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamisel – eelkõige tööhõive, hariduse ja vaesuse vähendamise valdkondades – äärmiselt oluliseks, kuna see annab Euroopa majanduskasvu strateegiale territoriaalse mõõtme; |
| --- | --- |

9.

toonitab, et territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärgid on lahutamatult seotud majanduslike ja sotsiaalsete probleemidega, ning tunnistab, et ühtekuuluvuspoliitika võib osutuda strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamisel – eelkõige tööhõive, hariduse ja vaesuse vähendamise valdkondades – äärmiselt oluliseks, kuna see annab Euroopa majanduskasvu strateegiale territoriaalse mõõtme;

| 10. | rõhutab, et strateegia „Euroopa 2020” eesmärkidega tegeledes tuleks kaaluda ka muude rahastamisprogrammide (nt Horisont 2020) kasutamist, võimaluse korral koos ühtekuuluvuspoliitika vahenditega; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et strateegia „Euroopa 2020” eesmärkidega tegeledes tuleks kaaluda ka muude rahastamisprogrammide (nt Horisont 2020) kasutamist, võimaluse korral koos ühtekuuluvuspoliitika vahenditega;

| 11. | tunnistab, et suurem tähelepanu linnadele ja linnapiirkondadele suurendab majanduskasvu; |
| --- | --- |

11.

tunnistab, et suurem tähelepanu linnadele ja linnapiirkondadele suurendab majanduskasvu;

| 12. | rõhutab, kui oluline on tugevdada olemasolevaid linnade ja maapiirkondade vahelisi sidemeid ning luua uusi kontakte; toonitab, et see eeldab suurt tööd mitmel tasandil ning maa- ja linnapiirkondade sidusrühmade koostööd, kusjuures partnerluste ja võrgustike edendamisega tuleb luua soodsad tingimused selleks, et ergutada maapiirkondade osalemist asjaomase funktsionaalse geograafilise üksuse ühendatud tegevuses; |
| --- | --- |

12.

rõhutab, kui oluline on tugevdada olemasolevaid linnade ja maapiirkondade vahelisi sidemeid ning luua uusi kontakte; toonitab, et see eeldab suurt tööd mitmel tasandil ning maa- ja linnapiirkondade sidusrühmade koostööd, kusjuures partnerluste ja võrgustike edendamisega tuleb luua soodsad tingimused selleks, et ergutada maapiirkondade osalemist asjaomase funktsionaalse geograafilise üksuse ühendatud tegevuses;

| 13. | toonitab vajadust seostada omavahel tulemuslikumalt territoriaalse koostöö programme ja territoriaalseid strateegiaid ning rõhutab Euroopa territoriaalse koostöö rühmituse potentsiaalset osatähtsust selles küsimuses; |
| --- | --- |

13.

toonitab vajadust seostada omavahel tulemuslikumalt territoriaalse koostöö programme ja territoriaalseid strateegiaid ning rõhutab Euroopa territoriaalse koostöö rühmituse potentsiaalset osatähtsust selles küsimuses;

| 14. | rõhutab, et need piirkonnad määratakse liikmesriigi tasandil, kuna ELi linnad ja linnapiirkonnad on erinevad nii oma suuruse ja vahendite kui ka sotsiaalsete ja majanduslike aspektide poolest; |
| --- | --- |

14.

rõhutab, et need piirkonnad määratakse liikmesriigi tasandil, kuna ELi linnad ja linnapiirkonnad on erinevad nii oma suuruse ja vahendite kui ka sotsiaalsete ja majanduslike aspektide poolest;

| 15. | rõhutab, et territoriaalne ühtekuuluvus tähendab ka territooriumisisest ühtekuuluvust, sh tagamist, et majandusse panustab kogu piirkond, mitte ainult suured linnad; toonitab, et maapiirkondades asuvate väikeste ja keskmise suurusega linnade potentsiaal anda piirkonna arengusse oluline panus ei tohiks jääda tähelepanuta; |
| --- | --- |

15.

rõhutab, et territoriaalne ühtekuuluvus tähendab ka territooriumisisest ühtekuuluvust, sh tagamist, et majandusse panustab kogu piirkond, mitte ainult suured linnad; toonitab, et maapiirkondades asuvate väikeste ja keskmise suurusega linnade potentsiaal anda piirkonna arengusse oluline panus ei tohiks jääda tähelepanuta;

| 16. | rõhutab, et selleks, et tegeleda territoriaalse ühtekuuluvuse valdkondadevaheliste küsimustega ning suuta saavutada piirkondlikul tasandil käegakatsutavaid tulemusi ja realiseerida täielikult iga piirkonna potentsiaal, on vaja selgeid ja hästisõnastatud partnerluslepinguid; toonitab, et see on saavutatav ainult kohaliku ja piirkondliku tasandi osalejate kaasamise korral, et kõik osalised saaksid programmide ettevalmistamisele ja elluviimisele kaasa aidata; rõhutab, et see on eriti oluline juhul, kui eesmärk on toetada spetsiifiliste probleemidega piirkondi, nagu piiriülesed, mägipiirkonnad ja saared ning äärepoolseimad piirkonnad; |
| --- | --- |

16.

rõhutab, et selleks, et tegeleda territoriaalse ühtekuuluvuse valdkondadevaheliste küsimustega ning suuta saavutada piirkondlikul tasandil käegakatsutavaid tulemusi ja realiseerida täielikult iga piirkonna potentsiaal, on vaja selgeid ja hästisõnastatud partnerluslepinguid; toonitab, et see on saavutatav ainult kohaliku ja piirkondliku tasandi osalejate kaasamise korral, et kõik osalised saaksid programmide ettevalmistamisele ja elluviimisele kaasa aidata; rõhutab, et see on eriti oluline juhul, kui eesmärk on toetada spetsiifiliste probleemidega piirkondi, nagu piiriülesed, mägipiirkonnad ja saared ning äärepoolseimad piirkonnad;

Euroopa fondide parem integreerimine aastatel 2014–2020

| 17. | tunneb heameelt ühissätete määruses esitatud ettepanekute üle, milles ergutatakse rahastamisprogramme paremini kooskõlastama ja integreerima, et tagada fondide suurem mõju ja territoriaalse mõõtme suurem esindatus ühtekuuluvuspoliitikas ajavahemikul 2014–2020; |
| --- | --- |

17.

tunneb heameelt ühissätete määruses esitatud ettepanekute üle, milles ergutatakse rahastamisprogramme paremini kooskõlastama ja integreerima, et tagada fondide suurem mõju ja territoriaalse mõõtme suurem esindatus ühtekuuluvuspoliitikas ajavahemikul 2014–2020;

| 18. | rõhutab, et Euroopa rahastamise tõhusam ja integreeritum territoriaalne käsitus koos suutlikkuse piisava suurendamise ning sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna partnerite kaasamisega kohalikul ja piirkondlikul tasandil nii linna- kui ka maapiirkondades aitab tagada, et rahalised vahendid suunatakse Euroopa pikaajaliste sotsiaalsete ja majanduslike probleemide lahendamisse; |
| --- | --- |

18.

rõhutab, et Euroopa rahastamise tõhusam ja integreeritum territoriaalne käsitus koos suutlikkuse piisava suurendamise ning sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna partnerite kaasamisega kohalikul ja piirkondlikul tasandil nii linna- kui ka maapiirkondades aitab tagada, et rahalised vahendid suunatakse Euroopa pikaajaliste sotsiaalsete ja majanduslike probleemide lahendamisse;

| 19. | rõhutab, et parem ühtlustamine ühtekuuluvuspoliitika ja ühissätete määruses osutatud teiste poliitikavaldkondade vahel võimaldab Euroopa piirkondadel jätkata majandusarengut, kasutades selleks oma tugevaid külgi; |
| --- | --- |

19.

rõhutab, et parem ühtlustamine ühtekuuluvuspoliitika ja ühissätete määruses osutatud teiste poliitikavaldkondade vahel võimaldab Euroopa piirkondadel jätkata majandusarengut, kasutades selleks oma tugevaid külgi;

| 20. | toob näiteks Walesi asutuse Wales European Funding Office (WEFO) ja selle kavatsuse integreerida Euroopa fondid Walesis, luues selleks ühtse portaali, mis võimaldab juurdepääsu kõigile ühissätete määrusega hõlmatud fondidele; rõhutab WEFO portaali potentsiaali hõlmata ühist platvormi, millel on kõigi ühissätete määruses käsitletud fondide puhul ühtne rakendus-, makse-, järelevalve- ja hindamisprotsess; rõhutab, et selline käsitus võimaldaks potentsiaalset koostoimet lihtsamalt märgata ja rahavooge integreerida, aidates seeläbi ühtlustada ja lihtsustada Euroopa rahaliste vahendite taotlemise protsessi; |
| --- | --- |

20.

toob näiteks Walesi asutuse Wales European Funding Office (WEFO) ja selle kavatsuse integreerida Euroopa fondid Walesis, luues selleks ühtse portaali, mis võimaldab juurdepääsu kõigile ühissätete määrusega hõlmatud fondidele; rõhutab WEFO portaali potentsiaali hõlmata ühist platvormi, millel on kõigi ühissätete määruses käsitletud fondide puhul ühtne rakendus-, makse-, järelevalve- ja hindamisprotsess; rõhutab, et selline käsitus võimaldaks potentsiaalset koostoimet lihtsamalt märgata ja rahavooge integreerida, aidates seeläbi ühtlustada ja lihtsustada Euroopa rahaliste vahendite taotlemise protsessi;

| 21. | rõhutab, et võttes arvesse ühissätete määrusega hõlmatud fondide ja teiste rahastamisprogrammide (nt Horisont 2020, LIFE+) ühiseid omadusi, on võimalik Euroopa rahaliste vahendite tõhusust suurendada fondide võimalikke kattuvusi uurides; |
| --- | --- |

21.

rõhutab, et võttes arvesse ühissätete määrusega hõlmatud fondide ja teiste rahastamisprogrammide (nt Horisont 2020, LIFE+) ühiseid omadusi, on võimalik Euroopa rahaliste vahendite tõhusust suurendada fondide võimalikke kattuvusi uurides;

Mehhanismid Euroopa fondide integreerimiseks

| 22. | tunneb heameelt õigusraamistikku käsitlevate ettepanekute üle, milles keskendutakse kohaliku ja ühtse arengu saavutamisele kogukondlikult juhitud kohaliku arengu, ühiste tegevuskavade ja integreeritud territoriaalsete investeeringute kaudu; |
| --- | --- |

22.

tunneb heameelt õigusraamistikku käsitlevate ettepanekute üle, milles keskendutakse kohaliku ja ühtse arengu saavutamisele kogukondlikult juhitud kohaliku arengu, ühiste tegevuskavade ja integreeritud territoriaalsete investeeringute kaudu;

| 23. | rõhutab, et komisjoni ettepanekute kohaselt tuleb tagada, et kõik investeeringud täiendavad kohalikke vajadusi ega kattu teiste projektidega; |
| --- | --- |

23.

rõhutab, et komisjoni ettepanekute kohaselt tuleb tagada, et kõik investeeringud täiendavad kohalikke vajadusi ega kattu teiste projektidega;

| 24. | nõuab, et asjaomaste rakendusvahendite puhul (kogukondlikult juhitud kohalik areng, integreeritud territoriaalsed investeeringud ja ühised tegevuskavad) kasutatakse täielikult integreeritud lähenemisviisi, mis võimaldab kohalikel partnerlustel valida vastavalt oma vajadustele nende vahendite eri kombinatsioonide vahel, ning kaalutakse võimalust kohaldada paindlikke korraldusi vahendite koondamiseks, võttes arvesse liikmesriikide ja piirkondade konkreetseid vajadusi; |
| --- | --- |

24.

nõuab, et asjaomaste rakendusvahendite puhul (kogukondlikult juhitud kohalik areng, integreeritud territoriaalsed investeeringud ja ühised tegevuskavad) kasutatakse täielikult integreeritud lähenemisviisi, mis võimaldab kohalikel partnerlustel valida vastavalt oma vajadustele nende vahendite eri kombinatsioonide vahel, ning kaalutakse võimalust kohaldada paindlikke korraldusi vahendite koondamiseks, võttes arvesse liikmesriikide ja piirkondade konkreetseid vajadusi;

| 25. | rõhutab, et esildatud vahendi kohaldamine peaks olema võimalikult lihtne, et vältida kohalike omavalitsuste halduskoormuse suurendamist ja pidada kinni lihtsustamisalastest eesmärkidest; |
| --- | --- |

25.

rõhutab, et esildatud vahendi kohaldamine peaks olema võimalikult lihtne, et vältida kohalike omavalitsuste halduskoormuse suurendamist ja pidada kinni lihtsustamisalastest eesmärkidest;

| 26. | on arvamusel, et institutsiooniline suutlikkus eri sekkumistasanditel on oluline aspekt, mis tagab territoriaalse lähenemisviisi eduka kohaldamise; |
| --- | --- |

26.

on arvamusel, et institutsiooniline suutlikkus eri sekkumistasanditel on oluline aspekt, mis tagab territoriaalse lähenemisviisi eduka kohaldamise;

| 27. | rõhutab nõukogudele edasivolitamise näidet Hollandis, mille raames delegeerivad piirkondlikud asutused rahastamisprogrammide (nt ERF) osasid kohalikele ametiasutustele, mille raames võetakse kohalikul tasandil meetmeid kohalike vajaduste katmiseks; rõhutab, et kohalikele ametiasutustele juhtimispädevuse andmisega kaasneb suurem võimalus kasutada fondide parimat kombinatsiooni, mis on kohandatud kohalike vajaduste järgi; rõhutab, et kuna juhtimisstruktuur on kohalikul tasandil juba paigas, võib see lähenemisviis olla kasulik integreeritud territoriaalsete investeeringute tegemiseks kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

27.

rõhutab nõukogudele edasivolitamise näidet Hollandis, mille raames delegeerivad piirkondlikud asutused rahastamisprogrammide (nt ERF) osasid kohalikele ametiasutustele, mille raames võetakse kohalikul tasandil meetmeid kohalike vajaduste katmiseks; rõhutab, et kohalikele ametiasutustele juhtimispädevuse andmisega kaasneb suurem võimalus kasutada fondide parimat kombinatsiooni, mis on kohandatud kohalike vajaduste järgi; rõhutab, et kuna juhtimisstruktuur on kohalikul tasandil juba paigas, võib see lähenemisviis olla kasulik integreeritud territoriaalsete investeeringute tegemiseks kohalikul tasandil;

Kogukondlikult juhitud kohalik areng

| 28. | toetab komisjoni ettepanekuid kogukondlikult juhitud kohaliku arengu kohta ühissätete määruse olulise sättena, milles keskendutakse sünergia loomisele kõigi ühissätete määrusega hõlmatud fondide vahel; |
| --- | --- |

28.

toetab komisjoni ettepanekuid kogukondlikult juhitud kohaliku arengu kohta ühissätete määruse olulise sättena, milles keskendutakse sünergia loomisele kõigi ühissätete määrusega hõlmatud fondide vahel;

| 29. | peab kõnealust vahendit suurepäraseks, et ergutada kohaliku kogukonna osalejate läbilõike alt-üles suunatud osalust jätkusuutlike territoriaalsete eesmärkide nimel töötamisel; väljendab sellega seoses heameelt haldussuutlikkuse suurendamise üle piirkondlikul ja kohalikul tasandil, eesmärgiga võtta rohkemaid suutlikkuse suurendamise meetmeid, mis parandaksid nii kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kui ka sotsiaalpartnerite osalemist; |
| --- | --- |

29.

peab kõnealust vahendit suurepäraseks, et ergutada kohaliku kogukonna osalejate läbilõike alt-üles suunatud osalust jätkusuutlike territoriaalsete eesmärkide nimel töötamisel; väljendab sellega seoses heameelt haldussuutlikkuse suurendamise üle piirkondlikul ja kohalikul tasandil, eesmärgiga võtta rohkemaid suutlikkuse suurendamise meetmeid, mis parandaksid nii kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kui ka sotsiaalpartnerite osalemist;

| 30. | tunnistab programmi Leader kui maaelu arengu poliitika rakendamise olulise vahendi minevikus saavutatud edu ning on veendunud, et kogukondlikult juhitud kohaliku arengu kaudu võib see rakendamismehhanism täita olulist osa kohaliku ja piirkondliku tasandi kitsaskohtadega võitlemisel; toetab kogukondlikult juhitud kohaliku arengu kasutamist linnade arenguks; |
| --- | --- |

30.

tunnistab programmi Leader kui maaelu arengu poliitika rakendamise olulise vahendi minevikus saavutatud edu ning on veendunud, et kogukondlikult juhitud kohaliku arengu kaudu võib see rakendamismehhanism täita olulist osa kohaliku ja piirkondliku tasandi kitsaskohtadega võitlemisel; toetab kogukondlikult juhitud kohaliku arengu kasutamist linnade arenguks;

| 31. | nõuab, et komisjon selgitaks oma ettepanekuid kogukondlikult juhitud kohaliku arengu kohta rakendusetapis, et võimaldada potentsiaalsetel osalejatel teha täies ulatuses kindlaks kogukondlikult juhitud kohaliku arengu tõenäoline eesmärk, kohaldamisala ja mõju; ootab haldusasutustele mõeldud kogukondlikult juhitud kohaliku arengu juhendi avaldamist; |
| --- | --- |

31.

nõuab, et komisjon selgitaks oma ettepanekuid kogukondlikult juhitud kohaliku arengu kohta rakendusetapis, et võimaldada potentsiaalsetel osalejatel teha täies ulatuses kindlaks kogukondlikult juhitud kohaliku arengu tõenäoline eesmärk, kohaldamisala ja mõju; ootab haldusasutustele mõeldud kogukondlikult juhitud kohaliku arengu juhendi avaldamist;

| 32. | tunnustab edusamme, mida kalanduse kohalikud tegevusrühmad on teinud alates 2007. aastast koostöös programmi Leader kohalike tegevusrühmadega näitena selle kohta, kuidas kogukondlikult juhitud kohaliku arengu raames võiks tulevikus kohalikul tasandil kombineerida rahalisi vahendeid ühissätete määrusega hõlmatud fondide seast; rõhutab Taani 11 kohaliku partnerluse näidet, mis kasutavad nii EARDFi (Leader) kui ka Euroopa Kalandusfondi (neljas telg) samasuguse rakendussüsteemi ja juhtimisega projektide rahastamiseks; |
| --- | --- |

32.

tunnustab edusamme, mida kalanduse kohalikud tegevusrühmad on teinud alates 2007. aastast koostöös programmi Leader kohalike tegevusrühmadega näitena selle kohta, kuidas kogukondlikult juhitud kohaliku arengu raames võiks tulevikus kohalikul tasandil kombineerida rahalisi vahendeid ühissätete määrusega hõlmatud fondide seast; rõhutab Taani 11 kohaliku partnerluse näidet, mis kasutavad nii EARDFi (Leader) kui ka Euroopa Kalandusfondi (neljas telg) samasuguse rakendussüsteemi ja juhtimisega projektide rahastamiseks;

| 33. | rõhutab vajadust vaadelda selliseid näiteid, nagu Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi vahendite integreeritud kasutamine kogukondlikult juhitud kohaliku arengu kaudu tulevases programmitöö perioodis võimalusena luua sünergiat kõigi ühissätete määrusega hõlmatud fondide vahel; |
| --- | --- |

33.

rõhutab vajadust vaadelda selliseid näiteid, nagu Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi vahendite integreeritud kasutamine kogukondlikult juhitud kohaliku arengu kaudu tulevases programmitöö perioodis võimalusena luua sünergiat kõigi ühissätete määrusega hõlmatud fondide vahel;

Ühised tegevuskavad

| 34. | toetab ühissätete määruses esitatud ettepanekuid võtta kasutusele ühised tegevuskavad, et võimaldada projektirühmade rahastamist rohkem kui ühe rakenduskava raames; |
| --- | --- |

34.

toetab ühissätete määruses esitatud ettepanekuid võtta kasutusele ühised tegevuskavad, et võimaldada projektirühmade rahastamist rohkem kui ühe rakenduskava raames;

| 35. | tunnustab ühiseid tegevuskavasid positiivse sammuna tulemuspõhise juhtimise suunas, kooskõlas 2013. aasta järgse ühtekuuluvuspoliitika ühe üldeesmärgiga; |
| --- | --- |

35.

tunnustab ühiseid tegevuskavasid positiivse sammuna tulemuspõhise juhtimise suunas, kooskõlas 2013. aasta järgse ühtekuuluvuspoliitika ühe üldeesmärgiga;

| 36. | rõhutab, kui oluline on tagada, et neid vahendeid arendatakse kõrvuti kogukondlikult juhitud kohaliku arengu vahendiga, tagamaks, et kogukondlikult juhitud kohalik areng muutub enamaks kui pelgalt strateegiliseks vahendiks kohaliku suutlikkuse arendamiseks, ilma et see oleks omaette investeerimiseesmärk, ning edendatakse muu hulgas sotsiaalset kaasatust ja võitlust vaesuse vastu; |
| --- | --- |

36.

rõhutab, kui oluline on tagada, et neid vahendeid arendatakse kõrvuti kogukondlikult juhitud kohaliku arengu vahendiga, tagamaks, et kogukondlikult juhitud kohalik areng muutub enamaks kui pelgalt strateegiliseks vahendiks kohaliku suutlikkuse arendamiseks, ilma et see oleks omaette investeerimiseesmärk, ning edendatakse muu hulgas sotsiaalset kaasatust ja võitlust vaesuse vastu;

| 37. | nõuab, et selgitatakse ühiste tegevuskavade kohaldamisala ja kaasamist ning selgitatakse, kas neid kasutatakse terve programmi või ainult programmiosade rakendamiseks; |
| --- | --- |

37.

nõuab, et selgitatakse ühiste tegevuskavade kohaldamisala ja kaasamist ning selgitatakse, kas neid kasutatakse terve programmi või ainult programmiosade rakendamiseks;

| 38. | tunnistab, et ühised tegevuskavad võivad pakkuda tõhusat abi noorte tasakaalustatud viisil integreerimiseks tööturule; juhib siiski tähelepanu asjaolule, et vältida tuleks liiga pikki otsustusprotsesse ja haldusmenetlusi; |
| --- | --- |

38.

tunnistab, et ühised tegevuskavad võivad pakkuda tõhusat abi noorte tasakaalustatud viisil integreerimiseks tööturule; juhib siiski tähelepanu asjaolule, et vältida tuleks liiga pikki otsustusprotsesse ja haldusmenetlusi;

Integreeritud territoriaalsed investeeringud

| 39. | tunneb heameelt ettepanekute üle integreeritud territoriaalsete investeeringute kohta, mis võiks anda linnadele võimaluse vastata oma erivajadustele, tuginedes rahalistele vahenditele, mis on pärit rohkem kui ühest prioriteetsest teljest, et rakendada rakenduskavasid ühtsel viisil; |
| --- | --- |

39.

tunneb heameelt ettepanekute üle integreeritud territoriaalsete investeeringute kohta, mis võiks anda linnadele võimaluse vastata oma erivajadustele, tuginedes rahalistele vahenditele, mis on pärit rohkem kui ühest prioriteetsest teljest, et rakendada rakenduskavasid ühtsel viisil;

| 40. | tunneb heameelt integreeritud territoriaalsete investeeringute kohaldamisala ja vahendi potentsiaali täiendava selgitamise üle, mida – kui see vastab kohalikele vajadustele – kasutatakse ka väljaspool linnapiirkondi ja linnalähedastes piirkondades, kasutades kõiki ühissätete määrusega hõlmatud fonde; rõhutab, et tagada tuleb integreeritud territoriaalsete investeeringute kooskõla piirkondliku säästva arengu strateegiatega, et parandada majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust mitte ainult piirkondade vahel, vaid ka piirkondade linna- ja linnaväliste alade vahel; |
| --- | --- |

40.

tunneb heameelt integreeritud territoriaalsete investeeringute kohaldamisala ja vahendi potentsiaali täiendava selgitamise üle, mida – kui see vastab kohalikele vajadustele – kasutatakse ka väljaspool linnapiirkondi ja linnalähedastes piirkondades, kasutades kõiki ühissätete määrusega hõlmatud fonde; rõhutab, et tagada tuleb integreeritud territoriaalsete investeeringute kooskõla piirkondliku säästva arengu strateegiatega, et parandada majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust mitte ainult piirkondade vahel, vaid ka piirkondade linna- ja linnaväliste alade vahel;

| 41. | tõstab esile integreeritud territoriaalsete investeeringute esildatud mudeli näite Manchesteri linnastus, mis kaasab võimalikult paljudest asjaomastest allikatest pärit rahalised vahendid, et muuta investeeringud tulusamaks; rõhutab asjaolu, et selle mudeli arendamine kestab veel ja seda võidakse kasutada sellise strateegia toetamiseks, mis pakub linnapiirkonnale palju majanduslikke ja sotsiaalseid hüvesid; rõhutab, et esildatud integreeritud territoriaalsete investeeringutega ühendatakse ERFi prioriteedid ESFi meetmetega ning, võttes arvesse ERFi suuremat tähelepanu VKEdele ja innovatsioonile, on integreeritud territoriaalsete investeeringute abil tulevikus võimalik luua sidemeid Horisont 2020 projektidega; |
| --- | --- |

41.

tõstab esile integreeritud territoriaalsete investeeringute esildatud mudeli näite Manchesteri linnastus, mis kaasab võimalikult paljudest asjaomastest allikatest pärit rahalised vahendid, et muuta investeeringud tulusamaks; rõhutab asjaolu, et selle mudeli arendamine kestab veel ja seda võidakse kasutada sellise strateegia toetamiseks, mis pakub linnapiirkonnale palju majanduslikke ja sotsiaalseid hüvesid; rõhutab, et esildatud integreeritud territoriaalsete investeeringutega ühendatakse ERFi prioriteedid ESFi meetmetega ning, võttes arvesse ERFi suuremat tähelepanu VKEdele ja innovatsioonile, on integreeritud territoriaalsete investeeringute abil tulevikus võimalik luua sidemeid Horisont 2020 projektidega;

Rahastamisvahendid

| 42. | tunneb heameelt komisjoni ettepanekute üle kasutada rohkem rahastamisvahendeid ja laiendada nende kohaldamisala lihtsamate ja selgemate eeskirjade koostamise kaudu, et tagada suurem tõhusus kõigi viie ühissätete määrusega hõlmatud fondi puhul; |
| --- | --- |

42.

tunneb heameelt komisjoni ettepanekute üle kasutada rohkem rahastamisvahendeid ja laiendada nende kohaldamisala lihtsamate ja selgemate eeskirjade koostamise kaudu, et tagada suurem tõhusus kõigi viie ühissätete määrusega hõlmatud fondi puhul;

| 43. | rõhutab rahastamisvahendite, sh mikrokrediidi potentsiaali teha alternatiivsed rahastamisallikad kättesaadavaks paljudele osalejatele, et täiendada traditsioonilisi rahastamismeetodeid; rõhutab, et tulevases rahastamisraamistikus peaks rahastamisvahendite abil olema võimalik hankida rahalisi vahendeid erasektorist ning pakkuda paindlikkust liikmesriikidele ja piirkondadele, et need saaksid kohandada sihtsektoreid ja rakendamismeetodeid nende erivajadustele; |
| --- | --- |

43.

rõhutab rahastamisvahendite, sh mikrokrediidi potentsiaali teha alternatiivsed rahastamisallikad kättesaadavaks paljudele osalejatele, et täiendada traditsioonilisi rahastamismeetodeid; rõhutab, et tulevases rahastamisraamistikus peaks rahastamisvahendite abil olema võimalik hankida rahalisi vahendeid erasektorist ning pakkuda paindlikkust liikmesriikidele ja piirkondadele, et need saaksid kohandada sihtsektoreid ja rakendamismeetodeid nende erivajadustele;

| 44. | rõhutab, et rahastamisvahendeid kui ettevõtete, avaliku sektori organisatsioonide ja haridusasutuste vahelist koostööd võimaldavaid mehhanisme tuleks ergutada seeläbi, et töötatakse välja rahastamise integreeritud lähenemisviis; |
| --- | --- |

44.

rõhutab, et rahastamisvahendeid kui ettevõtete, avaliku sektori organisatsioonide ja haridusasutuste vahelist koostööd võimaldavaid mehhanisme tuleks ergutada seeläbi, et töötatakse välja rahastamise integreeritud lähenemisviis;

Ühissätete määrusega hõlmatud fondide integreerimine teiste ELi poliitikavaldkondade ja vahenditega

| 45. | peab tervitatavaks partnerluslepingute ühises strateegilises raamistikus tehtud ettepanekuid kaaluda ühissätete määrusega hõlmatud fondide ja muude rahastamisprogrammide, nagu ELi teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi (varem FP7, nüüd Horisont 2020), LIFE + ja Euroopa Ühendamise Rahastu võimalikku omavahelist integreerimist; |
| --- | --- |

45.

peab tervitatavaks partnerluslepingute ühises strateegilises raamistikus tehtud ettepanekuid kaaluda ühissätete määrusega hõlmatud fondide ja muude rahastamisprogrammide, nagu ELi teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi (varem FP7, nüüd Horisont 2020), LIFE + ja Euroopa Ühendamise Rahastu võimalikku omavahelist integreerimist;

| 46. | tunnistab, et kui sellised rahastamisprogrammid nagu Horisont 2020 on keskendunud eeskätt tippsaavutustele, on struktuurifondid olnud edukad suutlikkuse suurendamisel, pakkudes rahalisi vahendeid ettevõtete või organisatsioonide loomiseks, mis on seejärel liikunud edasi, et saada partneriteks Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi või konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi projektides; |
| --- | --- |

46.

tunnistab, et kui sellised rahastamisprogrammid nagu Horisont 2020 on keskendunud eeskätt tippsaavutustele, on struktuurifondid olnud edukad suutlikkuse suurendamisel, pakkudes rahalisi vahendeid ettevõtete või organisatsioonide loomiseks, mis on seejärel liikunud edasi, et saada partneriteks Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi või konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi projektides;

| 47. | rõhutab, et olemasolev koostoime ühissätete määrusega hõlmatud fondide ja Horisont 2020 vahel tähendab, et mõlemast allikast pärit rahalisi vahendeid võiks kasutada täiendavate temaatiliste eesmärkide saavutamiseks; |
| --- | --- |

47.

rõhutab, et olemasolev koostoime ühissätete määrusega hõlmatud fondide ja Horisont 2020 vahel tähendab, et mõlemast allikast pärit rahalisi vahendeid võiks kasutada täiendavate temaatiliste eesmärkide saavutamiseks;

Tööhõive ja sotsiaalvaldkonna aspektid

| 48. | rõhutab, et tööhõive- ja sotsiaalpoliitikal on oluline osa jätkusuutliku ja sotsiaalselt tasakaalustatud territoriaalse arengu kujundamisel ning need poliitikasuunad aitavad suurel määral kaasa piirkondlike erinevuste vähendamisele ja kõikide kodanike heaolu parandamisele, pakkudes samal ajal neile võrdseid võimalusi; |
| --- | --- |

48.

rõhutab, et tööhõive- ja sotsiaalpoliitikal on oluline osa jätkusuutliku ja sotsiaalselt tasakaalustatud territoriaalse arengu kujundamisel ning need poliitikasuunad aitavad suurel määral kaasa piirkondlike erinevuste vähendamisele ja kõikide kodanike heaolu parandamisele, pakkudes samal ajal neile võrdseid võimalusi;

| 49. | toonitab, et vaesusega võitlemine hõlmab tõrjutusega võitlemist ja väikese rahvastikutihedusega või vananeva elanikkonnaga maapiirkonnad peavad tulema toime ebapiisavate tervishoiuteenustega, mida võib teataval määral leevendada lairibatehnoloogia parem kättesaadavus ja telemeditsiini edendamine; |
| --- | --- |

49.

toonitab, et vaesusega võitlemine hõlmab tõrjutusega võitlemist ja väikese rahvastikutihedusega või vananeva elanikkonnaga maapiirkonnad peavad tulema toime ebapiisavate tervishoiuteenustega, mida võib teataval määral leevendada lairibatehnoloogia parem kättesaadavus ja telemeditsiini edendamine;

| 50. | on arvamusel, et territoriaalne lähenemisviis peaks olema tõhus mehhanism VKEde toetamiseks uute kestlike töökohtade loomisel ning kutseõppeprogrammide loomisel või arendamisel; on arvamusel, et majanduskasvu ja tööhõive edendamise eesmärki kandva ettevõtluse ning potentsiaali kasutuselevõtt võib toimida piirkondade halduspiiride üleselt, ja kutsub liikmesriike üles parandama olemasolevaid tingimusi uute ettevõtjate jaoks, et kasutada paremini ära nende suurt potentsiaali uute kestlike töökohtade loomisel; |
| --- | --- |

50.

on arvamusel, et territoriaalne lähenemisviis peaks olema tõhus mehhanism VKEde toetamiseks uute kestlike töökohtade loomisel ning kutseõppeprogrammide loomisel või arendamisel; on arvamusel, et majanduskasvu ja tööhõive edendamise eesmärki kandva ettevõtluse ning potentsiaali kasutuselevõtt võib toimida piirkondade halduspiiride üleselt, ja kutsub liikmesriike üles parandama olemasolevaid tingimusi uute ettevõtjate jaoks, et kasutada paremini ära nende suurt potentsiaali uute kestlike töökohtade loomisel;

| 51. | toonitab, kui tähtis on luua tugev sünergia ühtekuuluvuspoliitika ja muude ELi poliitikasuundade vahel, et tagada ühtekuuluvuspoliitika tulemuslikkus praeguste tööhõive- ja sotsiaalprobleemidega tegelemisel; |
| --- | --- |

51.

toonitab, kui tähtis on luua tugev sünergia ühtekuuluvuspoliitika ja muude ELi poliitikasuundade vahel, et tagada ühtekuuluvuspoliitika tulemuslikkus praeguste tööhõive- ja sotsiaalprobleemidega tegelemisel;

| 52. | juhib tähelepanu sellele, et territoriaalse koostöö ja makropiirkondade strateegiad võivad olla kasulikud vahendid piirkondlike erinevuste (nt juurdepääs haridusele ja tööhõivele) kindlakstegemiseks ja selliste erinevuste vastu võitlemiseks ning Euroopa piirkondade omavahelise lähenemise edendamiseks; |
| --- | --- |

52.

juhib tähelepanu sellele, et territoriaalse koostöö ja makropiirkondade strateegiad võivad olla kasulikud vahendid piirkondlike erinevuste (nt juurdepääs haridusele ja tööhõivele) kindlakstegemiseks ja selliste erinevuste vastu võitlemiseks ning Euroopa piirkondade omavahelise lähenemise edendamiseks;

| 53. | on arvamusel, et töötajate ja noorte koolilõpetajate vabatahtlik liikuvus ELis võib olla lahendus piirkondlikule ja kohalikule tööjõupuudusele, ning innustab liikmesriike ja piirkondi kasutama sellist liikuvust tõhusamalt, et ergutada territoriaalset arengut ja ühtekuuluvust; |
| --- | --- |

53.

on arvamusel, et töötajate ja noorte koolilõpetajate vabatahtlik liikuvus ELis võib olla lahendus piirkondlikule ja kohalikule tööjõupuudusele, ning innustab liikmesriike ja piirkondi kasutama sellist liikuvust tõhusamalt, et ergutada territoriaalset arengut ja ühtekuuluvust;

| 54. | on arvamusel, et väga oluline on kooskõlastada meetmeid, mida ESF toetab poliitika eri tasanditel, et võimaldada tõhusa territoriaalse lähenemisviisi kasutamist; peab eriti oluliseks luua side haridusalaste teenuste ja rajatiste ning kohaliku tööturu vajaduste vahele; |
| --- | --- |

54.

on arvamusel, et väga oluline on kooskõlastada meetmeid, mida ESF toetab poliitika eri tasanditel, et võimaldada tõhusa territoriaalse lähenemisviisi kasutamist; peab eriti oluliseks luua side haridusalaste teenuste ja rajatiste ning kohaliku tööturu vajaduste vahele;

| 55. | on arvamusel, et eriti tähtis on edendada liikmesriikide vahel parimate tavade vahetamist seoses territoriaalse arengu ulatusliku ja efektiivse pikaajalise kavandamisega ning edendada inimväärset ja kestlikku tööhõivet, et ennetada vaesust ja töötust ning võidelda nende vastu; |
| --- | --- |

55.

on arvamusel, et eriti tähtis on edendada liikmesriikide vahel parimate tavade vahetamist seoses territoriaalse arengu ulatusliku ja efektiivse pikaajalise kavandamisega ning edendada inimväärset ja kestlikku tööhõivet, et ennetada vaesust ja töötust ning võidelda nende vastu;

o

o o

| 56. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

56.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT L 210, 31.7.2006, lk 25.

(2)  ELT L 291, 21.10.2006, lk 11.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0316.

(4)  ELT C 390 E, 18.12.2012, lk 27.

(5)  ELT C 380 E, 11.12.2012, lk 89.

(6)  ELT C 390 E, 18.12.2012, lk 10.

(7)  ELT C 390 E, 18.12.2012, lk 18.

(8)  ELT C 371 E, 20.12.2011, lk 39.

(9)  ELT C 161 E, 31.5.2011, lk 120.

(10)  ELT C 161 E, 31.5.2011, lk 104.

(11)  Eesistujariik Poola järeldused ELi poliitika territoriaalse mõõtme ja tulevase ühtekuuluvuspoliitika kohta „Ühtse, territoriaalselt diferentseeritud ja institutsiooniliselt aruka lahenduse suunas ELi probleemidele”, 24.–25. november 2011, Poznań.

---

| 30.12.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 440/13 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 440/13

---

P7_TA(2013)0003

Euroopa Liidu Solidaarsusfond ning selle rakendamine ja kasutamine

Euroopa Parlamendi 15. jaanuari 2013. aasta resolutsioon Euroopa Liidu Solidaarsusfondi ning selle rakendamise ja kasutamise kohta (2012/2075(INI))

(2015/C 440/03)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 175, 212 ja 222, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 175, 212 ja 222,

| — | võttes arvesse nõukogu 11. novembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu solidaarsusfondi loomise kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 11. novembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu solidaarsusfondi loomise kohta (1),

| — | võttes arvesse 7. novembri 2002. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel Euroopa Liidu Solidaarsusfondi rahastamise kohta, millega täiendatakse 6. mai 1999. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvemenetluse parandamise ja eelarvedistsipliini kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 7. novembri 2002. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel Euroopa Liidu Solidaarsusfondi rahastamise kohta, millega täiendatakse 6. mai 1999. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvemenetluse parandamise ja eelarvedistsipliini kohta (2),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa Liidu Solidaarsusfondi tulevik” (COM(2011)0613), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa Liidu Solidaarsusfondi tulevik” (COM(2011)0613),

| — | võttes arvesse komisjoni aruannet „Euroopa Liidu solidaarsusfond – 2010. aasta aruanne” (COM(2011)0694), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni aruannet „Euroopa Liidu solidaarsusfond – 2010. aasta aruanne” (COM(2011)0694),

| — | võttes arvesse komisjoni aruannet „Euroopa Liidu Solidaarsusfond – 2008. aasta aruanne ja aruanne uue rahastamisvahendi kuue kasutusaasta jooksul saadud kogemuste kohta” (COM(2009)0193), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni aruannet „Euroopa Liidu Solidaarsusfond – 2008. aasta aruanne ja aruanne uue rahastamisvahendi kuue kasutusaasta jooksul saadud kogemuste kohta” (COM(2009)0193),

| — | võttes arvesse oma 18. mai 2006. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Liidu solidaarsusfondi loomise kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 18. mai 2006. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Liidu solidaarsusfondi loomise kohta (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa Liidu Solidaarsusfondi tulevik”” (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa Liidu Solidaarsusfondi tulevik”” (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja eriaruannet nr 3/2008 „Kui kiire, tõhus ja paindlik on Euroopa Liidu solidaarsusfond?” (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja eriaruannet nr 3/2008 „Kui kiire, tõhus ja paindlik on Euroopa Liidu solidaarsusfond?” (5),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit (A7-0398/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit (A7-0398/2012),

| A. | arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 222 on sätestatud, et kui liikmesriiki tabab terrorirünnak või kui ta langeb loodusõnnetuse või inimtegevusest tingitud õnnetuse ohvriks, tegutsevad liit ja selle liikmesriigid üheskoos solidaarselt; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 222 on sätestatud, et kui liikmesriiki tabab terrorirünnak või kui ta langeb loodusõnnetuse või inimtegevusest tingitud õnnetuse ohvriks, tegutsevad liit ja selle liikmesriigid üheskoos solidaarselt;

| B. | arvestades, et Euroopa Liidu Solidaarsusfond (ELSF) on peamine vahend selleks, et näidata liidu solidaarset tegutsemist, andes olulist finantsabi liikmesriikidele või piirkondadele, mida on tabanud tõsised katastroofid; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Liidu Solidaarsusfond (ELSF) on peamine vahend selleks, et näidata liidu solidaarset tegutsemist, andes olulist finantsabi liikmesriikidele või piirkondadele, mida on tabanud tõsised katastroofid;

| C. | arvestades, et kui tekib vajadus võtta kasutusele ELSF, peetakse seda fondi üldiselt üheks kõige tõhusamaks Euroopa Liidu käsutuses olevaks vahendiks, sest see on kõige selgem, otsustavam ja olulisem Euroopa solidaarsuse avaldus oma kodanikele, kes on sattunud raskustesse; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kui tekib vajadus võtta kasutusele ELSF, peetakse seda fondi üldiselt üheks kõige tõhusamaks Euroopa Liidu käsutuses olevaks vahendiks, sest see on kõige selgem, otsustavam ja olulisem Euroopa solidaarsuse avaldus oma kodanikele, kes on sattunud raskustesse;

| D. | arvestades, et 2005. aasta seadusandlik ettepanek võtta vastu uus ELSFi määrus leidis Euroopa Parlamendilt suurt toetust, ent osutus vastuvõetamatuks enamikule liikmesriikidele ning komisjon võttis selle ettepaneku lõpuks tagasi; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 2005. aasta seadusandlik ettepanek võtta vastu uus ELSFi määrus leidis Euroopa Parlamendilt suurt toetust, ent osutus vastuvõetamatuks enamikule liikmesriikidele ning komisjon võttis selle ettepaneku lõpuks tagasi;

| E. | arvestades, et praegune kriis sunnib liikmesriike ja Euroopa Liitu mitte liigselt kulutama; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et praegune kriis sunnib liikmesriike ja Euroopa Liitu mitte liigselt kulutama;

| F. | arvestades, et mitmes raportis (6) on jõutud järeldusele, et on vaja muuta kehtivat ELSFi määrust peamise eesmärgiga muuta fondi paindlikumaks ja parandada selle toimivust, järgides seejuures subsidiaarsuse põhimõtet; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et mitmes raportis (6) on jõutud järeldusele, et on vaja muuta kehtivat ELSFi määrust peamise eesmärgiga muuta fondi paindlikumaks ja parandada selle toimivust, järgides seejuures subsidiaarsuse põhimõtet;

ELSFi rakendamine

| 1. | rõhutab ELSFi tähtsust peamise vahendina, mis võimaldab Euroopa Liidul reageerida liidu territooriumil või ELiga ühinemise läbirääkimisi pidavates riikides toimunud suurõnnetuse korral; |
| --- | --- |

1.

rõhutab ELSFi tähtsust peamise vahendina, mis võimaldab Euroopa Liidul reageerida liidu territooriumil või ELiga ühinemise läbirääkimisi pidavates riikides toimunud suurõnnetuse korral;

| 2. | rõhutab, et vaatamata kodanike heale arvamusele fondist tuleb parandada selle toimivust, muutes fondi paindlikumaks ja nähtavamaks eesmärgiga parandada Euroopa Liidu usaldusväärsust kodanike silmis; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et vaatamata kodanike heale arvamusele fondist tuleb parandada selle toimivust, muutes fondi paindlikumaks ja nähtavamaks eesmärgiga parandada Euroopa Liidu usaldusväärsust kodanike silmis;

| 3. | rõhutab, kui tähtis on abi, mida ELSF annab liikmesriikidele, et leevendada koormust riigi rahandusele suurõnnetusest tingitud hädaolukorraga toime tulemisel, mis käib neile sageli üle jõu; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, kui tähtis on abi, mida ELSF annab liikmesriikidele, et leevendada koormust riigi rahandusele suurõnnetusest tingitud hädaolukorraga toime tulemisel, mis käib neile sageli üle jõu;

| 4. | peab praegu fondi kasutuselevõtuks kuluvat aega vastuvõetamatult pikaks ning juhib seetõttu tähelepanu vajadusele parandada fondi kasutuselevõtu haldusmenetluste tõhusust ja kiirust, mis nõuavad fondi sekkumiseks kolme ELi institutsiooni heakskiitu, mistõttu need menetlused pikendavad liigselt aega, mis kulub katastroofis kannatada saanud liikmesriikide abistamiseks ja seepärast jäävad loodetud tulemused saavutamata; |
| --- | --- |

4.

peab praegu fondi kasutuselevõtuks kuluvat aega vastuvõetamatult pikaks ning juhib seetõttu tähelepanu vajadusele parandada fondi kasutuselevõtu haldusmenetluste tõhusust ja kiirust, mis nõuavad fondi sekkumiseks kolme ELi institutsiooni heakskiitu, mistõttu need menetlused pikendavad liigselt aega, mis kulub katastroofis kannatada saanud liikmesriikide abistamiseks ja seepärast jäävad loodetud tulemused saavutamata;

| 5. | rõhutab, et enamik taotlusi (63 %) esitati erakorralise piirkondliku katastroofi kategooria all ja et 66 % taotlustest lükati tagasi pärast seda, kui komisjon olid neid hinnanud; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et enamik taotlusi (63 %) esitati erakorralise piirkondliku katastroofi kategooria all ja et 66 % taotlustest lükati tagasi pärast seda, kui komisjon olid neid hinnanud;

| 6. | on seisukohal, et aeglaselt kujunevate katastroofide korral tekitavad määruse praegused sätted õiguslikke ja praktilisi raskusi fondi kasutuselevõtmiseks ning palub seetõttu komisjonil kaaluda suurema paindlikkuse ilmutamist seoses tähtajaga, mis on kehtestatud taotluste esitamiseks, mis võimaldaks pöörata erilist tähelepanu selle tagamisele, et ka niisugust kahju saab katta ELSFist; |
| --- | --- |

6.

on seisukohal, et aeglaselt kujunevate katastroofide korral tekitavad määruse praegused sätted õiguslikke ja praktilisi raskusi fondi kasutuselevõtmiseks ning palub seetõttu komisjonil kaaluda suurema paindlikkuse ilmutamist seoses tähtajaga, mis on kehtestatud taotluste esitamiseks, mis võimaldaks pöörata erilist tähelepanu selle tagamisele, et ka niisugust kahju saab katta ELSFist;

Soovitused ELSFi parandamiseks

| 7. | väljendab rahulolu komisjoni otsusega vajaduse kohta vaadata läbi kehtiv ELSFi määrus eesmärgiga parandada fondi toimimist ja tööd; jagab komisjoni arvamust, et praegust majanduskriisi arvestades ei või määruse muutmise ettepanekuga kaasneda mingit rahalist lisakoormust liidu ega liikmesriikide eelarvele; |
| --- | --- |

7.

väljendab rahulolu komisjoni otsusega vajaduse kohta vaadata läbi kehtiv ELSFi määrus eesmärgiga parandada fondi toimimist ja tööd; jagab komisjoni arvamust, et praegust majanduskriisi arvestades ei või määruse muutmise ettepanekuga kaasneda mingit rahalist lisakoormust liidu ega liikmesriikide eelarvele;

| 8. | tuletab meelde, et jätkuvalt tuleb rakendada põhimõtet, et kahju tekitaja maksab, selleks et ELSFi kasutuselevõtmine ei vabastaks katastroofi põhjustamise eest vastutavaid isikuid vastutusest; |
| --- | --- |

8.

tuletab meelde, et jätkuvalt tuleb rakendada põhimõtet, et kahju tekitaja maksab, selleks et ELSFi kasutuselevõtmine ei vabastaks katastroofi põhjustamise eest vastutavaid isikuid vastutusest;

| 9. | on seisukohal, et teatud hulga liikmesriikide vastuseis, kes kardavad, et olulised muudatused selle vahendi õiguslikus aluses eeldavad suuremaid rahalisi kulusid, on õigustamatu ning on piiranud 2002. aasta määruse kohandamise teatud selgitustega ja püüdlusega parandada selle toimivust; tuletab meelde, et kahjuks on katastroofide arv, olemus, raskusaste ja intensiivsus fondi loomisest alates Euroopa Liidu piirkondades märkimisväärselt suurenenud; |
| --- | --- |

9.

on seisukohal, et teatud hulga liikmesriikide vastuseis, kes kardavad, et olulised muudatused selle vahendi õiguslikus aluses eeldavad suuremaid rahalisi kulusid, on õigustamatu ning on piiranud 2002. aasta määruse kohandamise teatud selgitustega ja püüdlusega parandada selle toimivust; tuletab meelde, et kahjuks on katastroofide arv, olemus, raskusaste ja intensiivsus fondi loomisest alates Euroopa Liidu piirkondades märkimisväärselt suurenenud;

| 10. | väljendab sellegipoolest heameelt, et kehtivatesse õigusnormidesse lihtsalt teatud kohanduste sisseviimisega saab fondi toimimist märkimisväärselt parandada, säilitades selle eesmärgi ja olemuse, mis seisneb peamiselt selles, et olemas oleks paindlik ja tõhus vahend, mis saaks anda kiiret abi kodanikele, keda on tabanud katastroof, mis muudab põhjalikult nende elutingimusi ja heaolu; |
| --- | --- |

10.

väljendab sellegipoolest heameelt, et kehtivatesse õigusnormidesse lihtsalt teatud kohanduste sisseviimisega saab fondi toimimist märkimisväärselt parandada, säilitades selle eesmärgi ja olemuse, mis seisneb peamiselt selles, et olemas oleks paindlik ja tõhus vahend, mis saaks anda kiiret abi kodanikele, keda on tabanud katastroof, mis muudab põhjalikult nende elutingimusi ja heaolu;

| 11. | tahab teada, kas katastroofi mõiste selgem ja täpsem määratlus võiks aidata vähendada paljude liikmesriikide skeptilisust, kes on selle ELi vahendi põhjaliku reformimise vastu; |
| --- | --- |

11.

tahab teada, kas katastroofi mõiste selgem ja täpsem määratlus võiks aidata vähendada paljude liikmesriikide skeptilisust, kes on selle ELi vahendi põhjaliku reformimise vastu;

Abi andmiseks vajaliku aja lühendamine

| 12. | rõhutab, et viivitamata on vaja lihtsustada selle ELi vahendi kasutuselevõtuks vajalikke bürokraatlikke protsesse, et lüheneks aeg, mis kulub katastroofi toimumisest liikmesriigile või piirkonnale abi andmiseni ning mis vahel pikeneb üle aasta; tuletab siiski meelde, et see vahend ei ole loodud kiirreageerimiseks, vaid selleks, et refinantseerida päästeoperatsioone, mida algselt rahastavad kannatanud riigi ametiasutused; |
| --- | --- |

12.

rõhutab, et viivitamata on vaja lihtsustada selle ELi vahendi kasutuselevõtuks vajalikke bürokraatlikke protsesse, et lüheneks aeg, mis kulub katastroofi toimumisest liikmesriigile või piirkonnale abi andmiseni ning mis vahel pikeneb üle aasta; tuletab siiski meelde, et see vahend ei ole loodud kiirreageerimiseks, vaid selleks, et refinantseerida päästeoperatsioone, mida algselt rahastavad kannatanud riigi ametiasutused;

| 13. | tunneb heameelt komisjoni ettepaneku üle aidata lihtsustada menetlusi Euroopa tasandil viivituste vähendamiseks; rõhutab, et ka liikmesriigid peaksid analüüsima oma haldusmenetlusi ning tegema kindlaks ja kõrvaldama võimalikud kitsaskohad, mis võivad takistada kannatanud piirkondadele kiiremat abi andmist; |
| --- | --- |

13.

tunneb heameelt komisjoni ettepaneku üle aidata lihtsustada menetlusi Euroopa tasandil viivituste vähendamiseks; rõhutab, et ka liikmesriigid peaksid analüüsima oma haldusmenetlusi ning tegema kindlaks ja kõrvaldama võimalikud kitsaskohad, mis võivad takistada kannatanud piirkondadele kiiremat abi andmist;

| 14. | palub liikmesriikidel teha rakendamise igal etapil tihedat koostööd kohalike ja piirkondlike ametiasutustega, et tagada liidu abi nähtavus ja tulemuslikkus kohapeal ning edendada püsivaid lahendusi; |
| --- | --- |

14.

palub liikmesriikidel teha rakendamise igal etapil tihedat koostööd kohalike ja piirkondlike ametiasutustega, et tagada liidu abi nähtavus ja tulemuslikkus kohapeal ning edendada püsivaid lahendusi;

| 15. | peab huvipakkuvaks ja asjakohaseks komisjoni ettepanekut ühendada komisjoni ja liikmesriikide vahelised toetuse andmise otsused ja rakenduslepingud pärast seda, kui Euroopa Parlament ja nõukogu on teinud rahalised vahendid kättesaadavaks, sest see võimaldab aega kokku hoida ja seega kiiremini reageerida; |
| --- | --- |

15.

peab huvipakkuvaks ja asjakohaseks komisjoni ettepanekut ühendada komisjoni ja liikmesriikide vahelised toetuse andmise otsused ja rakenduslepingud pärast seda, kui Euroopa Parlament ja nõukogu on teinud rahalised vahendid kättesaadavaks, sest see võimaldab aega kokku hoida ja seega kiiremini reageerida;

| 16. | on seisukohal, et arvestades teadmatust ja ennustamatust võimalike katastroofide arvu ja raskusastme kohta, peaks ELSF jääma toimima sellisena, nagu see on praegu – liidu eelarvest väljaspool, ja fondi vahendid tuleb kasutusele võtta juhul, kui toimub katastroof; |
| --- | --- |

16.

on seisukohal, et arvestades teadmatust ja ennustamatust võimalike katastroofide arvu ja raskusastme kohta, peaks ELSF jääma toimima sellisena, nagu see on praegu – liidu eelarvest väljaspool, ja fondi vahendid tuleb kasutusele võtta juhul, kui toimub katastroof;

| 17. | jagab mõtet, et võimalus teha ettemakseid nii pea, kui kannatanud riik on abi taotlenud, on samuti teostatav viis suurõnnetuses kannatanud riikidele kiiremaks abi andmiseks ja see aitaks parandada ELSFi tõhusust; on seisukohal, et kui otsustatakse teha ettemakseid, peavad need moodustama kindla protsendi abi kogusummast, mida tuleks eeldatavalt anda ja need tuleks juhul, kui taotlust ei rahuldata, liidu eelarvesse tagasi maksta; |
| --- | --- |

17.

jagab mõtet, et võimalus teha ettemakseid nii pea, kui kannatanud riik on abi taotlenud, on samuti teostatav viis suurõnnetuses kannatanud riikidele kiiremaks abi andmiseks ja see aitaks parandada ELSFi tõhusust; on seisukohal, et kui otsustatakse teha ettemakseid, peavad need moodustama kindla protsendi abi kogusummast, mida tuleks eeldatavalt anda ja need tuleks juhul, kui taotlust ei rahuldata, liidu eelarvesse tagasi maksta;

Suurem selgus kohaldamisalas ja mõistetes

| 18. | palub komisjonil selgelt määratleda fondi kohaldamisala ja fondi katte ulatus, välistades võimaliku õigusliku ebakindluse selle kohaldamisala suhtes ja ennetades ka taotluste esitamist liikmesriikide poolt, kes on küll teadlikud, et taotlused tuleb tagasi lükata, kuid tunnevad oma kodanike survet; |
| --- | --- |

18.

palub komisjonil selgelt määratleda fondi kohaldamisala ja fondi katte ulatus, välistades võimaliku õigusliku ebakindluse selle kohaldamisala suhtes ja ennetades ka taotluste esitamist liikmesriikide poolt, kes on küll teadlikud, et taotlused tuleb tagasi lükata, kuid tunnevad oma kodanike survet;

| 19. | on arvamusel, et kui katastroof vallandab nn kaskaadiefekti, peaks kaasnevatel kahjudel olema jätkuvalt fondi kate, kui need kahjustavad oluliselt piirkonna sotsiaal-majanduslikku struktuuri; |
| --- | --- |

19.

on arvamusel, et kui katastroof vallandab nn kaskaadiefekti, peaks kaasnevatel kahjudel olema jätkuvalt fondi kate, kui need kahjustavad oluliselt piirkonna sotsiaal-majanduslikku struktuuri;

| 20. | rõhutab vajadust määratleda selgelt ja lihtsalt, mis on piirkondliku tasandi katastroof, ning selgitada piirkondlikul tasandil toimuvate katastroofide abikõlblikkust, kehtestades lihtsa ja objektiivse kriteeriumi, mis võimaldaks neid sarnastada ülejäänud katastroofidega, välistades igasuguse spekulatiivse tõlgendamisvõimaluse ja igasugused taotlejate kahtlused nende katastroofide abikõlblikkuse suhtes; |
| --- | --- |

20.

rõhutab vajadust määratleda selgelt ja lihtsalt, mis on piirkondliku tasandi katastroof, ning selgitada piirkondlikul tasandil toimuvate katastroofide abikõlblikkust, kehtestades lihtsa ja objektiivse kriteeriumi, mis võimaldaks neid sarnastada ülejäänud katastroofidega, välistades igasuguse spekulatiivse tõlgendamisvõimaluse ja igasugused taotlejate kahtlused nende katastroofide abikõlblikkuse suhtes;

| 21. | on seisukohal, et tulukünnisel põhineva kriteeriumi võiks võtta üldiseks põhikriteeriumiks igat liiki katastroofi puhul; rõhutab, et kui see kriteerium võetakse näitajaks piirkondliku katastroofi abikõlblikkuse määramisel, tuleks seda kohandada, et viia see vastavusse piirkondliku SKP tasemega viimasel aastal, mille kohta on olemas ametlikud andmed, kohaldades eelnevalt kindlaksmääratud kaalutegurit, mis hõlmab kahju, mille suurust ei ole saamata jäänud tuluna võimalik kindlaks teha, ning piirkondliku katastroofiga üldiselt kaasnevaid otseseid ja kaudseid tagajärgi, mis on sageli palju suuremad kui saamata jäänud tuluna arvutatud kahju; |
| --- | --- |

21.

on seisukohal, et tulukünnisel põhineva kriteeriumi võiks võtta üldiseks põhikriteeriumiks igat liiki katastroofi puhul; rõhutab, et kui see kriteerium võetakse näitajaks piirkondliku katastroofi abikõlblikkuse määramisel, tuleks seda kohandada, et viia see vastavusse piirkondliku SKP tasemega viimasel aastal, mille kohta on olemas ametlikud andmed, kohaldades eelnevalt kindlaksmääratud kaalutegurit, mis hõlmab kahju, mille suurust ei ole saamata jäänud tuluna võimalik kindlaks teha, ning piirkondliku katastroofiga üldiselt kaasnevaid otseseid ja kaudseid tagajärgi, mis on sageli palju suuremad kui saamata jäänud tuluna arvutatud kahju;

| 22. | on arvamusel, et piirkondliku katastroofi abikõlblikkuse kindlaksmääramiseks kavandatud kahjukünnis 1,5 % piirkondlikust SKPst ühise statistiliste territoriaalüksuste liigituse NUTS 2 tasemel (7) selgitaks ootusi selles suhtes, kas võimalik taotlus fondi kasutuselevõtmiseks on või ei ole abikõlblik, kuid rõhutab, et peaaegu sama tulemuse saab ka praeguste kriteeriumidega piirkondlike katastroofide puhul, kuna praktiliselt kõik piirkondlikul tasandil toimuvad katastroofid on jätkuvalt abikõlbmatud; juhib seetõttu tähelepanu asjaolule, et nii kõrge künnis ei paku lahendust, mis vastaks kodanike ootustele, ja ei hoia seega ära katastroofi ohvrite pettumust, kes, vastupidi, taunivad liidu hoiakut oma kodanike suhtes nende mõistmise puudumise pärast; |
| --- | --- |

22.

on arvamusel, et piirkondliku katastroofi abikõlblikkuse kindlaksmääramiseks kavandatud kahjukünnis 1,5 % piirkondlikust SKPst ühise statistiliste territoriaalüksuste liigituse NUTS 2 tasemel (7) selgitaks ootusi selles suhtes, kas võimalik taotlus fondi kasutuselevõtmiseks on või ei ole abikõlblik, kuid rõhutab, et peaaegu sama tulemuse saab ka praeguste kriteeriumidega piirkondlike katastroofide puhul, kuna praktiliselt kõik piirkondlikul tasandil toimuvad katastroofid on jätkuvalt abikõlbmatud; juhib seetõttu tähelepanu asjaolule, et nii kõrge künnis ei paku lahendust, mis vastaks kodanike ootustele, ja ei hoia seega ära katastroofi ohvrite pettumust, kes, vastupidi, taunivad liidu hoiakut oma kodanike suhtes nende mõistmise puudumise pärast;

| 23. | tuletab meelde, et katastroofiennetusel on liidu poliitikas oluline roll ning see on kõige odavam viis, kuidas vähendada vastuvõtlikkust katastroofide suhtes; rõhutab, et ELi piirkonnad peaksid kasutama järjekindlalt kõiki eri rahastamisvõimalusi püsivaks katastroofiennetuseks; |
| --- | --- |

23.

tuletab meelde, et katastroofiennetusel on liidu poliitikas oluline roll ning see on kõige odavam viis, kuidas vähendada vastuvõtlikkust katastroofide suhtes; rõhutab, et ELi piirkonnad peaksid kasutama järjekindlalt kõiki eri rahastamisvõimalusi püsivaks katastroofiennetuseks;

| 24. | rõhutab, et peab valitsema selgus selles, et põuda loetakse ELSFi suhtes abikõlblikuks, sest fond on kavandatud leevendama sellise katastroofi sotsiaal-majanduslikku ja keskkonnamõju veepoliitika raamdirektiivis sätestatu raames, ja arvestades, et tegemist on kestva struktuurilise probleemiga, mida on raske sobitada kehtestatud taotluste esitamise tähtaegadega ja millel on tõsised tagajärjed kannatanud piirkondade sotsiaalsele ja majanduslikule arengule; nõuab seega, et tõsise põua ja muude aeglaselt kujunevate loodusõnnetuste kohta tuleb kehtestada erisätted, millega määratakse ametiasutuste rakendatava esimese meetme kuupäev katastroofi vastases tegevuses, võimaldades nii kiiret ja õiguslikult selget reageerimist; |
| --- | --- |

24.

rõhutab, et peab valitsema selgus selles, et põuda loetakse ELSFi suhtes abikõlblikuks, sest fond on kavandatud leevendama sellise katastroofi sotsiaal-majanduslikku ja keskkonnamõju veepoliitika raamdirektiivis sätestatu raames, ja arvestades, et tegemist on kestva struktuurilise probleemiga, mida on raske sobitada kehtestatud taotluste esitamise tähtaegadega ja millel on tõsised tagajärjed kannatanud piirkondade sotsiaalsele ja majanduslikule arengule; nõuab seega, et tõsise põua ja muude aeglaselt kujunevate loodusõnnetuste kohta tuleb kehtestada erisätted, millega määratakse ametiasutuste rakendatava esimese meetme kuupäev katastroofi vastases tegevuses, võimaldades nii kiiret ja õiguslikult selget reageerimist;

| 25. | nõuab tungivalt, et komisjon kaaluks ja kohandaks kriteeriumeid, et ELSF saaks reageerida Vahemere piirkonna loodusõnnetustele, mis on osaliselt kliimamuutuse tõttu viimastel aastatel liidus toimunud kõige raskemad loodusõnnetused; |
| --- | --- |

25.

nõuab tungivalt, et komisjon kaaluks ja kohandaks kriteeriumeid, et ELSF saaks reageerida Vahemere piirkonna loodusõnnetustele, mis on osaliselt kliimamuutuse tõttu viimastel aastatel liidus toimunud kõige raskemad loodusõnnetused;

| 26. | juhib tähelepanu sellele, et ELSF ei kata kõiki loodusõnnetuse tekitatud kahjusid ning sellest vahendist kaetavad kahjud tuleks seetõttu tulevases määruse ettepanekus selgelt määratleda; |
| --- | --- |

26.

juhib tähelepanu sellele, et ELSF ei kata kõiki loodusõnnetuse tekitatud kahjusid ning sellest vahendist kaetavad kahjud tuleks seetõttu tulevases määruse ettepanekus selgelt määratleda;

| 27. | osutab, et olemasolevate vahenditega on väga raske reageerida asjakohaselt ELi tasandil rasketele inimtegevusest tingitud kriisidele, nagu on tõendanud tööstusõnnetused või tõsised tervishoiualased kriisid, ning et vaja on, et nende õnnetuste korral oleks liidul olemas piisavad vahendid asjakohaseks reageerimiseks; |
| --- | --- |

27.

osutab, et olemasolevate vahenditega on väga raske reageerida asjakohaselt ELi tasandil rasketele inimtegevusest tingitud kriisidele, nagu on tõendanud tööstusõnnetused või tõsised tervishoiualased kriisid, ning et vaja on, et nende õnnetuste korral oleks liidul olemas piisavad vahendid asjakohaseks reageerimiseks;

| 28. | rõhutab, et ELSF peab loodusõnnetustele reageerimisel täiendama teisi rahastamisvahendeid, näiteks struktuurifonde, ning kasutama ära koostoime loomist nende mehhanismide ja seotud programmidega; |
| --- | --- |

28.

rõhutab, et ELSF peab loodusõnnetustele reageerimisel täiendama teisi rahastamisvahendeid, näiteks struktuurifonde, ning kasutama ära koostoime loomist nende mehhanismide ja seotud programmidega;

| 29. | rõhutab, et piirkondadele tuleks jätta järgmises finantsraamistikus 2014–2020 piisav paindlikkus ja neile eraldatud vahendite ümberjaotamise võimalus, et nad saaksid juhul, kui peavad seda vajalikuks ja sobivaks, suurendada katastroofi korral kättesaadavaid vahendeid, ning palub komisjonil vaadata kehtiv määrus aegsasti enne uut finantsperioodi läbi; |
| --- | --- |

29.

rõhutab, et piirkondadele tuleks jätta järgmises finantsraamistikus 2014–2020 piisav paindlikkus ja neile eraldatud vahendite ümberjaotamise võimalus, et nad saaksid juhul, kui peavad seda vajalikuks ja sobivaks, suurendada katastroofi korral kättesaadavaid vahendeid, ning palub komisjonil vaadata kehtiv määrus aegsasti enne uut finantsperioodi läbi;

o

o o

| 30. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

30.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  EÜT L 311, 14.11.2002, lk 3.

(2)  EÜT C 283, 20.11.2002, lk 1.

(3)  ELT C 297 E, 7.12.2006, lk 331.

(4)  ELT C 181, 21.6.2012, lk 52.

(5)  ELT C 153, 18.6.2008, lk 1.

(6)  Kontrollikoja eriaruanne nr 3/2008; komisjoni aruanne „Euroopa Liidu solidaarsusfond – 2010. aasta aruanne”; komisjoni aruanne „Euroopa Liidu Solidaarsusfond – 2008. aasta aruanne ja aruanne uue rahastamisvahendi kuue kasutusaasta jooksul saadud kogemuste kohta”; Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa Liidu Solidaarsusfondi tulevik”.

(7)  Eurostati ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus, piirkondlik tasand 2: peamised piirkonnad piirkondliku poliitika kohaldamiseks.

---

| 30.12.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 440/17 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 440/17

---

P7_TA(2013)0004

ELi haldusmenetlusõigus

Euroopa Parlamendi 15. jaanuari 2013. aasta resolutsioon soovitustega Euroopa Komisjonile Euroopa Liidu haldusmenetlusõiguse kohta (2012/2024(INL))

(2015/C 440/04)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 225, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 225,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 298, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 298,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 41, milles sätestatakse, et õigus heale haldusele on põhiõigus, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 41, milles sätestatakse, et õigus heale haldusele on põhiõigus,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu ulatuslikku kohtupraktikat, mis tunnustab liikmesriikide põhiseaduslikel tavadel põhinevaid haldusõiguse üldpõhimõtteid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu ulatuslikku kohtupraktikat, mis tunnustab liikmesriikide põhiseaduslikel tavadel põhinevaid haldusõiguse üldpõhimõtteid,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 6. septembri 2001. aasta resolutsiooni Euroopa Ombudsmani Euroopa Parlamendile esitatud eriaruande kohta, millele eelnes omaalgatuslik uurimine hea halduse tava olemasolu ja avalikkusele kättesaadavuse kohta ühenduse eri institutsioonides ja asutustes (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 6. septembri 2001. aasta resolutsiooni Euroopa Ombudsmani Euroopa Parlamendile esitatud eriaruande kohta, millele eelnes omaalgatuslik uurimine hea halduse tava olemasolu ja avalikkusele kättesaadavuse kohta ühenduse eri institutsioonides ja asutustes (3),

| — | võttes arvesse komisjoni 17. oktoobri 2000. aasta otsust 2000/633/EÜ, ESTÜ, Euratom, millega muudetakse komisjoni kodukorda, lisades Euroopa Komisjoni töötajate üldsusega suhtlemise hea haldustava eeskirja (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 17. oktoobri 2000. aasta otsust 2000/633/EÜ, ESTÜ, Euratom, millega muudetakse komisjoni kodukorda, lisades Euroopa Komisjoni töötajate üldsusega suhtlemise hea haldustava eeskirja (4),

| — | võttes arvesse nõukogu peasekretäri/ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 25. juuni 2001. aasta otsust, mis käsitleb Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaadi ja selle töötajate üldsusega ametialase suhtlemise hea haldustava eeskirja (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu peasekretäri/ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 25. juuni 2001. aasta otsust, mis käsitleb Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaadi ja selle töötajate üldsusega ametialase suhtlemise hea haldustava eeskirja (5),

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu ministrite komitee 20. juuni 2007 soovitust CM/Rec(2007)7 liikmesriikidele hea halduse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu ministrite komitee 20. juuni 2007 soovitust CM/Rec(2007)7 liikmesriikidele hea halduse kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Ombudsmani 19. juunil 2012. aastal avaldatud ELi avaliku teenistuse põhimõtteid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ombudsmani 19. juunil 2012. aastal avaldatud ELi avaliku teenistuse põhimõtteid,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu liikmesriikide hea halduse põhimõtete uuringut, mille Rootsi valitsus tellis Rootsi Avaliku Halduse Agentuurilt (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu liikmesriikide hea halduse põhimõtete uuringut, mille Rootsi valitsus tellis Rootsi Avaliku Halduse Agentuurilt (6),

| — | võttes arvesse parlamendi õiguskomisjoni poliitikaosakonna ja Leóni Ülikooli korraldatud ELi haldusõiguse konverentsil (León, 27.–28. aprill 2011) esitatud lühiülevaateid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse parlamendi õiguskomisjoni poliitikaosakonna ja Leóni Ülikooli korraldatud ELi haldusõiguse konverentsil (León, 27.–28. aprill 2011) esitatud lühiülevaateid,

| — | võttes arvesse soovitusi, mille ELi haldusõiguse töörühm töödokumendis ELi haldusõiguse olukorra ja tulevikuväljavaadete kohta 22. novembril 2011 õiguskomisjonile esitas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse soovitusi, mille ELi haldusõiguse töörühm töödokumendis ELi haldusõiguse olukorra ja tulevikuväljavaadete kohta 22. novembril 2011 õiguskomisjonile esitas,

| — | võttes arvesse Euroopa lisaväärtuse hinnangut Euroopa Liidu haldusmenetlusõiguse kohta, mille Euroopa lisaväärtuse üksus esitas 6. novembril 2012 õiguskomisjonile, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa lisaväärtuse hinnangut Euroopa Liidu haldusmenetlusõiguse kohta, mille Euroopa lisaväärtuse üksus esitas 6. novembril 2012 õiguskomisjonile,

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 42 ja 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 42 ja 48,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ja põhiseaduskomisjoni arvamust ning petitsioonikomisjoni arvamust (A7-0369/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ja põhiseaduskomisjoni arvamust ning petitsioonikomisjoni arvamust (A7-0369/2012),

| A. | arvestades, et Euroopa Liidu pädevuste arenguga seoses puutuvad kodanikud aina sagedamini otseselt kokku liidu haldusega, ilma et neil alati oleks vastavaid menetlusõigusi, mida selle vastu kasutada nendel juhtudel, kui niisugused meetmed võivad vajalikuks osutuda; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liidu pädevuste arenguga seoses puutuvad kodanikud aina sagedamini otseselt kokku liidu haldusega, ilma et neil alati oleks vastavaid menetlusõigusi, mida selle vastu kasutada nendel juhtudel, kui niisugused meetmed võivad vajalikuks osutuda;

| B. | arvestades, et ELi kodanikel on õigus eeldada, et liidu haldusasutus tagab kõrgel tasemel läbipaistvuse, tõhususe, kiire täitmise ja reageerimisvõime, sõltumata sellest, kas nad esitavad ametliku kaebuse või kasutavad aluslepinguga ette nähtud petitsiooniõigust, ning tagab ühtlasi teabe selle kohta, milliseid muid samme neil on võimalik konkreetses asjas astuda; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ELi kodanikel on õigus eeldada, et liidu haldusasutus tagab kõrgel tasemel läbipaistvuse, tõhususe, kiire täitmise ja reageerimisvõime, sõltumata sellest, kas nad esitavad ametliku kaebuse või kasutavad aluslepinguga ette nähtud petitsiooniõigust, ning tagab ühtlasi teabe selle kohta, milliseid muid samme neil on võimalik konkreetses asjas astuda;

| C. | arvestades, et liidu olemasolevad hea halduse reeglid ja põhimõtted on laiali väga erinevates allikates: esmases õiguses, Euroopa Kohtu kohtupraktikas, teisestes õigusaktides, mittesiduvates õigusaktides ja liidu institutsioonide ühepoolsetes kohustustes; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et liidu olemasolevad hea halduse reeglid ja põhimõtted on laiali väga erinevates allikates: esmases õiguses, Euroopa Kohtu kohtupraktikas, teisestes õigusaktides, mittesiduvates õigusaktides ja liidu institutsioonide ühepoolsetes kohustustes;

| D. | arvestades, et liidul puuduvad ühtsed ja terviklikud kodifitseeritud halduseeskirjad ja seetõttu on kodanikel raske mõista oma haldusõigusi liidu õiguses; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et liidul puuduvad ühtsed ja terviklikud kodifitseeritud halduseeskirjad ja seetõttu on kodanikel raske mõista oma haldusõigusi liidu õiguses;

| E. | arvestades, et eri institutsioonides kehtivate sisekorra eeskirjade mõju on piiratud, need erinevad üksteisest ega ole õiguslikult siduvad; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et eri institutsioonides kehtivate sisekorra eeskirjade mõju on piiratud, need erinevad üksteisest ega ole õiguslikult siduvad;

| F. | arvestades, et eespool mainitud 6. septembri 2001. aasta resolutsioonis kiitis parlament koos muudatusettepanekutega heaks ombudsmani koostatud Euroopa heade haldustavade eeskirja veendumuses, et sama heade haldustavade eeskiri peaks kehtima kõikidele liidu institutsioonidele, asutustele ja ametitele; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et eespool mainitud 6. septembri 2001. aasta resolutsioonis kiitis parlament koos muudatusettepanekutega heaks ombudsmani koostatud Euroopa heade haldustavade eeskirja veendumuses, et sama heade haldustavade eeskiri peaks kehtima kõikidele liidu institutsioonidele, asutustele ja ametitele;

| G. | arvestades, et samas resolutsioonis kutsus parlament komisjoni üles esitama määruse ettepanekut heade haldustavade eeskirja kohta EÜ asutamislepingu artikli 308 kohaselt; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et samas resolutsioonis kutsus parlament komisjoni üles esitama määruse ettepanekut heade haldustavade eeskirja kohta EÜ asutamislepingu artikli 308 kohaselt;

| H. | arvestades, et nagu ombudsman rõhutab, aitaks see vähendada liidu institutsioonides ja ametites erinevatest paralleelselt eksisteerivatest eeskirjadest tulenevat segadust, see tagaks, et institutsioonid ja ametid rakendaksid kodanikega suhtlemisel samu aluspõhimõtteid, ning toonitaks nii kodanikele kui ka ametnikele selliste põhimõtete olulisust; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et nagu ombudsman rõhutab, aitaks see vähendada liidu institutsioonides ja ametites erinevatest paralleelselt eksisteerivatest eeskirjadest tulenevat segadust, see tagaks, et institutsioonid ja ametid rakendaksid kodanikega suhtlemisel samu aluspõhimõtteid, ning toonitaks nii kodanikele kui ka ametnikele selliste põhimõtete olulisust;

| I. | arvestades, et kogu liidu tegevus peab olema kooskõlas õigusriigi ja võimude lahususe põhimõttega; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et kogu liidu tegevus peab olema kooskõlas õigusriigi ja võimude lahususe põhimõttega;

| J. | arvestades, et Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 41 sätestatud põhiõigus heale haldusele on esmase õigusena muutunud õiguslikult siduvaks; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 41 sätestatud põhiõigus heale haldusele on esmase õigusena muutunud õiguslikult siduvaks;

| K. | arvestades, et hea haldus edendab läbipaistvust ja usaldusväärsust; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et hea haldus edendab läbipaistvust ja usaldusväärsust;

| L. | arvestades, et Euroopa Liidu jaoks on pakiline probleem kodanike usalduse puudus, mis võib mõjutada liidu legitiimsust; arvestades, et kodanike murede hajutamiseks peab Euroopa Liit andma neile kiired, selged ja nähtavad vastused; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Euroopa Liidu jaoks on pakiline probleem kodanike usalduse puudus, mis võib mõjutada liidu legitiimsust; arvestades, et kodanike murede hajutamiseks peab Euroopa Liit andma neile kiired, selged ja nähtavad vastused;

| M. | arvestades, et teeninduspõhimõtte kodifitseerimine – see tähendab põhimõtet, et halduse eesmärk peaks olema juhtida, aidata, teenindada ja toetada kodanikke, tegutseda asjakohase viisakusega ning selleks vältida tarbetult tülikaid ja pikki menetlusi, säästes seega nii kodanike kui ka ametnike aega ja jõupingutusi – aitaks täita kodanike õigustatud ootusi ning tuleks kasuks nii kodanikele kui ka haldusele tänu paremale teenindusele ja suuremale tõhususele; arvestades, et tuleks tõsta teadlikkust sellest, et ELi kodanikel on õigus heale haldusele, ning kasutada selleks komisjoni asjaomaseid teabeteenistusi ja –võrgustikke; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et teeninduspõhimõtte kodifitseerimine – see tähendab põhimõtet, et halduse eesmärk peaks olema juhtida, aidata, teenindada ja toetada kodanikke, tegutseda asjakohase viisakusega ning selleks vältida tarbetult tülikaid ja pikki menetlusi, säästes seega nii kodanike kui ka ametnike aega ja jõupingutusi – aitaks täita kodanike õigustatud ootusi ning tuleks kasuks nii kodanikele kui ka haldusele tänu paremale teenindusele ja suuremale tõhususele; arvestades, et tuleks tõsta teadlikkust sellest, et ELi kodanikel on õigus heale haldusele, ning kasutada selleks komisjoni asjaomaseid teabeteenistusi ja –võrgustikke;

| N. | arvestades, et Euroopa Nõukogu korruptsioonivastaste riikide rühma (GRECO) soovituste kohaselt annaksid selged ja kohustuslikud ELi halduseeskirjad positiivse signaali avalikus halduses ilmneva korruptsiooni vastases võitluses; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Euroopa Nõukogu korruptsioonivastaste riikide rühma (GRECO) soovituste kohaselt annaksid selged ja kohustuslikud ELi halduseeskirjad positiivse signaali avalikus halduses ilmneva korruptsiooni vastases võitluses;

| O. | arvestades, et hea halduse tuumpõhimõtted on liikmesriikides laialdaselt aktsepteeritud; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et hea halduse tuumpõhimõtted on liikmesriikides laialdaselt aktsepteeritud;

| P. | arvestades, et Euroopa Kohtu kohtupraktikas on välja kujunenud hästitoimivad menetluspõhimõtted, mis kehtivad liikmesriikide ühendusega seotud küsimuste menetlustes ning peaksid seda kindlamini kehtima liidu otseses halduses; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et Euroopa Kohtu kohtupraktikas on välja kujunenud hästitoimivad menetluspõhimõtted, mis kehtivad liikmesriikide ühendusega seotud küsimuste menetlustes ning peaksid seda kindlamini kehtima liidu otseses halduses;

| Q. | arvestades, et Euroopa haldusmenetlusõigus aitaks liidu haldusasutusel kasutada oma volitusi sisekorralduse alal parimate haldusnormide soodustamiseks ja edendamiseks; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et Euroopa haldusmenetlusõigus aitaks liidu haldusasutusel kasutada oma volitusi sisekorralduse alal parimate haldusnormide soodustamiseks ja edendamiseks;

| R. | arvestades, et Euroopa haldusmenetlusõigus suurendaks liidu õiguspärasust ja tõstaks kodanike usaldust liidu haldusasutuste vastu; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et Euroopa haldusmenetlusõigus suurendaks liidu õiguspärasust ja tõstaks kodanike usaldust liidu haldusasutuste vastu;

| S. | arvestades, et Euroopa haldusmenetlusõigus tugevdaks riikliku haldusõiguse spontaanset sulandumist seoses üldiste menetluspõhimõtetega ja kodanike põhiõigustega administratsiooniga suhtlemisel ning tugevdaks seega lõimumisprotsessi; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et Euroopa haldusmenetlusõigus tugevdaks riikliku haldusõiguse spontaanset sulandumist seoses üldiste menetluspõhimõtetega ja kodanike põhiõigustega administratsiooniga suhtlemisel ning tugevdaks seega lõimumisprotsessi;

| T. | arvestades, et Euroopa haldusmenetlusõigus võiks tugevdada liikmesriikide ja ELi haldusorganite vahelist koostööd ja heade tavade alase teabe vahetust ELi toimimise lepingu artiklis 298 seatud eesmärkide täitmise nimel; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et Euroopa haldusmenetlusõigus võiks tugevdada liikmesriikide ja ELi haldusorganite vahelist koostööd ja heade tavade alase teabe vahetust ELi toimimise lepingu artiklis 298 seatud eesmärkide täitmise nimel;

| U. | arvestades, et Lissaboni lepingu jõustumine on liidule andnud õigusliku aluse Euroopa haldusmenetlusõiguse vastuvõtmiseks; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et Lissaboni lepingu jõustumine on liidule andnud õigusliku aluse Euroopa haldusmenetlusõiguse vastuvõtmiseks;

| V. | arvestades, et resolutsiooniga nõutavad seadusandlikud meetmed peaksid põhinema täpsel mõjuanalüüsil, muu hulgas haldusmenetluste maksumuse kvantifitseerimisel, |
| --- | --- |

V.

arvestades, et resolutsiooniga nõutavad seadusandlikud meetmed peaksid põhinema täpsel mõjuanalüüsil, muu hulgas haldusmenetluste maksumuse kvantifitseerimisel,

| W. | arvestades, et komisjon peaks piisavalt konsulteerima kõikide asjaosalistega ning kasutama esmajoones Euroopa Ombudsmani erioskusi ja kogemusi, kuna just temale esitatakse avalikud kaebused ELi asutustes ja institutsioonides esinevate rikkumiste kohta; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et komisjon peaks piisavalt konsulteerima kõikide asjaosalistega ning kasutama esmajoones Euroopa Ombudsmani erioskusi ja kogemusi, kuna just temale esitatakse avalikud kaebused ELi asutustes ja institutsioonides esinevate rikkumiste kohta;

| 1. | palub komisjonil Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 298 alusel esitada ettepanek võtta vastu määrus Euroopa haldusmenetlusõiguste kohta, pidades silmas käesolevas lisas toodud üksikasjalikke soovitusi; |
| --- | --- |

1.

palub komisjonil Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 298 alusel esitada ettepanek võtta vastu määrus Euroopa haldusmenetlusõiguste kohta, pidades silmas käesolevas lisas toodud üksikasjalikke soovitusi;

| 2. | kinnitab, et nimetatud soovitused on kooskõlas subsidiaarsuse põhimõtte ja kodanike põhiõigustega; |
| --- | --- |

2.

kinnitab, et nimetatud soovitused on kooskõlas subsidiaarsuse põhimõtte ja kodanike põhiõigustega;

| 3. | on seisukohal, et taotletaval ettepanekul puudub finantsmõju; |
| --- | --- |

3.

on seisukohal, et taotletaval ettepanekul puudub finantsmõju;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos üksikasjalike soovitustega komisjonile ja nõukogule, Euroopa Ombudsmanile ning liikmesriikide parlamentidele ja valitsustele. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos üksikasjalike soovitustega komisjonile ja nõukogule, Euroopa Ombudsmanile ning liikmesriikide parlamentidele ja valitsustele.

---

(1)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

(2)  EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43.

(3)  EÜT C 72 E, 21.3.2002, lk 331.

(4)  EÜT L 267, 20.10.2000, lk 63.

(5)  EÜT C 189, 5.7.2001, lk 1.

(6)  http://www.statskontoret.se/upload/Publikationer/2005/200504.pdf

---

LISA

ÜKSIKASJALIKUD SOOVITUSED TAOTLETAVA ETTEPANEKU SISU KOHTA

Soovitus 1 (vastuvõetava määruse eesmärk ja reguleerimisala)

Määruse eesmärk peaks olema tagada õigus heale haldusele Euroopa haldusmenetlusõigusel põhineva avatud, tõhusa ja sõltumatu halduse abil.

Määrus peaks kehtima liidu institutsioonidele, organitele ja asutustele (liidu haldusasutustele) suhtlemisel üldsusega. Selle reguleerimisala peaks seega piirnema otsese haldusega.

See peaks kodifitseerima hea halduse tuumpõhimõtted ja reguleerima menetlust, mida liidu haldusasutused järgivad üksikjuhtumite käsitlemisel juhtudel, mille osaline on füüsiline või juriidiline isik ning üksikisikul on otsene või isiklik kontakt liidu haldusasutusega.

Soovitus 2 (määruse ja valdkondlike meetmete seos)

Määrus peaks sisaldama universaalseid põhimõtteid ja sätestama vähese tähtsuse reegli alusel rakendatava menetluse, kus ei kehti eriõigus.

Isikutele tagatud valdkondlikud meetmed ei tohi kunagi pakkuda vähem kaitset kui määrusega ette nähtud meetmed seda teevad.

Soovitus 3 (üldpõhimõtted, millest haldusasutused peaksid lähtuma)

Määrus peaks kodifitseerima järgmised põhimõtted:

| — | Õiguspärasuse põhimõte: liidu haldusasutus toimib kooskõlas seadusega ning rakendab liidu seadustega sätestatud eeskirju ja menetlusi. Halduspädevus põhineb seadusel ning on sellega kooskõlas.
  Tehtud otsused või vastu võetud meetmed ei ole kunagi omavolilised ega lähtu eesmärkidest, mis ei põhine seadusel või ei ole ajendatud avalikkuse huvist. |
| --- | --- |

—

Õiguspärasuse põhimõte: liidu haldusasutus toimib kooskõlas seadusega ning rakendab liidu seadustega sätestatud eeskirju ja menetlusi. Halduspädevus põhineb seadusel ning on sellega kooskõlas.

Tehtud otsused või vastu võetud meetmed ei ole kunagi omavolilised ega lähtu eesmärkidest, mis ei põhine seadusel või ei ole ajendatud avalikkuse huvist.

| — | Diskrimineerimiskeelu ja võrdse kohtlemise põhimõte: liidu haldusasutus väldib inimeste põhjendamatut diskrimineerimist rahvuse, soo, rassi, nahavärvi, etnilise või sotsiaalse päritolu, keele, usutunnistuse või veendumuste, poliitiliste või muude seisukohtade, puuete, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel.
  Sarnases olukorras olevaid isikuid tuleb kohelda ühtemoodi. Erinevat kohtlemist õigustavad ainult kõnealuse küsimuse objektiivsed omadused. |
| --- | --- |

—

Diskrimineerimiskeelu ja võrdse kohtlemise põhimõte: liidu haldusasutus väldib inimeste põhjendamatut diskrimineerimist rahvuse, soo, rassi, nahavärvi, etnilise või sotsiaalse päritolu, keele, usutunnistuse või veendumuste, poliitiliste või muude seisukohtade, puuete, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel.

Sarnases olukorras olevaid isikuid tuleb kohelda ühtemoodi. Erinevat kohtlemist õigustavad ainult kõnealuse küsimuse objektiivsed omadused.

| — | Proportsionaalsuse põhimõte: liidu haldusasutus langetab isikute õigusi ja huvisid puudutavaid otsuseid ainult vajaduse korral ja soovitud eesmärgi saavutamiseks vajalikul määral.
  Otsuste tegemisel tagavad ametnikud üksikisiku huvide ja üldsuse huvi tasakaalustatuse. Eelkõige ei määra nad haldus- või majanduskohustusi, mis on oodatava kasuga võrreldes ülemäärased. |
| --- | --- |

—

Proportsionaalsuse põhimõte: liidu haldusasutus langetab isikute õigusi ja huvisid puudutavaid otsuseid ainult vajaduse korral ja soovitud eesmärgi saavutamiseks vajalikul määral.

Otsuste tegemisel tagavad ametnikud üksikisiku huvide ja üldsuse huvi tasakaalustatuse. Eelkõige ei määra nad haldus- või majanduskohustusi, mis on oodatava kasuga võrreldes ülemäärased.

| — | Erapooletuse põhimõte: liidu haldusasutus on erapooletu ja sõltumatu. Asutus hoidub igasugusest elanikke kahjustavast meelevaldsest tegevusest ega rakenda mis tahes alustel sooduskohtlemist.
  Liidu haldusasutus tegutseb alati liidu huvides ja üldist heaolu silmas pidades. Ükski tegevus ei juhindu isiklikust (sealhulgas rahalisest), perekondlikust või riiklikust huvist või poliitilisest survest. Liidu haldusasutus tagab õiglase tasakaalu kodanike erinevate huvide (ärihuvid, tarbijate jm huvid) vahel. |
| --- | --- |

—

Erapooletuse põhimõte: liidu haldusasutus on erapooletu ja sõltumatu. Asutus hoidub igasugusest elanikke kahjustavast meelevaldsest tegevusest ega rakenda mis tahes alustel sooduskohtlemist.

Liidu haldusasutus tegutseb alati liidu huvides ja üldist heaolu silmas pidades. Ükski tegevus ei juhindu isiklikust (sealhulgas rahalisest), perekondlikust või riiklikust huvist või poliitilisest survest. Liidu haldusasutus tagab õiglase tasakaalu kodanike erinevate huvide (ärihuvid, tarbijate jm huvid) vahel.

| — | Järjekindluse ja õiguspäraste ootuste põhimõte: liidu haldusasutus on oma tegevuses järjekindel ja järgib oma tavapärast halduspraktikat, mis tehakse avalikuks. Juhul kui konkreetsete juhtumite puhul on õiguslik alus tavapärasest halduspraktikast kõrvalekaldumiseks, peaks sellist kõrvalekallet vastuvõetavalt põhjendama.
  Arvestatakse inimeste õiguspäraseid ja mõistlikke ootusi, mis tulenevad liidu haldusasutuste varasemast tegevusest. |
| --- | --- |

—

Järjekindluse ja õiguspäraste ootuste põhimõte: liidu haldusasutus on oma tegevuses järjekindel ja järgib oma tavapärast halduspraktikat, mis tehakse avalikuks. Juhul kui konkreetsete juhtumite puhul on õiguslik alus tavapärasest halduspraktikast kõrvalekaldumiseks, peaks sellist kõrvalekallet vastuvõetavalt põhjendama.

Arvestatakse inimeste õiguspäraseid ja mõistlikke ootusi, mis tulenevad liidu haldusasutuste varasemast tegevusest.

| — | Eraelu puutumatuse põhimõte: liidu haldusasutused arvestavad isikute eraelu puutumatust määruse (EÜ) nr 45/2001 kohaselt.
  Liidu haldusasutus hoidub isikuandmete mitte-eesmärgipärasest töötlemisest ja kõnealuste andmete edastamisest selleks volitamata kolmandatele isikutele. |
| --- | --- |

—

Eraelu puutumatuse põhimõte: liidu haldusasutused arvestavad isikute eraelu puutumatust määruse (EÜ) nr 45/2001 kohaselt.

Liidu haldusasutus hoidub isikuandmete mitte-eesmärgipärasest töötlemisest ja kõnealuste andmete edastamisest selleks volitamata kolmandatele isikutele.

| — | Õigluspõhimõte: seda tuleb järgida ühe õiguse aluspõhimõttena, mis on hädavajalik üksikisikute ja haldusasutuste suhetes usaldusliku õhkkonna ja prognoositavuse saavutamiseks; |
| --- | --- |

—

Õigluspõhimõte: seda tuleb järgida ühe õiguse aluspõhimõttena, mis on hädavajalik üksikisikute ja haldusasutuste suhetes usaldusliku õhkkonna ja prognoositavuse saavutamiseks;

| — | Läbipaistvuse põhimõte: liidu haldusasutus toimib avatult. Ta dokumenteerib haldustoimingud ja peab nõuetekohaseid registreid sissetulevate ja väljaminevate kirjade, saadud dokumentide ning võetud meetmete kohta. Kõik nõuandvate organite ja huvitatud isikute seisukohad tuleb teha üldsusele kättesaadavaks.
  Dokumentidele juurdepääsu taotlusi käsitletakse kooskõlas määruses (EÜ) nr 1049/2001 sätestatud üldpõhimõtete ja piirangutega. |
| --- | --- |

—

Läbipaistvuse põhimõte: liidu haldusasutus toimib avatult. Ta dokumenteerib haldustoimingud ja peab nõuetekohaseid registreid sissetulevate ja väljaminevate kirjade, saadud dokumentide ning võetud meetmete kohta. Kõik nõuandvate organite ja huvitatud isikute seisukohad tuleb teha üldsusele kättesaadavaks.

Dokumentidele juurdepääsu taotlusi käsitletakse kooskõlas määruses (EÜ) nr 1049/2001 sätestatud üldpõhimõtete ja piirangutega.

| — | Tõhususe ja teeninduse põhimõte: liidu haldusasutuse tegevus juhindub tõhususe ja avaliku teenindamise kriteeriumidest.
  Töötajad annavad üldsusele nõu, kuidas nende vastutusalasse jõudnud küsimust käsitleda.
  Saades taotluse, mis ei kuulu nende vastutusalasse, suunavad nad taotleja pädevasse teenistusse. |
| --- | --- |

—

Tõhususe ja teeninduse põhimõte: liidu haldusasutuse tegevus juhindub tõhususe ja avaliku teenindamise kriteeriumidest.

Töötajad annavad üldsusele nõu, kuidas nende vastutusalasse jõudnud küsimust käsitleda.

Saades taotluse, mis ei kuulu nende vastutusalasse, suunavad nad taotleja pädevasse teenistusse.

Soovitus 4 (haldusotsuseid käsitlevad eeskirjad)

Soovitus 4.1:
  haldusmenetluse algatamine

Liidu haldusasutus võib haldusotsuseid vastu võtta omal algatusel või huvitatud isiku taotlusel.

Soovitus 4.2:
  kättesaamist kinnitav teatis

Otsuse taotluste kättesaamist kinnitatakse kirjalikult ning märgitakse kõnealuse otsuse vastuvõtmise tähtaeg. Märgitakse ka selle tähtaja jooksul (haldusasutuse vaikimine) otsuse vastu võtmata jätmisega kaasnevad tagajärjed.

Puuduliku taotluse puhul märgitakse teatises tähtaeg puuduse kõrvaldamiseks või puuduvate dokumentide esitamiseks.

Soovitus 4.3:
  haldusotsuste erapooletus

Asutuse töötaja ei osale haldusotsuses, milles tal on finantshuvisid.

Asutuse töötaja teavitab huvide konfliktist oma otsest ülemust, kes võib konkreetse juhtumi asjaolusid arvestades otsustada selle töötaja menetlusest kõrvaldada.

Üldsuse huvitatud liige võib taotleda ametniku kõrvaldamist iga otsuse tegemise juurest, kui see mõjutab selle isiku isiklikke huvisid. Vastav taotlus esitatakse kirjalikult ja märgitakse taotluse põhjused. Ametniku otsene ülemus langetab otsuse pärast asjaomase ametniku ärakuulamist.

Huvide konfliktide lahendamiseks peaks kehtestama asjakohase tähtaja.

Soovitus 4.4: õigus olla ära kuulatud

Õiguste kaitse peab olema tagatud kõikides menetluse etappides. Kui liidu haldusasutus teeb otsuse, mis otseselt mõjutab isikute õigusi või huve, antakse enne otsuse langetamist kõnealustele isikutele võimalus oma seisukohti kirjalikult või suuliselt väljendada, vajaduse korral või isikute soovil nende valitud isiku abiga.

Soovitus 4.5: õigus juurde pääseda oma toimikule

Huvitatud isikule antakse täielik juurdepääs oma toimikule. Huvitatud isikul on õigus otsustada, missugused mittekonfidentsiaalsed dokumendid on asjakohased.

Soovitus 4.6: tähtajad

Haldusotsus tehakse mõistliku aja jooksul ja viivitamata. Tähtajad määratakse kindlaks menetlusi reguleerivas eeskirjas. Kui tähtaega ei ole määratud, ei tohiks see ületada kolme kuud alates kuupäevast, kui otsustati algatada menetlus, kui see ametkondlikult algatati, või huvitatud isiku taotluse esitamise kuupäevast.

Kui otsust ei ole selle tähtaja jooksul võimalik teha objektiivsetel põhjustel, nagu vajadus lisaaja järele puuduliku taotluse puuduste kõrvaldamiseks, tõstatatud küsimuse keerukus, kohustus menetlus peatada, kuni kolmas isik langetab otsuse jne, teatatakse sellest asjaomasele isikule ja otsus tehakse lühima võimaliku aja jooksul.

Soovitus 4.7: haldusotsuste vorm

Haldusotsused esitatakse kirjalikult ning sõnastatakse selgelt, lihtsalt ja mõistetavalt. Otsused koostatakse adressaadi valitud keeles, eeldusel et see on üks liidu ametlikest keeltest.

Soovitus 4.8: põhjendamise kohustus

Haldusotsuses peab selgelt põhjendama asjaolusid, millel otsus põhineb. Otsuses märgitakse asjassepuutuvad asjaolud ja otsuse õiguslik alus.

Otsus peab sisaldama konkreetseid põhjendusi. Kui samalaadsete otsustega seonduvast suurest isikuteringist tulenevatel põhjustel ei ole võimalik esitada otsuse üksikasjalikku põhjendust, peaks olema lubatud standardvastus. Juhul kui kodanik selgesõnaliselt siiski nõuab üksikasjalikku põhjendust, peaks talle selle esitama.

Soovitus 4.9: haldusotsusest teatamine

Üksikisikute õigusi või huve mõjutav haldusotsus tehakse asjassepuutuvale isikule või asjassepuutuvatele isikutele kirjalikult teatavaks kohe pärast otsuse vastuvõtmist.

Soovitus 4.10: olemasolevatele õiguskaitsevahenditele osutamine

Kui liidu õigusega on ette nähtud edasikaebamise võimalus, märgitakse see haldusotsuses selgelt ära ning kirjeldatakse edasikaebe esitamise menetlust, samuti nimetatakse osakonna või ametniku nimi ja büroo aadress, kellele kaebus tuleb esitada, ning kaebuse esitamise tähtaeg.

Vajaduse korral viitab haldusotsus võimalusele algatada kohtumenetlus ja/või esitada kaebus Euroopa Ombudsmanile.

Soovitus 5 (otsuse läbivaatamine ja parandamine)

Määruses peaks liidu haldusasutusele ette nägema võimaluse igal ajal parandada tehnilisi, arvutus- ja teisi sarnaseid vigu omal algatusel või asjassepuutuva isiku nõudmisel.

Peaks lisama sätted seoses haldusotsuse parandamisega muudel põhjustel, eristades selgelt menetlust selliste vastuvõetud otsuste läbivaatamiseks, mis kahjustavad isiku huvisid, ning menetlust isikule kasulike otsuste läbivaatamiseks.

Soovitus 6 (määruse vorm ja avalikustamine)

Määrus peaks olema koostatud selgelt ja täpselt ning olema avalikkusele lihtsalt mõistetav.

Seda peaks liidu institutsioonide, organite ja asutuste veebilehtedel nõuetekohaselt tutvustama.

---

| 30.12.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 440/23 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 440/23

---

P7_TA(2013)0005

Töötajate teavitamine ja nendega konsulteerimine ning restruktureerimise ettevalmistamine ja juhtimine

Euroopa Parlamendi 15. jaanuari 2013. aasta resolutsioon soovitustega komisjonile töötajate teavitamise ja nendega konsulteerimise ning restruktureerimise ettevalmistamise ja juhtimise kohta (2012/2061(INL))

(2015/C 440/05)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 225, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 225,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 9 ja 151 ning artikli 153 lõike 1 punkti e, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 9 ja 151 ning artikli 153 lõike 1 punkti e,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikleid 14, 27 ja 30, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikleid 14, 27 ja 30,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi Euroopa lisandväärtuse üksuse läbi viidud töötajate teavitamise ja nendega konsulteerimise ning restruktureerimise ettevalmistamise ja juhtimise alase liidu meetme Euroopa lisandväärtuse mõjuhinnangut, mis edastati tööhõive- ja sotsiaalkomisjonile 19. novembril 2012 (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi Euroopa lisandväärtuse üksuse läbi viidud töötajate teavitamise ja nendega konsulteerimise ning restruktureerimise ettevalmistamise ja juhtimise alase liidu meetme Euroopa lisandväärtuse mõjuhinnangut, mis edastati tööhõive- ja sotsiaalkomisjonile 19. novembril 2012 (1),

| — | võttes arvesse Luksemburgi tööhõive tippkohtumisel 1997. aasta novembris vastu võetud aruannet „Muutuste juhtimine – tööstuse muudatuste majanduslike ja sotsiaalsete tagajärgede kõrgetasemelise töörühma lõpparuanne” (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Luksemburgi tööhõive tippkohtumisel 1997. aasta novembris vastu võetud aruannet „Muutuste juhtimine – tööstuse muudatuste majanduslike ja sotsiaalsete tagajärgede kõrgetasemelise töörühma lõpparuanne” (2),

| — | võttes arvesse nõukogu 27. juuli 1992. aasta soovitust 92/443/EMÜ, mis käsitleb palgatöötajate ettevõtte kasumijaotamises ja tulemustes osalemise (kaasa arvatud osalemine kapitalis) edendamist (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 27. juuli 1992. aasta soovitust 92/443/EMÜ, mis käsitleb palgatöötajate ettevõtte kasumijaotamises ja tulemustes osalemise (kaasa arvatud osalemine kapitalis) edendamist (3),

| — | võttes arvesse nõukogu 8. oktoobri 2001. aasta määrust (EÜ) nr 2157/2001 Euroopa äriühingu (SE) põhikirja kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 8. oktoobri 2001. aasta määrust (EÜ) nr 2157/2001 Euroopa äriühingu (SE) põhikirja kohta (4),

| — | võttes arvesse nõukogu 20. juuli 1998. aasta direktiivi 98/59/EÜ kollektiivseid koondamisi käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 20. juuli 1998. aasta direktiivi 98/59/EÜ kollektiivseid koondamisi käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (5),

| — | võttes arvesse nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel (6),

| — | võttes arvesse nõukogu 12. märtsi 2001. aasta direktiivi 2001/23/EÜ ettevõtjate, ettevõtete või nende osade üleminekul töötajate õigusi kaitsvate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 12. märtsi 2001. aasta direktiivi 2001/23/EÜ ettevõtjate, ettevõtete või nende osade üleminekul töötajate õigusi kaitsvate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (7),

| — | võttes arvesse nõukogu 8. oktoobri 2001. aasta direktiivi 2001/86/EÜ, millega täiendatakse Euroopa äriühingu põhikirja töötajate kaasamise suhtes (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 8. oktoobri 2001. aasta direktiivi 2001/86/EÜ, millega täiendatakse Euroopa äriühingu põhikirja töötajate kaasamise suhtes (8),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/14/EÜ, millega kehtestatakse töötajate teavitamise ja nõustamise üldraamistik Euroopa Ühenduses (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/14/EÜ, millega kehtestatakse töötajate teavitamise ja nõustamise üldraamistik Euroopa Ühenduses (9),

| — | võttes arvesse nõukogu 22. juuli 2003. aasta direktiivi 2003/72/EÜ, millega täiendatakse Euroopa ühistu põhikirja töötajate kaasamise osas (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 22. juuli 2003. aasta direktiivi 2003/72/EÜ, millega täiendatakse Euroopa ühistu põhikirja töötajate kaasamise osas (10),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/25/EÜ ülevõtmispakkumiste kohta (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/25/EÜ ülevõtmispakkumiste kohta (11),

| — | võttes arvesse 26. oktoobri 2005. aasta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/56/EÜ piiratud vastutusega äriühingute piiriülese ühinemise kohta (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 26. oktoobri 2005. aasta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/56/EÜ piiratud vastutusega äriühingute piiriülese ühinemise kohta (12),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta direktiivi 2009/38/EÜ Euroopa töönõukogu asutamise või töötajate teavitamis- ja konsulteerimiskorra sisseseadmise kohta liikmesriigiülestes ettevõtetes või kontsernides (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta direktiivi 2009/38/EÜ Euroopa töönõukogu asutamise või töötajate teavitamis- ja konsulteerimiskorra sisseseadmise kohta liikmesriigiülestes ettevõtetes või kontsernides (13),

| — | võttes arvesse komisjoni 31. märtsi 2005. aasta teatist „Ümberkorraldused ja tööhõive. Ümberkorralduste ennetamine ja nendega kaasaminek tööhõive arengut silmas pidades: Euroopa Liidu roll” (COM(2005)0120) ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 14. detsembri 2005. aasta arvamust (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 31. märtsi 2005. aasta teatist „Ümberkorraldused ja tööhõive. Ümberkorralduste ennetamine ja nendega kaasaminek tööhõive arengut silmas pidades: Euroopa Liidu roll” (COM(2005)0120) ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 14. detsembri 2005. aasta arvamust (14),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist sotsiaalmeetmete kava kohta (COM(2005)0033), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist sotsiaalmeetmete kava kohta (COM(2005)0033),

| — | võttes arvesse nõukogu 21. oktoobri 2010. aasta otsust 2010/707/EL liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (15), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 21. oktoobri 2010. aasta otsust 2010/707/EL liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (15),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Üleilmastumise ajastu terviklik tööstuspoliitika. Jätkusuutlikkus ja konkurentsivõime kesksele kohale” (COM(2010)0614), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Üleilmastumise ajastu terviklik tööstuspoliitika. Jätkusuutlikkus ja konkurentsivõime kesksele kohale” (COM(2010)0614),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Ühtse turu akt” (COM(2010)0608 final/2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Ühtse turu akt” (COM(2010)0608 final/2),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Uute oskuste ja töökohtade tegevuskava. Euroopa panus täieliku tööhõive saavutamisse” (COM(2010)0682), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Uute oskuste ja töökohtade tegevuskava. Euroopa panus täieliku tööhõive saavutamisse” (COM(2010)0682),

| — | võttes arvesse komisjoni rohelist raamatut „Restruktureerimine ja valmisolek muutusteks: mida on eelnev kogemus meile õpetanud?” (COM(2012)0007), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni rohelist raamatut „Restruktureerimine ja valmisolek muutusteks: mida on eelnev kogemus meile õpetanud?” (COM(2012)0007),

| — | võttes arvesse oma 15. detsembri 2011. aasta resolutsiooni ELi töötervishoiu ja tööohutuse strateegia (2007–2012) vahehindamise kohta (16), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. detsembri 2011. aasta resolutsiooni ELi töötervishoiu ja tööohutuse strateegia (2007–2012) vahehindamise kohta (16),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Töövõimalusterohke majanduse taastumine” (COM(2012)0173), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Töövõimalusterohke majanduse taastumine” (COM(2012)0173),

| — | võttes arvesse oma 26. mai 2005. aasta resolutsiooni sotsiaalmeetmete kava kohta aastateks 2006–2010 (17), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 26. mai 2005. aasta resolutsiooni sotsiaalmeetmete kava kohta aastateks 2006–2010 (17),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 25. aprilli 2012. aasta omaalgatuslikku arvamust teemal „Ühistud ja ümberkorraldused” (18), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 25. aprilli 2012. aasta omaalgatuslikku arvamust teemal „Ühistud ja ümberkorraldused” (18),

| — | võttes arvesse oma 10. mai 2007. aasta resolutsiooni töötajate teavitamist ja nendega konsulteerimist käsitlevate Euroopa õigusaktide tõhustamise kohta (19), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. mai 2007. aasta resolutsiooni töötajate teavitamist ja nendega konsulteerimist käsitlevate Euroopa õigusaktide tõhustamise kohta (19),

| — | võttes arvesse oma 9. märtsi 2011. aasta resolutsiooni üleilmastumise ajastu uue tööstuspoliitika kohta (20), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. märtsi 2011. aasta resolutsiooni üleilmastumise ajastu uue tööstuspoliitika kohta (20),

| — | võttes arvesse komisjoni 20. septembri 2011. aasta teatist „Ressursitõhusa Euroopa tegevuskava” (COM(2011)0571), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. septembri 2011. aasta teatist „Ressursitõhusa Euroopa tegevuskava” (COM(2011)0571),

| — | võttes arvesse komisjoni 8. märtsi 2011. aasta teatist „Konkurentsivõimeline vähese CO2-heitega majandus aastaks 2050 – edenemiskava” (COM(2011)0112), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 8. märtsi 2011. aasta teatist „Konkurentsivõimeline vähese CO2-heitega majandus aastaks 2050 – edenemiskava” (COM(2011)0112),

| — | võttes arvesse Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi läbi viidud uuringute ja küsitluste tulemusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi läbi viidud uuringute ja küsitluste tulemusi,

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 42 ja 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 42 ja 48,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit (A7-0390/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit (A7-0390/2012),

| A. | arvestades, et restruktureerimine ei ole uus nähtus, vaid see on viimastel aastatel saanud majanduslike probleemide tõttu valdavamaks ja saanud palju eri vorme, võimendudes mõnedes sektorites ja levides teistesse, millel on liikmesriikide majanduslikule ja sotsiaalsele olukorrale ettenägematu mõju; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et restruktureerimine ei ole uus nähtus, vaid see on viimastel aastatel saanud majanduslike probleemide tõttu valdavamaks ja saanud palju eri vorme, võimendudes mõnedes sektorites ja levides teistesse, millel on liikmesriikide majanduslikule ja sotsiaalsele olukorrale ettenägematu mõju;

| B. | arvestades, et 2008. aastal alanud ülemaailmne majanduskriis nõuab ettevõtetelt ja töötajatelt vajalike muudatuste tegemist oma konkurentsivõime ja töökohtade kaitsmiseks; arvestades, et 2008. aastal käivitunud ülemaailmne majanduskriis, mida on veelgi märkimisväärselt süvendanud finantsspekulatsioon finantssektoris, on muutuste käiku järsult kiirendanud, suurendades ärevusttekitavalt survet töötajatele, piirkondadele ja kõikidele valitsustasanditele strukturaalseks kohanemiseks; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 2008. aastal alanud ülemaailmne majanduskriis nõuab ettevõtetelt ja töötajatelt vajalike muudatuste tegemist oma konkurentsivõime ja töökohtade kaitsmiseks; arvestades, et 2008. aastal käivitunud ülemaailmne majanduskriis, mida on veelgi märkimisväärselt süvendanud finantsspekulatsioon finantssektoris, on muutuste käiku järsult kiirendanud, suurendades ärevusttekitavalt survet töötajatele, piirkondadele ja kõikidele valitsustasanditele strukturaalseks kohanemiseks;

| C. | arvestades, et majandusstrateegiate radikaalse muutumise tõttu viimase 30 aasta jooksul on jõukus massiliselt liikunud reaalmajandusest finantssektorisse; arvestades, et tuleb parandada kõigi nende olukorda, kes toodavad kaupu ja pakuvad teenuseid, kuid sellele vaatamata kannatavad kõige rohkem majanduskriisi tagajärgede all; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et majandusstrateegiate radikaalse muutumise tõttu viimase 30 aasta jooksul on jõukus massiliselt liikunud reaalmajandusest finantssektorisse; arvestades, et tuleb parandada kõigi nende olukorda, kes toodavad kaupu ja pakuvad teenuseid, kuid sellele vaatamata kannatavad kõige rohkem majanduskriisi tagajärgede all;

| D. | arvestades, et restruktureerimine muutub sidusrühmade jaoks probleemiks alles hilisemas staadiumis, sageli alles siis, kui koondamisi kaalutakse; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et restruktureerimine muutub sidusrühmade jaoks probleemiks alles hilisemas staadiumis, sageli alles siis, kui koondamisi kaalutakse;

| E. | arvestades, et restruktureerimise käigus pööratakse enam tähelepanu kohe ja kergesti märgatavale mõjule tööhõivele, samal ajal kui kahjulikku toimet töötingimustele ja töötajate tervisele ei tuvastata ega käsitleta nõuetekohaselt; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et restruktureerimise käigus pööratakse enam tähelepanu kohe ja kergesti märgatavale mõjule tööhõivele, samal ajal kui kahjulikku toimet töötingimustele ja töötajate tervisele ei tuvastata ega käsitleta nõuetekohaselt;

| F. | arvestades, et restruktureerimises osalevad mitmed ja erinevad sidusrühmad tegutsevad üksi ning teevad harva pikas perspektiivis koostööd; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et restruktureerimises osalevad mitmed ja erinevad sidusrühmad tegutsevad üksi ning teevad harva pikas perspektiivis koostööd;

| G. | arvestades, et nagu rõhutatakse komisjoni hiljutistes poliitilistes dokumentides, eelkõige Euroopa 2020. aasta strateegias ning 28. oktoobri 2010. aasta tööstuspoliitika teatises, aitab „restruktureerimise suurem ettearvatavus ja parem juhtimine (...) töötajatel ja ettevõtetel paremini kohaneda liigse võimsuse ümbersuunamise, kaasajastamise ja struktuurilise kohandamisega”. Põhiliselt just juhtkonna ja töötajate esindajatel lasub kohustus arutada ettevõtte tasandil tulevikku suunatud restruktureerimisstrateegia üle. Poliitilisi meetmeid tuleks võtta restruktureerimise tõttu tekkida võivate ühiskondlike probleemide minimeerimiseks, uute töökohtade ja kutseoskuste propageerimiseks, rohkearvuliste vallandamiste, terveid piirkondi haaravate probleemide ja ettevõtete teise kohta viimise puhul”; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et nagu rõhutatakse komisjoni hiljutistes poliitilistes dokumentides, eelkõige Euroopa 2020. aasta strateegias ning 28. oktoobri 2010. aasta tööstuspoliitika teatises, aitab „restruktureerimise suurem ettearvatavus ja parem juhtimine (...) töötajatel ja ettevõtetel paremini kohaneda liigse võimsuse ümbersuunamise, kaasajastamise ja struktuurilise kohandamisega”. Põhiliselt just juhtkonna ja töötajate esindajatel lasub kohustus arutada ettevõtte tasandil tulevikku suunatud restruktureerimisstrateegia üle. Poliitilisi meetmeid tuleks võtta restruktureerimise tõttu tekkida võivate ühiskondlike probleemide minimeerimiseks, uute töökohtade ja kutseoskuste propageerimiseks, rohkearvuliste vallandamiste, terveid piirkondi haaravate probleemide ja ettevõtete teise kohta viimise puhul”;

| H. | märgib, et kriis on toonud liidus kaasa uue majanduse juhtimise iga-aastase majanduskasvu analüüsi ja poolaasta kaudu, ja arvestades, et uus majanduse juhtimine omakorda võib kaasa tuua restruktureerimist ja seega vajab sotsiaalpartnerite osalemist; |
| --- | --- |

H.

märgib, et kriis on toonud liidus kaasa uue majanduse juhtimise iga-aastase majanduskasvu analüüsi ja poolaasta kaudu, ja arvestades, et uus majanduse juhtimine omakorda võib kaasa tuua restruktureerimist ja seega vajab sotsiaalpartnerite osalemist;

| I. | arvestades, et on vaja valmistada töötajaid õigeaegselt ette üleminekuks ressursitõhusale ja keskkonnasõbralikule majandusele, ja arvestades, et arengul on tööhõive valdkonnas tohutu potentsiaal, kuid samuti toob see kaasa jätkusuutmatute valdkondade ja ettevõtete ümberstruktureerimise; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et on vaja valmistada töötajaid õigeaegselt ette üleminekuks ressursitõhusale ja keskkonnasõbralikule majandusele, ja arvestades, et arengul on tööhõive valdkonnas tohutu potentsiaal, kuid samuti toob see kaasa jätkusuutmatute valdkondade ja ettevõtete ümberstruktureerimise;

| J. | arvestades, et 2011. aasta kolmandas kvartalis kaotati peaaegu kaks korda rohkem töökohti kui neid juurde loodi ning see suund tõenäoliselt süveneb veelgi, kui võtta arvesse väljakuulutatud ulatuslikku restruktureerimist strateegilistes valdkondades; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et 2011. aasta kolmandas kvartalis kaotati peaaegu kaks korda rohkem töökohti kui neid juurde loodi ning see suund tõenäoliselt süveneb veelgi, kui võtta arvesse väljakuulutatud ulatuslikku restruktureerimist strateegilistes valdkondades;

| K. | arvestades, et aastatel 2008–2011 kadus ehitus- ja tootmissektoris rohkem kui 6,4 miljonit töökohta; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et aastatel 2008–2011 kadus ehitus- ja tootmissektoris rohkem kui 6,4 miljonit töökohta;

| L. | arvestades, et kõigil liikmesriikidel, kus alates kriisi algusest on koondatud suhteliselt vähe töötajaid, on väga hästi arenenud töösuhete süsteemid, mille raames on töötajatel ja nende esindajatel konsulteerimise, teavitamise ja kaasotsustamise valdkonnas suhteliselt palju õigusi, ja nende süsteemide abil on saavutatud õigusaktidel ja kollektiivlepingutel põhinevate tööalaste ühislepingute sõlmimine; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et kõigil liikmesriikidel, kus alates kriisi algusest on koondatud suhteliselt vähe töötajaid, on väga hästi arenenud töösuhete süsteemid, mille raames on töötajatel ja nende esindajatel konsulteerimise, teavitamise ja kaasotsustamise valdkonnas suhteliselt palju õigusi, ja nende süsteemide abil on saavutatud õigusaktidel ja kollektiivlepingutel põhinevate tööalaste ühislepingute sõlmimine;

| M. | arvestades, et nagu öeldakse teatises „Iga-aastane majanduskasvu analüüs: liit võtab igakülgseid kriisimeetmeid”: „Sellest, et liikmesriigid on siiski suutnud eksporti suurendada, saab järeldada, et edu saavutamine maailmaturul sõltub üldisematest teguritest nagu sektori spetsialiseerumine, innovatsioon ja tööjõu kvalifikatsioon. Need on tegurid, mis aitavad parandada tegelikku konkurentsivõimet.”; arvestades, et just kriisi ajal on ettevõtted osades liikmesriikides võtnud kasutusele pikaajalise lähenemisviisi ja teinud kõik endast oleneva, et tagada, et nende hästi koolitatud ja kogenud töötajaid säilitavad oma töökoha; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et nagu öeldakse teatises „Iga-aastane majanduskasvu analüüs: liit võtab igakülgseid kriisimeetmeid”: „Sellest, et liikmesriigid on siiski suutnud eksporti suurendada, saab järeldada, et edu saavutamine maailmaturul sõltub üldisematest teguritest nagu sektori spetsialiseerumine, innovatsioon ja tööjõu kvalifikatsioon. Need on tegurid, mis aitavad parandada tegelikku konkurentsivõimet.”; arvestades, et just kriisi ajal on ettevõtted osades liikmesriikides võtnud kasutusele pikaajalise lähenemisviisi ja teinud kõik endast oleneva, et tagada, et nende hästi koolitatud ja kogenud töötajaid säilitavad oma töökoha;

| N. | arvestades, et liidu ettevõtted ei saa loota edule maailmaturul, müües oma tooteid odavamalt kui konkurendid, vaid selle asemel tuleks arendada häid tooteid, protsesse ja teenuseid; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et liidu ettevõtted ei saa loota edule maailmaturul, müües oma tooteid odavamalt kui konkurendid, vaid selle asemel tuleks arendada häid tooteid, protsesse ja teenuseid;

| O. | arvestades, et jätkusuutmatute sektorite töötajatele tuleb pakkuda abi ja koolitust üleminekuks keskkonnasõbralikele töökohtadele; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et jätkusuutmatute sektorite töötajatele tuleb pakkuda abi ja koolitust üleminekuks keskkonnasõbralikele töökohtadele;

| P. | arvestades, et on oht, et kriisi käigus eelkõige Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni poolt määratletud häid tavasid ei võeta suurel määral arvesse ega kasutata edasiste kriiside vältimiseks; arvestades, et seepärast peaks liidu institutsioonid uurima ja dokumenteerima kõnealuseid tavasid, et neid saaks kasutada restruktureerimise korral; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et on oht, et kriisi käigus eelkõige Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni poolt määratletud häid tavasid ei võeta suurel määral arvesse ega kasutata edasiste kriiside vältimiseks; arvestades, et seepärast peaks liidu institutsioonid uurima ja dokumenteerima kõnealuseid tavasid, et neid saaks kasutada restruktureerimise korral;

| Q. | arvestades, et 23. novembri 2010. aasta teatises uute oskuste ja töökohtade tegevuskava kohta möönab komisjon, et kohanemisvõimet ja ennetavat tegutsemist töökoha või elukutse vahetamisel võib takistada ebakindlus, sest üleminekutega kaasneb töötuse, madalama palga ja sotsiaalse kindlusetuse oht; arvestades, et positiivsed üleminekud karjääri käigus on seega olulised, et pidevalt kohaneda, säilitades tööalase konkurentsivõime ja suurendades seda, tagades inimeste kindlustunde ja tööturgude voolavuse.”; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et 23. novembri 2010. aasta teatises uute oskuste ja töökohtade tegevuskava kohta möönab komisjon, et kohanemisvõimet ja ennetavat tegutsemist töökoha või elukutse vahetamisel võib takistada ebakindlus, sest üleminekutega kaasneb töötuse, madalama palga ja sotsiaalse kindlusetuse oht; arvestades, et positiivsed üleminekud karjääri käigus on seega olulised, et pidevalt kohaneda, säilitades tööalase konkurentsivõime ja suurendades seda, tagades inimeste kindlustunde ja tööturgude voolavuse.”;

| R. | arvestades, et juhul, kui restruktureerimise käigus ei ole võimalik vältida koondamisi, viiakse neid kõigi vanuserühmadega võrreldes kõige rohkem läbi haavatavate töötajate kategooriates, sealhulgas noored ja vanemad töötajad, kuigi liidu asjakohaste õigusaktide kohaselt on see diskrimineerimine; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et juhul, kui restruktureerimise käigus ei ole võimalik vältida koondamisi, viiakse neid kõigi vanuserühmadega võrreldes kõige rohkem läbi haavatavate töötajate kategooriates, sealhulgas noored ja vanemad töötajad, kuigi liidu asjakohaste õigusaktide kohaselt on see diskrimineerimine;

| S. | arvestades, et nagu on öeldud komisjoni teatises ühtse turu akti kohta, saab siseturu vastu tuntavat tüdimust seletada muu hulgas sellega, et inimeste meelest põhjustab jätkuv liberaliseerimine nende praeguste sotsiaalsete õiguste murenemist. Lissaboni lepingu sätted, mille kohaselt põhineb liidu tegevus „kõrge konkurentsivõimega sotsiaalsel turumajandusel”, sunnivad vaatlema ühtset turgu veidi laiemas kontekstis. Vaja on leida harmooniline tasakaal majandusvabaduste ja ühistegevuse vahel. Seetõttu on oluline anda uus hoog sotsiaalpartnerite vahel peetavale dialoogile, et kaasata neid õigusloomeprotsessi ja saavutada selles mõlemaid pooli rahuldavaid tulemusi, nagu on selgesõnaliselt sätestatud Lissaboni lepingus. Puhtalt majandus- ja finantskriisile reageerimise meetmete kõrval on ettevõtted rakendanud ellu ka ümberkorralduste ennetamise strateegiaid, mis on aidanud neil töötajaid toetades ja nendega muudatuste üle läbi rääkides hoida ära sotsiaalseid konflikte. See on nii majandusedu kui ka sotsiaalse stabiilsuse oluline aspekt, sest võimaldab suunata rohkem ressursse arenevatesse valdkondadesse ning avab töötajatele, kelle töökoht ohtu sattub, uusi perspektiive. Üleeuroopalise tööstuslike ümberkorralduste õigusraamistiku kehtestamine aitaks luua vastastikuse usalduse õhkkonna; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et nagu on öeldud komisjoni teatises ühtse turu akti kohta, saab siseturu vastu tuntavat tüdimust seletada muu hulgas sellega, et inimeste meelest põhjustab jätkuv liberaliseerimine nende praeguste sotsiaalsete õiguste murenemist. Lissaboni lepingu sätted, mille kohaselt põhineb liidu tegevus „kõrge konkurentsivõimega sotsiaalsel turumajandusel”, sunnivad vaatlema ühtset turgu veidi laiemas kontekstis. Vaja on leida harmooniline tasakaal majandusvabaduste ja ühistegevuse vahel. Seetõttu on oluline anda uus hoog sotsiaalpartnerite vahel peetavale dialoogile, et kaasata neid õigusloomeprotsessi ja saavutada selles mõlemaid pooli rahuldavaid tulemusi, nagu on selgesõnaliselt sätestatud Lissaboni lepingus. Puhtalt majandus- ja finantskriisile reageerimise meetmete kõrval on ettevõtted rakendanud ellu ka ümberkorralduste ennetamise strateegiaid, mis on aidanud neil töötajaid toetades ja nendega muudatuste üle läbi rääkides hoida ära sotsiaalseid konflikte. See on nii majandusedu kui ka sotsiaalse stabiilsuse oluline aspekt, sest võimaldab suunata rohkem ressursse arenevatesse valdkondadesse ning avab töötajatele, kelle töökoht ohtu sattub, uusi perspektiive. Üleeuroopalise tööstuslike ümberkorralduste õigusraamistiku kehtestamine aitaks luua vastastikuse usalduse õhkkonna;

| T. | arvestades, et ühtse turu süvenemise tulemuseks on täiendav konkurents, mis võib põhjustada turgude killustatust; arvestades, et liit peaks võtma vastutuse selle protsessi eest, luues raamistiku sotsiaalsete tagajärgede leevendamiseks; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et ühtse turu süvenemise tulemuseks on täiendav konkurents, mis võib põhjustada turgude killustatust; arvestades, et liit peaks võtma vastutuse selle protsessi eest, luues raamistiku sotsiaalsete tagajärgede leevendamiseks;

| U. | arvestades, et sotsiaalpartnerite poolt 2003. aasta oktoobris koostatud dokumendile „Muutuste ja nende sotsiaalsete tagajärgede juhtimise suunised” ei ole siiski järgnenud mingeid seadusandlikke meetmeid, kuigi seejärel on peetud kaks riiklike seminaride sarja, mille tööturu osapooled on korraldanud oma mitmeaastaste tööprogrammide raames; arvestades, et need on endiselt suures osas tundmatud mitte ainult riiklike ja valdkondlike tööturu osapoolte organisatsioonide seas, vaid ka – mis on veelgi olulisem – ettevõtete ja nende töötajate esindajate seas; arvestades, et kõnealustes suunistes sedastatud ja arvukatest muudest uuringutest ja aruannetest tulenevate põhimõtete õigeaegne ja tulemuslik järgimine on äärmiselt oluline; arvestades, et ettevõtete tegevus selles valdkonnas on sageli reageeriv, mitte ennetav, neid kaasatakse liiga hilja otsustusprotsessi ja ei kaasata väliseid osalisi, kellel oleks roll sotsiaalsete mõjude leevendamises kas piisaval määral või piisavalt aegsasti; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et sotsiaalpartnerite poolt 2003. aasta oktoobris koostatud dokumendile „Muutuste ja nende sotsiaalsete tagajärgede juhtimise suunised” ei ole siiski järgnenud mingeid seadusandlikke meetmeid, kuigi seejärel on peetud kaks riiklike seminaride sarja, mille tööturu osapooled on korraldanud oma mitmeaastaste tööprogrammide raames; arvestades, et need on endiselt suures osas tundmatud mitte ainult riiklike ja valdkondlike tööturu osapoolte organisatsioonide seas, vaid ka – mis on veelgi olulisem – ettevõtete ja nende töötajate esindajate seas; arvestades, et kõnealustes suunistes sedastatud ja arvukatest muudest uuringutest ja aruannetest tulenevate põhimõtete õigeaegne ja tulemuslik järgimine on äärmiselt oluline; arvestades, et ettevõtete tegevus selles valdkonnas on sageli reageeriv, mitte ennetav, neid kaasatakse liiga hilja otsustusprotsessi ja ei kaasata väliseid osalisi, kellel oleks roll sotsiaalsete mõjude leevendamises kas piisaval määral või piisavalt aegsasti;

| V. | arvestades, et komisjoni rohelises raamatus restruktureerimise ja muutusteks valmisoleku ning eelnevast kogemusest õppimise kohta otsitakse konkreetseid võimalusi kõnealuse valdkonna poliitika edasiarendamiseks; nimetatud rohelises raamatus tunnistatakse, et tehnoloogilised muutused ja innovatsioon võivad sundida ettevõtteid ja töötajaid kohandumisele, ent leidub ka märke sellest, et innovatsioon koos teadus- ja haridusalase tegevusega võib osutuda tõhusaks mooduseks Euroopa kriisist välja aitamiseks; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et komisjoni rohelises raamatus restruktureerimise ja muutusteks valmisoleku ning eelnevast kogemusest õppimise kohta otsitakse konkreetseid võimalusi kõnealuse valdkonna poliitika edasiarendamiseks; nimetatud rohelises raamatus tunnistatakse, et tehnoloogilised muutused ja innovatsioon võivad sundida ettevõtteid ja töötajaid kohandumisele, ent leidub ka märke sellest, et innovatsioon koos teadus- ja haridusalase tegevusega võib osutuda tõhusaks mooduseks Euroopa kriisist välja aitamiseks;

| W. | arvestades, et ühistud viivad restruktureerimist läbi sotsiaalselt vastutustundlikul viisil ja et ühistute eriline juhtimismudel, mis põhineb ühisomandil, demokraatlikul osalemisel ja liikmetepoolsel kontrollil, nagu ka võimalusel tugineda omaenda rahalistele vahenditele ja tugivõrgustikele, selgitab, mis muudab ühistud aja jooksul ümberkorralduste juhtimisel ning ühtlasi uute ärivõimaluste loomisel paindlikumaks ja innovaatilisemaks; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et ühistud viivad restruktureerimist läbi sotsiaalselt vastutustundlikul viisil ja et ühistute eriline juhtimismudel, mis põhineb ühisomandil, demokraatlikul osalemisel ja liikmetepoolsel kontrollil, nagu ka võimalusel tugineda omaenda rahalistele vahenditele ja tugivõrgustikele, selgitab, mis muudab ühistud aja jooksul ümberkorralduste juhtimisel ning ühtlasi uute ärivõimaluste loomisel paindlikumaks ja innovaatilisemaks;

| X. | arvestades, et vaatamata eespool viidatud jõulistele seisukohavõttudele ei ole komisjon andnud rahuldavaid vastuseid parlamendi resolutsioonidele teavitamise, konsulteerimise ja restruktureerimise kohta, kus rõhutatakse kiire ja konkreetse tegevuse vajalikkust antud valdkonnas, ega ka teiste asjaomaste majandus- ja ühiskonnaelus osalejate nõudmistele; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et vaatamata eespool viidatud jõulistele seisukohavõttudele ei ole komisjon andnud rahuldavaid vastuseid parlamendi resolutsioonidele teavitamise, konsulteerimise ja restruktureerimise kohta, kus rõhutatakse kiire ja konkreetse tegevuse vajalikkust antud valdkonnas, ega ka teiste asjaomaste majandus- ja ühiskonnaelus osalejate nõudmistele;

| Y. | arvestades, et käesolev resolutsioon ei piira muudest liidu ja liikmesriikide õigusaktidest tulenevaid teavitamiskohustusi; vastavalt liidu õiguses ja liikmesriikide seadustes sätestatule tuleks teavitamismenetlust täielikult kasutada käesolevas resolutsioonis esitatud soovituste rakendamiseks; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et käesolev resolutsioon ei piira muudest liidu ja liikmesriikide õigusaktidest tulenevaid teavitamiskohustusi; vastavalt liidu õiguses ja liikmesriikide seadustes sätestatule tuleks teavitamismenetlust täielikult kasutada käesolevas resolutsioonis esitatud soovituste rakendamiseks;

| Z. | arvestades, et käesolev resolutsioon ei piira siseriikliku õiguse kohase tööga ja töösuhte lõpetamisega seotud kohustuste täitmist; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et käesolev resolutsioon ei piira siseriikliku õiguse kohase tööga ja töösuhte lõpetamisega seotud kohustuste täitmist;

| AA. | arvestades, et praegu on siseriiklikes õigusaktides suured erinevused seoses tööandjate kohustustega oma töötajate ees restruktureerimise korral; arvestades, et Euroopa tööturu osapooltega on möödunud kümnendi jooksul kahel korral konsulteeritud ja komisjon ei ole suutnud meetmeid võtta; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et praegu on siseriiklikes õigusaktides suured erinevused seoses tööandjate kohustustega oma töötajate ees restruktureerimise korral; arvestades, et Euroopa tööturu osapooltega on möödunud kümnendi jooksul kahel korral konsulteeritud ja komisjon ei ole suutnud meetmeid võtta;

| AB. | arvestades, et hea ja tulemuslik teavitamine ja konsulteerimine seoses restruktureerimisega tähendab, et asjakohased meetmed tuleks võtta mitu kuud enne kavandatud restruktureerimist, nii et need hõlmaksid ka kontrollitavaid äriühinguid ja nende abil käivitataks kiiresti ümberõppekoolitused, et aidata muuta ettevõtjad ja liit konkurentsivõimelisemaks, andes sellega kriisi all kannatavatele liidu kodanikele ja investoritele märku kindlusest ja läbipaistvusest; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et hea ja tulemuslik teavitamine ja konsulteerimine seoses restruktureerimisega tähendab, et asjakohased meetmed tuleks võtta mitu kuud enne kavandatud restruktureerimist, nii et need hõlmaksid ka kontrollitavaid äriühinguid ja nende abil käivitataks kiiresti ümberõppekoolitused, et aidata muuta ettevõtjad ja liit konkurentsivõimelisemaks, andes sellega kriisi all kannatavatele liidu kodanikele ja investoritele märku kindlusest ja läbipaistvusest;

| AC. | arvestades, et ettevõtted, kes ei suuda muutuvate oludega kohaneda, ei suuda pikas perspektiivis konkurentidega sammu pidada; arvestades, et ettevõtted ja sektorid oskavad oma restruktureerimisvajadusi tavaliselt ise kõige paremini hinnata; arvestades, et iga liikmesriik osaleb erinevas restruktureerimisprotsessis ja et nende mõju on igas riigis erinev; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et ettevõtted, kes ei suuda muutuvate oludega kohaneda, ei suuda pikas perspektiivis konkurentidega sammu pidada; arvestades, et ettevõtted ja sektorid oskavad oma restruktureerimisvajadusi tavaliselt ise kõige paremini hinnata; arvestades, et iga liikmesriik osaleb erinevas restruktureerimisprotsessis ja et nende mõju on igas riigis erinev;

| AD. | arvestades, et komisjon, kelle eesmärk on aidata töötajatel ja ettevõtetel valmistuda muutusteks tõhusamalt, on viinud läbi üksikasjaliku uuringu ja analüüsi restruktureerimise ja majandussektorite järelevalve teemal, sealhulgas rea uuringuid tööhõive muutumise kohta praegusest kuni aastani 2020 (21); arvestades, et tulevikku suunatud analüüs viidi läbi koostöös sõltumatute teadlaste, sotsiaalpartnerite ja muude liidu institutsioonidega, nagu Euroopa Parlament ning liidu ametid ja organid, näiteks Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi alla kuuluv Euroopa Muutuste Järelevalvekeskus (22) ja Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et komisjon, kelle eesmärk on aidata töötajatel ja ettevõtetel valmistuda muutusteks tõhusamalt, on viinud läbi üksikasjaliku uuringu ja analüüsi restruktureerimise ja majandussektorite järelevalve teemal, sealhulgas rea uuringuid tööhõive muutumise kohta praegusest kuni aastani 2020 (21); arvestades, et tulevikku suunatud analüüs viidi läbi koostöös sõltumatute teadlaste, sotsiaalpartnerite ja muude liidu institutsioonidega, nagu Euroopa Parlament ning liidu ametid ja organid, näiteks Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi alla kuuluv Euroopa Muutuste Järelevalvekeskus (22) ja Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus;

| AE. | arvestades, et praegu vaadatakse läbi Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta (23); |
| --- | --- |

AE.

arvestades, et praegu vaadatakse läbi Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta (23);

| 1. | nõuab vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 225, et komisjon esitaks võimalikult kiiresti ja pärast konsulteerimist tööturu osapooltega seadusandliku ettepaneku töötajate teavitamise ja nendega konsulteerimise ning restruktureerimise ettevalmistamise ja juhtimise kohta, milles järgitakse käesoleva dokumendi lisas toodud üksikasjalikke soovitusi; |
| --- | --- |

1.

nõuab vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 225, et komisjon esitaks võimalikult kiiresti ja pärast konsulteerimist tööturu osapooltega seadusandliku ettepaneku töötajate teavitamise ja nendega konsulteerimise ning restruktureerimise ettevalmistamise ja juhtimise kohta, milles järgitakse käesoleva dokumendi lisas toodud üksikasjalikke soovitusi;

| 2. | kinnitab, et nimetatud soovitused on kooskõlas subsidiaarsuse põhimõtte ja kodanike põhiõigustega; kinnitab lisaks ka seda, et soovitustes peetakse kinni proportsionaalsuse, ettevõtlusvabaduse ja omandiõiguse austamise põhimõtetest; |
| --- | --- |

2.

kinnitab, et nimetatud soovitused on kooskõlas subsidiaarsuse põhimõtte ja kodanike põhiõigustega; kinnitab lisaks ka seda, et soovitustes peetakse kinni proportsionaalsuse, ettevõtlusvabaduse ja omandiõiguse austamise põhimõtetest;

| 3. | kinnitab, et vastastikusel usaldusel ja jagatud vastutusel põhinev tugev sotsiaalne dialoog on parim vahend, millega jõuda üksmeelsete lahendusteni ja ühiste seisukohtadeni seoses restruktureerimisprotsesside prognoosimise, ennetamise ja haldamisega; |
| --- | --- |

3.

kinnitab, et vastastikusel usaldusel ja jagatud vastutusel põhinev tugev sotsiaalne dialoog on parim vahend, millega jõuda üksmeelsete lahendusteni ja ühiste seisukohtadeni seoses restruktureerimisprotsesside prognoosimise, ennetamise ja haldamisega;

| 4. | kutsub komisjoni üles hindama, kas on vaja võtta meetmeid ettevõtete tegevuse kontrollimiseks liidu tasandil, et vältida kuritarvitusi, mis on eriti kahjulikud töötajate jaoks; |
| --- | --- |

4.

kutsub komisjoni üles hindama, kas on vaja võtta meetmeid ettevõtete tegevuse kontrollimiseks liidu tasandil, et vältida kuritarvitusi, mis on eriti kahjulikud töötajate jaoks;

| 5. | nõuab, et komisjon tagaks, et koondamisi kasutataks viimase abinõuna pärast seda, kui kõik võimalikud alternatiivid on järele proovitud, ilma et see vähendaks ettevõtete konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

5.

nõuab, et komisjon tagaks, et koondamisi kasutataks viimase abinõuna pärast seda, kui kõik võimalikud alternatiivid on järele proovitud, ilma et see vähendaks ettevõtete konkurentsivõimet;

| 6. | on seisukohal, et taotletaval ettepanekul ei ole finantsmõju; |
| --- | --- |

6.

on seisukohal, et taotletaval ettepanekul ei ole finantsmõju;

| 7. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon ja lisas toodud üksikasjalikud soovitused komisjonile ja nõukogule. |
| --- | --- |

7.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon ja lisas toodud üksikasjalikud soovitused komisjonile ja nõukogule.

---

(1)  http://www.europarl.europa.eu/meetdocs/2009_2014/documents/empl/dv/eava_info_of_workers_with_annexes_/eava_info_of_workers_with_annexes_en.pdf

(2)  EÜT C 258, 10.9.1999, lk 1.

(3)  EÜT L 245, 26.8.1992, lk 53.

(4)  EÜT L 294, 10.11.2001, lk 1.

(5)  EÜT L 225, 12.8.1998, lk 16.

(6)  EÜT L 303, 2.12.2000, lk 16.

(7)  EÜT L 82, 22.3.2001, lk 16.

(8)  EÜT L 294, 10.11.2001, lk 22.

(9)  EÜT L 80, 23.3.2002, lk 29.

(10)  ELT L 207, 18.8.2003, lk 25.

(11)  ELT L 142, 30.4.2004, lk 12.

(12)  ELT L 310, 25.11.2005, lk 1.

(13)  ELT L 122, 16.5.2009, lk 28.

(14)  ELT C 65, 17.3.2006, lk 58.

(15)  ELT L 308, 24.11.2010, lk 46.

(16)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0589.

(17)  ELT C 117 E, 18.5.2006, lk 256.

(18)  ELT C 191, 29.6.2012, lk 24.

(19)  ELT C 76 E, 27.3.2008, lk 138.

(20)  ELT C 199 E, 7.7.2012, lk 131.

(21)  SEC(2008)2154 komisjoni talituste töödokument „Ümberkorraldused ja tööhõive: Euroopa Liidu panus”.

(22)  2001. aastal rakendati üks Gyllenhammari ekspertiderühma soovitustest. See hõlmas Euroopa Muutuste Järelevalvekeskuse (EMCC) loomist Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi raames Dublinis. EMCC haldab eelkõige Euroopa Ümberstruktureerimise Jälgimise Keskust, mis kogub teavet teatava suurusega restruktureerimistoimingute kohta.

(23)  ELT L 406, 30.12.2006, lk 1.

---

LISA

ÜKSIKASJALIKUD SOOVITUSED TAOTLETUD ETTEPANEKU SISU KOHTA

EUROOPA PARLAMENDILE

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 153 lõike 1 punkti e, on seisukohal, et vastuvõetav õigusakt peaks sisaldama järgmisi elemente: |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 153 lõike 1 punkti e, on seisukohal, et vastuvõetav õigusakt peaks sisaldama järgmisi elemente:

Soovitus nr 1

ning arvestades järgmist:

| 1. | Ettevõtted, töötajate esindajad ja muud sidusrühmad tegutsevad restruktureerimise ettevalmistamisel ja juhtimisel õigeaegsel ja põhjalikul teavitamisel ja konsulteerimisel põhineva koostöö vaimus, mõistes, et protsessi eesmärk on kaitsta nii ettevõtete konkurentsivõimet ja jätkusuutlikkust kui ka töötajate õigusi. |
| --- | --- |

1.

Ettevõtted, töötajate esindajad ja muud sidusrühmad tegutsevad restruktureerimise ettevalmistamisel ja juhtimisel õigeaegsel ja põhjalikul teavitamisel ja konsulteerimisel põhineva koostöö vaimus, mõistes, et protsessi eesmärk on kaitsta nii ettevõtete konkurentsivõimet ja jätkusuutlikkust kui ka töötajate õigusi.

| 2. | Majanduslikult tulemuslik ja sotsiaalselt vastutustundlik restruktureerimine peab olema osa pikaajalisest strateegiast, mille eesmärk on tagada ettevõtte pikaajaline jätkusuutlikkus ja konkurentsivõime ning neid tugevdada. Samuti on oluline, et ettevõtte strateegilise arengu keskmes oleksid inimressursid. |
| --- | --- |

2.

Majanduslikult tulemuslik ja sotsiaalselt vastutustundlik restruktureerimine peab olema osa pikaajalisest strateegiast, mille eesmärk on tagada ettevõtte pikaajaline jätkusuutlikkus ja konkurentsivõime ning neid tugevdada. Samuti on oluline, et ettevõtte strateegilise arengu keskmes oleksid inimressursid.

| 3. | Tööandjad järgivad koondatavate töötajate valimisel diskrimineerimisvastaseid õigusakte, eriti vanuselise diskrimineerimise valdkonnas. |
| --- | --- |

3.

Tööandjad järgivad koondatavate töötajate valimisel diskrimineerimisvastaseid õigusakte, eriti vanuselise diskrimineerimise valdkonnas.

| 4. | Muudatusi tuleb ennetada, ette valmistada ja juhtida sotsiaalse dialoogi tugevdamist silmas pidades ja eesmärgiga viia muudatused ellu viisil, mis on kooskõlas konkurentsivõimet ja töökohtade säilitamist ning töötajate tervist puudutava põhieesmärgiga. |
| --- | --- |

4.

Muudatusi tuleb ennetada, ette valmistada ja juhtida sotsiaalse dialoogi tugevdamist silmas pidades ja eesmärgiga viia muudatused ellu viisil, mis on kooskõlas konkurentsivõimet ja töökohtade säilitamist ning töötajate tervist puudutava põhieesmärgiga.

| 5. | On vaja kavandada, edendada ja täiendada meetmeid, mis puudutavad ettevõtte olukorda ja võimalikke muudatusi töökohtade ja töötingimuste puhul, eriti kui need võivad olla ohus. |
| --- | --- |

5.

On vaja kavandada, edendada ja täiendada meetmeid, mis puudutavad ettevõtte olukorda ja võimalikke muudatusi töökohtade ja töötingimuste puhul, eriti kui need võivad olla ohus.

| 6. | Restruktureerimine on lihtsam ja selle mõju kergemini talutav, kui ettevõtted tegelevad pidevalt oma töötajate oskuste ja pädevuste arendamisega, suurendades seeläbi nende ettevõttesisest ja -välist ametialast liikumist. |
| --- | --- |

6.

Restruktureerimine on lihtsam ja selle mõju kergemini talutav, kui ettevõtted tegelevad pidevalt oma töötajate oskuste ja pädevuste arendamisega, suurendades seeläbi nende ettevõttesisest ja -välist ametialast liikumist.

| 7. | Kohanemisvõimelised ettevõtted ja paindlikud töötajad töötavad koostöös töötajate esindajate, piirkondlike ja kohalike ametiasutuste ning muude asjaomaste organisatsioonidega välja mehhanismid, mille abil teha kindlaks, millist tööjõudu ja milliseid oskusi on tulevikus vaja, ning koostada tööjõudu ja ootusi puuduvaid kavasid. Nad mõistavad, et igal töötajal on õigus saada asjakohast koolitust. Töötajad mõistavad, et haridus ja pidevõpe on tööalase konkurentsivõime suurendamiseks olulised. |
| --- | --- |

7.

Kohanemisvõimelised ettevõtted ja paindlikud töötajad töötavad koostöös töötajate esindajate, piirkondlike ja kohalike ametiasutuste ning muude asjaomaste organisatsioonidega välja mehhanismid, mille abil teha kindlaks, millist tööjõudu ja milliseid oskusi on tulevikus vaja, ning koostada tööjõudu ja ootusi puuduvaid kavasid. Nad mõistavad, et igal töötajal on õigus saada asjakohast koolitust. Töötajad mõistavad, et haridus ja pidevõpe on tööalase konkurentsivõime suurendamiseks olulised.

| 8. | Restruktureerimine avaldab mõju ka väljaspool konkreetset ettevõtet, sest ettevõtted teevad järjest rohkem võrgustikes koostööd. |
| --- | --- |

8.

Restruktureerimine avaldab mõju ka väljaspool konkreetset ettevõtet, sest ettevõtted teevad järjest rohkem võrgustikes koostööd.

| 9. | Restruktureerimise hea tava nõuab selle ettevalmistamist võimalikult varases etapis ja kohe, kui restruktureerimise vajadus tekib, et oleks võimalik selle majanduslikku, sotsiaalset, keskkonna- ja territoriaalset mõju vältida või võimalikult väiksena hoida. |
| --- | --- |

9.

Restruktureerimise hea tava nõuab selle ettevalmistamist võimalikult varases etapis ja kohe, kui restruktureerimise vajadus tekib, et oleks võimalik selle majanduslikku, sotsiaalset, keskkonna- ja territoriaalset mõju vältida või võimalikult väiksena hoida.

| 10. | On jõutud äratundmisele, et kõiki restruktureerimistoiminguid, eelkõige olulise suurusega toiminguid, millel on märkimisväärne mõju, tuleb sidusrühmadele selgitada ja põhjendada viisil, mis hõlmab eesmärkide saavutamiseks kavandatud meetmete valikut ning võimalikke variante. Restruktureerimistoimingutes tuleks täielikult ja igakülgselt järgida töötajate esindajate nõuetekohast kaasamist kõigil tasanditel, tehes aegsasti ettevalmistusi, et võimaldada sidusrühmadel valmistuda konsultatsiooniks, enne kui ettevõtte teeb otsuse. |
| --- | --- |

10.

On jõutud äratundmisele, et kõiki restruktureerimistoiminguid, eelkõige olulise suurusega toiminguid, millel on märkimisväärne mõju, tuleb sidusrühmadele selgitada ja põhjendada viisil, mis hõlmab eesmärkide saavutamiseks kavandatud meetmete valikut ning võimalikke variante. Restruktureerimistoimingutes tuleks täielikult ja igakülgselt järgida töötajate esindajate nõuetekohast kaasamist kõigil tasanditel, tehes aegsasti ettevalmistusi, et võimaldada sidusrühmadel valmistuda konsultatsiooniks, enne kui ettevõtte teeb otsuse.

| 11. | Restruktureerimise mõju piiramiseks võetavate otsustavate meetmete eeldus on see, et ettevõtted kaaluvad koondamist alles viimase võimalusena ja üksnes pärast seda, kui on kaalutud kõikvõimalikke alternatiivseid lahendusi ja/või on kasutusele võetud võimalikud toetusmeetmed. |
| --- | --- |

11.

Restruktureerimise mõju piiramiseks võetavate otsustavate meetmete eeldus on see, et ettevõtted kaaluvad koondamist alles viimase võimalusena ja üksnes pärast seda, kui on kaalutud kõikvõimalikke alternatiivseid lahendusi ja/või on kasutusele võetud võimalikud toetusmeetmed.

| 12. | Asjakohasel tasandil avaliku sektori asutuste aktiivne koostöö ja abi restruktureerimistoimingute ettevalmistamisel, juhtimisel ja eelkõige rakendamisel aitab tugevasti kaasa majanduse ümberkorraldamisele ja töötajate hoidmisele ettevõttes. Samuti tuleb kaasata kohaliku majanduselu osalisi, eelkõige VKEsid, kes sõltuvad oma tarnija või alltöövõtja staatuse tõttu restruktureeritavast ettevõttest. |
| --- | --- |

12.

Asjakohasel tasandil avaliku sektori asutuste aktiivne koostöö ja abi restruktureerimistoimingute ettevalmistamisel, juhtimisel ja eelkõige rakendamisel aitab tugevasti kaasa majanduse ümberkorraldamisele ja töötajate hoidmisele ettevõttes. Samuti tuleb kaasata kohaliku majanduselu osalisi, eelkõige VKEsid, kes sõltuvad oma tarnija või alltöövõtja staatuse tõttu restruktureeritavast ettevõttest.

| 13. | Praegused rahalise toetuse süsteemid, mille toetus suunatakse uue 2014.–2020. aasta finantsperspektiivi raames Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF) ja Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) kaudu, ei tohi asendada riikliku tasandi stiimuleid, mis põhinevad ennetamisel, ettevalmistamisel ja vastutustundlikul haldamisel. Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi rakendamist tuleks suuremas mahus jätkata, et oleks võimalik tegutseda kiiresti, võtta ajutisi ja leevendavaid meetmeid. |
| --- | --- |

13.

Praegused rahalise toetuse süsteemid, mille toetus suunatakse uue 2014.–2020. aasta finantsperspektiivi raames Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF) ja Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) kaudu, ei tohi asendada riikliku tasandi stiimuleid, mis põhinevad ennetamisel, ettevalmistamisel ja vastutustundlikul haldamisel. Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi rakendamist tuleks suuremas mahus jätkata, et oleks võimalik tegutseda kiiresti, võtta ajutisi ja leevendavaid meetmeid.

| 14. | On oluline, et ettevõtjad loovad koos töötajate esindajatega vahendeid ettevõtjate ümberstruktureerimistoimingute korrapäraseks hindamiseks ja nende kohta aru andmiseks, järgides siseriiklikke õigusakte ja tavasid. |
| --- | --- |

14.

On oluline, et ettevõtjad loovad koos töötajate esindajatega vahendeid ettevõtjate ümberstruktureerimistoimingute korrapäraseks hindamiseks ja nende kohta aru andmiseks, järgides siseriiklikke õigusakte ja tavasid.

| 15. | Majandusjuhtimises keskendutakse nüüd avaliku sektori eelarvete konsolideerimisele ning seetõttu võib riikidele restruktureerimise negatiivse mõju leevendamiseks vähem võimalusi jääda. |
| --- | --- |

15.

Majandusjuhtimises keskendutakse nüüd avaliku sektori eelarvete konsolideerimisele ning seetõttu võib riikidele restruktureerimise negatiivse mõju leevendamiseks vähem võimalusi jääda.

| 16. | Sellist liidu raamistikku tuleks vastavalt liikmesriikide õigusele ja/või kollektiivlepingutele kohaldada nii eraomandisse kui ka riigile kuuluvate ettevõtete ja kontsernide suhtes. Igal juhul tuleks sellist liidu raamistikku piiratud aja jooksul kohaldada ettevõtete ja kontsernide ulatuslike restruktureerimistoimingute suhtes, mis puudutavad kas paljusid töötajaid või suurt osa nende ettevõtete töötajate arvust. |
| --- | --- |

16.

Sellist liidu raamistikku tuleks vastavalt liikmesriikide õigusele ja/või kollektiivlepingutele kohaldada nii eraomandisse kui ka riigile kuuluvate ettevõtete ja kontsernide suhtes. Igal juhul tuleks sellist liidu raamistikku piiratud aja jooksul kohaldada ettevõtete ja kontsernide ulatuslike restruktureerimistoimingute suhtes, mis puudutavad kas paljusid töötajaid või suurt osa nende ettevõtete töötajate arvust.

| 17. | Muudatuste ja restruktureerimise ettevalmistamist ja juhtimist käsitlev liidu raamistik peaks ergutama ja soosima eelisjärjekorras ettevõtte ja selle töötajate kohaliku tasandi esindajate vahelise lepingu sõlmimist. Standardeeskirju tuleks kohaldada üksnes sellise lepingu puudumisel. |
| --- | --- |

17.

Muudatuste ja restruktureerimise ettevalmistamist ja juhtimist käsitlev liidu raamistik peaks ergutama ja soosima eelisjärjekorras ettevõtte ja selle töötajate kohaliku tasandi esindajate vahelise lepingu sõlmimist. Standardeeskirju tuleks kohaldada üksnes sellise lepingu puudumisel.

Soovitus 2 eesmärgi kohta

| 1. | Kõnealuse õigusakti eesmärk on edendada ja lihtsustada teavitamist ja konsulteerimist majanduslike muudatuste korral ning parandada kogu liidus ettevõtete sotsiaalselt ja keskkonnaalaselt vastutustundliku restruktureerimise ettevalmistamist ja juhtimist ettevõtete, töötajate esindajate, avaliku sektori asutuste ja teiste asjaomaste sidusrühmade poolt, kel on struktureerimisprotsessi eri etappides eri roll. |
| --- | --- |

1.

Kõnealuse õigusakti eesmärk on edendada ja lihtsustada teavitamist ja konsulteerimist majanduslike muudatuste korral ning parandada kogu liidus ettevõtete sotsiaalselt ja keskkonnaalaselt vastutustundliku restruktureerimise ettevalmistamist ja juhtimist ettevõtete, töötajate esindajate, avaliku sektori asutuste ja teiste asjaomaste sidusrühmade poolt, kel on struktureerimisprotsessi eri etappides eri roll.

| 2. | Selleks tegutsevad ettevõtted ja töötajate esindajad restruktureerimisel koostöö vaimus, lähtudes tõdemusest, et nende protsesside eesmärk on kaitsta nii ettevõtete huve, mis puudutavad konkurentsivõimet ja jätkusuutlikkust, kui ka nende töötajate huve seoses sotsiaalsete, tööhõive-, tervishoiu ja töötingimustega. |
| --- | --- |

2.

Selleks tegutsevad ettevõtted ja töötajate esindajad restruktureerimisel koostöö vaimus, lähtudes tõdemusest, et nende protsesside eesmärk on kaitsta nii ettevõtete huve, mis puudutavad konkurentsivõimet ja jätkusuutlikkust, kui ka nende töötajate huve seoses sotsiaalsete, tööhõive-, tervishoiu ja töötingimustega.

Soovitus 3 mõistete ja reguleerimisala kohta

| 1. | Käesolevas aktis kasutatakse järgmisi mõisteid:






  a) | „ettevõtted” – vastavalt liikmesriikide õigusele ja/või kollektiivlepingutele nii eraomandisse kui ka riigile kuuluvad ettevõtted ja kontsernid; |
| --- | --- | --- |

1.

Käesolevas aktis kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)

„ettevõtted” – vastavalt liikmesriikide õigusele ja/või kollektiivlepingutele nii eraomandisse kui ka riigile kuuluvad ettevõtted ja kontsernid;

| b) | „sõltuvad ettevõtted” – ettevõtted ja äriühingud, mis sõltuvad ülalnimetatud ettevõtetest või kontsernidest alltöövõtu, hankelepingute või muude lepingute alusel; |
| --- | --- |

b)

„sõltuvad ettevõtted” – ettevõtted ja äriühingud, mis sõltuvad ülalnimetatud ettevõtetest või kontsernidest alltöövõtu, hankelepingute või muude lepingute alusel;

| c) | „töötajate esindajad” – siseriiklike õigusaktide ja/või tavade kohaselt kindlaks määratud esindajad; |
| --- | --- |

c)

„töötajate esindajad” – siseriiklike õigusaktide ja/või tavade kohaselt kindlaks määratud esindajad;

| d) | „lepingud” – asjakohasel tasandil (Euroopa, riigi, sektori, piirkonna või ettevõtte tasand) sõlmitud lepingud ühelt poolt ettevõtete esindajate või nende organisatsioonide ja teiselt poolt töötajate esindajate vahel, kellel on siseriiklike õigusaktide ja/või tavade või Euroopa tasandi pädevate ametiühinguorganisatsioonide kehtestatud korra kohaselt õigus sõlmida kollektiivlepinguid; |
| --- | --- |

d)

„lepingud” – asjakohasel tasandil (Euroopa, riigi, sektori, piirkonna või ettevõtte tasand) sõlmitud lepingud ühelt poolt ettevõtete esindajate või nende organisatsioonide ja teiselt poolt töötajate esindajate vahel, kellel on siseriiklike õigusaktide ja/või tavade või Euroopa tasandi pädevate ametiühinguorganisatsioonide kehtestatud korra kohaselt õigus sõlmida kollektiivlepinguid;

| e) | „töötajad” – ettevõtete töötajad, olenemata töölepingu liigist; |
| --- | --- |

e)

„töötajad” – ettevõtete töötajad, olenemata töölepingu liigist;

| f) | „avaliku sektori asutused” – liikmesriikide määratud asjakohase tasandi avaliku halduse asutused, sealhulgas kohalikud tööturuteenistused; |
| --- | --- |

f)

„avaliku sektori asutused” – liikmesriikide määratud asjakohase tasandi avaliku halduse asutused, sealhulgas kohalikud tööturuteenistused;

| g) | „restruktureerimistoiming – muutus, mis kuulub kollektiivseid koondamisi või ettevõtjate üleminekut käsitlevate direktiivide kohaldusalasse; |
| --- | --- |

g)

„restruktureerimistoiming – muutus, mis kuulub kollektiivseid koondamisi või ettevõtjate üleminekut käsitlevate direktiivide kohaldusalasse;

| h) | „tööalane konkurentsivõime” – töötaja oskustele, kogemustele ja koolitusele tuginev suutlikkus leida tööd või vahetada töökohta; |
| --- | --- |

h)

„tööalane konkurentsivõime” – töötaja oskustele, kogemustele ja koolitusele tuginev suutlikkus leida tööd või vahetada töökohta;

| i) | „teavitamine ja konsulteerimine” – vastavalt Euroopa Liidu ja riiklike õigusaktide sätetele/määratlustele defineeritud teavitamine ja konsulteerimine. |
| --- | --- |

i)

„teavitamine ja konsulteerimine” – vastavalt Euroopa Liidu ja riiklike õigusaktide sätetele/määratlustele defineeritud teavitamine ja konsulteerimine.

| 2. | Sellist liidu raamistikku tuleks vastavalt liikmesriikide õigusele ja/või kollektiivlepingutele kohaldada nii eraomandisse kui ka riigile kuuluvate ettevõtete ja kontsernide suhtes. Igal juhul tuleks sellist liidu raamistikku piiratud aja jooksul kohaldada ettevõtete ja kontsernide ulatuslike restruktureerimistoimingute suhtes, mis puudutavad kas paljusid töötajaid või suurt osa nende ettevõtete töötajate arvust. |
| --- | --- |

2.

Sellist liidu raamistikku tuleks vastavalt liikmesriikide õigusele ja/või kollektiivlepingutele kohaldada nii eraomandisse kui ka riigile kuuluvate ettevõtete ja kontsernide suhtes. Igal juhul tuleks sellist liidu raamistikku piiratud aja jooksul kohaldada ettevõtete ja kontsernide ulatuslike restruktureerimistoimingute suhtes, mis puudutavad kas paljusid töötajaid või suurt osa nende ettevõtete töötajate arvust.

Soovitus 4 pikaajalise strateegilise planeerimise, kohanemisvõime ja tööalase konkurentsivõime kohta

| 1. | Kõik restruktureerimistoimingud peavad kajastuma pikaajalises strateegias, mille eesmärk on tagada ettevõtte pikaajaline jätkusuutlikkus ja konkurentsivõime ning neid tugevdada, simuleerides ühtlasi innovatsioonile suunatud kultuuri. |
| --- | --- |

1.

Kõik restruktureerimistoimingud peavad kajastuma pikaajalises strateegias, mille eesmärk on tagada ettevõtte pikaajaline jätkusuutlikkus ja konkurentsivõime ning neid tugevdada, simuleerides ühtlasi innovatsioonile suunatud kultuuri.

| 2. | Pikaajaline strateegiline planeerimine hõlmab majandusarengut, inimressursse, töökohti ja oskusi puudutavaid eesmärke, mille keskmes on töötajate oskuste ja pädevuste pidev arendamine, et suurendada ettevõtte konkurentsi- ja kohanemisvõimet, tõsta töötajate tööalast konkurentsivõimet, hõlbustada töötajatel töökoha vahetamist ning soodustada nende ettevõttesisest ja -välist ametialast liikumist. |
| --- | --- |

2.

Pikaajaline strateegiline planeerimine hõlmab majandusarengut, inimressursse, töökohti ja oskusi puudutavaid eesmärke, mille keskmes on töötajate oskuste ja pädevuste pidev arendamine, et suurendada ettevõtte konkurentsi- ja kohanemisvõimet, tõsta töötajate tööalast konkurentsivõimet, hõlbustada töötajatel töökoha vahetamist ning soodustada nende ettevõttesisest ja -välist ametialast liikumist.

| 3. | Sel eesmärgil peavad liikmesriigid stimuleerima ettevõtteid tagama igale töötajale juurdepääsu koolitusele, et valmistuda ettevõtete muutuvateks ametialasteks nõudmisteks. Töötajad peavad tõdema, et haridus ja elukestev õpe on vajalikud nende tööalase konkurentsivõime suurendamiseks, ning võtma vastu asjakohaseid koolituspakkumisi. |
| --- | --- |

3.

Sel eesmärgil peavad liikmesriigid stimuleerima ettevõtteid tagama igale töötajale juurdepääsu koolitusele, et valmistuda ettevõtete muutuvateks ametialasteks nõudmisteks. Töötajad peavad tõdema, et haridus ja elukestev õpe on vajalikud nende tööalase konkurentsivõime suurendamiseks, ning võtma vastu asjakohaseid koolituspakkumisi.

| 4. | Pakutavad koolituskursused on töötaja vanusest sõltumatult tõeline pikaajaline investeering. Eelkõige katavad need vajadused, mis on seotud kõrgelt arenenud tööstussektorite, uue info- ja kommunikatsioonitehnoloogia, keskkonnasäästlikule majandusele ülemineku ja tervishoiuga ning laiemalt nende valdkondadega, mis on kõige tulemuslikumad strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide täitmisel. |
| --- | --- |

4.

Pakutavad koolituskursused on töötaja vanusest sõltumatult tõeline pikaajaline investeering. Eelkõige katavad need vajadused, mis on seotud kõrgelt arenenud tööstussektorite, uue info- ja kommunikatsioonitehnoloogia, keskkonnasäästlikule majandusele ülemineku ja tervishoiuga ning laiemalt nende valdkondadega, mis on kõige tulemuslikumad strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide täitmisel.

Soovitus nr 5 tööjõu ja oskuste vajaduse prognoosimise kohta

| 1. | Ettevõtted töötavad töötajate esindajatega konsulteerides ja nende vastastikuseid õigusi ja kohustusi arvesse võttes ning vajaduse korral avaliku sektori asutuste ja teiste asjaomaste sidusrühmadega konsulteerides välja nii inimressursside arengustrateegiad, mis on loodud vastavalt nende endi vajadustele, kui ka tööjõu ja oskuste vajaduse prognoosimise ja kavandamise mehhanismid. |
| --- | --- |

1.

Ettevõtted töötavad töötajate esindajatega konsulteerides ja nende vastastikuseid õigusi ja kohustusi arvesse võttes ning vajaduse korral avaliku sektori asutuste ja teiste asjaomaste sidusrühmadega konsulteerides välja nii inimressursside arengustrateegiad, mis on loodud vastavalt nende endi vajadustele, kui ka tööjõu ja oskuste vajaduse prognoosimise ja kavandamise mehhanismid.

| 2. | Selleks võivad ettevõtted luua koostöös töötajate esindajate ja teiste asjaomaste sidusrühmadega järgmised mehhanismid ja kavad:






  a) | tööjõu ja oskuste vajaduse kvantitatiivse ja kvalitatiivse pikaajalise strateegia mehhanismid, mis on seotud innovatsiooni- ja arengustrateegiatega ning mis võtavad arvesse kutseoskuste ja töötingimuste eeldatavaid positiivseid ja negatiivseid suundumusi, ning mehhanismid, millega määratakse kindlaks üksikute töötajate oskuste hetketase; |
| --- | --- | --- |

2.

Selleks võivad ettevõtted luua koostöös töötajate esindajate ja teiste asjaomaste sidusrühmadega järgmised mehhanismid ja kavad:

a)

tööjõu ja oskuste vajaduse kvantitatiivse ja kvalitatiivse pikaajalise strateegia mehhanismid, mis on seotud innovatsiooni- ja arengustrateegiatega ning mis võtavad arvesse kutseoskuste ja töötingimuste eeldatavaid positiivseid ja negatiivseid suundumusi, ning mehhanismid, millega määratakse kindlaks üksikute töötajate oskuste hetketase;

| b) | tööjõu, oskuste ja töötingimuste arendamise mitmeaastased kavad, mis hõlmavad kõige asjakohaseimaid valdkondi, näiteks:






  — | pädevust ja kvalifikatsiooni puudutavate vajaduste kindlaks tegemine ja prognoosimine; |
| --- | --- | --- |

b)

tööjõu, oskuste ja töötingimuste arendamise mitmeaastased kavad, mis hõlmavad kõige asjakohaseimaid valdkondi, näiteks:

—

pädevust ja kvalifikatsiooni puudutavate vajaduste kindlaks tegemine ja prognoosimine;

| — | toetus õppekultuuri loomiseks, et aidata töötajatel valida sobivaid koolitusi; |
| --- | --- |

—

toetus õppekultuuri loomiseks, et aidata töötajatel valida sobivaid koolitusi;

| — | korrapärane individuaalsete oskuste hindamine, mille põhjal kaardistatakse koolitusvajadus; |
| --- | --- |

—

korrapärane individuaalsete oskuste hindamine, mille põhjal kaardistatakse koolitusvajadus;

| — | töötingimuste, eelkõige töökorralduse korrapärane hindamine; |
| --- | --- |

—

töötingimuste, eelkõige töökorralduse korrapärane hindamine;

| — | kvantitatiivsete eesmärkidega isiklikud koolituskavad; |
| --- | --- |

—

kvantitatiivsete eesmärkidega isiklikud koolituskavad;

| — | iga-aastane koolituseelarve; |
| --- | --- |

—

iga-aastane koolituseelarve;

| — | isiklikud õppekontod; |
| --- | --- |

—

isiklikud õppekontod;

| — | nii ettevõttesise kui ka -välise koolituse programmid; |
| --- | --- |

—

nii ettevõttesise kui ka -välise koolituse programmid;

| — | õppepuhkus; |
| --- | --- |

—

õppepuhkus;

| — | konkreetsed koolitusmeetmed tuvastatud probleemide lahendamiseks. |
| --- | --- |

—

konkreetsed koolitusmeetmed tuvastatud probleemide lahendamiseks.

| 3. | Igale töötajale pakutakse igal aastal õigusaktide või kollektiivlepingutega kindlaks määratav arv tunde koolitust. Koolitusvajaduste kindlaks tegemisel tuleks aga lähtuda oskuste hindamisest, mille eesmärk on kontrollida töötajate tööalase konkurentsivõime säilimist. |
| --- | --- |

3.

Igale töötajale pakutakse igal aastal õigusaktide või kollektiivlepingutega kindlaks määratav arv tunde koolitust. Koolitusvajaduste kindlaks tegemisel tuleks aga lähtuda oskuste hindamisest, mille eesmärk on kontrollida töötajate tööalase konkurentsivõime säilimist.

| 4. | Iga konkreetse töötaja koolitusvajadus tuleks korrapäraselt läbi vaadata ning vajaduse korral tuleks kindlaks määrata vajalikud koolitused. |
| --- | --- |

4.

Iga konkreetse töötaja koolitusvajadus tuleks korrapäraselt läbi vaadata ning vajaduse korral tuleks kindlaks määrata vajalikud koolitused.

| 5. | Lõikeid 1–3 ei kohaldata ettevõtetele ja töötajatele, kes on hõlmatud asjakohasel tasandil ja asjakohaste sidusrühmadega sõlmitud lepinguga, mis käsitleb oskuste prognoosimise või tööjõu ja oskuste edaspidise vajaduse hindamise ja kavandamise menetlusi. |
| --- | --- |

5.

Lõikeid 1–3 ei kohaldata ettevõtetele ja töötajatele, kes on hõlmatud asjakohasel tasandil ja asjakohaste sidusrühmadega sõlmitud lepinguga, mis käsitleb oskuste prognoosimise või tööjõu ja oskuste edaspidise vajaduse hindamise ja kavandamise menetlusi.

| 6. | Kui see on võimalik ja vajalik, siis ettevõtted






  a) | töötavad lõikes 2 osutatud mehhanismid ja kavad välja tihedas koostöös väliste osapoolte, sh piirkondlike ametivõimude, ülikoolide ja muude õppe- ja koolitusteenuse pakkujate ning tehnikainstituutidega; |
| --- | --- | --- |

6.

Kui see on võimalik ja vajalik, siis ettevõtted

a)

töötavad lõikes 2 osutatud mehhanismid ja kavad välja tihedas koostöös väliste osapoolte, sh piirkondlike ametivõimude, ülikoolide ja muude õppe- ja koolitusteenuse pakkujate ning tehnikainstituutidega;

| b) | osalevad tööhõive ja oskuste seirega tegelevate väliste keskuste töös, partnerlustes, võrgustike ja muudes antud piirkonnas ja/või sektoris loodud asjaomastes algatustes või nendega seotud innovatsioonikeskustes ja arenguga tegelevates asutustes. |
| --- | --- |

b)

osalevad tööhõive ja oskuste seirega tegelevate väliste keskuste töös, partnerlustes, võrgustike ja muudes antud piirkonnas ja/või sektoris loodud asjaomastes algatustes või nendega seotud innovatsioonikeskustes ja arenguga tegelevates asutustes.

| 7. | Konkreetse rakendamise kohta sõlmitakse asjaomaste poolte vahel kokkulepe. |
| --- | --- |

7.

Konkreetse rakendamise kohta sõlmitakse asjaomaste poolte vahel kokkulepe.

| 8. | Sõltuvaid ettevõtteid teavitatakse lõikes 2 sätestatud muudatustest ja kavadest. Kõnealuseid mehhanisme ja kavasid kohaldatakse sõltuva ettevõtte töötajatele selle ettevõtte taotlusel, põhjendusega, et neid mehhanisme ja kavu on vaja või nad on kasulikud nende enda kohanemisvõime ja arengu seisukohalt. See ei piira sõltuvate ettevõtete võimalusi töötada välja oma enda mehhanismid. |
| --- | --- |

8.

Sõltuvaid ettevõtteid teavitatakse lõikes 2 sätestatud muudatustest ja kavadest. Kõnealuseid mehhanisme ja kavasid kohaldatakse sõltuva ettevõtte töötajatele selle ettevõtte taotlusel, põhjendusega, et neid mehhanisme ja kavu on vaja või nad on kasulikud nende enda kohanemisvõime ja arengu seisukohalt. See ei piira sõltuvate ettevõtete võimalusi töötada välja oma enda mehhanismid.

Soovitus nr 6 varajase ettevalmistuse kohta

| 1. | Välja arvatud juhul, kui restruktureerimine on tingitud ettenägematutest või ootamatutest sündmustest, peavad igale restruktureerimistoimingule, eelkõige sellistele toimingutele, millel on tõenäoliselt märkimisväärne negatiivne mõju, eelnema nõuetekohased ettevalmistused asjaomaste sidusrühmadega, lähtudes nende vastavast pädevusest, et vältida restruktureerimise majanduslikku, sotsiaalset ja kohalikku mõju või seda leevendada. |
| --- | --- |

1.

Välja arvatud juhul, kui restruktureerimine on tingitud ettenägematutest või ootamatutest sündmustest, peavad igale restruktureerimistoimingule, eelkõige sellistele toimingutele, millel on tõenäoliselt märkimisväärne negatiivne mõju, eelnema nõuetekohased ettevalmistused asjaomaste sidusrühmadega, lähtudes nende vastavast pädevusest, et vältida restruktureerimise majanduslikku, sotsiaalset ja kohalikku mõju või seda leevendada.

| 2. | Restruktureerimise põhjustavad üldjuhul erandlikud asjaolud, mis tulenevad turul toimuvatest muutustest või tehnoloogia arengust. Kõigi osapoolte huvides peaksid juhtkond ja töötajad hakkama selliste erandlike asjaolude ilmnemisel Euroopa Liidu õigusaktides sätestatud teavitamis- ja konsulteerimiskohutuste kohaselt kohe arutelusid pidama. |
| --- | --- |

2.

Restruktureerimise põhjustavad üldjuhul erandlikud asjaolud, mis tulenevad turul toimuvatest muutustest või tehnoloogia arengust. Kõigi osapoolte huvides peaksid juhtkond ja töötajad hakkama selliste erandlike asjaolude ilmnemisel Euroopa Liidu õigusaktides sätestatud teavitamis- ja konsulteerimiskohutuste kohaselt kohe arutelusid pidama.

| 3. | Kõiki kavandatud restruktureeimistoiminguid tuleks töötajate esindajatele igakülgselt selgitada ja neile tuleks kavandatud restruktureerimise kohta teavet anda, et neil oleks võimalik olukorda põhjalikult hinnata ning teha vajaduse korral konsultatsioonideks ettevalmistusi. |
| --- | --- |

3.

Kõiki kavandatud restruktureeimistoiminguid tuleks töötajate esindajatele igakülgselt selgitada ja neile tuleks kavandatud restruktureerimise kohta teavet anda, et neil oleks võimalik olukorda põhjalikult hinnata ning teha vajaduse korral konsultatsioonideks ettevalmistusi.

| 4. | Ettevalmistused viiakse läbi võimalikult vara ja need algavad niipea, kui hakatakse kaaluma restruktureerimise vajadust, meetodite ja menetluste kohaselt, mille üle peetakse läbirääkimisi ettevõtte piirkonna valdkondlikul tasandil, kui see on vajalik. Välja arvatud lõikes 1 osutatud erandjuhtudel, viiakse ettevalmistused ellu aja jooksul, mis võimaldab pidada kõigi asjaomaste sidusrühmadega sisukaid konsultatsioone ja võtta meetmeid, et vältida restruktureerimise majanduslikku, sotsiaalset ja kohalikku negatiivset mõju või leevendada seda võimalikult palju. |
| --- | --- |

4.

Ettevalmistused viiakse läbi võimalikult vara ja need algavad niipea, kui hakatakse kaaluma restruktureerimise vajadust, meetodite ja menetluste kohaselt, mille üle peetakse läbirääkimisi ettevõtte piirkonna valdkondlikul tasandil, kui see on vajalik. Välja arvatud lõikes 1 osutatud erandjuhtudel, viiakse ettevalmistused ellu aja jooksul, mis võimaldab pidada kõigi asjaomaste sidusrühmadega sisukaid konsultatsioone ja võtta meetmeid, et vältida restruktureerimise majanduslikku, sotsiaalset ja kohalikku negatiivset mõju või leevendada seda võimalikult palju.

| 5. | Kohaliku majanduselu osapooli, eelkõige ettevõtteid ja nende töötajaid, kes on restruktureeritavast ettevõttest sõltuvuses, tuleks samuti algusest peale kavandatud restruktureerimisega kursis hoida. |
| --- | --- |

5.

Kohaliku majanduselu osapooli, eelkõige ettevõtteid ja nende töötajaid, kes on restruktureeritavast ettevõttest sõltuvuses, tuleks samuti algusest peale kavandatud restruktureerimisega kursis hoida.

| 6. | Väga olulised on läbipaistvus ja töötajate õigeaegne teavitamine ettevõtte olukorrast, et neil oleks võimalik osaleda restruktureerimises ja muutuste ettevalmistamise protsessides. Töötajad tuleb kaasata aruteludesse varases etapis, et nad saaksid osaleda ettevõtte restruktureerimise protsessides või ettevõtte võimaliku väljaostmise kavandamises ettevõtte sulgemise korral. |
| --- | --- |

6.

Väga olulised on läbipaistvus ja töötajate õigeaegne teavitamine ettevõtte olukorrast, et neil oleks võimalik osaleda restruktureerimises ja muutuste ettevalmistamise protsessides. Töötajad tuleb kaasata aruteludesse varases etapis, et nad saaksid osaleda ettevõtte restruktureerimise protsessides või ettevõtte võimaliku väljaostmise kavandamises ettevõtte sulgemise korral.

| 7. | Iga restruktureerimise puhul tuleb esmajärjekorras käsitleda selle mõju seoses töötajate töölt vabastamisega ning ettevõte peaks võtma tööhõive osas selged ja läbipaistvad kohustused. |
| --- | --- |

7.

Iga restruktureerimise puhul tuleb esmajärjekorras käsitleda selle mõju seoses töötajate töölt vabastamisega ning ettevõte peaks võtma tööhõive osas selged ja läbipaistvad kohustused.

Soovitus nr 7 äriotsustega seotud teavitamise ja konsulteerimise kohta

| 1. | Iga restruktureerimistoiminguga, eelkõige selliste toimingutega, mis avaldavad tõenäoliselt olulist negatiivset mõju tööhõivele, kaasnevad enne reaalsete meetmete võtmist asjaomaste sidusrühmade varajane teavitamine ja selgitamine, sõltumata sellest, kas restruktureerimistoimingud viiakse läbi kas pikaajaliste strateegiliste eesmärkide ja nõuete või lühiajaliste piirangute alusel või sellest, kas restruktureerimise otsuse teeb ettevõte või ettevõtet kontrolliv rühm. |
| --- | --- |

1.

Iga restruktureerimistoiminguga, eelkõige selliste toimingutega, mis avaldavad tõenäoliselt olulist negatiivset mõju tööhõivele, kaasnevad enne reaalsete meetmete võtmist asjaomaste sidusrühmade varajane teavitamine ja selgitamine, sõltumata sellest, kas restruktureerimistoimingud viiakse läbi kas pikaajaliste strateegiliste eesmärkide ja nõuete või lühiajaliste piirangute alusel või sellest, kas restruktureerimise otsuse teeb ettevõte või ettevõtet kontrolliv rühm.

| 2. | Lõikes 1 sätestatud dialoog peab hõlmama eesmärgi saavutamiseks kavandatud meetmete põhjendust pärast muude võimalike valikute hindamist, arvestades kõigi asjassepuutuvate huvidega. |
| --- | --- |

2.

Lõikes 1 sätestatud dialoog peab hõlmama eesmärgi saavutamiseks kavandatud meetmete põhjendust pärast muude võimalike valikute hindamist, arvestades kõigi asjassepuutuvate huvidega.

| 3. | Ettevõtted teavitavad algusest saadik aegsasti vastava tasandi avaliku sektori asutusi ja töövõtjate esindajaid, eelkõige kohalikul tasandil, ning kaasavad nad võimalikult palju restruktureerimise läbiviimisse. |
| --- | --- |

3.

Ettevõtted teavitavad algusest saadik aegsasti vastava tasandi avaliku sektori asutusi ja töövõtjate esindajaid, eelkõige kohalikul tasandil, ning kaasavad nad võimalikult palju restruktureerimise läbiviimisse.

| 4. | Kohaliku majanduselu osalisi, eelkõige ettevõtteid ja nende töötajaid, kes on restruktureeritavast ettevõttest sõltuvuses, tuleks samuti võimalikult kiiresti restruktureerimisprotsessist teavitada. |
| --- | --- |

4.

Kohaliku majanduselu osalisi, eelkõige ettevõtteid ja nende töötajaid, kes on restruktureeritavast ettevõttest sõltuvuses, tuleks samuti võimalikult kiiresti restruktureerimisprotsessist teavitada.

| 5. | Sätet ei kohaldata, kui töötajate esindajate teavitamine ja nendega konsulteerimine on liikmesriigi tasandi samaväärselt ette nähtud. |
| --- | --- |

5.

Sätet ei kohaldata, kui töötajate esindajate teavitamine ja nendega konsulteerimine on liikmesriigi tasandi samaväärselt ette nähtud.

Soovitus nr 8 sisemiste sotsiaalkulude vähendamise kohta sotsiaalkava abil

| 1. | Restruktureerimise vajaduse tekkimisel kaaluvad ettevõtted koondamist alles viimase võimalusena ja ainult pärast kõigi võimalike alternatiivsete võimaluste kaalumist ning võimaluse korral toetavate rakendusmeetmete kindlakstegemist. |
| --- | --- |

1.

Restruktureerimise vajaduse tekkimisel kaaluvad ettevõtted koondamist alles viimase võimalusena ja ainult pärast kõigi võimalike alternatiivsete võimaluste kaalumist ning võimaluse korral toetavate rakendusmeetmete kindlakstegemist.

| 2. | Ettevõtted kaaluvad eeskätt kõiki alternatiivseid võimalusi ning alustavad sisemiste ja väliste sidusrühmadega arutelu, püüdes neid koondamisprobleemi lahendamisse kaasata:






  a) | kavandatud meetmete järk-järguline rakendamine; |
| --- | --- | --- |

2.

Ettevõtted kaaluvad eeskätt kõiki alternatiivseid võimalusi ning alustavad sisemiste ja väliste sidusrühmadega arutelu, püüdes neid koondamisprobleemi lahendamisse kaasata:

a)

kavandatud meetmete järk-järguline rakendamine;

| b) | töö intensiivsuse vähendamine; |
| --- | --- |

b)

töö intensiivsuse vähendamine;

| c) | tööaja ajutine ja/või püsiv vähendamine või ümberkorraldamine; |
| --- | --- |

c)

tööaja ajutine ja/või püsiv vähendamine või ümberkorraldamine;

| d) | töötingimuste uuesti läbirääkimine; |
| --- | --- |

d)

töötingimuste uuesti läbirääkimine;

| e) | ümberpaigutamine kontserni kuuluvate ettevõtete või kontserniväliste ettevõtete sees või väljaspool; |
| --- | --- |

e)

ümberpaigutamine kontserni kuuluvate ettevõtete või kontserniväliste ettevõtete sees või väljaspool;

| f) | väljastpoolt tellitud tööde tegemine ettevõtte siseselt; |
| --- | --- |

f)

väljastpoolt tellitud tööde tegemine ettevõtte siseselt;

| g) | kokkulepitud lahkumised ning |
| --- | --- |

g)

kokkulepitud lahkumised ning

| h) | loomulikud lahkumised. |
| --- | --- |

h)

loomulikud lahkumised.

| 3. | Kui koondamist ei saa vältida või see on osa rakendatavate alternatiivsete valikute paketist, teevad ettevõtted kohalike ametiasutuste ja/või riiklike/eraomanduses olevate tööturuasutuste abil asjaomastele töötajatele kättesaadavaks selles olukorras asjakohased meetmed, mille eesmärk on suurendada nende tööalast konkurentsivõimet ja aidata neil võimalikult kiiresti ja jätkusuutlikult naasta tööturule. |
| --- | --- |

3.

Kui koondamist ei saa vältida või see on osa rakendatavate alternatiivsete valikute paketist, teevad ettevõtted kohalike ametiasutuste ja/või riiklike/eraomanduses olevate tööturuasutuste abil asjaomastele töötajatele kättesaadavaks selles olukorras asjakohased meetmed, mille eesmärk on suurendada nende tööalast konkurentsivõimet ja aidata neil võimalikult kiiresti ja jätkusuutlikult naasta tööturule.

| 4. | Ilma et see piiraks ELi ja liikmesriigi õigusest ja tavadest tulenevaid kohustusi, kavandavad ettevõtted järgmised tööhõivemeetmed, kuivõrd neist on toimingu mõju leevendamisel kasu:






  — | koondatud või koondamisohus töötajatele tööturu, nende õiguste ning restruktureerimise käigus kokkulepitud tingimuste kohta teabe andmiseks; |
| --- | --- | --- |

4.

Ilma et see piiraks ELi ja liikmesriigi õigusest ja tavadest tulenevaid kohustusi, kavandavad ettevõtted järgmised tööhõivemeetmed, kuivõrd neist on toimingu mõju leevendamisel kasu:

—

koondatud või koondamisohus töötajatele tööturu, nende õiguste ning restruktureerimise käigus kokkulepitud tingimuste kohta teabe andmiseks;

| — | ümberpaigutamise ja/või liikuvusega tegelevate üksuste loomine; |
| --- | --- |

—

ümberpaigutamise ja/või liikuvusega tegelevate üksuste loomine;

| — | koolituse ja ümberõppe pakkumine; |
| --- | --- |

—

koolituse ja ümberõppe pakkumine;

| — | individuaalne kutsenõustamine; |
| --- | --- |

—

individuaalne kutsenõustamine;

| — | abi pakkumine töö otsimisel, sh töö otsimiseks ettenähtud tasustatav aeg; |
| --- | --- |

—

abi pakkumine töö otsimisel, sh töö otsimiseks ettenähtud tasustatav aeg;

| — | õiglase hüvitise tagamine. |
| --- | --- |

—

õiglase hüvitise tagamine.

| — | oma ettevõtete ja ühistute loomise hõlbustamine ning rahalise abi eri vormid; |
| --- | --- |

—

oma ettevõtete ja ühistute loomise hõlbustamine ning rahalise abi eri vormid;

| — | seire, järelevalve ja nõustamine, mille eesmärk on vältida või vähendada psüühilist ja psühhosotsiaalselt mõju, mida restruktureerimine koondatud töötajatele ja töökoha säilitanud töötajatele võib avaldada; |
| --- | --- |

—

seire, järelevalve ja nõustamine, mille eesmärk on vältida või vähendada psüühilist ja psühhosotsiaalselt mõju, mida restruktureerimine koondatud töötajatele ja töökoha säilitanud töötajatele võib avaldada;

| — | varem koondatud töötajatele õiguse andmine tööle naasta; |
| --- | --- |

—

varem koondatud töötajatele õiguse andmine tööle naasta;

| — | ettevõtte ühistuks muutmise, sealhulgas töötajate üleviimise hõlbustamine; |
| --- | --- |

—

ettevõtte ühistuks muutmise, sealhulgas töötajate üleviimise hõlbustamine;

| — | töötajatele vajadusel psühho-sotsiaalse abi tagamine. |
| --- | --- |

—

töötajatele vajadusel psühho-sotsiaalse abi tagamine.

Soovitus nr 9 restruktureerimise juhtimist käsitlevate lepingute kohta

| 1. | Ettevõtted ja nende töötajate esindajad peaksid vajaduse korral kaaluma kollektiivlepinguid, mis hõlmavad vajaduse korral kavandatud restruktureerimisega kaasnevaid probleeme. |
| --- | --- |

1.

Ettevõtted ja nende töötajate esindajad peaksid vajaduse korral kaaluma kollektiivlepinguid, mis hõlmavad vajaduse korral kavandatud restruktureerimisega kaasnevaid probleeme.

| 2. | Soovituste nr 6 ja 7 sätteid ei kohaldada ettevõtetele ja töötajatele, kes on hõlmatud asjakohasel tasandil ja asjakohaste pooltega sõlmitud lepinguga, mis käsitleb restruktureerimistoimingute ettevalmistamise, nende sotsiaalselt vastutustundliku juhtimise ning sisemiste sotsiaalkulude vähendamise korda ja mehhanismi. |
| --- | --- |

2.

Soovituste nr 6 ja 7 sätteid ei kohaldada ettevõtetele ja töötajatele, kes on hõlmatud asjakohasel tasandil ja asjakohaste pooltega sõlmitud lepinguga, mis käsitleb restruktureerimistoimingute ettevalmistamise, nende sotsiaalselt vastutustundliku juhtimise ning sisemiste sotsiaalkulude vähendamise korda ja mehhanismi.

Soovitus nr 10 välise majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnamõju vähendamise kohta

| 1. | Kui restruktureerimistoimingutel on suur kohalik mõju, püüavad ettevõtted leida täiendavust ja koostoimet oma ettevalmistuste ja kõigi muude osaliste tegevuse vahel, et suurendada töötajate võimalusi uuesti tööd leida, ergutada majanduslikke, sotsiaalseid ja keskkonnaalaseid muutusi ning arendada uusi jätkusuutlikke majandustegevusi, mis loovad keskkonnahoidlikul viisil kvaliteetseid töökohti, sõlmides sel eesmärgi lepinguid samas valdkonnas või samal geograafilisel alal tegutsevate ettevõtetega koondatud töötajate uuesti tööle võtmiseks. |
| --- | --- |

1.

Kui restruktureerimistoimingutel on suur kohalik mõju, püüavad ettevõtted leida täiendavust ja koostoimet oma ettevalmistuste ja kõigi muude osaliste tegevuse vahel, et suurendada töötajate võimalusi uuesti tööd leida, ergutada majanduslikke, sotsiaalseid ja keskkonnaalaseid muutusi ning arendada uusi jätkusuutlikke majandustegevusi, mis loovad keskkonnahoidlikul viisil kvaliteetseid töökohti, sõlmides sel eesmärgi lepinguid samas valdkonnas või samal geograafilisel alal tegutsevate ettevõtetega koondatud töötajate uuesti tööle võtmiseks.

| 2. | Lõike 1 kohaldamisel teavitavad ettevõtted piirkondlike või kohalikke ametivõime ja muid asjaosalisi meetmetest, mida on kooskõlas soovitusega 8 kavandatud. Toimingu mõju vähendamiseks osalevad nad kõikides piirkondlikul või valdkondlikul tasandil loodud rakkerühmades või võrgustikes ja/või abistavad neid. |
| --- | --- |

2.

Lõike 1 kohaldamisel teavitavad ettevõtted piirkondlike või kohalikke ametivõime ja muid asjaosalisi meetmetest, mida on kooskõlas soovitusega 8 kavandatud. Toimingu mõju vähendamiseks osalevad nad kõikides piirkondlikul või valdkondlikul tasandil loodud rakkerühmades või võrgustikes ja/või abistavad neid.

| 3. | Kuivõrd see on vajalik ja liikmesriigi või piirkondlike nõuetega kooskõlas, kavandavad ettevõtted ja viivad ellu kavad, mille eesmärk on tõenäoliselt maha jäetavad tööstuspiirkonnad taastada ja/või uuesti kasutusele võtta, sest see aitaks säästa keskkonda, meelitada ligi uusi tegevusi ning vähendada kaotatavate töökohtade arvu. |
| --- | --- |

3.

Kuivõrd see on vajalik ja liikmesriigi või piirkondlike nõuetega kooskõlas, kavandavad ettevõtted ja viivad ellu kavad, mille eesmärk on tõenäoliselt maha jäetavad tööstuspiirkonnad taastada ja/või uuesti kasutusele võtta, sest see aitaks säästa keskkonda, meelitada ligi uusi tegevusi ning vähendada kaotatavate töökohtade arvu.

| 4. | Soovituses nr 8 osutatud meetmed hõlmavad võimalikult suurel määral selliste ettevõtete töötajaid, kes on sõltuvad ettevõtted. Sõltuvaid ettevõtteid ja nende töötajaid teavitatakse sellistest meetmetest, kui selline teave on vajalik või kasulik nende kohanemiseks ja restruktureerimise juhtimiseks nendes ettevõtetes. |
| --- | --- |

4.

Soovituses nr 8 osutatud meetmed hõlmavad võimalikult suurel määral selliste ettevõtete töötajaid, kes on sõltuvad ettevõtted. Sõltuvaid ettevõtteid ja nende töötajaid teavitatakse sellistest meetmetest, kui selline teave on vajalik või kasulik nende kohanemiseks ja restruktureerimise juhtimiseks nendes ettevõtetes.

Soovitus nr 11 avaliku sektori toetuse kohta

| 1. | Liikmesriigid tagavad ka selle, et avaliku sektori asutused ja kõik tema pädevusest sõltuvad asutused annavad neilt nõutavat abi või nõustamist, et kergendada ja hõlbustada restruktureerimist, et see kulgeks sujuvalt ning selle mõju oleks võimalikult väike. |
| --- | --- |

1.

Liikmesriigid tagavad ka selle, et avaliku sektori asutused ja kõik tema pädevusest sõltuvad asutused annavad neilt nõutavat abi või nõustamist, et kergendada ja hõlbustada restruktureerimist, et see kulgeks sujuvalt ning selle mõju oleks võimalikult väike.

| 2. | Eri tasandite avaliku sektori asutused ja tööhõivetalitused panustavad ettevalmistusse ja juhtimisse järgmiselt:






  a) | dialoogi, koordineerimise ja väliste sidusrühmadega tehtava koostöö hõlbustamine; |
| --- | --- | --- |

2.

Eri tasandite avaliku sektori asutused ja tööhõivetalitused panustavad ettevalmistusse ja juhtimisse järgmiselt:

a)

dialoogi, koordineerimise ja väliste sidusrühmadega tehtava koostöö hõlbustamine;

| b) | protsesside prognoosimise ja konkreetsete restruktureerimistoimingute toetamiseks, et leevendada nende majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnaalast mõju. |
| --- | --- |

b)

protsesside prognoosimise ja konkreetsete restruktureerimistoimingute toetamiseks, et leevendada nende majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnaalast mõju.

| 3. | Avaliku sektori asutused ja tööhõivetalitused abistavad ja nõustavad pikaajalise planeerimise mehhanismide ning mitmeaastaste tööhõive- ja kvalifikatsioonivajaduse kavade väljatöötamist ettevõtetes, eelkõige korraldades kõigi asjaomaste töötajate oskuste hindamise, tehes seejuures tihedat koostööd asjakohase tasandi tööturu osapoolte organisatsioonidega. |
| --- | --- |

3.

Avaliku sektori asutused ja tööhõivetalitused abistavad ja nõustavad pikaajalise planeerimise mehhanismide ning mitmeaastaste tööhõive- ja kvalifikatsioonivajaduse kavade väljatöötamist ettevõtetes, eelkõige korraldades kõigi asjaomaste töötajate oskuste hindamise, tehes seejuures tihedat koostööd asjakohase tasandi tööturu osapoolte organisatsioonidega.

| 4. | Struktuurimuutustest mõjutatud piirkondades teevad avaliku sektori asutused tihedas koostöös tööturu osapooltega asjakohasel tasandil järgmist:






  a) | alaliste organite, võrgustike või vaatluskeskuste loomine muutuste jälgimiseks ja oskuste tasuta hindamise võimaldamiseks eeskätt vähese tööalase konkurentsivõimega töötajatele; |
| --- | --- | --- |

4.

Struktuurimuutustest mõjutatud piirkondades teevad avaliku sektori asutused tihedas koostöös tööturu osapooltega asjakohasel tasandil järgmist:

a)

alaliste organite, võrgustike või vaatluskeskuste loomine muutuste jälgimiseks ja oskuste tasuta hindamise võimaldamiseks eeskätt vähese tööalase konkurentsivõimega töötajatele;

| b) | territoriaalsete tööhõivelepingute edendamine töökohtade loomise ja kohanemise soodustamiseks, võttes arvesse mikro-, väike- ja keskmise suurusega ettevõtete kohalikku võrgustikku; |
| --- | --- |

b)

territoriaalsete tööhõivelepingute edendamine töökohtade loomise ja kohanemise soodustamiseks, võttes arvesse mikro-, väike- ja keskmise suurusega ettevõtete kohalikku võrgustikku;

| c) | töökoha vahetust hõlbustavate mehhanismide, sealhulgas ettevõtete võrgustike ja heade tavade vahetuse edendamine või loomine; |
| --- | --- |

c)

töökoha vahetust hõlbustavate mehhanismide, sealhulgas ettevõtete võrgustike ja heade tavade vahetuse edendamine või loomine;

| d) | väikeste ja keskmise suurusega ettevõtetele ja nende töötajatele kasuliku koolituse korraldamist ning nimetatud ettevõtete ja suurte ettevõtete vahelise dialoogi soodustamist; |
| --- | --- |

d)

väikeste ja keskmise suurusega ettevõtetele ja nende töötajatele kasuliku koolituse korraldamist ning nimetatud ettevõtete ja suurte ettevõtete vahelise dialoogi soodustamist;

| e) | piirkondlike tööhõivealaste ning majanduslike, sotsiaalsete ja keskkonnaalaste muutuste soodustamine. |
| --- | --- |

e)

piirkondlike tööhõivealaste ning majanduslike, sotsiaalsete ja keskkonnaalaste muutuste soodustamine.

| f) | tehnoloogiliste uuenduste võimaluste soodustamine, eriti seoses süsiniku heitkoguste vähendamisega. |
| --- | --- |

f)

tehnoloogiliste uuenduste võimaluste soodustamine, eriti seoses süsiniku heitkoguste vähendamisega.

Soovitus nr 12 finantstoetuse kohta

| 1. | Ilma et see piiraks liidu või riigi õigusaktidest või tavadest tulenevaid ettevõtete kohustusi, annavad avaliku sektori asutused võimaluse korral rahalist toetust ja muid abivahendeid tööhõivemeetmeks, mis on suunatud restruktureeritavate ettevõtete töötajatele, kui seda liiki toetus on vajalik või asjakohane nende kiire tööturule tagasipöördumise jaoks. |
| --- | --- |

1.

Ilma et see piiraks liidu või riigi õigusaktidest või tavadest tulenevaid ettevõtete kohustusi, annavad avaliku sektori asutused võimaluse korral rahalist toetust ja muid abivahendeid tööhõivemeetmeks, mis on suunatud restruktureeritavate ettevõtete töötajatele, kui seda liiki toetus on vajalik või asjakohane nende kiire tööturule tagasipöördumise jaoks.

| 2. | Euroopa Liidu fonde, eelkõige Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Euroopa Sotsiaalfondi vahendeid võib kasutada restruktureerimise ettevalmistamise integreeritud meetmete rahastamiseks ning töötajate abistamiseks lõigetes 1 ja 2 osutatud muutustega kohanemisel. |
| --- | --- |

2.

Euroopa Liidu fonde, eelkõige Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Euroopa Sotsiaalfondi vahendeid võib kasutada restruktureerimise ettevalmistamise integreeritud meetmete rahastamiseks ning töötajate abistamiseks lõigetes 1 ja 2 osutatud muutustega kohanemisel.

| 3. | Ilma et see asendaks liidu ja riiklikest õigusaktidest või tavadest tulenevaid liikmesriikide või tööandjate kohustusi, võib Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi vahendeid vastavalt seda reguleerivale korrale kasutada rahalise toetuse andmiseks koondatud töötajate kiireks taasintegreerimiseks tööturule. |
| --- | --- |

3.

Ilma et see asendaks liidu ja riiklikest õigusaktidest või tavadest tulenevaid liikmesriikide või tööandjate kohustusi, võib Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi vahendeid vastavalt seda reguleerivale korrale kasutada rahalise toetuse andmiseks koondatud töötajate kiireks taasintegreerimiseks tööturule.

Soovitus nr 13 asjakohaste avaliku sektori asutuste määramise kohta

Liikmesriigid määravad riigi, piirkondliku ja kohaliku tasandi avaliku sektori asutused, kes vastutavad käesoleva akti rakendamise eest.

Soovitus nr 14

| 1. | Ettevõtted loovad koos töötajate esindajate ja vajadusel koos protsessi kaasatud väliste organisatsioonidega vahendid oma restruktureerimistavade korrapäraseks hindamiseks ja nende kohta aru andmiseks. |
| --- | --- |

1.

Ettevõtted loovad koos töötajate esindajate ja vajadusel koos protsessi kaasatud väliste organisatsioonidega vahendid oma restruktureerimistavade korrapäraseks hindamiseks ja nende kohta aru andmiseks.

| 2. | Liikmesriigid teevad Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondiga koostööd, andes statistilist teavet restruktureerimistoimingute kohta. |
| --- | --- |

2.

Liikmesriigid teevad Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondiga koostööd, andes statistilist teavet restruktureerimistoimingute kohta.

| 3. | Raamistik ei piira mingil juhul ELi õigusest tulenevate töötajate kaasamise alaste õiguste ja kohustuste täitmist. Liikmesriigid võivad kehtestada või säilitada sätted, mis soodustavad suuremal määral võrdväärse kohtlemise põhimõtte kaitset. |
| --- | --- |

3.

Raamistik ei piira mingil juhul ELi õigusest tulenevate töötajate kaasamise alaste õiguste ja kohustuste täitmist. Liikmesriigid võivad kehtestada või säilitada sätted, mis soodustavad suuremal määral võrdväärse kohtlemise põhimõtte kaitset.

| 4. | Raamistik ei piira tööhõive kaitse alaseid kohustusi, mis on seotud hüvitise maksmisega töösuhte lõppemise korral. Rakendamine ei anna mingil juhul õigust vähendada liikmesriikides juba tagatud diskrimineerimiskaitse taset. |
| --- | --- |

4.

Raamistik ei piira tööhõive kaitse alaseid kohustusi, mis on seotud hüvitise maksmisega töösuhte lõppemise korral. Rakendamine ei anna mingil juhul õigust vähendada liikmesriikides juba tagatud diskrimineerimiskaitse taset.

| 5. | Iga liikmesriik tagab erijuhtudel ja riigi õigusnormides sätestatud tingimustel ja piirangutel, et ettevõtted ei pea edastama teavet, mille iseloom on selline, et avalikustamine kahjustaks objektiivsetest kriteeriumidest lähtuvalt nende toimimist või oleks neile kahjulik. Liikmesriik võib sätestada, et sellisest kohustusest võib saada vabastuse eelneva haldus- või kohtuloa alusel. |
| --- | --- |

5.

Iga liikmesriik tagab erijuhtudel ja riigi õigusnormides sätestatud tingimustel ja piirangutel, et ettevõtted ei pea edastama teavet, mille iseloom on selline, et avalikustamine kahjustaks objektiivsetest kriteeriumidest lähtuvalt nende toimimist või oleks neile kahjulik. Liikmesriik võib sätestada, et sellisest kohustusest võib saada vabastuse eelneva haldus- või kohtuloa alusel.

| 6. | Liikmesriigid tagavad, et töötajate esindajatel ja muudel isikutel, kes saavad otseselt käesoleva direktiivi sätetest tulenevalt teavet, ei ole lubatud seda teavet avalikustada, kui see on riigi õiguse ja tavade kohaselt konfidentsiaalne. |
| --- | --- |

6.

Liikmesriigid tagavad, et töötajate esindajatel ja muudel isikutel, kes saavad otseselt käesoleva direktiivi sätetest tulenevalt teavet, ei ole lubatud seda teavet avalikustada, kui see on riigi õiguse ja tavade kohaselt konfidentsiaalne.

| 7. | Liikmesriigid ei peaks andma riigieelarvest toetust ettevõtetele, kes ei järgi liidu õigusakte. |
| --- | --- |

7.

Liikmesriigid ei peaks andma riigieelarvest toetust ettevõtetele, kes ei järgi liidu õigusakte.

| 8. | Erandina lõikest 7 võib Euroopa Liidu üldeelarve ja riigieelarvete vahendeid kasutada otse kõnealuses lõikes osutatud ettevõtete töötajate heaks. |
| --- | --- |

8.

Erandina lõikest 7 võib Euroopa Liidu üldeelarve ja riigieelarvete vahendeid kasutada otse kõnealuses lõikes osutatud ettevõtete töötajate heaks.

---

| 30.12.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 440/38 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 440/38

---

P7_TA(2013)0006

Aafrika Sarve piirkonda käsitlev ELi strateegia

Euroopa Parlamendi 15. jaanuari 2013. aasta resolutsioon Aafrika Sarve piirkonda käsitleva ELi strateegia kohta (2012/2026(INI))

(2015/C 440/06)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 10. mai 2012. aasta resolutsiooni merepiraatluse kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 10. mai 2012. aasta resolutsiooni merepiraatluse kohta (1),

| — | võttes arvesse oma 15. jaanuari 2009. aasta resolutsiooni olukorra kohta Somaali poolsaarel (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. jaanuari 2009. aasta resolutsiooni olukorra kohta Somaali poolsaarel (2),

| — | võttes arvesse oma 10. märtsi 2010. aasta resolutsiooni ühise välis- ja julgeolekupoliitika 2008. aasta aruande kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. märtsi 2010. aasta resolutsiooni ühise välis- ja julgeolekupoliitika 2008. aasta aruande kohta (3),

| — | võttes arvesse oma 11. mai 2011. aasta resolutsiooni ühise välis- ja julgeolekupoliitika 2009. aasta aruande kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. mai 2011. aasta resolutsiooni ühise välis- ja julgeolekupoliitika 2009. aasta aruande kohta (4),

| — | võttes arvesse oma 12. septembri 2012. aasta resolutsiooni nõukogu aastaaruande kohta Euroopa Parlamendile ühise välis- ja julgeolekupoliitika kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. septembri 2012. aasta resolutsiooni nõukogu aastaaruande kohta Euroopa Parlamendile ühise välis- ja julgeolekupoliitika kohta (5),

| — | võttes arvesse nõukogu 14. novembri 2011. aasta järeldusi Somaali poolsaare kohta ja eelkõige järelduste lisas esitatud strateegilist raamistikku, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 14. novembri 2011. aasta järeldusi Somaali poolsaare kohta ja eelkõige järelduste lisas esitatud strateegilist raamistikku,

| — | võttes arvesse Euroopa julgeolekustrateegiat ning Euroopa Ülemkogule esitatud kõrge esindaja ja komisjoni 14. märtsi 2008. aasta dokumenti „Kliimamuutused ja rahvusvaheline julgeolek”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa julgeolekustrateegiat ning Euroopa Ülemkogule esitatud kõrge esindaja ja komisjoni 14. märtsi 2008. aasta dokumenti „Kliimamuutused ja rahvusvaheline julgeolek”,

| — | võttes arvesse ELi valimiste vaatlusmissiooni lõpparuannet Etioopias 23. mail 2010. aastal toimunud valimiste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi valimiste vaatlusmissiooni lõpparuannet Etioopias 23. mail 2010. aastal toimunud valimiste kohta,

| — | võttes arvesse, et 1. augustil 2012. aastal võtsid riigi põhiseadusliku kogu 825 liiget vastu Somaalia põhiseaduse; võttes arvesse Somaalia uue presidendi demokraatlikku valimist 11. septembril 2012 kui üleminekuprotsessi osa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse, et 1. augustil 2012. aastal võtsid riigi põhiseadusliku kogu 825 liiget vastu Somaalia põhiseaduse; võttes arvesse Somaalia uue presidendi demokraatlikku valimist 11. septembril 2012 kui üleminekuprotsessi osa,

| — | võttes arvesse nõukogu 1. detsembri 2011. aasta ja 23. juuli 2012. aasta järeldusi ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 1. detsembri 2011. aasta ja 23. juuli 2012. aasta järeldusi ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone olukorra kohta Somaalias, eelkõige resolutsiooni 2067 (2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone olukorra kohta Somaalias, eelkõige resolutsiooni 2067 (2012),

| — | võttes arvesse Aafrika Liidu missiooni Somaalias (AMISOM) ja selle 5. jaanuari 2012. aasta strateegilist kontseptsiooni kohaloleku tagamise kohta neljas sektoris ning ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2036 (2012), milles nõutakse, et Aafrika Liit suurendaks AMISOMi sõjaväelaste arvu 12 000-lt maksimaalselt 17 731-ni, mille alla kuuluksid nii sõjavägi kui ka väljaõpetatud politseiüksused, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aafrika Liidu missiooni Somaalias (AMISOM) ja selle 5. jaanuari 2012. aasta strateegilist kontseptsiooni kohaloleku tagamise kohta neljas sektoris ning ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2036 (2012), milles nõutakse, et Aafrika Liit suurendaks AMISOMi sõjaväelaste arvu 12 000-lt maksimaalselt 17 731-ni, mille alla kuuluksid nii sõjavägi kui ka väljaõpetatud politseiüksused,

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1820 (2008) naiste, rahu ja julgeoleku kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1820 (2008) naiste, rahu ja julgeoleku kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO 25. jaanuari 2011. aasta aruannet ja selle 25 ettepanekut, mille esitas Jack Lang, ÜRO peasekretäri erinõunik Somaalia rannikuvetes toimuva piraatlusega seotud õigusküsimustes; võttes arvesse Jack Langi järelaruandeid, sh 15. juuni 2011. aasta aruannet spetsiaalsete piraatlusevastaste Somaalia kohtute loomise korra kohta, ja peasekretäri 20. jaanuari 2012. aasta aruannet spetsiaalsete piraatlusevastaste kohtute kohta Somaalias ja teistes piirkonna riikides, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 25. jaanuari 2011. aasta aruannet ja selle 25 ettepanekut, mille esitas Jack Lang, ÜRO peasekretäri erinõunik Somaalia rannikuvetes toimuva piraatlusega seotud õigusküsimustes; võttes arvesse Jack Langi järelaruandeid, sh 15. juuni 2011. aasta aruannet spetsiaalsete piraatlusevastaste Somaalia kohtute loomise korra kohta, ja peasekretäri 20. jaanuari 2012. aasta aruannet spetsiaalsete piraatlusevastaste kohtute kohta Somaalias ja teistes piirkonna riikides,

| — | võttes arvesse Aafrika ja ELi ühisstrateegiat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aafrika ja ELi ühisstrateegiat,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni raportit ning arengukomisjoni arvamust (A7-0408/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni raportit ning arengukomisjoni arvamust (A7-0408/2012),

| A. | arvestades, et Aafrika Sarve piirkond on üks kõige rohkem toidupuuduse all kannatavaid piirkondi maailmas ja miljonid selles piirkonnas elavad inimesed on alatoidetud ja näljaohus; arvestades, et selles geograafilises piirkonnas on riike, mis kuuluvad madalaimate tervisestandarditega riikide hulka; arvestades, et see on ka üks maailma vaesemaid piirkondi ja üks nende seast, kus riigivalitsemine on äärmiselt puudulik; arvestades, et inimeste ebaturvalisus ja eelkõige toiduga kindlustamatus halvendavad veelgi rasket humanitaarkriisi selles piirkonnas; arvestades, et rahvusvaheline kogukond ei ole suutnud võtta ennetavaid meetmeid, et tegeleda inimeste julgeoleku, põua ja näljahäda probleemidega; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Aafrika Sarve piirkond on üks kõige rohkem toidupuuduse all kannatavaid piirkondi maailmas ja miljonid selles piirkonnas elavad inimesed on alatoidetud ja näljaohus; arvestades, et selles geograafilises piirkonnas on riike, mis kuuluvad madalaimate tervisestandarditega riikide hulka; arvestades, et see on ka üks maailma vaesemaid piirkondi ja üks nende seast, kus riigivalitsemine on äärmiselt puudulik; arvestades, et inimeste ebaturvalisus ja eelkõige toiduga kindlustamatus halvendavad veelgi rasket humanitaarkriisi selles piirkonnas; arvestades, et rahvusvaheline kogukond ei ole suutnud võtta ennetavaid meetmeid, et tegeleda inimeste julgeoleku, põua ja näljahäda probleemidega;

| B. | arvestades, et piirkonna ajaloos on olnud palju konflikte ning et konfliktid, vaesus ja arengus mahajäämus on omavahel seotud; arvestades, et säästvat arengut ei ole võimalik saavutada olukorras, mida iseloomustavad pinged, relvastatud konfliktid ja ebastabiilsed valitsusasutused, samal ajal toimivad vaesus ja arengus mahajäämus konflikte põhjustavate teguritena; arvestades, et kliimamuutused võivad veelgi halvendada olukorda piirkonnas, kus rängad põuad on juba sagenenud; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et piirkonna ajaloos on olnud palju konflikte ning et konfliktid, vaesus ja arengus mahajäämus on omavahel seotud; arvestades, et säästvat arengut ei ole võimalik saavutada olukorras, mida iseloomustavad pinged, relvastatud konfliktid ja ebastabiilsed valitsusasutused, samal ajal toimivad vaesus ja arengus mahajäämus konflikte põhjustavate teguritena; arvestades, et kliimamuutused võivad veelgi halvendada olukorda piirkonnas, kus rängad põuad on juba sagenenud;

| C. | arvestades, et pikaajalisel ebastabiilsusel Aafrika Sarve piirkonnas on tagajärjed naaberriikide ja terve maailmajao julgeolekule ning piirkonnas paiknevaid terrorivõrgustikke arvestades võib see kahjustada teiste piirkondade, nagu Euroopa, Araabia poolsaare ja Lõuna-Aasia julgeolekut; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et pikaajalisel ebastabiilsusel Aafrika Sarve piirkonnas on tagajärjed naaberriikide ja terve maailmajao julgeolekule ning piirkonnas paiknevaid terrorivõrgustikke arvestades võib see kahjustada teiste piirkondade, nagu Euroopa, Araabia poolsaare ja Lõuna-Aasia julgeolekut;

| D. | arvestades, et kindlusetuse, ebastabiilsuse, vaesuse ja kehva valitsemise nõiaringi saab edukalt ja tõhusalt murda üksnes tervikliku lähenemisviisiga, mis on suunatud säästval moel arengu saavutamisele piirkonna riikides; arvestades, et Aafrika Sarve piirkond on näide arengu ja julgeoleku vahelisest seosest, kuna seal lokkab kuritegevus, eriti terrorism ja piraatlus, äärmise vaesuse ja halva valitsemise või keskvalitsuse puudumise tagajärjel; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kindlusetuse, ebastabiilsuse, vaesuse ja kehva valitsemise nõiaringi saab edukalt ja tõhusalt murda üksnes tervikliku lähenemisviisiga, mis on suunatud säästval moel arengu saavutamisele piirkonna riikides; arvestades, et Aafrika Sarve piirkond on näide arengu ja julgeoleku vahelisest seosest, kuna seal lokkab kuritegevus, eriti terrorism ja piraatlus, äärmise vaesuse ja halva valitsemise või keskvalitsuse puudumise tagajärjel;

| E. | arvestades, et Euroopa ja laiem rahvusvaheline üldsus on huvitatud julgeolekuolukorrast Aafrika Sarve piirkonnas kolmest aspektist lähtuvalt: esiteks rahvusvahelise terrorismi oht ning piraatlusest ja inimröövidest saadud vahendeid suunatakse terroriorganisatsioonidele; teiseks, majanduslik oht rahvusvahelisele kaubandusele ja vajadus aidata kaasa laevade ohutule läbisõidule; ning kolmandaks, vajadus abistada ÜROd tema eesmärkide saavutamisel, näiteks Maailma Toiduprogrammi laevade kaitsmine selles piirkonnas; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopa ja laiem rahvusvaheline üldsus on huvitatud julgeolekuolukorrast Aafrika Sarve piirkonnas kolmest aspektist lähtuvalt: esiteks rahvusvahelise terrorismi oht ning piraatlusest ja inimröövidest saadud vahendeid suunatakse terroriorganisatsioonidele; teiseks, majanduslik oht rahvusvahelisele kaubandusele ja vajadus aidata kaasa laevade ohutule läbisõidule; ning kolmandaks, vajadus abistada ÜROd tema eesmärkide saavutamisel, näiteks Maailma Toiduprogrammi laevade kaitsmine selles piirkonnas;

| F. | arvestades, et ELi tähelepanu piirkonna suhtes tuleneb nii selle geostrateegilisest tähtsusest kui ka tahtest toetada Aafrika Sarve piirkonna elanikke ning tuua nad välja vaesusest; arvestades, et selle saavutamiseks ja kestva rahu tagamiseks on EL võtnud endale kohustuse toetada jõupingutusi kahel piirkondlikul tasandil, st Valitsustevahelise Arenguameti (IGAD) ja Aafrika Liidu kaudu, ning ka riiklikul tasandil, et kindlustada rahu ja õiglus kaasatuse ja õigusriigi põhimõtete ning inimõiguste austamise alusel; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ELi tähelepanu piirkonna suhtes tuleneb nii selle geostrateegilisest tähtsusest kui ka tahtest toetada Aafrika Sarve piirkonna elanikke ning tuua nad välja vaesusest; arvestades, et selle saavutamiseks ja kestva rahu tagamiseks on EL võtnud endale kohustuse toetada jõupingutusi kahel piirkondlikul tasandil, st Valitsustevahelise Arenguameti (IGAD) ja Aafrika Liidu kaudu, ning ka riiklikul tasandil, et kindlustada rahu ja õiglus kaasatuse ja õigusriigi põhimõtete ning inimõiguste austamise alusel;

| G. | arvestades, et IGAD on endiselt ebapiisavalt arendatud vahend koostöö, integratsiooni ja julgeoleku edendamiseks piirkondlikul tasandil; arvestades vajadust, et IGAD täidaks keskset rolli Aafrika Sarve piirkonna poliitilises ja julgeolekustruktuuris, aga ka konfliktide ennetamisel ning piirkonna poliitilises ja majanduslikus lõimimises eesmärgiga kohustada piirkonna riike järgima ühist poliitilist ja majanduslikku tegevuskava; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et IGAD on endiselt ebapiisavalt arendatud vahend koostöö, integratsiooni ja julgeoleku edendamiseks piirkondlikul tasandil; arvestades vajadust, et IGAD täidaks keskset rolli Aafrika Sarve piirkonna poliitilises ja julgeolekustruktuuris, aga ka konfliktide ennetamisel ning piirkonna poliitilises ja majanduslikus lõimimises eesmärgiga kohustada piirkonna riike järgima ühist poliitilist ja majanduslikku tegevuskava;

| H. | arvestades, et Atlandi ookeanist India ookeanini ulatuv pidev kindlusetuse ja ebastabiilsuse vöönd hoogustaks uimastikaubandust Atlandi ookeani lõunaosas ning Ladina-Ameerikas ja Kariibi mere piirkonnas ning soodustaks relva- ja inimkaubandust, sest avaneksid uued salakaubateed ja tekiksid võimalused uimastite salakaubaveoks Euroopasse ja Araabia poolsaarele; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Atlandi ookeanist India ookeanini ulatuv pidev kindlusetuse ja ebastabiilsuse vöönd hoogustaks uimastikaubandust Atlandi ookeani lõunaosas ning Ladina-Ameerikas ja Kariibi mere piirkonnas ning soodustaks relva- ja inimkaubandust, sest avaneksid uued salakaubateed ja tekiksid võimalused uimastite salakaubaveoks Euroopasse ja Araabia poolsaarele;

| I. | arvestades, et riikidevaheline konkurents piirkonnas loodusvarade, eelkõige fossiilkütuste ja vee pärast ning konkurents naftat ja gaasi tootvate riikide vahel saada taristuline juurdepääs sadamatele ning konkurents sisemaariikide vahel merele juurdepääsu pärast võib veelgi õhutada pingeid piirkonnas ja tuua kaasa pideva ebastabiilsuse; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et riikidevaheline konkurents piirkonnas loodusvarade, eelkõige fossiilkütuste ja vee pärast ning konkurents naftat ja gaasi tootvate riikide vahel saada taristuline juurdepääs sadamatele ning konkurents sisemaariikide vahel merele juurdepääsu pärast võib veelgi õhutada pingeid piirkonnas ja tuua kaasa pideva ebastabiilsuse;

| J. | arvestades, et Aafrika Sarve piirkonnas on võimalik rajada pikaajalist ja toimivat stabiilsust ainult tugevate ja vastutusvõimeliste demokraatlike institutsioonide, õigusriigi ja inimõiguste, eelkõige sõnavabaduse austamise ja kogu ühiskonna paremate majanduslike väljavaadete najal; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Aafrika Sarve piirkonnas on võimalik rajada pikaajalist ja toimivat stabiilsust ainult tugevate ja vastutusvõimeliste demokraatlike institutsioonide, õigusriigi ja inimõiguste, eelkõige sõnavabaduse austamise ja kogu ühiskonna paremate majanduslike väljavaadete najal;

| K. | arvestades, et hädavajalik on aktiivselt toetada stabiilsuse tsoone piirkonnas, võidelda vaesusega ja edendada majanduse taastumist, et aidata sel moel läbikukkunud riike taas jalule; arvestades, et arenguta ei ole võimalik julgeolek ja julgeolekuta ei teki arengut; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et hädavajalik on aktiivselt toetada stabiilsuse tsoone piirkonnas, võidelda vaesusega ja edendada majanduse taastumist, et aidata sel moel läbikukkunud riike taas jalule; arvestades, et arenguta ei ole võimalik julgeolek ja julgeolekuta ei teki arengut;

| L. | arvestades, et al-Shabaabi vägivallateod ning riigivõimu puudumine Somaalias, Somaalia rannikuvetes jätkuvast piraatlusest tulenevad ohud, Sudaani ja Lõuna-Sudaani vahelised pinged ja võimalikud konfliktid, Abiyei ja Dārfūri piirkondade käärimine, poliitiline üleminek Etioopias pärast peaminister Meles Zenawi surma, Etioopia, Eritrea ja Somaalia vahelised pinged, Eritrea ja Djibouti vahelised pinged ning Issanda vastupanuarmee (LRA) terroristlik tegevus – see kõik muudab Aafrika Sarve piirkonna üheks maailma kõige konfliktiohtlikumaks piirkonnaks, mille tagajärgedeks on tohutud inimkannatused, inimeste riigisisene ümberasustamine, humanitaarkriiside halvenemine ning jätkusuutliku sotsiaalse ja majandusliku arengu, aga ka demokraatia ja õigusriikluse takistamine; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et al-Shabaabi vägivallateod ning riigivõimu puudumine Somaalias, Somaalia rannikuvetes jätkuvast piraatlusest tulenevad ohud, Sudaani ja Lõuna-Sudaani vahelised pinged ja võimalikud konfliktid, Abiyei ja Dārfūri piirkondade käärimine, poliitiline üleminek Etioopias pärast peaminister Meles Zenawi surma, Etioopia, Eritrea ja Somaalia vahelised pinged, Eritrea ja Djibouti vahelised pinged ning Issanda vastupanuarmee (LRA) terroristlik tegevus – see kõik muudab Aafrika Sarve piirkonna üheks maailma kõige konfliktiohtlikumaks piirkonnaks, mille tagajärgedeks on tohutud inimkannatused, inimeste riigisisene ümberasustamine, humanitaarkriiside halvenemine ning jätkusuutliku sotsiaalse ja majandusliku arengu, aga ka demokraatia ja õigusriikluse takistamine;

| M. | arvestades, et sedavõrd, kui Somaalias tehakse edusamme al-Shabaabi vastu võitlemisel, suureneb oht, et terroristlik tegevus ja destabiliseerimine võib kanduda edasi Somaalia teistesse osadesse või Aafrika kaugematesse piirkondadesse, mis seni olid jäänud puutumata; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et sedavõrd, kui Somaalias tehakse edusamme al-Shabaabi vastu võitlemisel, suureneb oht, et terroristlik tegevus ja destabiliseerimine võib kanduda edasi Somaalia teistesse osadesse või Aafrika kaugematesse piirkondadesse, mis seni olid jäänud puutumata;

| N. | arvestades, et jätkuv poliitiline ebastabiilsus ja konfliktid Somaalias on praktiliselt hävitanud kõik piirkonna jätkusuutliku majandusliku arengu väljavaated; arvestades, et stabiilsete demokraatlike ja majanduslike väljavaadete puudumine elanike ja eriti noorte jaoks ning samal ajal ka demokraatia, õigusriigi, valitsemise ja inimeste julgeoleku puudumine on viljakaks pinnaseks kuritegevusele, sh piraatlusele ja uimastikaubandusele, ning soosib selliseid terroristlikke rühmitusi nagu al-Shabaab; arvestades, et ülioluline on käsitleda selliseid küsimusi terviklikult, kasutades kõiki ELi välistegevuse vahendeid, ning kõikide selliste meetmete täienduseks luua spetsiaalsed piraatlusevastased Somaalia kohtud, kui Somaalias on kehtestatud toimivad riigistruktuurid; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et jätkuv poliitiline ebastabiilsus ja konfliktid Somaalias on praktiliselt hävitanud kõik piirkonna jätkusuutliku majandusliku arengu väljavaated; arvestades, et stabiilsete demokraatlike ja majanduslike väljavaadete puudumine elanike ja eriti noorte jaoks ning samal ajal ka demokraatia, õigusriigi, valitsemise ja inimeste julgeoleku puudumine on viljakaks pinnaseks kuritegevusele, sh piraatlusele ja uimastikaubandusele, ning soosib selliseid terroristlikke rühmitusi nagu al-Shabaab; arvestades, et ülioluline on käsitleda selliseid küsimusi terviklikult, kasutades kõiki ELi välistegevuse vahendeid, ning kõikide selliste meetmete täienduseks luua spetsiaalsed piraatlusevastased Somaalia kohtud, kui Somaalias on kehtestatud toimivad riigistruktuurid;

| O. | arvestades, et Somaalia föderaalne üleminekuvalitsus ei ole suutnud luua stabiilset ja kaasavat administratsiooni, kes suudaks edendada riigi eri etniliste ja poliitiliste osade vahel konsensust; arvestades, et Somaalia uus valitsus peab saama rahvusvahelise kogukonna täieliku toetuse, et ta saaks tõsiselt tegeleda Somaalia probleemidega ning taastada kestliku poliitilise, demokraatliku, rahvusliku ja sotsiaalse stabiilsuse; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Somaalia föderaalne üleminekuvalitsus ei ole suutnud luua stabiilset ja kaasavat administratsiooni, kes suudaks edendada riigi eri etniliste ja poliitiliste osade vahel konsensust; arvestades, et Somaalia uus valitsus peab saama rahvusvahelise kogukonna täieliku toetuse, et ta saaks tõsiselt tegeleda Somaalia probleemidega ning taastada kestliku poliitilise, demokraatliku, rahvusliku ja sotsiaalse stabiilsuse;

| P. | arvestades, et mitme riigi kalalaevad on kaost Somaalias ära kasutanud ja alates 1990. aastast püüdnud kala Somaalia 200 meremiili laiuses vööndis, mis ohustab Somaalia kalurite elatusallikat; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et mitme riigi kalalaevad on kaost Somaalias ära kasutanud ja alates 1990. aastast püüdnud kala Somaalia 200 meremiili laiuses vööndis, mis ohustab Somaalia kalurite elatusallikat;

| Q. | arvestades, et ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti kohaselt on üle kogu Aafrika Sarve piirkonna, peamiselt Kenyas ja Etioopias üle ühe miljoni Somaalia pagulase ning Somaalias 1,3 miljonit riigisisest põgenikku; arvestades, et sisekonflikt, al-Shabaabi terrorism ja järjestikused põuakriisid on peamised põhjused, miks toimub väljaränne ja inimeste ümberasumine, mis oluliselt kahjustab kogu piirkonda; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti kohaselt on üle kogu Aafrika Sarve piirkonna, peamiselt Kenyas ja Etioopias üle ühe miljoni Somaalia pagulase ning Somaalias 1,3 miljonit riigisisest põgenikku; arvestades, et sisekonflikt, al-Shabaabi terrorism ja järjestikused põuakriisid on peamised põhjused, miks toimub väljaränne ja inimeste ümberasumine, mis oluliselt kahjustab kogu piirkonda;

| R. | arvestades, et 20. augustil 2012 toimus Aafrika Sarve piirkonna jaoks kaks väga olulist sündmust: esiteks Etioopia peaministri Meles Zenawi surm ja teiseks üle kahe aastakümne esimese ametliku parlamendi kogunemine Somaalias; arvestades, et uue parlamendi ametisse vannutamine ja Somaalia uue presidendi Hassan Sheikh Mohamudi valimine 10. septembril 2012. aastal olid ajalooliseks hetkeks ja oluliseks sammuks rahu ja julgeoleku tugevdamise suunas ning tõenduseks selle kohta, et olukorda Somaalias on võimalik muuta; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et 20. augustil 2012 toimus Aafrika Sarve piirkonna jaoks kaks väga olulist sündmust: esiteks Etioopia peaministri Meles Zenawi surm ja teiseks üle kahe aastakümne esimese ametliku parlamendi kogunemine Somaalias; arvestades, et uue parlamendi ametisse vannutamine ja Somaalia uue presidendi Hassan Sheikh Mohamudi valimine 10. septembril 2012. aastal olid ajalooliseks hetkeks ja oluliseks sammuks rahu ja julgeoleku tugevdamise suunas ning tõenduseks selle kohta, et olukorda Somaalias on võimalik muuta;

| S. | arvestades, et Etioopia, Djibouti, Kenya ja Uganda on sõjaliselt ja poliitiliselt, eelkõige Aafrika Liidu missiooni kaudu Somaalias (AMISOM) toetanud pingutusi saavutada piirkonnas stabiilsus ning teevad rahvusvahelise kogukonna aktiivsel toel tööd selle nimel, et leida piirkonna julgeoleku ja stabiilsuse tagamiseks toimiv lahendus, mille eest Aafrika vastutaks ja mida aafriklased juhiksid; arvestades, et Aafrika Liit on selles piirkonnas rahu ja stabiilsuse saavutamisel väärtuslik partner; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et Etioopia, Djibouti, Kenya ja Uganda on sõjaliselt ja poliitiliselt, eelkõige Aafrika Liidu missiooni kaudu Somaalias (AMISOM) toetanud pingutusi saavutada piirkonnas stabiilsus ning teevad rahvusvahelise kogukonna aktiivsel toel tööd selle nimel, et leida piirkonna julgeoleku ja stabiilsuse tagamiseks toimiv lahendus, mille eest Aafrika vastutaks ja mida aafriklased juhiksid; arvestades, et Aafrika Liit on selles piirkonnas rahu ja stabiilsuse saavutamisel väärtuslik partner;

| T. | arvestades, et julgeoleku- ja sõjaline olukord Somaalias on ikka veel ohtlik ja ettearvamatu; arvestades, et AMISOMil on õnnestunud tagasi tõrjuda islamistide relvastatud rühmitust al-Shabaabi ja ta on paigutanud Baidoasse 100 sõdurit; arvestades, et Kenya sekkus hiljuti Somaalia lõuna- ja keskosas sõjaliselt, kuid ei suutnud al-Shabaabi otsustavalt lüüa; arvestades, et Etioopia riiklikud kaitsejõud sekkusid 2012. aasta veebruaris Hiiraani ja Bay piirkonnas; arvestades, et Human Rights Watch on teatanud inimõiguste rikkumistest, piinamistest, omavolilistest kinnipidamistest, massihukkamistest ning ebaseaduslikest kättemaksurünnakutest tsiviilisikute vastu, mida on toime pannud Etioopia sõjavägi ja Somaalia föderaalsele üleminekuvalitsusele lojaalsed relvarühmad; arvestades, et ÜRO sanktsioonide järelevalvega tegelev töörühm on naaberriiki Eritread süüdistanud al-Shabaabile relvade, väljaõppe ja rahalise abi andmises ning seega ÜRO relvaembargo rikkumises; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et julgeoleku- ja sõjaline olukord Somaalias on ikka veel ohtlik ja ettearvamatu; arvestades, et AMISOMil on õnnestunud tagasi tõrjuda islamistide relvastatud rühmitust al-Shabaabi ja ta on paigutanud Baidoasse 100 sõdurit; arvestades, et Kenya sekkus hiljuti Somaalia lõuna- ja keskosas sõjaliselt, kuid ei suutnud al-Shabaabi otsustavalt lüüa; arvestades, et Etioopia riiklikud kaitsejõud sekkusid 2012. aasta veebruaris Hiiraani ja Bay piirkonnas; arvestades, et Human Rights Watch on teatanud inimõiguste rikkumistest, piinamistest, omavolilistest kinnipidamistest, massihukkamistest ning ebaseaduslikest kättemaksurünnakutest tsiviilisikute vastu, mida on toime pannud Etioopia sõjavägi ja Somaalia föderaalsele üleminekuvalitsusele lojaalsed relvarühmad; arvestades, et ÜRO sanktsioonide järelevalvega tegelev töörühm on naaberriiki Eritread süüdistanud al-Shabaabile relvade, väljaõppe ja rahalise abi andmises ning seega ÜRO relvaembargo rikkumises;

| U. | arvestades, et kuigi kriisi lõpp Somaalias sõltub Aafrika Liidu operatsioonidega riigis saavutatavast stabiilsusest, on see võimalik vaid sotsiaalset ja poliitilist stabiilsust säilitades ja toetades, mis tähendab, et sõjalistes operatsioonides osalevatel pooltel on samuti suur vastutus toetada sõjaliste operatsioonide lõpu järgselt kohalikke omavalitsusi kõigi vajalike vahenditega; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et kuigi kriisi lõpp Somaalias sõltub Aafrika Liidu operatsioonidega riigis saavutatavast stabiilsusest, on see võimalik vaid sotsiaalset ja poliitilist stabiilsust säilitades ja toetades, mis tähendab, et sõjalistes operatsioonides osalevatel pooltel on samuti suur vastutus toetada sõjaliste operatsioonide lõpu järgselt kohalikke omavalitsusi kõigi vajalike vahenditega;

| V. | arvestades, et üksnes rahvusvaheliste sõjaliste meetmetega ei ole võimalik tagada julgeolekut, stabiilsust ja püsivat rahu, kui nendega ei kaasne demokraatlikule arengule suunatud programmid; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et üksnes rahvusvaheliste sõjaliste meetmetega ei ole võimalik tagada julgeolekut, stabiilsust ja püsivat rahu, kui nendega ei kaasne demokraatlikule arengule suunatud programmid;

| W. | arvestades, et Etioopia peaministri Meles Zenawi surmal võivad olla kaugeleulatuvad tagajärjed riiklikul ja piirkondlikul tasandil, sest see annab uuele juhtkonnale võimaluse muuta poliitika avatumaks, tühistada repressiivsed seadused ja alustada kõiki kaasavat poliitilist dialoogi demokraatiale üleminekuks; arvestades, et demokraatlikult valitud kaasava valitsuse moodustamine Etioopias on ainus viis tõkestada riigis levivat ebastabiilsust, radikalismi ja rahutusi, mis ohustab Etioopia rolli terrorismivastases võitluses; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et Etioopia peaministri Meles Zenawi surmal võivad olla kaugeleulatuvad tagajärjed riiklikul ja piirkondlikul tasandil, sest see annab uuele juhtkonnale võimaluse muuta poliitika avatumaks, tühistada repressiivsed seadused ja alustada kõiki kaasavat poliitilist dialoogi demokraatiale üleminekuks; arvestades, et demokraatlikult valitud kaasava valitsuse moodustamine Etioopias on ainus viis tõkestada riigis levivat ebastabiilsust, radikalismi ja rahutusi, mis ohustab Etioopia rolli terrorismivastases võitluses;

| X. | arvestades, et 2010. aasta mais toimunud parlamendivalimistel sai Etioopia Rahva Revolutsiooniline Demokraatlik Rinne 547-st valitavast kohast endale 545, mis sundis ELi valimiste vaatlusmissiooni avaldama seisukohta, et valimised ei vastanud rahvusvahelistele standarditele; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et 2010. aasta mais toimunud parlamendivalimistel sai Etioopia Rahva Revolutsiooniline Demokraatlik Rinne 547-st valitavast kohast endale 545, mis sundis ELi valimiste vaatlusmissiooni avaldama seisukohta, et valimised ei vastanud rahvusvahelistele standarditele;

| Y. | arvestades, et Etioopia saab Ameerika Ühendriikidelt ja Euroopa Liidult rohkem välisabi kui ükski teine Aafrika riik; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et Etioopia saab Ameerika Ühendriikidelt ja Euroopa Liidult rohkem välisabi kui ükski teine Aafrika riik;

| Z. | arvestades, et 20 iseseisvusaasta järel president Isaias Afewerki juhtimisel on Eritrea üks maailma kõige repressiivsemaid ja suletumaid riike, kus inimõiguste olukord on äärmiselt kehv, sest oma riigi kodanikke vahistatakse, piinatakse ja tapetakse; arvestades, et 5. juulil 2012. aastal võttis ÜRO Inimõiguste Nõukogu vastu resolutsiooni, milles mõistetakse teravalt hukka inimõiguste jätkuv, laialdane ja süstemaatiline rikkumine Eritrea ametivõimude poolt, arvamus- ja sõnavabaduse ranged piirangud ja kodanike sunniviisiline väeteenistusse võtmine määramata ajaks, samuti nimetatakse resolutsiooniga ametisse eriraportöör inimõiguste olukorra küsimuses Eritreas, et teha lõpp riigi isolatsioonile ning uurida rikkumisi ja neist teada anda; arvestades, et Rootsi ja Eritrea kodakondsusega Dawit Isaak on kohtuotsuseta ja täielikus isolatsioonis olnud Eritreas vangis viimased üksteist aastat; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et 20 iseseisvusaasta järel president Isaias Afewerki juhtimisel on Eritrea üks maailma kõige repressiivsemaid ja suletumaid riike, kus inimõiguste olukord on äärmiselt kehv, sest oma riigi kodanikke vahistatakse, piinatakse ja tapetakse; arvestades, et 5. juulil 2012. aastal võttis ÜRO Inimõiguste Nõukogu vastu resolutsiooni, milles mõistetakse teravalt hukka inimõiguste jätkuv, laialdane ja süstemaatiline rikkumine Eritrea ametivõimude poolt, arvamus- ja sõnavabaduse ranged piirangud ja kodanike sunniviisiline väeteenistusse võtmine määramata ajaks, samuti nimetatakse resolutsiooniga ametisse eriraportöör inimõiguste olukorra küsimuses Eritreas, et teha lõpp riigi isolatsioonile ning uurida rikkumisi ja neist teada anda; arvestades, et Rootsi ja Eritrea kodakondsusega Dawit Isaak on kohtuotsuseta ja täielikus isolatsioonis olnud Eritreas vangis viimased üksteist aastat;

| AA. | arvestades, et 26. septembril 2012. aastal allkirjastasid Sudaani ja Lõuna-Sudaani president kauaoodatud koostöölepingu, millega nähakse ette alustada taas naftatarneid lõunast läbi põhjapiirkonna, demilitariseerida piiri mööda kulgev puhvertsoon, lubada taas piiriülest kaubandust ja mõlema riigi kodanike liikumisvabadust; arvestades, et kaks riiki ei ole veel kokku leppinud Abyei ja teiste vaidlusaluste piirkondade staatuses; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et 26. septembril 2012. aastal allkirjastasid Sudaani ja Lõuna-Sudaani president kauaoodatud koostöölepingu, millega nähakse ette alustada taas naftatarneid lõunast läbi põhjapiirkonna, demilitariseerida piiri mööda kulgev puhvertsoon, lubada taas piiriülest kaubandust ja mõlema riigi kodanike liikumisvabadust; arvestades, et kaks riiki ei ole veel kokku leppinud Abyei ja teiste vaidlusaluste piirkondade staatuses;

| AB. | arvestades, et Lõuna-Sudaan seisab silmitsi tõsiste poliitiliste, majanduslike ja julgeolekualaste probleemidega, eelkõige mis puudutab kogukondadevahelist vägivalda ja tugevate valitsusstruktuuride puudumist; arvestades, et käimasolev kodanike desarmeerimine üldnimetuse all rahu taastamise operatsioon, mis algas 2012. aasta märtsis reageeringuna kogukondadevahelisele vägivallale Junqalī provintsis, on teadaolevalt toonud kaasa relvajõudude vägivalda tsiviilelanike vastu; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et Lõuna-Sudaan seisab silmitsi tõsiste poliitiliste, majanduslike ja julgeolekualaste probleemidega, eelkõige mis puudutab kogukondadevahelist vägivalda ja tugevate valitsusstruktuuride puudumist; arvestades, et käimasolev kodanike desarmeerimine üldnimetuse all rahu taastamise operatsioon, mis algas 2012. aasta märtsis reageeringuna kogukondadevahelisele vägivallale Junqalī provintsis, on teadaolevalt toonud kaasa relvajõudude vägivalda tsiviilelanike vastu;

| AC. | arvestades, et seni ei ole saavutatud rahu Sudaani lääneosas Dārfūris ning lõunapoolsetes provintsides Lõuna-Kordofan ja Sinine Niilus; arvestades, et inimõigusorganisatsioonidelt tuleb jätkuvalt teateid valitsusvägede valimatutest pommirünnakutest tsiviilaladel, kohtuvälistest hukkamistest, omavolilistest vahistamistest, massilisest rüüstamisest ja omandi hävitamisest; arvestades, et jätkuv vägivald on vallandanud kestva ja murettekitava humanitaarkriisi; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et seni ei ole saavutatud rahu Sudaani lääneosas Dārfūris ning lõunapoolsetes provintsides Lõuna-Kordofan ja Sinine Niilus; arvestades, et inimõigusorganisatsioonidelt tuleb jätkuvalt teateid valitsusvägede valimatutest pommirünnakutest tsiviilaladel, kohtuvälistest hukkamistest, omavolilistest vahistamistest, massilisest rüüstamisest ja omandi hävitamisest; arvestades, et jätkuv vägivald on vallandanud kestva ja murettekitava humanitaarkriisi;

| AD. | arvestades, et elanikkonnani pääsemine on humanitaarkriiside käsitlemisel Aafrika Sarve piirkonnas endiselt üks suuremaid probleeme; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et elanikkonnani pääsemine on humanitaarkriiside käsitlemisel Aafrika Sarve piirkonnas endiselt üks suuremaid probleeme;

| AE. | arvestades, et Euroopa Komisjon valmistub andma kokku 158 miljoni euro ulatuses humanitaarabi elanikele, kes kannatavad põua käes Aafrika Sarve piirkonna riikides; |
| --- | --- |

AE.

arvestades, et Euroopa Komisjon valmistub andma kokku 158 miljoni euro ulatuses humanitaarabi elanikele, kes kannatavad põua käes Aafrika Sarve piirkonna riikides;

| AF. | arvestades, et peamised Aafrika Liidu liikmesriigid lubasid Addis Abebas toimunud rahvusvahelisel rahastajate konverentsil eraldada peaaegu 350 miljonit USA dollarit põua tõttu kannatavatele riikidele; |
| --- | --- |

AF.

arvestades, et peamised Aafrika Liidu liikmesriigid lubasid Addis Abebas toimunud rahvusvahelisel rahastajate konverentsil eraldada peaaegu 350 miljonit USA dollarit põua tõttu kannatavatele riikidele;

| AG. | arvestades, et Aafrika Sarve piirkond ja eriti Somaalia kannatasid põua tõttu ränga näljakriisi all, mille tagajärjeks oli tõsine humanitaarkriis, mis puudutas rohkem kui 12 miljonit piirkonna elanikku, sh üle 7,5 miljoni elaniku Somaalias; arvestades, et näljakriis ei põhjustanud üksnes paljude inimeste ja eelkõige laste surma, vaid tõi kaasa ka suure põgenikevoolu naaberriikidesse Kenyasse ja Etioopiasse; arvestades, et Euroopa Komisjon suurendas humanitaarabi 9 miljonilt eurolt 2008. aastal 46 miljonile eurole 2009. aastal, kuid vähendas siis abisummat 35 miljonile eurole 2010. aastal ja 30 miljonile eurole 2011. aastal; arvestades, et järgnevalt rahaeraldust suurendati 77 miljoni euroni, kuid seda alles pärast 2011. aasta suve ränka põuda; |
| --- | --- |

AG.

arvestades, et Aafrika Sarve piirkond ja eriti Somaalia kannatasid põua tõttu ränga näljakriisi all, mille tagajärjeks oli tõsine humanitaarkriis, mis puudutas rohkem kui 12 miljonit piirkonna elanikku, sh üle 7,5 miljoni elaniku Somaalias; arvestades, et näljakriis ei põhjustanud üksnes paljude inimeste ja eelkõige laste surma, vaid tõi kaasa ka suure põgenikevoolu naaberriikidesse Kenyasse ja Etioopiasse; arvestades, et Euroopa Komisjon suurendas humanitaarabi 9 miljonilt eurolt 2008. aastal 46 miljonile eurole 2009. aastal, kuid vähendas siis abisummat 35 miljonile eurole 2010. aastal ja 30 miljonile eurole 2011. aastal; arvestades, et järgnevalt rahaeraldust suurendati 77 miljoni euroni, kuid seda alles pärast 2011. aasta suve ränka põuda;

| AH. | arvestades, et Aafrika Sarve piirkonna humanitaarolukorra märgatav paranemine on seotud kõigi teiste liidu eesmärkidega selles piirkonnas ja piirkonda kurnavatele erinevatele konfliktidele kestlike lahenduste leidmisel tuleb seetõttu arvesse võtta riigisiseste põgenike vajadusi ning jätkuvat põgenike kriisi ja selle põhjuseid, sh struktuurilist toiduga kindlustamatust, konflikte ja kliimamõju, samuti tuleb eritähelepanu pöörata kõige haavatavamatele elanikkonnarühmadele, nagu naised ja lapsed; |
| --- | --- |

AH.

arvestades, et Aafrika Sarve piirkonna humanitaarolukorra märgatav paranemine on seotud kõigi teiste liidu eesmärkidega selles piirkonnas ja piirkonda kurnavatele erinevatele konfliktidele kestlike lahenduste leidmisel tuleb seetõttu arvesse võtta riigisiseste põgenike vajadusi ning jätkuvat põgenike kriisi ja selle põhjuseid, sh struktuurilist toiduga kindlustamatust, konflikte ja kliimamõju, samuti tuleb eritähelepanu pöörata kõige haavatavamatele elanikkonnarühmadele, nagu naised ja lapsed;

| AI. | arvestades, et piirkonna oluliste abiandjate ja poliitiliste osalejate hulka ei kuulu üksnes tavapärased poliitilised ja arenguvaldkonna osalejad, nagu EL, USA ja sellised rahvusvahelised organisatsioonid nagu ÜRO ja Maailmapank, vaid ka Türgi, Egiptus, Pärsia lahe koostöönõukogu riigid (eriti Katar) ja Islami Koostöö Organisatsioon; arvestades, et Hiina on etendanud peaosa Aafrika Sarve piirkonna infrastruktuurilise arengu ja majandussuutlikkuse edendamisel, andes sihtotstarbelisi sooduslaene, mille tingimuseks ei seata seda, kas riigid viivad ellu tõhusaid reforme, ning mis tihti võimaldavad asjaomases riigis eelisjuurdepääsu loodusvaradele ja turulepääsu; |
| --- | --- |

AI.

arvestades, et piirkonna oluliste abiandjate ja poliitiliste osalejate hulka ei kuulu üksnes tavapärased poliitilised ja arenguvaldkonna osalejad, nagu EL, USA ja sellised rahvusvahelised organisatsioonid nagu ÜRO ja Maailmapank, vaid ka Türgi, Egiptus, Pärsia lahe koostöönõukogu riigid (eriti Katar) ja Islami Koostöö Organisatsioon; arvestades, et Hiina on etendanud peaosa Aafrika Sarve piirkonna infrastruktuurilise arengu ja majandussuutlikkuse edendamisel, andes sihtotstarbelisi sooduslaene, mille tingimuseks ei seata seda, kas riigid viivad ellu tõhusaid reforme, ning mis tihti võimaldavad asjaomases riigis eelisjuurdepääsu loodusvaradele ja turulepääsu;

| AJ. | arvestades, et Euroopa Liit on suurim rahvusvahelise abi ja humanitaarabi andja Aafrika Sarve piirkonnas ning aitab kaasa selle piirkonna arengule ja julgeoleku tagamisele nii maismaal kui ka merel; |
| --- | --- |

AJ.

arvestades, et Euroopa Liit on suurim rahvusvahelise abi ja humanitaarabi andja Aafrika Sarve piirkonnas ning aitab kaasa selle piirkonna arengule ja julgeoleku tagamisele nii maismaal kui ka merel;

| AK. | arvestades, et turvalise keskkonna loomine kaubanduse ja transpordi jaoks on peamine viis piirkonna stabiilsuse ja arengu tagamiseks nii maismaal kui ka merel; |
| --- | --- |

AK.

arvestades, et turvalise keskkonna loomine kaubanduse ja transpordi jaoks on peamine viis piirkonna stabiilsuse ja arengu tagamiseks nii maismaal kui ka merel;

| AL. | arvestades, et ebaseadusliku elevandiluu müügist on Aasia riikide nõudluse tohutu kasvu tõttu saanud üks tähtsamaid sissetulekuallikaid sellistele relvarühmitustele nagu al-Shabaab ja ka ametlikule sõjaväele; arvestades, et CITESi kohaselt on elevantide salaküttimine praegu kõige ulatuslikum viimase kümne aasta lõikes ning alates 1989. aastast on praegu kõige enam registreeritud elevandiluu konfiskeerimisi; |
| --- | --- |

AL.

arvestades, et ebaseadusliku elevandiluu müügist on Aasia riikide nõudluse tohutu kasvu tõttu saanud üks tähtsamaid sissetulekuallikaid sellistele relvarühmitustele nagu al-Shabaab ja ka ametlikule sõjaväele; arvestades, et CITESi kohaselt on elevantide salaküttimine praegu kõige ulatuslikum viimase kümne aasta lõikes ning alates 1989. aastast on praegu kõige enam registreeritud elevandiluu konfiskeerimisi;

| AM. | arvestades, et ÜRO Keskkonnaprogrammi (UNEP) aruande järgi on Somaalia rannikule toimetatud tohutul arvul ebaseaduslikke saadetisi lekkivate toksiliste jäätmetega, eirates täielikult kohaliku elanikkonna tervist või keskkonnakaitset; arvestades, et sama aruande kohaselt on osa merre visatud jäätmetest pärit Euroopa Liidust ja need avaldavad pöördumatut kahjulikku mõju piirkonna inimeste tervisele ja keskkonnale, mille puhul on tegemist inimõiguste jämeda rikkumisega; |
| --- | --- |

AM.

arvestades, et ÜRO Keskkonnaprogrammi (UNEP) aruande järgi on Somaalia rannikule toimetatud tohutul arvul ebaseaduslikke saadetisi lekkivate toksiliste jäätmetega, eirates täielikult kohaliku elanikkonna tervist või keskkonnakaitset; arvestades, et sama aruande kohaselt on osa merre visatud jäätmetest pärit Euroopa Liidust ja need avaldavad pöördumatut kahjulikku mõju piirkonna inimeste tervisele ja keskkonnale, mille puhul on tegemist inimõiguste jämeda rikkumisega;

| AN. | arvestades, et kõigi kaheksa aastatuhande arengueesmärgi osas ollakse piirkonnas praegu maha jäänud ning ainult kindla poliitilise tahte korral on võimalik teha edusamme nende kolme aasta jooksul, mis on jäänud 2015. aastani; |
| --- | --- |

AN.

arvestades, et kõigi kaheksa aastatuhande arengueesmärgi osas ollakse piirkonnas praegu maha jäänud ning ainult kindla poliitilise tahte korral on võimalik teha edusamme nende kolme aasta jooksul, mis on jäänud 2015. aastani;

| AO. | arvestades, et irratsionaalsus ja poliitiline äärmuslus areneb nälja ja viletsuse oludes; arvestades, et neliteist kuud pärast seda, kui ÜRO oli ametlikult teatanud XXI sajandi esimesest näljahädast Aafrika Sarve piirkonnas, on humanitaarolukord suhteliselt paranenud, kuid endiselt kriitiline; |
| --- | --- |

AO.

arvestades, et irratsionaalsus ja poliitiline äärmuslus areneb nälja ja viletsuse oludes; arvestades, et neliteist kuud pärast seda, kui ÜRO oli ametlikult teatanud XXI sajandi esimesest näljahädast Aafrika Sarve piirkonnas, on humanitaarolukord suhteliselt paranenud, kuid endiselt kriitiline;

| AP. | arvestades, et Aafrika Sarve piirkonnas on vaesuse vähendamisel toimunud tagasilööke toidu- ja naftakriiside, aga ka üleilmse majandus- ja finantskriisi ning kliimamuutuste mõju tõttu; |
| --- | --- |

AP.

arvestades, et Aafrika Sarve piirkonnas on vaesuse vähendamisel toimunud tagasilööke toidu- ja naftakriiside, aga ka üleilmse majandus- ja finantskriisi ning kliimamuutuste mõju tõttu;

| AQ. | arvestades, et FAO hinnangul vajas 2012. aasta märtsis Aafrika Sarve piirkonnas abi üle 8 miljoni inimese, nendest 3,2 miljonit Etioopias, 2,5 miljonit Somaalias, 2,2 miljonit Kenyas ja 180 000 inimest Djiboutis; arvestades, et 2011. aastal vaevles piirkond viimase 60 aasta suurima põua käes, mille tõttu kannatas üle 13 miljoni inimese, kellest sajad tuhanded olid sunnitud oma kodu maha jätma ja kümned tuhanded surid; |
| --- | --- |

AQ.

arvestades, et FAO hinnangul vajas 2012. aasta märtsis Aafrika Sarve piirkonnas abi üle 8 miljoni inimese, nendest 3,2 miljonit Etioopias, 2,5 miljonit Somaalias, 2,2 miljonit Kenyas ja 180 000 inimest Djiboutis; arvestades, et 2011. aastal vaevles piirkond viimase 60 aasta suurima põua käes, mille tõttu kannatas üle 13 miljoni inimese, kellest sajad tuhanded olid sunnitud oma kodu maha jätma ja kümned tuhanded surid;

| AR. | arvestades, et Aafrika Sarve piirkonnas on mõned piirkonna riigid takistanud Rahvusvahelise Kriminaalkohtu tööd süüdlaste kohtu alla andmiseks ja karistamatusega võitlemiseks; |
| --- | --- |

AR.

arvestades, et Aafrika Sarve piirkonnas on mõned piirkonna riigid takistanud Rahvusvahelise Kriminaalkohtu tööd süüdlaste kohtu alla andmiseks ja karistamatusega võitlemiseks;

| AS. | arvestades, et oma töö jätkamiseks humanitaarabi andmisel ning investeerimiseks taastumisvõimesse Somaalias, Kenyas ja Etioopias, vajab UNICEF 2012. aastal 273 miljonit dollarit, millest ta oli 2012. aasta juuli lõpu seisuga saanud ainult 33 %; |
| --- | --- |

AS.

arvestades, et oma töö jätkamiseks humanitaarabi andmisel ning investeerimiseks taastumisvõimesse Somaalias, Kenyas ja Etioopias, vajab UNICEF 2012. aastal 273 miljonit dollarit, millest ta oli 2012. aasta juuli lõpu seisuga saanud ainult 33 %;

Üldine raamistik

| 1. | kiidab heaks Aafrika Sarve piirkonda käsitleva ELi strateegia ja eelkõige tervikliku lähenemisviisi, mis põhineb julgeoleku- ja stabiilsusprobleemide käsitamisel, õigusriikluse kehtestamisel ja nõuetekohase kohtuprotsessi tagamisel, mille juurde peavad kuuluma toimivaid õiguskaitse mehhanismid ja menetlused ning sõltumatu kohtusüsteem, kusjuures samal ajal tuleb tegeleda ka probleemide sügavamate põhjustega, rakendades selleks selgetel eesmärkidel põhinevaid arengu- ja humanitaarstrateegiaid; nõuab tungivalt, et täielikult rakendataks Aafrika Sarve käsitlev ELi strateegiline raamistik, ning toetab selle viit osa, mille põhialused on järgmised:






  i) | demokraatlike, vastupidavate ja usaldusväärsete poliitiliste struktuuride loomine kõikides Aafrika Sarve piirkonna riikides; |
| --- | --- | --- |

1.

kiidab heaks Aafrika Sarve piirkonda käsitleva ELi strateegia ja eelkõige tervikliku lähenemisviisi, mis põhineb julgeoleku- ja stabiilsusprobleemide käsitamisel, õigusriikluse kehtestamisel ja nõuetekohase kohtuprotsessi tagamisel, mille juurde peavad kuuluma toimivaid õiguskaitse mehhanismid ja menetlused ning sõltumatu kohtusüsteem, kusjuures samal ajal tuleb tegeleda ka probleemide sügavamate põhjustega, rakendades selleks selgetel eesmärkidel põhinevaid arengu- ja humanitaarstrateegiaid; nõuab tungivalt, et täielikult rakendataks Aafrika Sarve käsitlev ELi strateegiline raamistik, ning toetab selle viit osa, mille põhialused on järgmised:

i)

demokraatlike, vastupidavate ja usaldusväärsete poliitiliste struktuuride loomine kõikides Aafrika Sarve piirkonna riikides;

| ii) | koostöö piirkonna riikide, piirkondlike ja rahvusvaheliste osalejate ja organisatsioonidega konfliktide lahendamise nimel, sealhulgas ka nende algpõhjuste käsitlemine; |
| --- | --- |

ii)

koostöö piirkonna riikide, piirkondlike ja rahvusvaheliste osalejate ja organisatsioonidega konfliktide lahendamise nimel, sealhulgas ka nende algpõhjuste käsitlemine;

| iii) | selle tagamine, et piirkonna praegune ebakindlus ei ohustaks teiste naaberriikide ega teiste piirkondade ja riikide julgeolekut; |
| --- | --- |

iii)

selle tagamine, et piirkonna praegune ebakindlus ei ohustaks teiste naaberriikide ega teiste piirkondade ja riikide julgeolekut;

| iv) | majanduskasvu suurendamiseks ja vaesuse vähendamiseks tehtavate jõupingutuste toetamine; |
| --- | --- |

iv)

majanduskasvu suurendamiseks ja vaesuse vähendamiseks tehtavate jõupingutuste toetamine;

| v) | piirkondliku poliitilise ja majandusliku koostöö toetamine; |
| --- | --- |

v)

piirkondliku poliitilise ja majandusliku koostöö toetamine;

rõhutab, et tähtis on edendada kestlikku majanduskasvu piirkonnas ja vähendada vaesust, rahuldades inimeste põhivajadusi;

| 2. | rõhutab, et kestlik lahendus piirkonna arvukatele konfliktidele on edukas üksnes siis, kui sellega kehtestatakse rivaalitsemist ja piirivaidlusi ületavad heanaaberlikkuse põhimõtted, mittesekkumispoliitika ja koostöö riikide vahel, säästev areng koos võrdselt ja õiglaselt jagatud juurdepääsuga ressurssidele ning majanduslike võimalustega kõigile ilma diskrimineerimiseta; märgib, et see nõuab ümberkorraldavaid jõupingutusi rahu tagamisel, vahendamistegevuses ja lepitamisel ning koostöös Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga lõpu tegemist karistamatusele ning rahvusvahelise humanitaarõiguse täielikku järgimist, sealhulgas humanitaarabi takistamatut kättesaadavust elanikele, ja inimõiguste austamist; märgib, et liit peab tihedas koostöös piirkondlike organitega täitma oma rolli nende protsesside toetamisel, väike- ja kergrelvade levikuga võitlemisel ning endiste võitlejate demobiliseerimise, desarmeerimise ja taasintegreerimise hõlbustamisel, kuid rõhutab, et lõppkokkuvõttes on Aafrika Sarve piirkonna elanikud need, kes saavad piirkonnas saavutada kestva rahu, stabiilsuse ja heaolu ning vastutusvõimelise valitsuse ja õigusriigi; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et kestlik lahendus piirkonna arvukatele konfliktidele on edukas üksnes siis, kui sellega kehtestatakse rivaalitsemist ja piirivaidlusi ületavad heanaaberlikkuse põhimõtted, mittesekkumispoliitika ja koostöö riikide vahel, säästev areng koos võrdselt ja õiglaselt jagatud juurdepääsuga ressurssidele ning majanduslike võimalustega kõigile ilma diskrimineerimiseta; märgib, et see nõuab ümberkorraldavaid jõupingutusi rahu tagamisel, vahendamistegevuses ja lepitamisel ning koostöös Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga lõpu tegemist karistamatusele ning rahvusvahelise humanitaarõiguse täielikku järgimist, sealhulgas humanitaarabi takistamatut kättesaadavust elanikele, ja inimõiguste austamist; märgib, et liit peab tihedas koostöös piirkondlike organitega täitma oma rolli nende protsesside toetamisel, väike- ja kergrelvade levikuga võitlemisel ning endiste võitlejate demobiliseerimise, desarmeerimise ja taasintegreerimise hõlbustamisel, kuid rõhutab, et lõppkokkuvõttes on Aafrika Sarve piirkonna elanikud need, kes saavad piirkonnas saavutada kestva rahu, stabiilsuse ja heaolu ning vastutusvõimelise valitsuse ja õigusriigi;

| 3. | väljendab heameelt asjaolu üle, et ametisse on nimetatud ELi eriesindaja Aafrika Sarve piirkonnas, nagu parlament oma eespool nimetatud 10. mai 2007. aasta resolutsioonis (Somaali poolsaare kohta) nõudis; nõuab, et kõrge esindaja ja komisjoni asepresident ning komisjon toetaksid aktiivselt ELi eriesindaja tööd, tagades talle piisavad rahalised vahendid ja inimressursid ning vahetu juurdepääsu ÜJKP struktuuridele ja missioonidele ning komisjoni arengu- ja humanitaarabipoliitika struktuuridele ja programmidele; tuletab meelde, et Euroopa Parlament nõudis oma resolutsioonis ka seda, et ELi eriesindaja Aafrika Sarve piirkonnas esitaks Euroopa Parlamendile korrapäraselt aruandeid; ning tunneb sellega seoses heameelt Aafrika Sarve piirkonna ELi eriesindaja korrapäraste aruannete üle Euroopa Parlamendile ja kutsub teda üles jätkama parlamendiliikmetega korrapärast dialoogi ja arvamuste vahetusi; väljendab heameelt ka ELi eriesindaja nimetamise üle Sudaani ja Lõuna-Sudaani; on veendunud, et täieliku teabevahetuse ja tegevuse kooskõlastamise tagamiseks peaksid ELi välistegevuse rahastamisvahendite kavandamise eest vastutavad pädevad talitused mõlema eriesindajaga korrapäraselt konsulteerima ning andma neile korrapäraselt poliitilist ja strateegilist nõu; juhib tähelepanu sellele, kuivõrd tähtis on piirkonna kahe ELi eriesindaja ja ELi delegatsioonide juhtide vaheline korrapärane dialoog ja kooskõlastamine; |
| --- | --- |

3.

väljendab heameelt asjaolu üle, et ametisse on nimetatud ELi eriesindaja Aafrika Sarve piirkonnas, nagu parlament oma eespool nimetatud 10. mai 2007. aasta resolutsioonis (Somaali poolsaare kohta) nõudis; nõuab, et kõrge esindaja ja komisjoni asepresident ning komisjon toetaksid aktiivselt ELi eriesindaja tööd, tagades talle piisavad rahalised vahendid ja inimressursid ning vahetu juurdepääsu ÜJKP struktuuridele ja missioonidele ning komisjoni arengu- ja humanitaarabipoliitika struktuuridele ja programmidele; tuletab meelde, et Euroopa Parlament nõudis oma resolutsioonis ka seda, et ELi eriesindaja Aafrika Sarve piirkonnas esitaks Euroopa Parlamendile korrapäraselt aruandeid; ning tunneb sellega seoses heameelt Aafrika Sarve piirkonna ELi eriesindaja korrapäraste aruannete üle Euroopa Parlamendile ja kutsub teda üles jätkama parlamendiliikmetega korrapärast dialoogi ja arvamuste vahetusi; väljendab heameelt ka ELi eriesindaja nimetamise üle Sudaani ja Lõuna-Sudaani; on veendunud, et täieliku teabevahetuse ja tegevuse kooskõlastamise tagamiseks peaksid ELi välistegevuse rahastamisvahendite kavandamise eest vastutavad pädevad talitused mõlema eriesindajaga korrapäraselt konsulteerima ning andma neile korrapäraselt poliitilist ja strateegilist nõu; juhib tähelepanu sellele, kuivõrd tähtis on piirkonna kahe ELi eriesindaja ja ELi delegatsioonide juhtide vaheline korrapärane dialoog ja kooskõlastamine;

| 4. | on seisukohal, et IGADile tuleks eraldada rohkem vahendeid, et edendada head valitsemistava ning tulemuslikku poliitilist dialoogi ja konsensuse saavutamise mehhanisme kõigi selle liikmesriikide seas; kutsub ELi üles seda rolli toetama ning aktiivsemalt osalema nende riikide sisemise suutlikkuse arendamise protsessis; tuletab meelde, et äärmiselt oluline on edendada piirkonna riikide vahelise dialoogi ja koostöö piirkondlikku institutsioonilist raamistikku, kusjuures eriti asjakohane on see Etioopia, Kenya ja Uganda puhul, kes peavad piirkonna oluliste toimijatena jätkuvalt oma jõupingutusi kooskõlastama ning töötama ühiste eesmärkide nimel; tuletab lisaks meelde, et IGAD võiks elutähtsate loodusvarade (nagu vesi) kasutamise küsimuses pakkuda pädevat dialoogi- ja kooskõlastamisraamistikku; |
| --- | --- |

4.

on seisukohal, et IGADile tuleks eraldada rohkem vahendeid, et edendada head valitsemistava ning tulemuslikku poliitilist dialoogi ja konsensuse saavutamise mehhanisme kõigi selle liikmesriikide seas; kutsub ELi üles seda rolli toetama ning aktiivsemalt osalema nende riikide sisemise suutlikkuse arendamise protsessis; tuletab meelde, et äärmiselt oluline on edendada piirkonna riikide vahelise dialoogi ja koostöö piirkondlikku institutsioonilist raamistikku, kusjuures eriti asjakohane on see Etioopia, Kenya ja Uganda puhul, kes peavad piirkonna oluliste toimijatena jätkuvalt oma jõupingutusi kooskõlastama ning töötama ühiste eesmärkide nimel; tuletab lisaks meelde, et IGAD võiks elutähtsate loodusvarade (nagu vesi) kasutamise küsimuses pakkuda pädevat dialoogi- ja kooskõlastamisraamistikku;

| 5. | kutsub komisjoni üles kaaluma abi ja toetuse andmist kõikidele Aafrika riikidele, kes on sõjaliselt seotud rahuvalvega Aafrika Sarve piirkonna riikides ja eelkõige Somaalias; |
| --- | --- |

5.

kutsub komisjoni üles kaaluma abi ja toetuse andmist kõikidele Aafrika riikidele, kes on sõjaliselt seotud rahuvalvega Aafrika Sarve piirkonna riikides ja eelkõige Somaalias;

| 6. | pooldab ELi otsust pakkuda AMISOMile täiendavat abi, et missioon saaks oma mandaati täita ja väekoondise üldsuuruseks oleks 17 731 liiget, nagu on lubanud ÜRO; |
| --- | --- |

6.

pooldab ELi otsust pakkuda AMISOMile täiendavat abi, et missioon saaks oma mandaati täita ja väekoondise üldsuuruseks oleks 17 731 liiget, nagu on lubanud ÜRO;

| 7. | on veendunud, et AMISOMi tulemused võitluses al-Shabaabiga, näiteks Kismaayo üle kontrolli saavutamine, kinnitavad Aafrika Liidu toetamise strateegilist tähtsust; rõhutab seetõttu, et tähtis on toetada Aafrika Liidu protsessi institutsioonide ja suutlikkuse arendamisel ning hea valitsemistava edendamisel, samuti Aafrika Liidu reageerimissuutlikkust, sh kriisiohjamise ja sõjaväelisel tasandil; tervitab ELi delegatsiooni loomist Aafrika Liidu juures Addis Abebas; |
| --- | --- |

7.

on veendunud, et AMISOMi tulemused võitluses al-Shabaabiga, näiteks Kismaayo üle kontrolli saavutamine, kinnitavad Aafrika Liidu toetamise strateegilist tähtsust; rõhutab seetõttu, et tähtis on toetada Aafrika Liidu protsessi institutsioonide ja suutlikkuse arendamisel ning hea valitsemistava edendamisel, samuti Aafrika Liidu reageerimissuutlikkust, sh kriisiohjamise ja sõjaväelisel tasandil; tervitab ELi delegatsiooni loomist Aafrika Liidu juures Addis Abebas;

| 8. | nõuab kiiremas korras õigus- ja vanglasüsteemide toetamist riikides, kes on teinud ELiga koostööd piraatluses kahtlustavate üleandmiseks (Kenya, Seišellid ja Mauritius), samuti toetust Somaalia ametiasutustele, et neil oleksid rahvusvahelise õiguse, eelkõige inimõiguste kohaselt kohtulik suutlikkus ja nõuetekohased õiguslikud menetlused, mis võimaldaksid neil tegeleda tabatud piraatide ja al-Shabaabi võitlejatega; samas toonitab, kui tähtis on pakkuda tabatud piraatidele rehabiliteerimise ja ühiskonda taasintegreerumise võimalust; |
| --- | --- |

8.

nõuab kiiremas korras õigus- ja vanglasüsteemide toetamist riikides, kes on teinud ELiga koostööd piraatluses kahtlustavate üleandmiseks (Kenya, Seišellid ja Mauritius), samuti toetust Somaalia ametiasutustele, et neil oleksid rahvusvahelise õiguse, eelkõige inimõiguste kohaselt kohtulik suutlikkus ja nõuetekohased õiguslikud menetlused, mis võimaldaksid neil tegeleda tabatud piraatide ja al-Shabaabi võitlejatega; samas toonitab, kui tähtis on pakkuda tabatud piraatidele rehabiliteerimise ja ühiskonda taasintegreerumise võimalust;

| 9. | peab kahetsusväärseks asjaolu, et vaatamata ELi abile, mida on antud õigusriikluse tugevdamiseks selles piirkonnas, vaatamata üleandmislepingutele ELi ja kolmandate riikide vahel (Kenya, Seišellid ja Mauritius) ning Seišellide, Puntlandi ja Somaalimaa vahel sõlmitud kahepoolsetele lepingutele süüdimõistetud piraatide repatrieerimise kohta ning mitmetele asjakohastele rahvusvahelistele õigusraamistikele ei ole paljusid piraate ja teisi kurjategijaid kas veel vahistatud või on nad pärast vahistamist vabastatud, kuna puuduvad kindlad tõendid või poliitiline tahe nad vastutusele võtta; |
| --- | --- |

9.

peab kahetsusväärseks asjaolu, et vaatamata ELi abile, mida on antud õigusriikluse tugevdamiseks selles piirkonnas, vaatamata üleandmislepingutele ELi ja kolmandate riikide vahel (Kenya, Seišellid ja Mauritius) ning Seišellide, Puntlandi ja Somaalimaa vahel sõlmitud kahepoolsetele lepingutele süüdimõistetud piraatide repatrieerimise kohta ning mitmetele asjakohastele rahvusvahelistele õigusraamistikele ei ole paljusid piraate ja teisi kurjategijaid kas veel vahistatud või on nad pärast vahistamist vabastatud, kuna puuduvad kindlad tõendid või poliitiline tahe nad vastutusele võtta;

| 10. | kiidab täielikult heaks ÜRO 25. jaanuari 2011. aasta aruande, milles tuuakse välja 25 ettepanekut, mis on esitanud Jack Lang, ÜRO peasekretäri erinõunik Somaalia rannikuvetes toimuva piraatlusega seotud õigusküsimustes; samuti tõstab esile Jack Langi asjakohased järelaruanded, nagu 15. juuni 2011. aasta aruanne spetsiaalsete piraatlusevastaste Somaalia kohtute loomise korra kohta ja peasekretäri 20. jaanuari 2012. aasta aruanne spetsiaalsete piraatlusevastaste kohtute kohta Somaalias ja teistes piirkonna riikides; nõuab, et kõrge esindaja ja komisjoni asepresident, ELi eriesindaja, kolm missiooni- ja delegatsioonijuhti käsitleksid Jack Langi tehtud ettepanekuid prioriteedina ja töötaksid välja strateegia ELi panuse kohta rahvusvahelisse lähenemisviisi kriminaalõigusele Somaalia territooriumil; |
| --- | --- |

10.

kiidab täielikult heaks ÜRO 25. jaanuari 2011. aasta aruande, milles tuuakse välja 25 ettepanekut, mis on esitanud Jack Lang, ÜRO peasekretäri erinõunik Somaalia rannikuvetes toimuva piraatlusega seotud õigusküsimustes; samuti tõstab esile Jack Langi asjakohased järelaruanded, nagu 15. juuni 2011. aasta aruanne spetsiaalsete piraatlusevastaste Somaalia kohtute loomise korra kohta ja peasekretäri 20. jaanuari 2012. aasta aruanne spetsiaalsete piraatlusevastaste kohtute kohta Somaalias ja teistes piirkonna riikides; nõuab, et kõrge esindaja ja komisjoni asepresident, ELi eriesindaja, kolm missiooni- ja delegatsioonijuhti käsitleksid Jack Langi tehtud ettepanekuid prioriteedina ja töötaksid välja strateegia ELi panuse kohta rahvusvahelisse lähenemisviisi kriminaalõigusele Somaalia territooriumil;

| 11. | kordab oma üleskutset, et liikmesriigid uuriksid ja jälgiksid koostöös Europoli ja Interpoliga rahavooge ning konfiskeeriksid piraatidele lunarahana makstud summad, kuna on viiteid, et see raha võidakse üle kanda maailma eri paigus asuvatele pangakontodele, sh Euroopa pankadesse, samuti tuleks tuvastada ja likvideerida organiseeritud kuritegevuse võrgustikud, mis niisugusest tegevusest kasumit saavad; kutsub nõukogu üles hõlbustama tihedamat koostööd ühelt poolt EU NAVFORi ja teiselt poolt Europoli ja Interpoli vahel; |
| --- | --- |

11.

kordab oma üleskutset, et liikmesriigid uuriksid ja jälgiksid koostöös Europoli ja Interpoliga rahavooge ning konfiskeeriksid piraatidele lunarahana makstud summad, kuna on viiteid, et see raha võidakse üle kanda maailma eri paigus asuvatele pangakontodele, sh Euroopa pankadesse, samuti tuleks tuvastada ja likvideerida organiseeritud kuritegevuse võrgustikud, mis niisugusest tegevusest kasumit saavad; kutsub nõukogu üles hõlbustama tihedamat koostööd ühelt poolt EU NAVFORi ja teiselt poolt Europoli ja Interpoli vahel;

| 12. | nõuab, et kõik piirkonna riigid teeksid koostööd Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga, ning tuletab meelde Rooma statuudi allkirjastanute ja ratifitseerinute siduvat kohustust; tervitab samuti Rahvusvahelises Kriminaalkohtus hiljuti toimunud muutusi, mis võimaldavad läbi viia uurimisi ja juurdlusi riikides, kes ei ole Rooma statuudi osapooled või kes ei ole statuuti ratifitseerinud; |
| --- | --- |

12.

nõuab, et kõik piirkonna riigid teeksid koostööd Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga, ning tuletab meelde Rooma statuudi allkirjastanute ja ratifitseerinute siduvat kohustust; tervitab samuti Rahvusvahelises Kriminaalkohtus hiljuti toimunud muutusi, mis võimaldavad läbi viia uurimisi ja juurdlusi riikides, kes ei ole Rooma statuudi osapooled või kes ei ole statuuti ratifitseerinud;

| 13. | palub Euroopa Liidu institutsioonidel jääda valvsaks ja aktiivseks Etioopias toimuva poliitilise ülemineku suhtes ja esimeste sammude suhtes, mida Somaalias tehakse demokraatia suunas; |
| --- | --- |

13.

palub Euroopa Liidu institutsioonidel jääda valvsaks ja aktiivseks Etioopias toimuva poliitilise ülemineku suhtes ja esimeste sammude suhtes, mida Somaalias tehakse demokraatia suunas;

| 14. | soovitab kasutada ära võimalust, mis on tekkinud seoses võimu üleminekuga pärast Etioopia viimase peaministri Meles Zenawi surma 20. augustil 2012, seoses Somaalia uue presidendi valimisega ning seoses lähenevate Kenya seadusandliku kogu valimistega 2013. aastal, selleks et:






  i) | teha koostöös ja dialoogis Aafrika Sarve piirkonna partneritega tööd edendamaks austust põhiseaduslike normide, õigusriigi põhimõtete, inimõiguste ja soolise võrdõiguslikkuse vastu; |
| --- | --- | --- |

14.

soovitab kasutada ära võimalust, mis on tekkinud seoses võimu üleminekuga pärast Etioopia viimase peaministri Meles Zenawi surma 20. augustil 2012, seoses Somaalia uue presidendi valimisega ning seoses lähenevate Kenya seadusandliku kogu valimistega 2013. aastal, selleks et:

i)

teha koostöös ja dialoogis Aafrika Sarve piirkonna partneritega tööd edendamaks austust põhiseaduslike normide, õigusriigi põhimõtete, inimõiguste ja soolise võrdõiguslikkuse vastu;

| ii) | jätkata tööd institutsioonide väljaarendamise, demokraatia ülesehitamise ja demokratiseerimisega; |
| --- | --- |

ii)

jätkata tööd institutsioonide väljaarendamise, demokraatia ülesehitamise ja demokratiseerimisega;

| iii) | jälgida valimiste vaatlusmissiooni soovituste järgimist ja toetada vastavalt vajadusele nende elluviimist; |
| --- | --- |

iii)

jälgida valimiste vaatlusmissiooni soovituste järgimist ja toetada vastavalt vajadusele nende elluviimist;

| iv) | tugevdada poliitilist dialoogi riigi ja piirkonna tasandil ning jätkuvalt tõstatada inimõiguste küsimusi (sealhulgas, kui see on asjakohane, käsitleda kohtuväliste hukkamiste, meelevaldsete vahistamiste ja vangistamiste juhtumeid) ning käsitleda võitlust karistamatusega; |
| --- | --- |

iv)

tugevdada poliitilist dialoogi riigi ja piirkonna tasandil ning jätkuvalt tõstatada inimõiguste küsimusi (sealhulgas, kui see on asjakohane, käsitleda kohtuväliste hukkamiste, meelevaldsete vahistamiste ja vangistamiste juhtumeid) ning käsitleda võitlust karistamatusega;

| v) | toetada sõltumatut kodanikuühiskonda, mis suudab väljendada ühiskonna huve; |
| --- | --- |

v)

toetada sõltumatut kodanikuühiskonda, mis suudab väljendada ühiskonna huve;

| 15. | väljendab heameelt, et Aafrika Liidu rahu- ja julgeolekunõukogu tegevuskavas ettenähtud ja ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis nr 2046 (2012) sisalduva tähtaja lõppemisel on Sudaan ja Lõuna-Sudaan sõlminud kokkuleppe naftavarude kohta; loodab, et nimetatud kokkulepe lahendab võimalikult kiiresti ka lõplikult Lõuna-Sudaani naftatransiidi probleemi; |
| --- | --- |

15.

väljendab heameelt, et Aafrika Liidu rahu- ja julgeolekunõukogu tegevuskavas ettenähtud ja ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis nr 2046 (2012) sisalduva tähtaja lõppemisel on Sudaan ja Lõuna-Sudaan sõlminud kokkuleppe naftavarude kohta; loodab, et nimetatud kokkulepe lahendab võimalikult kiiresti ka lõplikult Lõuna-Sudaani naftatransiidi probleemi;

Julgeolekupoliitika raamistik

| 16. | väljendab heameelt asjaolu üle, et EU NAVFORi operatsioon Atalanta on olulisel määral kaasa aidanud jõupingutustele võidelda piraatlusega ja suurendada meresõidu turvalisust Somaalia rannikuvetes; toonitab operatsiooni rolli Somaaliasse abi toimetavate Maailma Toiduprogrammi laevade, muude ohustatud laevade ja AMISOMile määratud varustuse kaitsmisel; tunneb heameelt nõukogu 23. märtsi 2012. aasta otsuse üle pikendada EU NAVFORi operatsiooni Atalanta kestust 2014. aasta detsembrini ning laiendada operatsiooni mandaati, et võtta sihikule kaldal asuvad piraatide tegutsemisbaasid; nõuab tungivalt, et liikmesriigid tagaksid, et EU NAVFORi operatsiooni Atalanta toetataks korralikult asjakohaste seire- ja patrulllaevadega, sest praegune edu võitluses piraatlusega ei pruugi olla püsiv, samuti vahenditega, mis võimaldaksid rahvusvahelisel kogukonnal jälitada piraate, nende rahastajaid ja võrgustikke, tunnistades, et kõige tõhusamateks piraatlusevastasteks meetmeteks on õigupoolest osutunud laevandusettevõtjate kehtestatud pardal rakendatavad kaitsemeetmed; kiidab seega heaks meretööstuse hiljutise nõudmise reguleerida erasektori mereturvaettevõtteid ning palub Rahvusvahelisel Mereorganisatsioonil, lipuriikidel ja meretööstusel teha koostööd, et välja töötada ja rakendada selged, järjepidevad ja jõustatavad rahvusvaheliselt kokkulepitud standardid, mis käsitlevad erasektori relvastatud turvatöötajate kasutamist laeva pardal, ning nõuab, et erasektori mereturvaettevõtted tegutseksid neid standardeid rangelt järgides; |
| --- | --- |

16.

väljendab heameelt asjaolu üle, et EU NAVFORi operatsioon Atalanta on olulisel määral kaasa aidanud jõupingutustele võidelda piraatlusega ja suurendada meresõidu turvalisust Somaalia rannikuvetes; toonitab operatsiooni rolli Somaaliasse abi toimetavate Maailma Toiduprogrammi laevade, muude ohustatud laevade ja AMISOMile määratud varustuse kaitsmisel; tunneb heameelt nõukogu 23. märtsi 2012. aasta otsuse üle pikendada EU NAVFORi operatsiooni Atalanta kestust 2014. aasta detsembrini ning laiendada operatsiooni mandaati, et võtta sihikule kaldal asuvad piraatide tegutsemisbaasid; nõuab tungivalt, et liikmesriigid tagaksid, et EU NAVFORi operatsiooni Atalanta toetataks korralikult asjakohaste seire- ja patrulllaevadega, sest praegune edu võitluses piraatlusega ei pruugi olla püsiv, samuti vahenditega, mis võimaldaksid rahvusvahelisel kogukonnal jälitada piraate, nende rahastajaid ja võrgustikke, tunnistades, et kõige tõhusamateks piraatlusevastasteks meetmeteks on õigupoolest osutunud laevandusettevõtjate kehtestatud pardal rakendatavad kaitsemeetmed; kiidab seega heaks meretööstuse hiljutise nõudmise reguleerida erasektori mereturvaettevõtteid ning palub Rahvusvahelisel Mereorganisatsioonil, lipuriikidel ja meretööstusel teha koostööd, et välja töötada ja rakendada selged, järjepidevad ja jõustatavad rahvusvaheliselt kokkulepitud standardid, mis käsitlevad erasektori relvastatud turvatöötajate kasutamist laeva pardal, ning nõuab, et erasektori mereturvaettevõtted tegutseksid neid standardeid rangelt järgides;

| 17. | märgib EU NAVFORi ja teiste piirkonnas tegutsevate rahvusvaheliste missioonide, eelkõige AMISOMi maismaaoperatsiooni koostöö tähtsust ning on arvamusel, et head suhted ja tihe koostöö, sealhulgas teabe jagamine, on võtmetähtsusega stabiilsuse loomiseks Somaalias; rõhutab, et EU NAVFORi operatsioon Atalanta ja NATO operatsioon Ocean Shield suudavad piraatlust edukalt ära hoida ja ohjeldada üksnes siis, kui Aafrika Sarve piirkonnas ja eriti Somaalias kehtestatakse terviklik strateegia, et käsitleda põhjuseid, mis sunnivad somaallasi tegelema sissetuleku saamiseks piraatluse ja kuritegevusega; märgib, et NATO praegusel piraatlusevastasel missioonil, operatsioonil Ocean Shield on olnud kaks edukat lühemat piraatlusevastast operatsiooni 2008. aasta oktoobris, kui kaitsti Maailma Toiduprogrammi saadetisi; |
| --- | --- |

17.

märgib EU NAVFORi ja teiste piirkonnas tegutsevate rahvusvaheliste missioonide, eelkõige AMISOMi maismaaoperatsiooni koostöö tähtsust ning on arvamusel, et head suhted ja tihe koostöö, sealhulgas teabe jagamine, on võtmetähtsusega stabiilsuse loomiseks Somaalias; rõhutab, et EU NAVFORi operatsioon Atalanta ja NATO operatsioon Ocean Shield suudavad piraatlust edukalt ära hoida ja ohjeldada üksnes siis, kui Aafrika Sarve piirkonnas ja eriti Somaalias kehtestatakse terviklik strateegia, et käsitleda põhjuseid, mis sunnivad somaallasi tegelema sissetuleku saamiseks piraatluse ja kuritegevusega; märgib, et NATO praegusel piraatlusevastasel missioonil, operatsioonil Ocean Shield on olnud kaks edukat lühemat piraatlusevastast operatsiooni 2008. aasta oktoobris, kui kaitsti Maailma Toiduprogrammi saadetisi;

| 18. | kiidab heaks välisasjade nõukogu 12. detsembri 2011. aasta otsuse alustada piirkondlikku merendusalase suutlikkuse suurendamise missiooni EUCAP Nestor, mille eesmärk on parandada merenduse ja õigussüsteemi suutlikkust ning rannikualade politseijõudude ja kohtunike koolitust, konsulteerides sel eesmärgil kohalike kogukondadega viies Aafrika Sarve piirkonna ja India ookeani lääneosa riigis ja saades eelnevalt nende nõusoleku; palub kõigil liikmesriikidel võimaldada viivitamata uue missiooni jaoks pädev tsiviil- ja sõjaväepersonal; nõuab paremat kooskõlastatust muude algatustega, nagu tähtsate mereteede programmi kuuluv ELi Marsici projekt, mida rahastatakse stabiliseerimisvahendist, ja piirkondlik merejulgeoleku programm (MASE), mille on algatanud Ida- ja Lõuna-Aafrika ning India ookeani piirkonna riigid ja mida toetab EL ning mille eesmärk on võidelda piraatlusega maismaal ja suurendada kohtuasutuste suutlikkust vahistada, üle viia, kinni pidada ja kohtu alla anda piraatluses kahtlustatavaid isikuid; on veendunud, et üksnes siis, kui suurendada rannikuäärsete riikide rannavalvealast suutlikkust, tegeleda piraatluse algpõhjustega maismaal ning innustada parimate laevanduse juhtimistavade (BMP4) ja mereturvaettevõtete parandatud standardite järgimist, on rahvusvahelisel kogukonnal võimalik saavutada piirkonna stabiilsuse ja julgeoleku üldisem eesmärk ning seega vähendada merepatrulle piirkonnas; |
| --- | --- |

18.

kiidab heaks välisasjade nõukogu 12. detsembri 2011. aasta otsuse alustada piirkondlikku merendusalase suutlikkuse suurendamise missiooni EUCAP Nestor, mille eesmärk on parandada merenduse ja õigussüsteemi suutlikkust ning rannikualade politseijõudude ja kohtunike koolitust, konsulteerides sel eesmärgil kohalike kogukondadega viies Aafrika Sarve piirkonna ja India ookeani lääneosa riigis ja saades eelnevalt nende nõusoleku; palub kõigil liikmesriikidel võimaldada viivitamata uue missiooni jaoks pädev tsiviil- ja sõjaväepersonal; nõuab paremat kooskõlastatust muude algatustega, nagu tähtsate mereteede programmi kuuluv ELi Marsici projekt, mida rahastatakse stabiliseerimisvahendist, ja piirkondlik merejulgeoleku programm (MASE), mille on algatanud Ida- ja Lõuna-Aafrika ning India ookeani piirkonna riigid ja mida toetab EL ning mille eesmärk on võidelda piraatlusega maismaal ja suurendada kohtuasutuste suutlikkust vahistada, üle viia, kinni pidada ja kohtu alla anda piraatluses kahtlustatavaid isikuid; on veendunud, et üksnes siis, kui suurendada rannikuäärsete riikide rannavalvealast suutlikkust, tegeleda piraatluse algpõhjustega maismaal ning innustada parimate laevanduse juhtimistavade (BMP4) ja mereturvaettevõtete parandatud standardite järgimist, on rahvusvahelisel kogukonnal võimalik saavutada piirkonna stabiilsuse ja julgeoleku üldisem eesmärk ning seega vähendada merepatrulle piirkonnas;

| 19. | väljendab heameelt 2011. aasta juulis vastu võetud otsuse üle pikendada Ugandas toimuvat ELi väljaõppemissiooni ja muuta selle mandaati; nõuab sellegipoolest ELi väljaõppemissioonil kõigi koolitatavate sõdurite paremat kontrollimist ja nende käitumise ja usaldusväärsuse jälgimist tagamaks, et programmi ei võeta alaealisi ega relvarühmitustesse kuuluvaid isikuid, et väljaõpetatavad integreeritakse Somaalia relvajõududesse ning et kõikidest deserteerimisjuhtudest teatakse kohe ja neid uuritakse; ühtlasi kutsub ELi üles osalema väljaõppeüksustele tehtavate maksete ahela tähelepanelikus järelevalves, et tagada maksete jõudmine ettenähtud saajateni ning toetada motivatsiooni, lojaalsust ja pühendumust ning ühtlasi tagada, et tulevased Somaalia julgeolekujõud on võimelised vastutuse üle võtma; |
| --- | --- |

19.

väljendab heameelt 2011. aasta juulis vastu võetud otsuse üle pikendada Ugandas toimuvat ELi väljaõppemissiooni ja muuta selle mandaati; nõuab sellegipoolest ELi väljaõppemissioonil kõigi koolitatavate sõdurite paremat kontrollimist ja nende käitumise ja usaldusväärsuse jälgimist tagamaks, et programmi ei võeta alaealisi ega relvarühmitustesse kuuluvaid isikuid, et väljaõpetatavad integreeritakse Somaalia relvajõududesse ning et kõikidest deserteerimisjuhtudest teatakse kohe ja neid uuritakse; ühtlasi kutsub ELi üles osalema väljaõppeüksustele tehtavate maksete ahela tähelepanelikus järelevalves, et tagada maksete jõudmine ettenähtud saajateni ning toetada motivatsiooni, lojaalsust ja pühendumust ning ühtlasi tagada, et tulevased Somaalia julgeolekujõud on võimelised vastutuse üle võtma;

| 20. | rõhutab, et vaja on põhjalikku strateegilist kooskõlastamist kõigi julgeolekuga seotud osaliste vahel, see puudutab eelkõige EU NAVFORi operatsiooni Atalanta, ELi Somaalia väljaõppemissiooni ja EUCAP Nestorit, aga ka NATO operatsiooni Ocean Shield, USA juhitavat rühma CTF-151, ÜROd ja AMISOMi; võtab teadmiseks sellised rahvusvahelised koordineerimismehhanismid nagu Somaalia ranniku lähedal toimuvat piraatlust käsitlev kontaktrühm New Yorgis ning SHADE (Shared Awareness and Deconfliction) mehhanism Bahreinis; kiidab seetõttu heaks nõukogu 23. märtsi 2012. aasta otsuse käivitada esialgu kahe-aastaseks perioodiks ELi operatsioonide keskus, et kooskõlastada ja suurendada koostoimet kolme Aafrika Sarve piirkonnas toimuva ÜJKP missiooni ja Brüsselis asuvates struktuuride vahel Aafrika Sarve piirkonda käsitleva strateegia kontekstis ja koostöös Euroopa Liidu eriesindajaga Aafrika Sarve piirkonnas; |
| --- | --- |

20.

rõhutab, et vaja on põhjalikku strateegilist kooskõlastamist kõigi julgeolekuga seotud osaliste vahel, see puudutab eelkõige EU NAVFORi operatsiooni Atalanta, ELi Somaalia väljaõppemissiooni ja EUCAP Nestorit, aga ka NATO operatsiooni Ocean Shield, USA juhitavat rühma CTF-151, ÜROd ja AMISOMi; võtab teadmiseks sellised rahvusvahelised koordineerimismehhanismid nagu Somaalia ranniku lähedal toimuvat piraatlust käsitlev kontaktrühm New Yorgis ning SHADE (Shared Awareness and Deconfliction) mehhanism Bahreinis; kiidab seetõttu heaks nõukogu 23. märtsi 2012. aasta otsuse käivitada esialgu kahe-aastaseks perioodiks ELi operatsioonide keskus, et kooskõlastada ja suurendada koostoimet kolme Aafrika Sarve piirkonnas toimuva ÜJKP missiooni ja Brüsselis asuvates struktuuride vahel Aafrika Sarve piirkonda käsitleva strateegia kontekstis ja koostöös Euroopa Liidu eriesindajaga Aafrika Sarve piirkonnas;

| 21. | täheldab, et on märke Issanda vastupanuarmee (LRA) tegevusulatuse laienemisest, võitlusesse tõmmatakse uusi riike ja ohtu seatakse üha rohkem lapsi; tuletab meelde, et LRA vastane võitlus ja jaht selle juhile Joseph Konyle on suurel määral sõltunud Ameerika Ühendriikide poolsest rahastamisest, varustusest ja logistilisest abist; kutsub ELi üles, et ta Aafrika Liidu järelevalve all kooskõlastaks USAga täiendava abi, mida on vaja LRA vastases võitluses; |
| --- | --- |

21.

täheldab, et on märke Issanda vastupanuarmee (LRA) tegevusulatuse laienemisest, võitlusesse tõmmatakse uusi riike ja ohtu seatakse üha rohkem lapsi; tuletab meelde, et LRA vastane võitlus ja jaht selle juhile Joseph Konyle on suurel määral sõltunud Ameerika Ühendriikide poolsest rahastamisest, varustusest ja logistilisest abist; kutsub ELi üles, et ta Aafrika Liidu järelevalve all kooskõlastaks USAga täiendava abi, mida on vaja LRA vastases võitluses;

| 22. | mõistab hukka CITESi määruste rakendamata jätmise; kutsub komisjoni ja nõukogu üles edendama ja looma süsteemi, mille abil sertifitseerida ja kontrollida elevandiluu importi Euroopa Liitu ning mis sarnaneks eduka Kimberley protsessi sertifitseerimissüsteemiga; |
| --- | --- |

22.

mõistab hukka CITESi määruste rakendamata jätmise; kutsub komisjoni ja nõukogu üles edendama ja looma süsteemi, mille abil sertifitseerida ja kontrollida elevandiluu importi Euroopa Liitu ning mis sarnaneks eduka Kimberley protsessi sertifitseerimissüsteemiga;

Tervikliku lähenemisviisi tugevdamine

| 23. | kiidab heaks Aafrika Sarve piirkonda käsitleva ELi strateegia, mis ei koosne mitte üksnes julgeoleku- ja humanitaarpoliitikast, vaid hõlmab ka pikemaajalist arengupoliitikat ja aastatuhande arengueesmärke; rõhutab arengupoliitika pikemaajalise visiooni tähtsust ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kooskõlastama selles vallas oma poliitikat ning rakendama võimalikult ruttu eri riikide ja piirkonna jaoks ühist kavandamist; |
| --- | --- |

23.

kiidab heaks Aafrika Sarve piirkonda käsitleva ELi strateegia, mis ei koosne mitte üksnes julgeoleku- ja humanitaarpoliitikast, vaid hõlmab ka pikemaajalist arengupoliitikat ja aastatuhande arengueesmärke; rõhutab arengupoliitika pikemaajalise visiooni tähtsust ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kooskõlastama selles vallas oma poliitikat ning rakendama võimalikult ruttu eri riikide ja piirkonna jaoks ühist kavandamist;

| 24. | on veendunud, et stabiilsel ja turvalisel Aafrika Sarve piirkonnal oleks positiivne poliitiline ja julgeolekualane mõju ka väljaspool piirkonda, see puudutaks ka investeeringuid ja turvalisi mereteid India ookeanis; on seepärast seisukohal, et G20 tasandil tuleks alustada arutelu, mis käsitleks strateegiaid piirkonna julgeoleku ja stabiilsuse edendamiseks ning kooskõlastamist vajalike rahaliste vahendite andmiseks tervikliku lähenemisviisi rakendamiseks; juhib sellega seoses tähelepanu 2012. aasta veebruaris Londonis toimunud Somaalia-teemalise konverentsi positiivsele kogemusele ning julgustab kõrget esindajat ja komisjoni asepresidenti uurima võimalust korraldada samasugune konverents 2013. aastal; |
| --- | --- |

24.

on veendunud, et stabiilsel ja turvalisel Aafrika Sarve piirkonnal oleks positiivne poliitiline ja julgeolekualane mõju ka väljaspool piirkonda, see puudutaks ka investeeringuid ja turvalisi mereteid India ookeanis; on seepärast seisukohal, et G20 tasandil tuleks alustada arutelu, mis käsitleks strateegiaid piirkonna julgeoleku ja stabiilsuse edendamiseks ning kooskõlastamist vajalike rahaliste vahendite andmiseks tervikliku lähenemisviisi rakendamiseks; juhib sellega seoses tähelepanu 2012. aasta veebruaris Londonis toimunud Somaalia-teemalise konverentsi positiivsele kogemusele ning julgustab kõrget esindajat ja komisjoni asepresidenti uurima võimalust korraldada samasugune konverents 2013. aastal;

| 25. | on veendunud, et samuti tuleks näha Aafrika Sarve piirkonna tugevat majanduslikku potentsiaali, eelkõige maavarade ja põllumajanduse valdkonnas; kutsub seetõttu nõukogu, komisjoni, Euroopa välisteenistust ja Euroopa Investeerimispanka üles kooskõlastatult teiste mitmepoolsete abiandjate ja finantsinstitutsioonidega tegema kindlaks piirkonna riikidele ühishuvi pakkuvad projektid, mis võiksid edendada koostööd ja positiivset vastastikust sõltuvust, näiteks energiavarustuse (sealhulgas taastuvenergia) ja loodusvarade (sealhulgas vee) valdkonnas; rõhutab, et Aafrika Sarve piirkonna pikaajalise majandusarengu jaoks on ülitähtsad tegurid piiriülene kaubandus, juurdepääs rahvusvahelistele turgudele, sadamataristu ja sisemaariikidele piisavad transpordikoridorid sadamatele juurdepääsuks; palub komisjonil põhjalikult analüüsida Aafrika Sarve piirkonnas kolmandatele riikidele maa rentimise tava ulatust ja mõju majandusele, keskkonnale ja ühiskonnale ning pakkuda välja võimalikud kaitsestrateegiad ja -mehhanismid; |
| --- | --- |

25.

on veendunud, et samuti tuleks näha Aafrika Sarve piirkonna tugevat majanduslikku potentsiaali, eelkõige maavarade ja põllumajanduse valdkonnas; kutsub seetõttu nõukogu, komisjoni, Euroopa välisteenistust ja Euroopa Investeerimispanka üles kooskõlastatult teiste mitmepoolsete abiandjate ja finantsinstitutsioonidega tegema kindlaks piirkonna riikidele ühishuvi pakkuvad projektid, mis võiksid edendada koostööd ja positiivset vastastikust sõltuvust, näiteks energiavarustuse (sealhulgas taastuvenergia) ja loodusvarade (sealhulgas vee) valdkonnas; rõhutab, et Aafrika Sarve piirkonna pikaajalise majandusarengu jaoks on ülitähtsad tegurid piiriülene kaubandus, juurdepääs rahvusvahelistele turgudele, sadamataristu ja sisemaariikidele piisavad transpordikoridorid sadamatele juurdepääsuks; palub komisjonil põhjalikult analüüsida Aafrika Sarve piirkonnas kolmandatele riikidele maa rentimise tava ulatust ja mõju majandusele, keskkonnale ja ühiskonnale ning pakkuda välja võimalikud kaitsestrateegiad ja -mehhanismid;

| 26. | on seisukohal, et kuigi julgeoleku suurendamine piirkonnas ning võitlus terrorismi ja piraatluse vastu on äärmiselt olulised, ei tohiks see siiski varjutada esmast vajadust toetada eelisjärjekorras vaesuse kaotamist piirkonnas, eriti kuna ELil on aluslepingu kohaselt kohustus võtta arengukoostöö eesmärke – millest esimesel kohal on vaesuse vähendamine ja kaotamine – arvesse sellise poliitika puhul, mida ta rakendab ja mis tõenäoliselt mõjutab arengumaid (ELi toimimise lepingu artikli 208 lõige 1); märgib, et kõik Aafrika Sarve piirkonna riigid on arenguriigid ning nad kõik – välja arvatud Sudaan ja Lõuna-Sudaan, kes ei ole Cotonou lepingule alla kirjutanud – on saanud arengumaadena kaks miljardit eurot arenguabi (millest Etioopiale üksi on eraldatud 644 miljonit eurot) 10. Euroopa Arengufondi (2008–2013) raames riiklikele ja piirkondlikele näidisprogrammidele; juhib tähelepanu asjaolule, et samal ajavahemikul saab Ida-Aafrika, Lõuna-Aafrika ja India ookeani piirkond 10. Euroopa Arengufondi raames 619 miljonit eurot (osaliselt Valitsustevahelise Arenguameti (IGAD) kaudu), mille eesmärk on vaesuse kaotamine piirkonna riikides ja aastatuhande arengueesmärkide saavutamise toetamine; tuletab ühtlasi meelde, et Aafrika rahutagamisrahastu, mis on üks Euroopa Arengufondi vahenditest, toetab rahaliselt AMISOMi; |
| --- | --- |

26.

on seisukohal, et kuigi julgeoleku suurendamine piirkonnas ning võitlus terrorismi ja piraatluse vastu on äärmiselt olulised, ei tohiks see siiski varjutada esmast vajadust toetada eelisjärjekorras vaesuse kaotamist piirkonnas, eriti kuna ELil on aluslepingu kohaselt kohustus võtta arengukoostöö eesmärke – millest esimesel kohal on vaesuse vähendamine ja kaotamine – arvesse sellise poliitika puhul, mida ta rakendab ja mis tõenäoliselt mõjutab arengumaid (ELi toimimise lepingu artikli 208 lõige 1); märgib, et kõik Aafrika Sarve piirkonna riigid on arenguriigid ning nad kõik – välja arvatud Sudaan ja Lõuna-Sudaan, kes ei ole Cotonou lepingule alla kirjutanud – on saanud arengumaadena kaks miljardit eurot arenguabi (millest Etioopiale üksi on eraldatud 644 miljonit eurot) 10. Euroopa Arengufondi (2008–2013) raames riiklikele ja piirkondlikele näidisprogrammidele; juhib tähelepanu asjaolule, et samal ajavahemikul saab Ida-Aafrika, Lõuna-Aafrika ja India ookeani piirkond 10. Euroopa Arengufondi raames 619 miljonit eurot (osaliselt Valitsustevahelise Arenguameti (IGAD) kaudu), mille eesmärk on vaesuse kaotamine piirkonna riikides ja aastatuhande arengueesmärkide saavutamise toetamine; tuletab ühtlasi meelde, et Aafrika rahutagamisrahastu, mis on üks Euroopa Arengufondi vahenditest, toetab rahaliselt AMISOMi;

| 27. | on seisukohal, et maailma peamise kõnealusele piirkonnale arengu- ja humanitaarabi andjana – osaliselt tänu oma diplomaatilise tegevuse koondamisele Euroopa välisteenistuse ja ELi eriesindaja kätte, operatsiooni Atalanta edule ning teatavate liikmesriikide diplomaatilise ja sõjalise esindatuse olemasolule piirkonnas – võiks EL (liikmesriigid ja komisjon) siiski rohkem ära teha, et aidata kaasa laialt levinud vaesuse ning anarhiast ja seadusetusest haaratud alade kaotamisele piirkonnas; |
| --- | --- |

27.

on seisukohal, et maailma peamise kõnealusele piirkonnale arengu- ja humanitaarabi andjana – osaliselt tänu oma diplomaatilise tegevuse koondamisele Euroopa välisteenistuse ja ELi eriesindaja kätte, operatsiooni Atalanta edule ning teatavate liikmesriikide diplomaatilise ja sõjalise esindatuse olemasolule piirkonnas – võiks EL (liikmesriigid ja komisjon) siiski rohkem ära teha, et aidata kaasa laialt levinud vaesuse ning anarhiast ja seadusetusest haaratud alade kaotamisele piirkonnas;

| 28. | on seisukohal, et tuleks kasutada ära 10. septembril 2012. aastal Somaalia uue presidendi Hassan Sheikh Mohamudi valimisega tekkinud võimalus, et teha Aafrika Sarve käsitleva strateegilise raamistiku abil ning ELi eriesindaja, Euroopa välisteenistuse, riikide diplomaatiliste esindajate ja Aafrika Liidu toetusel jõupingutusi normaalsete diplomaatiliste ja majandussuhete loomiseks Etioopia ja Eritrea vahel ning Somaalia kriisi lahendamiseks, kuna see aitaks kaasa kogu piirkonna arengule; märgib, et Ida-Aafrika suurte järvede piirkond, mis asub Aafrika Sarve läänepoolsel piiril, on samuti üks maailma ebastabiilsemaid alasid, kuhu kuuluvad mõned arengus väga maha jäänud riigid, kus leiavad aset relvakokkupõrked (nt Kongo Demokraatlik Vabariik) või peetakse isegi sõdu ühe või mitme naaberriigiga (nt pinged Kongo Demokraatliku Vabariigi ja Rwanda vahel, mida võiks laiemas mõttes lugeda Aafrika Sarve piirkonna riigiks); rõhutab, et Aafrika Sarve käsitleva ELi strateegia rakendamisel ei saa tähelepanuta jätta selle võimalikku mõju naaberpiirkondade (eriti Ida-Aafrika suurte järvede piirkond ning Kesk- ja Lõuna-Aafrika) arengule, mis on samuti väga vajalik; |
| --- | --- |

28.

on seisukohal, et tuleks kasutada ära 10. septembril 2012. aastal Somaalia uue presidendi Hassan Sheikh Mohamudi valimisega tekkinud võimalus, et teha Aafrika Sarve käsitleva strateegilise raamistiku abil ning ELi eriesindaja, Euroopa välisteenistuse, riikide diplomaatiliste esindajate ja Aafrika Liidu toetusel jõupingutusi normaalsete diplomaatiliste ja majandussuhete loomiseks Etioopia ja Eritrea vahel ning Somaalia kriisi lahendamiseks, kuna see aitaks kaasa kogu piirkonna arengule; märgib, et Ida-Aafrika suurte järvede piirkond, mis asub Aafrika Sarve läänepoolsel piiril, on samuti üks maailma ebastabiilsemaid alasid, kuhu kuuluvad mõned arengus väga maha jäänud riigid, kus leiavad aset relvakokkupõrked (nt Kongo Demokraatlik Vabariik) või peetakse isegi sõdu ühe või mitme naaberriigiga (nt pinged Kongo Demokraatliku Vabariigi ja Rwanda vahel, mida võiks laiemas mõttes lugeda Aafrika Sarve piirkonna riigiks); rõhutab, et Aafrika Sarve käsitleva ELi strateegia rakendamisel ei saa tähelepanuta jätta selle võimalikku mõju naaberpiirkondade (eriti Ida-Aafrika suurte järvede piirkond ning Kesk- ja Lõuna-Aafrika) arengule, mis on samuti väga vajalik;

| 29. | kiidab heaks nii regionaalarengu kui ka humanitaarabi koha pealt Aafrika Sarve piirkonna uue kava, mille komisjon esitas 2012. aastal ja mis kannab nime „Aafrika Sarve vastupanuvõime tugevdamine” (SHARE: Supporting Horn of Africa Resilience), millega püütakse ühendada lühiajaline humanitaarabi ja pikaajaline arenguabi, et murda piirkonda mõjutavate kriiside nõiaring; toetab täielikult komisjoni eesmärki tugevdada hädaabi, taastamise ja arengukoostöö ühendamist (LRRD); nõuab, et EL töötaks selle programmi raames, et pakkuda eri toimetulekuvõimalusi ja paremat juurdepääsu turgudele ning teavet, et suurendada karjakasvatajatest, põlluharijatest-karjakasvatajatest, jõeäärsete piirkondade ja rannikualade ning linna- ja äärelinnaelanikest elanikkonna kodumajapidamiste sissetulekuid, parandada juurdepääsu põhilistele sotsiaalteenustele ning püüda pakkuda usaldusväärse ja ennustatava tasemega toetust elanikkonnale, kes on pidevalt või hooajaliselt ohus; |
| --- | --- |

29.

kiidab heaks nii regionaalarengu kui ka humanitaarabi koha pealt Aafrika Sarve piirkonna uue kava, mille komisjon esitas 2012. aastal ja mis kannab nime „Aafrika Sarve vastupanuvõime tugevdamine” (SHARE: Supporting Horn of Africa Resilience), millega püütakse ühendada lühiajaline humanitaarabi ja pikaajaline arenguabi, et murda piirkonda mõjutavate kriiside nõiaring; toetab täielikult komisjoni eesmärki tugevdada hädaabi, taastamise ja arengukoostöö ühendamist (LRRD); nõuab, et EL töötaks selle programmi raames, et pakkuda eri toimetulekuvõimalusi ja paremat juurdepääsu turgudele ning teavet, et suurendada karjakasvatajatest, põlluharijatest-karjakasvatajatest, jõeäärsete piirkondade ja rannikualade ning linna- ja äärelinnaelanikest elanikkonna kodumajapidamiste sissetulekuid, parandada juurdepääsu põhilistele sotsiaalteenustele ning püüda pakkuda usaldusväärse ja ennustatava tasemega toetust elanikkonnale, kes on pidevalt või hooajaliselt ohus;

| 30. | tervitab ELi uut programmi SHARE, mille eesmärk on suurendada Aafrika Sarve piirkonna riikide vastupanuvõimet erinevate ohtude suhtes, millega nad kokku puutuvad; rõhutab siiski, et nimetatud programmi tuleks kooskõlastada ELi Saheli piirkonna strateegiaga, mis käsitab samu probleeme (terrorism, uimastid, kliimamuutused, pagulaste ja põgenike sissevool jne); |
| --- | --- |

30.

tervitab ELi uut programmi SHARE, mille eesmärk on suurendada Aafrika Sarve piirkonna riikide vastupanuvõimet erinevate ohtude suhtes, millega nad kokku puutuvad; rõhutab siiski, et nimetatud programmi tuleks kooskõlastada ELi Saheli piirkonna strateegiaga, mis käsitab samu probleeme (terrorism, uimastid, kliimamuutused, pagulaste ja põgenike sissevool jne);

| 31. | on seisukohal, et Aafrika Sarve piirkonna riikides on oluline toetada põllumajandust, loomade karjatamist ja loomakasvatust, ning tunnustab seda olulist tööd, mida nendes valdkondades teevad valitsusvälised organisatsioonid; |
| --- | --- |

31.

on seisukohal, et Aafrika Sarve piirkonna riikides on oluline toetada põllumajandust, loomade karjatamist ja loomakasvatust, ning tunnustab seda olulist tööd, mida nendes valdkondades teevad valitsusvälised organisatsioonid;

| 32. | kutsub komisjoni üles toetama kõiki programme, mille eesmärgiks on tagada vee kättesaadavus kui põhiõigus ja inimkonna ühine hüve, ning toetama avaliku ja erasektori partnerlusi joogiveele juurdepääsu tagamiseks; |
| --- | --- |

32.

kutsub komisjoni üles toetama kõiki programme, mille eesmärgiks on tagada vee kättesaadavus kui põhiõigus ja inimkonna ühine hüve, ning toetama avaliku ja erasektori partnerlusi joogiveele juurdepääsu tagamiseks;

| 33. | nõuab, et kus võimalik, ei tohiks ELi abi Aafrika Sarve piirkonnale anda otsese eelarvetoetusena, vaid abi tuleks anda selgetel tulemusnäitajatel põhinevate konkreetsete eesmärkide saavutamiseks; on arvamusel, et kui abi tuleb anda eelarvetoetuse vormis, peaks selle tingimuseks olema konkreetsete eesmärkide saavutamine; on veendunud, et Aafrika Sarve piirkonda käsitleva ELi strateegia toetuseks mõeldud programmidele peaks olema kasulik ressursside segunemine, st selliste programmide rahastamine peaks olema selgete ja ühiste standardite alusel avatud teistele rahvusvahelistele abiandjatele, et aidata luua kõigi abiandjate kooskõlastatud ühtlustatud lähenemisviisi ning et vastandlike lähenemisviiside ja kattuvuse oht oleks minimaalne; on seisukohal, et sarnaselt peaks ELil olema võimalik osaleda kolmandate poolte selle piirkonna programmide rahastamises, tingimusel et on tagatud kolmandatele riikidele ELi rahalise abi andmise eeskirjade täielik järgimine; |
| --- | --- |

33.

nõuab, et kus võimalik, ei tohiks ELi abi Aafrika Sarve piirkonnale anda otsese eelarvetoetusena, vaid abi tuleks anda selgetel tulemusnäitajatel põhinevate konkreetsete eesmärkide saavutamiseks; on arvamusel, et kui abi tuleb anda eelarvetoetuse vormis, peaks selle tingimuseks olema konkreetsete eesmärkide saavutamine; on veendunud, et Aafrika Sarve piirkonda käsitleva ELi strateegia toetuseks mõeldud programmidele peaks olema kasulik ressursside segunemine, st selliste programmide rahastamine peaks olema selgete ja ühiste standardite alusel avatud teistele rahvusvahelistele abiandjatele, et aidata luua kõigi abiandjate kooskõlastatud ühtlustatud lähenemisviisi ning et vastandlike lähenemisviiside ja kattuvuse oht oleks minimaalne; on seisukohal, et sarnaselt peaks ELil olema võimalik osaleda kolmandate poolte selle piirkonna programmide rahastamises, tingimusel et on tagatud kolmandatele riikidele ELi rahalise abi andmise eeskirjade täielik järgimine;

| 34. | kutsub ELi ja liikmesriike üles jätkama neutraalse, erapooletu ja sõltumatu humanitaarabi andmist haavatavatele elanikkonnarühmadele ning toetama piirkonna riike nende riikliku suutlikkuse tugevdamisel suurõnnetuste ohu vähendamise strateegiate ja pikaajaliste arengukoostöö programmide kaudu sellistes valdkondades nagu põuaks valmisolek, põllumajandus, maaelu areng ja toiduga kindlustatus; |
| --- | --- |

34.

kutsub ELi ja liikmesriike üles jätkama neutraalse, erapooletu ja sõltumatu humanitaarabi andmist haavatavatele elanikkonnarühmadele ning toetama piirkonna riike nende riikliku suutlikkuse tugevdamisel suurõnnetuste ohu vähendamise strateegiate ja pikaajaliste arengukoostöö programmide kaudu sellistes valdkondades nagu põuaks valmisolek, põllumajandus, maaelu areng ja toiduga kindlustatus;

| 35. | rõhutab, et kuigi Aafrika Sarve piirkonna (nagu ka Saheli) toidukriis on tingitud korduvatest põudadest, halvast saagist ja hinnatõusust, tuleb lisaks nendele perioodilistele teguritele (kuigi põuda võib pidada juba struktuuriliseks) arvesse võtta ka teisi väga tähtsaid tegureid, nagu kogukondade lagunemine ja ohjeldamatu põllumajandustoodete ekspordi tagantkihutamine toiduga isevarustamise ja põllumajandustoodangu oma tarbeks kasutamise ja kodumaisel turul müümise arvelt; |
| --- | --- |

35.

rõhutab, et kuigi Aafrika Sarve piirkonna (nagu ka Saheli) toidukriis on tingitud korduvatest põudadest, halvast saagist ja hinnatõusust, tuleb lisaks nendele perioodilistele teguritele (kuigi põuda võib pidada juba struktuuriliseks) arvesse võtta ka teisi väga tähtsaid tegureid, nagu kogukondade lagunemine ja ohjeldamatu põllumajandustoodete ekspordi tagantkihutamine toiduga isevarustamise ja põllumajandustoodangu oma tarbeks kasutamise ja kodumaisel turul müümise arvelt;

| 36. | rõhutab, et liidu koostöö kolmandate riikidega rajaneb kõigutamatult inimõiguste ja põhivabaduste austamisel; on seepärast väga mures teadete pärast, mida on saadud tervest piirkonnast ja milles antakse teada meelevaldsetest vahistamistest, vangide väärkohtlemisest ja meeleavaldajate vastu suunatud vägivallast, samuti poliitilise opositsiooni suhtes kehtestatud repressiivsetest meetmetest, mille hulka kuuluvad tsensuur ning ajakirjanike ja aktivistide meelevaldne kinnipidamine; kutsub kõiki Aafrika Sarve piirkonna ametivõime austama neid aluspõhimõtteid ja vabastama tingimusteta kõik poliitvangid; |
| --- | --- |

36.

rõhutab, et liidu koostöö kolmandate riikidega rajaneb kõigutamatult inimõiguste ja põhivabaduste austamisel; on seepärast väga mures teadete pärast, mida on saadud tervest piirkonnast ja milles antakse teada meelevaldsetest vahistamistest, vangide väärkohtlemisest ja meeleavaldajate vastu suunatud vägivallast, samuti poliitilise opositsiooni suhtes kehtestatud repressiivsetest meetmetest, mille hulka kuuluvad tsensuur ning ajakirjanike ja aktivistide meelevaldne kinnipidamine; kutsub kõiki Aafrika Sarve piirkonna ametivõime austama neid aluspõhimõtteid ja vabastama tingimusteta kõik poliitvangid;

| 37. | väljendab oma sügavat muret maa hõivamise pärast Aafrikas, sest see võib ohustada toiduga kindlustatust kohalikul tasandil ja suurendab näljahäda; kutsub Aafrika Sarve piirkonna valitsusi ja ELi üles hindama põllumajandusmaa ülesostmise mõju vaesusele maapiirkondades ja praegusele näljakriisile; nõuab, et komisjon kaasaks maa hõivamise probleemi oma poliitilisse dialoogi arenguriikidega, et luua poliitikavaldkondade sidusust; |
| --- | --- |

37.

väljendab oma sügavat muret maa hõivamise pärast Aafrikas, sest see võib ohustada toiduga kindlustatust kohalikul tasandil ja suurendab näljahäda; kutsub Aafrika Sarve piirkonna valitsusi ja ELi üles hindama põllumajandusmaa ülesostmise mõju vaesusele maapiirkondades ja praegusele näljakriisile; nõuab, et komisjon kaasaks maa hõivamise probleemi oma poliitilisse dialoogi arenguriikidega, et luua poliitikavaldkondade sidusust;

| 38. | on mures väidete pärast, et ELi äriettevõtted ja kuritegelikud võrgustikud on ebaseaduslikult ladustanud jäätmeid; tuletab meelde, et jäätmete ebaseaduslik ladustamine on suur probleem rannikul elavate somaallaste jaoks; palub kõrgel esindajal ja komisjoni asepresidendil ning komisjonil lasta sõltumatul organil viia viivitamata läbi põhjalik uurimine ja koguda selle raames tõendeid ja proove ning olenevalt uuringute tulemustest kaaluda võimalust võtta õiguslikke meetmeid, sealhulgas kahjuhüvitusnõuete esitamine Euroopa äriühingute, ELi liikmesriikide ja ELi poolt; |
| --- | --- |

38.

on mures väidete pärast, et ELi äriettevõtted ja kuritegelikud võrgustikud on ebaseaduslikult ladustanud jäätmeid; tuletab meelde, et jäätmete ebaseaduslik ladustamine on suur probleem rannikul elavate somaallaste jaoks; palub kõrgel esindajal ja komisjoni asepresidendil ning komisjonil lasta sõltumatul organil viia viivitamata läbi põhjalik uurimine ja koguda selle raames tõendeid ja proove ning olenevalt uuringute tulemustest kaaluda võimalust võtta õiguslikke meetmeid, sealhulgas kahjuhüvitusnõuete esitamine Euroopa äriühingute, ELi liikmesriikide ja ELi poolt;

| 39. | tunnistab, et hädavajalik on säilitada sõltumatu ja erapooletu humanitaarabi andmine kõigile konfliktidest kahjustatud elanikkonnarühmadele Aafrika Sarve piirkonnas ning tagada, et jätkub piisav rahastamine, eelkõige Somaalias; rõhutab, et igasuguse abi vähendamisega võib kaasneda somaallaste tagasilangemine humanitaarkriisi; rõhutab, et lisaks humanitaarabile on vaja toetada jõupingutusi, nagu ELi algatus Aafrika Sarve vastupanuvõime tugevdamiseks (SHARE), et tagada kohalike elanike vastupanuvõime ja parandada nende elatusvahendeid; |
| --- | --- |

39.

tunnistab, et hädavajalik on säilitada sõltumatu ja erapooletu humanitaarabi andmine kõigile konfliktidest kahjustatud elanikkonnarühmadele Aafrika Sarve piirkonnas ning tagada, et jätkub piisav rahastamine, eelkõige Somaalias; rõhutab, et igasuguse abi vähendamisega võib kaasneda somaallaste tagasilangemine humanitaarkriisi; rõhutab, et lisaks humanitaarabile on vaja toetada jõupingutusi, nagu ELi algatus Aafrika Sarve vastupanuvõime tugevdamiseks (SHARE), et tagada kohalike elanike vastupanuvõime ja parandada nende elatusvahendeid;

| 40. | rõhutab, et piirkonnas on kaua eiratud inimõigusi, eelkõige naiste, laste, homo-, bi- ja transseksuaalide ning usuvähemuste õigusi, ning märgib, et Aafrika Sarve piirkonnas levib sektantlik islam ja see ohustab vähemuste vabadusi; |
| --- | --- |

40.

rõhutab, et piirkonnas on kaua eiratud inimõigusi, eelkõige naiste, laste, homo-, bi- ja transseksuaalide ning usuvähemuste õigusi, ning märgib, et Aafrika Sarve piirkonnas levib sektantlik islam ja see ohustab vähemuste vabadusi;

| 41. | toonitab, kui tähtis on Euroopa toetus kodanikuühiskonnale; palub komisjonil ja liikmesriikidel kooskõlastada toetust kodanikuühiskonnale nii üksikutes riikides kui ka piiriüleselt ja piirkondlikul tasandil; |
| --- | --- |

41.

toonitab, kui tähtis on Euroopa toetus kodanikuühiskonnale; palub komisjonil ja liikmesriikidel kooskõlastada toetust kodanikuühiskonnale nii üksikutes riikides kui ka piiriüleselt ja piirkondlikul tasandil;

| 42. | rõhutab, et kestliku ja toimiva kodanikuühiskonna loomiseks on tähtis jätkata abi andmist Lõuna-Sudaanile; on kindlalt veendunud, et uus demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend peaks sisaldama ad hoc eelarveridu ka Aafrika Sarve piirkonna jaoks; on veendunud, et tuleks kaaluda Euroopa demokraatia rahastu laiendamist Aafrika Sarve piirkonna riikidele; |
| --- | --- |

42.

rõhutab, et kestliku ja toimiva kodanikuühiskonna loomiseks on tähtis jätkata abi andmist Lõuna-Sudaanile; on kindlalt veendunud, et uus demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend peaks sisaldama ad hoc eelarveridu ka Aafrika Sarve piirkonna jaoks; on veendunud, et tuleks kaaluda Euroopa demokraatia rahastu laiendamist Aafrika Sarve piirkonna riikidele;

Sudaan ja Lõuna-Sudaan

| 43. | tervitab Sudaani ja Lõuna-Sudaani vahelisi kokkuleppeid naftaekspordi jätkumise ja piiride demilitariseerimise kohta ning palub mõlemal riigil neid järgida; kutsub mõlemat riiki üles lõpetama teise riigi vastaste mässuliste rühmituste varjamise ja toetamise; nõuab täiendavaid läbirääkimisi kahe riigi vahelise piiri määratlemiseks, et vältida edasiste konfliktide puhkemist, mis seaks ohtu hiljutise kokkuleppe, ning soovitab kahel riigipeal läbirääkimisi jätkata, et jõuda võimalikult kiiresti kokkuleppele Abyei ja teiste vaidlusaluste alade staatuses kooskõlas Aafrika Liidu tegevuskavaga ja ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 2046; õnnitleb endise presidendi Mbeki poolt juhitud kõrgetasemelist komisjoni (mida osaliselt rahastas EL) Aafrika Liidu toetusel saavutatud edu puhul Sudaani ja Lõuna-Sudaani vahelistel läbirääkimistel ja vahendamisel; kutsub ELi eriesindajat Sudaanis ja Lõuna-Sudaanis üles tegema koostööd ELi delegatsioonide juhtidega Sudaanis ja Lõuna-Sudaanis, et ELi seotus, poliitilised jõupingutused ja abi oleksid jätkuvalt väga nähtavad; |
| --- | --- |

43.

tervitab Sudaani ja Lõuna-Sudaani vahelisi kokkuleppeid naftaekspordi jätkumise ja piiride demilitariseerimise kohta ning palub mõlemal riigil neid järgida; kutsub mõlemat riiki üles lõpetama teise riigi vastaste mässuliste rühmituste varjamise ja toetamise; nõuab täiendavaid läbirääkimisi kahe riigi vahelise piiri määratlemiseks, et vältida edasiste konfliktide puhkemist, mis seaks ohtu hiljutise kokkuleppe, ning soovitab kahel riigipeal läbirääkimisi jätkata, et jõuda võimalikult kiiresti kokkuleppele Abyei ja teiste vaidlusaluste alade staatuses kooskõlas Aafrika Liidu tegevuskavaga ja ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 2046; õnnitleb endise presidendi Mbeki poolt juhitud kõrgetasemelist komisjoni (mida osaliselt rahastas EL) Aafrika Liidu toetusel saavutatud edu puhul Sudaani ja Lõuna-Sudaani vahelistel läbirääkimistel ja vahendamisel; kutsub ELi eriesindajat Sudaanis ja Lõuna-Sudaanis üles tegema koostööd ELi delegatsioonide juhtidega Sudaanis ja Lõuna-Sudaanis, et ELi seotus, poliitilised jõupingutused ja abi oleksid jätkuvalt väga nähtavad;

| 44. | kiidab heaks vastastikuse mõistmise memorandumid, mis on eraldi sõlmitud Sudaani valitsuse ja Põhja-Sudaani Rahvavabastusliikumise poolt ÜRO, Aafrika Liidu ja Araabia Liigaga, et saaks viia humanitaarabi Sinise Niiluse ja Lõuna-Kordofani provintside tsiviilelanikele; |
| --- | --- |

44.

kiidab heaks vastastikuse mõistmise memorandumid, mis on eraldi sõlmitud Sudaani valitsuse ja Põhja-Sudaani Rahvavabastusliikumise poolt ÜRO, Aafrika Liidu ja Araabia Liigaga, et saaks viia humanitaarabi Sinise Niiluse ja Lõuna-Kordofani provintside tsiviilelanikele;

| 45. | väljendab muret seoses vägivalla taaspuhkemisega Lõuna-Sudaanis Junqalī provintsis, mis seab ohtu selles piirkonnas rahu ja julgeoleku taaskehtestamiseks tehtud jõupingutused; toetab ÜRO missiooni poolt nõutud uurimise läbiviimist ja nõuab nende karistamist, kes on süüdi vägivallas; kutsub Lõuna-Sudaani valitsust üles astuma järgmisi samme:






  i) | astuma vajalikke samme oma rahvusvahelise ja riikliku inimõiguste raamistiku tugevdamiseks, muu hulgas taaskinnitades oma kohustusi inimõigusi käsitlevate rahvusvaheliste lepingute raames, mille osapooleks oli Sudaan Lõuna-Sudaani iseseisvumise ajal, võttes tagasi kõik reservatsioonid, ning saades reservatsioonideta teiste peamiste inimõigusi käsitlevate rahvusvaheliste lepingute osapooleks; |
| --- | --- | --- |

45.

väljendab muret seoses vägivalla taaspuhkemisega Lõuna-Sudaanis Junqalī provintsis, mis seab ohtu selles piirkonnas rahu ja julgeoleku taaskehtestamiseks tehtud jõupingutused; toetab ÜRO missiooni poolt nõutud uurimise läbiviimist ja nõuab nende karistamist, kes on süüdi vägivallas; kutsub Lõuna-Sudaani valitsust üles astuma järgmisi samme:

i)

astuma vajalikke samme oma rahvusvahelise ja riikliku inimõiguste raamistiku tugevdamiseks, muu hulgas taaskinnitades oma kohustusi inimõigusi käsitlevate rahvusvaheliste lepingute raames, mille osapooleks oli Sudaan Lõuna-Sudaani iseseisvumise ajal, võttes tagasi kõik reservatsioonid, ning saades reservatsioonideta teiste peamiste inimõigusi käsitlevate rahvusvaheliste lepingute osapooleks;

| ii) | nimetama otsekohe ametisse Junqalī provintsi kriisi uurimise komisjoni liikmed ja andma neile vajalikud vahendid sõltumatu, põhjaliku ja erapooletu uurimise läbiviimiseks; |
| --- | --- |

ii)

nimetama otsekohe ametisse Junqalī provintsi kriisi uurimise komisjoni liikmed ja andma neile vajalikud vahendid sõltumatu, põhjaliku ja erapooletu uurimise läbiviimiseks;

| iii) | kehtestama viivitamata hukkamiste suhtes ametliku moratooriumi, et kaotada surmanuhtlus ja muuta kõik surmamõistvad karistused vanglakaristusteks; |
| --- | --- |

iii)

kehtestama viivitamata hukkamiste suhtes ametliku moratooriumi, et kaotada surmanuhtlus ja muuta kõik surmamõistvad karistused vanglakaristusteks;

rõhutab, et ELi jätkuv abi Lõuna-Sudaanile on tähtis, et aidata suurendada riigi ametiasutuste ja õiguskaitseasutuste suutlikkust, luua kestlik ja toimiv kodanikuühiskond ning edendada head valitsemistava; nõuab, et EL avaldaks Lõuna-Sudaanile survet, et viimane ratifitseeriks peamised inimõigusi käsitlevad rahvusvahelised lepingud, ning abistaks Lõuna-Sudaani ametiasutusi nende lepingute rakendamisel; mõistab hukka teadete kohaselt demilitariseerimisprotsessi käigus sõjaväe poolt toimepandud rikkumised tsiviilelanike vastu ja kutsub Lõuna-Sudaani valitsust üles viima läbi sündmuste sõltumatu uurimise, et võtta sõdurid vastutusele ja hüvitada ohvritele kahju;

| 46. | mõistab teravalt hukka igasuguse vägivalla tsiviilisikute vastu ja toonitab, et sellise tegevusega rikutakse Sudaanis rahvusvahelist humanitaarõigust ja inimõigusi käsitlevat rahvusvahelist õigust; nõuab, et EL ja rahvusvaheline kogukond lepiksid kokku ühetaolises lähenemisviisis, kuidas kaitsta tsiviilelanikke ja lõpetada inimõiguste rikkumine, eelkõige Dārfūris, Lõuna-Kordofanis ja Sinise Niiluse provintsis; palub, et Sudaani valitsus ja Põhja-Sudaani Rahvavabastusliikumine (SPLM-North) alustaksid viivitamata otsekõnelusi, et leppida kokku vaenutegevuse täielikus lõpetamises ja jõuda poliitilisele lahendusele 28. juuni 2011. aasta raamlepingu põhjal, nagu on otsustatud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis 2046; rõhutab konfliktipiirkondades rahvusvaheliste osalejate pideva kohalolu tähtsust ja nõuab, et Sudaani ametivõimud tagaksid nende ja tsiviilelanike julgeoleku; tuletab meelde ELi ja liikmesriikide kohustust toetada rohkem Rahvusvahelist Kriminaalkohut ja teha sellega suuremat koostööd Ahmad Muhammad Haruni, Ali Muhammad Ali Abd-Al-Rahmani, Abdel Rahim Mohammed Husseini ja president Omar Hassan Ahmad Al-Bashiri vahistamismääruse täitmisel; |
| --- | --- |

46.

mõistab teravalt hukka igasuguse vägivalla tsiviilisikute vastu ja toonitab, et sellise tegevusega rikutakse Sudaanis rahvusvahelist humanitaarõigust ja inimõigusi käsitlevat rahvusvahelist õigust; nõuab, et EL ja rahvusvaheline kogukond lepiksid kokku ühetaolises lähenemisviisis, kuidas kaitsta tsiviilelanikke ja lõpetada inimõiguste rikkumine, eelkõige Dārfūris, Lõuna-Kordofanis ja Sinise Niiluse provintsis; palub, et Sudaani valitsus ja Põhja-Sudaani Rahvavabastusliikumine (SPLM-North) alustaksid viivitamata otsekõnelusi, et leppida kokku vaenutegevuse täielikus lõpetamises ja jõuda poliitilisele lahendusele 28. juuni 2011. aasta raamlepingu põhjal, nagu on otsustatud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis 2046; rõhutab konfliktipiirkondades rahvusvaheliste osalejate pideva kohalolu tähtsust ja nõuab, et Sudaani ametivõimud tagaksid nende ja tsiviilelanike julgeoleku; tuletab meelde ELi ja liikmesriikide kohustust toetada rohkem Rahvusvahelist Kriminaalkohut ja teha sellega suuremat koostööd Ahmad Muhammad Haruni, Ali Muhammad Ali Abd-Al-Rahmani, Abdel Rahim Mohammed Husseini ja president Omar Hassan Ahmad Al-Bashiri vahistamismääruse täitmisel;

| 47. | väljendab muret seoses Sudaani põgenike (keda on hinnanguliselt 170 000, neist pooled on lapsed) tervishoiutingimuste halvenemisega neljas Ülem-Niiluse ja Al-Wahdahi provintsi põgenikelaagris, kus on väga suur nakkushaiguste, diarröa ja malaaria oht ning kus inimeste alatoitumus veelgi suurendab riske; |
| --- | --- |

47.

väljendab muret seoses Sudaani põgenike (keda on hinnanguliselt 170 000, neist pooled on lapsed) tervishoiutingimuste halvenemisega neljas Ülem-Niiluse ja Al-Wahdahi provintsi põgenikelaagris, kus on väga suur nakkushaiguste, diarröa ja malaaria oht ning kus inimeste alatoitumus veelgi suurendab riske;

| 48. | mõistab hukka igasuguse toetuse, mida Sudaan või Lõuna-Sudaan annab mis tahes relvastatud rühmitustele, mis ei ole nende regulaararmee; |
| --- | --- |

48.

mõistab hukka igasuguse toetuse, mida Sudaan või Lõuna-Sudaan annab mis tahes relvastatud rühmitustele, mis ei ole nende regulaararmee;

Somaalia

| 49. | võtab teadmiseks 20. augusti 2012. aasta Somaalia presidendivalimiste tulemuse; nõuab, et kõik Somaalia poliitilised osalejad pühenduksid demokraatiale, õigusriigile ja inimõigustele, sest see on ainus väljapääs vaesuse, mahajäämuse ja ebakindluse nõiaringist; rõhutab, et föderaalse üleminekuvalitsuse mandaadi lõppemine on proovikivi, mis peab näitama Somaalia potentsiaali liikuda edasi toimiva riigi suunas ning tema suutlikkust ehitada üles tugevad, demokraatlikud ja tõelised esindusinstitutsioonid; usub, et uue valitsuse toetamiseks on hädavajalik lihtsustada kaasavat poliitilist dialoogi Somaalias ning edendada konsensuse saavutamist; kutsub uut föderaalvalitsust ja eriti president Hassan Sheikh Mohamudi üles töötama Somaalia rahva lepitamise nimel, võttes aluseks Garowe kokkuleppe, et luua uus föderaalne riik ja alustada pikka, kuid tähtsat protsessi rahu, julgeoleku ja demokraatia rajamiseks kõigi somaallaste jaoks; |
| --- | --- |

49.

võtab teadmiseks 20. augusti 2012. aasta Somaalia presidendivalimiste tulemuse; nõuab, et kõik Somaalia poliitilised osalejad pühenduksid demokraatiale, õigusriigile ja inimõigustele, sest see on ainus väljapääs vaesuse, mahajäämuse ja ebakindluse nõiaringist; rõhutab, et föderaalse üleminekuvalitsuse mandaadi lõppemine on proovikivi, mis peab näitama Somaalia potentsiaali liikuda edasi toimiva riigi suunas ning tema suutlikkust ehitada üles tugevad, demokraatlikud ja tõelised esindusinstitutsioonid; usub, et uue valitsuse toetamiseks on hädavajalik lihtsustada kaasavat poliitilist dialoogi Somaalias ning edendada konsensuse saavutamist; kutsub uut föderaalvalitsust ja eriti president Hassan Sheikh Mohamudi üles töötama Somaalia rahva lepitamise nimel, võttes aluseks Garowe kokkuleppe, et luua uus föderaalne riik ja alustada pikka, kuid tähtsat protsessi rahu, julgeoleku ja demokraatia rajamiseks kõigi somaallaste jaoks;

| 50. | väljendab heameelt selle üle, et 20 aasta järel vannutati hiljuti ametisse ametlik Somaalia parlament, ja loodab, et see tähistab esimest sammu üleminekul esinduslikumale parlamentaarsele demokraatiale; võtab teadmiseks asjaolu, et kehtestatud 30 %-line naiste osakaal parlamendiliikmete seas suudeti peaaegu saavutada, ning tuletab meelde, et naiste tõsine osalemine avaliku elu kõigis sektorites on tähtis, et konfliktide lahendamise ja rahu tagamise pingutusi saadaks edu; |
| --- | --- |

50.

väljendab heameelt selle üle, et 20 aasta järel vannutati hiljuti ametisse ametlik Somaalia parlament, ja loodab, et see tähistab esimest sammu üleminekul esinduslikumale parlamentaarsele demokraatiale; võtab teadmiseks asjaolu, et kehtestatud 30 %-line naiste osakaal parlamendiliikmete seas suudeti peaaegu saavutada, ning tuletab meelde, et naiste tõsine osalemine avaliku elu kõigis sektorites on tähtis, et konfliktide lahendamise ja rahu tagamise pingutusi saadaks edu;

| 51. | tervitab üleminekuperioodi lõppu Somaalias kui võimalust uuendusteks; tunnustab tegevuskavale allakirjutanute, traditsioonilise vanematekogu, riigi põhiseadusliku kogu, uue föderaalparlamendi ja tehnilise valimiskomisjoni tööd ning hindab vääriliselt nende rolli üleminekuperioodi lõpetamisel Somaalias; tervitab ametist lahkuva presidendi lubadust toetada president Hassan Sheikh Mohamudi ja teha temaga koostööd; nõuab tungivalt, et kõik Somaalia poliitilised osalejad teeksid koostööd uute ametivõimudega; kiidab president Hassan Sheikhi nägemust Somaaliast ja tema kavatsust tagada kaasavate ja laiapõhjaliste valitsusinstitutsioonide moodustamine, stabiliseerumine, õigusriiklus ja hea valitsemistava, majanduse elavdamine, rahu kindlustamine ja lepitus, avalike teenuste osutamine ning paremad suhted Somaalia ja muu maailma vahel; nõuab tungivalt, et president peaks kinni võetud kohustusest tagada läbipaistev ja vastutusvõimeline valitsemine, võidelda kõigil tasanditel korruptsiooniga ning tagada kaasav dialoog ja rajada esinduslikud ja vastutusvõimelised institutsioonid riiklikul, piirkondlikul, ringkondade tasandil ja kohalikul tasandil kooskõlas Somaalia ajutise põhiseadusega; |
| --- | --- |

51.

tervitab üleminekuperioodi lõppu Somaalias kui võimalust uuendusteks; tunnustab tegevuskavale allakirjutanute, traditsioonilise vanematekogu, riigi põhiseadusliku kogu, uue föderaalparlamendi ja tehnilise valimiskomisjoni tööd ning hindab vääriliselt nende rolli üleminekuperioodi lõpetamisel Somaalias; tervitab ametist lahkuva presidendi lubadust toetada president Hassan Sheikh Mohamudi ja teha temaga koostööd; nõuab tungivalt, et kõik Somaalia poliitilised osalejad teeksid koostööd uute ametivõimudega; kiidab president Hassan Sheikhi nägemust Somaaliast ja tema kavatsust tagada kaasavate ja laiapõhjaliste valitsusinstitutsioonide moodustamine, stabiliseerumine, õigusriiklus ja hea valitsemistava, majanduse elavdamine, rahu kindlustamine ja lepitus, avalike teenuste osutamine ning paremad suhted Somaalia ja muu maailma vahel; nõuab tungivalt, et president peaks kinni võetud kohustusest tagada läbipaistev ja vastutusvõimeline valitsemine, võidelda kõigil tasanditel korruptsiooniga ning tagada kaasav dialoog ja rajada esinduslikud ja vastutusvõimelised institutsioonid riiklikul, piirkondlikul, ringkondade tasandil ja kohalikul tasandil kooskõlas Somaalia ajutise põhiseadusega;

| 52. | palub kõrgel esindajal ja komisjoni asepresidendil ning ELi eriesindajal Aafrika Sarve piirkonnas kriitiliselt läbi vaadata Djibouti rahuprotsess ja kaaluda sellise vahendajate rühma rakendamist, mille liikmeid usaldaksid Somaalia paljud erinevad sidusrühmad, sealhulgas naisteühendused, ja kes suudaksid läbirääkimiste laua taha tuua Somaalia paljud erinevad toimijad; kutsub kõrget esindajat ja komisjoni asepresidenti üles käivitama nii Somaalias kui ka riigist väljaspool viibivate Somaalia kodanikuühiskonna osalejate jaoks protsessi, mis võimaldaks korrapärast ja jätkuvat arutelu riigi poliitiliste probleemide võimalike lahenduste üle; palub kõrgel esindajal ja komisjoni asepresidendil ühendada need kaks protsessi, võttes eeskujuks 2000.–2005. aastal Sudaanis toimunud eduka rahuprotsessi; |
| --- | --- |

52.

palub kõrgel esindajal ja komisjoni asepresidendil ning ELi eriesindajal Aafrika Sarve piirkonnas kriitiliselt läbi vaadata Djibouti rahuprotsess ja kaaluda sellise vahendajate rühma rakendamist, mille liikmeid usaldaksid Somaalia paljud erinevad sidusrühmad, sealhulgas naisteühendused, ja kes suudaksid läbirääkimiste laua taha tuua Somaalia paljud erinevad toimijad; kutsub kõrget esindajat ja komisjoni asepresidenti üles käivitama nii Somaalias kui ka riigist väljaspool viibivate Somaalia kodanikuühiskonna osalejate jaoks protsessi, mis võimaldaks korrapärast ja jätkuvat arutelu riigi poliitiliste probleemide võimalike lahenduste üle; palub kõrgel esindajal ja komisjoni asepresidendil ühendada need kaks protsessi, võttes eeskujuks 2000.–2005. aastal Sudaanis toimunud eduka rahuprotsessi;

| 53. | tervitab Somaalia valitsuse hiljutist rahualgatust, mis pakub al-Shabaabi mässuliste ridadest ülejooksikutele tsiviiltöökohti ja väljaõpet; kiidab heaks hiljuti vastu võetud kõrgeid eesmärke seadva põhiseaduse, mis lubab tagada võrdsed õigused „kõigile kodanikele, olenemata soost, usust, sotsiaalsest või majanduslikust staatusest, poliitilistest tõekspidamistest, klannist, puudest, ametist, sünnist või dialektist”, keelustab naiste suguelundite moonutamise ja loob tõe- ja lepituskomisjoni; on siiski mures selle pärast, et kümneid aastaid sisekonfliktide käes vaevelnud riigis ei käsitleta uues põhiseaduses küsimust, kuidas jaotada võimu ja ressursse keskvalitsuse ja piirkondade vahel, ning nõuab nende probleemide käsitlemiseks suuremat koostööd uute ametivõimudega; |
| --- | --- |

53.

tervitab Somaalia valitsuse hiljutist rahualgatust, mis pakub al-Shabaabi mässuliste ridadest ülejooksikutele tsiviiltöökohti ja väljaõpet; kiidab heaks hiljuti vastu võetud kõrgeid eesmärke seadva põhiseaduse, mis lubab tagada võrdsed õigused „kõigile kodanikele, olenemata soost, usust, sotsiaalsest või majanduslikust staatusest, poliitilistest tõekspidamistest, klannist, puudest, ametist, sünnist või dialektist”, keelustab naiste suguelundite moonutamise ja loob tõe- ja lepituskomisjoni; on siiski mures selle pärast, et kümneid aastaid sisekonfliktide käes vaevelnud riigis ei käsitleta uues põhiseaduses küsimust, kuidas jaotada võimu ja ressursse keskvalitsuse ja piirkondade vahel, ning nõuab nende probleemide käsitlemiseks suuremat koostööd uute ametivõimudega;

| 54. | kutsub Somaalia ametivõime üles pidama esmatähtsaks institutsioonide ülesehitamist ja looma kiiresti vastutusvõimelise, läbipaistva ja kaasava politsei, sest see suurendaks elanikkonna usaldust uue valitsuse vastu; kiidab sellega seoses Somaalia väljaõppemissiooni väärtuslikku abi riigi julgeolekujõududele; loodab liikmesriikide jätkuvale toetusele ÜJKP missiooni töös, millega püütakse juurutada Somaalia sõjaväes austust inimõiguste vastu, soolist dünaamikat ja õigusriigi põhimõtteid; märgib, et selleks, et Somaaliast saaks elujõuline riik, peavad relvajõudude kõrval saama stabiilseks, vastutusvõimeliseks ja kaasavaks ka muud institutsioonid ja need peavad olema Somaalia juhitavad ja Somaalia omandis; |
| --- | --- |

54.

kutsub Somaalia ametivõime üles pidama esmatähtsaks institutsioonide ülesehitamist ja looma kiiresti vastutusvõimelise, läbipaistva ja kaasava politsei, sest see suurendaks elanikkonna usaldust uue valitsuse vastu; kiidab sellega seoses Somaalia väljaõppemissiooni väärtuslikku abi riigi julgeolekujõududele; loodab liikmesriikide jätkuvale toetusele ÜJKP missiooni töös, millega püütakse juurutada Somaalia sõjaväes austust inimõiguste vastu, soolist dünaamikat ja õigusriigi põhimõtteid; märgib, et selleks, et Somaaliast saaks elujõuline riik, peavad relvajõudude kõrval saama stabiilseks, vastutusvõimeliseks ja kaasavaks ka muud institutsioonid ja need peavad olema Somaalia juhitavad ja Somaalia omandis;

| 55. | rõhutab, et Somaalia kui toimiva föderaalriigi pikaajalise jätkusuutlikkuse seisukohalt on äärmiselt oluline, et kogu elanikkonna hüvanguks oleks olemas elujõuline ja kaasav majandusstruktuur ning piirkondade ja föderaaltasandi vaheline süsteem nafta ja gaasi tulevasest tootmisest saadavate tulude jagamiseks; nõuab, et rahvusvaheline kogukond ei kordaks minevikus tehtud vigu kontsentreerida abi Muqdisho föderaalinstitutsioonidele Somaalia piirkondade arvel, arvestades et piirkonnad võivad täita tähtsat rolli elanikkonnale põhiteenuste ja stabiilsuse pakkumisel detsentraliseeritud viisil; kutsub ELi üles võtma kasutusele kõik vahendid praeguse avanenud võimaluse korral, et abistada Somaalia piirkondlikke üksusi selles olulises demokraatiale ülemineku protsessis; arvestades viimaseid poliitilisi ja julgeolekualaseid arenguid Somaalias, ergutab liikmesriike ning kõrget esindajat ja komisjoni asepresidenti arutlema tihedas koostöös Somaalia ametivõimudega, Aafrika Liidu, Valitsustevahelise Arenguametiga (IGAD) ja USA valitsusega selle üle, kas luua julgeolekusektori reformi missioon, kui kohapealne olukord seda võimaldab; |
| --- | --- |

55.

rõhutab, et Somaalia kui toimiva föderaalriigi pikaajalise jätkusuutlikkuse seisukohalt on äärmiselt oluline, et kogu elanikkonna hüvanguks oleks olemas elujõuline ja kaasav majandusstruktuur ning piirkondade ja föderaaltasandi vaheline süsteem nafta ja gaasi tulevasest tootmisest saadavate tulude jagamiseks; nõuab, et rahvusvaheline kogukond ei kordaks minevikus tehtud vigu kontsentreerida abi Muqdisho föderaalinstitutsioonidele Somaalia piirkondade arvel, arvestades et piirkonnad võivad täita tähtsat rolli elanikkonnale põhiteenuste ja stabiilsuse pakkumisel detsentraliseeritud viisil; kutsub ELi üles võtma kasutusele kõik vahendid praeguse avanenud võimaluse korral, et abistada Somaalia piirkondlikke üksusi selles olulises demokraatiale ülemineku protsessis; arvestades viimaseid poliitilisi ja julgeolekualaseid arenguid Somaalias, ergutab liikmesriike ning kõrget esindajat ja komisjoni asepresidenti arutlema tihedas koostöös Somaalia ametivõimudega, Aafrika Liidu, Valitsustevahelise Arenguametiga (IGAD) ja USA valitsusega selle üle, kas luua julgeolekusektori reformi missioon, kui kohapealne olukord seda võimaldab;

| 56. | tunnistab, et rahu saavutamine Somaalias peab olema alt üles suunatud protsess; rõhutab, et EL peab tagama, et tema strateegia võimaldaks piisavalt toetada kohalikke jõupingutusi rahu kindlustamiseks ja vaidluste lahendamiseks ning et neist jõupingutustest saaks riiklik ja piirkondlik prioriteet; tuletab samuti meelde, et legitiimsus kohalikul tasandil aitab rajada Somaalias valitsusinstitutsioone, mis pakuvad pikaajalise stabiilsuse väljavaateid; |
| --- | --- |

56.

tunnistab, et rahu saavutamine Somaalias peab olema alt üles suunatud protsess; rõhutab, et EL peab tagama, et tema strateegia võimaldaks piisavalt toetada kohalikke jõupingutusi rahu kindlustamiseks ja vaidluste lahendamiseks ning et neist jõupingutustest saaks riiklik ja piirkondlik prioriteet; tuletab samuti meelde, et legitiimsus kohalikul tasandil aitab rajada Somaalias valitsusinstitutsioone, mis pakuvad pikaajalise stabiilsuse väljavaateid;

| 57. | juhib tähelepanu sellele, et Aafrika Liit on loonud sõjalise missiooni Somaalias (AMISOM), millel on ÜRO Julgeolekunõukogu mandaat ning millesse on hädasti vaja kaasata uusi riike, et need lähetaksid sinna oma väeüksusi; |
| --- | --- |

57.

juhib tähelepanu sellele, et Aafrika Liit on loonud sõjalise missiooni Somaalias (AMISOM), millel on ÜRO Julgeolekunõukogu mandaat ning millesse on hädasti vaja kaasata uusi riike, et need lähetaksid sinna oma väeüksusi;

| 58. | rõhutab, et EL peab tihedas koostööd Ameerika Ühendriikide ja Aafrika Liiduga täitma olulist osa Somaalia tulevikus; |
| --- | --- |

58.

rõhutab, et EL peab tihedas koostööd Ameerika Ühendriikide ja Aafrika Liiduga täitma olulist osa Somaalia tulevikus;

| 59. | nõuab tungivalt, et rahvusvaheline kogukond koostöös Rahvusvahelise Punase Risti ja Punase Poolkuu Liikumisega rajaks ja arendaks Somaalias võimalikult kiiresti tervishoiustruktuure ning ambulatoorseid tervise- ja ravitoitumise keskuseid; |
| --- | --- |

59.

nõuab tungivalt, et rahvusvaheline kogukond koostöös Rahvusvahelise Punase Risti ja Punase Poolkuu Liikumisega rajaks ja arendaks Somaalias võimalikult kiiresti tervishoiustruktuure ning ambulatoorseid tervise- ja ravitoitumise keskuseid;

| 60. | tunneb heameelt kohaliku stabiilsusfondi loomise üle, mille eesmärk on eelkõige koordineerida rahvusvahelist abi hiljuti vabastatud ja nüüd ligipääsetavates piirkondades Lõuna-Somaalias; |
| --- | --- |

60.

tunneb heameelt kohaliku stabiilsusfondi loomise üle, mille eesmärk on eelkõige koordineerida rahvusvahelist abi hiljuti vabastatud ja nüüd ligipääsetavates piirkondades Lõuna-Somaalias;

| 61. | kahetseb sügavalt, et ainuüksi 2011. aasta detsembrist saadik on valitsuse kontrollitavates Somaalia piirkondades tapetud 13 ajakirjanikku ja meediatöötajat ning nende juhtumite uurimisel ei ole saavutatud mingit edu; rõhutab sõnavabaduse tagamise tähtsust ja nõuab, et uus valitsus ja president võtaksid meetmeid, et tagada ajakirjanike parem kaitse ja viia läbi nende tapmiste usaldusväärsed uurimised; |
| --- | --- |

61.

kahetseb sügavalt, et ainuüksi 2011. aasta detsembrist saadik on valitsuse kontrollitavates Somaalia piirkondades tapetud 13 ajakirjanikku ja meediatöötajat ning nende juhtumite uurimisel ei ole saavutatud mingit edu; rõhutab sõnavabaduse tagamise tähtsust ja nõuab, et uus valitsus ja president võtaksid meetmeid, et tagada ajakirjanike parem kaitse ja viia läbi nende tapmiste usaldusväärsed uurimised;

| 62. | nõuab, et EL ja kõik piirkondlikud ja rahvusvahelised partnerid kasutaksid täielikult ära Somaalia uue valitsuse loodud võimaluse, mis koos al-Shabaabi tõusu ilmse vähenemisega riigis suurendab potentsiaali alustada Somaalias uut poliitilist ajajärku; rõhutab seepärast vajadust, et rahvusvaheline kogukond, eriti EL, oleks valmis toetama seaduslikke ja demokraatlikke ametivõime institutsioonilise suutlikkuse suurendamise, julgeolekusektori reformi, desarmeerimise, demobiliseerimise ja taasintegreerimise valdkonnas ning valmis toetama kodanikuühiskonda; nõuab, et kõrge esindaja ja komisjoni asepresident kindlustaks, et ELi tegevus Somaalias edendaks vaba ja avatud ühiskonda, mis austab ja kaitseb inimõigusi, eeskätt naiste õigusi ja vähemuste õigusi, võimaldab naiste mõjuvõimu suurendamist ja tagab ühiskonna kõigis valdkondades soolise tasakaalu; |
| --- | --- |

62.

nõuab, et EL ja kõik piirkondlikud ja rahvusvahelised partnerid kasutaksid täielikult ära Somaalia uue valitsuse loodud võimaluse, mis koos al-Shabaabi tõusu ilmse vähenemisega riigis suurendab potentsiaali alustada Somaalias uut poliitilist ajajärku; rõhutab seepärast vajadust, et rahvusvaheline kogukond, eriti EL, oleks valmis toetama seaduslikke ja demokraatlikke ametivõime institutsioonilise suutlikkuse suurendamise, julgeolekusektori reformi, desarmeerimise, demobiliseerimise ja taasintegreerimise valdkonnas ning valmis toetama kodanikuühiskonda; nõuab, et kõrge esindaja ja komisjoni asepresident kindlustaks, et ELi tegevus Somaalias edendaks vaba ja avatud ühiskonda, mis austab ja kaitseb inimõigusi, eeskätt naiste õigusi ja vähemuste õigusi, võimaldab naiste mõjuvõimu suurendamist ja tagab ühiskonna kõigis valdkondades soolise tasakaalu;

| 63. | rõhutab, et väga positiivne näide on Somaalimaa, mis on enam kui kahekümne aasta jooksul tõestanud, et suudab luua ja kindlustada oma demokraatlikud, majanduslikud ja halduslikud struktuurid ning algatada kestliku demokraatliku protsessi; märgib, et siiani on Somaalimaa väga edukalt taganud oma territooriumil julgeoleku ja stabiilsuse ning teinud piraatluse- ja terrorismivastase võitluse alal tulemuslikku koostööd; väljendab siiski muret selle üle, et kui al-Shabaab peaks mägistel piirialadel ümber grupeeruma, võib Somaalimaa haavatavaks muutuda; rõhutab seetõttu, et äärmiselt oluline on toetada Somaalimaad võitluses terrorismi vastu, sealhulgas selliste meetmete puhul nagu majanduse mitmekesistamise edendamine ja noorte tööhõive alase suutlikkuse suurendamine, et vähendada noorte värbamist; juhib tähelepanu asjaolule, et Somaalimaa jaoks on tähtis toetada piirkonna majandus- ja sotsiaalarengut kui viisi riigi territooriumi ebastabiilsete piirkondade radikaliseerumisega võitlemiseks; kutsub komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles toetama Somaalimaad tema arenguväljavaadete parandamisel ning majanduse ja ühiskonna stabiilsuse edendamisel; rõhutab, et Somaalia pikaajalisele stabiilsus- ja julgeolekuprobleemile lahendusi otsides on oluline hinnata ka Somaalimaa stabiilsuse positiivset eeskuju; |
| --- | --- |

63.

rõhutab, et väga positiivne näide on Somaalimaa, mis on enam kui kahekümne aasta jooksul tõestanud, et suudab luua ja kindlustada oma demokraatlikud, majanduslikud ja halduslikud struktuurid ning algatada kestliku demokraatliku protsessi; märgib, et siiani on Somaalimaa väga edukalt taganud oma territooriumil julgeoleku ja stabiilsuse ning teinud piraatluse- ja terrorismivastase võitluse alal tulemuslikku koostööd; väljendab siiski muret selle üle, et kui al-Shabaab peaks mägistel piirialadel ümber grupeeruma, võib Somaalimaa haavatavaks muutuda; rõhutab seetõttu, et äärmiselt oluline on toetada Somaalimaad võitluses terrorismi vastu, sealhulgas selliste meetmete puhul nagu majanduse mitmekesistamise edendamine ja noorte tööhõive alase suutlikkuse suurendamine, et vähendada noorte värbamist; juhib tähelepanu asjaolule, et Somaalimaa jaoks on tähtis toetada piirkonna majandus- ja sotsiaalarengut kui viisi riigi territooriumi ebastabiilsete piirkondade radikaliseerumisega võitlemiseks; kutsub komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles toetama Somaalimaad tema arenguväljavaadete parandamisel ning majanduse ja ühiskonna stabiilsuse edendamisel; rõhutab, et Somaalia pikaajalisele stabiilsus- ja julgeolekuprobleemile lahendusi otsides on oluline hinnata ka Somaalimaa stabiilsuse positiivset eeskuju;

| 64. | kiidab heaks kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi tugeva toetusavalduse Somaalia uutele föderaalinstitutsioonidele New Yorgis toimunud ÜRO Peaassamblee Somaalia-teemalisel minitippkohtumisel ning eelkõige tema pühendumuse nelja-aastasele uute föderaalinstitutsioonide ja piirkondlike haldusasutuste tugevdamise protsessile ja 2013. aasta rahvusvahelisele Somaalia-teemalisele konverentsile; palub Somaalimaal ja teistel föderaalüksustel osaleda täiel määral ja toetavas rollis läbirääkimistel nende õiguslike ja poliitiliste suhete kohta Somaalia uute föderaalinstitutsioonidega, et saavutada kestlik, stabiilne ja edukas Somaalia föderaalne riik; |
| --- | --- |

64.

kiidab heaks kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi tugeva toetusavalduse Somaalia uutele föderaalinstitutsioonidele New Yorgis toimunud ÜRO Peaassamblee Somaalia-teemalisel minitippkohtumisel ning eelkõige tema pühendumuse nelja-aastasele uute föderaalinstitutsioonide ja piirkondlike haldusasutuste tugevdamise protsessile ja 2013. aasta rahvusvahelisele Somaalia-teemalisele konverentsile; palub Somaalimaal ja teistel föderaalüksustel osaleda täiel määral ja toetavas rollis läbirääkimistel nende õiguslike ja poliitiliste suhete kohta Somaalia uute föderaalinstitutsioonidega, et saavutada kestlik, stabiilne ja edukas Somaalia föderaalne riik;

Etioopia ja Eritrea

| 65. | juhib tähelepanu Etioopia tähtsale rollile kogu piirkonna poliitilise ja majandusliku stabiilsuse saavutamisel; märgib, et oma ametisseastumise kõnes rõhutas Etioopia uus peaminister Hailemariam Desalegn inimõiguste ja demokraatlike institutsioonide tugevdamise tähtsust riigis demokraatliku kultuuri väljaarendamise ja inimõiguste täieliku austamise jaoks; on veendunud, et Etioopia uus valitsus avab võimaluse kaasata Etioopia kõigi ühist huvi pakkuvate või murettekitavate küsimuste puhul, kaasa arvatud need, mille suhtes on minevikus esinenud eriarvamusi, ning rõhutab, et tähtis on toetada positiivse dialoogi ja partnerluse kaudu Etioopiat tema teel uuele demokraatlikule süsteemile; toetab Etioopiat terrorismivastases võitluses, aga rõhutab, et sellises võitluses tuleb täielikult austada põhiõigusi; |
| --- | --- |

65.

juhib tähelepanu Etioopia tähtsale rollile kogu piirkonna poliitilise ja majandusliku stabiilsuse saavutamisel; märgib, et oma ametisseastumise kõnes rõhutas Etioopia uus peaminister Hailemariam Desalegn inimõiguste ja demokraatlike institutsioonide tugevdamise tähtsust riigis demokraatliku kultuuri väljaarendamise ja inimõiguste täieliku austamise jaoks; on veendunud, et Etioopia uus valitsus avab võimaluse kaasata Etioopia kõigi ühist huvi pakkuvate või murettekitavate küsimuste puhul, kaasa arvatud need, mille suhtes on minevikus esinenud eriarvamusi, ning rõhutab, et tähtis on toetada positiivse dialoogi ja partnerluse kaudu Etioopiat tema teel uuele demokraatlikule süsteemile; toetab Etioopiat terrorismivastases võitluses, aga rõhutab, et sellises võitluses tuleb täielikult austada põhiõigusi;

| 66. | loodab, et 21. septembril 2012. aastal ametisse nimetatud peaminister Hailemariam Desalegni juhtimise all algab Etioopias tõeliselt demokraatliku ülemineku protsess, et realiseerida riigi tugev demokraatlik potentsiaal ning lõpetada sekkumine usuvabadusse ja kodanikuühiskonna vabadustesse; kutsub Euroopa välisteenistust, ELi eriesindajat Aafrika Sarve piirkonnas ja ELi eriesindajat inimõiguste küsimustes üles tegema Etioopiaga koostööd esmajärjekorras inimõiguste alal, et riik saaks kasutada ära võimaluse, mida pakub käimasolev poliitiline üleminek, ja algatada tõeliselt demokraatliku ülemineku, mis rajaneb inimõiguste ja põhivabaduste, meediavabaduse ja sõnavabaduse täielikul austamisel; nõuab tungivalt, et EL ja rahvusvaheline kogukond jääksid valvaks ja aktiivseks Etioopias toimuva poliitilise ülemineku suhtes, edendaksid demokraatlike institutsioonide tugevdamist ja seoksid poliitilise, sõjalise ja arenguabi konkreetsete demokraatlike reformidega, mille hulka peab kuuluma kõigi meelsusvangide (nagu Eskinder Nega ja teised ajakirjanikud, inimõiguslased, arengut toetavad aktivistid ja opositsiooniliikmed) vabastamine, inimõiguste küsimuste ÜRO eriraportööride takistamatu juurdepääs kõigile piirkondadele ja kinnipidamisasutustele, heategevust ja ühinguid käsitleva proklamatsiooni ja terrorismivastase proklamatsiooni tühistamine või muutmine ning eksiilis elavate opositsiooniliikmete naasmine; kutsub ELi üles leidma uuenduslikke ja kindlaid viise rahalise ja poliitilise abi andmiseks tõrjutud Etioopia kodanikuühiskonnale ning alustama tihedat dialoogi nii Etioopias kui ka eksiilis elavate opositsiooniliikmetega; |
| --- | --- |

66.

loodab, et 21. septembril 2012. aastal ametisse nimetatud peaminister Hailemariam Desalegni juhtimise all algab Etioopias tõeliselt demokraatliku ülemineku protsess, et realiseerida riigi tugev demokraatlik potentsiaal ning lõpetada sekkumine usuvabadusse ja kodanikuühiskonna vabadustesse; kutsub Euroopa välisteenistust, ELi eriesindajat Aafrika Sarve piirkonnas ja ELi eriesindajat inimõiguste küsimustes üles tegema Etioopiaga koostööd esmajärjekorras inimõiguste alal, et riik saaks kasutada ära võimaluse, mida pakub käimasolev poliitiline üleminek, ja algatada tõeliselt demokraatliku ülemineku, mis rajaneb inimõiguste ja põhivabaduste, meediavabaduse ja sõnavabaduse täielikul austamisel; nõuab tungivalt, et EL ja rahvusvaheline kogukond jääksid valvaks ja aktiivseks Etioopias toimuva poliitilise ülemineku suhtes, edendaksid demokraatlike institutsioonide tugevdamist ja seoksid poliitilise, sõjalise ja arenguabi konkreetsete demokraatlike reformidega, mille hulka peab kuuluma kõigi meelsusvangide (nagu Eskinder Nega ja teised ajakirjanikud, inimõiguslased, arengut toetavad aktivistid ja opositsiooniliikmed) vabastamine, inimõiguste küsimuste ÜRO eriraportööride takistamatu juurdepääs kõigile piirkondadele ja kinnipidamisasutustele, heategevust ja ühinguid käsitleva proklamatsiooni ja terrorismivastase proklamatsiooni tühistamine või muutmine ning eksiilis elavate opositsiooniliikmete naasmine; kutsub ELi üles leidma uuenduslikke ja kindlaid viise rahalise ja poliitilise abi andmiseks tõrjutud Etioopia kodanikuühiskonnale ning alustama tihedat dialoogi nii Etioopias kui ka eksiilis elavate opositsiooniliikmetega;

| 67. | märgib, et Etioopias ei ole praegu sõltumatut kohtusüsteemi ega sõltumatut meediat, mis on sihiteadliku strateegia tulemus piirata ja blokeerida kohtunike tegevust, kontrollida meediat, hoida opositsiooni hirmuvalitsuse all ja sundida inimõigusorganisatsioonid vaikima; |
| --- | --- |

67.

märgib, et Etioopias ei ole praegu sõltumatut kohtusüsteemi ega sõltumatut meediat, mis on sihiteadliku strateegia tulemus piirata ja blokeerida kohtunike tegevust, kontrollida meediat, hoida opositsiooni hirmuvalitsuse all ja sundida inimõigusorganisatsioonid vaikima;

| 68. | märgib, et paljud ajakirjanikud on 2009. aasta terrorismivastase seaduse alusel kohtusse antud; mõistab hukka hiljutise kohtuliku tagakiusamiskampaania, mille käigus mõistis föderaalne ülemkohus tagaseljaotsusega blogipidaja Elias Kifle eluks ajaks vangi ning määras kohaliku nädalalehe asetoimetajale Wubishet Tayele ja kolumnistile Reeyot Alemnile neljateistaastase vanglakaristuse; väljendab siiski heameelt, et Rootsi ajakirjanikele Martin Schibbyele ja Johan Perssonile anti pärast peaminiser Meles Zenawi surma armu; innustab uut valitsust andma armu kõigile meelevaldse kohtumõistmise ohvritele; |
| --- | --- |

68.

märgib, et paljud ajakirjanikud on 2009. aasta terrorismivastase seaduse alusel kohtusse antud; mõistab hukka hiljutise kohtuliku tagakiusamiskampaania, mille käigus mõistis föderaalne ülemkohus tagaseljaotsusega blogipidaja Elias Kifle eluks ajaks vangi ning määras kohaliku nädalalehe asetoimetajale Wubishet Tayele ja kolumnistile Reeyot Alemnile neljateistaastase vanglakaristuse; väljendab siiski heameelt, et Rootsi ajakirjanikele Martin Schibbyele ja Johan Perssonile anti pärast peaminiser Meles Zenawi surma armu; innustab uut valitsust andma armu kõigile meelevaldse kohtumõistmise ohvritele;

| 69. | rõhutab Etioopias Benshangul-Gumuzi piirkonnas Sinisel Niilusel ehitatava tammi Grand Ethiopian Renaissance projekti suurt potentsiaali puhta energia tootmiseks ja kogu piirkonna majandusarengu jaoks; toetab projekti jaoks Etioopia, Sudaani ja Egiptuse loodud rahvusvahelist eksperdirühma ning nõuab Niiluse veeressursside ja tammiga ühendatud hüdroelektrijaama toodetava energia jagamise paremat mõistmist; |
| --- | --- |

69.

rõhutab Etioopias Benshangul-Gumuzi piirkonnas Sinisel Niilusel ehitatava tammi Grand Ethiopian Renaissance projekti suurt potentsiaali puhta energia tootmiseks ja kogu piirkonna majandusarengu jaoks; toetab projekti jaoks Etioopia, Sudaani ja Egiptuse loodud rahvusvahelist eksperdirühma ning nõuab Niiluse veeressursside ja tammiga ühendatud hüdroelektrijaama toodetava energia jagamise paremat mõistmist;

| 70. | kutsub Etioopia valitsust üles kiitma ametlikult ning lõpliku ja siduvana heaks piirikomisjoni otsuse Eritrea ja Etioopia vahelise piiri kindlaksmääramise kohta kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonidega 1907 (2009) ja 2023 (2011) ning Aafrika Liidu ja IGADi asjakohaste resolutsioonidega; kutsub seepärast Eritrea valitsust üles alustama Etioopiaga dialoogi, et tegeleda väeüksuste piirialalt väljaviimise ja piiri füüsilise mahamärkimisega vastavalt piirikomisjoni otsusele, pidades silmas seda, kui tähtis on kogukondi koos hoida, ühtlasi kutsub Eritrea valitsust üles normaliseerima suhteid Etioopiaga ja taasavama piiri; kutsub rahvusvahelist kogukonda üles tegema koostööd Eritreaga ning kaitsma Eritrea rahva huve ja vajadusi, survestades samal ajal režiimi ja sõjaväge, et nad lubaksid riiki rahvusvahelised organisatsioonid, valmistaksid ette kaualubatud valimised ja avaksid riigis poliitilise ruumi; rõhutab, et kogu ELi abi, mis ei ole humanitaarotstarbeline, tuleks anda rangelt sellel tingimusel, et Eritrea ametivõimud võtaksid endale läbipaistvate ja saavutatavate sihttasemete alusel kohustuse hõlbustada demokraatlikku üleminekut ning parandada inimõiguste olukorda ja Eritrea rahva põhivajaduste rahuldamist; kutsub Eritread üles loobuma igasugusest toetusest relvarühmitustele, kes õõnestavad Somaalias rahu ja lepitamist ning üldisemalt piirkondlikku stabiilsust; nõuab, et riigis tagatakse sõnavabadus, ajakirjandusvabadus ja usuvabadus ning korraldatakse vabad ja õiglased valimised ja kehtestatakse demokraatia; nõuab, et viivitamatult vabastataks poliitvangid, sealhulgas ajakirjanik Dawit Isaak, keda on hoitud ilma kohtumõistmiseta vangis üle 4 000 päeva; |
| --- | --- |

70.

kutsub Etioopia valitsust üles kiitma ametlikult ning lõpliku ja siduvana heaks piirikomisjoni otsuse Eritrea ja Etioopia vahelise piiri kindlaksmääramise kohta kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonidega 1907 (2009) ja 2023 (2011) ning Aafrika Liidu ja IGADi asjakohaste resolutsioonidega; kutsub seepärast Eritrea valitsust üles alustama Etioopiaga dialoogi, et tegeleda väeüksuste piirialalt väljaviimise ja piiri füüsilise mahamärkimisega vastavalt piirikomisjoni otsusele, pidades silmas seda, kui tähtis on kogukondi koos hoida, ühtlasi kutsub Eritrea valitsust üles normaliseerima suhteid Etioopiaga ja taasavama piiri; kutsub rahvusvahelist kogukonda üles tegema koostööd Eritreaga ning kaitsma Eritrea rahva huve ja vajadusi, survestades samal ajal režiimi ja sõjaväge, et nad lubaksid riiki rahvusvahelised organisatsioonid, valmistaksid ette kaualubatud valimised ja avaksid riigis poliitilise ruumi; rõhutab, et kogu ELi abi, mis ei ole humanitaarotstarbeline, tuleks anda rangelt sellel tingimusel, et Eritrea ametivõimud võtaksid endale läbipaistvate ja saavutatavate sihttasemete alusel kohustuse hõlbustada demokraatlikku üleminekut ning parandada inimõiguste olukorda ja Eritrea rahva põhivajaduste rahuldamist; kutsub Eritread üles loobuma igasugusest toetusest relvarühmitustele, kes õõnestavad Somaalias rahu ja lepitamist ning üldisemalt piirkondlikku stabiilsust; nõuab, et riigis tagatakse sõnavabadus, ajakirjandusvabadus ja usuvabadus ning korraldatakse vabad ja õiglased valimised ja kehtestatakse demokraatia; nõuab, et viivitamatult vabastataks poliitvangid, sealhulgas ajakirjanik Dawit Isaak, keda on hoitud ilma kohtumõistmiseta vangis üle 4 000 päeva;

o

o o

| 71. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa välisteenistusele ja liikmesriikidele, ELi eriesindajale Sudaanis, ELi eriesindajale Aafrika Sarve piirkonnas, ELi liikmesriikidele, Türgi valitsusele, Ameerika Ühendriikide Kongressile, Ameerika Ühendriikide Riigidepartemangule, Aafrika Liidu komisjonile, Üleaafrikalisele Parlamendile, Valitsustevahelise Arenguameti (IGAD) riikide valitsustele ja parlamentidele ning Somaalimaa ametivõimudele. |
| --- | --- |

71.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa välisteenistusele ja liikmesriikidele, ELi eriesindajale Sudaanis, ELi eriesindajale Aafrika Sarve piirkonnas, ELi liikmesriikidele, Türgi valitsusele, Ameerika Ühendriikide Kongressile, Ameerika Ühendriikide Riigidepartemangule, Aafrika Liidu komisjonile, Üleaafrikalisele Parlamendile, Valitsustevahelise Arenguameti (IGAD) riikide valitsustele ja parlamentidele ning Somaalimaa ametivõimudele.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0203.

(2)  ELT C 46 E, 24.2.2010, lk 102.

(3)  ELT C 349 E, 22.12.2010, lk 51.

(4)  ELT C 377 E, 7.12.2012, lk 35.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0334.

---

| 30.12.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 440/55 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 440/55

---

P7_TA(2013)0007

Geneetiliste ressurssidega seotud intellektuaalomandi õiguste arenguaspektid

Euroopa Parlamendi 15. jaanuari 2013. aasta resolutsioon geneetiliste ressurssidega seotud intellektuaalomandi õiguste arenguaspektide ja nende mõju kohta vaesuse vähendamisele arenguriikides (2012/2135(INI))

(2015/C 440/07)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse 1992. aasta bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1992. aasta bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni,

| — | võttes arvesse bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni 2010. aasta Nagoya protokolli, mis käsitleb juurdepääsu geneetilistele ressurssidele ning nende kasutamisest saadava tulu õiglast ja võrdset jaotamist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni 2010. aasta Nagoya protokolli, mis käsitleb juurdepääsu geneetilistele ressurssidele ning nende kasutamisest saadava tulu õiglast ja võrdset jaotamist,

| — | võttes arvesse 2001. aasta rahvusvahelist põllumajanduskultuuride geneetiliste ressursside lepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2001. aasta rahvusvahelist põllumajanduskultuuride geneetiliste ressursside lepingut,

| — | võttes arvesse 2002. aasta patendikoostöölepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2002. aasta patendikoostöölepingut,

| — | võttes arvesse ÜRO põlisrahvaste õiguste deklaratsiooni, mille ÜRO Peaassamblee võttis vastu 13. septembril 2007. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO põlisrahvaste õiguste deklaratsiooni, mille ÜRO Peaassamblee võttis vastu 13. septembril 2007. aastal,

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) 1989. aasta põlisrahvaste ja hõimurahvaste konventsiooni (nr 169), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) 1989. aasta põlisrahvaste ja hõimurahvaste konventsiooni (nr 169),

| — | võttes arvesse rahvusvahelist uute taimesortide kaitse konventsiooni, mida on muudetud Genfis 19. märtsil 1991, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelist uute taimesortide kaitse konventsiooni, mida on muudetud Genfis 19. märtsil 1991,

| — | võttes arvesse Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) 1995. aasta intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) 1995. aasta intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingut,

| — | võttes arvesse 2002. aasta taimegeneetiliste ressursside toidu ja põllumajanduse tarbeks kasutamise rahvusvahelist lepingut ning 2011. aasta Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) gripiviiruste raamistikku, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2002. aasta taimegeneetiliste ressursside toidu ja põllumajanduse tarbeks kasutamise rahvusvahelist lepingut ning 2011. aasta Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) gripiviiruste raamistikku,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. juuli 1998. aasta direktiivi 98/44/EÜ biotehnoloogialeiutiste õiguskaitse kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. juuli 1998. aasta direktiivi 98/44/EÜ biotehnoloogialeiutiste õiguskaitse kohta (1),

| — | võttes arvesse oma 7. oktoobri 2010. aasta resolutsiooni ELi strateegiliste eesmärkide kohta 18.–29. oktoobril 2010. aastal Nagoyas (Jaapanis) toimuva bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni osaliste konverentsi 10. istungil (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. oktoobri 2010. aasta resolutsiooni ELi strateegiliste eesmärkide kohta 18.–29. oktoobril 2010. aastal Nagoyas (Jaapanis) toimuva bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni osaliste konverentsi 10. istungil (2),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Sotsiaal- ja Majanduskomiteele ning Regioonide Komiteele „Meie elukindlustus, meie looduskapital: ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegia aastani 2020” (COM(2011)0244), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Sotsiaal- ja Majanduskomiteele ning Regioonide Komiteele „Meie elukindlustus, meie looduskapital: ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegia aastani 2020” (COM(2011)0244),

| — | võttes arvesse Ülemaailmse Intellektuaalomandi Organisatsiooni (WIPO) valitsustevahelise komitee tegevust ja aruandeid seoses intellektuaalomandi ja geneetiliste ressursside, traditsiooniliste teadmiste ja kultuuriliste väljendusvormidega, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ülemaailmse Intellektuaalomandi Organisatsiooni (WIPO) valitsustevahelise komitee tegevust ja aruandeid seoses intellektuaalomandi ja geneetiliste ressursside, traditsiooniliste teadmiste ja kultuuriliste väljendusvormidega,

| — | võttes arvesse juurdepääsu ja tulu jaotamise rahvusvahelise korra kontekstis geneetiliste ressurssidega seotud traditsiooniliste teadmiste tehnika- ja õigusekspertide rühma kohtumise aruannet, UNEP/CBD/WG-ABS/8/2, 2009, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse juurdepääsu ja tulu jaotamise rahvusvahelise korra kontekstis geneetiliste ressurssidega seotud traditsiooniliste teadmiste tehnika- ja õigusekspertide rühma kohtumise aruannet, UNEP/CBD/WG-ABS/8/2, 2009,

| — | võttes arvesse parlamendi arengukomisjoni tellitud uuringut geneetiliste ressurssidega seotud intellektuaalomandi õiguste ja vaesusevastase võitluse kohta (2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse parlamendi arengukomisjoni tellitud uuringut geneetiliste ressurssidega seotud intellektuaalomandi õiguste ja vaesusevastase võitluse kohta (2011),

| — | võttes arvesse 1971. aasta Ramsari konventsiooni märgalade kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1971. aasta Ramsari konventsiooni märgalade kohta,

| — | võttes arvesse ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsioon (CITES), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsioon (CITES),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse arengukomisjoni raportit ning rahvusvahelise kaubanduse komisjoni ja õiguskomisjoni arvamusi (A7-0423/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse arengukomisjoni raportit ning rahvusvahelise kaubanduse komisjoni ja õiguskomisjoni arvamusi (A7-0423/2012),

| A. | arvestades, et 70 protsendi maa- ja linnapiirkondades elavate kogu maailma vaeste ellujäämine ja heaolu sõltub otseselt bioloogilisest mitmekesisusest; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 70 protsendi maa- ja linnapiirkondades elavate kogu maailma vaeste ellujäämine ja heaolu sõltub otseselt bioloogilisest mitmekesisusest;

| B. | arvestades, et bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni peamised eesmärgid on edendada bioloogilise mitmekesisuse säilitamist ja säästvat kasutamist ning kõrvaldada selle kasutamist takistavad tõkked; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni peamised eesmärgid on edendada bioloogilise mitmekesisuse säilitamist ja säästvat kasutamist ning kõrvaldada selle kasutamist takistavad tõkked;

| C. | arvestades, et geneetiliste ressursside pakkujad ja nendega seotud traditsiooniliste teadmiste omajad on sageli pärit arenguriikidest, kus on suur bioloogiline mitmekesisus; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et geneetiliste ressursside pakkujad ja nendega seotud traditsiooniliste teadmiste omajad on sageli pärit arenguriikidest, kus on suur bioloogiline mitmekesisus;

| D. | arvestades, et juurdepääsu ja tulu jaotamist käsitlevad siseriiklikud õigusaktid, mis on vastu võetud bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni protsessi osana, on koostatud reageeringuna bioloogilise teabe hankimise (bioprospecting) ja biopiraatluse tavadele; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et juurdepääsu ja tulu jaotamist käsitlevad siseriiklikud õigusaktid, mis on vastu võetud bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni protsessi osana, on koostatud reageeringuna bioloogilise teabe hankimise (bioprospecting) ja biopiraatluse tavadele;

| E. | arvestades, et biopiraatluse ühtne määratlus on põlisrahvaste traditsioonilistel teadmistel või geneetilistel ressurssidel põhinevate toodete omastamine päritoluriikidepoolset luba omamata või neile hüvitist pakkumata |
| --- | --- |

E.

arvestades, et biopiraatluse ühtne määratlus on põlisrahvaste traditsioonilistel teadmistel või geneetilistel ressurssidel põhinevate toodete omastamine päritoluriikidepoolset luba omamata või neile hüvitist pakkumata

| F. | arvestades, et bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni ja selle Nagoya protokolli kohaselt peavad bioloogilise teabe hankijad saama päritoluriikidelt või kohalikelt ja põliskogukondadelt geneetiliste ressurssidega seotud traditsioonilisi teadmiste puhul eelneva teadva nõusoleku ja saavutama vastastikku kokkulepitud tingimused ning samuti peavad nad oma tegevusest saadud tulu päritoluriikide ja -kogukondadega jagama; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni ja selle Nagoya protokolli kohaselt peavad bioloogilise teabe hankijad saama päritoluriikidelt või kohalikelt ja põliskogukondadelt geneetiliste ressurssidega seotud traditsioonilisi teadmiste puhul eelneva teadva nõusoleku ja saavutama vastastikku kokkulepitud tingimused ning samuti peavad nad oma tegevusest saadud tulu päritoluriikide ja -kogukondadega jagama;

| G. | arvestades, et bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni kohane juurdepääsu ja tulu jaotamise kord toimib vastastikku täiendaval viisil WTO ja selle intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepinguga (WTO-TRIPS), Ülemaailmne Intellektuaalomandi Organisatsiooniga (WIPO), Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooniga (FAO), Rahvusvaheline Uute Taimesortide Kaitse Liiduga (UPOV) ja Maailma Terviseorganisatsiooniga (WHO); |
| --- | --- |

G.

arvestades, et bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni kohane juurdepääsu ja tulu jaotamise kord toimib vastastikku täiendaval viisil WTO ja selle intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepinguga (WTO-TRIPS), Ülemaailmne Intellektuaalomandi Organisatsiooniga (WIPO), Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooniga (FAO), Rahvusvaheline Uute Taimesortide Kaitse Liiduga (UPOV) ja Maailma Terviseorganisatsiooniga (WHO);

| H. | arvestades, et juurdepääsu ja tulu jaotamise korda on arvesse võetud ka mitmetes inimõigusi käsitlevates dokumentides, sealhulgas 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsioon, 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvaheline pakt ning 1966. aasta majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvaheline pakt; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et juurdepääsu ja tulu jaotamise korda on arvesse võetud ka mitmetes inimõigusi käsitlevates dokumentides, sealhulgas 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsioon, 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvaheline pakt ning 1966. aasta majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvaheline pakt;

| I. | arvestades, et WTO intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingu artikli 27 lõike 3 punktiga b antakse valitsustele õigus välistada patentsus taimede, loomade ja põhiliselt bioloogiliste meetodite puhul, samal ajal kui mikroorganisme ning mittebioloogilisi ja mikrobioloogilisi protsesse on lubatud patentida; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et WTO intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingu artikli 27 lõike 3 punktiga b antakse valitsustele õigus välistada patentsus taimede, loomade ja põhiliselt bioloogiliste meetodite puhul, samal ajal kui mikroorganisme ning mittebioloogilisi ja mikrobioloogilisi protsesse on lubatud patentida;

| J. | arvestades, et bioloogilisest mitmekesisusest tuleneb suur hulk ökosüsteemi teenuseid, nagu kohalikud veevarud, toit, elatise hankimiseks vajalik materjal ja kliima reguleerimine ja arvestades, et keskkonna halvenemine toob kaasa uued probleemid seoses paljude liikide ja geneetiliste ressursside kaitsmise ja säästva kasutamisega, mis on toiduga kindlustatuse ja kestliku põllumajanduse arengu aluseks; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et bioloogilisest mitmekesisusest tuleneb suur hulk ökosüsteemi teenuseid, nagu kohalikud veevarud, toit, elatise hankimiseks vajalik materjal ja kliima reguleerimine ja arvestades, et keskkonna halvenemine toob kaasa uued probleemid seoses paljude liikide ja geneetiliste ressursside kaitsmise ja säästva kasutamisega, mis on toiduga kindlustatuse ja kestliku põllumajanduse arengu aluseks;

| K. | arvestades, et FAO raames läbi räägitud taimegeneetiliste ressursside toidu ja põllumajanduse tarbeks kasutamise rahvusvahelise lepingu (ITPGR) eesmärk on taimede geneetiliste ressursside säilitamine ja säästev kasutamine toidutootmisel ning põllumajanduses ja nende kasutamisest saadava tulu õiglane jaotamine kooskõlas bioloogilise mitmekesisuse konventsiooniga; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et FAO raames läbi räägitud taimegeneetiliste ressursside toidu ja põllumajanduse tarbeks kasutamise rahvusvahelise lepingu (ITPGR) eesmärk on taimede geneetiliste ressursside säilitamine ja säästev kasutamine toidutootmisel ning põllumajanduses ja nende kasutamisest saadava tulu õiglane jaotamine kooskõlas bioloogilise mitmekesisuse konventsiooniga;

| L. | arvestades, et Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) liikmed sõltuvad eelkõige põllukultuuride valdkonnas suuresti välisriikidest saadavatest geneetilistest ressurssidest, mis muudab geneetiliste ressursside säilitamise ja säästva kasutamise alase rahvusvahelise koostöö ülimalt oluliseks; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) liikmed sõltuvad eelkõige põllukultuuride valdkonnas suuresti välisriikidest saadavatest geneetilistest ressurssidest, mis muudab geneetiliste ressursside säilitamise ja säästva kasutamise alase rahvusvahelise koostöö ülimalt oluliseks;

| M. | arvestades, et hinnanguliselt kolm neljandikku maailma elanikkonnast sõltub traditsioonilistest loodusravimitest ja ligikaudu pool sünteetilistest ravimitest on looduslikku päritolu; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et hinnanguliselt kolm neljandikku maailma elanikkonnast sõltub traditsioonilistest loodusravimitest ja ligikaudu pool sünteetilistest ravimitest on looduslikku päritolu;

| N. | arvestades, et traditsiooniliste teadmiste teemat käsitletakse mitmetes rahvusvahelistes konventsioonides ja lepingutes, kaasa arvatud bioloogilise mitmekesisuse konventsioon, taimegeneetiliste ressursside toidu ja põllumajanduse tarbeks kasutamise rahvusvaheline leping, põlisrahvaste õiguste deklaratsioon ja Unesco vaimse kultuuripärandi kaitse konventsioon; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et traditsiooniliste teadmiste teemat käsitletakse mitmetes rahvusvahelistes konventsioonides ja lepingutes, kaasa arvatud bioloogilise mitmekesisuse konventsioon, taimegeneetiliste ressursside toidu ja põllumajanduse tarbeks kasutamise rahvusvaheline leping, põlisrahvaste õiguste deklaratsioon ja Unesco vaimse kultuuripärandi kaitse konventsioon;

| O. | arvestades, et bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni artikli 8 punktis j kohustatakse osalisi austama ja hoidma traditsioonilisi teadmisi ning ergutatakse nende teadmiste kasutamisest saadavat tulu õiglaselt jaotama; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni artikli 8 punktis j kohustatakse osalisi austama ja hoidma traditsioonilisi teadmisi ning ergutatakse nende teadmiste kasutamisest saadavat tulu õiglaselt jaotama;

| P. | arvestades, et ÜRO 2007. aasta põlisrahvaste õiguste deklaratsioonis kinnitatakse nende traditsiooniliste teadmiste säilitamise, kontrollimise, kaitsmise ja arendamise õigust; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et ÜRO 2007. aasta põlisrahvaste õiguste deklaratsioonis kinnitatakse nende traditsiooniliste teadmiste säilitamise, kontrollimise, kaitsmise ja arendamise õigust;

| Q. | arvestades, et 2009. aastal tegi WIPO peaassamblee valitsustevahelisele konverentsile ülesandeks koostada rahvusvaheline vahend geneetiliste ressursside, traditsiooniliste teadmiste ja traditsiooniliste kultuuriliste väljendusvormide kaitsmiseks; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et 2009. aastal tegi WIPO peaassamblee valitsustevahelisele konverentsile ülesandeks koostada rahvusvaheline vahend geneetiliste ressursside, traditsiooniliste teadmiste ja traditsiooniliste kultuuriliste väljendusvormide kaitsmiseks;

I.   
  Geneetiline mitmekesisus ja aastatuhande arengueesmärgid

| 1. | tuletab meelde otsest seost bioloogilise mitmekesisuse kaitse ja aastatuhande arengueesmärkide saavutamise vahel, eelkõige esimest arengueesmärki, mis seisneb äärmise vaesuse ja nälja kaotamises; rõhutab terve bioloogilise mitmekesisuse ja tervete ökosüsteemide tähtsust põllumajanduse, metsanduse ja kalanduse jaoks säästva arengu perspektiivis; |
| --- | --- |

1.

tuletab meelde otsest seost bioloogilise mitmekesisuse kaitse ja aastatuhande arengueesmärkide saavutamise vahel, eelkõige esimest arengueesmärki, mis seisneb äärmise vaesuse ja nälja kaotamises; rõhutab terve bioloogilise mitmekesisuse ja tervete ökosüsteemide tähtsust põllumajanduse, metsanduse ja kalanduse jaoks säästva arengu perspektiivis;

| 2. | rõhutab, et bioloogilise mitmekesisuse konventsioon erineb märkimisväärselt muudest rahvusvahelistest keskkonnaalastest lepingutest selle poolest, et sellega omistatakse bioloogilise mitmekesisuse säilitamises ja kasutamises selgesõnaline ja oluline roll niisugustele küsimustele nagu õiglus, võrdsus ja õigus; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et bioloogilise mitmekesisuse konventsioon erineb märkimisväärselt muudest rahvusvahelistest keskkonnaalastest lepingutest selle poolest, et sellega omistatakse bioloogilise mitmekesisuse säilitamises ja kasutamises selgesõnaline ja oluline roll niisugustele küsimustele nagu õiglus, võrdsus ja õigus;

| 3. | toonitab asjaolu, et kuigi terminil „biopiraatlus” puudub üldtunnustatud määratlus, võib see viidata traditsiooniliste teadmiste või geneetiliste ressursside omastamisele ja/või ebaseadusliku ärilise kasu saamisele ning rõhutab, et tuleb jätkata tööd geneetiliste ressurssidega seotud intellektuaalomandi õiguste valdkonna õigusterminoloogia täpsustamiseks ja konsolideerimiseks, eelkõige selleks, et määratleda termin biopiraatlus usaldusväärseid andmeid aluseks võttes; |
| --- | --- |

3.

toonitab asjaolu, et kuigi terminil „biopiraatlus” puudub üldtunnustatud määratlus, võib see viidata traditsiooniliste teadmiste või geneetiliste ressursside omastamisele ja/või ebaseadusliku ärilise kasu saamisele ning rõhutab, et tuleb jätkata tööd geneetiliste ressurssidega seotud intellektuaalomandi õiguste valdkonna õigusterminoloogia täpsustamiseks ja konsolideerimiseks, eelkõige selleks, et määratleda termin biopiraatlus usaldusväärseid andmeid aluseks võttes;

| 4. | rõhutab probleeme, mida põhjustavad geneetiliste ressursside ja traditsiooniliste teadmistega seotud intellektuaalomandi õigused arenguriikides seoses arstiabi kättesaadavuse, geneeriliste ravimite tootmise ja põllumajandustootjate puhul seemnete kättesaadavusega; rõhutab vastavalt, et ELi intellektuaalomandi õigustega seotud kaubanduspoliitika peab olema kooskõlas poliitikavaldkondade arengusidususe eesmärgiga, mis on sätestatud ELi lepingus; |
| --- | --- |

4.

rõhutab probleeme, mida põhjustavad geneetiliste ressursside ja traditsiooniliste teadmistega seotud intellektuaalomandi õigused arenguriikides seoses arstiabi kättesaadavuse, geneeriliste ravimite tootmise ja põllumajandustootjate puhul seemnete kättesaadavusega; rõhutab vastavalt, et ELi intellektuaalomandi õigustega seotud kaubanduspoliitika peab olema kooskõlas poliitikavaldkondade arengusidususe eesmärgiga, mis on sätestatud ELi lepingus;

| 5. | tuletab meelde, et bioloogilise mitmekesisuse konventsioon ja Nagoya protokoll moodustavad juurdepääsu ja tulu jaotamise haldamise põhiraamistiku; märgib, et intellektuaalomandi õiguste, geneetiliste ressursside ja vaesuse leevendamisega seotud haldamine puudutab ka Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO), ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO), Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) ning Ülemaailmset Intellektuaalomandi Organisatsiooni (WIPO), mis põhjustab omakorda probleeme ühtse lähenemisviisi tagamise osas nendepoolses bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni korra toetamises; rõhutab tungivalt, et need rahvusvahelised institutsioonid peaksid bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni toetama ja mitte sellega vastuollu minema; |
| --- | --- |

5.

tuletab meelde, et bioloogilise mitmekesisuse konventsioon ja Nagoya protokoll moodustavad juurdepääsu ja tulu jaotamise haldamise põhiraamistiku; märgib, et intellektuaalomandi õiguste, geneetiliste ressursside ja vaesuse leevendamisega seotud haldamine puudutab ka Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO), ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO), Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) ning Ülemaailmset Intellektuaalomandi Organisatsiooni (WIPO), mis põhjustab omakorda probleeme ühtse lähenemisviisi tagamise osas nendepoolses bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni korra toetamises; rõhutab tungivalt, et need rahvusvahelised institutsioonid peaksid bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni toetama ja mitte sellega vastuollu minema;

| 6. | avaldab veel kord kiitust edusammudele, mida on tehtud rahvusvahelisel tasandil, kaitstes põlisrahvaste õigust oma geneetilistele ja muudele ressurssidele ning seotud traditsioonilistele teadmistele, nagu on sätestatud ÜRO põlisrahvaste õiguste deklaratsioonis, Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni konventsioonis nr 169, bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni artiklis 8j ja selle Nagoya protokollis; väljendab muret genofondi vaesumise pärast, kuna turule jõuavad peaaegu ainult tööstuslikud seemned, st intellektuaalomandi õigustega kaitstud seemned traditsiooniliste seemnesortide kahjuks; |
| --- | --- |

6.

avaldab veel kord kiitust edusammudele, mida on tehtud rahvusvahelisel tasandil, kaitstes põlisrahvaste õigust oma geneetilistele ja muudele ressurssidele ning seotud traditsioonilistele teadmistele, nagu on sätestatud ÜRO põlisrahvaste õiguste deklaratsioonis, Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni konventsioonis nr 169, bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni artiklis 8j ja selle Nagoya protokollis; väljendab muret genofondi vaesumise pärast, kuna turule jõuavad peaaegu ainult tööstuslikud seemned, st intellektuaalomandi õigustega kaitstud seemned traditsiooniliste seemnesortide kahjuks;

Põllumajandus ja tervis

| 7. | tuletab meelde vajadust toidu ja põllumajanduse tarbeks kasutatavate geneetiliste ressursside laia valiku järele, et tagada parem ökosüsteemi teenuste pakkumine; toonitab, et toidu ja põllumajanduse tarbeks kasutatavate geneetiliste ressursside kasutamisel on otsustav tähtsus toiduga kindlustatuse, põllumajanduse jätkusuutlikkuse ja keskkonnasäästlikkuse jaoks ning kliimamuutustega toimetulekuks; |
| --- | --- |

7.

tuletab meelde vajadust toidu ja põllumajanduse tarbeks kasutatavate geneetiliste ressursside laia valiku järele, et tagada parem ökosüsteemi teenuste pakkumine; toonitab, et toidu ja põllumajanduse tarbeks kasutatavate geneetiliste ressursside kasutamisel on otsustav tähtsus toiduga kindlustatuse, põllumajanduse jätkusuutlikkuse ja keskkonnasäästlikkuse jaoks ning kliimamuutustega toimetulekuks;

| 8. | rõhutab, et tähtsaima aastatuhande arengueesmärgi saavutamine sõltub muu hulgas sellest, kuidas hallatakse põllumajanduslikke ökosüsteeme; rõhutab sellega seoses, et ühest küljest tuleb geneetiliselt võimalikult mitmekesiseid põllukultuure kasvatada põllumajanduse kahjuliku keskkonnamõju vähendamiseks, mis tagab paremad ökosüsteemi teenused, teisest küljest aga võimaldab põllukultuuride mitmekesisus eriti vaestel ja väikepõlluharijatel oma toidulauda ning sissetulekut mitmekesistada; toonitab samuti, et põllukultuuride geneetiline mitmekesisus suurendab kliimamuutusega toimetulekuks vajalikku paindlikkust; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et tähtsaima aastatuhande arengueesmärgi saavutamine sõltub muu hulgas sellest, kuidas hallatakse põllumajanduslikke ökosüsteeme; rõhutab sellega seoses, et ühest küljest tuleb geneetiliselt võimalikult mitmekesiseid põllukultuure kasvatada põllumajanduse kahjuliku keskkonnamõju vähendamiseks, mis tagab paremad ökosüsteemi teenused, teisest küljest aga võimaldab põllukultuuride mitmekesisus eriti vaestel ja väikepõlluharijatel oma toidulauda ning sissetulekut mitmekesistada; toonitab samuti, et põllukultuuride geneetiline mitmekesisus suurendab kliimamuutusega toimetulekuks vajalikku paindlikkust;

| 9. | tuletab meelde, et ELi liikmesriikide toiduga kindlustatuse seisukohast oluliste kasvatatavate taimede metsikuid sorte leidub ulatuslikult arenguriikides; nõuab tungivalt, et EL hoiduks rahvusvahelise uute taimesortide kaitse konventsiooni raames niisuguste õigusaktide kehtestamise toetamisest, mis võivad takistada põllumajandustootjatel koristatud seemnete kasutamist, kuna see oleks vastuolus õigusega toidule arenguriikides; |
| --- | --- |

9.

tuletab meelde, et ELi liikmesriikide toiduga kindlustatuse seisukohast oluliste kasvatatavate taimede metsikuid sorte leidub ulatuslikult arenguriikides; nõuab tungivalt, et EL hoiduks rahvusvahelise uute taimesortide kaitse konventsiooni raames niisuguste õigusaktide kehtestamise toetamisest, mis võivad takistada põllumajandustootjatel koristatud seemnete kasutamist, kuna see oleks vastuolus õigusega toidule arenguriikides;

| 10. | tuletab meelde, et rahvusvahelises uute taimesortide kaitse konventsioonis (UPOV) ette nähtud nn põllumajandustootja erand on eriti tähtis arenguriikidele, sest võimaldab põlluharijatel säilitada uute taimesortide seemneid ning neid tavapäraseks toidu tootmiseks uuesti külvata (suurendades seega toiduga kindlustatust); kahetseb samas, et kuigi arenguriikide huvides on säilitada ja laiendada taimearetajate õigustes tehtavaid erandeid, on põllumajandustootjate õigused UPOVi konventsiooni järjestikuste reformide käigus nõrgenenud; |
| --- | --- |

10.

tuletab meelde, et rahvusvahelises uute taimesortide kaitse konventsioonis (UPOV) ette nähtud nn põllumajandustootja erand on eriti tähtis arenguriikidele, sest võimaldab põlluharijatel säilitada uute taimesortide seemneid ning neid tavapäraseks toidu tootmiseks uuesti külvata (suurendades seega toiduga kindlustatust); kahetseb samas, et kuigi arenguriikide huvides on säilitada ja laiendada taimearetajate õigustes tehtavaid erandeid, on põllumajandustootjate õigused UPOVi konventsiooni järjestikuste reformide käigus nõrgenenud;

| 11. | märgib, et FAO on asunud juhtima toidu ja põllumajandusega seotud ressurssidele juurdepääsu ja tulu õiglase jaotamise erirežiimide väljatöötamist; kutsub ELi üles toetama arenguriikide nõudmisi tagada tulu kohane jaotamine kõigi uute FAO raames kasutusele võetavate valdkondlike mehhanismide ja vahendite puhul, samuti tagada kooskõla bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni ja selle Nagoya protokolliga ning suurendada nendega koostoimet; |
| --- | --- |

11.

märgib, et FAO on asunud juhtima toidu ja põllumajandusega seotud ressurssidele juurdepääsu ja tulu õiglase jaotamise erirežiimide väljatöötamist; kutsub ELi üles toetama arenguriikide nõudmisi tagada tulu kohane jaotamine kõigi uute FAO raames kasutusele võetavate valdkondlike mehhanismide ja vahendite puhul, samuti tagada kooskõla bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni ja selle Nagoya protokolliga ning suurendada nendega koostoimet;

| 12. | tuletab meelde, et ravimitööstuse valdkonna teadus- ja arendustöö toetub suurel määral, muu hulgas taimeteraapia vormis, geneetilistele ressurssidele ning need suurendavad ravimite juurdepääsetavust; kinnitab uuesti, et intellektuaalomandi õigused ei tohiks piirata taskukohaste ravimite kättesaadavust, eelkõige juhul, kui niisugused õigused tuginevad arenguriikidest pärinevatele geneetilistele ressurssidele; |
| --- | --- |

12.

tuletab meelde, et ravimitööstuse valdkonna teadus- ja arendustöö toetub suurel määral, muu hulgas taimeteraapia vormis, geneetilistele ressurssidele ning need suurendavad ravimite juurdepääsetavust; kinnitab uuesti, et intellektuaalomandi õigused ei tohiks piirata taskukohaste ravimite kättesaadavust, eelkõige juhul, kui niisugused õigused tuginevad arenguriikidest pärinevatele geneetilistele ressurssidele;

| 13. | palub ELil mitte sundida arenguriike ja eelkõige vähim arenenud riike kahepoolsete lepingute kaudu nõustuma ulatuslike intellektuaalomandi standarditega muu hulgas seemnete ja ravimite valdkonnas, mis on vastavuses ELi poliitikavaldkondade arengusidususe põhimõttega; |
| --- | --- |

13.

palub ELil mitte sundida arenguriike ja eelkõige vähim arenenud riike kahepoolsete lepingute kaudu nõustuma ulatuslike intellektuaalomandi standarditega muu hulgas seemnete ja ravimite valdkonnas, mis on vastavuses ELi poliitikavaldkondade arengusidususe põhimõttega;

| 14. | rõhutab, et biopiraatluse vastu võitlemine hõlmab niisuguste kehtivate korralduste rakendamist ja ajakohastamist, mis käsitlevad mitmepoolset juurdepääsu ja tulu jaotamist põllumajanduse ja tervise valdkonnas, näiteks taimegeneetiliste ressursside toidu ja põllumajanduse tarbeks kasutamise rahvusvaheline leping, mille raames otsitakse uusi viise tulu jaotamise fondile vahendite kogumiseks, või WHO valitsustevaheline pandeemiliseks gripiks valmisoleku alane kohtumine; |
| --- | --- |

14.

rõhutab, et biopiraatluse vastu võitlemine hõlmab niisuguste kehtivate korralduste rakendamist ja ajakohastamist, mis käsitlevad mitmepoolset juurdepääsu ja tulu jaotamist põllumajanduse ja tervise valdkonnas, näiteks taimegeneetiliste ressursside toidu ja põllumajanduse tarbeks kasutamise rahvusvaheline leping, mille raames otsitakse uusi viise tulu jaotamise fondile vahendite kogumiseks, või WHO valitsustevaheline pandeemiliseks gripiks valmisoleku alane kohtumine;

| 15. | on seisukohal, et tulevased ühtlustamisele suunatud kahe- ja mitmepoolsed kokkulepped, eelkõige need, mis puudutavad patendiõiguste erandeid ja piiranguid, vajavad hoolikat kontrolli arenguperspektiivist, et saavutada rahvatervise osas ülemaailmne õiglus vastavalt TRIPS-lepingut käsitleva Doha deklaratsiooni lõike 6 rakendamisele, kaitstes kohalikke teadmisi ning tagades seoses taimearetajate õigustega juurdepääsu seemnetele; |
| --- | --- |

15.

on seisukohal, et tulevased ühtlustamisele suunatud kahe- ja mitmepoolsed kokkulepped, eelkõige need, mis puudutavad patendiõiguste erandeid ja piiranguid, vajavad hoolikat kontrolli arenguperspektiivist, et saavutada rahvatervise osas ülemaailmne õiglus vastavalt TRIPS-lepingut käsitleva Doha deklaratsiooni lõike 6 rakendamisele, kaitstes kohalikke teadmisi ning tagades seoses taimearetajate õigustega juurdepääsu seemnetele;

II.   
  Põlis- ja kohalike kogukondade traditsiooniliste teadmiste alased õigused

| 16. | märgib, et traditsiooniliste teadmiste all mõistetakse teadmisi, mida omavad konkreetsed põlis- ja kohalikud kogukonnad ning mida jagavad omavahel teatava piirkonna või riigi arvukad ühiskonna osad; tõstab esile asjaolu, et traditsioonilised teadmised hõlmavad ühtlasi nn immateriaalseid väärtusi ja esmajärgulise tähtsusega on ka kultuuripärandi säilitamine kõikides selle väljendusvormides, olgu tegemist sotsiaalsete, usuliste, kultuuriliste või looduslike väärtustega; |
| --- | --- |

16.

märgib, et traditsiooniliste teadmiste all mõistetakse teadmisi, mida omavad konkreetsed põlis- ja kohalikud kogukonnad ning mida jagavad omavahel teatava piirkonna või riigi arvukad ühiskonna osad; tõstab esile asjaolu, et traditsioonilised teadmised hõlmavad ühtlasi nn immateriaalseid väärtusi ja esmajärgulise tähtsusega on ka kultuuripärandi säilitamine kõikides selle väljendusvormides, olgu tegemist sotsiaalsete, usuliste, kultuuriliste või looduslike väärtustega;

| 17. | rõhutab, et kolm neljandikku maailma elanikkonnast sõltub traditsioonilistest loodusravimitest; on seetõttu veendunud, et biopiraatluse tõttu on traditsiooniliste teadmiste kaitse hädavajalik, eriti kui see on seotud tööstuse jaoks majanduslikku väärtust omavate geneetiliste ressurssidega; |
| --- | --- |

17.

rõhutab, et kolm neljandikku maailma elanikkonnast sõltub traditsioonilistest loodusravimitest; on seetõttu veendunud, et biopiraatluse tõttu on traditsiooniliste teadmiste kaitse hädavajalik, eriti kui see on seotud tööstuse jaoks majanduslikku väärtust omavate geneetiliste ressurssidega;

| 18. | rõhutab ohtu, mida kujutab endast traditsiooniliste teadmiste hindamine üksnes kaubanduslikust seisukohast; juhib tähelepanu asjaolule, et kehtiv intellektuaalomandi õiguste raamistik ei sobi niisuguse heterogeense rühma jaoks, nagu seda on traditsiooniliste teadmiste omajad; rõhutab seetõttu vajadust määratleda sui generis rahvusvaheline intellektuaalomandi õiguste kord, millega säilitatakse kohalike kogukondade huvide mitmekesisus ja mis kajastab tavaõigust jne; |
| --- | --- |

18.

rõhutab ohtu, mida kujutab endast traditsiooniliste teadmiste hindamine üksnes kaubanduslikust seisukohast; juhib tähelepanu asjaolule, et kehtiv intellektuaalomandi õiguste raamistik ei sobi niisuguse heterogeense rühma jaoks, nagu seda on traditsiooniliste teadmiste omajad; rõhutab seetõttu vajadust määratleda sui generis rahvusvaheline intellektuaalomandi õiguste kord, millega säilitatakse kohalike kogukondade huvide mitmekesisus ja mis kajastab tavaõigust jne;

| 19. | peab murettekitavaks, et traditsiooniliste teadmiste valdajate probleemide hulka kuuluvad järelevalve ja täitemeetmed, st teadmine, et rikkumisi on toime pandud, ning õigeaegne õiguskaitsevahendite kasutuselevõtt; peab sellega seoses kahetsusväärseks asjaolu, et ükski Nagoya protokolli järelevalvemeede ei hõlma geneetiliste ressurssidega seotud traditsioonilisi teadmisi, arvestades, et puudub kohustus avalikustada kasutatud traditsioonilisi teadmisi puudutavaid põhiandmeid, kuna rahvusvaheliselt tunnustatud vastavussertifikaat ei hõlma geneetiliste ressurssidega seotud traditsioonilisi teadmisi, see piirab aga niisuguste traditsiooniliste teadmistega seotud biopiraatluse vastase jälitustegevuse võimalusi; on arvamusel, et EL peaks Nagoya protokolli rakendamisel tagama traditsioonilistele teadmistele vähemalt samatasemelise kaitse kui geneetilistele ressurssidele; |
| --- | --- |

19.

peab murettekitavaks, et traditsiooniliste teadmiste valdajate probleemide hulka kuuluvad järelevalve ja täitemeetmed, st teadmine, et rikkumisi on toime pandud, ning õigeaegne õiguskaitsevahendite kasutuselevõtt; peab sellega seoses kahetsusväärseks asjaolu, et ükski Nagoya protokolli järelevalvemeede ei hõlma geneetiliste ressurssidega seotud traditsioonilisi teadmisi, arvestades, et puudub kohustus avalikustada kasutatud traditsioonilisi teadmisi puudutavaid põhiandmeid, kuna rahvusvaheliselt tunnustatud vastavussertifikaat ei hõlma geneetiliste ressurssidega seotud traditsioonilisi teadmisi, see piirab aga niisuguste traditsiooniliste teadmistega seotud biopiraatluse vastase jälitustegevuse võimalusi; on arvamusel, et EL peaks Nagoya protokolli rakendamisel tagama traditsioonilistele teadmistele vähemalt samatasemelise kaitse kui geneetilistele ressurssidele;

| 20. | rõhutab, et geneetiliste ressursside ja nendega seotud traditsiooniliste teadmiste kaitse normid peavad vastama põlisrahvaste õiguste edendamiseks ja järgimiseks võetud rahvusvahelistele kohustustele, mis on sätestatud ÜRO 2007. aasta põlisrahvaste õiguste deklaratsioonis ja Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 1989. aasta konventsioonis põlisrahvaste ja hõimurahvaste kohta (nr 169); |
| --- | --- |

20.

rõhutab, et geneetiliste ressursside ja nendega seotud traditsiooniliste teadmiste kaitse normid peavad vastama põlisrahvaste õiguste edendamiseks ja järgimiseks võetud rahvusvahelistele kohustustele, mis on sätestatud ÜRO 2007. aasta põlisrahvaste õiguste deklaratsioonis ja Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 1989. aasta konventsioonis põlisrahvaste ja hõimurahvaste kohta (nr 169);

| 21. | tunnistab intellektuaalomandi ja patendisüsteemi võimalikku rolli tehnoloogia uuendamise, siirde ja levitamise edendamisel, millest võib kasu olla kõigile geneetiliste ressursside ja nende derivaatidega seotud osapooltele ja tootjatele, omanikele ja nende kasutajatele, ning seotud traditsiooniliste teadmiste edendamisel viisil, mis viib heaolu ja arenguni, ning rõhutab vajadust ennetada intellektuaalomandiõiguse ja patendisüsteemi kahjulikku mõju sellele, kuidas põlisrahvad ja kohalikud kogukonnad rakendavad oma traditsioonilisi teadmisi, seadusi, tavasid ja teadmiste süsteemi ning nende võimele kasutada, arendada, luua ja kaitsta geneetiliste ressurssidega seotud teadmisi; juhib tähelepanu sellele, et teatavatel asjaoludel võivad põlisrahvad ja kohalikud kogukonnad näha poolte vahelistes lepingutes teostatavamat lahendust saadud tulu jagamiseks ja oma huvide kaitsmiseks nii, et samal ajal säilitatakse keskkonda ja ennetatakse sotsiaalset ja majanduslikku kahju, nt kaitseklauslite abil; |
| --- | --- |

21.

tunnistab intellektuaalomandi ja patendisüsteemi võimalikku rolli tehnoloogia uuendamise, siirde ja levitamise edendamisel, millest võib kasu olla kõigile geneetiliste ressursside ja nende derivaatidega seotud osapooltele ja tootjatele, omanikele ja nende kasutajatele, ning seotud traditsiooniliste teadmiste edendamisel viisil, mis viib heaolu ja arenguni, ning rõhutab vajadust ennetada intellektuaalomandiõiguse ja patendisüsteemi kahjulikku mõju sellele, kuidas põlisrahvad ja kohalikud kogukonnad rakendavad oma traditsioonilisi teadmisi, seadusi, tavasid ja teadmiste süsteemi ning nende võimele kasutada, arendada, luua ja kaitsta geneetiliste ressurssidega seotud teadmisi; juhib tähelepanu sellele, et teatavatel asjaoludel võivad põlisrahvad ja kohalikud kogukonnad näha poolte vahelistes lepingutes teostatavamat lahendust saadud tulu jagamiseks ja oma huvide kaitsmiseks nii, et samal ajal säilitatakse keskkonda ja ennetatakse sotsiaalset ja majanduslikku kahju, nt kaitseklauslite abil;

III.   
  Biopiraatluse käsitlemine – edasised sammud

| 22. | juhib tähelepanu asjaolule, et biopiraatlus võib tuleneda siseriiklike eeskirjade ja jõustamismehhanismide puudumisest arenguriikides ning vastavuskontrolli mehhanismi puudumisest arenenud riikides, kuna vaja oleks tagada, et geneetilisi ressursse omandatakse eelnevalt teatatud nõusoleku ja vastastikku kokkulepitud tingimuste kohaselt ning kooskõlas pakkujariikide õigusaktidega, mis käsitlevad juurdepääsu ja tulu jaotamist; tunnustab sellega seoses komisjoni esitatud määruse-eelnõu, millega tahetakse rakendada Nagoya protokolli geneetilistele ressurssidele juurdepääsu ja tulu jaotamise kohta; rõhutab veel, et oluline on tagada toimivad vaidluste lahendamise mehhanismid ja õiguskaitse kättesaadavus; |
| --- | --- |

22.

juhib tähelepanu asjaolule, et biopiraatlus võib tuleneda siseriiklike eeskirjade ja jõustamismehhanismide puudumisest arenguriikides ning vastavuskontrolli mehhanismi puudumisest arenenud riikides, kuna vaja oleks tagada, et geneetilisi ressursse omandatakse eelnevalt teatatud nõusoleku ja vastastikku kokkulepitud tingimuste kohaselt ning kooskõlas pakkujariikide õigusaktidega, mis käsitlevad juurdepääsu ja tulu jaotamist; tunnustab sellega seoses komisjoni esitatud määruse-eelnõu, millega tahetakse rakendada Nagoya protokolli geneetilistele ressurssidele juurdepääsu ja tulu jaotamise kohta; rõhutab veel, et oluline on tagada toimivad vaidluste lahendamise mehhanismid ja õiguskaitse kättesaadavus;

| 23. | tuletab meelde, et protokolli tulemuslik rakendamine sõltub nii arenguriikides kui ka arenenud riikides võetavatest meetmetest; märgib, et juurdepääsu ja tulu jaotamist käsitlevate õigusaktide väljatöötamine arenguriikides on eeltingimus, et kasutajariigid saaksid täita oma kohustust – järgida eelnevalt teatatud nõusoleku nõudeid; juhib aga tähelepanu sellele, et see nõue seab nende ette tõsise ülesande, kuna õiguslikku ja institutsioonilist suutlikkust tuleb tunduvalt suurendada; |
| --- | --- |

23.

tuletab meelde, et protokolli tulemuslik rakendamine sõltub nii arenguriikides kui ka arenenud riikides võetavatest meetmetest; märgib, et juurdepääsu ja tulu jaotamist käsitlevate õigusaktide väljatöötamine arenguriikides on eeltingimus, et kasutajariigid saaksid täita oma kohustust – järgida eelnevalt teatatud nõusoleku nõudeid; juhib aga tähelepanu sellele, et see nõue seab nende ette tõsise ülesande, kuna õiguslikku ja institutsioonilist suutlikkust tuleb tunduvalt suurendada;

| 24. | rõhutab, et bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni eesmärgid saavutatakse üksnes siis, kui on tagatud tulu õiglane ja võrdne jaotamine; nõuab tungivalt, et EL ja selle liikmesriigid nõuaksid Nagoya protokolli kiiret ratifitseerimist, et võidelda biopiraatluse vastu ning edendada õiglust ja võrdsust geneetiliste ressursside vahetamises; rõhutab ELi arengukoostöö tähtsust, pidades silmas arenguriikidele antavat abi õigusliku ja institutsioonilise suutlikkuse suurendamiseks, mis on vajalik juurdepääsu ja tulu jaotamise küsimuste lahendamiseks; on veendunud, et arenguriike on vaja abistada traditsioonilisi teadmisi käsitlevate andmebaaside loomisel ja patenditaotlemise süsteemide mõistmisel; |
| --- | --- |

24.

rõhutab, et bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni eesmärgid saavutatakse üksnes siis, kui on tagatud tulu õiglane ja võrdne jaotamine; nõuab tungivalt, et EL ja selle liikmesriigid nõuaksid Nagoya protokolli kiiret ratifitseerimist, et võidelda biopiraatluse vastu ning edendada õiglust ja võrdsust geneetiliste ressursside vahetamises; rõhutab ELi arengukoostöö tähtsust, pidades silmas arenguriikidele antavat abi õigusliku ja institutsioonilise suutlikkuse suurendamiseks, mis on vajalik juurdepääsu ja tulu jaotamise küsimuste lahendamiseks; on veendunud, et arenguriike on vaja abistada traditsioonilisi teadmisi käsitlevate andmebaaside loomisel ja patenditaotlemise süsteemide mõistmisel;

| 25. | kordab, et arvestades oma 10. mai 2012. aasta resolutsiooni olemuselt bioloogiliste meetodite patenteerimise kohta (3), võib ülemääraselt laialdane patendikaitse aretamise valdkonnas takistada innovatsiooni ja progressi ning kahjustada väikese ja keskmise suurusega aretajaid, tõkestades juurdepääsu geneetilistele ressurssidele; |
| --- | --- |

25.

kordab, et arvestades oma 10. mai 2012. aasta resolutsiooni olemuselt bioloogiliste meetodite patenteerimise kohta (3), võib ülemääraselt laialdane patendikaitse aretamise valdkonnas takistada innovatsiooni ja progressi ning kahjustada väikese ja keskmise suurusega aretajaid, tõkestades juurdepääsu geneetilistele ressurssidele;

Geneetiliste ressursside ja traditsiooniliste teadmistega seotud andmebaaside ja avalikustamise nõuete parandamine

| 26. | juhib tähelepanu arenguriikide ettepanekule võtta vastu siduvad eeskirjad, millega nõutakse patendi taotlejatelt a) leiutistes kasutatud geneetiliste ressursside ja nendega seotud traditsiooniliste teadmiste allika ja päritolu avalikustamist, b) tõendite esitamist pakkujariigis pädevatelt asutustelt saadud eelnevalt teatatud nõusoleku (PIC) kohta ja c) tõendite esitamist tulu õiglase ja võrdse jaotamise kohta, mis peab olema kinnitatud rahvusvahelise päritolusertifikaadiga; |
| --- | --- |

26.

juhib tähelepanu arenguriikide ettepanekule võtta vastu siduvad eeskirjad, millega nõutakse patendi taotlejatelt a) leiutistes kasutatud geneetiliste ressursside ja nendega seotud traditsiooniliste teadmiste allika ja päritolu avalikustamist, b) tõendite esitamist pakkujariigis pädevatelt asutustelt saadud eelnevalt teatatud nõusoleku (PIC) kohta ja c) tõendite esitamist tulu õiglase ja võrdse jaotamise kohta, mis peab olema kinnitatud rahvusvahelise päritolusertifikaadiga;

| 27. | peab kahetsusväärseks selge biopiraatlust ja omastamist käsitleva statistika puudumist ning nõuab, et EL korraldaks rohkem uuringuid ja avaldaks lisateavet kõnealuse olukorra parandamiseks; rõhutab ka, et vaja on usaldusväärsemaid andmeid juurdepääsu ja tulu jaotamist käsitlevate lepingute arvu ja sisu kohta; on seisukohal, et neid andmeid saaks koguda, kui loodaks bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni kohane teabevahetuskeskuse mehhanism; |
| --- | --- |

27.

peab kahetsusväärseks selge biopiraatlust ja omastamist käsitleva statistika puudumist ning nõuab, et EL korraldaks rohkem uuringuid ja avaldaks lisateavet kõnealuse olukorra parandamiseks; rõhutab ka, et vaja on usaldusväärsemaid andmeid juurdepääsu ja tulu jaotamist käsitlevate lepingute arvu ja sisu kohta; on seisukohal, et neid andmeid saaks koguda, kui loodaks bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni kohane teabevahetuskeskuse mehhanism;

| 28. | on veendunud, et siduv instrument on kindlaim viis selle tagamiseks, et bioloogilise mitmekesisusega seotud meetmed lisataks kasutajariikide rakendatavasse intellektuaalomandi õiguste süsteemi; nõuab tungivalt meetmete võtmist selleks, et seada patentide andmine sõltuvusse niisuguse kohustusliku nõude täitmisest, millega nähakse ette mis tahes geneetilise ressursi/traditsioonilise teadmise päritolu avalikustamine patenditaotlustes; rõhutab, et niisugune avalikustamine peaks sisaldama tõendit selle kohta, et kõnealune geneetiline ressurss/traditsiooniline teadmine on omandatud kohaldatavate eeskirjade (st eelnevalt teatatud nõusoleku ja vastastikku kokkulepitud tingimuste) kohaselt; |
| --- | --- |

28.

on veendunud, et siduv instrument on kindlaim viis selle tagamiseks, et bioloogilise mitmekesisusega seotud meetmed lisataks kasutajariikide rakendatavasse intellektuaalomandi õiguste süsteemi; nõuab tungivalt meetmete võtmist selleks, et seada patentide andmine sõltuvusse niisuguse kohustusliku nõude täitmisest, millega nähakse ette mis tahes geneetilise ressursi/traditsioonilise teadmise päritolu avalikustamine patenditaotlustes; rõhutab, et niisugune avalikustamine peaks sisaldama tõendit selle kohta, et kõnealune geneetiline ressurss/traditsiooniline teadmine on omandatud kohaldatavate eeskirjade (st eelnevalt teatatud nõusoleku ja vastastikku kokkulepitud tingimuste) kohaselt;

| 29. | rõhutab, et rahvusvaheline instrument, mis sisaldab geneetiliste ressursside kaitsega seotud nõudeid avalikustamise ja andmebaaside kohta, ei asenda hästi toimivat juurdepääsu ja tulu õiglase jaotamise mehhanismi riigi tasandil; |
| --- | --- |

29.

rõhutab, et rahvusvaheline instrument, mis sisaldab geneetiliste ressursside kaitsega seotud nõudeid avalikustamise ja andmebaaside kohta, ei asenda hästi toimivat juurdepääsu ja tulu õiglase jaotamise mehhanismi riigi tasandil;

| 30. | on seisukohal, et geneetilisi ressursse või nendega seotud traditsioonilisi teadmisi kasutavate ettevõtete otseteavitamine kasutajate kaudu, vastavustunnistuste kasutamine ning riigi jurisdiktsiooni all ja väljaspool seda vaidluste lahendamise võimaluste uurimine võib samuti tõhusalt kaasa aidata võimalike biopiraatluse juhtumite tõkestamisele; |
| --- | --- |

30.

on seisukohal, et geneetilisi ressursse või nendega seotud traditsioonilisi teadmisi kasutavate ettevõtete otseteavitamine kasutajate kaudu, vastavustunnistuste kasutamine ning riigi jurisdiktsiooni all ja väljaspool seda vaidluste lahendamise võimaluste uurimine võib samuti tõhusalt kaasa aidata võimalike biopiraatluse juhtumite tõkestamisele;

| 31. | on arvamusel, et selge ja sidus intellektuaalomandi õiguste süsteem aitaks kaasa teadmiste loomisele ja levitamisele arengumaades, mis tuleks kasuks kohalikule ettevõtlusele, teadusuuringutele, haridusele ja vaesuse leevendamisele; |
| --- | --- |

31.

on arvamusel, et selge ja sidus intellektuaalomandi õiguste süsteem aitaks kaasa teadmiste loomisele ja levitamisele arengumaades, mis tuleks kasuks kohalikule ettevõtlusele, teadusuuringutele, haridusele ja vaesuse leevendamisele;

Ühtse üleilmse haldamise süsteemi poole püüdlemine

| 32. | nõuab kindlalt, et WTO intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide leping peaks olema kooskõlas bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni Nagoya protokolliga, ning peab seetõttu väga oluliseks kehtestada kohustuslikud nõuded geneetiliste ressursside päritolu avalikustamise kohta patendimenetlustes, mis võimaldaks kontrollida, kas need on omandatud seaduslikult, eelnevalt teatatud nõusoleku ja vastastikku kokkulepitud tingimuste kohaselt; |
| --- | --- |

32.

nõuab kindlalt, et WTO intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide leping peaks olema kooskõlas bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni Nagoya protokolliga, ning peab seetõttu väga oluliseks kehtestada kohustuslikud nõuded geneetiliste ressursside päritolu avalikustamise kohta patendimenetlustes, mis võimaldaks kontrollida, kas need on omandatud seaduslikult, eelnevalt teatatud nõusoleku ja vastastikku kokkulepitud tingimuste kohaselt;

| 33. | rõhutab, et niisugused nõuded oleks võimalik kehtestada WTO intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingu muutmise abil või Ülemaailmse Intellektuaalomandi Organisatsiooni raames, seoses praegu jätkuvate aruteludega geneetiliste ressursside, traditsiooniliste teadmiste ja traditsiooniliste kultuuriliste väljendusvormide kaitset käsitleva uue rahvusvahelise õigusliku instrumendi (või õiguslike instrumentide) üle; kutsub ELi üles poliitikavaldkondade arengusidusust järgides toetama arenguriikide taotlust WTO intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingu muutmiseks – sellesse uue artikli 29 a (geneetiliste ressursside ja/või nendega seotud traditsiooniliste teadmiste päritolu avalikustamise kohta) lisamiseks vastavalt Nagoya protokollile; kiidab esimese sammuna heaks asjaolu, et ELi määruse eelnõus geneetilistele ressurssidele juurdepääsu ja tulu jaotamise kohta sisaldub kohustuslik nõue avalikustada kõikide geneetiliste ressursside ja nendega seotud traditsiooniliste teadmiste päritolu; |
| --- | --- |

33.

rõhutab, et niisugused nõuded oleks võimalik kehtestada WTO intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingu muutmise abil või Ülemaailmse Intellektuaalomandi Organisatsiooni raames, seoses praegu jätkuvate aruteludega geneetiliste ressursside, traditsiooniliste teadmiste ja traditsiooniliste kultuuriliste väljendusvormide kaitset käsitleva uue rahvusvahelise õigusliku instrumendi (või õiguslike instrumentide) üle; kutsub ELi üles poliitikavaldkondade arengusidusust järgides toetama arenguriikide taotlust WTO intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingu muutmiseks – sellesse uue artikli 29 a (geneetiliste ressursside ja/või nendega seotud traditsiooniliste teadmiste päritolu avalikustamise kohta) lisamiseks vastavalt Nagoya protokollile; kiidab esimese sammuna heaks asjaolu, et ELi määruse eelnõus geneetilistele ressurssidele juurdepääsu ja tulu jaotamise kohta sisaldub kohustuslik nõue avalikustada kõikide geneetiliste ressursside ja nendega seotud traditsiooniliste teadmiste päritolu;

| 34. | palub Euroopa Komisjonil anda läbirääkijatele WIPO IGC ja TRIPsi ülevaates juhised võtta aluseks Nagoya protokoll ja keskenduda läbirääkimistel sellele, et viia kooskõlla CBD (4) ja selle Nagoya protokolli, WIPO, TRIPsi, ITPGRFA (5) ja UPOVi (6), samuti UNCLOSi (7) õigusraamistikud seoses mere geneetiliste ressurssidega; märgib, et üleminekuperioodil ei kohaldata TRIPS-lepingut vähim arenenud riikide suhtes (8); rõhutab, et sellist lähenemist tuleb jätkata kõikide muudatuste puhul, mis võivad tuleneda bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni ja Nagoya protokolli protsessist; |
| --- | --- |

34.

palub Euroopa Komisjonil anda läbirääkijatele WIPO IGC ja TRIPsi ülevaates juhised võtta aluseks Nagoya protokoll ja keskenduda läbirääkimistel sellele, et viia kooskõlla CBD (4) ja selle Nagoya protokolli, WIPO, TRIPsi, ITPGRFA (5) ja UPOVi (6), samuti UNCLOSi (7) õigusraamistikud seoses mere geneetiliste ressurssidega; märgib, et üleminekuperioodil ei kohaldata TRIPS-lepingut vähim arenenud riikide suhtes (8); rõhutab, et sellist lähenemist tuleb jätkata kõikide muudatuste puhul, mis võivad tuleneda bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni ja Nagoya protokolli protsessist;

| 35. | tunneb heameelt alternatiivset lahendust pakkuvate algatuste üle rangelt kaubandusel põhinevate algatuste asemel, näiteks GBIF (Global Biodiversity Information Facility), mis edendab eri valitsuste, organisatsioonide ja muude rahvusvaheliste sidusrühmade vahelise ülemaailmse koostöö kaudu tasuta ja avatud juurdepääsu bioloogilist mitmekesisust käsitlevatele andmetele; |
| --- | --- |

35.

tunneb heameelt alternatiivset lahendust pakkuvate algatuste üle rangelt kaubandusel põhinevate algatuste asemel, näiteks GBIF (Global Biodiversity Information Facility), mis edendab eri valitsuste, organisatsioonide ja muude rahvusvaheliste sidusrühmade vahelise ülemaailmse koostöö kaudu tasuta ja avatud juurdepääsu bioloogilist mitmekesisust käsitlevatele andmetele;

| 36. | võtab teadmiseks Ülemaailmse Intellektuaalomandi Organisatsiooni (WIPO) intellektuaalomandit ja geneetilisi ressursse käsitleva valitsustevahelise komitee töö ja innustab samasuguseid meetmete võtmist ja ühtsete määratluste kasutamist ELi tasandil; |
| --- | --- |

36.

võtab teadmiseks Ülemaailmse Intellektuaalomandi Organisatsiooni (WIPO) intellektuaalomandit ja geneetilisi ressursse käsitleva valitsustevahelise komitee töö ja innustab samasuguseid meetmete võtmist ja ühtsete määratluste kasutamist ELi tasandil;

o

o o

| 37. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

37.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  EÜT L 213, 30.7.1998, lk 13.

(2)  ELT C 371 E, 20.12.2011, lk 14.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0202.

(4)  Bioloogilise mitmekesisuse konventsioon.

(5)  Toiduks ja põllumajanduses kasutatavate taimede geneetiliste ressursside rahvusvaheline leping.

(6)  Rahvusvaheline Uute Taimesortide Kaitse Liit.

(7)  Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsioon.

(8)

TRIPS-lepingu artikkel 66 lõige 1; TRIPS-lepingut käsitlev nõukogu 29. novembri 2005. aasta otsus.

---

Kolmapäev, 16. jaanuar 2013

| 30.12.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 440/62 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 440/62

---

P7_TA(2013)0011

Riigi rahandus majandus- ja rahaliidus – 2011 ja 2012

Euroopa Parlamendi 16. jaanuari 2013. aasta resolutsioon riigi rahanduse kohta majandus- ja rahaliidus – 2011 ja 2012 (2011/2274(INI))

(2015/C 440/08)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni 2011. aasta aruannet riigi rahanduse kohta majandus- ja rahaliidus (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2011. aasta aruannet riigi rahanduse kohta majandus- ja rahaliidus (1),

| — | võttes arvesse komisjoni 2012. aasta aruannet riigi rahanduse kohta majandus- ja rahaliidus (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2012. aasta aruannet riigi rahanduse kohta majandus- ja rahaliidus (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti artiklit 136 koos artikli 121 lõikega 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti artiklit 136 koos artikli 121 lõikega 2,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1175/2011, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1175/2011, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta (3),

| — | võttes arvesse nõukogu 8. novembri 2011. aasta direktiivi 2011/85/EL liikmesriikide eelarveraamistiku nõuete kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 8. novembri 2011. aasta direktiivi 2011/85/EL liikmesriikide eelarveraamistiku nõuete kohta (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1174/2011 euroalal esineva ülemäärase makromajandusliku tasakaalustamatuse korrigeerimiseks võetavate täitemeetmete kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1174/2011 euroalal esineva ülemäärase makromajandusliku tasakaalustamatuse korrigeerimiseks võetavate täitemeetmete kohta (5),

| — | võttes arvesse nõukogu 8. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1177/2011, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 8. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1177/2011, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta (6),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta (7),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1173/2011 eelarvejärelevalve tõhusa rakendamise kohta euroalal (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1173/2011 eelarvejärelevalve tõhusa rakendamise kohta euroalal (8),

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 24.–25. märtsi 2011. aasta järelduste I lisa peakirjaga „Laiendatud euroala pakt: majanduspoliitika tõhusam koordineerimine konkurentsivõime ja lähenemise parandamiseks” (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 24.–25. märtsi 2011. aasta järelduste I lisa peakirjaga „Laiendatud euroala pakt: majanduspoliitika tõhusam koordineerimine konkurentsivõime ja lähenemise parandamiseks” (9),

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 28.–29. juuni 2012. aasta järeldusi ja eriti selle lisa „Majanduskasvu ja töökohtade loomise kokkulepe”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 28.–29. juuni 2012. aasta järeldusi ja eriti selle lisa „Majanduskasvu ja töökohtade loomise kokkulepe”,

| — | võttes arvesse komisjoni 23. novembri 2011. aasta teatist 2012. aasta majanduskasvu analüüsi kohta (COM(2011)0815), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 23. novembri 2011. aasta teatist 2012. aasta majanduskasvu analüüsi kohta (COM(2011)0815),

| — | võttes arvesse oma 15. detsembri 2011. aasta resolutsiooni makromajandusliku tasakaalustamatuse järelevalve tulemustabeli esialgse kavandi kohta (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. detsembri 2011. aasta resolutsiooni makromajandusliku tasakaalustamatuse järelevalve tulemustabeli esialgse kavandi kohta (10),

| — | võttes arvesse oma 15. veebruari 2012. aasta resolutsiooni 2012. aasta majanduskasvu analüüsi täiendamise kohta (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. veebruari 2012. aasta resolutsiooni 2012. aasta majanduskasvu analüüsi täiendamise kohta (11),

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) 2012. aasta oktoobri aruannet „Maailmamajanduse väljavaated”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) 2012. aasta oktoobri aruannet „Maailmamajanduse väljavaated”,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A7-0425/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A7-0425/2012),

| A. | arvestades, et majandus-, finants- ja pangkriis ei ole taandunud ning see on näidanud, et riigi rahandusega seonduvad küsimused avaldavad negatiivset mõju sotsiaalmajanduslikule arengule ning poliitilisele stabiilsusele; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et majandus-, finants- ja pangkriis ei ole taandunud ning see on näidanud, et riigi rahandusega seonduvad küsimused avaldavad negatiivset mõju sotsiaalmajanduslikule arengule ning poliitilisele stabiilsusele;

| B. | arvestades, et valitsemissektori võla suhe SKPsse euroalas tõusis 86,2 %-lt 2011. aasta esimeses kvartalis 88,2 %-le 2012. aasta esimeses kvartalis; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et valitsemissektori võla suhe SKPsse euroalas tõusis 86,2 %-lt 2011. aasta esimeses kvartalis 88,2 %-le 2012. aasta esimeses kvartalis;

| C. | arvestades, et Euroopa Liidu majanduse ja eelarve juhtimise raamistiku hiljutisest reformimisest üksi ei piisa kriisi lahendamiseks; arvestades, et tarvis on ulatuslikke meetmeid, et tegeleda sümmeetrilisel viisil ülemäärase makromajandusliku tasakaalustamatusega ning suurendada majandus- ja rahaliidus üldist sotsiaalmajanduslikku lähenemist ja solidaarsust; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa Liidu majanduse ja eelarve juhtimise raamistiku hiljutisest reformimisest üksi ei piisa kriisi lahendamiseks; arvestades, et tarvis on ulatuslikke meetmeid, et tegeleda sümmeetrilisel viisil ülemäärase makromajandusliku tasakaalustamatusega ning suurendada majandus- ja rahaliidus üldist sotsiaalmajanduslikku lähenemist ja solidaarsust;

| D. | arvestades, et enamiku euroala liikmesriikide ülemäärase võlakoormuse ja eelarvepuudujäägi mis tahes jätkusuutliku lahenduse eeltingimuseks on tõsiseltvõetav pühendumine majanduskasvu soodustavatele konsolideerimismeetmetele; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et enamiku euroala liikmesriikide ülemäärase võlakoormuse ja eelarvepuudujäägi mis tahes jätkusuutliku lahenduse eeltingimuseks on tõsiseltvõetav pühendumine majanduskasvu soodustavatele konsolideerimismeetmetele;

| E. | arvestades, et ELi riigid on võtnud märkimisväärseid meetmeid riigi rahanduse seisu tugevdamiseks, kuid olukorra parandamiseks on vaja veel palju teha; arvestades, et praegune ränk majanduslangus on murettekitav, sest seab ohtu liikmesriikide suured jõupingutused seoses nende eelarve konsolideerimise strateegiatega; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ELi riigid on võtnud märkimisväärseid meetmeid riigi rahanduse seisu tugevdamiseks, kuid olukorra parandamiseks on vaja veel palju teha; arvestades, et praegune ränk majanduslangus on murettekitav, sest seab ohtu liikmesriikide suured jõupingutused seoses nende eelarve konsolideerimise strateegiatega;

| F. | arvestades, et mitte kõik liikmesriigid ei ole samas olukorras, mistõttu tuleks rakendada jätkusuutlikke kasvu soodustavaid strateegiaid, mida kohandatakse vastavalt nõukogu vastuvõetud riigipõhistele soovitustele ja kus võetakse arvesse riigipõhiseid fiskaal- ja makromajanduslikke ohtusid ning majanduslikke ja sotsiaalseid tingimusi; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et mitte kõik liikmesriigid ei ole samas olukorras, mistõttu tuleks rakendada jätkusuutlikke kasvu soodustavaid strateegiaid, mida kohandatakse vastavalt nõukogu vastuvõetud riigipõhistele soovitustele ja kus võetakse arvesse riigipõhiseid fiskaal- ja makromajanduslikke ohtusid ning majanduslikke ja sotsiaalseid tingimusi;

| G. | arvestades, et viimastes riigipõhistes soovitustes rõhutatakse liialt vajadust vähendada palku ja sotsiaalkindlustuskulusid ning reformida riiklikke pensioniskeeme, samal ajal kui konkreetsetele soovitustele teistes valdkondades, nagu kapitalitulu, tarbimise, kinnisvara ja saastava tegevuse maksustamine, pööratakse liiga vähe tähelepanu; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et viimastes riigipõhistes soovitustes rõhutatakse liialt vajadust vähendada palku ja sotsiaalkindlustuskulusid ning reformida riiklikke pensioniskeeme, samal ajal kui konkreetsetele soovitustele teistes valdkondades, nagu kapitalitulu, tarbimise, kinnisvara ja saastava tegevuse maksustamine, pööratakse liiga vähe tähelepanu;

| H. | arvestades, et eelkõige peaksid usaldusväärseid pikaajalisi eelarve konsolideerimise strateegiaid rakendama finantsabiprogrammidest toetust saavad liikmesriigid ja riigid, mida turul tähelepanelikult jälgitakse; arvestades, et tuleb kiiresti tegeleda kogu majandus- ja rahaliidus avalduva negatiivse ülekanduva mõjuga, et tasakaalustada ja ühtlustada kriisi ületamiseks liikmesriikidelt nõutavaid jõupingutusi; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et eelkõige peaksid usaldusväärseid pikaajalisi eelarve konsolideerimise strateegiaid rakendama finantsabiprogrammidest toetust saavad liikmesriigid ja riigid, mida turul tähelepanelikult jälgitakse; arvestades, et tuleb kiiresti tegeleda kogu majandus- ja rahaliidus avalduva negatiivse ülekanduva mõjuga, et tasakaalustada ja ühtlustada kriisi ületamiseks liikmesriikidelt nõutavaid jõupingutusi;

| I. | arvestades, et demokraatia eeldab tihedat üldsuse kontrolli majandust ja vastavat poliitikat juhtivate otsuseid tegevate organite kõigi tasandite üle ning vastutust ja legitiimsust tagavaid mehhanisme; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et demokraatia eeldab tihedat üldsuse kontrolli majandust ja vastavat poliitikat juhtivate otsuseid tegevate organite kõigi tasandite üle ning vastutust ja legitiimsust tagavaid mehhanisme;

| 1. | väljendab heameelt ELi liikmesriikide eelarveseisundi prognoositava paranemise ja eelarve-eesmärkide saavutamiseks tehtud jõupingutuste üle; peab kahetsusväärseks majanduskasvu praeguse tsüklilise aeglustumise arvatavat venimist; märgib, et praegune ränk majanduslangus on murettekitav, sest seab ohtu liikmesriikide suured jõupingutused oma eelarvete konsolideerimiseks; |
| --- | --- |

1.

väljendab heameelt ELi liikmesriikide eelarveseisundi prognoositava paranemise ja eelarve-eesmärkide saavutamiseks tehtud jõupingutuste üle; peab kahetsusväärseks majanduskasvu praeguse tsüklilise aeglustumise arvatavat venimist; märgib, et praegune ränk majanduslangus on murettekitav, sest seab ohtu liikmesriikide suured jõupingutused oma eelarvete konsolideerimiseks;

| 2. | on seisukohal, et usaldusväärne pikaajaline strateegia eelarve konsolideerimiseks on vajalik, arvestades mõne liikmesriigi suurt valitsemis- ja erasektori võlga ja eelarvepuudujääki ning raskusi riigi rahanduse jätkusuutlikule teele tagasi suunamisel, mis põhjustab finantsturgudelt lähtuvat tugevat survet; tuletab meelde, et üldist avaliku sektori eelarvepuudujääki on siiani vähendatud tänu suurtele konsolideerimise jõupingutustele; märgib, et komisjon prognoosib majandus- ja rahaliidus 2013. aastal SKP langust ja seitsmes majandus- ja rahaliidu liikmesriigis 2013. või 2014. aastal eelarvetasakaalu nõrgenemist; on seetõttu veendunud, et jätkuv vajadus eelarve ulatusliku kohandamise järele peab olema tasakaalus kestliku arengu, majandusarengu ja sotsiaalkaitse tugevdamisega; |
| --- | --- |

2.

on seisukohal, et usaldusväärne pikaajaline strateegia eelarve konsolideerimiseks on vajalik, arvestades mõne liikmesriigi suurt valitsemis- ja erasektori võlga ja eelarvepuudujääki ning raskusi riigi rahanduse jätkusuutlikule teele tagasi suunamisel, mis põhjustab finantsturgudelt lähtuvat tugevat survet; tuletab meelde, et üldist avaliku sektori eelarvepuudujääki on siiani vähendatud tänu suurtele konsolideerimise jõupingutustele; märgib, et komisjon prognoosib majandus- ja rahaliidus 2013. aastal SKP langust ja seitsmes majandus- ja rahaliidu liikmesriigis 2013. või 2014. aastal eelarvetasakaalu nõrgenemist; on seetõttu veendunud, et jätkuv vajadus eelarve ulatusliku kohandamise järele peab olema tasakaalus kestliku arengu, majandusarengu ja sotsiaalkaitse tugevdamisega;

| 3. | väljendab sügavat muret, et hoolimata liikmesriikide reformi- ja konsolideerimispüüdlustest on euroala riikide võlakirjaturud raskustes, mis kajastub suurtes intressivahedes ja intressimäärade suures volatiilsuses; märgib, et vahetuks ajendiks ja algpõhjuseks oli finantsturgude mure mõne euroala riigi avaliku ja erasektori rahanduse tugevuse pärast; |
| --- | --- |

3.

väljendab sügavat muret, et hoolimata liikmesriikide reformi- ja konsolideerimispüüdlustest on euroala riikide võlakirjaturud raskustes, mis kajastub suurtes intressivahedes ja intressimäärade suures volatiilsuses; märgib, et vahetuks ajendiks ja algpõhjuseks oli finantsturgude mure mõne euroala riigi avaliku ja erasektori rahanduse tugevuse pärast;

| 4. | on veendunud, et parema kooskõlastamise ja eelarve konsolideerimise püüdlused ei too kaasa oodatud tulemusi, kui ei tegeleta makromajandusliku tasakaalustamatusega liikmesriikide vahel ning tagajärgedega, mida see avaldab majanduse elavdamise protsessile; |
| --- | --- |

4.

on veendunud, et parema kooskõlastamise ja eelarve konsolideerimise püüdlused ei too kaasa oodatud tulemusi, kui ei tegeleta makromajandusliku tasakaalustamatusega liikmesriikide vahel ning tagajärgedega, mida see avaldab majanduse elavdamise protsessile;

| 5. | toonitab, et riigi ja erasektori rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus on majanduskasvu ja avaliku sektori kulutuste, kaasa arvatud investeeringute asjakohase taseme säilitamise tähtis tingimus; rõhutab, et suur võlakoormus avaldab negatiivset mõju tervishoiule, pensionidele, tööhõivele ja põlvkondadevahelisele võrdsusele ning pärsib majanduskasvu; |
| --- | --- |

5.

toonitab, et riigi ja erasektori rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus on majanduskasvu ja avaliku sektori kulutuste, kaasa arvatud investeeringute asjakohase taseme säilitamise tähtis tingimus; rõhutab, et suur võlakoormus avaldab negatiivset mõju tervishoiule, pensionidele, tööhõivele ja põlvkondadevahelisele võrdsusele ning pärsib majanduskasvu;

| 6. | rõhutab, et noorte tööpuuduse kõrge tase takistab majanduskasvu ka tulevikus ning seetõttu peaksid liikmesriigid juba praegu rakendama konkreetseid meetmeid selle vähendamiseks; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et noorte tööpuuduse kõrge tase takistab majanduskasvu ka tulevikus ning seetõttu peaksid liikmesriigid juba praegu rakendama konkreetseid meetmeid selle vähendamiseks;

| 7. | julgustab liikmesriike järgima komisjoni soovitusel nõukogus vastu võetud soovitusi kooskõlas eeskirjadega, mis on kindlaks määratud stabiilsuse ja kasvu paktis, mida on muudetud majanduse juhtimist käsitleva kuuele õigusaktile tugineva paktiga, et teostada eelarve konsolideerimine jõulisemalt, usaldusväärselt, õigeaegselt ja diferentseeritult, võttes arvesse iga riigi olukorda; ergutab nõukogu neid soovitusi vajaduse korral läbi vaatama, et võtta arvesse makromajanduslikku keskkonda; |
| --- | --- |

7.

julgustab liikmesriike järgima komisjoni soovitusel nõukogus vastu võetud soovitusi kooskõlas eeskirjadega, mis on kindlaks määratud stabiilsuse ja kasvu paktis, mida on muudetud majanduse juhtimist käsitleva kuuele õigusaktile tugineva paktiga, et teostada eelarve konsolideerimine jõulisemalt, usaldusväärselt, õigeaegselt ja diferentseeritult, võttes arvesse iga riigi olukorda; ergutab nõukogu neid soovitusi vajaduse korral läbi vaatama, et võtta arvesse makromajanduslikku keskkonda;

| 8. | kutsub liikmesriike üles hõlbustama kokkuleppe saavutamist Euroopa Parlamendiga, et võtta kahe seadusandliku ettepaneku pakett vastu võimalikult kiiresti, hiljemalt aasta lõpuks; |
| --- | --- |

8.

kutsub liikmesriike üles hõlbustama kokkuleppe saavutamist Euroopa Parlamendiga, et võtta kahe seadusandliku ettepaneku pakett vastu võimalikult kiiresti, hiljemalt aasta lõpuks;

| 9. | julgustab komisjoni andma liikmesriikidele sõnaselgete ja üksikasjalike riigipõhiste soovituste kaudu nii negatiivset kui ka positiivset tagasisidet ning tunnustama märkimist väärivaid pingutusi ja parimaid tavasid; |
| --- | --- |

9.

julgustab komisjoni andma liikmesriikidele sõnaselgete ja üksikasjalike riigipõhiste soovituste kaudu nii negatiivset kui ka positiivset tagasisidet ning tunnustama märkimist väärivaid pingutusi ja parimaid tavasid;

| 10. | julgustab komisjoni jätkama jõupingutusi, et täiendada tavapärast jätkusuutlikkuse analüüsi alternatiivsete meetoditega; kutsub komisjoni üles avaldama korrapäraselt jätkusuutlikkuse analüüsi kajastavaid näitajaid edaspidistes aruannetes riigi rahanduse kohta majandus- ja rahaliidus ning avalikustama oletused, millel põhinevad nende mudelid, kui hinnatakse avaliku sektori kulutuste taseme võimendavat mõju SKP kasvule; |
| --- | --- |

10.

julgustab komisjoni jätkama jõupingutusi, et täiendada tavapärast jätkusuutlikkuse analüüsi alternatiivsete meetoditega; kutsub komisjoni üles avaldama korrapäraselt jätkusuutlikkuse analüüsi kajastavaid näitajaid edaspidistes aruannetes riigi rahanduse kohta majandus- ja rahaliidus ning avalikustama oletused, millel põhinevad nende mudelid, kui hinnatakse avaliku sektori kulutuste taseme võimendavat mõju SKP kasvule;

| 11. | rõhutab, kui olulist osa peab liidu eelarve täitma, et edukalt vähendada makromajanduslikku ja sotsiaalset tasakaalustamatust kogu liidus ning sellega taastada tingimused jätkusuutliku rahaliidu jaoks; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, kui olulist osa peab liidu eelarve täitma, et edukalt vähendada makromajanduslikku ja sotsiaalset tasakaalustamatust kogu liidus ning sellega taastada tingimused jätkusuutliku rahaliidu jaoks;

| 12. | tervitab uut rõhuasetust rahanduse detsentraliseerimisele komisjoni 2012. aasta aruandes riigi rahanduse kohta majandus- ja rahaliidus ning teeb ettepaneku lisada aruandesse tulevastes väljaannetes alati peatükk riigi kohaliku ja piirkondliku rahanduse kohta; |
| --- | --- |

12.

tervitab uut rõhuasetust rahanduse detsentraliseerimisele komisjoni 2012. aasta aruandes riigi rahanduse kohta majandus- ja rahaliidus ning teeb ettepaneku lisada aruandesse tulevastes väljaannetes alati peatükk riigi kohaliku ja piirkondliku rahanduse kohta;

| 13. | on seisukohal, et eelarvet on võimalik tulemuslikult konsolideerida ja saavutada kauakestev positiivne mõju, kui seda toetavad meetmed on kasvusõbralikud, nii et nendega edendatakse majanduskasvu ja töövõimalusi ja arvestatakse kodanike võrdsuse põhimõtet; |
| --- | --- |

13.

on seisukohal, et eelarvet on võimalik tulemuslikult konsolideerida ja saavutada kauakestev positiivne mõju, kui seda toetavad meetmed on kasvusõbralikud, nii et nendega edendatakse majanduskasvu ja töövõimalusi ja arvestatakse kodanike võrdsuse põhimõtet;

| 14. | kutsub liikmesriike üles kujundama kasvule suunatud poliitikat ja reforme kooskõlas strateegiaga „Euroopa 2020”, võttes arvesse sotsiaalkaitset, sotsiaalset kaasatust ja avaliku sektori investeeringuid; tuletab meelde oma nõudmist muuta tööturg paindlikumaks, eelkõige vähendades tööjõu maksustamist, optimeerides koolituskavasid, et ergutada vanemaid töötajaid kauemaks tööle jääma, vähendades noorte tööpuudust sel teel, et noorte kvalifikatsiooni püütakse paremini ühitada tööturu nõudmistega, tagades, et palgad peavad tootlikkusega sammu, ja nihutades maksukoormuse tööjõult (eeskätt madala sissetulekuga töötajatelt) keskkonda kahjustavale tegevusele; kutsub liikmesriike üles kehtestama innovatsioonipoliitikat investeeringute kaudu, mille eesmärk on parandada tootlikkust ja kohandada see palgasuundumustega, ning looma konkurentsivõimelisemat ärikeskkonda, liberaliseerides teatud tööstusharud, kaotades reguleeritud kutse- ja ametialadel tegutsemise põhjendamatud piirangud, hõlbustades juurdepääsu krediidile ja uute ettevõtete asutamist; viimasena julgustab reformima avalikku haldust bürokraatia ja tarbetute valitsustasandite kaotamise kaudu; |
| --- | --- |

14.

kutsub liikmesriike üles kujundama kasvule suunatud poliitikat ja reforme kooskõlas strateegiaga „Euroopa 2020”, võttes arvesse sotsiaalkaitset, sotsiaalset kaasatust ja avaliku sektori investeeringuid; tuletab meelde oma nõudmist muuta tööturg paindlikumaks, eelkõige vähendades tööjõu maksustamist, optimeerides koolituskavasid, et ergutada vanemaid töötajaid kauemaks tööle jääma, vähendades noorte tööpuudust sel teel, et noorte kvalifikatsiooni püütakse paremini ühitada tööturu nõudmistega, tagades, et palgad peavad tootlikkusega sammu, ja nihutades maksukoormuse tööjõult (eeskätt madala sissetulekuga töötajatelt) keskkonda kahjustavale tegevusele; kutsub liikmesriike üles kehtestama innovatsioonipoliitikat investeeringute kaudu, mille eesmärk on parandada tootlikkust ja kohandada see palgasuundumustega, ning looma konkurentsivõimelisemat ärikeskkonda, liberaliseerides teatud tööstusharud, kaotades reguleeritud kutse- ja ametialadel tegutsemise põhjendamatud piirangud, hõlbustades juurdepääsu krediidile ja uute ettevõtete asutamist; viimasena julgustab reformima avalikku haldust bürokraatia ja tarbetute valitsustasandite kaotamise kaudu;

| 15. | tuletab meelde, et kasvu ja konsolideerimise vahelise suhte tähtsaim element on konsolideerimise sisu; toonitab, et kulude ja tulude õige vahekord sõltub kontekstist ja seda tuleks põhjalikult hinnata, toonitab sellega seoses, et pigem mittetootlike kulude vähendamisel kui tulude suurendamisel põhinev konsolideerimine on enamasti keskmises plaanis püsivam ja kasvu toetavam, kuid lühemas plaanis majandust nõrgestav; on arvamusel, et konsolideerimisstrateegia peab aitama lühiajalist majanduslangust leevendada ja keskmises perspektiivis kasvu suurendada; on veendunud, et konsolideerimise võimalikku lühiajalist negatiivset mõju saab leevendada, eriti kui võetavad konsolideerimismeetmed on usaldusväärsed ja püsivad ning kui hoidutakse avaliku sektori investeeringute kärpimisest tootmissektorites; |
| --- | --- |

15.

tuletab meelde, et kasvu ja konsolideerimise vahelise suhte tähtsaim element on konsolideerimise sisu; toonitab, et kulude ja tulude õige vahekord sõltub kontekstist ja seda tuleks põhjalikult hinnata, toonitab sellega seoses, et pigem mittetootlike kulude vähendamisel kui tulude suurendamisel põhinev konsolideerimine on enamasti keskmises plaanis püsivam ja kasvu toetavam, kuid lühemas plaanis majandust nõrgestav; on arvamusel, et konsolideerimisstrateegia peab aitama lühiajalist majanduslangust leevendada ja keskmises perspektiivis kasvu suurendada; on veendunud, et konsolideerimise võimalikku lühiajalist negatiivset mõju saab leevendada, eriti kui võetavad konsolideerimismeetmed on usaldusväärsed ja püsivad ning kui hoidutakse avaliku sektori investeeringute kärpimisest tootmissektorites;

| 16. | julgustab liikmesriike keskenduma konsolideerimisel kontekstist sõltuvalt kulude ja tulude poole meetmete õigele vahekorrale, kaitstes samas strateegiaga „Euroopa 2020” seotud ja jätkusuutlikku kasvu edendavat tegevust, nagu investeerimine teadus- ja arendustegevusse, haridusse, tervishoidu ja energiatõhususse; on seisukohal, et erilist tähelepanu tuleks pöörata ka sellele, et säilitada ja tugevdada ulatuslikke ja tõhusaid tööturuteenuseid ja aktiivset tööturupoliitikat, näiteks töötutele suunatud väljaõppe- ja jätkukavad, sealhulgas Euroopa noortegarantii töötutele ja uutele ettevõtjatele; |
| --- | --- |

16.

julgustab liikmesriike keskenduma konsolideerimisel kontekstist sõltuvalt kulude ja tulude poole meetmete õigele vahekorrale, kaitstes samas strateegiaga „Euroopa 2020” seotud ja jätkusuutlikku kasvu edendavat tegevust, nagu investeerimine teadus- ja arendustegevusse, haridusse, tervishoidu ja energiatõhususse; on seisukohal, et erilist tähelepanu tuleks pöörata ka sellele, et säilitada ja tugevdada ulatuslikke ja tõhusaid tööturuteenuseid ja aktiivset tööturupoliitikat, näiteks töötutele suunatud väljaõppe- ja jätkukavad, sealhulgas Euroopa noortegarantii töötutele ja uutele ettevõtjatele;

| 17. | ergutab komisjoni hindama eelarve konsolideerimise seisu euroalas tervikuna, kombineerides riikide tasandil võetavad eelarvemeetmed ja nende prognoositava ülekanduva mõju igas euroala liikmesriigis; |
| --- | --- |

17.

ergutab komisjoni hindama eelarve konsolideerimise seisu euroalas tervikuna, kombineerides riikide tasandil võetavad eelarvemeetmed ja nende prognoositava ülekanduva mõju igas euroala liikmesriigis;

| 18. | kutsub komisjoni üles avalikustama oma metoodikat, mis on liikmesriikide struktuurse eelarveseisundi hindamise aluseks, ning metoodikas alates 2008. aastast tehtud muudatusi ja nende mõju liikmesriikide struktuurse eelarveseisundi hindamisel; |
| --- | --- |

18.

kutsub komisjoni üles avalikustama oma metoodikat, mis on liikmesriikide struktuurse eelarveseisundi hindamise aluseks, ning metoodikas alates 2008. aastast tehtud muudatusi ja nende mõju liikmesriikide struktuurse eelarveseisundi hindamisel;

| 19. | rõhutab, et konsolideerimise strateegias tuleks käsitleda ka liikmesriikide eelarve tulude poolt; leiab, et eelkõige peaks tulude poole konsolideerimise meetmete puhul keskenduma nende maksukulutuste kärpimisele, mis tekitavad ebatootlikke nišše või ebatõhusat kasu taotlemist, keskkonnale kahjulike toetuste vähendamisele ning keskkonnamaksude kehtestamisele negatiivse välismõju allikate suhtes, mis võib anda kahekordset kasu, sest parandab eelarveseisundit ja aitab saavutada strateegias „Euroopa 2020” sätestatud eesmärke; |
| --- | --- |

19.

rõhutab, et konsolideerimise strateegias tuleks käsitleda ka liikmesriikide eelarve tulude poolt; leiab, et eelkõige peaks tulude poole konsolideerimise meetmete puhul keskenduma nende maksukulutuste kärpimisele, mis tekitavad ebatootlikke nišše või ebatõhusat kasu taotlemist, keskkonnale kahjulike toetuste vähendamisele ning keskkonnamaksude kehtestamisele negatiivse välismõju allikate suhtes, mis võib anda kahekordset kasu, sest parandab eelarveseisundit ja aitab saavutada strateegias „Euroopa 2020” sätestatud eesmärke;

| 20. | toetab pensionisüsteemide reformimist ja kaasajastamist, austades samas tööturu osaliste autonoomiat ja rolli ning riigipõhist eripära ja tagades pensionide pikaajalise rahandusliku jätkusuutlikkuse ning piisavuse; juhib tähelepanu sellele, et niisugused reformid toimivad ühtlasi automaatsete stabilisaatoritena ning sotsiaalse ühtekuuluvuse ja solidaarsuse vahenditena; ergutab eelkõige võtma meetmeid tegeliku pensioniea tõstmiseks; toetab poliitikat, mille sihiks on suurendada nende inimeste arvu, kes otsustavad esimestel aastatel pärast pensioniikka jõudmist tööturule jääda; |
| --- | --- |

20.

toetab pensionisüsteemide reformimist ja kaasajastamist, austades samas tööturu osaliste autonoomiat ja rolli ning riigipõhist eripära ja tagades pensionide pikaajalise rahandusliku jätkusuutlikkuse ning piisavuse; juhib tähelepanu sellele, et niisugused reformid toimivad ühtlasi automaatsete stabilisaatoritena ning sotsiaalse ühtekuuluvuse ja solidaarsuse vahenditena; ergutab eelkõige võtma meetmeid tegeliku pensioniea tõstmiseks; toetab poliitikat, mille sihiks on suurendada nende inimeste arvu, kes otsustavad esimestel aastatel pärast pensioniikka jõudmist tööturule jääda;

| 21. | julgustab liikmesriike konsolideerima eelarve tulude poolt, keskendudes maksukohustuse järgimisele ja kodanike võrdsuse põhimõttele, eelkõige seoses võitlusega maksupettuse ja maksudest hoidumise vastu; on seisukohal, et kui sellest ei piisa, tuleks kaaluda maksubaasi laiendamist, mis täidab ka majanduses ja sotsiaalvaldkonnas esinevate moonutuste vähendamise eesmärki; on veendunud, et tuleb teha suuremaid pingutusi maksudest hoidumise ja maksupettusega võitlemiseks; |
| --- | --- |

21.

julgustab liikmesriike konsolideerima eelarve tulude poolt, keskendudes maksukohustuse järgimisele ja kodanike võrdsuse põhimõttele, eelkõige seoses võitlusega maksupettuse ja maksudest hoidumise vastu; on seisukohal, et kui sellest ei piisa, tuleks kaaluda maksubaasi laiendamist, mis täidab ka majanduses ja sotsiaalvaldkonnas esinevate moonutuste vähendamise eesmärki; on veendunud, et tuleb teha suuremaid pingutusi maksudest hoidumise ja maksupettusega võitlemiseks;

| 22. | on arvamusel, et keskmises ja pikas plaanis on riigi rahanduse tasakaalu jaoks tähtis analüüsida kõigi nende taristuprojektide kulutõhusust, millele pühendatakse suur osa eelarvest; |
| --- | --- |

22.

on arvamusel, et keskmises ja pikas plaanis on riigi rahanduse tasakaalu jaoks tähtis analüüsida kõigi nende taristuprojektide kulutõhusust, millele pühendatakse suur osa eelarvest;

| 23. | tuletab meelde, et liikmesriigid on võtnud endale kohustuse reformida laiendatud euroala pakti raames fiskaalpoliitikat ja arutada korrapäraselt parimate tavade kasutuselevõtmist; |
| --- | --- |

23.

tuletab meelde, et liikmesriigid on võtnud endale kohustuse reformida laiendatud euroala pakti raames fiskaalpoliitikat ja arutada korrapäraselt parimate tavade kasutuselevõtmist;

| 24. | toonitab kohalike ja piirkondlike ametiasutuste rolli avaliku ja erasektori investeeringute toetamisel; rõhutab kasvule suunatud investeeringute tähtsust majanduse kiire elavdamise jaoks; |
| --- | --- |

24.

toonitab kohalike ja piirkondlike ametiasutuste rolli avaliku ja erasektori investeeringute toetamisel; rõhutab kasvule suunatud investeeringute tähtsust majanduse kiire elavdamise jaoks;

| 25. | kutsub liikmesriike üles selgitama valitsuse eri tasandite (riikliku, piirkondliku ja kohaliku) vastutust, ülesandeid, fiskaalseid ülekandeid ja tuluallikat usaldusväärse ning jätkusuutliku riigi rahanduse raamistiku tagamisel, võttes eelkõige arvesse majandus- ja rahaliidu stabiilsuse, koordineerimise ja juhtimise lepingu mõju kohalikule ja piirkondlikule eelarveautonoomiale; |
| --- | --- |

25.

kutsub liikmesriike üles selgitama valitsuse eri tasandite (riikliku, piirkondliku ja kohaliku) vastutust, ülesandeid, fiskaalseid ülekandeid ja tuluallikat usaldusväärse ning jätkusuutliku riigi rahanduse raamistiku tagamisel, võttes eelkõige arvesse majandus- ja rahaliidu stabiilsuse, koordineerimise ja juhtimise lepingu mõju kohalikule ja piirkondlikule eelarveautonoomiale;

| 26. | peab murettekitavaks ohtu, et keskvalitsuse ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste suhete ülesehitus võib kahjustada eelarve konsolideerimist, eriti kui detsentraliseerimist rahastab peamiselt keskvalitsus ja sellega ei kaasne kohalik ja piirkondlik vastutus tulude poolel; |
| --- | --- |

26.

peab murettekitavaks ohtu, et keskvalitsuse ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste suhete ülesehitus võib kahjustada eelarve konsolideerimist, eriti kui detsentraliseerimist rahastab peamiselt keskvalitsus ja sellega ei kaasne kohalik ja piirkondlik vastutus tulude poolel;

| 27. | tunneb muret selle pärast, et mõnes liikmesriigis võib leiduda valitsuse ja ministeeriumide allasutusi, millel puuduvad konkreetne pädevus ja ülesanded; need valitsuse allasutused vähendavad üldhalduse tõhusust ja suurendavad priiskamist ning need tuleks seetõttu eelarve konsolideerimise raames likvideerida; |
| --- | --- |

27.

tunneb muret selle pärast, et mõnes liikmesriigis võib leiduda valitsuse ja ministeeriumide allasutusi, millel puuduvad konkreetne pädevus ja ülesanded; need valitsuse allasutused vähendavad üldhalduse tõhusust ja suurendavad priiskamist ning need tuleks seetõttu eelarve konsolideerimise raames likvideerida;

| 28. | märgib, et eelarve konsolideerimise püüdlused tuleks ametiasutuste vahel õiglaselt ära jagada, olenevalt nende pakutavatest teenustest; |
| --- | --- |

28.

märgib, et eelarve konsolideerimise püüdlused tuleks ametiasutuste vahel õiglaselt ära jagada, olenevalt nende pakutavatest teenustest;

| 29. | möönab, et mõned suure võlakoormusega liikmesriigid suurendavad endiselt avaliku sektori töötajate arvu, kuigi nad on võtnud avaliku kohustuse jätta see arv tööturul samale tasemele või seda vähendada; |
| --- | --- |

29.

möönab, et mõned suure võlakoormusega liikmesriigid suurendavad endiselt avaliku sektori töötajate arvu, kuigi nad on võtnud avaliku kohustuse jätta see arv tööturul samale tasemele või seda vähendada;

| 30. | kutsub eelarveprobleemidega liikmesriike üles seadma esmaeesmärgiks eelarve konsolideerimise meetmed, mis on seotud tarbetute kaitsekulutustega, nagu uue ja kuluka sõjaväevarustuse ostmine; |
| --- | --- |

30.

kutsub eelarveprobleemidega liikmesriike üles seadma esmaeesmärgiks eelarve konsolideerimise meetmed, mis on seotud tarbetute kaitsekulutustega, nagu uue ja kuluka sõjaväevarustuse ostmine;

| 31. | kiidab heaks mitmesugused kriisi leevendamise püüded, kaasa arvatud kestlikkust ja majanduskasvu suurendavad struktuurireformid; tõstab esile hiljuti vastu võetud ELi majanduse juhtimise tugevdatud raamistikku; on seisukohal, et kuigi nende reformidega ei ole võimalik kriisi otsekohe lahendada, tuleks nendega püüda suurendada eelarve kohandamise usaldusväärsust, vähendades selle lühiajalist pärssivat mõju majanduskasvule ja luues majanduskasvu elavnemise aastateks parema poliitikakujundamise raamistiku; |
| --- | --- |

31.

kiidab heaks mitmesugused kriisi leevendamise püüded, kaasa arvatud kestlikkust ja majanduskasvu suurendavad struktuurireformid; tõstab esile hiljuti vastu võetud ELi majanduse juhtimise tugevdatud raamistikku; on seisukohal, et kuigi nende reformidega ei ole võimalik kriisi otsekohe lahendada, tuleks nendega püüda suurendada eelarve kohandamise usaldusväärsust, vähendades selle lühiajalist pärssivat mõju majanduskasvule ja luues majanduskasvu elavnemise aastateks parema poliitikakujundamise raamistiku;

| 32. | ergutab majandusvaldkonna dialoogi ja koostööd seadusandlike volitustega piirkondlike parlamentide, riikide parlamentide ning Euroopa Parlamendi vahel, eelkõige Euroopa poolaasta kontekstis, et arutada iga-aastases majanduskasvu analüüsis ja riigipõhistes soovitustes esitatud majandussuundumusi; |
| --- | --- |

32.

ergutab majandusvaldkonna dialoogi ja koostööd seadusandlike volitustega piirkondlike parlamentide, riikide parlamentide ning Euroopa Parlamendi vahel, eelkõige Euroopa poolaasta kontekstis, et arutada iga-aastases majanduskasvu analüüsis ja riigipõhistes soovitustes esitatud majandussuundumusi;

| 33. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Keskpangale ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

33.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Keskpangale ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/european_economy/2011/pdf/ee-2011-3_en.pdf

(2)  http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/european_economy/2012/pdf/ee-2012-4.pdf

(3)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 12.

(4)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 41.

(5)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 8.

(6)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 33.

(7)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

(8)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 1.

(9)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/ET/ec/120309.pdf

(10)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0583.

(11)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0048.

---

| 30.12.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 440/67 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 440/67

---

P7_TA(2013)0016

Noortegarantii

Euroopa Parlamendi 16. jaanuari 2013. aasta resolutsioon noortegarantii kohta (2012/2901(RSP))

(2015/C 440/09)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni 5. detsembri 2012. aasta ettepanekut võtta vastu nõukogu soovitus noortegarantii loomise kohta (COM(2012)0729), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 5. detsembri 2012. aasta ettepanekut võtta vastu nõukogu soovitus noortegarantii loomise kohta (COM(2012)0729),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist noortele pakutavate võimaluste algatuse rakendamise kohta (COM(2012)0727), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist noortele pakutavate võimaluste algatuse rakendamise kohta (COM(2012)0727),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Noortele pakutavate võimaluste algatus” (COM(2011)0933) ning Euroopa Parlamendi 24. mai 2012. aasta resolutsiooni noortele pakutavate võimaluste algatuse kohta (1) ja parlamendi poolt komisjonile esitatud suuliselt vastatavat küsimust noortele pakutavate võimaluste algatuse kohta (O-000106/2012 – B7-0113/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Noortele pakutavate võimaluste algatus” (COM(2011)0933) ning Euroopa Parlamendi 24. mai 2012. aasta resolutsiooni noortele pakutavate võimaluste algatuse kohta (1) ja parlamendi poolt komisjonile esitatud suuliselt vastatavat küsimust noortele pakutavate võimaluste algatuse kohta (O-000106/2012 – B7-0113/2012),

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu liikmete 30. jaanuari 2012. aasta avaldust „Majanduskasvu soodustava konsolideerimise ja töökohtade loomist edendava majanduskasvu suunas”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu liikmete 30. jaanuari 2012. aasta avaldust „Majanduskasvu soodustava konsolideerimise ja töökohtade loomist edendava majanduskasvu suunas”,

| — | võttes arvesse oma 6. juuli 2010. aasta resolutsiooni noorte tööturule juurdepääsu soodustamise ning praktika, internatuuri ja väljaõppeperioodi staatuse tugevdamise kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. juuli 2010. aasta resolutsiooni noorte tööturule juurdepääsu soodustamise ning praktika, internatuuri ja väljaõppeperioodi staatuse tugevdamise kohta (2),

| — | võttes arvesse Eurofoundi 13. juuni 2012. aasta aruannet „Youth Guarantee: Experiences from Finland and Sweden” (Noortegarantii: Soome ja Rootsi kogemused) (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Eurofoundi 13. juuni 2012. aasta aruannet „Youth Guarantee: Experiences from Finland and Sweden” (Noortegarantii: Soome ja Rootsi kogemused) (3),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist noorte liikuvuse kohta (COM(2010)0477), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist noorte liikuvuse kohta (COM(2010)0477),

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 2012. aasta septembri väljaannet „Global Employment Outlook: Bleak Labour Market Prospects for Youth” (Tööhõive tulevik maailmas: noorte tööturu viletsad väljavaated) (4) ning 2012. aastal Genfis toimunud rahvusvahelise töökonverentsi 101. istungil vastu võetud resolutsiooni ja järeldusi pealkirjaga „The youth unemployment crisis: A call for action” (Noorte tööhõivekriis: üleskutse asuda tegutsema) (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 2012. aasta septembri väljaannet „Global Employment Outlook: Bleak Labour Market Prospects for Youth” (Tööhõive tulevik maailmas: noorte tööturu viletsad väljavaated) (4) ning 2012. aastal Genfis toimunud rahvusvahelise töökonverentsi 101. istungil vastu võetud resolutsiooni ja järeldusi pealkirjaga „The youth unemployment crisis: A call for action” (Noorte tööhõivekriis: üleskutse asuda tegutsema) (5),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 2,

| A. | arvestades, et majanduskriisi tõttu oli töötuse üldmäär tõusnud 2012. aasta oktoobriks enneolematu tasemeni – 10,7 %, seega otsis tööd 25,91 miljonit inimest (6); |
| --- | --- |

A.

arvestades, et majanduskriisi tõttu oli töötuse üldmäär tõusnud 2012. aasta oktoobriks enneolematu tasemeni – 10,7 %, seega otsis tööd 25,91 miljonit inimest (6);

| B. | arvestades, et noorte töötuse määr on järsult suurenenud 23,4 %-ni ehk 5,68 miljonil noorel ei ole tööd; neis andmetes kajastub osaliselt pakutavate kutseoskuste ja tööturu sellealaste nõudmiste omavaheline sobimatus, mis sageli ei sõltu tööotsijate haridustasemest; arvestades, et uuringutulemused näitavad, et noorena töötu olemine põhjustab sageli püsivaid kahjustusi, nagu suurem oht ka tulevikus tööta jääda ja püsiv sotsiaalne tõrjutus; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et noorte töötuse määr on järsult suurenenud 23,4 %-ni ehk 5,68 miljonil noorel ei ole tööd; neis andmetes kajastub osaliselt pakutavate kutseoskuste ja tööturu sellealaste nõudmiste omavaheline sobimatus, mis sageli ei sõltu tööotsijate haridustasemest; arvestades, et uuringutulemused näitavad, et noorena töötu olemine põhjustab sageli püsivaid kahjustusi, nagu suurem oht ka tulevikus tööta jääda ja püsiv sotsiaalne tõrjutus;

| C. | arvestades, et Euroopa Ülemkogu liikmed nõudsid oma 29. juuni 2012. aasta avalduses, et liikmesriigid kiirendaksid jõupingutusi noorte tööhõive suurendamiseks, järgides eesmärki, mille kohaselt saavad noored mõne kuu jooksul pärast kooli lõpetamist kvaliteetse tööpakkumise või pakkumise osaleda täiendushariduses, väljaõppes või tööpraktikas; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa Ülemkogu liikmed nõudsid oma 29. juuni 2012. aasta avalduses, et liikmesriigid kiirendaksid jõupingutusi noorte tööhõive suurendamiseks, järgides eesmärki, mille kohaselt saavad noored mõne kuu jooksul pärast kooli lõpetamist kvaliteetse tööpakkumise või pakkumise osaleda täiendushariduses, väljaõppes või tööpraktikas;

| D. | arvestades, et noortegarantii aitaks saavutada strateegia „Euroopa 2020” kolme eesmärki: 75 % elanikkonnast vanuses 20–64 aastat on tööga hõivatud, haridussüsteemist varakult lahkujaid on vähem kui 10 %, ja vaesusest ja sotsiaalsest tõrjutusest päästetakse vähemalt 20 miljonit inimest; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et noortegarantii aitaks saavutada strateegia „Euroopa 2020” kolme eesmärki: 75 % elanikkonnast vanuses 20–64 aastat on tööga hõivatud, haridussüsteemist varakult lahkujaid on vähem kui 10 %, ja vaesusest ja sotsiaalsest tõrjutusest päästetakse vähemalt 20 miljonit inimest;

| E. | arvestades, et majanduskriis on suurendanud noorte inimeste ebakindlate töösuhete hulka, mis tähendab, et olemasolevad töökohad asendatakse liiga sageli lühiajaliste ja osaajaliste töölepingutega ja tasustamata praktikakohtadega; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et majanduskriis on suurendanud noorte inimeste ebakindlate töösuhete hulka, mis tähendab, et olemasolevad töökohad asendatakse liiga sageli lühiajaliste ja osaajaliste töölepingutega ja tasustamata praktikakohtadega;

| F. | arvestades, et Euroopa Liidu tegevusetus mittetöötavate või haridust ega kutset mitteomandavate noorte (NEET) probleemi lahendamisel läheb hinnanguliselt maksma umbes 153 miljardit eurot, mis moodustab ELi SKPst 1,2 %, ning arvestades, et Euroopa Liidus on praegu 7,5 miljonit mittetöötavat või haridust ega kutset mitteomandavat alla 25 aasta vanust noort; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Euroopa Liidu tegevusetus mittetöötavate või haridust ega kutset mitteomandavate noorte (NEET) probleemi lahendamisel läheb hinnanguliselt maksma umbes 153 miljardit eurot, mis moodustab ELi SKPst 1,2 %, ning arvestades, et Euroopa Liidus on praegu 7,5 miljonit mittetöötavat või haridust ega kutset mitteomandavat alla 25 aasta vanust noort;

| G. | arvestades, et komisjon nõuab oma noorte tööhõivepaketis noortegarantii kehtestamist; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et komisjon nõuab oma noorte tööhõivepaketis noortegarantii kehtestamist;

| 1. | toetab kindlalt komisjoni algatust teha ettepanek võtta vastu nõukogu soovitus noortegarantii kavade kohta; |
| --- | --- |

1.

toetab kindlalt komisjoni algatust teha ettepanek võtta vastu nõukogu soovitus noortegarantii kavade kohta;

| 2. | kutsub liikmesriikide tööhõive- ja sotsiaalministreid üles leppima 2013. aasta veebruaris korraldataval tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimuste nõukogu kohtumisel kokku nõukogu soovituses eesmärgiga rakendada noortegarantii kavad kõigis liikmesriikides; rõhutab, et noortegarantii ei ole töökoha saamise tagatis, vaid vahend, mis tagab kõigile kuni 25aastastele noortele ELi kodanikele ja seaduslikele elanikele ning alla 30aastastele äsja kõrghariduse omandanutele nelja kuu jooksul pärast töötuks jäämist või ametlikus haridusasutuses õpingute lõpetamist kvaliteetse tööpakkumise või pakkumise osaleda täiendushariduses, väljaõppes või tööpraktikas; rõhutab, et noortegarantii kavad peaksid tõhusalt parandama mittetöötavate või haridust ega kutset mitteomandavate noorte olukorda; toonitab, et noortegarantii kavad peaksid olema rahastamiskõlblikud Euroopa Liidu teatavate rahastamisvormide raames, eelkõige kõrgeima noorte töötuse määraga liikmesriikides; |
| --- | --- |

2.

kutsub liikmesriikide tööhõive- ja sotsiaalministreid üles leppima 2013. aasta veebruaris korraldataval tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimuste nõukogu kohtumisel kokku nõukogu soovituses eesmärgiga rakendada noortegarantii kavad kõigis liikmesriikides; rõhutab, et noortegarantii ei ole töökoha saamise tagatis, vaid vahend, mis tagab kõigile kuni 25aastastele noortele ELi kodanikele ja seaduslikele elanikele ning alla 30aastastele äsja kõrghariduse omandanutele nelja kuu jooksul pärast töötuks jäämist või ametlikus haridusasutuses õpingute lõpetamist kvaliteetse tööpakkumise või pakkumise osaleda täiendushariduses, väljaõppes või tööpraktikas; rõhutab, et noortegarantii kavad peaksid tõhusalt parandama mittetöötavate või haridust ega kutset mitteomandavate noorte olukorda; toonitab, et noortegarantii kavad peaksid olema rahastamiskõlblikud Euroopa Liidu teatavate rahastamisvormide raames, eelkõige kõrgeima noorte töötuse määraga liikmesriikides;

| 3. | on seisukohal, et noortegarantii kavade rahastamisel peaks Euroopa Liidul olema keskne roll, et eelkõige tuleks Euroopa Sotsiaalfond (ESF) korraldada nii, et sellest oleks võimalik noortegarantiid rahastada, ning et seetõttu tuleks ESFile eraldada vähemalt 25 % struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi vahenditest; usub samas, et tuleks püüda saavutada asjakohane tasakaal ELi ja liikmesriigi poolse rahastamise vahel; |
| --- | --- |

3.

on seisukohal, et noortegarantii kavade rahastamisel peaks Euroopa Liidul olema keskne roll, et eelkõige tuleks Euroopa Sotsiaalfond (ESF) korraldada nii, et sellest oleks võimalik noortegarantiid rahastada, ning et seetõttu tuleks ESFile eraldada vähemalt 25 % struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi vahenditest; usub samas, et tuleks püüda saavutada asjakohane tasakaal ELi ja liikmesriigi poolse rahastamise vahel;

| 4. | mõistab, et noored ei ole ühtne rühm, et nende sotsiaalne keskkond on erinev ning et sellest tulenevalt on liikmesriikidel noortegarantii vastuvõtmise valmisoleku tase erinev; seda arvestades tuleks esialgu läbi viia kõigi noorte vajaduste individuaalne hindamine, millele järgneksid vastavalt tulemustele välja töötatud teenused; |
| --- | --- |

4.

mõistab, et noored ei ole ühtne rühm, et nende sotsiaalne keskkond on erinev ning et sellest tulenevalt on liikmesriikidel noortegarantii vastuvõtmise valmisoleku tase erinev; seda arvestades tuleks esialgu läbi viia kõigi noorte vajaduste individuaalne hindamine, millele järgneksid vastavalt tulemustele välja töötatud teenused;

| 5. | rõhutab, et noortegarantii kavade tõhusaks rakendamiseks on oluline tihe koostöö komisjoni ja liikmesriikide vahel ning riigi tasandil (valdkondlike) tööturu osapoolte, kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, avalike ja eraõiguslike tööhõivetalituste ja kohalike ja piirkondlike haridus- ja koolitusasutuste vahel; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et noortegarantii kavade tõhusaks rakendamiseks on oluline tihe koostöö komisjoni ja liikmesriikide vahel ning riigi tasandil (valdkondlike) tööturu osapoolte, kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, avalike ja eraõiguslike tööhõivetalituste ja kohalike ja piirkondlike haridus- ja koolitusasutuste vahel;

| 6. | märgib, et noortegarantii kavadega koos tuleks kehtestada kvaliteediraamistik, et pakutava hariduse, koolituse ja töökohaga kaasneks asjakohane palk, asjakohased töötingimused ning tervishoiu- ja ohutusstandardid; |
| --- | --- |

6.

märgib, et noortegarantii kavadega koos tuleks kehtestada kvaliteediraamistik, et pakutava hariduse, koolituse ja töökohaga kaasneks asjakohane palk, asjakohased töötingimused ning tervishoiu- ja ohutusstandardid;

| 7. | tervitab komisjoni ettepanekut teostada tööhõivekomitee kaudu noortegarantii kavade elluviimise mitmepoolset järelevalvet ja palub, et Euroopa Parlament oleks sellesse komiteesse kaasatud; |
| --- | --- |

7.

tervitab komisjoni ettepanekut teostada tööhõivekomitee kaudu noortegarantii kavade elluviimise mitmepoolset järelevalvet ja palub, et Euroopa Parlament oleks sellesse komiteesse kaasatud;

| 8. | kutsub liikmesriike üles reformima eelkõige noortele suunatud haridus- ja koolitusstandardeid, et suurendada märkimisväärselt noorte tööalaseid ja tulevikuvõimalusi; |
| --- | --- |

8.

kutsub liikmesriike üles reformima eelkõige noortele suunatud haridus- ja koolitusstandardeid, et suurendada märkimisväärselt noorte tööalaseid ja tulevikuvõimalusi;

| 9. | tunnistab, et liikmesriikidel on erinev noortegarantii vastuvõtmise valmisoleku tase, ning palub komisjonil toetada eelkõike rahalistes raskustes liikmesriike; nõuab tungivalt, et komisjon jälgiks Euroopa poolaasta raames hoolikalt noortegarantii kavade rakendamist ja esitaks selle kohta raporteid ning vajaduse korral nimetaks need liikmesriigid, mis ei suuda noortegarantiisid kehtestada; |
| --- | --- |

9.

tunnistab, et liikmesriikidel on erinev noortegarantii vastuvõtmise valmisoleku tase, ning palub komisjonil toetada eelkõike rahalistes raskustes liikmesriike; nõuab tungivalt, et komisjon jälgiks Euroopa poolaasta raames hoolikalt noortegarantii kavade rakendamist ja esitaks selle kohta raporteid ning vajaduse korral nimetaks need liikmesriigid, mis ei suuda noortegarantiisid kehtestada;

| 10. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile ja nõukogule. |
| --- | --- |

10.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile ja nõukogule.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0224.

(2)  ELT C 351 E, 2.12.2011, lk 29.

(3)  http://www.eurofound.europa.eu/pubdocs/2012/42/en/1/EF1242EN.pdf

(4)  http://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---dgreports/---dcomm/documents/publication/wcms_188810.pdf

(5)  http://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/@ed_norm/@relconf/documents/meetingdocument/wcms_185950.pdf

(6)  Eurostat, november 2012: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_PUBLIC/3-30112012-BP/EN/3-30112012-BP-EN.PDF

---

| 30.12.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 440/69 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 440/69

---

P7_TA(2013)0017

ELi ühtekuuluvuspoliitika roll Euroopa uue energiapoliitika rakendamisel

Euroopa Parlamendi 16. jaanuari 2013. aasta resolutsioon ELi ühtekuuluvuspoliitika ja selles osalejate rolli kohta Euroopa uue energiapoliitika rakendamisel (2012/2099(INI))

(2015/C 440/10)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 194, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 194,

| — | võttes arvesse 10. novembri 2010. aasta teatist „Energia 2020 – säästva, konkurentsivõimelise ja kindla energia strateegia” (COM(2010)0639), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 10. novembri 2010. aasta teatist „Energia 2020 – säästva, konkurentsivõimelise ja kindla energia strateegia” (COM(2010)0639),

| — | võttes arvesse 15. detsembri 2011. aasta teatist „Energia tegevuskava aastani 2050” (COM(2011)0885), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 15. detsembri 2011. aasta teatist „Energia tegevuskava aastani 2050” (COM(2011)0885),

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, milles käsitletakse energiatõhusust ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2004/8/EÜ ja 2006/32/EÜ (COM(2011)0370), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, milles käsitletakse energiatõhusust ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2004/8/EÜ ja 2006/32/EÜ (COM(2011)0370),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni arvamust (A7-0437/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni arvamust (A7-0437/2012),

| A. | arvestades, et Euroopa energiapoliitika ühised eesmärgid on varustuskindlus, säästvus ja konkurentsivõimelisus; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa energiapoliitika ühised eesmärgid on varustuskindlus, säästvus ja konkurentsivõimelisus;

| B. | arvestades, et Euroopa energiapoliitikaga tuleks tagada ka energiaressursside ohutus, tarnete mitmekesistamine ja taskukohased hinnad lõppkasutajatele; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa energiapoliitikaga tuleks tagada ka energiaressursside ohutus, tarnete mitmekesistamine ja taskukohased hinnad lõppkasutajatele;

| C. | arvestades, et ELi ühtekuuluvuspoliitika esmane eesmärk on majanduskasvu ja töökohtade loomisesse tehtavatel investeeringutel põhinev Euroopa piirkondade majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ELi ühtekuuluvuspoliitika esmane eesmärk on majanduskasvu ja töökohtade loomisesse tehtavatel investeeringutel põhinev Euroopa piirkondade majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus;

| D. | arvestades, et ühtekuuluvuspoliitika raames energeetikasse tehtavad investeeringud peaksid aitama mõlema poliitikavaldkonna eesmärke täita; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ühtekuuluvuspoliitika raames energeetikasse tehtavad investeeringud peaksid aitama mõlema poliitikavaldkonna eesmärke täita;

| E. | arvestades, et need poliitikavaldkonnad peaksid edendama kõikides piirkondades majanduskasvu ja kohalike töökohtade loomist, tagades samal ajal säästvad energiaallikad ja kindlustades energiavarustuse kindluse kogu ELis; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et need poliitikavaldkonnad peaksid edendama kõikides piirkondades majanduskasvu ja kohalike töökohtade loomist, tagades samal ajal säästvad energiaallikad ja kindlustades energiavarustuse kindluse kogu ELis;

| F. | arvestades, et Euroopa Liidu energiaturud laienevad järjest rohkem üle riigipiiride ja see suundumus kasvab eelseisval ajavahemikul märkimisväärselt; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Euroopa Liidu energiaturud laienevad järjest rohkem üle riigipiiride ja see suundumus kasvab eelseisval ajavahemikul märkimisväärselt;

| G. | arvestades, et komisjoni algse ettepaneku kohaselt tuleb rohkem arenenud piirkondades vähemalt 80 % ja vähem arenenud piirkondades 50 % ERFi vahenditest eraldada vähese CO2-heitega majandusele; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et komisjoni algse ettepaneku kohaselt tuleb rohkem arenenud piirkondades vähemalt 80 % ja vähem arenenud piirkondades 50 % ERFi vahenditest eraldada vähese CO2-heitega majandusele;

| H. | arvestades, et selles teemavaldkonnas tuleb energiatõhususele ja taastuvatele energiaallikatele eraldada vastavalt vähemalt 20 % ja 6 %, mis on märkimisväärne vahendite hulk; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et selles teemavaldkonnas tuleb energiatõhususele ja taastuvatele energiaallikatele eraldada vastavalt vähemalt 20 % ja 6 %, mis on märkimisväärne vahendite hulk;

| I. | arvestades, et energia hind on viimastel aastatel märkimisväärselt tõusnud ja on nüüd saavutanud ajaloolise taseme, põhjustades Euroopa tööstusele tõsiseid raskusi; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et energia hind on viimastel aastatel märkimisväärselt tõusnud ja on nüüd saavutanud ajaloolise taseme, põhjustades Euroopa tööstusele tõsiseid raskusi;

| J. | arvestades, et Euroopa kohaliku energiaabi fondi (ELENA) rahastamiskõlbliku projekti miinimumsumma on 50 miljonit eurot ja aruka energeetika programmi puhul on miinimum suurem kui 6 miljonit eurot, mis on suurem kui paljude väikeste ja maakogukondade projektide maksumus; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Euroopa kohaliku energiaabi fondi (ELENA) rahastamiskõlbliku projekti miinimumsumma on 50 miljonit eurot ja aruka energeetika programmi puhul on miinimum suurem kui 6 miljonit eurot, mis on suurem kui paljude väikeste ja maakogukondade projektide maksumus;

| K. | arvestades, et energia tegevuskavas aastani 2050 määratletakse taastuvenergia tähtis roll tulevases energiapoliitikas; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et energia tegevuskavas aastani 2050 määratletakse taastuvenergia tähtis roll tulevases energiapoliitikas;

Üldine lähenemisviis

| 1. | kiidab heaks üldise lähenemisviisi siduda omavahel ühtekuuluvuspoliitika ning strateegia „Euroopa 2020” eesmärgid ja juhtalgatused, et liikuda aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu poole ning toetada üleminekut vähese CO2-heitega, energiatõhusale majandusele kõikides sektorites; tuletab lisaks meelde struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi tähtsust nende lühi- ja pikaajaliste eesmärkide saavutamisel kooskõlas liikmesriikidevahelise solidaarsusega, nagu on sätestatud Lissaboni lepingus, ning ELi vähemarenenud piirkondade ja kõige ebasoodsamas olukorras olevate leibkondade kütteostuvõimetuse vastu võitlemisel; |
| --- | --- |

1.

kiidab heaks üldise lähenemisviisi siduda omavahel ühtekuuluvuspoliitika ning strateegia „Euroopa 2020” eesmärgid ja juhtalgatused, et liikuda aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu poole ning toetada üleminekut vähese CO2-heitega, energiatõhusale majandusele kõikides sektorites; tuletab lisaks meelde struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi tähtsust nende lühi- ja pikaajaliste eesmärkide saavutamisel kooskõlas liikmesriikidevahelise solidaarsusega, nagu on sätestatud Lissaboni lepingus, ning ELi vähemarenenud piirkondade ja kõige ebasoodsamas olukorras olevate leibkondade kütteostuvõimetuse vastu võitlemisel;

| 2. | toonitab, et kuna praeguse kriisi kahjulikul tagajärjel suureneb kohalik ja piirkondlik ebavõrdsus Euroopas, vajab majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus ELi tugevat toetust; |
| --- | --- |

2.

toonitab, et kuna praeguse kriisi kahjulikul tagajärjel suureneb kohalik ja piirkondlik ebavõrdsus Euroopas, vajab majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus ELi tugevat toetust;

| 3. | usub, et Euroopa energiaprojektid võivad aidata kaasa regionaalarengule ja tugevamale piiriülesele koostööle, aidates piirkondadel suurendada oma energiaressursside haldamise suutlikkust; usub, et investeeringud vähese heitega ja taastuvatesse energiaallikatesse ning energiatõhususse võivad toetada piirkondlikku majanduskasvu ja töökohtade loomist; |
| --- | --- |

3.

usub, et Euroopa energiaprojektid võivad aidata kaasa regionaalarengule ja tugevamale piiriülesele koostööle, aidates piirkondadel suurendada oma energiaressursside haldamise suutlikkust; usub, et investeeringud vähese heitega ja taastuvatesse energiaallikatesse ning energiatõhususse võivad toetada piirkondlikku majanduskasvu ja töökohtade loomist;

| 4. | rõhutab vajadust eristada ühelt poolt ühtekuuluvuspoliitika eesmärke, mis edendavad strateegiat „Euroopa 2020”, ning teiselt poolt ELi üldisemaid energiapoliitika eesmärke, mis mõjutavad samuti ühtekuuluvusvahenditest rahastamiskõlblikke riike; rõhutab, et ühtekuuluvusfondide vahendeid võib kasutada energiaprojektide täiendava rahastamisallikana vaid juhul, kui projekt aitab kaasa ühtekuuluvuspoliitika eesmärkide saavutamisele; |
| --- | --- |

4.

rõhutab vajadust eristada ühelt poolt ühtekuuluvuspoliitika eesmärke, mis edendavad strateegiat „Euroopa 2020”, ning teiselt poolt ELi üldisemaid energiapoliitika eesmärke, mis mõjutavad samuti ühtekuuluvusvahenditest rahastamiskõlblikke riike; rõhutab, et ühtekuuluvusfondide vahendeid võib kasutada energiaprojektide täiendava rahastamisallikana vaid juhul, kui projekt aitab kaasa ühtekuuluvuspoliitika eesmärkide saavutamisele;

| 5. | usub, et Euroopa piirkonnad peaksid edendama arukat, jätkusuutlikku ja kaasavat majanduskasvu, mis arvestab kohaliku eripärade ja tingimustega, võimaldades Euroopa piirkondadele piisavat paindlikkust keskendumaks sellistele säästvatele energiaallikatele, mis sobivad kohalike ja piirkondlike tingimuste ja ressurssidega kõige paremini, et saavutada ELi 2020. aasta eesmärgid, ning et EL peaks hakkama Euroopa energiaeesmärke mõõtma ja rakendama kogu ELi hõlmavalt; |
| --- | --- |

5.

usub, et Euroopa piirkonnad peaksid edendama arukat, jätkusuutlikku ja kaasavat majanduskasvu, mis arvestab kohaliku eripärade ja tingimustega, võimaldades Euroopa piirkondadele piisavat paindlikkust keskendumaks sellistele säästvatele energiaallikatele, mis sobivad kohalike ja piirkondlike tingimuste ja ressurssidega kõige paremini, et saavutada ELi 2020. aasta eesmärgid, ning et EL peaks hakkama Euroopa energiaeesmärke mõõtma ja rakendama kogu ELi hõlmavalt;

| 6. | soovitab võtta arvesse asjaolu, et Euroopa energiaturud koosnevad erinevatest piirkondlikest rühmadest, ja on seisukohal, et jätkuvalt tuleks rohkem tähelepanu pöörata riiklike ja piirkondlike turgude eripärale, et tagada õigussätete nõuetekohane jõustamine; |
| --- | --- |

6.

soovitab võtta arvesse asjaolu, et Euroopa energiaturud koosnevad erinevatest piirkondlikest rühmadest, ja on seisukohal, et jätkuvalt tuleks rohkem tähelepanu pöörata riiklike ja piirkondlike turgude eripärale, et tagada õigussätete nõuetekohane jõustamine;

| 7. | on seisukohal, et Euroopa Liit peaks tegutsema võimalikult kiiresti, et tagada oma tulevane energiaga varustatus ja kaitsta oma huve selles valdkonnas, mis tekitab täiendava surve kohalikele ja piirkondlikele esindajatele ELi suuniste järgimiseks; on seisukohal, et neile tuleks samal ajal anda olulist rahalist toetust projektide koostamiseks; |
| --- | --- |

7.

on seisukohal, et Euroopa Liit peaks tegutsema võimalikult kiiresti, et tagada oma tulevane energiaga varustatus ja kaitsta oma huve selles valdkonnas, mis tekitab täiendava surve kohalikele ja piirkondlikele esindajatele ELi suuniste järgimiseks; on seisukohal, et neile tuleks samal ajal anda olulist rahalist toetust projektide koostamiseks;

| 8. | rõhutab, et ELi vähemarenenud piirkondade elanikud võivad energia hinna kavandatud tõstmise tõttu sattuda eriti ebasoodsasse olukorda; palub seepärast ühtekuuluvuspoliitika kavandamisel arvestada nimetatud asjaoluga ja seda, et liikmesriigid võtaksid täiendavaid meetmeid tagajärgede leevendamiseks, eriti kaitstud tarbijate puhul; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et ELi vähemarenenud piirkondade elanikud võivad energia hinna kavandatud tõstmise tõttu sattuda eriti ebasoodsasse olukorda; palub seepärast ühtekuuluvuspoliitika kavandamisel arvestada nimetatud asjaoluga ja seda, et liikmesriigid võtaksid täiendavaid meetmeid tagajärgede leevendamiseks, eriti kaitstud tarbijate puhul;

Suutlikkuse suurendamine

| 9. | rõhutab, et nii praegused kliima- ja energiaeesmärgid kui ka mis tahes tulevased 2020. aastale järgnevad energiaeesmärgid peaksid põhinema õiglasel koormuse jaotumisel Euroopa piirkondade vahel ning pakkuma neile vajaliku edasise arengu võimalust; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, et nii praegused kliima- ja energiaeesmärgid kui ka mis tahes tulevased 2020. aastale järgnevad energiaeesmärgid peaksid põhinema õiglasel koormuse jaotumisel Euroopa piirkondade vahel ning pakkuma neile vajaliku edasise arengu võimalust;

| 10. | rõhutab, et bürokraatia ning menetlusliku selguse puudumine on muutnud juurdepääsu struktuurifondidele ja Ühtekuuluvusfondile raskeks ning heidutavad asjaomaseid vahendeid enim vajavaid osalejaid neid taotlemast; toetab seetõttu eeskirjade ja menetluste lihtsustamist, bürokraatia vähendamist ja suuremat paindlikkust nende vahendite eraldamisel nii ELi kui ka liikmesriikide tasandil; usub, et lihtsustamine edendab vahendite tõhusat jaotamist, tõstab kasutusmäära, vähendab vigu ja lühendab makseperioode ning võimaldab vaeseimatel liikmesriikidel ja piirkondadel piirkondade- ja riikidevahelise ebavõrdsuse vähendamiseks mõeldud finantsinstrumente täiel määral ära kasutada; on seisukohal, et tuleb saavutada tasakaal eeskirjade ja menetluste lihtsustamise ning stabiilsuse vahel; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et bürokraatia ning menetlusliku selguse puudumine on muutnud juurdepääsu struktuurifondidele ja Ühtekuuluvusfondile raskeks ning heidutavad asjaomaseid vahendeid enim vajavaid osalejaid neid taotlemast; toetab seetõttu eeskirjade ja menetluste lihtsustamist, bürokraatia vähendamist ja suuremat paindlikkust nende vahendite eraldamisel nii ELi kui ka liikmesriikide tasandil; usub, et lihtsustamine edendab vahendite tõhusat jaotamist, tõstab kasutusmäära, vähendab vigu ja lühendab makseperioode ning võimaldab vaeseimatel liikmesriikidel ja piirkondadel piirkondade- ja riikidevahelise ebavõrdsuse vähendamiseks mõeldud finantsinstrumente täiel määral ära kasutada; on seisukohal, et tuleb saavutada tasakaal eeskirjade ja menetluste lihtsustamise ning stabiilsuse vahel;

| 11. | rõhutab liikmesriikide haldussuutlikkuse suurendamise tähtsust – kuid halduskoormust suurendamata – nii piirkondlikul kui ka kohalikul tasandil ja sidusrühmade seas, et kasutada täielikult ja tulemuslikult ära ühtekuuluvuspoliitika raames energiaprojektidele (sealhulgas energiatõhususe ja taastuvenergia valdkonnas) eraldatavad vahendid, ületada struktuurifondide ja muude fondide tulemuslikku koostoimet takistavad asjaolud ning toetada tõhusat poliitikakujundamist ja rakendamist; kutsub liikmesriike üles jätkama jõupingutusi ELi vahendite haldamiseks kvalifitseeritud töötajate tööle meelitamiseks ja tööl hoidmiseks; |
| --- | --- |

11.

rõhutab liikmesriikide haldussuutlikkuse suurendamise tähtsust – kuid halduskoormust suurendamata – nii piirkondlikul kui ka kohalikul tasandil ja sidusrühmade seas, et kasutada täielikult ja tulemuslikult ära ühtekuuluvuspoliitika raames energiaprojektidele (sealhulgas energiatõhususe ja taastuvenergia valdkonnas) eraldatavad vahendid, ületada struktuurifondide ja muude fondide tulemuslikku koostoimet takistavad asjaolud ning toetada tõhusat poliitikakujundamist ja rakendamist; kutsub liikmesriike üles jätkama jõupingutusi ELi vahendite haldamiseks kvalifitseeritud töötajate tööle meelitamiseks ja tööl hoidmiseks;

| 12. | juhib tähelepanu asjaolule, et suurte energiaprojektide puhul võib eri piirkondlike ja kohalike ametiasutuste suutlikkus olla ebapiisav, mis võib rakendamist oluliselt takistada; usub seetõttu, et mitte üksnes tuleks tõhustada algatusi JESSICA ja ELENA ning kohalike energiainvesteeringute kaasamist Euroopa aruka energiakasutuse programmi raames (IEE-MLEI), vaid aastaks 2018 tuleks läbi vaadata ka kõik vähese heitega majanduse temaatilistele valdkondadele ühtekuuluvuspoliitika vahenditest tehtavad rahaeraldised nende vastuvõtumäärast lähtuvalt ja neid muuta vastavalt vajadustele ja hiljemalt mitmeaastase finantsraamistiku eelseisva üldise läbivaatamise raames; |
| --- | --- |

12.

juhib tähelepanu asjaolule, et suurte energiaprojektide puhul võib eri piirkondlike ja kohalike ametiasutuste suutlikkus olla ebapiisav, mis võib rakendamist oluliselt takistada; usub seetõttu, et mitte üksnes tuleks tõhustada algatusi JESSICA ja ELENA ning kohalike energiainvesteeringute kaasamist Euroopa aruka energiakasutuse programmi raames (IEE-MLEI), vaid aastaks 2018 tuleks läbi vaadata ka kõik vähese heitega majanduse temaatilistele valdkondadele ühtekuuluvuspoliitika vahenditest tehtavad rahaeraldised nende vastuvõtumäärast lähtuvalt ja neid muuta vastavalt vajadustele ja hiljemalt mitmeaastase finantsraamistiku eelseisva üldise läbivaatamise raames;

| 13. | kiidab heaks arukate linnade ja kogukondade Euroopa innovatsioonipartnerluse algatamise ning kutsub säästva linnaarengu kavandamise protsessides osalevaid asjaomaseid partnereid üles rohkem ära tegema, et edendada ja kasutada täielikult ära algatuste JESSICA ja ELENA võimalusi säästva energia valdkonna investeeringute jaoks kohalikul tasandil, et aidata linnadel ja piirkondadel alustada elujõulisi investeeringuprojekte energiatõhususe, taastuvate energiaallikate ning säästva linnatranspordi valdkonnas; |
| --- | --- |

13.

kiidab heaks arukate linnade ja kogukondade Euroopa innovatsioonipartnerluse algatamise ning kutsub säästva linnaarengu kavandamise protsessides osalevaid asjaomaseid partnereid üles rohkem ära tegema, et edendada ja kasutada täielikult ära algatuste JESSICA ja ELENA võimalusi säästva energia valdkonna investeeringute jaoks kohalikul tasandil, et aidata linnadel ja piirkondadel alustada elujõulisi investeeringuprojekte energiatõhususe, taastuvate energiaallikate ning säästva linnatranspordi valdkonnas;

| 14. | rõhutab energiaprojektide toetamiseks ette nähtud ühtekuuluvuspoliitika vahendite eraldamise korrapärase läbivaatamise tähtsust, et suurendada kasutusmäära ja suunata vahendid programmidesse, mille kasutamine, lisandväärtus ja tulemuslikkus on juba tõestust leidnud; |
| --- | --- |

14.

rõhutab energiaprojektide toetamiseks ette nähtud ühtekuuluvuspoliitika vahendite eraldamise korrapärase läbivaatamise tähtsust, et suurendada kasutusmäära ja suunata vahendid programmidesse, mille kasutamine, lisandväärtus ja tulemuslikkus on juba tõestust leidnud;

| 15. | rõhutab, toetades uusi rahastamisvahendeid (laenud, laenude tagatised ja omakapital), et need peaksid täiendama otsetoetusi ja energiaprojektide kaasrahastamist, mitte neid asendama; |
| --- | --- |

15.

rõhutab, toetades uusi rahastamisvahendeid (laenud, laenude tagatised ja omakapital), et need peaksid täiendama otsetoetusi ja energiaprojektide kaasrahastamist, mitte neid asendama;

| 16. | juhib liikmesriikide ja komisjoni tähelepanu asjaolule, et linnadel, eelkõige väikestel ja keskmise suurusega linnadel ning maakogukondadel, peaks olema võimalus taotleda nii energiatõhususe ja ehitiste renoveerimise kui ka piirkondadevaheliste ja piiriüleste projektide jaoks otsetoetusi, sest tõenäoliselt puudub neil muude rahastamisvahendite täielikuks ärakasutamiseks vajalik haldussuutlikkus; teeb sellega seoses komisjonile ettepaneku koostada väikeste kogukondade jaoks energiatõhususe strateegia; |
| --- | --- |

16.

juhib liikmesriikide ja komisjoni tähelepanu asjaolule, et linnadel, eelkõige väikestel ja keskmise suurusega linnadel ning maakogukondadel, peaks olema võimalus taotleda nii energiatõhususe ja ehitiste renoveerimise kui ka piirkondadevaheliste ja piiriüleste projektide jaoks otsetoetusi, sest tõenäoliselt puudub neil muude rahastamisvahendite täielikuks ärakasutamiseks vajalik haldussuutlikkus; teeb sellega seoses komisjonile ettepaneku koostada väikeste kogukondade jaoks energiatõhususe strateegia;

| 17. | on veendunud, et tuleks toetada algatusi, millega toetatakse kohalikku ja piirkondlikku suutlikkust energiasäästuga tegelemiseks, muu hulgas Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Euroopa Sotsiaalfondi investeeringute kaudu; |
| --- | --- |

17.

on veendunud, et tuleks toetada algatusi, millega toetatakse kohalikku ja piirkondlikku suutlikkust energiasäästuga tegelemiseks, muu hulgas Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Euroopa Sotsiaalfondi investeeringute kaudu;

| 18. | palub komisjonil luua mestimisprogrammi kogemustel põhinev kogu ELi hõlmav koostööprogramm, et parandada koostööd ELi toetuste suure kasutusmääraga piirkondade ja väikese kasutusmääraga piirkondade vahel ning hõlbustada parimate tavade levitamist; |
| --- | --- |

18.

palub komisjonil luua mestimisprogrammi kogemustel põhinev kogu ELi hõlmav koostööprogramm, et parandada koostööd ELi toetuste suure kasutusmääraga piirkondade ja väikese kasutusmääraga piirkondade vahel ning hõlbustada parimate tavade levitamist;

Partnerluslepingud

| 19. | märgib, et projektide nõuetekohase rakendamise huvides tuleks partnerluslepingute osas konsulteerida piirkondlike ja kohalike ametiasutustega, et nad saaksid tõepoolest mõjutada nende eesmärke, kulude struktuuri ja nende rakendamist; nõuab seetõttu partnerluspõhimõtte tugevdamist; |
| --- | --- |

19.

märgib, et projektide nõuetekohase rakendamise huvides tuleks partnerluslepingute osas konsulteerida piirkondlike ja kohalike ametiasutustega, et nad saaksid tõepoolest mõjutada nende eesmärke, kulude struktuuri ja nende rakendamist; nõuab seetõttu partnerluspõhimõtte tugevdamist;

| 20. | toetab seepärast energiapoliitika ja energiatõhususe puhul mitmetasandilist juhtimist ja detsentraliseeritud käsitlemist, muu hulgas ka linnapeade pakti ja arukate linnade algatuse edasiarendamist, samuti parimate lahenduste edendamist piirkondlikul ja kohalikul tasandil teabekampaaniate abil; |
| --- | --- |

20.

toetab seepärast energiapoliitika ja energiatõhususe puhul mitmetasandilist juhtimist ja detsentraliseeritud käsitlemist, muu hulgas ka linnapeade pakti ja arukate linnade algatuse edasiarendamist, samuti parimate lahenduste edendamist piirkondlikul ja kohalikul tasandil teabekampaaniate abil;

| 21. | juhib tähelepanu asjaolule, et ühtekuuluvuspoliitika rahastamiskord peaks tagama, et piirkondade majanduslikud, sotsiaalsed ja territoriaalsed erinevused võetakse täiel määral arvesse; rõhutab sellega seoses niisuguste piirkondade rolli, mis asuvad Euroopa Liidu välispiiril; |
| --- | --- |

21.

juhib tähelepanu asjaolule, et ühtekuuluvuspoliitika rahastamiskord peaks tagama, et piirkondade majanduslikud, sotsiaalsed ja territoriaalsed erinevused võetakse täiel määral arvesse; rõhutab sellega seoses niisuguste piirkondade rolli, mis asuvad Euroopa Liidu välispiiril;

| 22. | usub, et kuigi ühissätete määruses nähakse ette vahendite üldine sihtotstarve ja muud temaatilised raskuspunktid, tuleks partnerluslepingute raames neid meetmeid võtta paindlikult, et anda liikmesriikidele ja nende piirkondadele võimalus järgida oma kõige tulemuslikumat rada ELi 2020. aastaks seatud eesmärkide ja ühtekuuluvuspoliitika eesmärkide täitmisel; |
| --- | --- |

22.

usub, et kuigi ühissätete määruses nähakse ette vahendite üldine sihtotstarve ja muud temaatilised raskuspunktid, tuleks partnerluslepingute raames neid meetmeid võtta paindlikult, et anda liikmesriikidele ja nende piirkondadele võimalus järgida oma kõige tulemuslikumat rada ELi 2020. aastaks seatud eesmärkide ja ühtekuuluvuspoliitika eesmärkide täitmisel;

| 23. | tõstab esile vajadust kasutada ühtekuuluvuspoliitika raames rahalisi vahendeid taotlevate energiaprojektide hindamiseks laiaulatuslikke kriteeriume; märgib eelkõige, et erinevad geograafilised tingimused tähendavad seda, et kõigile piirkondadele ei ole võimalik kohaldada ühtset kõigile sobivat energiapoliitikat; |
| --- | --- |

23.

tõstab esile vajadust kasutada ühtekuuluvuspoliitika raames rahalisi vahendeid taotlevate energiaprojektide hindamiseks laiaulatuslikke kriteeriume; märgib eelkõige, et erinevad geograafilised tingimused tähendavad seda, et kõigile piirkondadele ei ole võimalik kohaldada ühtset kõigile sobivat energiapoliitikat;

Rakendamine ja poliitilised ettepanekud

| 24. | märgib, et kuigi liikmesriigid kohandavad oma energiaallikate jaotust ELi kliimaga seotud eesmärkide järgi, sõltuvad paljud piirkonnad endiselt fossiilkütustest; usub seepärast, et kõiki neid piirkondi tuleks julgustada kasutama energiaallikaid, mis on kooskõlas aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu eesmärkidega; |
| --- | --- |

24.

märgib, et kuigi liikmesriigid kohandavad oma energiaallikate jaotust ELi kliimaga seotud eesmärkide järgi, sõltuvad paljud piirkonnad endiselt fossiilkütustest; usub seepärast, et kõiki neid piirkondi tuleks julgustada kasutama energiaallikaid, mis on kooskõlas aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu eesmärkidega;

| 25. | rõhutab vajadust valida energia tootmise kohalikke allikaid hoolikalt ja viisil, mis tagab nende võimalikult suure kokkusobivuse piirkondliku maastikuga; |
| --- | --- |

25.

rõhutab vajadust valida energia tootmise kohalikke allikaid hoolikalt ja viisil, mis tagab nende võimalikult suure kokkusobivuse piirkondliku maastikuga;

| 26. | on arvamusel, et Euroopa tasandil on vaja järjekindlaid eeskirju ja mehhanismi, mis annaks ametiasutustele juurdepääsu kogu liitu hõlmavale teabele, et mõista täielikult energiaturu arenguid; |
| --- | --- |

26.

on arvamusel, et Euroopa tasandil on vaja järjekindlaid eeskirju ja mehhanismi, mis annaks ametiasutustele juurdepääsu kogu liitu hõlmavale teabele, et mõista täielikult energiaturu arenguid;

| 27. | on arvamusel, et ühtekuuluvuspoliitikal võib olla otsustav roll innovatsiooni ning teadus- ja arendustegevuse pakutava potentsiaali kasutamisel, nii et tulevased energia valdkonna väljakutsed saaks muuta võimalusteks, mis annavad uut jõudu liidu majanduslikule tugevusele; |
| --- | --- |

27.

on arvamusel, et ühtekuuluvuspoliitikal võib olla otsustav roll innovatsiooni ning teadus- ja arendustegevuse pakutava potentsiaali kasutamisel, nii et tulevased energia valdkonna väljakutsed saaks muuta võimalusteks, mis annavad uut jõudu liidu majanduslikule tugevusele;

| 28. | toetab ühtekuuluvus- ja energiapoliitika vahendite kasutamist piiriüleste projektide jaoks partneritega kolmandatest riikidest ning riiklike võrgustike vaheliste ühenduste jaoks; rõhutab, et piiriregioonid tuleks võimalikult suures ulatuses hõlmata ELi süsteemiga, et tagada säästev areng mõlemal pool piiri; rõhutab, et nimetatud rahastamise suhtes tuleks kohaldada ELi energiaturu eeskirju, sealhulgas kolmandat energiapaketti; |
| --- | --- |

28.

toetab ühtekuuluvus- ja energiapoliitika vahendite kasutamist piiriüleste projektide jaoks partneritega kolmandatest riikidest ning riiklike võrgustike vaheliste ühenduste jaoks; rõhutab, et piiriregioonid tuleks võimalikult suures ulatuses hõlmata ELi süsteemiga, et tagada säästev areng mõlemal pool piiri; rõhutab, et nimetatud rahastamise suhtes tuleks kohaldada ELi energiaturu eeskirju, sealhulgas kolmandat energiapaketti;

| 29. | kiidab heaks uue ettepaneku Euroopa ühendamise rahastu kohta, mis on ühtekuuluvuspoliitika täiendav lisainstrument, mille eesmärk on tegeleda laiaulatuslike vajadustega investeeringute järele Euroopa energiainfrastruktuuri kaasajastamisse ja laiendamisse, aidates seega kaasa strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamisele; nõuab tungivalt, et komisjon suurendaks ühelt poolt struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi ning teiselt poolt Euroopa ühendamise rahastu vahelist koordineeritust; |
| --- | --- |

29.

kiidab heaks uue ettepaneku Euroopa ühendamise rahastu kohta, mis on ühtekuuluvuspoliitika täiendav lisainstrument, mille eesmärk on tegeleda laiaulatuslike vajadustega investeeringute järele Euroopa energiainfrastruktuuri kaasajastamisse ja laiendamisse, aidates seega kaasa strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamisele; nõuab tungivalt, et komisjon suurendaks ühelt poolt struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi ning teiselt poolt Euroopa ühendamise rahastu vahelist koordineeritust;

| 30. | ergutab Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi ja Euroopa ühendamise rahastu kasutamist piiriüleste energia tõhusa tootmise, jaotamise ja kasutamise alaste strateegiate rakendamiseks; toonitab, kui oluline on energiainfrastruktuuri-ettevõtjaid käsitlevate ELi eeskirjade kohandamine piiriülese kontekstiga; |
| --- | --- |

30.

ergutab Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi ja Euroopa ühendamise rahastu kasutamist piiriüleste energia tõhusa tootmise, jaotamise ja kasutamise alaste strateegiate rakendamiseks; toonitab, kui oluline on energiainfrastruktuuri-ettevõtjaid käsitlevate ELi eeskirjade kohandamine piiriülese kontekstiga;

| 31. | usub, et ühtekuuluvuspoliitika rahalised vahendid tuleks teha kättesaadavaks kohalikele ja piirkondlikele ametiasutustele, VKEdele ja üksikisikutele struktuursel viisil teabe andmiseks riiklike taastuvenergiakavade teemal; märgib, et see on vajalik, eelkõige liikmesriikides, kus on kasutusel nn päritolusertifikaat, mis võib soosida üksnes suuremahulisi energiaprojekte; |
| --- | --- |

31.

usub, et ühtekuuluvuspoliitika rahalised vahendid tuleks teha kättesaadavaks kohalikele ja piirkondlikele ametiasutustele, VKEdele ja üksikisikutele struktuursel viisil teabe andmiseks riiklike taastuvenergiakavade teemal; märgib, et see on vajalik, eelkõige liikmesriikides, kus on kasutusel nn päritolusertifikaat, mis võib soosida üksnes suuremahulisi energiaprojekte;

| 32. | nõuab energiaprojektide rahastamisel avaliku ja erasektori vahendite sünergilise toime täielikku kasutamist; |
| --- | --- |

32.

nõuab energiaprojektide rahastamisel avaliku ja erasektori vahendite sünergilise toime täielikku kasutamist;

| 33. | toetab ELi ühist käibemaksusüsteemi käsitleva direktiivi 2006/112/EÜ läbivaatamist, et võimaldada käibemaksumäära alandamist selliste piirkondlike, kohalike ja piiriüleste projektide puhul, mille eesmärk on energiatõhususe suurendamine, samuti selliste toodete ostmisel, mille energiatõhususe klass on direktiivi 2010/30/EL kohaselt kõrgeim; |
| --- | --- |

33.

toetab ELi ühist käibemaksusüsteemi käsitleva direktiivi 2006/112/EÜ läbivaatamist, et võimaldada käibemaksumäära alandamist selliste piirkondlike, kohalike ja piiriüleste projektide puhul, mille eesmärk on energiatõhususe suurendamine, samuti selliste toodete ostmisel, mille energiatõhususe klass on direktiivi 2010/30/EL kohaselt kõrgeim;

| 34. | usub, et üksnes kasvuhoonegaaside vähendamise projektid, mis on suunatud direktiivi 2003/87/EÜ I lisas loetletud käitistele, tuleks Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Ühtekuuluvusfondi rahastamisest välja jätta, et mitte tekitada ebaproportsionaalset mõju vähemarenenud piirkondadele ja pikendada nende jõudmist vähesaastavate piirkondade hulka; palub komisjonil veelgi täpsustada ja selgemalt määratleda, millised energiasektorid ei oleks ühtekuuluvuspoliitika raames rahastamiskõlblikud, ning loobuda sellisest väljaarvamisest lähenemispiirkondades asuvate projektide puhul; |
| --- | --- |

34.

usub, et üksnes kasvuhoonegaaside vähendamise projektid, mis on suunatud direktiivi 2003/87/EÜ I lisas loetletud käitistele, tuleks Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Ühtekuuluvusfondi rahastamisest välja jätta, et mitte tekitada ebaproportsionaalset mõju vähemarenenud piirkondadele ja pikendada nende jõudmist vähesaastavate piirkondade hulka; palub komisjonil veelgi täpsustada ja selgemalt määratleda, millised energiasektorid ei oleks ühtekuuluvuspoliitika raames rahastamiskõlblikud, ning loobuda sellisest väljaarvamisest lähenemispiirkondades asuvate projektide puhul;

| 35. | märgib, et kaugküte ja koostootmisjaamad on eriti levinud Kesk- ja Ida-Euroopas; on veendunud, et selliste jaamade ja nende jaotusvõrgu uuendamisel ning vajaduse korral uute suure tõhususega jaamade loomisel oleks positiivne keskkonnamõju ning seetõttu tuleks seda ergutada ja toetada ühtekuuluvuspoliitika raames; |
| --- | --- |

35.

märgib, et kaugküte ja koostootmisjaamad on eriti levinud Kesk- ja Ida-Euroopas; on veendunud, et selliste jaamade ja nende jaotusvõrgu uuendamisel ning vajaduse korral uute suure tõhususega jaamade loomisel oleks positiivne keskkonnamõju ning seetõttu tuleks seda ergutada ja toetada ühtekuuluvuspoliitika raames;

Energiatõhusus, taastuvenergia ja infrastruktuur

| 36. | nõustub, et energiatõhusus on ELi energiavaldkonna eesmärkide puhul keskne ning seda tuleks edendada ennekõike temaatilise kontsentratsiooni struktuuris ja rakenduskavades; on veendunud, et ELi meetmed peaksid energiatõhusust toetama energia tootmise, jaotamise ja tarbimise etappides;; |
| --- | --- |

36.

nõustub, et energiatõhusus on ELi energiavaldkonna eesmärkide puhul keskne ning seda tuleks edendada ennekõike temaatilise kontsentratsiooni struktuuris ja rakenduskavades; on veendunud, et ELi meetmed peaksid energiatõhusust toetama energia tootmise, jaotamise ja tarbimise etappides;;

| 37. | peab ülimalt oluliseks investeeringute tegemist energiatõhususse ja taastuvenergia kasutamisse eelkõige elamumajandussektoris; |
| --- | --- |

37.

peab ülimalt oluliseks investeeringute tegemist energiatõhususse ja taastuvenergia kasutamisse eelkõige elamumajandussektoris;

| 38. | on arvamusel, et ühenduse vahendite intelligentse kasutamisega eelseisval programmitöö perioodil 2014–2020 on võimalik saavutada energiatõhususe 20protsendilise suurendamise eesmärk ning seega Euroopa Liidu jätkusuutlikkuse ja konkurentsivõimega seotud eesmärgid; rõhutab, et energiatõhususe abil tarbimise vähendamine on kõige jätkusuutlikum viis fossiilkütustest sõltuvuse vähendamiseks, tuues kaasa impordi vähenemise umbes 25 % võrra; |
| --- | --- |

38.

on arvamusel, et ühenduse vahendite intelligentse kasutamisega eelseisval programmitöö perioodil 2014–2020 on võimalik saavutada energiatõhususe 20protsendilise suurendamise eesmärk ning seega Euroopa Liidu jätkusuutlikkuse ja konkurentsivõimega seotud eesmärgid; rõhutab, et energiatõhususe abil tarbimise vähendamine on kõige jätkusuutlikum viis fossiilkütustest sõltuvuse vähendamiseks, tuues kaasa impordi vähenemise umbes 25 % võrra;

| 39. | rõhutab ühtekuuluvuspoliitika ja sellele eraldatud rahaliste vahendite tähtsust liikmesriikide ja ELi kõikide piirkondade, sh äärepoolseimate piirkondade vaheliste energia salvestamise ja ülekande infrastruktuuri ja võrgustike arendamiseks (pidades eriti silmas arukaid võrke ja jaotamist), energia siseturu väljakujundamiseks ja toimimiseks, taskukohase hinnaga, kindla ja jätkusuutliku energiavarustuse pakkumiseks ning ELi piirkondade vastastikuse lähenemise eesmärgi saavutamiseks, võttes arvesse igas liikmesriigis elavate ELi kodanike vajadusi; rõhutab, et pärast 2015. aastat ei tohiks liikmesriikide ükski piirkond olla Euroopa gaasi- ja elektrivõrgustikust isoleeritud või kannatada energiavõrkude ebapiisava ühenduse all; |
| --- | --- |

39.

rõhutab ühtekuuluvuspoliitika ja sellele eraldatud rahaliste vahendite tähtsust liikmesriikide ja ELi kõikide piirkondade, sh äärepoolseimate piirkondade vaheliste energia salvestamise ja ülekande infrastruktuuri ja võrgustike arendamiseks (pidades eriti silmas arukaid võrke ja jaotamist), energia siseturu väljakujundamiseks ja toimimiseks, taskukohase hinnaga, kindla ja jätkusuutliku energiavarustuse pakkumiseks ning ELi piirkondade vastastikuse lähenemise eesmärgi saavutamiseks, võttes arvesse igas liikmesriigis elavate ELi kodanike vajadusi; rõhutab, et pärast 2015. aastat ei tohiks liikmesriikide ükski piirkond olla Euroopa gaasi- ja elektrivõrgustikust isoleeritud või kannatada energiavõrkude ebapiisava ühenduse all;

| 40. | rõhutab vajadust arendada välja integreeritud ja omavahel ühendatud energiasüsteem ning kohalikud ja piirkondlikud arukad jaotus- ja ülekandevõrgud elektri ja gaasi jaoks koos hoidlatega; usub, et energia temaatiline kontsentratsioon peaks toetama võrkude loomist ja uuendamist taastuvate energiaallikate puhul, st biogaasi jätkusuutlikku tootmist; |
| --- | --- |

40.

rõhutab vajadust arendada välja integreeritud ja omavahel ühendatud energiasüsteem ning kohalikud ja piirkondlikud arukad jaotus- ja ülekandevõrgud elektri ja gaasi jaoks koos hoidlatega; usub, et energia temaatiline kontsentratsioon peaks toetama võrkude loomist ja uuendamist taastuvate energiaallikate puhul, st biogaasi jätkusuutlikku tootmist;

| 41. | juhib tähelepanu asjaolule, et ühtekuuluvuspoliitika peaks aitama kaasa liikmesriikide piiride üleste energiavoogude tasakaalu saavutamisele, et vältida elektrikatkestuste võimalikke ohtusid (näiteks trafode abil); |
| --- | --- |

41.

juhib tähelepanu asjaolule, et ühtekuuluvuspoliitika peaks aitama kaasa liikmesriikide piiride üleste energiavoogude tasakaalu saavutamisele, et vältida elektrikatkestuste võimalikke ohtusid (näiteks trafode abil);

| 42. | märgib vajadust edendada energiatõhusust ja taastuvenergia arendamist maapiirkondades; rõhutab suurenevat energiasäästu potentsiaali maamajapidamistes, mis võib nõuda uudseid rahastamiskavasid, kuna niisugustes kogukondades ei ole vajalikke finantseerimisasutusi, mis on võimelised niisuguseid projekte toetama; toetab samme, mis hõlbustavad juurdepääsu uuele tehnoloogiale maapiirkondades, eelkõige mikrotootmise valdkonnas; |
| --- | --- |

42.

märgib vajadust edendada energiatõhusust ja taastuvenergia arendamist maapiirkondades; rõhutab suurenevat energiasäästu potentsiaali maamajapidamistes, mis võib nõuda uudseid rahastamiskavasid, kuna niisugustes kogukondades ei ole vajalikke finantseerimisasutusi, mis on võimelised niisuguseid projekte toetama; toetab samme, mis hõlbustavad juurdepääsu uuele tehnoloogiale maapiirkondades, eelkõige mikrotootmise valdkonnas;

| 43. | palub komisjonil tagada, et energiapoliitika oleks nö maaelu-kindel, pöörates ulatuslikumalt ja kooskõlastatumalt tähelepanu probleemidele ja võimalustele, millega maapiirkonnad energia kasutamise ja tootmise valdkonnas silmitsi seisavad; |
| --- | --- |

43.

palub komisjonil tagada, et energiapoliitika oleks nö maaelu-kindel, pöörates ulatuslikumalt ja kooskõlastatumalt tähelepanu probleemidele ja võimalustele, millega maapiirkonnad energia kasutamise ja tootmise valdkonnas silmitsi seisavad;

| 44. | juhib tähelepanu asjaolule, et energiatõhususe potentsiaal ei avaldu endiselt ehitus- ja transpordisektoris, kus investeeringud hoonete kütteseadmetesse ja energiatõhusasse ühistransporti kujutavad endast võimalust suurendada tööhõivet asjaomastes sektorites; usub, et selles osas tuleks seada mitmeaastased eesmärgid; |
| --- | --- |

44.

juhib tähelepanu asjaolule, et energiatõhususe potentsiaal ei avaldu endiselt ehitus- ja transpordisektoris, kus investeeringud hoonete kütteseadmetesse ja energiatõhusasse ühistransporti kujutavad endast võimalust suurendada tööhõivet asjaomastes sektorites; usub, et selles osas tuleks seada mitmeaastased eesmärgid;

| 45. | märgib liikmesriikide erinevat säästvust ressursside kasutamisel; rõhutab, et piiriülene koostöö ressursside säästva kasutamise ja energiatõhususe valdkonnas võimaldab mastaabisäästu; on seisukohal, et tõhustada tuleks ressursitõhusust ja materjalide ringlussevõttu toetavaid meetmeid; toonitab süsinikdioksiidi lekke ohtu ning selle mõju regionaalarengule ja sotsiaalsele ühtekuuluvusele ning on seetõttu veendunud, et tuleb luua tasakaal meie kliimaalaste eesmärkide rakendamise ja Euroopa piirkondade energiajulgeoleku vahel, mis on vajalik jätkusuutlikuks ja konkurentsivõimeliseks majanduskasvuks; |
| --- | --- |

45.

märgib liikmesriikide erinevat säästvust ressursside kasutamisel; rõhutab, et piiriülene koostöö ressursside säästva kasutamise ja energiatõhususe valdkonnas võimaldab mastaabisäästu; on seisukohal, et tõhustada tuleks ressursitõhusust ja materjalide ringlussevõttu toetavaid meetmeid; toonitab süsinikdioksiidi lekke ohtu ning selle mõju regionaalarengule ja sotsiaalsele ühtekuuluvusele ning on seetõttu veendunud, et tuleb luua tasakaal meie kliimaalaste eesmärkide rakendamise ja Euroopa piirkondade energiajulgeoleku vahel, mis on vajalik jätkusuutlikuks ja konkurentsivõimeliseks majanduskasvuks;

| 46. | rõhutab struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi kasutamise olulist eelist ELi kindla ja tugeva energiavõrgu väljatöötamiseks vajalike teabe- ja sidevõrkude rakendamiseks; |
| --- | --- |

46.

rõhutab struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi kasutamise olulist eelist ELi kindla ja tugeva energiavõrgu väljatöötamiseks vajalike teabe- ja sidevõrkude rakendamiseks;

Konkurentsivõime, töökohad ja kütteostuvõimetuse vastu võitlemine

| 47. | rõhutab, et investeeringute tegemisega energiainfrastruktuuri ning energiatõhusasse ehitusse ja transporti kaasneb otseselt uute töökohtade loomine; |
| --- | --- |

47.

rõhutab, et investeeringute tegemisega energiainfrastruktuuri ning energiatõhusasse ehitusse ja transporti kaasneb otseselt uute töökohtade loomine;

| 48. | nõuab kogu ELi hõlmavat parimate tavade vahetust, et oleks võimalik jälgida energia valdkonnas vastu võetud poliitika mõju kütteostuvõimetusele; |
| --- | --- |

48.

nõuab kogu ELi hõlmavat parimate tavade vahetust, et oleks võimalik jälgida energia valdkonnas vastu võetud poliitika mõju kütteostuvõimetusele;

| 49. | rõhutab vajadust tegeleda ELi energiaturu killustatuse probleemiga, eemaldades takistused ja kitsaskohad asjaomastes õigusraamistikes ning projektide arendamise ja elluviimise jaoks avaliku ja erasektori rahastamisvahenditele juurdepääsu süsteemis; |
| --- | --- |

49.

rõhutab vajadust tegeleda ELi energiaturu killustatuse probleemiga, eemaldades takistused ja kitsaskohad asjaomastes õigusraamistikes ning projektide arendamise ja elluviimise jaoks avaliku ja erasektori rahastamisvahenditele juurdepääsu süsteemis;

o

o o

| 50. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja Regioonide Komiteele. |
| --- | --- |

50.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja Regioonide Komiteele.

---

| 30.12.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 440/74 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 440/74

---

P7_TA(2013)0018

Stabiilsusvõlakirjade kasutuselevõtu teostatavus

Euroopa Parlamendi 16. jaanuari 2013. aasta resolutsioon stabiilsusvõlakirjade kasutuselevõtu teostatavuse kohta (2012/2028(INI))

(2015/C 440/11)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse liidu tugevdatud majanduse juhtimise raamistikku, sealhulgas majanduse juhtimist käsitleva kuue seadusandliku ettepaneku paketti, Euroopa Parlamendi otsustatud kahe seadusandliku ettepaneku paketi ettepanekuid ja ühenduse tasandile toodud fiskaalkokkulepet vastavalt majandus- ja rahaliidu stabiilsuse, koordineerimise ja juhtimise lepingu artiklile 16, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liidu tugevdatud majanduse juhtimise raamistikku, sealhulgas majanduse juhtimist käsitleva kuue seadusandliku ettepaneku paketti, Euroopa Parlamendi otsustatud kahe seadusandliku ettepaneku paketi ettepanekuid ja ühenduse tasandile toodud fiskaalkokkulepet vastavalt majandus- ja rahaliidu stabiilsuse, koordineerimise ja juhtimise lepingu artiklile 16,

| — | võttes arvesse kaht aruannet „Tõelise majandus- ja rahaliidu suunas”, mille Euroopa Ülemkogu eesistuja esitas vastavalt 26. juunil 2012. aastal (1) ja 12. oktoobril 2012. aastal (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kaht aruannet „Tõelise majandus- ja rahaliidu suunas”, mille Euroopa Ülemkogu eesistuja esitas vastavalt 26. juunil 2012. aastal (1) ja 12. oktoobril 2012. aastal (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 28.–29. juuni 2012. aasta järeldusi, mis käsitlevad võimaluste otsimist euroala majandus- ja finantsstruktuuri parandamiseks (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 28.–29. juuni 2012. aasta järeldusi, mis käsitlevad võimaluste otsimist euroala majandus- ja finantsstruktuuri parandamiseks (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklit 125, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklit 125,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 18. novembri 2008. aasta resolutsiooni „EMU@10 – majandus- ja rahaliidu esimesed kümme aastat ja tulevik” (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 18. novembri 2008. aasta resolutsiooni „EMU@10 – majandus- ja rahaliidu esimesed kümme aastat ja tulevik” (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 6. juuli 2011. aasta resolutsiooni finants-, majandus- ja sotsiaalkriisi kohta: soovitused vajalike meetmete ja algatuste kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 6. juuli 2011. aasta resolutsiooni finants-, majandus- ja sotsiaalkriisi kohta: soovitused vajalike meetmete ja algatuste kohta (5),

| — | võttes arvesse komisjoni 23. novembri 2011. aasta rohelist raamatut stabiilsusvõlakirjade kasutuselevõtu teostatavuse kohta (COM(2011)0818), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 23. novembri 2011. aasta rohelist raamatut stabiilsusvõlakirjade kasutuselevõtu teostatavuse kohta (COM(2011)0818),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 15. veebruari 2012. aasta resolutsiooni stabiilsusvõlakirjade kasutuselevõtu teostatavuse kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 15. veebruari 2012. aasta resolutsiooni stabiilsusvõlakirjade kasutuselevõtu teostatavuse kohta (6),

| — | võttes arvesse käesolevale resolutsioonile lisatud edenemiskava, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse käesolevale resolutsioonile lisatud edenemiskava,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ja siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni ning õiguskomisjoni arvamusi (A7-0402/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ja siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni ning õiguskomisjoni arvamusi (A7-0402/2012),

| A. | arvestades, et parlament palus komisjonil esitada eurovõlakirjade kasutuselevõtu võimalikkuse kohta aruande, mis oli parlamendi ja nõukogu vahelise majanduse juhtimise alase kokkuleppe (kuue seadusandliku ettepaneku pakett) lahutamatu osa; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et parlament palus komisjonil esitada eurovõlakirjade kasutuselevõtu võimalikkuse kohta aruande, mis oli parlamendi ja nõukogu vahelise majanduse juhtimise alase kokkuleppe (kuue seadusandliku ettepaneku pakett) lahutamatu osa;

| B. | arvestades, et rohelise raamatuga algatati ulatuslik avalik arutelu stabiilsusvõlakirjade üle; arvestades, et rohelises raamatus hinnatakse, kuivõrd teostatav on riigivõlakirjade ühine emiteerimine euroalasse kuuluvate liikmesriikide poolt ja analüüsitakse selle eeltingimusi; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et rohelise raamatuga algatati ulatuslik avalik arutelu stabiilsusvõlakirjade üle; arvestades, et rohelises raamatus hinnatakse, kuivõrd teostatav on riigivõlakirjade ühine emiteerimine euroalasse kuuluvate liikmesriikide poolt ja analüüsitakse selle eeltingimusi;

| C. | arvestades, et (jätmata seejuures arvesse võtmata laiemat liidu plaani) euroala on ainulaadses olukorras, kuna osalevates liikmesriikides on käibel ühisraha, aga neil puudub ühine eelarvepoliitika ja ühine võlakirjaturg; arvestades, et seetõttu on põhjust väljendada heameelt Euroopa Ülemkogu eesistuja kahes aruandes „Tõelise majandus- ja rahaliidu suunas” esitatud ettepanekute projektide üle, mis on hea lähtepunkt usaldusväärse ja tõelise majandus- ja rahaliidu (EMU) suunas liikumiseks; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et (jätmata seejuures arvesse võtmata laiemat liidu plaani) euroala on ainulaadses olukorras, kuna osalevates liikmesriikides on käibel ühisraha, aga neil puudub ühine eelarvepoliitika ja ühine võlakirjaturg; arvestades, et seetõttu on põhjust väljendada heameelt Euroopa Ülemkogu eesistuja kahes aruandes „Tõelise majandus- ja rahaliidu suunas” esitatud ettepanekute projektide üle, mis on hea lähtepunkt usaldusväärse ja tõelise majandus- ja rahaliidu (EMU) suunas liikumiseks;

| D. | arvestades, et ELi toimimise lepingu artikli 125 kohaselt on liikmesriikidel keelatud võtta enda kanda teiste liikmesriikide kohustusi; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ELi toimimise lepingu artikli 125 kohaselt on liikmesriikidel keelatud võtta enda kanda teiste liikmesriikide kohustusi;

| E. | arvestades, et Euroopa Keskpanga (EKP) rahapoliitika ei ole lahendus liikmesriikide fiskaal- ja struktuursetele probleemidele ning panga mittestandardsete meetmete mõjusus on piiratud; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopa Keskpanga (EKP) rahapoliitika ei ole lahendus liikmesriikide fiskaal- ja struktuursetele probleemidele ning panga mittestandardsete meetmete mõjusus on piiratud;

| F. | arvestades, et ükski liitriik (kaasa arvatud Ameerika Ühendriigid ja Saksamaa) ei emiteeri rohelise raamatu 1. ja 2. võimaluses ette nähtud eurovõlakirjade sarnaseid võlakirju ja see tähendab, et eurovõlakirjad on täiesti uus kontseptsioon, mida ei saa võrrelda järeleproovitud ja usaldusväärsete USA või Saksa riigivõlakirjadega; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ükski liitriik (kaasa arvatud Ameerika Ühendriigid ja Saksamaa) ei emiteeri rohelise raamatu 1. ja 2. võimaluses ette nähtud eurovõlakirjade sarnaseid võlakirju ja see tähendab, et eurovõlakirjad on täiesti uus kontseptsioon, mida ei saa võrrelda järeleproovitud ja usaldusväärsete USA või Saksa riigivõlakirjadega;

| G. | arvestades, et liikmesriikidel on raske leida mõistlike intressimääradega rahastamisvõimalusi, kuna turul puudub usaldus riigivõlast ja Euroopa pankade olukorrast tulenevalt ning seoses kahtlustega Euroopa liidrite suutlikkuse suhtes astuda otsustavaid samme ühisraha kaitseks ja täielikuks kasutuselevõtuks; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et liikmesriikidel on raske leida mõistlike intressimääradega rahastamisvõimalusi, kuna turul puudub usaldus riigivõlast ja Euroopa pankade olukorrast tulenevalt ning seoses kahtlustega Euroopa liidrite suutlikkuse suhtes astuda otsustavaid samme ühisraha kaitseks ja täielikuks kasutuselevõtuks;

| H. | arvestades, et kriis on näidanud mitte ainult euroala liikmesriikide vastastikust sõltuvust, vaid ka vajadust tugevama fiskaalliidu järele, mis hõlmab mõjusaid mehhanisme liikmesriikide jätkusuutmatute eelarveliste arengute, makromajandusliku tasakaalustamatuse, võlatasemete ning eelarvetasakaalu ülempiiride korrigeerimiseks; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et kriis on näidanud mitte ainult euroala liikmesriikide vastastikust sõltuvust, vaid ka vajadust tugevama fiskaalliidu järele, mis hõlmab mõjusaid mehhanisme liikmesriikide jätkusuutmatute eelarveliste arengute, makromajandusliku tasakaalustamatuse, võlatasemete ning eelarvetasakaalu ülempiiride korrigeerimiseks;

| I. | arvestades, et enamiku euroala liikmesriikide ülemäärase võlakoormuse ja eelarvepuudujäägi mis tahes jätkusuutliku lahenduse eeltingimuseks on tõsiseltvõetav pühendumine majanduskasvu soodustavatele konsolideerimismeetmetele; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et enamiku euroala liikmesriikide ülemäärase võlakoormuse ja eelarvepuudujäägi mis tahes jätkusuutliku lahenduse eeltingimuseks on tõsiseltvõetav pühendumine majanduskasvu soodustavatele konsolideerimismeetmetele;

| J. | arvestades, et ühise vastutuse võtmine euroala riigivõla eest ei saa iseenesest lahendada euroala konkurentsivõime kadumise probleemi, |
| --- | --- |

J.

arvestades, et ühise vastutuse võtmine euroala riigivõla eest ei saa iseenesest lahendada euroala konkurentsivõime kadumise probleemi,

| K. | arvestades, et võlakohustuste ühine emiteerimine solidaarvastutusel ning suurem fiskaalne integratsioon ning eelarvedistsipliin ja -kontroll on ühe ja sama medali kaks poolt; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et võlakohustuste ühine emiteerimine solidaarvastutusel ning suurem fiskaalne integratsioon ning eelarvedistsipliin ja -kontroll on ühe ja sama medali kaks poolt;

| 1. | võtab teadmiseks märkimisväärsed kriisi leevendamise ja lahendamise püüdlused ja toonitab uut tugevdatud majandus- ja rahaliidu juhtimise raamistikku, päästefondide osas saavutatud hiljutisi kokkuleppeid ja EKP otsuseid; usub siiski, et euroala solidaarsust ja vastutustundlikkust ühendava tasakaalustatud lähenemise saavutamiseks on vaja alalist lahendust puudutavat kokkulepet; tuletab meelde, et võlakriisist väljumiseks on abi saanud ka kolm euroalasse mittekuuluvat liikmesriiki; |
| --- | --- |

1.

võtab teadmiseks märkimisväärsed kriisi leevendamise ja lahendamise püüdlused ja toonitab uut tugevdatud majandus- ja rahaliidu juhtimise raamistikku, päästefondide osas saavutatud hiljutisi kokkuleppeid ja EKP otsuseid; usub siiski, et euroala solidaarsust ja vastutustundlikkust ühendava tasakaalustatud lähenemise saavutamiseks on vaja alalist lahendust puudutavat kokkulepet; tuletab meelde, et võlakriisist väljumiseks on abi saanud ka kolm euroalasse mittekuuluvat liikmesriiki;

| 2. | tunneb endiselt suurt mures euroalas jätkuva kriisi pärast ja ohu üle, mida see kujutab miljonite vaesuses elavate ja töötute inimeste heaolule kogu ELis; juhib tähelepanu asjaolule, et struktuurireformide tegemiseks ja euroala fiskaalvõimekuse väljaarendamiseks selliselt, et see kergendaks kohanemist riigipõhiste šokkidega või lihtsustaks struktuurireformide tegemist, tuleb majandus- ja rahaliidu terviklikkuse hoidmiseks leida alternatiivseid turule juurdepääsu säilitamise või liikmesriikide laenukulude vähendamise võimalusi, kasutamata alati päästemehhanisme, nagu ESM ja EFSF; |
| --- | --- |

2.

tunneb endiselt suurt mures euroalas jätkuva kriisi pärast ja ohu üle, mida see kujutab miljonite vaesuses elavate ja töötute inimeste heaolule kogu ELis; juhib tähelepanu asjaolule, et struktuurireformide tegemiseks ja euroala fiskaalvõimekuse väljaarendamiseks selliselt, et see kergendaks kohanemist riigipõhiste šokkidega või lihtsustaks struktuurireformide tegemist, tuleb majandus- ja rahaliidu terviklikkuse hoidmiseks leida alternatiivseid turule juurdepääsu säilitamise või liikmesriikide laenukulude vähendamise võimalusi, kasutamata alati päästemehhanisme, nagu ESM ja EFSF;

| 3. | avaldab heameelt Euroopa Ülemkogu 30. juuni 2012. aasta otsuse üle uurida võimalusi, kuidas parandada euroala majandus- ja finantsstruktuuri, vältides moraalset ohtu ning saavutades riikide rahanduse usaldusväärsuse ja jätkusuutlikkuse; on seisukohal, et pikaajaline visioon tugevama liidu loomiseks peab olema rajatud suuremale demokraatlikule legitiimsusele, mille aluseks on ühenduse meetod ning millega kaasneb tähtajaline edenemiskava; |
| --- | --- |

3.

avaldab heameelt Euroopa Ülemkogu 30. juuni 2012. aasta otsuse üle uurida võimalusi, kuidas parandada euroala majandus- ja finantsstruktuuri, vältides moraalset ohtu ning saavutades riikide rahanduse usaldusväärsuse ja jätkusuutlikkuse; on seisukohal, et pikaajaline visioon tugevama liidu loomiseks peab olema rajatud suuremale demokraatlikule legitiimsusele, mille aluseks on ühenduse meetod ning millega kaasneb tähtajaline edenemiskava;

| 4. | märgib, et Euroopa finantsstabiilsusmehhanism (EFSM), Euroopa Finantsstabiilsuse Fond EFSF ja Euroopa stabiilsusmehhanism (ESM) on seni ELi loodud nn tulemüüridest tähtsaimad; on teadlik sellest, et ESMi rolli maksevõime ja eraldatud vahendite küsimustes ei tohiks jätta tulevikus tähelepanuta; väljendab heameelt ELi nõukogu 18.–19. oktoobril 2012. aastal võetud kohustuse üle, et kui on loodud tõhus ühtne järelevalvemehhanism, mis hõlmab EKPd, võiks ESMil olla võimalus pankasid pärast tavapärase otsuse tegemist otseselt rekapitaliseerida; |
| --- | --- |

4.

märgib, et Euroopa finantsstabiilsusmehhanism (EFSM), Euroopa Finantsstabiilsuse Fond EFSF ja Euroopa stabiilsusmehhanism (ESM) on seni ELi loodud nn tulemüüridest tähtsaimad; on teadlik sellest, et ESMi rolli maksevõime ja eraldatud vahendite küsimustes ei tohiks jätta tulevikus tähelepanuta; väljendab heameelt ELi nõukogu 18.–19. oktoobril 2012. aastal võetud kohustuse üle, et kui on loodud tõhus ühtne järelevalvemehhanism, mis hõlmab EKPd, võiks ESMil olla võimalus pankasid pärast tavapärase otsuse tegemist otseselt rekapitaliseerida;

| 5. | rõhutab, et usutav eelarve konsolideerimise ja struktuurireformide strateegia kõigis liikmesriikides on eelarvepoliitika usaldusväärsuse taastamiseks vajalik ning esmatähtis maksete jätkusuutliku tasakaalu ning riikide rahanduse usaldusväärsuse ja jätkusuutlikkuse saavutamiseks; riikide rahanduse usaldusväärsus on vajalik võlakirjade ühise emiteerimise süsteemi sisseseadmiseks ja toimimiseks; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et usutav eelarve konsolideerimise ja struktuurireformide strateegia kõigis liikmesriikides on eelarvepoliitika usaldusväärsuse taastamiseks vajalik ning esmatähtis maksete jätkusuutliku tasakaalu ning riikide rahanduse usaldusväärsuse ja jätkusuutlikkuse saavutamiseks; riikide rahanduse usaldusväärsus on vajalik võlakirjade ühise emiteerimise süsteemi sisseseadmiseks ja toimimiseks;

| 6. | tunneb heameelt rohelise raamatu üle, millega täideti Euroopa Parlamendi kauaaegne nõudmine; on arvamusel, et stabiilsusvõlakirjade kasutuselevõtt oleks sama tähtis ettevõtmine kui ühisraha kasutuselevõtt; |
| --- | --- |

6.

tunneb heameelt rohelise raamatu üle, millega täideti Euroopa Parlamendi kauaaegne nõudmine; on arvamusel, et stabiilsusvõlakirjade kasutuselevõtt oleks sama tähtis ettevõtmine kui ühisraha kasutuselevõtt;

| 7. | kiidab heaks liikmesriikide eelarve konsolideerimise ja struktuurireformide osas tehtavad pingutused ning tunnustab Euroopa kodanikelt nõutavaid raskeid ja vaevanõudvaid pingutusi; nõuab, et liikmesriigid järgiksid makromajanduslikku olukorda nõuetekohaselt arvestades jätkuvalt eelarve konsolideerimise osas võetud kohustusi ja sõlmitud kokkuleppeid ning teeksid suuremaid pingutusi ülemäärase makromajandusliku tasakaalustamatuse kõrvaldamiseks; |
| --- | --- |

7.

kiidab heaks liikmesriikide eelarve konsolideerimise ja struktuurireformide osas tehtavad pingutused ning tunnustab Euroopa kodanikelt nõutavaid raskeid ja vaevanõudvaid pingutusi; nõuab, et liikmesriigid järgiksid makromajanduslikku olukorda nõuetekohaselt arvestades jätkuvalt eelarve konsolideerimise osas võetud kohustusi ja sõlmitud kokkuleppeid ning teeksid suuremaid pingutusi ülemäärase makromajandusliku tasakaalustamatuse kõrvaldamiseks;

| 8. | tunneb siiski sügavat muret selle üle, et vaatamata reformimise ja konsolideerimise osas tehtud liikmesriikide pingutustele, ei tunnusta investorid ja finantsturgudel osalejad piisavalt seniseid pingutusi ja avaldavad poliitikale jätkuvalt spekulatiivset survet, mis kajastub suurenevates intressivahedes ja suures volatiilsuses; |
| --- | --- |

8.

tunneb siiski sügavat muret selle üle, et vaatamata reformimise ja konsolideerimise osas tehtud liikmesriikide pingutustele, ei tunnusta investorid ja finantsturgudel osalejad piisavalt seniseid pingutusi ja avaldavad poliitikale jätkuvalt spekulatiivset survet, mis kajastub suurenevates intressivahedes ja suures volatiilsuses;

| 9. | leiab, et kiiresti on vaja võtta meetmeid eesmärgiga kinnitada pikaajalisem euroala strateegia, mis tagaks riikide rahanduse usaldusväärsuse, jätkusuutliku majanduskasvu, sotsiaalse ühtekuuluvuse ja kõrge tööhõive ning hoiaks ära moraalse ohu ning toetaks lähenemist fiskaalliidu suunas liikudes; väljendab heameelt selle üle, et Euroopa Ülemkogu eesistuja, komisjoni presidendi, eurorühma esimehe ja Euroopa Keskpanga presidendi esitatud aruandega on algatatud arutelu üldise, ambitsioonika ja usaldusväärse strateegia üle; |
| --- | --- |

9.

leiab, et kiiresti on vaja võtta meetmeid eesmärgiga kinnitada pikaajalisem euroala strateegia, mis tagaks riikide rahanduse usaldusväärsuse, jätkusuutliku majanduskasvu, sotsiaalse ühtekuuluvuse ja kõrge tööhõive ning hoiaks ära moraalse ohu ning toetaks lähenemist fiskaalliidu suunas liikudes; väljendab heameelt selle üle, et Euroopa Ülemkogu eesistuja, komisjoni presidendi, eurorühma esimehe ja Euroopa Keskpanga presidendi esitatud aruandega on algatatud arutelu üldise, ambitsioonika ja usaldusväärse strateegia üle;

| 10. | tunnistab ohumärkide ilmnemist riigi haldusüksuste võlakohustuste turul ja nende seost vastavate liikmesriikide stressiolukorraga; |
| --- | --- |

10.

tunnistab ohumärkide ilmnemist riigi haldusüksuste võlakohustuste turul ja nende seost vastavate liikmesriikide stressiolukorraga;

| 11. | kutsub liikmesriike, mille haldusüksustel on suur võlakoormus, üles seadma sisse mehhanismid ühiste stabiilsusvõlakirjade emiteerimiseks, mis vähendavad riigi haldusüksuste võlaga seotud stressi eelarvedistsipliini järgimise tingimusel vastava liikmesriigi stressiolukorraga samaväärsele tasemele; |
| --- | --- |

11.

kutsub liikmesriike, mille haldusüksustel on suur võlakoormus, üles seadma sisse mehhanismid ühiste stabiilsusvõlakirjade emiteerimiseks, mis vähendavad riigi haldusüksuste võlaga seotud stressi eelarvedistsipliini järgimise tingimusel vastava liikmesriigi stressiolukorraga samaväärsele tasemele;

| 12. | tunneb heameelt selle üle, et euro on tõusnud reservvaluutana maailmas teisele kohale; juhib tähelepanu sellele, et euroala pikaajaline strateegiline huvi on kasutada ära kõiki võimalikke ühisraha eeliseid, näiteks võimalust luua ühine likviidne ja mitmekesine võlakirjaturg ja tugevdada eurot ülemaailmse reservvaluutana; on seisukohal, et see eeldab integreeritud Euroopa rahandus-, majandus- ja eelarveraamistiku; |
| --- | --- |

12.

tunneb heameelt selle üle, et euro on tõusnud reservvaluutana maailmas teisele kohale; juhib tähelepanu sellele, et euroala pikaajaline strateegiline huvi on kasutada ära kõiki võimalikke ühisraha eeliseid, näiteks võimalust luua ühine likviidne ja mitmekesine võlakirjaturg ja tugevdada eurot ülemaailmse reservvaluutana; on seisukohal, et see eeldab integreeritud Euroopa rahandus-, majandus- ja eelarveraamistiku;

| 13. | märgib, et integreeritud eelarveraamistik on väga tähtis usaldusväärse eelarvepoliitika tagamiseks, mis hõlmab koordineerimist, ühist otsustusprotsessi, paremat jõustamist ja vastavaid samme ühiseks võlakirjade emiteerimiseks, kusjuures praegu ei pruugi mõned kavandatavad kavad riigivõla üle ühise vastutuse võtmiseks olla vastavuses mõne liikmesriigi põhiseaduse sätetega; |
| --- | --- |

13.

märgib, et integreeritud eelarveraamistik on väga tähtis usaldusväärse eelarvepoliitika tagamiseks, mis hõlmab koordineerimist, ühist otsustusprotsessi, paremat jõustamist ja vastavaid samme ühiseks võlakirjade emiteerimiseks, kusjuures praegu ei pruugi mõned kavandatavad kavad riigivõla üle ühise vastutuse võtmiseks olla vastavuses mõne liikmesriigi põhiseaduse sätetega;

| 14. | toonitab, et praegune olukord on lühemas plaanis suurendanud huvi kvaliteedi vastu (nõudlus kõige turvalisemate varade järele, isegi väga madala tulususe korral), mille tulemuseks on pankade ja muude finantseerimisasutuste rahastamisraskused; |
| --- | --- |

14.

toonitab, et praegune olukord on lühemas plaanis suurendanud huvi kvaliteedi vastu (nõudlus kõige turvalisemate varade järele, isegi väga madala tulususe korral), mille tulemuseks on pankade ja muude finantseerimisasutuste rahastamisraskused;

| 15. | väljendab muret selle üle, et pankade käes on suures koguses oma riigi valitsuse võlakirju, mis põhjustab soovimatut tagasimõju, kui survest riigivõlale saab surve pankadele; tuletab meelde, et varade ja kohustuste hajutamine on stabiilsuse tagamise vahend ja üks siseturust tulenevatest eelistest, mis on jäänud tähelepanuta; |
| --- | --- |

15.

väljendab muret selle üle, et pankade käes on suures koguses oma riigi valitsuse võlakirju, mis põhjustab soovimatut tagasimõju, kui survest riigivõlale saab surve pankadele; tuletab meelde, et varade ja kohustuste hajutamine on stabiilsuse tagamise vahend ja üks siseturust tulenevatest eelistest, mis on jäänud tähelepanuta;

| 16. | rõhutab, et kõik praegused ja tulevased instrumendid või asutused, mis kuuluvad kitsas või üldises tähenduses liidu majanduse juhtimise raamistikku, tuleb demokraatlikult seadustada; |
| --- | --- |

16.

rõhutab, et kõik praegused ja tulevased instrumendid või asutused, mis kuuluvad kitsas või üldises tähenduses liidu majanduse juhtimise raamistikku, tuleb demokraatlikult seadustada;

| 17. | leiab, et väljavaade emiteerida ühised võlakirjad võib olla tugev märguanne finantsturgudele, mis aitab hoida majandus- ja rahaliidu terviklikkust, toetada majandusliku stabiilsuse taastumist ja vähendada ebakindlust, juhul kui tehakse edusamme ELi finants- ja eelarvealase integreerumise ning järelevalve osas; kordab oma seisukohta, et põhiküsimus on järjestuse määramine, mis hõlmab ühisraha kasutuselevõttu reguleerinud Maastrichti kriteeriumidega sarnanevat edenemiskava; palub täiendavalt selgitada komisjoni ettepanekut siduda võlakohustuste ühine emiteerimine tingimustega, näiteks stabiilsuse ja kasvu pakti järgimisega; |
| --- | --- |

17.

leiab, et väljavaade emiteerida ühised võlakirjad võib olla tugev märguanne finantsturgudele, mis aitab hoida majandus- ja rahaliidu terviklikkust, toetada majandusliku stabiilsuse taastumist ja vähendada ebakindlust, juhul kui tehakse edusamme ELi finants- ja eelarvealase integreerumise ning järelevalve osas; kordab oma seisukohta, et põhiküsimus on järjestuse määramine, mis hõlmab ühisraha kasutuselevõttu reguleerinud Maastrichti kriteeriumidega sarnanevat edenemiskava; palub täiendavalt selgitada komisjoni ettepanekut siduda võlakohustuste ühine emiteerimine tingimustega, näiteks stabiilsuse ja kasvu pakti järgimisega;

| 18. | soovitab komisjonil määrata kindlaks väljumis- ja liitumiskriteeriumid, mis põhinevad rangel eelarve konsolideerimisel ja eelarvedistsipliinil, võttes ühtlasi arvesse praegust kriisi ja paljudes euroala riikides jätkuvat eelarve kohandamist; |
| --- | --- |

18.

soovitab komisjonil määrata kindlaks väljumis- ja liitumiskriteeriumid, mis põhinevad rangel eelarve konsolideerimisel ja eelarvedistsipliinil, võttes ühtlasi arvesse praegust kriisi ja paljudes euroala riikides jätkuvat eelarve kohandamist;

| 19. | võtab teadmiseks euroalal alates 1999. aastast aset leidnud positiivsed ja negatiivsed arengud ning rõhutab, et riigi võlakohustuste intressimäärade lähenemine lõi stiimulid jätkusuutmatu võlakoormuse võtmiseks; märgib, et avalikes ja poliitilistes aruteludes on esitatud eri ettepanekuid võlakirjade osalise ühise emiteerimise võimaluste kohta, nagu teatavate lühiajaliste rahastamisvahendite piiratud ja tingimuslik koondamine (euroala võlakirjad) või järk-järguline üleandmine võlalunastamisfondile; |
| --- | --- |

19.

võtab teadmiseks euroalal alates 1999. aastast aset leidnud positiivsed ja negatiivsed arengud ning rõhutab, et riigi võlakohustuste intressimäärade lähenemine lõi stiimulid jätkusuutmatu võlakoormuse võtmiseks; märgib, et avalikes ja poliitilistes aruteludes on esitatud eri ettepanekuid võlakirjade osalise ühise emiteerimise võimaluste kohta, nagu teatavate lühiajaliste rahastamisvahendite piiratud ja tingimuslik koondamine (euroala võlakirjad) või järk-järguline üleandmine võlalunastamisfondile;

| 20. | toonitab, et võlakirjade ühise emiteerimise suunas tehtava iga sammu puhul tuleks võtta täiel määral arvesse ühtse turu perspektiivi, tagades selle, et osalevate ja mitteosalevate liikmesriikide vahel ei tekiks mingeid ebavajalikke tõkkeid ega tasakaalustamatust; |
| --- | --- |

20.

toonitab, et võlakirjade ühise emiteerimise suunas tehtava iga sammu puhul tuleks võtta täiel määral arvesse ühtse turu perspektiivi, tagades selle, et osalevate ja mitteosalevate liikmesriikide vahel ei tekiks mingeid ebavajalikke tõkkeid ega tasakaalustamatust;

| 21. | tuletab meelde, et isegi võlakirjade ühise emiteerimise skeemi puhul kohustub iga liikmesriik maksma oma võla tagasi selle kogumahus; tuletab meelde, et võlakirjade ühine emiteerimine ei ole tagatis selle vastu, et liikmesriigid ei täida laenu tagasimaksmise kohustust; |
| --- | --- |

21.

tuletab meelde, et isegi võlakirjade ühise emiteerimise skeemi puhul kohustub iga liikmesriik maksma oma võla tagasi selle kogumahus; tuletab meelde, et võlakirjade ühine emiteerimine ei ole tagatis selle vastu, et liikmesriigid ei täida laenu tagasimaksmise kohustust;

| 22. | on seisukohal, et kaaluda tuleks vaid selliste võlakirjade ühist emiteerimist, millega tagatakse nende valdajatele range esimese nõudeõiguse järk, et kaitsta ELi maksumaksjat; |
| --- | --- |

22.

on seisukohal, et kaaluda tuleks vaid selliste võlakirjade ühist emiteerimist, millega tagatakse nende valdajatele range esimese nõudeõiguse järk, et kaitsta ELi maksumaksjat;

| 23. | tunnistab, et puudulik konkurentsivõime ja struktuurireformide tegemata jätmine kujutavad endast otsustavat reaalmajanduslikku tegurit riigi majandusliku olukorra pideval halvenemisel; |
| --- | --- |

23.

tunnistab, et puudulik konkurentsivõime ja struktuurireformide tegemata jätmine kujutavad endast otsustavat reaalmajanduslikku tegurit riigi majandusliku olukorra pideval halvenemisel;

| 24. | märgib, et enamik ettepanekuid eurovõlakirjade kohta sisaldavad viise, kuidas vähendada nende liikmesriikide ligipääsu eurovõlakirjadele, kelle eelarve olukord on väljunud kontrolli alt; nõuab seepärast, et säilitataks mehhanismid, mis saavad aidata neid liikmesriike, kel on raskusi likviidsuskriisi (mitte maksevõime kriisist) tõttu ja kes ei saa osaleda võlakirjade ühises emiteerimises; usub, et ESM tuleks sel eesmärgil alles jätta; on seisukohal, et ESMi suhtes tuleks kohaldada ühenduse meetodit; |
| --- | --- |

24.

märgib, et enamik ettepanekuid eurovõlakirjade kohta sisaldavad viise, kuidas vähendada nende liikmesriikide ligipääsu eurovõlakirjadele, kelle eelarve olukord on väljunud kontrolli alt; nõuab seepärast, et säilitataks mehhanismid, mis saavad aidata neid liikmesriike, kel on raskusi likviidsuskriisi (mitte maksevõime kriisist) tõttu ja kes ei saa osaleda võlakirjade ühises emiteerimises; usub, et ESM tuleks sel eesmärgil alles jätta; on seisukohal, et ESMi suhtes tuleks kohaldada ühenduse meetodit;

| 25. | palub komisjonil selgitada täpsemalt liikmesriikide vahel laenude jaotamise kriteeriumit, kuna rohelises raamatus märgitakse ainult, et see toimub vastavalt nende vajadustele; on seisukohal, et keskseks jaotuskriteeriumiks peaks olema suutlikkus võlga teenindada; |
| --- | --- |

25.

palub komisjonil selgitada täpsemalt liikmesriikide vahel laenude jaotamise kriteeriumit, kuna rohelises raamatus märgitakse ainult, et see toimub vastavalt nende vajadustele; on seisukohal, et keskseks jaotuskriteeriumiks peaks olema suutlikkus võlga teenindada;

| 26. | juhib tähelepanu sellele, et komisjoni rohelises raamatus märgitakse, et kvaliteetvõlakirjade puhul võib ülempiir 60 % SKPst olla süsteemi stabiilsuse tagamiseks liiga kõrge, ja palub selle piiri kohta täiendavat selgitust; |
| --- | --- |

26.

juhib tähelepanu sellele, et komisjoni rohelises raamatus märgitakse, et kvaliteetvõlakirjade puhul võib ülempiir 60 % SKPst olla süsteemi stabiilsuse tagamiseks liiga kõrge, ja palub selle piiri kohta täiendavat selgitust;

| 27. | on seisukohal, et kindlasti tuleb koostada edenemiskava, et lühiajalises plaanis väljuda praegusest kriisist ja pikas plaanis liikuda fiskaalliidu suunas majandus- ja rahaliidu väljakujundamise, tugevdamise ja süvendamise kaudu; |
| --- | --- |

27.

on seisukohal, et kindlasti tuleb koostada edenemiskava, et lühiajalises plaanis väljuda praegusest kriisist ja pikas plaanis liikuda fiskaalliidu suunas majandus- ja rahaliidu väljakujundamise, tugevdamise ja süvendamise kaudu;

| 28. | palub komisjonil esitada võimalikult kiiresti parlamendile ja nõukogule aruande, milles uuritakse võimalusi ja esitatakse vajaduse korral ettepanekuid riigivõlainstrumentide ühise emiteerimise edenemiskava kohta, arvestades finants-, eelarve- ja õiguslike aspektidega; on seisukohal, et sellega seoses ja paralleelselt Van Rompuy 12. oktoobri 2012. aasta vahearuandega peaks komisjon pöörama erilist tähelepanu sellise võlalunastamisfondi moodustamise teostatavusele, milles ühendatakse võlainstrumentide ajutine ühine emiteerimine ja eelarve kohandamise ranged eeskirjad nendes riikides, kelle võlg ületab 60 % SKPst, kusjuures fondis osalevad riigid kohustuksid tegema tagasimakseid, mis võimaldaks kõigil osalevatel riikidel vähendada ülemäärast võlga 25-aastase kontrollperioodi jooksul, mis on pikem aeg kui uuendatud stabiilsus- ja kasvupaktis määratud aeg, aga ka see eeldab tegelikult piisavat majanduskasvu ja väga ranget finantsdistsipliini; |
| --- | --- |

28.

palub komisjonil esitada võimalikult kiiresti parlamendile ja nõukogule aruande, milles uuritakse võimalusi ja esitatakse vajaduse korral ettepanekuid riigivõlainstrumentide ühise emiteerimise edenemiskava kohta, arvestades finants-, eelarve- ja õiguslike aspektidega; on seisukohal, et sellega seoses ja paralleelselt Van Rompuy 12. oktoobri 2012. aasta vahearuandega peaks komisjon pöörama erilist tähelepanu sellise võlalunastamisfondi moodustamise teostatavusele, milles ühendatakse võlainstrumentide ajutine ühine emiteerimine ja eelarve kohandamise ranged eeskirjad nendes riikides, kelle võlg ületab 60 % SKPst, kusjuures fondis osalevad riigid kohustuksid tegema tagasimakseid, mis võimaldaks kõigil osalevatel riikidel vähendada ülemäärast võlga 25-aastase kontrollperioodi jooksul, mis on pikem aeg kui uuendatud stabiilsus- ja kasvupaktis määratud aeg, aga ka see eeldab tegelikult piisavat majanduskasvu ja väga ranget finantsdistsipliini;

| 29. | kutsub liikmesriike üles kaaluma ühiste lühiajaliste võlakohustuste emiteerimist euroala võlakirjade kujul, nagu märgiti Van Rompuy 12. oktoobri 2012. aasta aruandes, et kaitsta põhijoontes jätkusuutliku fiskaalpoliitikaga liikmesriike mittelikviidsuse, võla- ja pangakriisi ülekanduva mõju ning paanikast põhjustatud negatiivse välismõju eest, mis tekitab tohutuid turumoonutusi ja subsideerib kaudselt liikmesriike, kelle võlakirjade intressimäärad on ebanormaalselt madalad; |
| --- | --- |

29.

kutsub liikmesriike üles kaaluma ühiste lühiajaliste võlakohustuste emiteerimist euroala võlakirjade kujul, nagu märgiti Van Rompuy 12. oktoobri 2012. aasta aruandes, et kaitsta põhijoontes jätkusuutliku fiskaalpoliitikaga liikmesriike mittelikviidsuse, võla- ja pangakriisi ülekanduva mõju ning paanikast põhjustatud negatiivse välismõju eest, mis tekitab tohutuid turumoonutusi ja subsideerib kaudselt liikmesriike, kelle võlakirjade intressimäärad on ebanormaalselt madalad;

| 30. | nõuab, et liikmesriigid uuriksid Euroopa turvaliste võlakirjade süsteemi kasutuselevõtu teostatavust või muid võlakirjade korvi kontseptsioonile tuginevaid ettepanekuid; |
| --- | --- |

30.

nõuab, et liikmesriigid uuriksid Euroopa turvaliste võlakirjade süsteemi kasutuselevõtu teostatavust või muid võlakirjade korvi kontseptsioonile tuginevaid ettepanekuid;

| 31. | on arvamusel, et euroala võlakirjad, mis võiksid olla ajaliselt ja koguseliselt piiratud, annaksid vajaliku aja ja stabiilsuse muude meetmete, nagu stabiilsuse ja kasvu pakti ning kahe seadusandliku ettepaneku paketi sobilikkuse tõestamiseks ning täiendavate pikemaajaliste meetmete võtmiseks euroala edasiseks integreerimiseks; |
| --- | --- |

31.

on arvamusel, et euroala võlakirjad, mis võiksid olla ajaliselt ja koguseliselt piiratud, annaksid vajaliku aja ja stabiilsuse muude meetmete, nagu stabiilsuse ja kasvu pakti ning kahe seadusandliku ettepaneku paketi sobilikkuse tõestamiseks ning täiendavate pikemaajaliste meetmete võtmiseks euroala edasiseks integreerimiseks;

| 32. | kutsub komisjoni üles selgitama võlakirjade ühise emiteerimise õiguslikke piiranguid, eelkõige ELi toimimise lepingu artiklit 125 ja selle mõju kolmele võimalikule emiteerimise viisile, milleks on ühisvastutus, eraldi vastutus ja solidaarvastutus; nõuab, et komisjon analüüsiks ELi toimimise lepingu artikli 352 lõike 1 võimalikku kasutamist või muud õiguslikku alust võlakohustuste osalise ühise emiteerimise lahenduse rakendamise jaoks, milleks ei ole vaja muuta aluslepingut, sealhulgas ELi lepingu artiklite 121 ja 136 alusel seire- ja teavitamisraamistikku, mille eesmärk on jälgida kord kvartalis euroala liikmesriikide ja euroala kui terviku edusamme tugevdatud ja tõelise majandus- ja rahaliidu suunas liikumisel, ning mille eesmärk on samuti koordineerida nende riigivõlakirjade emiteerimist, mis ei kuulu ühessegi ühise vastutuse raamistikku; |
| --- | --- |

32.

kutsub komisjoni üles selgitama võlakirjade ühise emiteerimise õiguslikke piiranguid, eelkõige ELi toimimise lepingu artiklit 125 ja selle mõju kolmele võimalikule emiteerimise viisile, milleks on ühisvastutus, eraldi vastutus ja solidaarvastutus; nõuab, et komisjon analüüsiks ELi toimimise lepingu artikli 352 lõike 1 võimalikku kasutamist või muud õiguslikku alust võlakohustuste osalise ühise emiteerimise lahenduse rakendamise jaoks, milleks ei ole vaja muuta aluslepingut, sealhulgas ELi lepingu artiklite 121 ja 136 alusel seire- ja teavitamisraamistikku, mille eesmärk on jälgida kord kvartalis euroala liikmesriikide ja euroala kui terviku edusamme tugevdatud ja tõelise majandus- ja rahaliidu suunas liikumisel, ning mille eesmärk on samuti koordineerida nende riigivõlakirjade emiteerimist, mis ei kuulu ühessegi ühise vastutuse raamistikku;

| 33. | pooldab eurorühma 29. juuni 2012. aasta tippkohtumisel tehtud otsuse põhimõtteid tagada euro stabiilsus „eelkõige kasutades olemasolevaid EFSFi/ESMi vahendeid paindlikul ja tõhusal viisil, et stabiliseerida turge nende liikmesriikide jaoks, kes peavad kinni oma riigipõhistest soovitustest ja muudest kohustustest, sealhulgas oma vastavatest ajakavadest Euroopa poolaasta, stabiilsuse ja kasvu pakti ning makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse raames”; võtab teadmiseks, et tingimused sätestatakse vastastikuse mõistmise memorandumis ja et EKP toimib „EFSFi/ESMi esindajana turutehingute tõhusal ja tulemuslikul läbiviimisel”; |
| --- | --- |

33.

pooldab eurorühma 29. juuni 2012. aasta tippkohtumisel tehtud otsuse põhimõtteid tagada euro stabiilsus „eelkõige kasutades olemasolevaid EFSFi/ESMi vahendeid paindlikul ja tõhusal viisil, et stabiliseerida turge nende liikmesriikide jaoks, kes peavad kinni oma riigipõhistest soovitustest ja muudest kohustustest, sealhulgas oma vastavatest ajakavadest Euroopa poolaasta, stabiilsuse ja kasvu pakti ning makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse raames”; võtab teadmiseks, et tingimused sätestatakse vastastikuse mõistmise memorandumis ja et EKP toimib „EFSFi/ESMi esindajana turutehingute tõhusal ja tulemuslikul läbiviimisel”;

| 34. | usub, et sellega paralleelselt on kiiresti vaja rekapitaliseerida Euroopa pangandussektor ja kujundada välja ELi finantsteenuste ühtne turg; väljendab heameelt komisjoni ettepanekute üle luua Euroopa ühtne pangandusasutuste järelevalvemehhanism ja Euroopa ühtne maksevõime taastamise ja kriisilahendusskeem, ideaalis koos ühtse järelevalvemehhanismi jõustumisega; teeb ühtlasi ettepaneku, et ESM võiks edaspidi pärast ühtse järelevalvemehhanismi töölehakkamist rahastada raskustes panku otse; toonitab, et ühtne järelevalvemehhanism peab olema oma Euroopa järelevalve valdkonnas tehtud toimingute ja otsuste osas aruandekohuslane Euroopa Parlamendi ja nõukogu ees ning peaks andma aru Euroopa Parlamendi pädevale komisjonile; |
| --- | --- |

34.

usub, et sellega paralleelselt on kiiresti vaja rekapitaliseerida Euroopa pangandussektor ja kujundada välja ELi finantsteenuste ühtne turg; väljendab heameelt komisjoni ettepanekute üle luua Euroopa ühtne pangandusasutuste järelevalvemehhanism ja Euroopa ühtne maksevõime taastamise ja kriisilahendusskeem, ideaalis koos ühtse järelevalvemehhanismi jõustumisega; teeb ühtlasi ettepaneku, et ESM võiks edaspidi pärast ühtse järelevalvemehhanismi töölehakkamist rahastada raskustes panku otse; toonitab, et ühtne järelevalvemehhanism peab olema oma Euroopa järelevalve valdkonnas tehtud toimingute ja otsuste osas aruandekohuslane Euroopa Parlamendi ja nõukogu ees ning peaks andma aru Euroopa Parlamendi pädevale komisjonile;

| 35. | kinnitab kriisilahendusvahendite kasutamise vajadust ja tunnistab, et finantssektori ebapiisav reguleerimine on mitme euroala riigi raske eelarveolukorra kujunemisel oluline tegur; |
| --- | --- |

35.

kinnitab kriisilahendusvahendite kasutamise vajadust ja tunnistab, et finantssektori ebapiisav reguleerimine on mitme euroala riigi raske eelarveolukorra kujunemisel oluline tegur;

| 36. | leiab, et sarnaselt EFSFi võlakirjadega kaasneb eraldi vastutusega võlakohustuste ühise emiteerimisega oht, et need instrumendid ei ole investorite jaoks piisavalt atraktiivsed, kui mõne skeemis osaleva liikmesriigi rahandus ei ole ikka veel jätkusuutlik; |
| --- | --- |

36.

leiab, et sarnaselt EFSFi võlakirjadega kaasneb eraldi vastutusega võlakohustuste ühise emiteerimisega oht, et need instrumendid ei ole investorite jaoks piisavalt atraktiivsed, kui mõne skeemis osaleva liikmesriigi rahandus ei ole ikka veel jätkusuutlik;

| 37. | märgib, et võib osutuda vajalikuks valida kolme stsenaariumi vahel: esiteks, ühtne intressimäär kõigile osalevatele liikmesriikidele, mille tagajärjel toimub jõukuse ülekandmine riikide vahel; teiseks, erinev intressimäär; kolmandaks, ühtne intressimäär, mis on seotud komisjoni algatatud kompensatsiooniskeemiga, mille puhul madalama reitinguga liikmesriigid maksavad kompensatsiooni parema reitinguga riikidele; |
| --- | --- |

37.

märgib, et võib osutuda vajalikuks valida kolme stsenaariumi vahel: esiteks, ühtne intressimäär kõigile osalevatele liikmesriikidele, mille tagajärjel toimub jõukuse ülekandmine riikide vahel; teiseks, erinev intressimäär; kolmandaks, ühtne intressimäär, mis on seotud komisjoni algatatud kompensatsiooniskeemiga, mille puhul madalama reitinguga liikmesriigid maksavad kompensatsiooni parema reitinguga riikidele;

| 38. | palub komisjonil selgitada lähemalt oma valikut luua eri reitingutega liikmesriikide vaheline intressimäärade eristamise süsteem ning eelkõige selgitada, kuidas ja kes need reitingud määrab, kui ühiste võlakirjade kasutuselevõtuga neutraliseeritakse turumehhanismid; |
| --- | --- |

38.

palub komisjonil selgitada lähemalt oma valikut luua eri reitingutega liikmesriikide vaheline intressimäärade eristamise süsteem ning eelkõige selgitada, kuidas ja kes need reitingud määrab, kui ühiste võlakirjade kasutuselevõtuga neutraliseeritakse turumehhanismid;

| 39. | jagab komisjoni rohelises raamatus esitatud arvamust, et eurovõlakirjade süsteemi stabiilsus ei tohi tugineda üksnes väikesele arvule jätkusuutliku rahandusega liikmesriikidele ning et selline süsteem eeldab moraalse ohu ärahoidmiseks tugevdatud fiskaalliitu, tugevamat eelarvedistsipliini ja -kontrolli; |
| --- | --- |

39.

jagab komisjoni rohelises raamatus esitatud arvamust, et eurovõlakirjade süsteemi stabiilsus ei tohi tugineda üksnes väikesele arvule jätkusuutliku rahandusega liikmesriikidele ning et selline süsteem eeldab moraalse ohu ärahoidmiseks tugevdatud fiskaalliitu, tugevamat eelarvedistsipliini ja -kontrolli;

| 40. | on arvamusel, et kui võla eest ühise vastutamise süsteemi peetakse võimalikuks ja see on hästi põimitud stabiilsusele keskenduvasse raamistikku, tuleks tõelise majandus- ja rahaliidu edenemiskavas ette näha aluslepingu muutmine, mille tulemuseks võib olla võlakirjade emiteerimine solidaarvastutusel; |
| --- | --- |

40.

on arvamusel, et kui võla eest ühise vastutamise süsteemi peetakse võimalikuks ja see on hästi põimitud stabiilsusele keskenduvasse raamistikku, tuleks tõelise majandus- ja rahaliidu edenemiskavas ette näha aluslepingu muutmine, mille tulemuseks võib olla võlakirjade emiteerimine solidaarvastutusel;

| 41. | usub, et riikliku emiteerimise osalise asendamise süsteem (näiteks kvaliteetvõlakirjad/madalama kvaliteediga võlakirjad) võiks vähendada ühelt poolt nende liikmesriikide laenukulusid, kelle rahandus on usaldusväärne ja jätkusuutlik, ning teiselt poolt annaks stiimulid ülemäärase võlakoormusega riikidele oma võlga vähendada, kuna madalama kvaliteediga võlakirjadega seotud risk oleks suurem ja intressimäärad tõuseksid; |
| --- | --- |

41.

usub, et riikliku emiteerimise osalise asendamise süsteem (näiteks kvaliteetvõlakirjad/madalama kvaliteediga võlakirjad) võiks vähendada ühelt poolt nende liikmesriikide laenukulusid, kelle rahandus on usaldusväärne ja jätkusuutlik, ning teiselt poolt annaks stiimulid ülemäärase võlakoormusega riikidele oma võlga vähendada, kuna madalama kvaliteediga võlakirjadega seotud risk oleks suurem ja intressimäärad tõuseksid;

| 42. | palub komisjonil vajaduse korral koostöös EKP ja Euroopa Pangandusjärelevalvega (EA) ning konsulteerides nõukogu ja Euroopa Parlamendiga hinnata hoolikalt kõikide skeemidega seotud üksikasju, nagu tagatised, tranšee- ja koondamisstruktuurid, potentsiaalne tagatisvara, eeskirjadepõhise ja turupõhise eelarvedistsipliini vaheline tasakaal, täiendavad kaitsemeetmed (eelkõige mis tahes skeemis osalemisel), restruktureerimine, emiteerimine, seos olemasolevate stabiilsusmehhanismidega, investorite baas, regulatiivsed nõuded (nt kapitali adekvaatsus), võla järkjärguline katmine ja tähtajad; nõuab, et komisjon võtaks arutlusele seaduspärase ja nõuetekohase majanduse juhtimise ja vastutuse küsimuse; |
| --- | --- |

42.

palub komisjonil vajaduse korral koostöös EKP ja Euroopa Pangandusjärelevalvega (EA) ning konsulteerides nõukogu ja Euroopa Parlamendiga hinnata hoolikalt kõikide skeemidega seotud üksikasju, nagu tagatised, tranšee- ja koondamisstruktuurid, potentsiaalne tagatisvara, eeskirjadepõhise ja turupõhise eelarvedistsipliini vaheline tasakaal, täiendavad kaitsemeetmed (eelkõige mis tahes skeemis osalemisel), restruktureerimine, emiteerimine, seos olemasolevate stabiilsusmehhanismidega, investorite baas, regulatiivsed nõuded (nt kapitali adekvaatsus), võla järkjärguline katmine ja tähtajad; nõuab, et komisjon võtaks arutlusele seaduspärase ja nõuetekohase majanduse juhtimise ja vastutuse küsimuse;

| 43. | toonitab, et pärast lühiajaliste kriisist väljumise meetmete rakendamist ja ühena esimestest siduva edenemiskava sammudest tuleb kõik jätkumeetmed võtta seadusandliku tavamenetluse alusel, kusjuures otsustamise tasandil peab olema täielik demokraatlik vastutus; juhib komisjoni tähelepanu sellele, et komisjon võib ettepanekute koostamisel luua Euroopa Parlamendi liikmetest ja liikmesriikide ning EKP esindajatest koosneva ajutise organi; tuletab meelde, et Euroopa Parlament kasutab täielikult ära oma õigusi ning algatusõigust, kaasa arvatud õigust algatada aluslepingu muutmine; on seisukohal, et see organ peaks samuti uurima võimalust emiteerida tõelisi föderaalvõlakirju koos tugevdatud ELi eelarvega; |
| --- | --- |

43.

toonitab, et pärast lühiajaliste kriisist väljumise meetmete rakendamist ja ühena esimestest siduva edenemiskava sammudest tuleb kõik jätkumeetmed võtta seadusandliku tavamenetluse alusel, kusjuures otsustamise tasandil peab olema täielik demokraatlik vastutus; juhib komisjoni tähelepanu sellele, et komisjon võib ettepanekute koostamisel luua Euroopa Parlamendi liikmetest ja liikmesriikide ning EKP esindajatest koosneva ajutise organi; tuletab meelde, et Euroopa Parlament kasutab täielikult ära oma õigusi ning algatusõigust, kaasa arvatud õigust algatada aluslepingu muutmine; on seisukohal, et see organ peaks samuti uurima võimalust emiteerida tõelisi föderaalvõlakirju koos tugevdatud ELi eelarvega;

| 44. | toonitab, et komisjon peaks uurima resolutsiooni lisas esitatud kõigi võimaluste (nii 1. kui ka 2. etapp) teostatavust, kuna võimalused ei ole tingimata alternatiivid, aga võivad olla teatud olukorras kumulatiivsed; |
| --- | --- |

44.

toonitab, et komisjon peaks uurima resolutsiooni lisas esitatud kõigi võimaluste (nii 1. kui ka 2. etapp) teostatavust, kuna võimalused ei ole tingimata alternatiivid, aga võivad olla teatud olukorras kumulatiivsed;

| 45. | on teadlik, et pidevalt tehakse uusi ettepanekuid ühise vastutamise kohta võlakohustuste eest, eriti akadeemilistes ringkondades; märgib, et need ettepanekud erinevad üksteisest märkimisväärselt; |
| --- | --- |

45.

on teadlik, et pidevalt tehakse uusi ettepanekuid ühise vastutamise kohta võlakohustuste eest, eriti akadeemilistes ringkondades; märgib, et need ettepanekud erinevad üksteisest märkimisväärselt;

| 46. | jagab komisjoni muret arvestuse pidamise küsimuste üle seoses stabiilsusvõlakirjade käsitlemisega siseriikliku õiguse alusel; nõuab tungivalt, et komisjon hindaks igakülgselt stabiilsusvõlakirjade erinevate tagatisstruktuuride mõju liikmesriikide riigivõla suhtele SKPsse; |
| --- | --- |

46.

jagab komisjoni muret arvestuse pidamise küsimuste üle seoses stabiilsusvõlakirjade käsitlemisega siseriikliku õiguse alusel; nõuab tungivalt, et komisjon hindaks igakülgselt stabiilsusvõlakirjade erinevate tagatisstruktuuride mõju liikmesriikide riigivõla suhtele SKPsse;

| 47. | võtab teadmiseks moraalse ohu probleemi, millele komisjon rohelises raamatus viitab, kuid peab siiski vajalikuks moraalse ohu probleemi põhjalikku analüüsi, et teha sellest õiged järeldused ja võimaluse korral leida sobivad lahendused; |
| --- | --- |

47.

võtab teadmiseks moraalse ohu probleemi, millele komisjon rohelises raamatus viitab, kuid peab siiski vajalikuks moraalse ohu probleemi põhjalikku analüüsi, et teha sellest õiged järeldused ja võimaluse korral leida sobivad lahendused;

| 48. | on seisukohal, et moraalse ohu probleemi saab ületada sellega, kui määratakse selgelt kindlaks tagatised ja eelarvedistsipliini stimuleerimismehhanismid; |
| --- | --- |

48.

on seisukohal, et moraalse ohu probleemi saab ületada sellega, kui määratakse selgelt kindlaks tagatised ja eelarvedistsipliini stimuleerimismehhanismid;

| 49. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja Euroopa Keskpangale. |
| --- | --- |

49.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja Euroopa Keskpangale.

---

(1)  http://ec.europa.eu/economy_finance/focuson/crisis/documents/131201_en.pdf

(2)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ec/132809.pdf

(3)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ec/131359.pdf

(4)  ELT C 16 E, 22.1.2010, lk 8.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0331.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0046.

---

LISA

Edenemiskava

Järgnevalt on esitatud võimalik kava, mille etapid ei ole tingimata üksteisele järgnevad, kumulatiivsed või üksteist välistavad.

1. etapp –   Kohesed meetmed kriisist väljumiseks

1.   Euroopa ajutise võlalunastamisfondi loomine võla vähendamiseks jätkusuutlikule tasemele jõukohaste intressimääradega

Komisjon teeb ettepaneku luua viivitamatult Euroopa ajutine võlalunastamisfond kooskõlas järgmiste põhimõtetega:

| — | Maastrichti kontrollväärtusest (60 % SKPst) suuremad võlasummad kantakse ühekordselt ühisfondi, millele kohaldatakse solidaarvastutust viieaastase käivitamisperioodiga; võla ülekandmine peaks olema etapiviisiline ja algama Maastrichti kontrollväärtust (60 % SKPst) ületavast võlast ainult 10 % ülekandmisega; edasised ülekandmised peaksid toimuma järk-järgult; |
| --- | --- |

—

Maastrichti kontrollväärtusest (60 % SKPst) suuremad võlasummad kantakse ühekordselt ühisfondi, millele kohaldatakse solidaarvastutust viieaastase käivitamisperioodiga; võla ülekandmine peaks olema etapiviisiline ja algama Maastrichti kontrollväärtust (60 % SKPst) ületavast võlast ainult 10 % ülekandmisega; edasised ülekandmised peaksid toimuma järk-järgult;

| — | osaleda võivad vaid täiemahulise kohandamisprogrammita liikmesriigid; näha ette kohandamisprogrammi edukalt täitnud liikmesriikide järk-järguline liitumine; kohandamisprogrammiga liikmesriikide võimalust osaleda hinnatakse nõuetekohaselt; |
| --- | --- |

—

osaleda võivad vaid täiemahulise kohandamisprogrammita liikmesriigid; näha ette kohandamisprogrammi edukalt täitnud liikmesriikide järk-järguline liitumine; kohandamisprogrammiga liikmesriikide võimalust osaleda hinnatakse nõuetekohaselt;

| — | liikmesriikidel on kohustus lunastada ülekantud võlg iseseisvalt 25-aastase võrdlusperioodi jooksul; |
| --- | --- |

—

liikmesriikidel on kohustus lunastada ülekantud võlg iseseisvalt 25-aastase võrdlusperioodi jooksul;

| — | kohaldatakse rangeid tingimusi, mis võivad olla järgmised: i) tagatise andmine; ii) eelarve konsolideerimise kavade järgimine ja struktuurireformide elluviimine; |
| --- | --- |

—

kohaldatakse rangeid tingimusi, mis võivad olla järgmised: i) tagatise andmine; ii) eelarve konsolideerimise kavade järgimine ja struktuurireformide elluviimine;

| — | rakendatakse tugevdatud majandus- ja rahaliidu raamistiku arvulisi eelarve-eeskirju, et piirata võlgu, mille suurus vaid osalevate liikmesriikide puhul on maksimaalselt 60 % SKPst, |
| --- | --- |

—

rakendatakse tugevdatud majandus- ja rahaliidu raamistiku arvulisi eelarve-eeskirju, et piirata võlgu, mille suurus vaid osalevate liikmesriikide puhul on maksimaalselt 60 % SKPst,

| — | tugevdatakse koordineeritust uut majanduse juhtimise raamistikku rakendades koos tugevdatud strateegiaga „Euroopa 2020” ja siduva struktuurireformikavaga, mille täitmist jälgib komisjon. |
| --- | --- |

—

tugevdatakse koordineeritust uut majanduse juhtimise raamistikku rakendades koos tugevdatud strateegiaga „Euroopa 2020” ja siduva struktuurireformikavaga, mille täitmist jälgib komisjon.

| — | liikmesriikidele võimaldatakse läbipaistev ja ettemääratud loobumise kord; süsteemis osalemist tuleks ergutada stiimulitega ja seega peaks loobumine olema kulukas; suutmatus täita kohustusi käivitamisperioodil peaks käivitamisperioodi viivitamata peatama ning suutmatuse eest mis tahes ajal kohustusi täita tuleks jätta riik ilma fondis hoiustatud tagatisvarast. |
| --- | --- |

—

liikmesriikidele võimaldatakse läbipaistev ja ettemääratud loobumise kord; süsteemis osalemist tuleks ergutada stiimulitega ja seega peaks loobumine olema kulukas; suutmatus täita kohustusi käivitamisperioodil peaks käivitamisperioodi viivitamata peatama ning suutmatuse eest mis tahes ajal kohustusi täita tuleks jätta riik ilma fondis hoiustatud tagatisvarast.

2.   Euroala võlakirjade kasutuselevõtt liikmesriikide kaitsmiseks mittelikviidsuse eest

Komisjon teeb ettepaneku luua viivitamatult ühise lühiajalise võla emiteerimise süsteem kooskõlas järgmiste põhimõtetega:

| — | luuakse asutus või kasutatakse juba olemasolevat üksust eurovõlakirjade emiteerimiseks euroala kõigi täiemahulise kohandamisprogrammita liikmesriikide osalemisel; nähakse ette kohandamisprogrammi edukalt täitnud liikmesriikide järkjärguline liitumine; |
| --- | --- |

—

luuakse asutus või kasutatakse juba olemasolevat üksust eurovõlakirjade emiteerimiseks euroala kõigi täiemahulise kohandamisprogrammita liikmesriikide osalemisel; nähakse ette kohandamisprogrammi edukalt täitnud liikmesriikide järkjärguline liitumine;

| — | stabiilsuse ja kasvu paktis sätestatud eeskirju mittejärgivaid liikmesriike võib kohustada tasuma karistuse iseloomuga intressi; |
| --- | --- |

—

stabiilsuse ja kasvu paktis sätestatud eeskirju mittejärgivaid liikmesriike võib kohustada tasuma karistuse iseloomuga intressi;

| — | euroala võlakirjade (maksimaalselt 10 % SKPst) maksimaalne tähtaeg on kuni üks aasta, mis võimaldab pidevat seiret ning lühikese tähtaja tõttu tagatiste sagedast uuendamist; |
| --- | --- |

—

euroala võlakirjade (maksimaalselt 10 % SKPst) maksimaalne tähtaeg on kuni üks aasta, mis võimaldab pidevat seiret ning lühikese tähtaja tõttu tagatiste sagedast uuendamist;

| — | euroala võlakirjad asendavad kõiki liikmesriikide emiteeritavaid lühiajalisi võlakohustusi ja liikmesriigid on sellest tulenevalt edaspidi vastutavad vaid pikema tähtajaga võlakohustuste emiteerimise eest, mida tuleks jälgida ja piirata lähtuvalt iga riigi vajadustest, eelarve olukorrast ja võlasuhtest; |
| --- | --- |

—

euroala võlakirjad asendavad kõiki liikmesriikide emiteeritavaid lühiajalisi võlakohustusi ja liikmesriigid on sellest tulenevalt edaspidi vastutavad vaid pikema tähtajaga võlakohustuste emiteerimise eest, mida tuleks jälgida ja piirata lähtuvalt iga riigi vajadustest, eelarve olukorrast ja võlasuhtest;

| — | võetakse meetmeid nende riigivõlakirjade emiteerimise koordineerimiseks, mis ei kuulu ühtegi ühise vastutuse raamistikku; |
| --- | --- |

—

võetakse meetmeid nende riigivõlakirjade emiteerimise koordineerimiseks, mis ei kuulu ühtegi ühise vastutuse raamistikku;

| — | nähakse ette riikide parlamentide osalemine, nagu asjaomaste liikmesriikide põhiseaduslike normidega on ette nähtud. |
| --- | --- |

—

nähakse ette riikide parlamentide osalemine, nagu asjaomaste liikmesriikide põhiseaduslike normidega on ette nähtud.

Komisjon peaks võtma arvesse tõelist majandus- ja rahaliitu käsitlevas Van Rompuy lõplikus aruandes sisalduvaid järeldusi.

2. etapp –   Ühiste võlakirjade osaline emiteerimine – Kvaliteetvõlakirjade kasutuselevõtmine: aastane jaotatud võlg ≤ 60 % SKPst, mis emiteeritakse aluslepingut muutmata

Komisjon uurib võimalust esitada ettepanekud süsteemi loomiseks, milles käsitletakse võimalusi luua süsteem alla 60 % SKPst jäävate ühiselt emiteeritavate võlakohustuste jagamiseks, mis on moraalse ohu ärahoidmiseks kaitstud riigi võlapiduriga või muude asjakohaste mehhanismidega vastavalt järgmistele põhimõtetele, ning edastab oma järeldused Euroopa Parlamendile:

| — | osaleda võivad vaid liikmesriigid, kes järgivad stabiilsuse ja kasvu pakti ja ühenduse tasandi fiskaalkokkulepet vastavalt majandus- ja rahaliidu stabiilsuse, koordineerimise ja juhtimise lepingu artiklile 16 ning kellel ei ole täiemahulist kohandamisprogrammi; |
| --- | --- |

—

osaleda võivad vaid liikmesriigid, kes järgivad stabiilsuse ja kasvu pakti ja ühenduse tasandi fiskaalkokkulepet vastavalt majandus- ja rahaliidu stabiilsuse, koordineerimise ja juhtimise lepingu artiklile 16 ning kellel ei ole täiemahulist kohandamisprogrammi;

| — | solidaarvastutusel emiteeritava võla suurus tuleb hoida rangelt alla 60 % SKPst, keelates osalevatel liikmesriikidel emiteerida esimese nõudeõiguse järguga võlga väljaspool ühise emiteerimise süsteemi; |
| --- | --- |

—

solidaarvastutusel emiteeritava võla suurus tuleb hoida rangelt alla 60 % SKPst, keelates osalevatel liikmesriikidel emiteerida esimese nõudeõiguse järguga võlga väljaspool ühise emiteerimise süsteemi;

| — | lõpliku otsuse kvaliteetvõlakirjade ja vastavate tagatise jagamise kohta peavad tegema kõigi osalevate riikide parlamendid; |
| --- | --- |

—

lõpliku otsuse kvaliteetvõlakirjade ja vastavate tagatise jagamise kohta peavad tegema kõigi osalevate riikide parlamendid;

| — | osalevatelt liikmesriikidelt nõutakse tagatise esitamist; |
| --- | --- |

—

osalevatelt liikmesriikidelt nõutakse tagatise esitamist;

| — | kavandatakse jaotusmehhanism, võttes arvesse fiskaaldistsipliinist kinnipidamist, majandustsüklit, varasemaid intressivahesid, mida kaalutakse laenuvõtmise vajadusega. |
| --- | --- |

—

kavandatakse jaotusmehhanism, võttes arvesse fiskaaldistsipliinist kinnipidamist, majandustsüklit, varasemaid intressivahesid, mida kaalutakse laenuvõtmise vajadusega.

3. etapp –   Riigivõla täiemahuline ühine emiteerimine, millega kaasneb aluslepingu muutmine

Komisjoni töö põhjal ning pärast kõigi võimalike muudatuste tegemist ELi õigusraamistikus ja vajaduse korral aluslepingu muutmist ning vajaduse korral liikmesriikide põhiseaduste muutmise arvestamist esitab komisjon ettepanekud luua süsteem võlakirjade ühiseks emiteerimiseks järgmiste põhimõtete kohaselt:

| — | osaleda võivad vaid liikmesriigid, kes järgivad 2. etapis kehtestatud tingimusi; |
| --- | --- |

—

osaleda võivad vaid liikmesriigid, kes järgivad 2. etapis kehtestatud tingimusi;

| — | võlakirjade emiteerimiseks luuakse Euroopa võlaagentuur; |
| --- | --- |

—

võlakirjade emiteerimiseks luuakse Euroopa võlaagentuur;

| — | luuakse asjakohased ja demokraatlikult õiguspärased asutused, mis juhiksid muu hulgas riikide eelarvepoliitika järelevalvet ja kooskõlastamist ning konkurentsivõime tegevuskava ning esindaksid euroala rahvusvahelistes finantsinstitutsioonides. |
| --- | --- |

—

luuakse asjakohased ja demokraatlikult õiguspärased asutused, mis juhiksid muu hulgas riikide eelarvepoliitika järelevalvet ja kooskõlastamist ning konkurentsivõime tegevuskava ning esindaksid euroala rahvusvahelistes finantsinstitutsioonides.

4. etapp –   Euroopa tõeliste võlakohustuste ühine emiteerimine koos tugevdatud ELi eelarvega, millega kaasneb aluslepingu muutmine

Pärast ELi õigusraamistiku kõigi võimalike muudatuste ning vajadusel euroala õigusraamistiku muudatuste ettevalmistamist esitab komisjon ettepanekud võlakirjade võimalikuks emiteerimiseks, et rahastada ELi investeeringuid ELi avalikesse hüvedesse (nt infrastruktuuri, teadusuuringutesse ja arendustegevusse jne), kergendada kohanemist riigipõhiste šokkidega, võimaldades šokkide leevendamist teatud ulatuses kesktasandil, kergendada struktuurireforme, millega parandatakse konkurentsivõimet ja kasvupotentsiaali seoses integreeritud majanduspoliitika raamistikuga.

---

Neljapäev, 17. jaanuar 2013

| 30.12.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 440/83 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 440/83

---

P7_TA(2013)0022

Iraak

Euroopa Parlamendi 17. jaanuari 2013. aasta resolutsioon ELi ja Iraagi vahelise partnerlus- ja koostöölepingu kohta (2012/2850(RSP))

(2015/C 440/12)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu ja tema liikmesriikide ning teiselt poolt Iraagi Vabariigi vahelist partnerlus- ja koostöölepingut (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu ja tema liikmesriikide ning teiselt poolt Iraagi Vabariigi vahelist partnerlus- ja koostöölepingut (1),

| — | võttes arvesse neljandat, 12. augusti 1949. aasta Genfi konventsiooni tsiviilisikute sõjaaegse kaitse kohta ning selle I ja II lisaprotokolli, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse neljandat, 12. augusti 1949. aasta Genfi konventsiooni tsiviilisikute sõjaaegse kaitse kohta ning selle I ja II lisaprotokolli,

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 31. oktoobri 2000. aasta resolutsiooni 1325 (2000) naiste, rahu ja julgeoleku kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 31. oktoobri 2000. aasta resolutsiooni 1325 (2000) naiste, rahu ja julgeoleku kohta,

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Kriminaalkohtu statuudi muudatusi, mis võeti vastu Rahvusvahelise Kriminaalkohtu läbivaatamise konverentsil Kampalas 11. juunil 2010. aastal ja hõlmavad agressioonikuriteo mõistet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Kriminaalkohtu statuudi muudatusi, mis võeti vastu Rahvusvahelise Kriminaalkohtu läbivaatamise konverentsil Kampalas 11. juunil 2010. aastal ja hõlmavad agressioonikuriteo mõistet,

| — | võttes arvesse 12. detsembri 2003. aasta Euroopa julgeolekustrateegiat „Turvaline Euroopa paremas maailmas”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 12. detsembri 2003. aasta Euroopa julgeolekustrateegiat „Turvaline Euroopa paremas maailmas”,

| — | võttes arvesse 22. novembri 2005. aasta Euroopa konsensust arengu küsimuses, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 22. novembri 2005. aasta Euroopa konsensust arengu küsimuses,

| — | võttes arvesse nõukogu 7. märtsi 2005. aasta ühismeedet 2005/190/ÜVJP Euroopa Liidu integreeritud õigusriigimissiooni EUJUST LEX kohta Iraagis, mis võeti vastu Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika raames, ning hilisemaid, missiooni volitusi muutvaid ja pikendavaid ühismeetmeid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 7. märtsi 2005. aasta ühismeedet 2005/190/ÜVJP Euroopa Liidu integreeritud õigusriigimissiooni EUJUST LEX kohta Iraagis, mis võeti vastu Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika raames, ning hilisemaid, missiooni volitusi muutvaid ja pikendavaid ühismeetmeid,

| — | võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2006. aasta teatist „Soovitused Euroopa Liidu uuendatud suhete arendamiseks Iraagiga” (COM(2006)0283), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2006. aasta teatist „Soovitused Euroopa Liidu uuendatud suhete arendamiseks Iraagiga” (COM(2006)0283),

| — | võttes arvesse oma 1. juuni 2006. aasta resolutsiooni naiste olukorra kohta relvastatud konfliktides ja nende rolli kohta konfliktijärgsete riikide ülesehitus- ja demokratiseerimisprotsessis (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 1. juuni 2006. aasta resolutsiooni naiste olukorra kohta relvastatud konfliktides ja nende rolli kohta konfliktijärgsete riikide ülesehitus- ja demokratiseerimisprotsessis (2),

| — | võttes arvesse 3. mail 2007 Egiptuses Sharm el Sheikhis Iraagiga sõlmitud rahvusvahelist kokkulepet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 3. mail 2007 Egiptuses Sharm el Sheikhis Iraagiga sõlmitud rahvusvahelist kokkulepet,

| — | võttes arvesse oma 13. märtsi 2008. aasta soovitust nõukogule Euroopa Liidu rolli kohta Iraagis (3) ja oma 25. novembri 2010. aasta resolutsiooni Iraagi kohta – surmanuhtlus (eriti Tariq Azize juhtum) ja rünnakud kristlaste kogukondade vastu (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. märtsi 2008. aasta soovitust nõukogule Euroopa Liidu rolli kohta Iraagis (3) ja oma 25. novembri 2010. aasta resolutsiooni Iraagi kohta – surmanuhtlus (eriti Tariq Azize juhtum) ja rünnakud kristlaste kogukondade vastu (4),

| — | võttes arvesse nõukogu 22. novembri 2010. aasta järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 22. novembri 2010. aasta järeldusi,

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 15. detsembri 2010. aasta resolutsioone 1956 (2010), 1957 (2010) ja 1958 (2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 15. detsembri 2010. aasta resolutsioone 1956 (2010), 1957 (2010) ja 1958 (2010),

| — | võttes arvesse oma 20. jaanuari 2011. aasta resolutsiooni kristlaste olukorra ja usuvabaduse kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. jaanuari 2011. aasta resolutsiooni kristlaste olukorra ja usuvabaduse kohta (5),

| — | võttes arvesse komisjoni ühist strateegiadokumenti Iraagi kohta (2011–2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ühist strateegiadokumenti Iraagi kohta (2011–2013),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 2,

| A. | arvestades, et alates 2005. aastast on Iraagi Vabariik korraldanud kolmed mitmeparteilised valimised, võtnud rahvahääletusel vastu põhiseaduse, pannud aluse föderaalriigile ja teinud demokraatlike institutsioonide rajamise ning riigi ülesehitamise ja olukorra normaliseerimise alaseid jõupingutusi; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et alates 2005. aastast on Iraagi Vabariik korraldanud kolmed mitmeparteilised valimised, võtnud rahvahääletusel vastu põhiseaduse, pannud aluse föderaalriigile ja teinud demokraatlike institutsioonide rajamise ning riigi ülesehitamise ja olukorra normaliseerimise alaseid jõupingutusi;

| B. | arvestades, et Euroopat ja Iraaki seob aastatuhandeid kestnud vastastikune kultuurimõju ja ühine ajalugu; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopat ja Iraaki seob aastatuhandeid kestnud vastastikune kultuurimõju ja ühine ajalugu;

| C. | arvestades, et 21. detsembril 2010. aastal jõuti kõikide Iraagi poliitiliste jõudude vahel kokkuleppele moodustada rahvusliku ühtsuse valitsus, mis vastab Iraagi kodanike 7. märtsi 2010. aasta valimistel väljendatud tahtele; arvestades, et Iraagi valitsus ei ole seda kokkulepet veel rakendanud; arvestades, et rakendamisega viivitamine süvendab Iraagis valitseva olukorra ebakindlust ja killustatust; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 21. detsembril 2010. aastal jõuti kõikide Iraagi poliitiliste jõudude vahel kokkuleppele moodustada rahvusliku ühtsuse valitsus, mis vastab Iraagi kodanike 7. märtsi 2010. aasta valimistel väljendatud tahtele; arvestades, et Iraagi valitsus ei ole seda kokkulepet veel rakendanud; arvestades, et rakendamisega viivitamine süvendab Iraagis valitseva olukorra ebakindlust ja killustatust;

| D. | arvestades, et Iraagis on kaua eksisteerinud mitmesugused usulised rühmitused, sealhulgas sunni ja šiia moslemid, kristlased, juudid, mandalased ja jeziidid, samuti on Iraagis olemas arvestatav sektideväline ilmalik keskklass; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Iraagis on kaua eksisteerinud mitmesugused usulised rühmitused, sealhulgas sunni ja šiia moslemid, kristlased, juudid, mandalased ja jeziidid, samuti on Iraagis olemas arvestatav sektideväline ilmalik keskklass;

| E. | arvestades, et 2003. aastal elas Iraagis 800 000 kristlasest kodanikku (Iraagi Kaldea katoliku kiriku, Iraagi Süüria katoliku kiriku ja teiste kristlike vähemuste liikmed) ning et kristlased on Iraagi ammused põliselanikud, keda ähvardab nüüd tõsine tagakiusamine ja eksiil; arvestades, et sajad tuhanded kristlased on endiselt nende vastu suunatud vägivalla eest põgenenud, olles kas riigist lahkunud või riigi piires ümber asunud; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 2003. aastal elas Iraagis 800 000 kristlasest kodanikku (Iraagi Kaldea katoliku kiriku, Iraagi Süüria katoliku kiriku ja teiste kristlike vähemuste liikmed) ning et kristlased on Iraagi ammused põliselanikud, keda ähvardab nüüd tõsine tagakiusamine ja eksiil; arvestades, et sajad tuhanded kristlased on endiselt nende vastu suunatud vägivalla eest põgenenud, olles kas riigist lahkunud või riigi piires ümber asunud;

| F. | arvestades, et 2013. aastal peaksid toimuma kohalikud valimised ning 2014. aastal parlamendivalimised; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 2013. aastal peaksid toimuma kohalikud valimised ning 2014. aastal parlamendivalimised;

| G. | arvestades, et vastupidiselt kogu maailmas nähtuvale surmanuhtluse keelustamise suundumusele on surmanuhtluste arv Iraagis tõusuteel; arvestades, et teiste hulgas on ÜRO inimõiguste ülemvolinik Navi Pillay väljendanud tõsist muret seoses asjaoluga, et kohtumenetlused, mis lõpevad surmanuhtluse määramisega, ei ole kooskõlas õiglase kohtupidamise rahvusvaheliste normidega, sh sellistel põhjustel nagu kohtumenetluse ebapiisav läbipaistvus või süüdistatava piinamise või muu väärkohtlemise kasutamine nn ülestunnistuste saamiseks; arvestades, et surmanuhtlus on julm ja ebainimlik karistusvorm ning et Iraagi ametivõimudega surmanuhtluse kaotamise alase poliitilise dialoogi pidamine peaks olema esmatähtis; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et vastupidiselt kogu maailmas nähtuvale surmanuhtluse keelustamise suundumusele on surmanuhtluste arv Iraagis tõusuteel; arvestades, et teiste hulgas on ÜRO inimõiguste ülemvolinik Navi Pillay väljendanud tõsist muret seoses asjaoluga, et kohtumenetlused, mis lõpevad surmanuhtluse määramisega, ei ole kooskõlas õiglase kohtupidamise rahvusvaheliste normidega, sh sellistel põhjustel nagu kohtumenetluse ebapiisav läbipaistvus või süüdistatava piinamise või muu väärkohtlemise kasutamine nn ülestunnistuste saamiseks; arvestades, et surmanuhtlus on julm ja ebainimlik karistusvorm ning et Iraagi ametivõimudega surmanuhtluse kaotamise alase poliitilise dialoogi pidamine peaks olema esmatähtis;

| H. | arvestades, et Süüria kriisi tõttu on Iraaki tabanud uus arvestatav pagulaste ja tagasipöördujate laine, kusjuures tulijad kogevad Iraagis suurt isiklikku ja majanduslikku ebakindlust ning on väga haavatavas olukorras; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Süüria kriisi tõttu on Iraaki tabanud uus arvestatav pagulaste ja tagasipöördujate laine, kusjuures tulijad kogevad Iraagis suurt isiklikku ja majanduslikku ebakindlust ning on väga haavatavas olukorras;

| I. | arvestades, et Bagdadis asuval ELi delegatsioonil peavad olema vajalikud rahalised vahendid ja ressursid, et olla täielikult toimimisvõimeline ja suuteline etendama olulist rolli demokraatliku protsessi toetamisel, õigusriigi põhimõtete ja inimõiguste edendamisel ning Iraagi ametivõimude ja rahva abistamisel riigi ülesehitamise, olukorra stabiliseerimise ja normaliseerimise protsessis, ning arvestades, et Erbilis asuv eraldiseisev büroo võiks Bagdadis asuva ELi delegatsiooni tegevust oluliselt tõhustada; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Bagdadis asuval ELi delegatsioonil peavad olema vajalikud rahalised vahendid ja ressursid, et olla täielikult toimimisvõimeline ja suuteline etendama olulist rolli demokraatliku protsessi toetamisel, õigusriigi põhimõtete ja inimõiguste edendamisel ning Iraagi ametivõimude ja rahva abistamisel riigi ülesehitamise, olukorra stabiliseerimise ja normaliseerimise protsessis, ning arvestades, et Erbilis asuv eraldiseisev büroo võiks Bagdadis asuva ELi delegatsiooni tegevust oluliselt tõhustada;

| J. | arvestades, et Iraak on suutnud oma naftatootmise peaaegu täiel määral taastada; arvestades, et Iraagi riigil on sellegipoolest endiselt tõsiseid raskusi põhiteenuste osutamisel (sh korrapärane elektrivarustus suvel, puhas vesi ja rahuldavad tervishoiuteenused); arvestades, et äärmiselt tähtis on anda Iraagi naftavarude kasutamisel tehnilist abi, järgida õigusriigi põhimõtteid ning rakendada täielikult lepinguid ja hankeid käsitlevaid rahvusvahelisi norme, et soodustada sotsiaalse kaasamise protsessi ja heaolu; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Iraak on suutnud oma naftatootmise peaaegu täiel määral taastada; arvestades, et Iraagi riigil on sellegipoolest endiselt tõsiseid raskusi põhiteenuste osutamisel (sh korrapärane elektrivarustus suvel, puhas vesi ja rahuldavad tervishoiuteenused); arvestades, et äärmiselt tähtis on anda Iraagi naftavarude kasutamisel tehnilist abi, järgida õigusriigi põhimõtteid ning rakendada täielikult lepinguid ja hankeid käsitlevaid rahvusvahelisi norme, et soodustada sotsiaalse kaasamise protsessi ja heaolu;

| K. | arvestades, et noorte meeste seas on töötuse määr peaaegu 30 %, mistõttu on kuritegelikel jõukudel ja relvarühmitustel neid lihtne värvata; arvestades, et Iraagi ametivõimude põhieesmärk peaks endiselt olema korruptsioonivastane võitlus; arvestades, et EL peaks tegema kõik endast oleneva, et luua Euroopa ettevõtetele Iraagi korruptsioonivastaste meetmete toetamiseks tugevaid stiimuleid; arvestades, et Iraagi ametivõimud peaksid kasutama riigi naftatulu vahendi ja võimalusena, mille abil teostada Iraagi ühiskonnale üldiselt kasuks tulevaid jätkusuutlikke sotsiaalseid ja majanduslikke ülesehitamistöid, samuti peaksid nad edendama demokraatlike reformide protsessi; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et noorte meeste seas on töötuse määr peaaegu 30 %, mistõttu on kuritegelikel jõukudel ja relvarühmitustel neid lihtne värvata; arvestades, et Iraagi ametivõimude põhieesmärk peaks endiselt olema korruptsioonivastane võitlus; arvestades, et EL peaks tegema kõik endast oleneva, et luua Euroopa ettevõtetele Iraagi korruptsioonivastaste meetmete toetamiseks tugevaid stiimuleid; arvestades, et Iraagi ametivõimud peaksid kasutama riigi naftatulu vahendi ja võimalusena, mille abil teostada Iraagi ühiskonnale üldiselt kasuks tulevaid jätkusuutlikke sotsiaalseid ja majanduslikke ülesehitamistöid, samuti peaksid nad edendama demokraatlike reformide protsessi;

| L. | arvestades, et pärast USA vägede lahkumist Iraagist 2011. aasta lõpul on Iraagi julgeolekujõud riigi stabiilsuse ja pikaajalise püsivuse tagamisel otsustava tähtsusega; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et pärast USA vägede lahkumist Iraagist 2011. aasta lõpul on Iraagi julgeolekujõud riigi stabiilsuse ja pikaajalise püsivuse tagamisel otsustava tähtsusega;

| M. | arvestades, et ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti andmetel on Iraagis praegu ümber asustatud üle 1 500 000 inimese, kellest 500 000 on kodutud, ning naaberriikides – peamiselt Süürias ja Jordaanias – viibib veel 230 000 pagulast; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti andmetel on Iraagis praegu ümber asustatud üle 1 500 000 inimese, kellest 500 000 on kodutud, ning naaberriikides – peamiselt Süürias ja Jordaanias – viibib veel 230 000 pagulast;

| N. | arvestades, et Kurdistan on Iraagi suhteliselt rahulik ja stabiilne piirkond, kus tehakse järjest rohkem rahvusvahelist arengukoostööd ja kuhu suunatakse rohkem erainvesteeringud; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Kurdistan on Iraagi suhteliselt rahulik ja stabiilne piirkond, kus tehakse järjest rohkem rahvusvahelist arengukoostööd ja kuhu suunatakse rohkem erainvesteeringud;

| O. | arvestades, et hoolimata julgeolekuolukorra märgatavast paranemisest esineb pommiplahvatusi ja tulistamisi ikka veel sageli ning vägivald on Iraagis igapäevane, mistõttu on suurema osa iraaklaste tulevik ebakindel ning kogu Iraagi rahva majandusliku ja sotsiaalse integratsiooni edendamine võimatu; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et hoolimata julgeolekuolukorra märgatavast paranemisest esineb pommiplahvatusi ja tulistamisi ikka veel sageli ning vägivald on Iraagis igapäevane, mistõttu on suurema osa iraaklaste tulevik ebakindel ning kogu Iraagi rahva majandusliku ja sotsiaalse integratsiooni edendamine võimatu;

| P. | arvestades, et piirkonna stabiilsuse edendamiseks peaks Euroopa Liit võtma osa vastutust uue demokraatliku Iraagi ülesehitamise eest enda kanda, ja arvestades, et ELi poliitika Iraagi suhtes peaks kajastama liidu strateegilise partnerluse laiemat konteksti lõunapoolsete naaberriikide ja Lähis-Idaga; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et piirkonna stabiilsuse edendamiseks peaks Euroopa Liit võtma osa vastutust uue demokraatliku Iraagi ülesehitamise eest enda kanda, ja arvestades, et ELi poliitika Iraagi suhtes peaks kajastama liidu strateegilise partnerluse laiemat konteksti lõunapoolsete naaberriikide ja Lähis-Idaga;

| Q. | arvestades, et riigi ülesehitamise ja olukorra normaliseerimise alased põhiprobleemid on institutsioonilist ja sotsiaalset laadi – nimelt institutsioonide ja haldusorganite suutlikkuse suurendamine, õigusriigi tugevdamine ning õiguskaitse ja inimõiguste austamine; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et riigi ülesehitamise ja olukorra normaliseerimise alased põhiprobleemid on institutsioonilist ja sotsiaalset laadi – nimelt institutsioonide ja haldusorganite suutlikkuse suurendamine, õigusriigi tugevdamine ning õiguskaitse ja inimõiguste austamine;

| R. | arvestades, et EL peaks kohandama oma ressursikasutust Iraagi konkreetsetele sisemistele, piirkondlikele ja humanitaarprobleemidele, ning arvestades, et ELi osatähtsuse suurendamise eeltingimuseks Iraagis on tõhusus, läbipaistvus ja nähtavus; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et EL peaks kohandama oma ressursikasutust Iraagi konkreetsetele sisemistele, piirkondlikele ja humanitaarprobleemidele, ning arvestades, et ELi osatähtsuse suurendamise eeltingimuseks Iraagis on tõhusus, läbipaistvus ja nähtavus;

| S. | arvestades, et EL ja liikmesriigid on eraldanud alates 2003. aastast Iraagi abistamiseks üle miljardi euro (eelkõige Iraagi ülesehituse rahvusvahelise fondi (IRFFI) kaudu), ning arvestades, et EL on osalenud alates 2005. aastast Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika missiooni EUJUST LEX kaudu otseselt ka Iraagi õigusriigi edendamisel; arvestades, et missiooni EUJUST LEX volitusi pikendati 31. detsembrini 2013; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et EL ja liikmesriigid on eraldanud alates 2003. aastast Iraagi abistamiseks üle miljardi euro (eelkõige Iraagi ülesehituse rahvusvahelise fondi (IRFFI) kaudu), ning arvestades, et EL on osalenud alates 2005. aastast Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika missiooni EUJUST LEX kaudu otseselt ka Iraagi õigusriigi edendamisel; arvestades, et missiooni EUJUST LEX volitusi pikendati 31. detsembrini 2013;

| T. | arvestades, et partnerlus- ja koostöölepingu sõlmimine annab ELile Iraagiga pikaajaliste poliitiliste ja majanduslike sidemete arendamiseks uue lepingulise raamistiku, rajades ühtlasi ka tugeva aluse inimõiguste edendamiseks ja austamiseks riigis; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et partnerlus- ja koostöölepingu sõlmimine annab ELile Iraagiga pikaajaliste poliitiliste ja majanduslike sidemete arendamiseks uue lepingulise raamistiku, rajades ühtlasi ka tugeva aluse inimõiguste edendamiseks ja austamiseks riigis;

| U. | arvestades, et Iraak võib olla ELi energiaallikate suurema mitmekesistamise tagamisel ja seega ka Euroopa energiajulgeoleku suurendamisel oluline partner; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et Iraak võib olla ELi energiaallikate suurema mitmekesistamise tagamisel ja seega ka Euroopa energiajulgeoleku suurendamisel oluline partner;

| 1. | väljendab heameelt ELi ja Iraagi Vabariigi vaheliste läbirääkimiste eduka lõpuleviimise üle seoses partnerlus- ja koostöölepinguga, millega luuakse poolte vahel esmakordselt lepingulised suhted; tunneb heameelt selle üle, et partnerlus- ja koostöölepinguga luuakse koostöönõukogu, koostöökomitee ja parlamentaarne koostöökomitee, ning loodab, et sellised foorumid annavad uut hoogu liidu poliitilisele osalusele Iraagis kõige kõrgemal tasandil (Iraagi ametivõimudega kõrgeimal tasandil peetavate korrapäraste poliitiliste kohtumiste ja majandussuhete arendamise vormis); |
| --- | --- |

1.

väljendab heameelt ELi ja Iraagi Vabariigi vaheliste läbirääkimiste eduka lõpuleviimise üle seoses partnerlus- ja koostöölepinguga, millega luuakse poolte vahel esmakordselt lepingulised suhted; tunneb heameelt selle üle, et partnerlus- ja koostöölepinguga luuakse koostöönõukogu, koostöökomitee ja parlamentaarne koostöökomitee, ning loodab, et sellised foorumid annavad uut hoogu liidu poliitilisele osalusele Iraagis kõige kõrgemal tasandil (Iraagi ametivõimudega kõrgeimal tasandil peetavate korrapäraste poliitiliste kohtumiste ja majandussuhete arendamise vormis);

| 2. | on seisukohal, et kõnealuse lepingu poliitilised ja kaubanduslikud sätted loovad aluse kahepoolseid, piirkondlikke ja maailma tasandi küsimusi käsitleva korrapärase poliitilise dialoogi süvendamiseks ning püüavad samal ajal elavdada Iraagi arengu ja reformide alaste pingutuste toetamise kaudu ka Iraagi ja ELi vahelisi kaubandussuhteid, et hõlbustada Iraagi integratsiooni maailmamajandusse; |
| --- | --- |

2.

on seisukohal, et kõnealuse lepingu poliitilised ja kaubanduslikud sätted loovad aluse kahepoolseid, piirkondlikke ja maailma tasandi küsimusi käsitleva korrapärase poliitilise dialoogi süvendamiseks ning püüavad samal ajal elavdada Iraagi arengu ja reformide alaste pingutuste toetamise kaudu ka Iraagi ja ELi vahelisi kaubandussuhteid, et hõlbustada Iraagi integratsiooni maailmamajandusse;

| 3. | toetab Iraagi ühinemist Maailma Kaubandusorganisatsiooniga ning rõhutab, et partnerlus- ja koostöölepingu rakendamine peaks sellele protsessile märkimisväärselt kaasa aitama; |
| --- | --- |

3.

toetab Iraagi ühinemist Maailma Kaubandusorganisatsiooniga ning rõhutab, et partnerlus- ja koostöölepingu rakendamine peaks sellele protsessile märkimisväärselt kaasa aitama;

| 4. | rõhutab, et partnerlus- ja koostöölepingu olulises klauslis, milles käsitletakse massihävitusrelvade leviku tõkestamist, kutsutakse partnereid üles tuumadesarmeerimises aktiivselt osalema ja täielikult toetama kavandatavat ÜRO konverentsi tuumarelvavaba Lähis-Ida teemal; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et partnerlus- ja koostöölepingu olulises klauslis, milles käsitletakse massihävitusrelvade leviku tõkestamist, kutsutakse partnereid üles tuumadesarmeerimises aktiivselt osalema ja täielikult toetama kavandatavat ÜRO konverentsi tuumarelvavaba Lähis-Ida teemal;

| 5. | tunneb heameelt partnerlus- ja koostöölepingu selle klausli üle, milles käsitletakse ELi ja Iraagi vahelist koostööd Iraagi ühinemiseks Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuudiga; rõhutab, kui oluline on, et EL toetaks võimalikult kindlalt Rooma statuudi võimalikult kiiret ratifitseerimist Iraagis, Iraagi ühinemist nimetatud statuudiga ning esmatähtsa küsimusena ka rahvusvaheliste inimõigustealaste normide ja õigusaktide rakendamist; kutsub ELi liikmesriike ja Iraaki üles ratifitseerima Rahvusvahelise Kriminaalkohtu statuudi muudatusi, mis võeti vastu 11. juunil 2010. aastal; peab kiiduväärseks partnerlus- ja koostöölepingu klauslit, milles käsitletakse inimõiguste edendamise ja tõhusa kaitse alast koostööd Iraagis, kuid hoiatab siiski, et Iraagi suutmatus kaitsta, edendada ja austada inimõigusi kahjustaks koostöö- ja majandusarengu programme; rõhutab, kui oluline on säilitada range tingimuslikkus vastavalt põhimõttele, mille kohaselt sõltub toetus saavutatud edusammudest, ning toonitab vajadust panna rohkem rõhku arvestatavate edusammude tegemise olulisusele Iraagi inimõiguste küsimuses; peab kiiduväärseks Iraagi valitsuse lubadust edendada kodanikuühiskonnaga tulemuslikku dialoogi ning soodustada kodanikuühiskonna tõhusat kaasamist; |
| --- | --- |

5.

tunneb heameelt partnerlus- ja koostöölepingu selle klausli üle, milles käsitletakse ELi ja Iraagi vahelist koostööd Iraagi ühinemiseks Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuudiga; rõhutab, kui oluline on, et EL toetaks võimalikult kindlalt Rooma statuudi võimalikult kiiret ratifitseerimist Iraagis, Iraagi ühinemist nimetatud statuudiga ning esmatähtsa küsimusena ka rahvusvaheliste inimõigustealaste normide ja õigusaktide rakendamist; kutsub ELi liikmesriike ja Iraaki üles ratifitseerima Rahvusvahelise Kriminaalkohtu statuudi muudatusi, mis võeti vastu 11. juunil 2010. aastal; peab kiiduväärseks partnerlus- ja koostöölepingu klauslit, milles käsitletakse inimõiguste edendamise ja tõhusa kaitse alast koostööd Iraagis, kuid hoiatab siiski, et Iraagi suutmatus kaitsta, edendada ja austada inimõigusi kahjustaks koostöö- ja majandusarengu programme; rõhutab, kui oluline on säilitada range tingimuslikkus vastavalt põhimõttele, mille kohaselt sõltub toetus saavutatud edusammudest, ning toonitab vajadust panna rohkem rõhku arvestatavate edusammude tegemise olulisusele Iraagi inimõiguste küsimuses; peab kiiduväärseks Iraagi valitsuse lubadust edendada kodanikuühiskonnaga tulemuslikku dialoogi ning soodustada kodanikuühiskonna tõhusat kaasamist;

| 6. | toonitab asjaolu, et ELi ja Iraagi ametivõimude vahelise poliitilise dialoogi raames tuleb esmajoones keskenduda inimõiguste ning põhiliste kodaniku- ja isikuvabaduste austamisega seotud küsimustele, pöörates erilist tähelepanu inimõiguste rikkumisega seotud jätkuvatele süüdistustele ning kõikide usu- ja etniliste vähemuste õiguste kaitsele, samuti tuleks täiendavalt keskenduda demokraatlike institutsioonide, õigusriigi, hea valitsemistava, läbipaistva otsustamisprotsessi, nõuetekohase menetluse ja rahvusliku leppimise tugevdamisele; nõuab tungivalt, et Iraagi valitsus teeks jõupingutusi äärmiselt killustunud ühiskonna rahvuslikuks lepitamiseks; |
| --- | --- |

6.

toonitab asjaolu, et ELi ja Iraagi ametivõimude vahelise poliitilise dialoogi raames tuleb esmajoones keskenduda inimõiguste ning põhiliste kodaniku- ja isikuvabaduste austamisega seotud küsimustele, pöörates erilist tähelepanu inimõiguste rikkumisega seotud jätkuvatele süüdistustele ning kõikide usu- ja etniliste vähemuste õiguste kaitsele, samuti tuleks täiendavalt keskenduda demokraatlike institutsioonide, õigusriigi, hea valitsemistava, läbipaistva otsustamisprotsessi, nõuetekohase menetluse ja rahvusliku leppimise tugevdamisele; nõuab tungivalt, et Iraagi valitsus teeks jõupingutusi äärmiselt killustunud ühiskonna rahvuslikuks lepitamiseks;

| 7. | rõhutab vajadust seada absoluutsele esikohale Iraagi võimudega peetav poliitiline dialoog surmanuhtluse kaotamise ja Euroopa Liidu aluspõhimõtete toetamise küsimuses; kutsub Iraagi valitsust üles keelustama esimese asjana surmanuhtluse, kuulutama hukkamistele viivitamatult moratooriumi ja seda rakendama; |
| --- | --- |

7.

rõhutab vajadust seada absoluutsele esikohale Iraagi võimudega peetav poliitiline dialoog surmanuhtluse kaotamise ja Euroopa Liidu aluspõhimõtete toetamise küsimuses; kutsub Iraagi valitsust üles keelustama esimese asjana surmanuhtluse, kuulutama hukkamistele viivitamatult moratooriumi ja seda rakendama;

| 8. | tunneb heameelt asjaolu üle, et partnerlus- ja koostöölepinguga luuakse parlamentaarne koostöökomitee, mis kujutab endast foorumit, kus Iraagi parlament ja Euroopa Parlament kohtuvad ja arvamusi vahetavad, kus neid teavitatakse koostöönõukogu soovitustest ja kus nemad saavad esitada nimetatud nõukogule soovitusi; toetab seda tähtsat parlamentaarset mõõdet ja on seisukohal, et selline komitee on demokraatliku dialoogi pidamise väärtuslik võimalus, millega toetatakse Iraagi demokraatiat; |
| --- | --- |

8.

tunneb heameelt asjaolu üle, et partnerlus- ja koostöölepinguga luuakse parlamentaarne koostöökomitee, mis kujutab endast foorumit, kus Iraagi parlament ja Euroopa Parlament kohtuvad ja arvamusi vahetavad, kus neid teavitatakse koostöönõukogu soovitustest ja kus nemad saavad esitada nimetatud nõukogule soovitusi; toetab seda tähtsat parlamentaarset mõõdet ja on seisukohal, et selline komitee on demokraatliku dialoogi pidamise väärtuslik võimalus, millega toetatakse Iraagi demokraatiat;

| 9. | kinnitab oma pühendumust parlamentaarse demokraatia edendamisele ning tuletab meelde oma algatust toetada 2008. aasta eelarvest demokraatia kehtestamist koostöös kolmandate riikide parlamentidega; väljendab veel kord oma valmisolekut toetada aktiivselt Iraagi esindajatekogu, pakkudes välja algatusi Iraagi valitud rahvaesindajate suutlikkuse suurendamiseks seoses nende põhiseadusest tulenevate ülesannete täitmisega ning pakkudes kogemuste jagamist tõhusa halduse ja personali koolitamise valdkonnas; |
| --- | --- |

9.

kinnitab oma pühendumust parlamentaarse demokraatia edendamisele ning tuletab meelde oma algatust toetada 2008. aasta eelarvest demokraatia kehtestamist koostöös kolmandate riikide parlamentidega; väljendab veel kord oma valmisolekut toetada aktiivselt Iraagi esindajatekogu, pakkudes välja algatusi Iraagi valitud rahvaesindajate suutlikkuse suurendamiseks seoses nende põhiseadusest tulenevate ülesannete täitmisega ning pakkudes kogemuste jagamist tõhusa halduse ja personali koolitamise valdkonnas;

| 10. | rõhutab, et tähtis on luua vajalikud tingimused tugevaks tehniliseks dialoogiks ja koostööks Iraagiga ning jätkata Iraagi valitsuse toetamist, et kehtestada riigis lepinguid ja hankeid käsitlevad asjakohased rahvusvahelised normid, rakendada neid täielikult ning suurendada investeerimisvõimalusi; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et tähtis on luua vajalikud tingimused tugevaks tehniliseks dialoogiks ja koostööks Iraagiga ning jätkata Iraagi valitsuse toetamist, et kehtestada riigis lepinguid ja hankeid käsitlevad asjakohased rahvusvahelised normid, rakendada neid täielikult ning suurendada investeerimisvõimalusi;

| 11. | kutsub Iraaki üles ratifitseerima võimalikult kiiresti tuumarelvakatsetuste üldise keelustamise lepingu; |
| --- | --- |

11.

kutsub Iraaki üles ratifitseerima võimalikult kiiresti tuumarelvakatsetuste üldise keelustamise lepingu;

| 12. | väljendab heameelt ELi delegatsiooni loomise üle Bagdadis Iraagis ning ELi delegatsiooni juhi ametisse nimetamise üle; tuletab siiski meelde vajadust tagada ELi delegatsioonile asjakohased tööruumid ning vajalikul hulgal töötajaid ja materiaalseid vahendeid, et täita ELi poolt väljendatud eesmärki etendada olulist osa Iraagi üleminekul demokraatiale ning võimaldada tagada delegatsiooni täielik teovõime; rõhutab, et äärmiselt oluline on tagada delegatsiooni juhile võimalikult turvaline võimalus reisida riigi kõikidesse piirkondadesse, et teostada järelevalvet Euroopa Liidu rahastatud programmide nõuetekohase rakendamise, inimõiguste olukorra ja reformiprotsessi üle; |
| --- | --- |

12.

väljendab heameelt ELi delegatsiooni loomise üle Bagdadis Iraagis ning ELi delegatsiooni juhi ametisse nimetamise üle; tuletab siiski meelde vajadust tagada ELi delegatsioonile asjakohased tööruumid ning vajalikul hulgal töötajaid ja materiaalseid vahendeid, et täita ELi poolt väljendatud eesmärki etendada olulist osa Iraagi üleminekul demokraatiale ning võimaldada tagada delegatsiooni täielik teovõime; rõhutab, et äärmiselt oluline on tagada delegatsiooni juhile võimalikult turvaline võimalus reisida riigi kõikidesse piirkondadesse, et teostada järelevalvet Euroopa Liidu rahastatud programmide nõuetekohase rakendamise, inimõiguste olukorra ja reformiprotsessi üle;

| 13. | rõhutab, kui oluline on Iraagi tuleviku jaoks Iraagi juhtide poliitiline kokkulepe moodustada rahvusliku ühtsuse valitsus, mis kajastab nõuetekohaselt Iraagi ühiskonna poliitilist, usulist ja etnilist mitmekesisust ning peegeldab Iraagi rahva poolt 7. märtsil 2010. aastal toimunud üldvalimistel väljendatud tahet; nõuab kõnealuse kokkuleppe viivitamatut ja täielikku rakendamist ning palub, et Iraagi poliitilised jõud pühenduksid ühtse eesmärgi nimel jätkuvalt tugevate ja püsivate demokraatlike institutsioonide rajamise protsessile ning looksid nii kohalikul kui ka rahvusvahelisel tasandil tingimused vabadeks ja õiglasteks valimisteks, mis on demokraatiale ülemineku protsessi jaoks hädavajalik; märgib, et kõnealuse kokkuleppe rakendamine võib olla tõelise rahvusliku leppimise protsessi alustamiseks ainus elujõuline lahendus; kordab, kui oluline on alaliste ministrite määramine kaitse- ja siseministeeriumisse, et vältida võimu koondumist ning edendada demokraatlikku dialoogi, järelevalvet, poliitilist vastutust ja aruandekohustust julgeolekuga seotud poliitiliste otsuste suhtes; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, kui oluline on Iraagi tuleviku jaoks Iraagi juhtide poliitiline kokkulepe moodustada rahvusliku ühtsuse valitsus, mis kajastab nõuetekohaselt Iraagi ühiskonna poliitilist, usulist ja etnilist mitmekesisust ning peegeldab Iraagi rahva poolt 7. märtsil 2010. aastal toimunud üldvalimistel väljendatud tahet; nõuab kõnealuse kokkuleppe viivitamatut ja täielikku rakendamist ning palub, et Iraagi poliitilised jõud pühenduksid ühtse eesmärgi nimel jätkuvalt tugevate ja püsivate demokraatlike institutsioonide rajamise protsessile ning looksid nii kohalikul kui ka rahvusvahelisel tasandil tingimused vabadeks ja õiglasteks valimisteks, mis on demokraatiale ülemineku protsessi jaoks hädavajalik; märgib, et kõnealuse kokkuleppe rakendamine võib olla tõelise rahvusliku leppimise protsessi alustamiseks ainus elujõuline lahendus; kordab, kui oluline on alaliste ministrite määramine kaitse- ja siseministeeriumisse, et vältida võimu koondumist ning edendada demokraatlikku dialoogi, järelevalvet, poliitilist vastutust ja aruandekohustust julgeolekuga seotud poliitiliste otsuste suhtes;

| 14. | väljendab muret seoses järjest kasvavate pingetega usurühmade vahel ning suure usaldamatusega Iraagi valitsuse ja opositsiooni vahel, sest kui neid probleeme ei lahendata, võivad need viia vägivaldse konflikti taaspuhkemiseni; on väga mures Süüria konflikti võimaliku negatiivse ülekandumise pärast Iraaki, kuna see võib suurendada pingeid Iraagi usurühmade vahel; kutsub kõiki Iraagi toimijaid käituma vastutustundlikult ja ohjeldatult, et sellist stsenaariumi ära hoida; |
| --- | --- |

14.

väljendab muret seoses järjest kasvavate pingetega usurühmade vahel ning suure usaldamatusega Iraagi valitsuse ja opositsiooni vahel, sest kui neid probleeme ei lahendata, võivad need viia vägivaldse konflikti taaspuhkemiseni; on väga mures Süüria konflikti võimaliku negatiivse ülekandumise pärast Iraaki, kuna see võib suurendada pingeid Iraagi usurühmade vahel; kutsub kõiki Iraagi toimijaid käituma vastutustundlikult ja ohjeldatult, et sellist stsenaariumi ära hoida;

| 15. | kutsub Iraagi valitsust üles tagama, et riigi ressursse kasutatakse läbipaistvalt ja vastutustundlikult kõikide Iraagi elanike hüvanguks; |
| --- | --- |

15.

kutsub Iraagi valitsust üles tagama, et riigi ressursse kasutatakse läbipaistvalt ja vastutustundlikult kõikide Iraagi elanike hüvanguks;

| 16. | palub komisjonil kavandada kohustuslik ettevõtja sotsiaalse vastutuse klausel, mida arutataks ühel esimestest koosolekutest ja mis lähtuks rahvusvahelisel tasandil, sealhulgas OECD 2010. aastal ajakohastatud suunistes ning ÜRO, ILO ja ELi standardites kindlaks määratud põhimõtetest; teeb ettepaneku, et selle klausliga ühtlustataks kehtivad standardid ja mõisted, et tagada võrreldavus ja õiglus, ning et selles tuleks ette näha meetmed nimetatud põhimõtete rakendamiseks ELi tasandil, näiteks nõuded jälgida ettevõtete, nende tütarettevõtete ja tarneahelate tegevust ning rakendada hoolsuskohustust; |
| --- | --- |

16.

palub komisjonil kavandada kohustuslik ettevõtja sotsiaalse vastutuse klausel, mida arutataks ühel esimestest koosolekutest ja mis lähtuks rahvusvahelisel tasandil, sealhulgas OECD 2010. aastal ajakohastatud suunistes ning ÜRO, ILO ja ELi standardites kindlaks määratud põhimõtetest; teeb ettepaneku, et selle klausliga ühtlustataks kehtivad standardid ja mõisted, et tagada võrreldavus ja õiglus, ning et selles tuleks ette näha meetmed nimetatud põhimõtete rakendamiseks ELi tasandil, näiteks nõuded jälgida ettevõtete, nende tütarettevõtete ja tarneahelate tegevust ning rakendada hoolsuskohustust;

| 17. | on sellegipoolest endiselt väga mures tsiviilelanike, haavatavate rühmade ja kõikide usukogukondade, sh kristlastest vähemuste vastu suunatud jätkuvate vägivallategude pärast, mis tekitavad elanikkonnas sügavat hirmu ja ebakindlust nii enda kui ka nende riigi tuleviku ees; märgib, et selles vallas on siiski tehtud teatavaid edusamme, ning kutsub Iraagi võime üles parandama jätkuvalt julgeolekut ja avalikku korda ning võitlema kogu riigis terrorismi ja usurühmadevahelise vägivalla vastu; on seisukohal, et samuti tuleks esmatähtsaks pidada uue õigusraamistiku kehtestamist, millega piiritletaks selgelt julgeolekujõudude kohustused ja õigused ning hõlbustataks piisava järelevalve teostamist julgeolekujõudude üle, nagu on sätestatud põhiseaduses; on seisukohal, et esindajatekogu peab täitma uue seadusandluse koostamisel ning demokraatliku kontrolli teostamisel asjakohast rolli; kutsub Iraagi ametivõime üles tõhustama oma jõupingutusi, et kaitsta kristlastest vähemusi ja kõiki muid haavatavaid vähemusi, tagada kõikidele Iraagi kodanikele õigus praktiseerida oma usku või väljendada oma identiteeti vabalt ja turvaliselt, võtta otsustavamaid meetmeid rahvuste- ja religioonidevahelise vägivalla vastu, kaitsta ilmalikku elanikkonda ning teha kõik endast olenev, et võtta rikkumiste toimepanijad kooskõlas õigusriigi põhimõtte ja rahvusvaheliste normidega vastutusele; on veendunud, et partnerlus- ja koostööleping annab võimaluse edendada veelgi lepitusprogramme ja religioonidevahelist dialoogi, mille eesmärk on taastada Iraagi ühiskonnas ühtekuuluvustunne ja partnerlus; |
| --- | --- |

17.

on sellegipoolest endiselt väga mures tsiviilelanike, haavatavate rühmade ja kõikide usukogukondade, sh kristlastest vähemuste vastu suunatud jätkuvate vägivallategude pärast, mis tekitavad elanikkonnas sügavat hirmu ja ebakindlust nii enda kui ka nende riigi tuleviku ees; märgib, et selles vallas on siiski tehtud teatavaid edusamme, ning kutsub Iraagi võime üles parandama jätkuvalt julgeolekut ja avalikku korda ning võitlema kogu riigis terrorismi ja usurühmadevahelise vägivalla vastu; on seisukohal, et samuti tuleks esmatähtsaks pidada uue õigusraamistiku kehtestamist, millega piiritletaks selgelt julgeolekujõudude kohustused ja õigused ning hõlbustataks piisava järelevalve teostamist julgeolekujõudude üle, nagu on sätestatud põhiseaduses; on seisukohal, et esindajatekogu peab täitma uue seadusandluse koostamisel ning demokraatliku kontrolli teostamisel asjakohast rolli; kutsub Iraagi ametivõime üles tõhustama oma jõupingutusi, et kaitsta kristlastest vähemusi ja kõiki muid haavatavaid vähemusi, tagada kõikidele Iraagi kodanikele õigus praktiseerida oma usku või väljendada oma identiteeti vabalt ja turvaliselt, võtta otsustavamaid meetmeid rahvuste- ja religioonidevahelise vägivalla vastu, kaitsta ilmalikku elanikkonda ning teha kõik endast olenev, et võtta rikkumiste toimepanijad kooskõlas õigusriigi põhimõtte ja rahvusvaheliste normidega vastutusele; on veendunud, et partnerlus- ja koostööleping annab võimaluse edendada veelgi lepitusprogramme ja religioonidevahelist dialoogi, mille eesmärk on taastada Iraagi ühiskonnas ühtekuuluvustunne ja partnerlus;

| 18. | juhib tähelepanu pakilisele vajadusele lahendada Iraagi rahvast vaevavad humanitaarprobleemid; rõhutab vajadust tagada, et haavatavate rühmade, sh pagulaste ja riigisiseselt ümberpaigutatud isikute abistamiseks võetakse Iraagi võimude ja kohapeal tegutsevate rahvusvaheliste abiorganisatsioonide vahel kooskõlastatud meetmeid, mille eesmärk on nimetatud rühmi kaitsta ning luua nende julgeoleku ja väärikuse tagamiseks asjakohased tingimused; |
| --- | --- |

18.

juhib tähelepanu pakilisele vajadusele lahendada Iraagi rahvast vaevavad humanitaarprobleemid; rõhutab vajadust tagada, et haavatavate rühmade, sh pagulaste ja riigisiseselt ümberpaigutatud isikute abistamiseks võetakse Iraagi võimude ja kohapeal tegutsevate rahvusvaheliste abiorganisatsioonide vahel kooskõlastatud meetmeid, mille eesmärk on nimetatud rühmi kaitsta ning luua nende julgeoleku ja väärikuse tagamiseks asjakohased tingimused;

| 19. | märgib murelikult, et ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti hinnangul on Süüria sõja algusest saadik Iraagi Kurdistanis varjupaika otsinud 34 000 Süüria pagulast; nõuab Iraagi ametivõimude abistamist Iraaki saabuva põgenikevoolu haldamisel, et tagada eelkõige see, et pagulased lubatakse humanitaarkaalutlustel riiki ja suunatakse pagulaslaagritesse; nõuab samuti tungivalt, et EL aitaks Iraagi valitsusel tagada sellistes pagulaslaagrites inimlikud elamistingimused; |
| --- | --- |

19.

märgib murelikult, et ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti hinnangul on Süüria sõja algusest saadik Iraagi Kurdistanis varjupaika otsinud 34 000 Süüria pagulast; nõuab Iraagi ametivõimude abistamist Iraaki saabuva põgenikevoolu haldamisel, et tagada eelkõige see, et pagulased lubatakse humanitaarkaalutlustel riiki ja suunatakse pagulaslaagritesse; nõuab samuti tungivalt, et EL aitaks Iraagi valitsusel tagada sellistes pagulaslaagrites inimlikud elamistingimused;

| 20. | kutsub Iraagi ametivõime üles tagama Ashrafi ja Hurriya pagulaslaagrite elanike turvalisuse ning inimväärsed elamistingimused, kuid tunnustab samas Iraagi võimude pühendumust; palub liikmesriikidel järgida ELi ja Iraagi vahelise partnerlus- ja koostöölepingu artikli 105 lõike 3 punkti b ja nimetatud artikli lõiget 4 ning teha kõik endast olenev, et hõlbustada Hurriya pagulaslaagri elanike ümberasumist või repatrieerimist üksikjuhtumite kaupa ja vabatahtlikkuse alusel, et lahendada lõpuks nende Iraagi territooriumil viibimise küsimus; |
| --- | --- |

20.

kutsub Iraagi ametivõime üles tagama Ashrafi ja Hurriya pagulaslaagrite elanike turvalisuse ning inimväärsed elamistingimused, kuid tunnustab samas Iraagi võimude pühendumust; palub liikmesriikidel järgida ELi ja Iraagi vahelise partnerlus- ja koostöölepingu artikli 105 lõike 3 punkti b ja nimetatud artikli lõiget 4 ning teha kõik endast olenev, et hõlbustada Hurriya pagulaslaagri elanike ümberasumist või repatrieerimist üksikjuhtumite kaupa ja vabatahtlikkuse alusel, et lahendada lõpuks nende Iraagi territooriumil viibimise küsimus;

| 21. | nõuab põhiseaduse, karistusseadustiku ja kriminaalmenetluse seadustiku läbivaatamist, et tagada soolise võrdõiguslikkuse ja naiste õiguste austamine täies ulatuses; kordab, et naistel võib olla ühiskonnastruktuuri taastamisel oluline osatähtsus, ning rõhutab, kui vajalik on nende täielik poliitiline osalus, sealhulgas riiklike strateegiate väljatöötamisel, et võtta arvesse nende seisukohti; |
| --- | --- |

21.

nõuab põhiseaduse, karistusseadustiku ja kriminaalmenetluse seadustiku läbivaatamist, et tagada soolise võrdõiguslikkuse ja naiste õiguste austamine täies ulatuses; kordab, et naistel võib olla ühiskonnastruktuuri taastamisel oluline osatähtsus, ning rõhutab, kui vajalik on nende täielik poliitiline osalus, sealhulgas riiklike strateegiate väljatöötamisel, et võtta arvesse nende seisukohti;

| 22. | ergutab valitsusväliseid organisatsioone osalema Iraagi demokraatia ja inimõiguste tugevdamisel, andes sihipärast abi naistele, kes on vägivalla, sundabielude, aukuritegude, inimkaubanduse või suguelundite moonutamise ohvrid; |
| --- | --- |

22.

ergutab valitsusväliseid organisatsioone osalema Iraagi demokraatia ja inimõiguste tugevdamisel, andes sihipärast abi naistele, kes on vägivalla, sundabielude, aukuritegude, inimkaubanduse või suguelundite moonutamise ohvrid;

| 23. | nõuab tungivalt, et Iraagi parlament ja valitsus võtaksid vastu õigusaktid laste tööjõu kasutamise, laste prostitutsiooni ja lastega kauplemise keelustamiseks ning tagaksid ÜRO lapse õiguste konventsiooni järgimise; |
| --- | --- |

23.

nõuab tungivalt, et Iraagi parlament ja valitsus võtaksid vastu õigusaktid laste tööjõu kasutamise, laste prostitutsiooni ja lastega kauplemise keelustamiseks ning tagaksid ÜRO lapse õiguste konventsiooni järgimise;

| 24. | palub erilise tähelepanu pööramist naiste osalemisele konfliktijärgses ülesehitusprotsessis ning poliitilise ja majanduselu kõige kõrgematel tasanditel, eelkõige vähemuskogukondadest pärit naiste puhul, keda diskrimineeritakse sageli mitmekordselt (nii soo kui ka etnilise või usulise identiteedi tõttu); nõuab tungivalt, et Iraagi ametivõimud võtaksid vajalikke meetmeid, et kujundada välja kaasav kodanikuühiskond, kes oleks võimeline poliitilistes protsessides täielikult osalema, ning edendaksid sõltumatut, pluralistlikku ja professionaalset meediasektorit; |
| --- | --- |

24.

palub erilise tähelepanu pööramist naiste osalemisele konfliktijärgses ülesehitusprotsessis ning poliitilise ja majanduselu kõige kõrgematel tasanditel, eelkõige vähemuskogukondadest pärit naiste puhul, keda diskrimineeritakse sageli mitmekordselt (nii soo kui ka etnilise või usulise identiteedi tõttu); nõuab tungivalt, et Iraagi ametivõimud võtaksid vajalikke meetmeid, et kujundada välja kaasav kodanikuühiskond, kes oleks võimeline poliitilistes protsessides täielikult osalema, ning edendaksid sõltumatut, pluralistlikku ja professionaalset meediasektorit;

| 25. | väljendab sügavat muret naiste arvukate, sundabieludega seotud enesetapujuhtumite ja aumõrvade pärast ning muude naistevastase vägivalla sagedaste vormide esinemise pärast, nagu naiste suguelundite moonutamine ja koduvägivald; rõhutab, et oluline on võtta vastu naiste ja tütarlaste õiguste ning sotsiaalse, kultuurilise ja füüsilise puutumatuse toetamist ja kaitset käsitlevad asjakohased ja tõhusad õigusaktid, edendada naiste täielikku osalemisvõimalust sotsiaalmajanduslikus integratsioonis ning lõpetada naiste diskrimineerimine seadusandluses vastavalt Iraagi põhiseadusele ja inimõiguste valdkonna rahvusvahelistest kokkulepetest tulenevatele kohustustele; |
| --- | --- |

25.

väljendab sügavat muret naiste arvukate, sundabieludega seotud enesetapujuhtumite ja aumõrvade pärast ning muude naistevastase vägivalla sagedaste vormide esinemise pärast, nagu naiste suguelundite moonutamine ja koduvägivald; rõhutab, et oluline on võtta vastu naiste ja tütarlaste õiguste ning sotsiaalse, kultuurilise ja füüsilise puutumatuse toetamist ja kaitset käsitlevad asjakohased ja tõhusad õigusaktid, edendada naiste täielikku osalemisvõimalust sotsiaalmajanduslikus integratsioonis ning lõpetada naiste diskrimineerimine seadusandluses vastavalt Iraagi põhiseadusele ja inimõiguste valdkonna rahvusvahelistest kokkulepetest tulenevatele kohustustele;

| 26. | väljendab heameelt aastateks 2011–2013 koostatud komisjoni ühise strateegiadokumendi üle, mis tähistab üleminekut ELi arengukoostöö mitmeaastasele kavandamisele, mille aluseks on konsulteerimine Iraagi ametivõimudega ja kooskõlastatus muude Iraagis tegutsevate rahvusvaheliste osalejatega (Maailmapank, ÜRO); märgib, et see uus käsitus on kooskõlas Euroopa Parlamendi 13. märtsil 2008. aastal nõukogule esitatud soovituse põhielementidega; |
| --- | --- |

26.

väljendab heameelt aastateks 2011–2013 koostatud komisjoni ühise strateegiadokumendi üle, mis tähistab üleminekut ELi arengukoostöö mitmeaastasele kavandamisele, mille aluseks on konsulteerimine Iraagi ametivõimudega ja kooskõlastatus muude Iraagis tegutsevate rahvusvaheliste osalejatega (Maailmapank, ÜRO); märgib, et see uus käsitus on kooskõlas Euroopa Parlamendi 13. märtsil 2008. aastal nõukogule esitatud soovituse põhielementidega;

| 27. | väljendab heameelt missiooni EUJUST LEX positiivsete tulemuste üle ning komisjoni projektiga kooskõlastatud katseprojektide esmakordse rakendamise üle Iraagis; nõuab tungivalt, et kogutud teadmistepagasit kasutataks ära ka selle missiooni lõppedes, rakendades ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika ning liidu vahendeid selleks, et võimaldada ELil jätkata kohapealset abi andmist Iraagi politsei ja karistussüsteemi tugevdamise valdkonnas; |
| --- | --- |

27.

väljendab heameelt missiooni EUJUST LEX positiivsete tulemuste üle ning komisjoni projektiga kooskõlastatud katseprojektide esmakordse rakendamise üle Iraagis; nõuab tungivalt, et kogutud teadmistepagasit kasutataks ära ka selle missiooni lõppedes, rakendades ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika ning liidu vahendeid selleks, et võimaldada ELil jätkata kohapealset abi andmist Iraagi politsei ja karistussüsteemi tugevdamise valdkonnas;

| 28. | kordab oma palvet esitada ELi poolt Iraagile antava abi läbipaistvust ja tõhusust tõendavad materjalid tegelikke väljamakseid ja ELi abi kasutamist käsitlevate üksikasjalike, korrapäraste ja läbipaistvate andmetena, seda eelkõige nende assigneeringute puhul, mis eraldatakse Iraagi ülesehituse rahvusvahelise fondi kaudu, mille peamine rahastaja on EL; |
| --- | --- |

28.

kordab oma palvet esitada ELi poolt Iraagile antava abi läbipaistvust ja tõhusust tõendavad materjalid tegelikke väljamakseid ja ELi abi kasutamist käsitlevate üksikasjalike, korrapäraste ja läbipaistvate andmetena, seda eelkõige nende assigneeringute puhul, mis eraldatakse Iraagi ülesehituse rahvusvahelise fondi kaudu, mille peamine rahastaja on EL;

| 29. | märgib, et ühiskonna ja inimarengu valdkonnas kavandatavate ELi koostöömeetmete eesmärk on võidelda vaesuse vastu ning katta põhivajadused tervishoiu, hariduse ja tööhõive valdkonnas, edendades samal ajal kõikide, sealhulgas kõige haavatavamate rühmade (näiteks pagulased, ümberasustatud isikud ja kõik usuvähemused) põhivabadusi; rõhutab, et kõikide nende meetmete rakendamine peab tõstma institutsioonide suutlikkust ning seejuures tuleb arvesse võtta kaasatuse, läbipaistvuse ja hea valitsemistava põhimõtteid; |
| --- | --- |

29.

märgib, et ühiskonna ja inimarengu valdkonnas kavandatavate ELi koostöömeetmete eesmärk on võidelda vaesuse vastu ning katta põhivajadused tervishoiu, hariduse ja tööhõive valdkonnas, edendades samal ajal kõikide, sealhulgas kõige haavatavamate rühmade (näiteks pagulased, ümberasustatud isikud ja kõik usuvähemused) põhivabadusi; rõhutab, et kõikide nende meetmete rakendamine peab tõstma institutsioonide suutlikkust ning seejuures tuleb arvesse võtta kaasatuse, läbipaistvuse ja hea valitsemistava põhimõtteid;

| 30. | rõhutab Iraagi tundlikku geopoliitilist asukohta Süüria, Iraani, Türgi, Saudi Araabia ja Jordaania naabrina; loodab, et Iraagil on piirkonnas stabiliseeriv roll (eelkõige Süüria käimasoleva kodusõja taustal); loodab, et Iraak toetab demokraatlikule ja kaasavale korrale üleminekut Süürias; |
| --- | --- |

30.

rõhutab Iraagi tundlikku geopoliitilist asukohta Süüria, Iraani, Türgi, Saudi Araabia ja Jordaania naabrina; loodab, et Iraagil on piirkonnas stabiliseeriv roll (eelkõige Süüria käimasoleva kodusõja taustal); loodab, et Iraak toetab demokraatlikule ja kaasavale korrale üleminekut Süürias;

| 31. | väljendab heameelt selle üle, et hiljuti asutati sõltumatu asutusena Iraagi inimõiguste kõrgetasemeline komisjon, mis on võimeline mõtestama Iraagi põhiseaduses tagatud õigusi ja etendama nimetatud õiguste kaitsmisel keskset rolli; rõhutab, kui oluline on säilitada nimetatud asutuse sõltumatus poliitilisest mõjust ning anda selle tegevusele piisavat, kindlat ja sõltumatut rahalist toetust; rõhutab, et valitsusasutused peavad tegema komisjoni uurimisorganitega korrapärast, läbipaistvat ja pidevat koostööd; kutsub liikmesriike üles toetama komisjoni arengut tehnilise abi, pideva dialoogi ning kogemuste vahetamisega inimõiguste kaitse valdkonnas; |
| --- | --- |

31.

väljendab heameelt selle üle, et hiljuti asutati sõltumatu asutusena Iraagi inimõiguste kõrgetasemeline komisjon, mis on võimeline mõtestama Iraagi põhiseaduses tagatud õigusi ja etendama nimetatud õiguste kaitsmisel keskset rolli; rõhutab, kui oluline on säilitada nimetatud asutuse sõltumatus poliitilisest mõjust ning anda selle tegevusele piisavat, kindlat ja sõltumatut rahalist toetust; rõhutab, et valitsusasutused peavad tegema komisjoni uurimisorganitega korrapärast, läbipaistvat ja pidevat koostööd; kutsub liikmesriike üles toetama komisjoni arengut tehnilise abi, pideva dialoogi ning kogemuste vahetamisega inimõiguste kaitse valdkonnas;

| 32. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Ülemkogu eesistujale, komisjoni presidendile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide parlamentide esimeestele ning Iraagi Vabariigi valitsusele ja esindajatekogule. |
| --- | --- |

32.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Ülemkogu eesistujale, komisjoni presidendile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide parlamentide esimeestele ning Iraagi Vabariigi valitsusele ja esindajatekogule.

---

(1)  ELT L 204, 31.7.2012, lk 20.

(2)  ELT C 298 E, 8.12.2006, lk 287.

(3)  ELT C 66 E, 20.3.2009, lk 75.

(4)  ELT C 99 E, 3.4.2012, lk 115.

(5)  ELT C 136 E, 11.5.2012, lk 53.

---

| 30.12.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 440/89 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 440/89

---

P7_TA(2013)0024

Euroopa Ühenduste ning Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide vahelise majanduspartnerluse vahelepingu rakendamine Zimbabwe praeguse olukorra valguses

Euroopa Parlamendi 17. jaanuari 2013. aasta resolutsioon Euroopa Ühenduse ning Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide vahelise majanduspartnerluse vahelepingu rakendamise kohta Zimbabwe praegust olukorda arvestades (2013/2515(RSP))

(2015/C 440/13)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse majanduspartnerluse vahelepingut ühelt poolt Madagaskari, Mauritiuse, Seišellide ja Zimbabwe ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse vahel, mida on ajutiselt kohaldatud alates 14. maist 2012. aastast, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majanduspartnerluse vahelepingut ühelt poolt Madagaskari, Mauritiuse, Seišellide ja Zimbabwe ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse vahel, mida on ajutiselt kohaldatud alates 14. maist 2012. aastast,

| — | võttes arvesse koostöölepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, millele on alla kirjutatud Cotonous 23. juunil 2000 (Cotonou leping), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse koostöölepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, millele on alla kirjutatud Cotonous 23. juunil 2000 (Cotonou leping),

| — | võttes arvesse üldist tolli- ja kaubanduskokkulepet (GATT), eelkõige selle XXIV artiklit, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse üldist tolli- ja kaubanduskokkulepet (GATT), eelkõige selle XXIV artiklit,

| — | võttes arvesse ÜRO 8. septembri 2000. aasta aastatuhande deklaratsiooni, milles esitatakse aastatuhande arengueesmärgid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 8. septembri 2000. aasta aastatuhande deklaratsiooni, milles esitatakse aastatuhande arengueesmärgid,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 25. märtsi 2009. aasta resolutsiooni vahelepingu kohta, millega kehtestatakse raamistik ühelt poolt Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise majanduspartnerluslepingu sõlmimiseks (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 25. märtsi 2009. aasta resolutsiooni vahelepingu kohta, millega kehtestatakse raamistik ühelt poolt Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise majanduspartnerluslepingu sõlmimiseks (1),

| — | võttes arvesse Lõuna-Aafrika Arenguühenduse 1. juuni 2012. aasta erakorralise tippkohtumise kommünikeed, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Lõuna-Aafrika Arenguühenduse 1. juuni 2012. aasta erakorralise tippkohtumise kommünikeed,

| — | võttes arvesse nõukogu 23. juuli 2012. aasta järeldusi Zimbabwe kohta ning nõukogu rakendusotsust 2012/124/ÜVJP Zimbabwe vastu suunatud piiravate meetmete kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 23. juuli 2012. aasta järeldusi Zimbabwe kohta ning nõukogu rakendusotsust 2012/124/ÜVJP Zimbabwe vastu suunatud piiravate meetmete kohta (2),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 2,

| A. | arvestades, et Cotonou lepingu kaubanduskoostöö peatükk, mille alusel EL pikendas AKV riikide ühepoolsete kaubandussoodustuste kehtivust, aegus 31. detsembril 2007. aastal, ning et sellest ajast alates ei ole olukord vastanud WTO eeskirjadele; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Cotonou lepingu kaubanduskoostöö peatükk, mille alusel EL pikendas AKV riikide ühepoolsete kaubandussoodustuste kehtivust, aegus 31. detsembril 2007. aastal, ning et sellest ajast alates ei ole olukord vastanud WTO eeskirjadele;

| B. | arvestades, et majanduspartnerluslepingud on kooskõlas WTO eeskirjadega ning on suunatud piirkondliku integratsiooni toetamisele kaubavahetuse arendamise, jätkusuutliku kasvu ja vaesuse vähendamise abil, soodustades samas AKV riikide majanduse järkjärgulist maailmakaubandusse integreerumist; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et majanduspartnerluslepingud on kooskõlas WTO eeskirjadega ning on suunatud piirkondliku integratsiooni toetamisele kaubavahetuse arendamise, jätkusuutliku kasvu ja vaesuse vähendamise abil, soodustades samas AKV riikide majanduse järkjärgulist maailmakaubandusse integreerumist;

| C. | arvestades, et Madagaskar, Mauritius, Seišellid ja Zimbabwe on Cotonou lepingu allkirjastanud; arvestades, et inimõiguste austamine on ELi ja AKV riikide vahelise arengukoostöölepingu oluline aspekt; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Madagaskar, Mauritius, Seišellid ja Zimbabwe on Cotonou lepingu allkirjastanud; arvestades, et inimõiguste austamine on ELi ja AKV riikide vahelise arengukoostöölepingu oluline aspekt;

| D. | arvestades, et majanduspartnerluse vahelepinguid võib pidada esimeseks sammuks täielike majanduspartnerluslepingute suunas tänu sellele, et need hõlmavad mitte üksnes kaubavahetuse eeskirju, vaid ka varases arenguetapis tööstuse kaitset ja päritolureegleid käsitlevaid peatükke; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et majanduspartnerluse vahelepinguid võib pidada esimeseks sammuks täielike majanduspartnerluslepingute suunas tänu sellele, et need hõlmavad mitte üksnes kaubavahetuse eeskirju, vaid ka varases arenguetapis tööstuse kaitset ja päritolureegleid käsitlevaid peatükke;

| E. | arvestades, et Cotonou lepingu artikli 8, artikli 11b, artikli 96 ja artikli 97 kohaseid sätteid hea valitsemistava, poliitiliste ametikohtade läbipaistvuse ja inimõiguste kohta tuleb käsitada osana kõnealusest majanduspartnerluse vahelepingust ühelt poolt Madagaskari, Mauritiuse, Seišellide ja Zimbabwe ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse vahel; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Cotonou lepingu artikli 8, artikli 11b, artikli 96 ja artikli 97 kohaseid sätteid hea valitsemistava, poliitiliste ametikohtade läbipaistvuse ja inimõiguste kohta tuleb käsitada osana kõnealusest majanduspartnerluse vahelepingust ühelt poolt Madagaskari, Mauritiuse, Seišellide ja Zimbabwe ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse vahel;

| F. | arvestades, et kuigi praegune olukord Zimbabwes on inimõiguste ja demokraatia osas näidanud paranemismärke, on tulevase koostöö puhul liidu ja Zimbabwe vahel ette näha mitmeid probleeme, eelkõige seoses üldise poliitilise kokkuleppe täieliku elluviimise ning ahistamise ja inimõiguste rikkumise kõigi vormide likvideerimisega; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et kuigi praegune olukord Zimbabwes on inimõiguste ja demokraatia osas näidanud paranemismärke, on tulevase koostöö puhul liidu ja Zimbabwe vahel ette näha mitmeid probleeme, eelkõige seoses üldise poliitilise kokkuleppe täieliku elluviimise ning ahistamise ja inimõiguste rikkumise kõigi vormide likvideerimisega;

| G. | arvestades, et Zimbabwe majanduse elavnemine on veel ebakindel ja riigi teatavad poliitilised põhimõtted ohustavad tulevasi majandussuhteid liidu ja Zimbabwe vahel; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Zimbabwe majanduse elavnemine on veel ebakindel ja riigi teatavad poliitilised põhimõtted ohustavad tulevasi majandussuhteid liidu ja Zimbabwe vahel;

| H. | arvestades, et Zimbabwe eirab demonstratiivselt rahvusvahelisi kokkuleppeid ning oma siseriiklikke õigusakte, lubades jätkuvalt ebaseadusliku elevandiluu müüki; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Zimbabwe eirab demonstratiivselt rahvusvahelisi kokkuleppeid ning oma siseriiklikke õigusakte, lubades jätkuvalt ebaseadusliku elevandiluu müüki;

| 1. | juhib tähelepanu asjaolule, et EL peab edendama arenguriikidega õiglast kaubandust, mis põhineb ILO tööstandardite ja -tingimuste täielikul austamisel ja tagamisel, ning kindlustama võimalikult kõrgete sotsiaalsete ja keskkonnaalaste standardite kohaldamise; on seisukohal, et see hõlmab õiglase hinna maksmist arenguriikidest pärit ressursside ja põllumajandustoodete eest; |
| --- | --- |

1.

juhib tähelepanu asjaolule, et EL peab edendama arenguriikidega õiglast kaubandust, mis põhineb ILO tööstandardite ja -tingimuste täielikul austamisel ja tagamisel, ning kindlustama võimalikult kõrgete sotsiaalsete ja keskkonnaalaste standardite kohaldamise; on seisukohal, et see hõlmab õiglase hinna maksmist arenguriikidest pärit ressursside ja põllumajandustoodete eest;

| 2. | rõhutab, et majanduspartnerluse vahelepingu ajutine jõustumine on oluline samm ELi ja nelja asjaomase Aafrika riigi vahelise partnerluse tugevdamisel stabiilses õigusraamistikus; rõhutab läbirääkimiste jätkumise olulisust, et jõuda avatuma ja õiglasema kaubanduse, investeeringute ja piirkondliku integratsiooni edendamisele suunatud täieliku lepinguni; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et majanduspartnerluse vahelepingu ajutine jõustumine on oluline samm ELi ja nelja asjaomase Aafrika riigi vahelise partnerluse tugevdamisel stabiilses õigusraamistikus; rõhutab läbirääkimiste jätkumise olulisust, et jõuda avatuma ja õiglasema kaubanduse, investeeringute ja piirkondliku integratsiooni edendamisele suunatud täieliku lepinguni;

| 3. | on seisukohal, et inimõiguste komisjoni käsitleva seaduse jõustumine Zimbabwes on valitsuse paljulubav samm, pidades silmas inimõiguste olukorra paranemist riigis, ning tähendab kokkulepitud tegevuskava raames edusammu rahumeelsete ja usaldusväärsete valimiste suunas; |
| --- | --- |

3.

on seisukohal, et inimõiguste komisjoni käsitleva seaduse jõustumine Zimbabwes on valitsuse paljulubav samm, pidades silmas inimõiguste olukorra paranemist riigis, ning tähendab kokkulepitud tegevuskava raames edusammu rahumeelsete ja usaldusväärsete valimiste suunas;

| 4. | kutsub komisjoni üles viima läbirääkimised piirkonna ülejäänud seitsme riigiga uuele tasemele ning kasutama arengusõbralikku lähenemisviisi, mis oleks kooskõlas piirkonna ja selle riikide strateegiliste eesmärkide ja prioriteetidega ning vastaks WTO eeskirjadele; |
| --- | --- |

4.

kutsub komisjoni üles viima läbirääkimised piirkonna ülejäänud seitsme riigiga uuele tasemele ning kasutama arengusõbralikku lähenemisviisi, mis oleks kooskõlas piirkonna ja selle riikide strateegiliste eesmärkide ja prioriteetidega ning vastaks WTO eeskirjadele;

| 5. | väljendab siiski muret kestva inimõiguste ja põhivabaduste rikkumise pärast Zimbabwes, mis kahjustab Zimbabwe rahvusliku ühtsuse valitsuse viimastel aastatel võetud kohustuste täitmist, ning eriti inimõiguste kaitsjate, ajakirjanike ja kodanikuühiskonna esindajate hiljutiste ahistamisjuhtumite pärast Zimbabwes; palub Zimbabwe valitsusel võtta kõik vajalikud meetmed tagamaks, et mitte kedagi ei ahistata ega hirmutata inimõigusküsimustega tegelemise pärast; |
| --- | --- |

5.

väljendab siiski muret kestva inimõiguste ja põhivabaduste rikkumise pärast Zimbabwes, mis kahjustab Zimbabwe rahvusliku ühtsuse valitsuse viimastel aastatel võetud kohustuste täitmist, ning eriti inimõiguste kaitsjate, ajakirjanike ja kodanikuühiskonna esindajate hiljutiste ahistamisjuhtumite pärast Zimbabwes; palub Zimbabwe valitsusel võtta kõik vajalikud meetmed tagamaks, et mitte kedagi ei ahistata ega hirmutata inimõigusküsimustega tegelemise pärast;

| 6. | taunib asjaolu, et majanduspartnerluse vahelepingus puudub tugev inimõiguste klausel, ning kordab nõuet, et kõik ELi sõlmitud kaubanduslepingud sisaldaksid siduvaid inimõiguste klausleid; peab kahetsusväärseks, et välja jäeti jätkusuutlikku arengut käsitlev peatükk ning nõue austada rahvusvahelisi töö- ja keskkonnastandardeid; |
| --- | --- |

6.

taunib asjaolu, et majanduspartnerluse vahelepingus puudub tugev inimõiguste klausel, ning kordab nõuet, et kõik ELi sõlmitud kaubanduslepingud sisaldaksid siduvaid inimõiguste klausleid; peab kahetsusväärseks, et välja jäeti jätkusuutlikku arengut käsitlev peatükk ning nõue austada rahvusvahelisi töö- ja keskkonnastandardeid;

| 7. | rõhutab, et kogunemis-, ühinemis- ja sõnavabadus on demokraatia alustalad, mille täieliku austamise kohustuse Zimbabwe võttis üldise poliitilise kokkuleppe raames; juhib tähelepanu kehtivale nõusolekumenetlusele ning rõhutab, et Euroopa Liiduga majanduspartnerluse vahelepingu ratifitseerimine on veel üks võimalus rõhutada vajadust täita lubadused ja kohustused; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et kogunemis-, ühinemis- ja sõnavabadus on demokraatia alustalad, mille täieliku austamise kohustuse Zimbabwe võttis üldise poliitilise kokkuleppe raames; juhib tähelepanu kehtivale nõusolekumenetlusele ning rõhutab, et Euroopa Liiduga majanduspartnerluse vahelepingu ratifitseerimine on veel üks võimalus rõhutada vajadust täita lubadused ja kohustused;

| 8. | rõhutab, et praeguses olukorras peaks Cotonou lepingu artikli 96 kohane ELi arengukoostöö peatamine jääma jõusse, kuid et EL täidab endiselt võetud kohustust toetada kohalikku elanikkonda; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et praeguses olukorras peaks Cotonou lepingu artikli 96 kohane ELi arengukoostöö peatamine jääma jõusse, kuid et EL täidab endiselt võetud kohustust toetada kohalikku elanikkonda;

| 9. | toetab vastusena Zimbabwe poliitilisele ja inimõiguste olukorrale kehtestatud ELi praegusi sihtmeetmeid, tehes igal aastal otsuseid, mis võimaldavad ELil pidevalt jälgida Zimbabwe valitsuse kõrgemaid ametnikke; rõhutab ka, et majanduspartnerluse vaheleping nimetatud meetmeid ei mõjuta; |
| --- | --- |

9.

toetab vastusena Zimbabwe poliitilisele ja inimõiguste olukorrale kehtestatud ELi praegusi sihtmeetmeid, tehes igal aastal otsuseid, mis võimaldavad ELil pidevalt jälgida Zimbabwe valitsuse kõrgemaid ametnikke; rõhutab ka, et majanduspartnerluse vaheleping nimetatud meetmeid ei mõjuta;

| 10. | kutsub Zimbabwe valitsust üles tegema sihtmeetmete võtmise peatamise võimaldamiseks kõik vajaliku, seahulgas taastama õigusriigi, demokraatia ja inimõiguste austamise ning eelkõige viima läbi rahumeelse ja usaldusväärse põhiseaduse rahvahääletuse ja valmistama ette tunnustatud rahvusvahelistele standarditele vastavad valimised; |
| --- | --- |

10.

kutsub Zimbabwe valitsust üles tegema sihtmeetmete võtmise peatamise võimaldamiseks kõik vajaliku, seahulgas taastama õigusriigi, demokraatia ja inimõiguste austamise ning eelkõige viima läbi rahumeelse ja usaldusväärse põhiseaduse rahvahääletuse ja valmistama ette tunnustatud rahvusvahelistele standarditele vastavad valimised;

| 11. | kinnitab veel kord, et on valmis kasutama kõiki oma käsutuses olevaid vahendeid, kui inimõiguste olukord peaks olulisel määral halvenema, sealhulgas ka võimalust kohaldada lepingu artikli 65 sätteid (nn täitmatajätmise klausel); |
| --- | --- |

11.

kinnitab veel kord, et on valmis kasutama kõiki oma käsutuses olevaid vahendeid, kui inimõiguste olukord peaks olulisel määral halvenema, sealhulgas ka võimalust kohaldada lepingu artikli 65 sätteid (nn täitmatajätmise klausel);

| 12. | kutsub Harares asuvat ELi esindust üles pakkuma Zimbabwe rahvusliku ühtsuse valitsusele jätkuvalt oma abi inimõiguste olukorra parandamiseks, seades eesmärgiks rahumeelsed ja usaldusväärsed valimised vastavalt standarditele, mille täitmist EL eeldaks kõigi oma kaubanduspartnerite puhul; |
| --- | --- |

12.

kutsub Harares asuvat ELi esindust üles pakkuma Zimbabwe rahvusliku ühtsuse valitsusele jätkuvalt oma abi inimõiguste olukorra parandamiseks, seades eesmärgiks rahumeelsed ja usaldusväärsed valimised vastavalt standarditele, mille täitmist EL eeldaks kõigi oma kaubanduspartnerite puhul;

| 13. | palub Zimbabwe valitsusel jõustada selliste isikute kindlakstegemine ja karistamine, kes on seotud elevandiluu ebaseadusliku ekspordi ja kauplemisega, ning teha ka jõupingutusi läbipaistvuse suurendamiseks Zimbabwe kaevandustööstuses, et tagada riigi loodusvarade seaduslikust kasutamisest tuleneva rikkuse üle nõuetekohane arvepidamine ning kasu kõigile zimbabwelastele; |
| --- | --- |

13.

palub Zimbabwe valitsusel jõustada selliste isikute kindlakstegemine ja karistamine, kes on seotud elevandiluu ebaseadusliku ekspordi ja kauplemisega, ning teha ka jõupingutusi läbipaistvuse suurendamiseks Zimbabwe kaevandustööstuses, et tagada riigi loodusvarade seaduslikust kasutamisest tuleneva rikkuse üle nõuetekohane arvepidamine ning kasu kõigile zimbabwelastele;

| 14. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile, nõukogule, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Euroopa välisteenistusele, Zimbabwe valitsusele ja parlamendile ning Lõuna-Aafrika Arenguühenduse liikmesriikide valitsustele. |
| --- | --- |

14.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile, nõukogule, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Euroopa välisteenistusele, Zimbabwe valitsusele ja parlamendile ning Lõuna-Aafrika Arenguühenduse liikmesriikide valitsustele.

---

(1)  ELT C 117 E, 6.5.2010, lk 129.

(2)  ELT L 54, 28.2.2012, lk 20.

---

| 30.12.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 440/92 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 440/92

---

P7_TA(2013)0026

Riigiabi kaasajastamine

Euroopa Parlamendi 17. jaanuari 2013. aasta resolutsioon riigiabi ajakohastamise kohta (2012/2920(RSP))

(2015/C 440/14)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 109, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 109,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks (COM(2012)0725), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks (COM(2012)0725),

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu 7. mai 1998. aasta määrust (EÜ) nr 994/98, milles käsitletakse Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 92 ja 93 kohaldamist teatavate horisontaalse riigiabi liikide suhtes ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1370/2007, mis käsitleb avaliku reisijateveoteenuse osutamist raudteel ja maanteel (COM(2012)0730), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu 7. mai 1998. aasta määrust (EÜ) nr 994/98, milles käsitletakse Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 92 ja 93 kohaldamist teatavate horisontaalse riigiabi liikide suhtes ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1370/2007, mis käsitleb avaliku reisijateveoteenuse osutamist raudteel ja maanteel (COM(2012)0730),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „ELi riigiabi ajakohastamine” (COM(2012)0209), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „ELi riigiabi ajakohastamine” (COM(2012)0209),

| — | võttes arvesse arvamust, mille Regioonide Komitee võttis vastu 98. täiskogu istungil, mis toimus 29. novembril 2012. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse arvamust, mille Regioonide Komitee võttis vastu 98. täiskogu istungil, mis toimus 29. novembril 2012. aastal,

| — | võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja eriaruannet nr 15/2011 „Kas komisjoni menetlused tagavad riigiabi kontrolli tõhusa juhtimise?”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja eriaruannet nr 15/2011 „Kas komisjoni menetlused tagavad riigiabi kontrolli tõhusa juhtimise?”,

| — | võttes arvesse 20. oktoobril 2010. aastal sõlmitud Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni suhete raamkokkulepet (1) (edaspidi „raamkokkulepe”), eriti selle punkti 15, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 20. oktoobril 2010. aastal sõlmitud Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni suhete raamkokkulepet (1) (edaspidi „raamkokkulepe”), eriti selle punkti 15,

| — | võttes arvesse komisjonile riigiabi ajakohastamise kohta esitatud küsimust (O-000213/2012 – B7-0102/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjonile riigiabi ajakohastamise kohta esitatud küsimust (O-000213/2012 – B7-0102/2013),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 2,

| A. | arvestades, et komisjon on esitanud ettepanekud kahe määruse vastuvõtmiseks, millega viiakse ellu riigiabi ajakohastamise programm ja mille õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 109; arvestades, et selle õigusliku alusega on ette nähtud ainult Euroopa Parlamendiga konsulteerimine, aga mitte kaasotsustamismenetlus; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et komisjon on esitanud ettepanekud kahe määruse vastuvõtmiseks, millega viiakse ellu riigiabi ajakohastamise programm ja mille õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 109; arvestades, et selle õigusliku alusega on ette nähtud ainult Euroopa Parlamendiga konsulteerimine, aga mitte kaasotsustamismenetlus;

| B. | arvestades, et ettepanekute eesmärk on pigem koondada vahendid abi andmise keerulisemate juhtude hindamisele, mitte pöörata tähelepanu vähemtähtsatele juhtudele ja kaebustele, mis liikmesriikidevahelist kaubandust ei mõjuta; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ettepanekute eesmärk on pigem koondada vahendid abi andmise keerulisemate juhtude hindamisele, mitte pöörata tähelepanu vähemtähtsatele juhtudele ja kaebustele, mis liikmesriikidevahelist kaubandust ei mõjuta;

| C. | arvestades, et need ettepanekud, eriti menetlusmääruse (EÜ) nr 659/1999 muutmine, käsitlevad korda, mille alusel komisjon kontrollib valitud riigi- ja kohalike asutuste otsuseid, ning arvestades, et seepärast peab Euroopa Parlament nende tekstide üle tingimata demokraatlikku järelevalvet teostama; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et need ettepanekud, eriti menetlusmääruse (EÜ) nr 659/1999 muutmine, käsitlevad korda, mille alusel komisjon kontrollib valitud riigi- ja kohalike asutuste otsuseid, ning arvestades, et seepärast peab Euroopa Parlament nende tekstide üle tingimata demokraatlikku järelevalvet teostama;

| D. | arvestades, et vastavalt Euroopa Parlamendi ja komisjoni vahel sõlmitud raamkokkuleppe punktile 15 tuleks Euroopa Parlament kaasata selliste ettepanekute koostamisse; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et vastavalt Euroopa Parlamendi ja komisjoni vahel sõlmitud raamkokkuleppe punktile 15 tuleks Euroopa Parlament kaasata selliste ettepanekute koostamisse;

| 1. | tunneb heameelt riigiabi ajakohastamist käsitleva komisjoni teatise ja määrusi puudutavate komisjoni uute ettepanekute üle; palub aga komisjonil tagada, et majanduskasvu soodustamine, mis on reformi üldeesmärk, ei põhjustaks jälle valitsemissektori võla suurenemist; |
| --- | --- |

1.

tunneb heameelt riigiabi ajakohastamist käsitleva komisjoni teatise ja määrusi puudutavate komisjoni uute ettepanekute üle; palub aga komisjonil tagada, et majanduskasvu soodustamine, mis on reformi üldeesmärk, ei põhjustaks jälle valitsemissektori võla suurenemist;

| 2. | rõhutab, et riigiabi peab olema väiksem, aga sihipärasem, see peaks tekitama avalikule sektorile vähem kulusid ega tohiks moonutada konkurentsi, kuid peaks toetama üleminekut teadmistepõhisele majandusele; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et riigiabi peab olema väiksem, aga sihipärasem, see peaks tekitama avalikule sektorile vähem kulusid ega tohiks moonutada konkurentsi, kuid peaks toetama üleminekut teadmistepõhisele majandusele;

| 3. | rõhutab, et riigiabi peab oma olemuselt olema selline, et see pigem soodustab teenuste ja infrastruktuuri arengut ja teadmiste suurendamist, mitte ei toeta konkreetseid ettevõtteid; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et riigiabi peab oma olemuselt olema selline, et see pigem soodustab teenuste ja infrastruktuuri arengut ja teadmiste suurendamist, mitte ei toeta konkreetseid ettevõtteid;

| 4. | rõhutab, et riigiabi kontrolli peamine eesmärk on tagada siseturul võrdsed tingimused; tunneb heameelt riigiabi ajakohastamise paketi üle, mis on konkurentsipoliitikas toimuva ajakohastamise nurgakivi; nõuab, et reformipakett rakendataks õigel ajal; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et riigiabi kontrolli peamine eesmärk on tagada siseturul võrdsed tingimused; tunneb heameelt riigiabi ajakohastamise paketi üle, mis on konkurentsipoliitikas toimuva ajakohastamise nurgakivi; nõuab, et reformipakett rakendataks õigel ajal;

| 5. | teab, milline osa oli riigiabil, mida võimaldati kriisiaja erikorra alusel, kriisiga võitlemisel; märgib ühtlasi, et riigiabi asjakohane kasutamine ja kontrollimine on ELi 2020. aasta majanduskasvustrateegia eesmärkide saavutamiseks väga oluline; |
| --- | --- |

5.

teab, milline osa oli riigiabil, mida võimaldati kriisiaja erikorra alusel, kriisiga võitlemisel; märgib ühtlasi, et riigiabi asjakohane kasutamine ja kontrollimine on ELi 2020. aasta majanduskasvustrateegia eesmärkide saavutamiseks väga oluline;

| 6. | rõhutab, et konkurentsipoliitika raames peab olema võimalik majanduse keskkonnahoidlikuks muutmiseks, eelkõige seoses taastuvate energiaallikate ja energiatõhususega, asjakohast riigi toetust anda, ja et uued suunised peaksid põhinema sellel eeldusel; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et konkurentsipoliitika raames peab olema võimalik majanduse keskkonnahoidlikuks muutmiseks, eelkõige seoses taastuvate energiaallikate ja energiatõhususega, asjakohast riigi toetust anda, ja et uued suunised peaksid põhinema sellel eeldusel;

| 7. | on komisjoniga nõus, et riigiabi andmist tuleks muuta kiiremaks, et oleks rohkem võimalik keskenduda keerulistele juhtudele, millel on siseturul valitsevale konkurentsile suur mõju; võtab teadmiseks komisjoni ettepaneku anda komisjonile kaebuste menetlemisega seotud otsuste tegemisel suurem kaalutlusõigus; palub sellega seoses komisjonil esitada üksikasjalikud kriteeriumid, mille aluse eristada olulisi juhtumeid vähemolulistest; juhib tähelepanu sellele, et võimalused, mida eristamiseks võib kasutada, oleksid tõsta vähese tähtsusega abi määruses künniseid ning laiendada nii võimaldamismääruses kui ka üldises grupierandi määruses horisontaalseid kategooriaid; |
| --- | --- |

7.

on komisjoniga nõus, et riigiabi andmist tuleks muuta kiiremaks, et oleks rohkem võimalik keskenduda keerulistele juhtudele, millel on siseturul valitsevale konkurentsile suur mõju; võtab teadmiseks komisjoni ettepaneku anda komisjonile kaebuste menetlemisega seotud otsuste tegemisel suurem kaalutlusõigus; palub sellega seoses komisjonil esitada üksikasjalikud kriteeriumid, mille aluse eristada olulisi juhtumeid vähemolulistest; juhib tähelepanu sellele, et võimalused, mida eristamiseks võib kasutada, oleksid tõsta vähese tähtsusega abi määruses künniseid ning laiendada nii võimaldamismääruses kui ka üldises grupierandi määruses horisontaalseid kategooriaid;

| 8. | märgib, et neid eesmärke on minevikus seatud mitmel korral ja need on riigiabialaste õigusaktide varasematel läbivaatamistel aluseks olnud, kuid kuna nüüd on vaja neid uusi ettepanekuid, on selge, et neid ei ole täielikult täidetud; |
| --- | --- |

8.

märgib, et neid eesmärke on minevikus seatud mitmel korral ja need on riigiabialaste õigusaktide varasematel läbivaatamistel aluseks olnud, kuid kuna nüüd on vaja neid uusi ettepanekuid, on selge, et neid ei ole täielikult täidetud;

| 9. | loodab, et tänu seekordsetele ettepanekutele on võimalik eesmärgid täita ja et ettepanekud ei pane kaebuse esitajaid loobuma komisjoni tähelepanu juhtimisest tõsistele konkurentsimoonutuste juhtumitele; |
| --- | --- |

9.

loodab, et tänu seekordsetele ettepanekutele on võimalik eesmärgid täita ja et ettepanekud ei pane kaebuse esitajaid loobuma komisjoni tähelepanu juhtimisest tõsistele konkurentsimoonutuste juhtumitele;

| 10. | märgib, et komisjon kavatseb üldiselt rohkem meetmeid teatamiskohustuse kohaldusalast välja jätta; märgib eelkõige, et komisjoni ettepaneku kohaselt hõlmab võimaldamismäärus nii kultuuri edendamiseks eraldatavat abi kui ka loodusõnnestuste kahju korvamiseks antavat abi; rõhutab aga, et piisava kontrolli tagamiseks peavad liikmesriigid eelnevalt tagama, et vähese tähtsusega riigiabi meetmed ja grupierandiga hõlmatud abikavad on riigiabi eeskirjadega kooskõlas, kuid komisjon teeb ka edaspidi selliste juhtude järelkontrolli; rõhutab, et see ei tohi põhjustada riigiabi suurendamist; palub komisjonil tagada, et riigiabi pikas perspektiivis vähendataks; |
| --- | --- |

10.

märgib, et komisjon kavatseb üldiselt rohkem meetmeid teatamiskohustuse kohaldusalast välja jätta; märgib eelkõige, et komisjoni ettepaneku kohaselt hõlmab võimaldamismäärus nii kultuuri edendamiseks eraldatavat abi kui ka loodusõnnestuste kahju korvamiseks antavat abi; rõhutab aga, et piisava kontrolli tagamiseks peavad liikmesriigid eelnevalt tagama, et vähese tähtsusega riigiabi meetmed ja grupierandiga hõlmatud abikavad on riigiabi eeskirjadega kooskõlas, kuid komisjon teeb ka edaspidi selliste juhtude järelkontrolli; rõhutab, et see ei tohi põhjustada riigiabi suurendamist; palub komisjonil tagada, et riigiabi pikas perspektiivis vähendataks;

| 11. | rõhutab, et esitatava teabe kvaliteedi ja õigeaegsuse ning teatiste koostamise osas peab komisjon tagama liikmesriikidega parema teabevahetuse; rõhutab, et tõhusate riigisiseste süsteemidega tuleb tagada, et etteteatamiskohustusest vabastatud riigiabimeetmed on ELi õigusega kooskõlas; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, et esitatava teabe kvaliteedi ja õigeaegsuse ning teatiste koostamise osas peab komisjon tagama liikmesriikidega parema teabevahetuse; rõhutab, et tõhusate riigisiseste süsteemidega tuleb tagada, et etteteatamiskohustusest vabastatud riigiabimeetmed on ELi õigusega kooskõlas;

| 12. | märgib, et seni on asjaomaste riigiabi kontrollimise juhtude kohta asjakohast teavet esitanud ainult liikmesriigid; palub komisjonil analüüsida, kas tal oleks oma teabekogumisvahendite laiendamiseks ja selleks, et tal oleks võimalik teavet saada otse turuosalistelt, täiendavaid inimressursse vaja; |
| --- | --- |

12.

märgib, et seni on asjaomaste riigiabi kontrollimise juhtude kohta asjakohast teavet esitanud ainult liikmesriigid; palub komisjonil analüüsida, kas tal oleks oma teabekogumisvahendite laiendamiseks ja selleks, et tal oleks võimalik teavet saada otse turuosalistelt, täiendavaid inimressursse vaja;

| 13. | on väga mures kontrollikoja leidude üle, mille kohaselt ei püüa komisjon teatamata riigiabi meetmeid korrapäraselt avastada ega hinda järjepidevalt oma riigiabikontrolli järelmõju; nõuab täiendavat selgitust 40 % grupierandi määruse kohaselt antud riigiabi juhtude kohta, mis võivad olla problemaatilised; rõhutab, et see tekitab suuri probleeme uutele turule tulijatele ning väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele ning moonutab konkurentsi; |
| --- | --- |

13.

on väga mures kontrollikoja leidude üle, mille kohaselt ei püüa komisjon teatamata riigiabi meetmeid korrapäraselt avastada ega hinda järjepidevalt oma riigiabikontrolli järelmõju; nõuab täiendavat selgitust 40 % grupierandi määruse kohaselt antud riigiabi juhtude kohta, mis võivad olla problemaatilised; rõhutab, et see tekitab suuri probleeme uutele turule tulijatele ning väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele ning moonutab konkurentsi;

| 14. | nõutab tungivalt, et komisjon käsitleks seoses riigiabi ajakohastamisega ülalnimetatud küsimusi ja tagaks, et piisava vastavuse tagamiseks korvaks teatiste võimaliku nõrgema eelkontrolli komisjoni tõhus ja range järelkontroll; |
| --- | --- |

14.

nõutab tungivalt, et komisjon käsitleks seoses riigiabi ajakohastamisega ülalnimetatud küsimusi ja tagaks, et piisava vastavuse tagamiseks korvaks teatiste võimaliku nõrgema eelkontrolli komisjoni tõhus ja range järelkontroll;

| 15. | peab kahetsusväärseks, et uute ettepanekute õigusliku alusega (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 109) on ette nähtud vaid Euroopa Parlamendiga konsulteerimine, mitte kaasotsustamismenetlus, mida pärast Lissaboni lepingu jõustumist kohaldatakse muude turu integratsiooni ja majanduse reguleerimise valdkondade suhtes; |
| --- | --- |

15.

peab kahetsusväärseks, et uute ettepanekute õigusliku alusega (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 109) on ette nähtud vaid Euroopa Parlamendiga konsulteerimine, mitte kaasotsustamismenetlus, mida pärast Lissaboni lepingu jõustumist kohaldatakse muude turu integratsiooni ja majanduse reguleerimise valdkondade suhtes;

| 16. | on seisukohal, et sellise demokraatia puudujäägiga ei saa leppida ettepanekute puhul, mis puudutavad seda, kuidas komisjon riigi ja kohaliku tasandi valitud asutuste otsuste ja õigusaktide üle, eelkõige üldist majandushuvi pakkuvate, põhiõigustega seotud teenuste osas, järelevalvet peab; |
| --- | --- |

16.

on seisukohal, et sellise demokraatia puudujäägiga ei saa leppida ettepanekute puhul, mis puudutavad seda, kuidas komisjon riigi ja kohaliku tasandi valitud asutuste otsuste ja õigusaktide üle, eelkõige üldist majandushuvi pakkuvate, põhiõigustega seotud teenuste osas, järelevalvet peab;

| 17. | on seisukohal, et see puudujääk tuleks kõrvaldada institutsioonidevahelise kokkuleppe abil ja aluslepingu tulevase läbivaatamise käigus tuleks see viga parandada; |
| --- | --- |

17.

on seisukohal, et see puudujääk tuleks kõrvaldada institutsioonidevahelise kokkuleppe abil ja aluslepingu tulevase läbivaatamise käigus tuleks see viga parandada;

| 18. | nõuab tungivalt, et senikaua võtaksid komisjon ja nõukogu muudatusettepanekuid, mida Euroopa Parlament konsultatsiooniprotsessi käigus esitab, igati arvesse; |
| --- | --- |

18.

nõuab tungivalt, et senikaua võtaksid komisjon ja nõukogu muudatusettepanekuid, mida Euroopa Parlament konsultatsiooniprotsessi käigus esitab, igati arvesse;

| 19. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

19.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT L 304, 20.11.2010, lk 47.

---

| 30.12.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 440/94 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 440/94

---

P7_TA(2013)0027

Hiljutised ohvriterohked tulekahjud tekstiilivabrikutes, eelkõige Bangladeshis

Euroopa Parlamendi 17. jaanuari 2013. aasta resolutsioon tekstiilivabrikute hiljutiste põlengute inimohvrite kohta, pidades eelkõige silmas Bangladeshi (2012/2908(RSP))

(2015/C 440/15)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse 2001. aastal Euroopa Ühenduse ja Bangladeshi Rahvavabariigi vahel sõlmitud koostöölepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2001. aastal Euroopa Ühenduse ja Bangladeshi Rahvavabariigi vahel sõlmitud koostöölepingut,

| — | võttes arvesse oma 25. novembri 2010. aasta resolutsioone inimõiguste ning sotsiaalsete ja keskkonnastandardite kohta rahvusvahelistes kaubanduslepingutes (1) ning ettevõtete sotsiaalse vastutuse kohta rahvusvahelistes kaubanduskokkulepetes (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. novembri 2010. aasta resolutsioone inimõiguste ning sotsiaalsete ja keskkonnastandardite kohta rahvusvahelistes kaubanduslepingutes (1) ning ettevõtete sotsiaalse vastutuse kohta rahvusvahelistes kaubanduskokkulepetes (2),

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni aruannet „Sotsiaalõiguste globaliseerumine: Rahvusvaheline Tööorganisatsioon ja laiem keskkond”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni aruannet „Sotsiaalõiguste globaliseerumine: Rahvusvaheline Tööorganisatsioon ja laiem keskkond”,

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni aruannet „Tööjõud lõunapoolkeral: töötajate probleemid ja alternatiivid”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni aruannet „Tööjõud lõunapoolkeral: töötajate probleemid ja alternatiivid”,

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni aruannet „Üleilmastumine, paindlikustamine ja töötingimused Aasias ja Vaikse ookeani piirkonnas”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni aruannet „Üleilmastumine, paindlikustamine ja töötingimused Aasias ja Vaikse ookeani piirkonnas”,

| — | võttes arvesse oma 9. märtsi 2011. aasta resolutsiooni üleilmastumise ajastu uue tööstuspoliitika kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. märtsi 2011. aasta resolutsiooni üleilmastumise ajastu uue tööstuspoliitika kohta (3),

| — | võttes arvesse OECD 2011. aastal ajakohastatud suuniseid rahvusvahelistele ettevõtetele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse OECD 2011. aastal ajakohastatud suuniseid rahvusvahelistele ettevõtetele,

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 2006. aastal vastu võetud tööohutust ja töötervishoidu arendavat raamistikku (nr 187) ning 1981. aastal vastu võetud tööohutuse ja töötervishoiu konventsiooni (nr 155), mida Bangladesh ja Pakistan ei ole ratifitseerinud, ning nende vastavaid soovitusi (R-197), võttes arvesse ka 1947. aastal vastu võetud konventsiooni töötingimuste järelevalve kohta (nr 81), mille Bangladesh ja Pakistan on allkirjastanud, ning selle soovitusi (R-164), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 2006. aastal vastu võetud tööohutust ja töötervishoidu arendavat raamistikku (nr 187) ning 1981. aastal vastu võetud tööohutuse ja töötervishoiu konventsiooni (nr 155), mida Bangladesh ja Pakistan ei ole ratifitseerinud, ning nende vastavaid soovitusi (R-197), võttes arvesse ka 1947. aastal vastu võetud konventsiooni töötingimuste järelevalve kohta (nr 81), mille Bangladesh ja Pakistan on allkirjastanud, ning selle soovitusi (R-164),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „ELi uuendatud strateegia aastateks 2011–2014 ettevõtja sotsiaalse vastutuse valdkonnas” (COM(2011)0681), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „ELi uuendatud strateegia aastateks 2011–2014 ettevõtja sotsiaalse vastutuse valdkonnas” (COM(2011)0681),

| — | võttes arvesse ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõikeid 2 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõikeid 2 ja 4,

| A. | arvestades, et Bangladeshis Dhakas Ashulia piirkonnas asuva Tazreeni vabriku põlengus sai 24. novembril 2012. aastal surma vähemalt 112 inimest ning Pakistanis Karachis toimunud tulekahjus hukkus 2012. aasta septembris 289 inimest; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Bangladeshis Dhakas Ashulia piirkonnas asuva Tazreeni vabriku põlengus sai 24. novembril 2012. aastal surma vähemalt 112 inimest ning Pakistanis Karachis toimunud tulekahjus hukkus 2012. aasta septembris 289 inimest;

| B. | arvestades, et sarnastes õnnetustes hukkub kogu Lõuna-Aasias igal aastal sadu töötajaid ja alates 2005. aastast on ainuüksi Bangladeshis hukkunud ligi 600 tekstiilitöötajat vabrikupõlengutes, millest paljusid oleks saanud ära hoida; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et sarnastes õnnetustes hukkub kogu Lõuna-Aasias igal aastal sadu töötajaid ja alates 2005. aastast on ainuüksi Bangladeshis hukkunud ligi 600 tekstiilitöötajat vabrikupõlengutes, millest paljusid oleks saanud ära hoida;

| C. | arvestades, et tingimused tekstiilivabrikutes on tihti halvad ja nendes ei järgita Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni põhikonventsioonides tunnustatud töötajate õigusi, ning et sageli eiratakse osaliselt või täielikult tuleohutuseeskirju; arvestades, et paljud selliste vabrikute omanikud on jäänud karistuseta ning ei ole seega töötingimuste parandamiseks midagi ette võtnud; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et tingimused tekstiilivabrikutes on tihti halvad ja nendes ei järgita Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni põhikonventsioonides tunnustatud töötajate õigusi, ning et sageli eiratakse osaliselt või täielikult tuleohutuseeskirju; arvestades, et paljud selliste vabrikute omanikud on jäänud karistuseta ning ei ole seega töötingimuste parandamiseks midagi ette võtnud;

| D. | arvestades, et Bangladeshis on üle 5 000 tekstiilivabriku, mis annavad tööd ligi 3,5 miljonile inimesele, ja et Bangladesh on Hiina järel maailmas suuruselt teine valmisrõivaste eksportija; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Bangladeshis on üle 5 000 tekstiilivabriku, mis annavad tööd ligi 3,5 miljonile inimesele, ja et Bangladesh on Hiina järel maailmas suuruselt teine valmisrõivaste eksportija;

| E. | arvestades, et Euroopa turg on Bangladeshi rõivaste ja tekstiilitoodete suurim ekspordi sihtpunkt, ja et tuntud lääne äriühingud tunnistavad, et neil olid Tazreeni vabriku omanikega sõlmitud lepingud rõivaste tarnimiseks; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopa turg on Bangladeshi rõivaste ja tekstiilitoodete suurim ekspordi sihtpunkt, ja et tuntud lääne äriühingud tunnistavad, et neil olid Tazreeni vabriku omanikega sõlmitud lepingud rõivaste tarnimiseks;

| F. | arvestades, et muudes maailmajagudes tõusva tööjõukulu tõttu on madalat kvalifikatsiooni nõudvad tootmisvaldkonna töökohad koondunud Indiasse, Pakistani, Kambodžasse, Vietnami ja eelkõige Bangladeshi, kus rõivad moodustavad praegu juba 75 % ekspordist; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et muudes maailmajagudes tõusva tööjõukulu tõttu on madalat kvalifikatsiooni nõudvad tootmisvaldkonna töökohad koondunud Indiasse, Pakistani, Kambodžasse, Vietnami ja eelkõige Bangladeshi, kus rõivad moodustavad praegu juba 75 % ekspordist;

| G. | arvestades, et on kahetsusväärne, et mõned ettevõtted esialgu eitasid oma seotust Dhaka põlengus kannatada saanud ettevõttega ning tunnistasid alles hiljem, et nende rõivad toodeti kõnealuses vabrikus; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et on kahetsusväärne, et mõned ettevõtted esialgu eitasid oma seotust Dhaka põlengus kannatada saanud ettevõttega ning tunnistasid alles hiljem, et nende rõivad toodeti kõnealuses vabrikus;

| H. | arvestades, et viimastel kuudel on kasvanud pinged Bangladeshi valitsuse ja ametiühingute aktivistide vahel, ning töötajad on avalikult välja astunud oma madalate palkade ja halbade töötingimuste vastu; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et viimastel kuudel on kasvanud pinged Bangladeshi valitsuse ja ametiühingute aktivistide vahel, ning töötajad on avalikult välja astunud oma madalate palkade ja halbade töötingimuste vastu;

| I. | arvestades, et Bangladeshi rõivatööstuse vabrikutes ohtlikke töötingimusi kritiseerinud Aminul Islami mõrv 2012. aasta aprillis on jäänud lahendamata; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Bangladeshi rõivatööstuse vabrikutes ohtlikke töötingimusi kritiseerinud Aminul Islami mõrv 2012. aasta aprillis on jäänud lahendamata;

| 1. | väljendab meelehärmi hiljuti toimunud vabrikupõlengutes kaotatud elude pärast; avaldab kaastunnet leinavatele peredele ja vigastatuile; ei pea vastuvõetavaks, et viimastel aastatel on Lõuna-Aasias kaotanud vabrikutes toimunud tulekahjudes elu nii paljud töötajad; |
| --- | --- |

1.

väljendab meelehärmi hiljuti toimunud vabrikupõlengutes kaotatud elude pärast; avaldab kaastunnet leinavatele peredele ja vigastatuile; ei pea vastuvõetavaks, et viimastel aastatel on Lõuna-Aasias kaotanud vabrikutes toimunud tulekahjudes elu nii paljud töötajad;

| 2. | kutsub Bangladeshi ja Pakistani valitsusi üles jätkama hiljutiste sündmuste põhjalikku uurimist ja kehtestama meetmeid selliste tragöödiate kordumise ärahoidmiseks, sealhulgas tagama, et kõik ettevõtted järgiksid töötervishoiu- ja tööohutusalaseid õigusakte (eelkõige Bangladeshis 2006. aastal vastu võetud tööseadust), samuti looma tõhusat ja sõltumatut töötingimuste ja tööstusehitiste järelevalve süsteemi; |
| --- | --- |

2.

kutsub Bangladeshi ja Pakistani valitsusi üles jätkama hiljutiste sündmuste põhjalikku uurimist ja kehtestama meetmeid selliste tragöödiate kordumise ärahoidmiseks, sealhulgas tagama, et kõik ettevõtted järgiksid töötervishoiu- ja tööohutusalaseid õigusakte (eelkõige Bangladeshis 2006. aastal vastu võetud tööseadust), samuti looma tõhusat ja sõltumatut töötingimuste ja tööstusehitiste järelevalve süsteemi;

| 3. | peab tervitatavaks mitmete ametiühingute, valitsusväliste organisatsioonide ja tekstiilitoodete rahvusvaheliste jaemüüjate vahel sõlmitud Bangladeshi tule- ja ehitusohutusalast kokkulepet, mille eesmärk on parandada tootmispaikades ohutusstandardeid, eelkõige luues sõltumatu kontrollisüsteemi ja toetades aktiivselt „tervise- ja ohutuskomisjonide” loomist, mis on küll seadusega ette nähtud, ent tegutsevad harva, kaasates nendesse igast vabrikust töötajate esindajaid; samuti peab tervitatavaks valmidust selliste meetmete eest maksta; kutsub kõiki asjaomaseid tekstiilitööstuse kaubamärgiettevõtteid seda jõupingutust toetama; |
| --- | --- |

3.

peab tervitatavaks mitmete ametiühingute, valitsusväliste organisatsioonide ja tekstiilitoodete rahvusvaheliste jaemüüjate vahel sõlmitud Bangladeshi tule- ja ehitusohutusalast kokkulepet, mille eesmärk on parandada tootmispaikades ohutusstandardeid, eelkõige luues sõltumatu kontrollisüsteemi ja toetades aktiivselt „tervise- ja ohutuskomisjonide” loomist, mis on küll seadusega ette nähtud, ent tegutsevad harva, kaasates nendesse igast vabrikust töötajate esindajaid; samuti peab tervitatavaks valmidust selliste meetmete eest maksta; kutsub kõiki asjaomaseid tekstiilitööstuse kaubamärgiettevõtteid seda jõupingutust toetama;

| 4. | nõuab tungivalt, et kõik sidusrühmad võitleksid tarneahela korrumpeerumise vastu, mis on ilmne paljudes Lõuna-Aasia riikides, samuti ohutusinspektorite ja vabrikuomanike vahel kuritahtlikult sõlmitud kokkulepete vastu; nõuab, et võetaks rohkem meetmeid selliste tavade vastu; |
| --- | --- |

4.

nõuab tungivalt, et kõik sidusrühmad võitleksid tarneahela korrumpeerumise vastu, mis on ilmne paljudes Lõuna-Aasia riikides, samuti ohutusinspektorite ja vabrikuomanike vahel kuritahtlikult sõlmitud kokkulepete vastu; nõuab, et võetaks rohkem meetmeid selliste tavade vastu;

| 5. | eeldab, et kuritegeliku hooletuse ja tulekahjudega seotud kuritegude eest vastutavad isikud võetakse kohtulikule vastutusele ning kohalikud ametiisikud ja vabriku juhtkond teevad koostööd tagamaks kõikidele ohvritele täielik juurdepääsu õigussüsteemile, et neil oleks võimalik nõuda hüvitist; peab tervitatavaks Bangladeshi valitsuse ja Pakistani valitsuse samme kannatanute ja nende perekondade toetamiseks; |
| --- | --- |

5.

eeldab, et kuritegeliku hooletuse ja tulekahjudega seotud kuritegude eest vastutavad isikud võetakse kohtulikule vastutusele ning kohalikud ametiisikud ja vabriku juhtkond teevad koostööd tagamaks kõikidele ohvritele täielik juurdepääsu õigussüsteemile, et neil oleks võimalik nõuda hüvitist; peab tervitatavaks Bangladeshi valitsuse ja Pakistani valitsuse samme kannatanute ja nende perekondade toetamiseks;

| 6. | kiidab heaks Euroopa nende jaemüüjate tegevuse, kes on juba rahaliselt toetanud ohvrite ja nende perekondade toetamise kavasid, ning ärgitab teisi järgima nende eeskuju; nõuab vigastatutele tasuta meditsiinilist taastusravi ja hoolitsemist hukkunute pereliikmete eest; |
| --- | --- |

6.

kiidab heaks Euroopa nende jaemüüjate tegevuse, kes on juba rahaliselt toetanud ohvrite ja nende perekondade toetamise kavasid, ning ärgitab teisi järgima nende eeskuju; nõuab vigastatutele tasuta meditsiinilist taastusravi ja hoolitsemist hukkunute pereliikmete eest;

| 7. | kutsub rõivatööstuse suuri rahvusvahelisi kaubamärgiettevõtteid üles uurima tähelepanelikult oma tarneahelaid ja tegema koostööd alltöövõtjatega, et parandada töötervishoidu ja ohutusstandardeid; kutsub jaemüüjaid, valitsusväliseid organisatsioone ja muid asjaosalisi, sealhulgas vajaduse korral ka komisjoni üles, tegema koostööd eesmärgiga töötada välja vabatahtlik märgistamise standard, mis tõendab toote tootmist kooskõlas Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni peamiste töönormidega; |
| --- | --- |

7.

kutsub rõivatööstuse suuri rahvusvahelisi kaubamärgiettevõtteid üles uurima tähelepanelikult oma tarneahelaid ja tegema koostööd alltöövõtjatega, et parandada töötervishoidu ja ohutusstandardeid; kutsub jaemüüjaid, valitsusväliseid organisatsioone ja muid asjaosalisi, sealhulgas vajaduse korral ka komisjoni üles, tegema koostööd eesmärgiga töötada välja vabatahtlik märgistamise standard, mis tõendab toote tootmist kooskõlas Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni peamiste töönormidega;

| 8. | kutsub komisjoni üles edendama aktiivselt kohustuslikku vastutustundlikku ärialast käitumist välismaal tegutsevate ELi äriühingute seas, pöörates erilist tähelepanu selle tagamisele, et nad järgiksid rangelt kõiki õiguslikke kohustusi, eelkõige inimõiguste-, töö- ja keskkonnaalaseid rahvusvahelisi standardeid ja eeskirju; |
| --- | --- |

8.

kutsub komisjoni üles edendama aktiivselt kohustuslikku vastutustundlikku ärialast käitumist välismaal tegutsevate ELi äriühingute seas, pöörates erilist tähelepanu selle tagamisele, et nad järgiksid rangelt kõiki õiguslikke kohustusi, eelkõige inimõiguste-, töö- ja keskkonnaalaseid rahvusvahelisi standardeid ja eeskirju;

| 9. | tunneb heameelt Euroopa Komisjoni praeguste algatuste üle, mille eesmärk on toetada vabrikute ohutuse suurendamist Bangladeshis, näiteks ELi valmisrõivaste sektori tööstandardite edendamise projekti kaudu ning koostöö abil Bangladeshi tuletõrjeteenistuse ja kodanikukaitse direktoraadiga; nõuab sellise koostöö tugevdamist ja vajaduse korral selle laiendamist ka piirkonna teistesse riikidesse; |
| --- | --- |

9.

tunneb heameelt Euroopa Komisjoni praeguste algatuste üle, mille eesmärk on toetada vabrikute ohutuse suurendamist Bangladeshis, näiteks ELi valmisrõivaste sektori tööstandardite edendamise projekti kaudu ning koostöö abil Bangladeshi tuletõrjeteenistuse ja kodanikukaitse direktoraadiga; nõuab sellise koostöö tugevdamist ja vajaduse korral selle laiendamist ka piirkonna teistesse riikidesse;

| 10. | tuletab meelde, et Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni kaheksat peamist konventsiooni tuleb rakendada järjepidevalt; toonitab, kui olulised on kindlad tervist ja ohutust käsitlevad sätted töötajate jaoks, sõltumata sellest, millises riigis nende töökoht asub; |
| --- | --- |

10.

tuletab meelde, et Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni kaheksat peamist konventsiooni tuleb rakendada järjepidevalt; toonitab, kui olulised on kindlad tervist ja ohutust käsitlevad sätted töötajate jaoks, sõltumata sellest, millises riigis nende töökoht asub;

| 11. | palub Euroopa välisteenistusel tagada, et ELi saatkondades töötavad kaubandusnõunikud saavad korrapäraselt ettevõtja sotsiaalset vastutust käsitlevat koolitust – eelkõige seoses ÜRO kaitsmise, austamise ja heastamise raamistiku rakendamisega – ning et ELi delegatsioonid toimivad ELi ettevõtete ja nende filiaalidega seonduvate kaebuste puhul kontaktpunktidena; |
| --- | --- |

11.

palub Euroopa välisteenistusel tagada, et ELi saatkondades töötavad kaubandusnõunikud saavad korrapäraselt ettevõtja sotsiaalset vastutust käsitlevat koolitust – eelkõige seoses ÜRO kaitsmise, austamise ja heastamise raamistiku rakendamisega – ning et ELi delegatsioonid toimivad ELi ettevõtete ja nende filiaalidega seonduvate kaebuste puhul kontaktpunktidena;

| 12. | võtab teadmiseks asjaolu, kui oluline võib olla töötajate ja ametiühingute roll, näiteks töötajate juhitud ohutuskomiteede jätkuv edasiarendamine kõikides vabrikutes ning ametiühingute võimalused anda töötajatele teavet selle kohta, kuidas nad saavad kaitsta oma õigusi ja ohutust, sealhulgas õigust keelduda ohtlikust tööst; |
| --- | --- |

12.

võtab teadmiseks asjaolu, kui oluline võib olla töötajate ja ametiühingute roll, näiteks töötajate juhitud ohutuskomiteede jätkuv edasiarendamine kõikides vabrikutes ning ametiühingute võimalused anda töötajatele teavet selle kohta, kuidas nad saavad kaitsta oma õigusi ja ohutust, sealhulgas õigust keelduda ohtlikust tööst;

| 13. | toetab Bangladeshi edukaid jõupingutusi lapstööjõu vähendamiseks tekstiilitööstuses ning nõuab tungivalt, et Pakistan tõhustaks oma meetmeid lapstööjõu kasutamise vastu; |
| --- | --- |

13.

toetab Bangladeshi edukaid jõupingutusi lapstööjõu vähendamiseks tekstiilitööstuses ning nõuab tungivalt, et Pakistan tõhustaks oma meetmeid lapstööjõu kasutamise vastu;

| 14. | nõuab, et Bangladeshi ametivõimud uuriksid nõuetekohaselt tööõiguste eest võidelnud aktivisti Aminul Islami piinamist ja mõrva, ning kutsub Bangladeshi ja Pakistani valitsust üles tühistama ametiühingute tegevust ja kollektiivläbirääkimisi piiravad meetmed; |
| --- | --- |

14.

nõuab, et Bangladeshi ametivõimud uuriksid nõuetekohaselt tööõiguste eest võidelnud aktivisti Aminul Islami piinamist ja mõrva, ning kutsub Bangladeshi ja Pakistani valitsust üles tühistama ametiühingute tegevust ja kollektiivläbirääkimisi piiravad meetmed;

| 15. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, ELi inimõiguste eriesindajale, Pakistani ja Bangladeshi valitsustele ja parlamentidele ning Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni peadirektorile. |
| --- | --- |

15.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, ELi inimõiguste eriesindajale, Pakistani ja Bangladeshi valitsustele ja parlamentidele ning Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni peadirektorile.

---

(1)  ELT C 99 E, 3.4.2012, lk 31.

(2)  ELT C 99 E, 3.4.2012, lk 101.

(3)  ELT C 199 E, 7.7.2012, lk 131.

---

| 30.12.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 440/97 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 440/97

---

P7_TA(2013)0028

Tuumarelva leviku tõkestamise lepingu läbivaatamiseks korraldatud konverentsi soovitused seoses massihävitusrelvade vaba tsooni loomisega Lähis-Idas

Euroopa Parlamendi 17. jaanuari 2013. aasta resolutsioon tuumarelva leviku tõkestamise lepingu läbivaatamiseks korraldatud konverentsi soovituste kohta seoses massihävitusrelvade vaba tsooni loomisega Lähis-Idas (2012/2890(RSP))

(2015/C 440/16)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Catherine Ashtoni 24. novembri 2012. aasta avaldust Lähis-Idas massihävitusrelvade vaba tsooni loomist käsitleva Helsingi konverentsi edasilükkamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Catherine Ashtoni 24. novembri 2012. aasta avaldust Lähis-Idas massihävitusrelvade vaba tsooni loomist käsitleva Helsingi konverentsi edasilükkamise kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu iga kuue kuu tagant koostatavat eduaruannet 2012. aasta augustist massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise kohta (2012/I) (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu iga kuue kuu tagant koostatavat eduaruannet 2012. aasta augustist massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise kohta (2012/I) (1),

| — | võttes arvesse kolme 2008. aasta juunis Pariisis toimunud Lähis-Ida julgeolekuolukorra, massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise teemalist ELi seminari, 6.–7. juulil 2011. aastal Brüsselis toimunud tuumarelvade leviku tõkestamise ELi konsortsiumi esimest Lähis-Ida teemalist seminari ning 5.–6. novembril 2012. aastal toimunud tuumarelvade leviku tõkestamise ELi konsortsiumi teist Lähis-Ida teemalist seminari, mille eesmärgiks olid ettevalmistused Lähis-Ida massihävitusrelvade vaba tsooni loomist käsitlevaks ÜRO konverentsiks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kolme 2008. aasta juunis Pariisis toimunud Lähis-Ida julgeolekuolukorra, massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise teemalist ELi seminari, 6.–7. juulil 2011. aastal Brüsselis toimunud tuumarelvade leviku tõkestamise ELi konsortsiumi esimest Lähis-Ida teemalist seminari ning 5.–6. novembril 2012. aastal toimunud tuumarelvade leviku tõkestamise ELi konsortsiumi teist Lähis-Ida teemalist seminari, mille eesmärgiks olid ettevalmistused Lähis-Ida massihävitusrelvade vaba tsooni loomist käsitlevaks ÜRO konverentsiks,

| — | võttes arvesse massihävitusrelvade leviku vastast ELi strateegiat, mille Euroopa Ülemkogu võttis vastu 12. detsembril 2003. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse massihävitusrelvade leviku vastast ELi strateegiat, mille Euroopa Ülemkogu võttis vastu 12. detsembril 2003. aastal,

| — | võttes arvesse nõukogu 23. juuli 2012. aasta otsust 2012/422/ÜVJP, millega toetatakse protsessi, mille tulemusel luuakse Lähis-Idas tuumarelvadest ja kõigist muudest massihävitusrelvadest vaba tsoon, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 23. juuli 2012. aasta otsust 2012/422/ÜVJP, millega toetatakse protsessi, mille tulemusel luuakse Lähis-Idas tuumarelvadest ja kõigist muudest massihävitusrelvadest vaba tsoon,

| — | võttes arvesse oma varasemaid, 26. veebruari 2004. aasta (2), 10. märtsi 2005. aasta (3), 17. novembri 2005. aasta (4) ja 14. märtsi 2007. aasta (5) resolutsioone tuumarelva leviku tõkestamise ja tuumadesarmeerimise kohta ning 10. märtsi 2010. aasta resolutsiooni tuumarelva leviku tõkestamise lepingu kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid, 26. veebruari 2004. aasta (2), 10. märtsi 2005. aasta (3), 17. novembri 2005. aasta (4) ja 14. märtsi 2007. aasta (5) resolutsioone tuumarelva leviku tõkestamise ja tuumadesarmeerimise kohta ning 10. märtsi 2010. aasta resolutsiooni tuumarelva leviku tõkestamise lepingu kohta (6),

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 13. detsembri 2011. aasta resolutsiooni tuumarelvavaba tsooni loomise kohta Lähis-Ida piirkonnas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 13. detsembri 2011. aasta resolutsiooni tuumarelvavaba tsooni loomise kohta Lähis-Ida piirkonnas,

| — | võttes arvesse ÜRO peasekretäri 6. oktoobri 2010. aasta aruannet tuumarelva leviku ohu kohta Lähis-Idas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO peasekretäri 6. oktoobri 2010. aasta aruannet tuumarelva leviku ohu kohta Lähis-Idas,

| — | võttes arvesse tuumarelva leviku tõkestamise lepingu läbivaatamiseks korraldatud lepingu osapoolte 2010. aasta konverentsi lõppdokumenti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tuumarelva leviku tõkestamise lepingu läbivaatamiseks korraldatud lepingu osapoolte 2010. aasta konverentsi lõppdokumenti,

| — | võttes arvesse 13. juulil 2008. aastal Pariisis toimunud Vahemeremaade tippkohtumise ühisdeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 13. juulil 2008. aastal Pariisis toimunud Vahemeremaade tippkohtumise ühisdeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõikeid 2 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõikeid 2 ja 4,

| A. | arvestades, et 2012. aasta detsembriks kavandatud Lähis-Idas tuumarelvadest ja muudest massihävitusrelvadest vaba tsooni loomisele pühendatud konverents on edasi lükatud; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 2012. aasta detsembriks kavandatud Lähis-Idas tuumarelvadest ja muudest massihävitusrelvadest vaba tsooni loomisele pühendatud konverents on edasi lükatud;

| B. | arvestades, et 2010. aastal toimunud massihävitusrelvade leviku tõkestamise lepingu läbivaatamiskonverentsil kavandatud Lähis-Idas massihävitusrelvade vaba tsooni loomisele pühendatava konverentsi ärajätmine võib avaldada negatiivset mõju piirkonna julgeolekule ning rahvusvahelistele jõupingutustele tuumarelva likvideerimiseks; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 2010. aastal toimunud massihävitusrelvade leviku tõkestamise lepingu läbivaatamiskonverentsil kavandatud Lähis-Idas massihävitusrelvade vaba tsooni loomisele pühendatava konverentsi ärajätmine võib avaldada negatiivset mõju piirkonna julgeolekule ning rahvusvahelistele jõupingutustele tuumarelva likvideerimiseks;

| C. | arvestades, et tuumarelva ja massihävitusrelvade leviku tõkestamise leping on rahvusvahelise julgeoleku nurgakivi; ning arvestades, et julgeoleku valdkonnas on kõige tähtsam mitte lasta uutel riikidel tuumarelva omandada või kasutada, vähendada kogu maailmas tuumarelvavarusid ja liikuda edasi tuumarelvavaba maailma poole; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et tuumarelva ja massihävitusrelvade leviku tõkestamise leping on rahvusvahelise julgeoleku nurgakivi; ning arvestades, et julgeoleku valdkonnas on kõige tähtsam mitte lasta uutel riikidel tuumarelva omandada või kasutada, vähendada kogu maailmas tuumarelvavarusid ja liikuda edasi tuumarelvavaba maailma poole;

| D. | arvestades, et 2010. aasta tuumarelva leviku tõkestamise lepingu läbivaatamise konverentsi lõppdokument sisaldab kokkulepet kutsuda 2012. aastal kokku konverents, et arutada tuumarelvadest ja muudest massihävitusrelvadest vaba tsooni loomist Lähis-Idas, ning et selline protsess on tuumarelva leviku tõkestamise lepingu kehtivuse kinnitamiseks hädavajalik; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 2010. aasta tuumarelva leviku tõkestamise lepingu läbivaatamise konverentsi lõppdokument sisaldab kokkulepet kutsuda 2012. aastal kokku konverents, et arutada tuumarelvadest ja muudest massihävitusrelvadest vaba tsooni loomist Lähis-Idas, ning et selline protsess on tuumarelva leviku tõkestamise lepingu kehtivuse kinnitamiseks hädavajalik;

| E. | arvestades, et konverentsi ettevalmistused on käinud sellest ajast, kui Soome aseriigisekretär Jaakko Laajava määrati konverentsi vahendajaks; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et konverentsi ettevalmistused on käinud sellest ajast, kui Soome aseriigisekretär Jaakko Laajava määrati konverentsi vahendajaks;

| F. | arvestades, et tuumarelvavaba tsooni lepingud kehtivad juba mitmes teises piirkonnas, nimelt Ladina-Ameerikas ja Kariibi mere piirkonnas, Vaikse ookeani lõunaosas, Kagu-Aasias, Aafrikas ja Kesk-Aasias; arvestades, et Mongoolia tuumarelvavaba staatust on tunnustatud ÜRO Peaassamblee resolutsiooniga Mongoolia rahvusvahelise julgeoleku ja tuumarelvavaba staatuse kohta; arvestades, et teatavate piirkondade tuumarelvavabaks muutmist käsitletakse ka muudes lepingutes, nt Antarktika lepingus, avakosmoselepingus, Kuu lepingus ja merepõhja lepingus; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et tuumarelvavaba tsooni lepingud kehtivad juba mitmes teises piirkonnas, nimelt Ladina-Ameerikas ja Kariibi mere piirkonnas, Vaikse ookeani lõunaosas, Kagu-Aasias, Aafrikas ja Kesk-Aasias; arvestades, et Mongoolia tuumarelvavaba staatust on tunnustatud ÜRO Peaassamblee resolutsiooniga Mongoolia rahvusvahelise julgeoleku ja tuumarelvavaba staatuse kohta; arvestades, et teatavate piirkondade tuumarelvavabaks muutmist käsitletakse ka muudes lepingutes, nt Antarktika lepingus, avakosmoselepingus, Kuu lepingus ja merepõhja lepingus;

| G. | arvestades, et EL õhutab kõiki piirkonna riike jätkama konstruktiivseid kontakte vahendajaga ning tegema uusi algatusi eesmärgiga likvideerida piirkonnas täielikult kõik massihävitusrelvad (tuuma-, keemia- ja bioloogilised relvad) ja nende kandeseadmed; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et EL õhutab kõiki piirkonna riike jätkama konstruktiivseid kontakte vahendajaga ning tegema uusi algatusi eesmärgiga likvideerida piirkonnas täielikult kõik massihävitusrelvad (tuuma-, keemia- ja bioloogilised relvad) ja nende kandeseadmed;

| H. | arvestades, et Euroopa Liit koos kõikide Euroopa – Vahemere piirkonna partnerluses osalejatega kirjutas 1995. aasta Barcelona deklaratsioonis alla eesmärgile edendada Lähis-Idas massihävitusrelvade vaba tsooni loomist; arvestades, et EL toetab vahendaja jõupingutusi ja eesmärki luua Lähis-Idas massihävitusrelvade vaba tsoon, eelkõige tuumarelvade leviku tõkestamise konsortsiumi ja rea temaatiliste seminaride (nt 2008. ja 2011. aastal ning 2012. aasta novembris peetud seminar) kaudu; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Euroopa Liit koos kõikide Euroopa – Vahemere piirkonna partnerluses osalejatega kirjutas 1995. aasta Barcelona deklaratsioonis alla eesmärgile edendada Lähis-Idas massihävitusrelvade vaba tsooni loomist; arvestades, et EL toetab vahendaja jõupingutusi ja eesmärki luua Lähis-Idas massihävitusrelvade vaba tsoon, eelkõige tuumarelvade leviku tõkestamise konsortsiumi ja rea temaatiliste seminaride (nt 2008. ja 2011. aastal ning 2012. aasta novembris peetud seminar) kaudu;

| I. | arvestades, et Venemaa Föderatsioon, Ühendkuningriik ja USA on tuumarelvade leviku tõkestamise lepingu läbivaatamise 1995. aasta konverentsi Lähis-Ida käsitleva resolutsiooni kaastoetajad ja lepingu depositaarriigid; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Venemaa Föderatsioon, Ühendkuningriik ja USA on tuumarelvade leviku tõkestamise lepingu läbivaatamise 1995. aasta konverentsi Lähis-Ida käsitleva resolutsiooni kaastoetajad ja lepingu depositaarriigid;

| J. | arvestades, et Lähis-Ida poliitiline olukord on ikka veel väga ebakindel, piirkond on rahutu ja toimuvad pöördelised poliitilised muutused, sealhulgas ägeneb konflikt Süürias, Iraaniga ollakse ummikseisus, süvenevad pinged Iisraeli ning Palestiina ja teiste naaberriikide vahel; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Lähis-Ida poliitiline olukord on ikka veel väga ebakindel, piirkond on rahutu ja toimuvad pöördelised poliitilised muutused, sealhulgas ägeneb konflikt Süürias, Iraaniga ollakse ummikseisus, süvenevad pinged Iisraeli ning Palestiina ja teiste naaberriikide vahel;

| K. | arvestades, et EL toetab ettevalmistuste jätkamist piirkonna kõigi riikide osalusel toimuvaks konverentsiks eesmärgiga jõuda eduka lõpptulemuseni, hoolimata segasest olukorrast ja poliitilistest muutustest Lähis-Idas; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et EL toetab ettevalmistuste jätkamist piirkonna kõigi riikide osalusel toimuvaks konverentsiks eesmärgiga jõuda eduka lõpptulemuseni, hoolimata segasest olukorrast ja poliitilistest muutustest Lähis-Idas;

| L. | arvestades, et mitteühinemisliikumine avaldas üleskutse luua kiiresti Lähis-Ida tuumarelvavaba tsoon esimese sammuna piirkonnas massihävitusrelvade vaba tsooni loomise suunas; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et mitteühinemisliikumine avaldas üleskutse luua kiiresti Lähis-Ida tuumarelvavaba tsoon esimese sammuna piirkonnas massihävitusrelvade vaba tsooni loomise suunas;

| 1. | mõistab hukka 2010. aasta tuumarelva leviku tõkestamise lepingu läbivaatamise konverentsil 2012. aastaks kavandatud Lähis-Idas tuumarelvade ja muude massihävitusrelvade vaba tsooni loomisele pühendatud konverentsi edasilükkamise; |
| --- | --- |

1.

mõistab hukka 2010. aasta tuumarelva leviku tõkestamise lepingu läbivaatamise konverentsil 2012. aastaks kavandatud Lähis-Idas tuumarelvade ja muude massihävitusrelvade vaba tsooni loomisele pühendatud konverentsi edasilükkamise;

| 2. | tunnustab ÜRO rolli vastastikku kontrollitava tuumarelvavaba tsooni rajamisel; märgib, et mitte kõik piirkonna riigid ei ole tuumarelva leviku tõkestamise lepinguga ühinenud; |
| --- | --- |

2.

tunnustab ÜRO rolli vastastikku kontrollitava tuumarelvavaba tsooni rajamisel; märgib, et mitte kõik piirkonna riigid ei ole tuumarelva leviku tõkestamise lepinguga ühinenud;

| 3. | nõuab tungivalt, et ÜRO peasekretär, ÜRO vahendaja, 1995. aasta Lähis-Ida resolutsiooni toetajad, liidu kõrge esindaja ja ELi liikmesriigid tagaksid, et 2012. aasta konverents toimuks 2013. aastal võimalikult varakult; |
| --- | --- |

3.

nõuab tungivalt, et ÜRO peasekretär, ÜRO vahendaja, 1995. aasta Lähis-Ida resolutsiooni toetajad, liidu kõrge esindaja ja ELi liikmesriigid tagaksid, et 2012. aasta konverents toimuks 2013. aastal võimalikult varakult;

| 4. | on veendunud, et tuumarelvavaba tsooni loomine Lähis-Ida piirkonnas edendaks oluliselt rahvusvahelist rahu ja stabiilsust ning võiks olla eeskuju ja positiivne edasiminek kampaanias tuumarelvavaba maailma nimel; |
| --- | --- |

4.

on veendunud, et tuumarelvavaba tsooni loomine Lähis-Ida piirkonnas edendaks oluliselt rahvusvahelist rahu ja stabiilsust ning võiks olla eeskuju ja positiivne edasiminek kampaanias tuumarelvavaba maailma nimel;

| 5. | palub komisjoni asepresidendil ning kõrgel esindajal Catherine Ashtonil tagada, et Euroopa Liit jätkuvalt aktiivselt toetaks seda protsessi, eelkõige diplomaatiliste vahenditega aktiivselt õhutaks kõiki osapooli, et nad osaleksid läbirääkimistel konstruktiivselt ja suurema poliitilise tahtega; |
| --- | --- |

5.

palub komisjoni asepresidendil ning kõrgel esindajal Catherine Ashtonil tagada, et Euroopa Liit jätkuvalt aktiivselt toetaks seda protsessi, eelkõige diplomaatiliste vahenditega aktiivselt õhutaks kõiki osapooli, et nad osaleksid läbirääkimistel konstruktiivselt ja suurema poliitilise tahtega;

| 6. | on rahul ELi osalemisega Lähis-Idas massihävitusrelvade vaba tsooni loomise protsessis; arvab, et hea tahte avaldused on esimene samm tekkinud ummikust väljumiseks; on seisukohal, et Lähis-Ida konfliktide rahumeelne lahendamine võiks tekitada usalduse, mis on vajalik massihävitusrelvade vaba tsooni loomiseks Lähis-Idas; |
| --- | --- |

6.

on rahul ELi osalemisega Lähis-Idas massihävitusrelvade vaba tsooni loomise protsessis; arvab, et hea tahte avaldused on esimene samm tekkinud ummikust väljumiseks; on seisukohal, et Lähis-Ida konfliktide rahumeelne lahendamine võiks tekitada usalduse, mis on vajalik massihävitusrelvade vaba tsooni loomiseks Lähis-Idas;

| 7. | tuletab kõigile asjaomastele sidusrühmadele meelde küsimuse pakilisust, võttes arvesse Süüria kodusõda ning Iraani tuumaprogrammiga seonduvat konflikti ja sellealaseid läbirääkimisi; tuletab meelde asjaolu, et Süüria valitsuse käsutuses on endiselt üks maailma võimsamaid ja ohtlikumaid keemiarelvade arsenale; |
| --- | --- |

7.

tuletab kõigile asjaomastele sidusrühmadele meelde küsimuse pakilisust, võttes arvesse Süüria kodusõda ning Iraani tuumaprogrammiga seonduvat konflikti ja sellealaseid läbirääkimisi; tuletab meelde asjaolu, et Süüria valitsuse käsutuses on endiselt üks maailma võimsamaid ja ohtlikumaid keemiarelvade arsenale;

| 8. | kutsub kõiki piirkonna riike üles ühinema keemiarelvade väljatöötamise, tootmise, varumise ja kasutamise keelustamise ja nende hävitamise konventsiooni ning bioloogiliste ja toksiinrelvade konventsiooniga; |
| --- | --- |

8.

kutsub kõiki piirkonna riike üles ühinema keemiarelvade väljatöötamise, tootmise, varumise ja kasutamise keelustamise ja nende hävitamise konventsiooni ning bioloogiliste ja toksiinrelvade konventsiooniga;

| 9. | rõhutab, kui suurt tähtsust omab jätkuv dialoog massihävitusrelvade vaba tsooni rajamise üle Lähis-Idas selleks, et uurida laiemat raamistikku ja vaheetappe, mis aitaksid tugevdada piirkonnas rahu ja julgeolekut; rõhutab, et kesksed elemendid peaksid hõlmama Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri üldiste kaitsemeetmete (ja lisaprotokolli) järgimist, relvade jaoks ettenähtud lõhustuvate materjalide tootmise ning uraani tavakütusega võrreldes suurema rikastamise keelustamist, bioloogiliste ja keemiarelvade keelustamise lepingutega ühinemist ning tuumarelvavaba tsooni loomist Lähis-Idas; toonitab, et need meetmed tugevdaksid oluliselt rahvusvahelist rahu ja julgeolekut; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, kui suurt tähtsust omab jätkuv dialoog massihävitusrelvade vaba tsooni rajamise üle Lähis-Idas selleks, et uurida laiemat raamistikku ja vaheetappe, mis aitaksid tugevdada piirkonnas rahu ja julgeolekut; rõhutab, et kesksed elemendid peaksid hõlmama Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri üldiste kaitsemeetmete (ja lisaprotokolli) järgimist, relvade jaoks ettenähtud lõhustuvate materjalide tootmise ning uraani tavakütusega võrreldes suurema rikastamise keelustamist, bioloogiliste ja keemiarelvade keelustamise lepingutega ühinemist ning tuumarelvavaba tsooni loomist Lähis-Idas; toonitab, et need meetmed tugevdaksid oluliselt rahvusvahelist rahu ja julgeolekut;

| 10. | nõuab Helsingi protsessi eeskujust lähtuvat uut piirkondlikku usalduse suurendamise algatust, et saavutada pikaajaline eesmärk muuta Lähis-Ida sõjaliste konfliktideta piirkonnaks; |
| --- | --- |

10.

nõuab Helsingi protsessi eeskujust lähtuvat uut piirkondlikku usalduse suurendamise algatust, et saavutada pikaajaline eesmärk muuta Lähis-Ida sõjaliste konfliktideta piirkonnaks;

| 11. | palub komisjoni asepresidendil ning kõrgel esindajal Catherine Ashtonil hoida Euroopa Parlamenti kursis uute arengutega seoses jätkuvate püüdlustega kutsuda konverents uuesti kokku pärast selle edasilükkamist 2012. aasta detsembriks kavandatud ajalt; |
| --- | --- |

11.

palub komisjoni asepresidendil ning kõrgel esindajal Catherine Ashtonil hoida Euroopa Parlamenti kursis uute arengutega seoses jätkuvate püüdlustega kutsuda konverents uuesti kokku pärast selle edasilükkamist 2012. aasta detsembriks kavandatud ajalt;

| 12. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, nõukogule, komisjonile, ELi liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO peasekretärile, ÜRO vahendajale ning Lähis-Ida riikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

12.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, nõukogule, komisjonile, ELi liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO peasekretärile, ÜRO vahendajale ning Lähis-Ida riikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT C 237, 7.8.2012, lk 1.

(2)  ELT C 98 E, 23.4.2004, lk 152.

(3)  ELT C 320 E, 15.12.2005, lk 253.

(4)  ELT C 280 E, 18.11.2006, lk 453.

(5)  ELT C 301 E, 13.12.2007, lk 146.

(6)  ELT C 349 E, 22.12.2010, lk 77.

---

| 30.12.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 440/100 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 440/100

---

P7_TA(2013)0029

Määrus teatavate kolmandatest riikidest imporditud toodete päritoluriigi kohustusliku märkimise kohta

Euroopa Parlamendi 17. jaanuari 2013. aasta resolutsioon teatavate kolmandatest riikidest ELi imporditud toodete päritoluriigi märkimise kohta (2012/2923(RSP))

(2015/C 440/17)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus teatavate kolmandatest riikidest imporditud toodete päritoluriigi märkimise kohta (COM(2005)0661 – C7-0048/2010 – 2005/0254(COD)), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus teatavate kolmandatest riikidest imporditud toodete päritoluriigi märkimise kohta (COM(2005)0661 – C7-0048/2010 – 2005/0254(COD)),

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit (A7-0273/2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit (A7-0273/2010),

| — | võttes arvesse oma 21. oktoobril 2010. aastal vastu võetud esimese lugemise seisukohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 21. oktoobril 2010. aastal vastu võetud esimese lugemise seisukohta (1),

| — | võttes arvesse komisjoni 23. oktoobri 2012. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Komisjoni 2013. aasta tööprogramm” (COM(2012)0629), eelkõige teatise lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 23. oktoobri 2012. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Komisjoni 2013. aasta tööprogramm” (COM(2012)0629), eelkõige teatise lisa,

| — | võttes arvesse kõiki oma varasemaid resolutsioone päritolu märkimise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kõiki oma varasemaid resolutsioone päritolu märkimise kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 4,

| A. | arvestades, et 21. oktoobril 2010. aastal võttis Euroopa Parlament esimesel lugemisel 525 poolt- ja 49 vastuhäälega (erapooletuid oli 44) vastu seisukoha ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus teatavate kolmandatest riikidest imporditud toodete päritoluriigi märkimise kohta; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 21. oktoobril 2010. aastal võttis Euroopa Parlament esimesel lugemisel 525 poolt- ja 49 vastuhäälega (erapooletuid oli 44) vastu seisukoha ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus teatavate kolmandatest riikidest imporditud toodete päritoluriigi märkimise kohta;

| B. | arvestades, et nõukogu ei ole suutnud pärast rohkem kui kahe aasta möödumist ikka veel oma ühist seisukohta vastu võtta ja seega on kaasotsustamismenetlus ummikseisus; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et nõukogu ei ole suutnud pärast rohkem kui kahe aasta möödumist ikka veel oma ühist seisukohta vastu võtta ja seega on kaasotsustamismenetlus ummikseisus;

| C. | arvestades, et oma 2013. aasta tööprogrammis märgib komisjon, et lisaks kokkuleppe puudumisele nõukogus on hiljutiste suundumuste tõttu WTO eeskirjade õiguslikul tõlgendamisel WTO apellatsioonikogus ettepanek aegunud; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et oma 2013. aasta tööprogrammis märgib komisjon, et lisaks kokkuleppe puudumisele nõukogus on hiljutiste suundumuste tõttu WTO eeskirjade õiguslikul tõlgendamisel WTO apellatsioonikogus ettepanek aegunud;

| D. | arvestades, et ELis puuduvad imporditud toodete päritolu märkimiseks ühtlustatud eeskirjad (välja arvatud teatavatel juhtudel põllumajandussektoris); |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ELis puuduvad imporditud toodete päritolu märkimiseks ühtlustatud eeskirjad (välja arvatud teatavatel juhtudel põllumajandussektoris);

| E. | arvestades, et kohustuslikku päritolu märkimise korda on teatavate toodete puhul rakendanud sellised ELi mittekuuluvad WTO liikmesriigid nagu Brasiilia, Kanada, Hiina ja USA; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et kohustuslikku päritolu märkimise korda on teatavate toodete puhul rakendanud sellised ELi mittekuuluvad WTO liikmesriigid nagu Brasiilia, Kanada, Hiina ja USA;

| F. | arvestades, et ühissätteid on vaja selleks, et suurendada WTO liikmesriikide konkurentsivõimet ja tagada võrdsed tingimused nende peamiste ELi partnerriikide tootjatega, kes on kasutusele võtnud päritolu märkimise; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ühissätteid on vaja selleks, et suurendada WTO liikmesriikide konkurentsivõimet ja tagada võrdsed tingimused nende peamiste ELi partnerriikide tootjatega, kes on kasutusele võtnud päritolu märkimise;

| G. | arvestades, et teavitamine on kodanikuvabaduse ja tarbijakaitse üks aluseid; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et teavitamine on kodanikuvabaduse ja tarbijakaitse üks aluseid;

| 1. | peab kahetsusväärseks komisjoni kavatsust võtta tagasi Euroopa Parlamendis esimesel lugemisel heaks kiidetud määruse ettepanek teatavate kolmandatest riikidest imporditud toodete päritoluriigi märkimise kohta, ilma et komisjon oleks Euroopa Parlamenti sellest nõuetekohaselt ja õigel ajal teavitanud ning andnud enne otsuse tegemist kaasseadusandjatele üksikasjalikke selgitusi selle põhjuse kohta; |
| --- | --- |

1.

peab kahetsusväärseks komisjoni kavatsust võtta tagasi Euroopa Parlamendis esimesel lugemisel heaks kiidetud määruse ettepanek teatavate kolmandatest riikidest imporditud toodete päritoluriigi märkimise kohta, ilma et komisjon oleks Euroopa Parlamenti sellest nõuetekohaselt ja õigel ajal teavitanud ning andnud enne otsuse tegemist kaasseadusandjatele üksikasjalikke selgitusi selle põhjuse kohta;

| 2. | palub komisjonil kavandatav otsus uuesti läbi vaadata; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil kavandatav otsus uuesti läbi vaadata;

| 3. | palub tungivalt, et komisjon esitaks alternatiivina uue WTO põhimõtetega kooskõlas oleva õigusakti ettepaneku, mis annaks ELile võimaluse käsitleda probleeme, millele pakuti lahendusi juba esialgses ettepanekus; |
| --- | --- |

3.

palub tungivalt, et komisjon esitaks alternatiivina uue WTO põhimõtetega kooskõlas oleva õigusakti ettepaneku, mis annaks ELile võimaluse käsitleda probleeme, millele pakuti lahendusi juba esialgses ettepanekus;

| 4. | palub komisjonil teavitada parlamenti seadusloomemenetluse taaskäivitamiseks ja praeguse ummikseisu ületamiseks vajalike edasiste meetmete ajakavast; |
| --- | --- |

4.

palub komisjonil teavitada parlamenti seadusloomemenetluse taaskäivitamiseks ja praeguse ummikseisu ületamiseks vajalike edasiste meetmete ajakavast;

| 5. | kutsub komisjoni üles algatama viivitamata võrdlev uuring kõikides WTO liikmesriikides praegu kehtivate ja rakendatavate päritolu märkimist käsitlevate õigussätete kohta, et analüüsida aluspõhimõtteid ja hinnata nende vastavust WTO eeskirjadele; |
| --- | --- |

5.

kutsub komisjoni üles algatama viivitamata võrdlev uuring kõikides WTO liikmesriikides praegu kehtivate ja rakendatavate päritolu märkimist käsitlevate õigussätete kohta, et analüüsida aluspõhimõtteid ja hinnata nende vastavust WTO eeskirjadele;

| 6. | tuletab taas kord meelde, et mitmepoolses kaubanduses on oluline tagada võrdsed võimalused ELi ettevõtetele ja nende konkurentidele kolmandates riikides ning järgida ühtset lähenemisviisi, mis aitaks tagada tarbijakaitse; rõhutab, et see on vajalik ka selleks, et toetada kvaliteetsete toodete tootmist ning keskkondlike ja sotsiaalsete standardite rakendamist praeguse globaalse konkurentsi tingimustes, millel eriline tähtsus VKEde jaoks; |
| --- | --- |

6.

tuletab taas kord meelde, et mitmepoolses kaubanduses on oluline tagada võrdsed võimalused ELi ettevõtetele ja nende konkurentidele kolmandates riikides ning järgida ühtset lähenemisviisi, mis aitaks tagada tarbijakaitse; rõhutab, et see on vajalik ka selleks, et toetada kvaliteetsete toodete tootmist ning keskkondlike ja sotsiaalsete standardite rakendamist praeguse globaalse konkurentsi tingimustes, millel eriline tähtsus VKEde jaoks;

| 7. | rõhutab, et seni kuni uued õigusaktid kehtima hakkavad, tuleb kõiki kättesaadavaid vahendeid nii piirkondlikul, riiklikul kui ka ELi tasandil tõhusamalt kasutada, et võimaldada tarbijatel ühtsel turul teha teadlikumaid ostuvalikuid, sh harimise ja massimeedia abil teadlikkuse suurendamise kaudu; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et seni kuni uued õigusaktid kehtima hakkavad, tuleb kõiki kättesaadavaid vahendeid nii piirkondlikul, riiklikul kui ka ELi tasandil tõhusamalt kasutada, et võimaldada tarbijatel ühtsel turul teha teadlikumaid ostuvalikuid, sh harimise ja massimeedia abil teadlikkuse suurendamise kaudu;

| 8. | palub nõukogul võtta pärast esimest lugemist Euroopa Parlamendis vastu ühine seisukoht, et institutsioonidevaheline arutelu tavapärasel viisil võimalik oleks; |
| --- | --- |

8.

palub nõukogul võtta pärast esimest lugemist Euroopa Parlamendis vastu ühine seisukoht, et institutsioonidevaheline arutelu tavapärasel viisil võimalik oleks;

| 9. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

9.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT C 70 E, 8.3.2012, lk 211.

---

| 30.12.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 440/101 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 440/101

---

P7_TA(2013)0030

ELi ja Mercosuri kaubandussuhete hetkeseis

Euroopa Parlamendi 17. jaanuari 2013. aasta resolutsioon ELi ja Mercosuri kaubandusläbirääkimiste kohta (2012/2924(RSP))

(2015/C 440/18)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse 17. mail 2010. aastal ELi ja Mercosuri IV tippkohtumisel tehtud ühisavaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. mail 2010. aastal ELi ja Mercosuri IV tippkohtumisel tehtud ühisavaldust,

| — | võttes arvesse ELi – Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna 18. mail 2010. aastal toimunud VI tippkohtumist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi – Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna 18. mail 2010. aastal toimunud VI tippkohtumist,

| — | võttes arvesse ELi ja Mercosuri läbirääkimiste taasalustamist eesmärgiga jõuda ulatusliku ja tasakaalustatud assotsieerimislepingu sõlmimiseni kahe osalise vahel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja Mercosuri läbirääkimiste taasalustamist eesmärgiga jõuda ulatusliku ja tasakaalustatud assotsieerimislepingu sõlmimiseni kahe osalise vahel,

| — | võttes arvesse oma 5. mai 2010. aasta resolutsiooni ELi strateegia kohta suhete arendamiseks Ladina-Ameerikaga (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. mai 2010. aasta resolutsiooni ELi strateegia kohta suhete arendamiseks Ladina-Ameerikaga (1),

| — | võttes arvesse oma 21. oktoobri 2010. aasta resolutsiooni ELi kaubandussuhete kohta Ladina-Ameerika riikidega (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 21. oktoobri 2010. aasta resolutsiooni ELi kaubandussuhete kohta Ladina-Ameerika riikidega (2),

| — | võttes arvesse Euroopa – Ladina-Ameerika parlamentaarse assamblee 19. mai 2011. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu ja Ladina-Ameerika riikide vaheliste kaubandussuhete väljavaadete kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa – Ladina-Ameerika parlamentaarse assamblee 19. mai 2011. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu ja Ladina-Ameerika riikide vaheliste kaubandussuhete väljavaadete kohta,

| — | võttes arvesse läbirääkimiste viimast vooru, mis toimus Brasílias 22.–26. oktoobril 2012. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse läbirääkimiste viimast vooru, mis toimus Brasílias 22.–26. oktoobril 2012. aastal,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone ELi ja Mercosuri suhete kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone ELi ja Mercosuri suhete kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 4,

| A. | arvestades, et 2010. aastal alustati ELi ja Mercosuri vahel uuesti läbirääkimisi, et jõuda ulatusliku, tasakaalustatud ja vastastikku kasutoova lepingu sõlmimiseni; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 2010. aastal alustati ELi ja Mercosuri vahel uuesti läbirääkimisi, et jõuda ulatusliku, tasakaalustatud ja vastastikku kasutoova lepingu sõlmimiseni;

| B. | arvestades, et ELi ja Mercosuri kaubanduse osakaal on peaaegu sama suur kui ELi ülejäänud Ladina-Ameerika riikidega toimuva kaubanduse osakaal; arvestades, et EL on Mercosuri suurim kaubanduspartner ja suurim Mercosuri riikidesse investeerija; arvestades, et Mercosur on ELi kaubanduspartnerite seas kaheksandal kohal; arvestades, et ELi ja Mercosuri majandus täiendavad teineteist vastastikku (EL on Mercosurist eksporditavate põllumajandustoodete esmane turg ning ekspordib Mercosuri peamiselt tööstustooteid ja teenuseid); |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ELi ja Mercosuri kaubanduse osakaal on peaaegu sama suur kui ELi ülejäänud Ladina-Ameerika riikidega toimuva kaubanduse osakaal; arvestades, et EL on Mercosuri suurim kaubanduspartner ja suurim Mercosuri riikidesse investeerija; arvestades, et Mercosur on ELi kaubanduspartnerite seas kaheksandal kohal; arvestades, et ELi ja Mercosuri majandus täiendavad teineteist vastastikku (EL on Mercosurist eksporditavate põllumajandustoodete esmane turg ning ekspordib Mercosuri peamiselt tööstustooteid ja teenuseid);

| C. | arvestades, et piirkondadevaheline leping hõlmab 800 miljonit kodanikku; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et piirkondadevaheline leping hõlmab 800 miljonit kodanikku;

| D. | arvestades, et alates läbirääkimiste ametlikust taasalustamisest on peetud üheksa läbirääkimisvooru; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et alates läbirääkimiste ametlikust taasalustamisest on peetud üheksa läbirääkimisvooru;

| E. | arvestades, et kõnealused kaks piirkonda järgivad samu väärtusi ja põhimõtteid, nagu inimõiguste, põhivabaduste ja demokraatia austamine, ka räägitakse neis samu keeli; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et kõnealused kaks piirkonda järgivad samu väärtusi ja põhimõtteid, nagu inimõiguste, põhivabaduste ja demokraatia austamine, ka räägitakse neis samu keeli;

| F. | arvestades, et EL kiitis äsja heaks assotsieerimislepingu Kesk-Ameerika riikidega ning lisaks varem Tšiili ja Mehhikoga allkirjastatud vabakaubanduslepingutele ka vabakaubanduslepingu sõlmimise Colombia ja Peruuga; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et EL kiitis äsja heaks assotsieerimislepingu Kesk-Ameerika riikidega ning lisaks varem Tšiili ja Mehhikoga allkirjastatud vabakaubanduslepingutele ka vabakaubanduslepingu sõlmimise Colombia ja Peruuga;

| 1. | rõhutab, kui suur majanduslik ja poliitiline tähtsus on ELi ja Mercosuri vahelistel läbirääkimistel, millega alustati 2010. aastal, et jõuda tasakaalustatud, õiglase, ulatusliku, tervikliku ja vastastikku kasutoova lepingu sõlmimiseni kõigis lepinguga hõlmatud valdkondades; |
| --- | --- |

1.

rõhutab, kui suur majanduslik ja poliitiline tähtsus on ELi ja Mercosuri vahelistel läbirääkimistel, millega alustati 2010. aastal, et jõuda tasakaalustatud, õiglase, ulatusliku, tervikliku ja vastastikku kasutoova lepingu sõlmimiseni kõigis lepinguga hõlmatud valdkondades;

| 2. | rõhutab, et kaubandus on üks põhilistest vahenditest, mida poliitikakujundajad saavad kasutada majanduskasvu suurendamiseks ja töökohtade loomiseks; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et kaubandus on üks põhilistest vahenditest, mida poliitikakujundajad saavad kasutada majanduskasvu suurendamiseks ja töökohtade loomiseks;

| 3. | nõuab tihedamat koostööd ELi ja Mercosuri vahel ning on veendunud, et Euroopa Liidu ja Mercosuri majanduse tihedam integreerimine on mõlemale poolele kasulik; |
| --- | --- |

3.

nõuab tihedamat koostööd ELi ja Mercosuri vahel ning on veendunud, et Euroopa Liidu ja Mercosuri majanduse tihedam integreerimine on mõlemale poolele kasulik;

| 4. | võtab teadmiseks viimase kahe aasta jooksul tehtud edusammud seoses lepingu kaubandussammast käsitleva normatiivosaga; |
| --- | --- |

4.

võtab teadmiseks viimase kahe aasta jooksul tehtud edusammud seoses lepingu kaubandussammast käsitleva normatiivosaga;

| 5. | peab kahetsusväärseks läbirääkimiste aeglast edenemist ja asjaolu, et siiani ei ole märkimisväärset edu saavutatud; |
| --- | --- |

5.

peab kahetsusväärseks läbirääkimiste aeglast edenemist ja asjaolu, et siiani ei ole märkimisväärset edu saavutatud;

| 6. | on veendunud, et selliste läbirääkimiste edu tagamiseks peavad mõlemad pooled pidama läbirääkimisi avatuse ja vastastikuse usalduse vaimus, ning mõistab seetõttu hukka protektsionistlikud meetmed kaubanduse ja investeerimise valdkonnas, mida mõned Mercosuri riigid on viimastel kuudel võtnud; rõhutab, et on vaja luua stabiilne raamistik investeeringute paremaks kaitsmiseks; |
| --- | --- |

6.

on veendunud, et selliste läbirääkimiste edu tagamiseks peavad mõlemad pooled pidama läbirääkimisi avatuse ja vastastikuse usalduse vaimus, ning mõistab seetõttu hukka protektsionistlikud meetmed kaubanduse ja investeerimise valdkonnas, mida mõned Mercosuri riigid on viimastel kuudel võtnud; rõhutab, et on vaja luua stabiilne raamistik investeeringute paremaks kaitsmiseks;

| 7. | kordab, kui tähtis on kõikidesse ELi ja kolmandate riikide vahel sõlmitavatesse kaubanduslepingutesse lisada demokraatia põhimõtete, põhi- ja inimõiguste, õigusriikluse ning keskkonna- ja sotsiaalsete standardite järgimine, et saavutada välistegevuse järjepidevus, arvestades seejuures nii ELi majanduslikke huve kui ka propageerides tema põhiväärtusi; |
| --- | --- |

7.

kordab, kui tähtis on kõikidesse ELi ja kolmandate riikide vahel sõlmitavatesse kaubanduslepingutesse lisada demokraatia põhimõtete, põhi- ja inimõiguste, õigusriikluse ning keskkonna- ja sotsiaalsete standardite järgimine, et saavutada välistegevuse järjepidevus, arvestades seejuures nii ELi majanduslikke huve kui ka propageerides tema põhiväärtusi;

| 8. | on seisukohal, et 2013. aasta jaanuari lõpus toimuvat järgmist ELi ja Mercosuri ministrite kohtumist, mis toimub samal ajal Tšiilis Santiagos peetava Ladina-Ameerika ja Kariibi Riikide Ühenduse ning ELi tippkohtumisega, tuleb käsitada soodsa võimalusena selgete ja kaalukate poliitiliste kohustuste võtmiseks ning läbirääkimistel edusammude tegemiseks; |
| --- | --- |

8.

on seisukohal, et 2013. aasta jaanuari lõpus toimuvat järgmist ELi ja Mercosuri ministrite kohtumist, mis toimub samal ajal Tšiilis Santiagos peetava Ladina-Ameerika ja Kariibi Riikide Ühenduse ning ELi tippkohtumisega, tuleb käsitada soodsa võimalusena selgete ja kaalukate poliitiliste kohustuste võtmiseks ning läbirääkimistel edusammude tegemiseks;

| 9. | nõuab sellega seoses tungivalt, et mõlemad pooled tuleksid läbirääkimistele vajaliku poliitilise motivatsiooni ja tugeva poliitilise toetusega, et saaks jätkata arutelu piisavalt ulatusliku turulepääsu pakkumise üle kaupade, teenuste, investeeringute ja muude lepingu kaubandussamba peatükkide osas; |
| --- | --- |

9.

nõuab sellega seoses tungivalt, et mõlemad pooled tuleksid läbirääkimistele vajaliku poliitilise motivatsiooni ja tugeva poliitilise toetusega, et saaks jätkata arutelu piisavalt ulatusliku turulepääsu pakkumise üle kaupade, teenuste, investeeringute ja muude lepingu kaubandussamba peatükkide osas;

| 10. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa välisteenistusele, liikmesriikide valitsustele, Mercosuri riikide valitsustele ja parlamentidele ning Mercosuri parlamendile (Parlasurile). |
| --- | --- |

10.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa välisteenistusele, liikmesriikide valitsustele, Mercosuri riikide valitsustele ja parlamentidele ning Mercosuri parlamendile (Parlasurile).

---

(1)  ELT C 81 E, 15.3.2011, lk 54.

(2)  ELT C 70 E, 8.3.2012, lk 79.

---

| 30.12.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 440/103 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 440/103

---

P7_TA(2013)0031

Naistevastane vägivald Indias

Euroopa Parlamendi 17. jaanuari 2013. aasta resolutsioon naistevastase vägivalla kohta Indias (2013/2512(RSP))

(2015/C 440/19)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid Indiat käsitlevaid resolutsioone, eeskätt 13. detsembri 2012. aasta resolutsiooni kastipõhise diskrimineerimise kohta Indias (1), ning resolutsioone inimõiguste olukorda maailmas käsitlevate aastaaruannete kohta, eelkõige 18. aprilli 2012. aasta (2) ja 13. detsembri 2012. aasta (3) resolutsioone; võttes arvesse arvukaid varasemaid resolutsioone, milles mõistetakse hukka vägistamine ja seksuaalvägivald kõikjal maailmas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid Indiat käsitlevaid resolutsioone, eeskätt 13. detsembri 2012. aasta resolutsiooni kastipõhise diskrimineerimise kohta Indias (1), ning resolutsioone inimõiguste olukorda maailmas käsitlevate aastaaruannete kohta, eelkõige 18. aprilli 2012. aasta (2) ja 13. detsembri 2012. aasta (3) resolutsioone; võttes arvesse arvukaid varasemaid resolutsioone, milles mõistetakse hukka vägistamine ja seksuaalvägivald kõikjal maailmas,

| — | võttes arvesse India ja ELi strateegilise partnerluse ühist tegevuskava, millele kirjutati alla 2005. aasta novembris, ning ELi ja India vahelist temaatilist dialoogi inimõiguste alal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse India ja ELi strateegilise partnerluse ühist tegevuskava, millele kirjutati alla 2005. aasta novembris, ning ELi ja India vahelist temaatilist dialoogi inimõiguste alal,

| — | võttes arvesse kõrge esindaja Catherine Ashtoni poolt Euroopa Liidu nimel tehtud avaldust rahvusvahelisel naistevastase vägivalla kaotamise päeval (25. november 2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kõrge esindaja Catherine Ashtoni poolt Euroopa Liidu nimel tehtud avaldust rahvusvahelisel naistevastase vägivalla kaotamise päeval (25. november 2012),

| — | võttes arvesse kõrge esindaja Catherine Ashtoni avaldust surmanuhtluse vastasel ülemaailmsel ja Euroopa päeval (10. oktoober 2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kõrge esindaja Catherine Ashtoni avaldust surmanuhtluse vastasel ülemaailmsel ja Euroopa päeval (10. oktoober 2012),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 2 ja artikli 3 lõiget 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 2 ja artikli 3 lõiget 5,

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku Navi Pillay 31. detsembri 2012. aasta avaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku Navi Pillay 31. detsembri 2012. aasta avaldust,

| — | võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni aastatuhande arengueesmärke, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni aastatuhande arengueesmärke,

| — | võttes arvesse naistevastast vägivalda käsitlevaid ÜRO dokumente, eeskätt 25. juuni 1993. aasta Viini deklaratsiooni ja tegevuskava, mis võeti vastu inimõiguste maailmakonverentsil (A/CONF. 157/23), ÜRO inimõiguste ülemvoliniku eriraportööride aruandeid naistevastase vägivalla kohta, naiste diskrimineerimise likvideerimise komitee soovitust nr 19 (11. istungjärk, 1992), 20. detsembri 1993. aasta deklaratsiooni naistevastase vägivalla likvideerimise kohta (A/RES/48/104), konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta ja rassilise diskrimineerimise likvideerimise rahvusvahelist konventsiooni ning selle üldist soovitust XXIX artikli 1 lõike 1 kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse naistevastast vägivalda käsitlevaid ÜRO dokumente, eeskätt 25. juuni 1993. aasta Viini deklaratsiooni ja tegevuskava, mis võeti vastu inimõiguste maailmakonverentsil (A/CONF. 157/23), ÜRO inimõiguste ülemvoliniku eriraportööride aruandeid naistevastase vägivalla kohta, naiste diskrimineerimise likvideerimise komitee soovitust nr 19 (11. istungjärk, 1992), 20. detsembri 1993. aasta deklaratsiooni naistevastase vägivalla likvideerimise kohta (A/RES/48/104), konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta ja rassilise diskrimineerimise likvideerimise rahvusvahelist konventsiooni ning selle üldist soovitust XXIX artikli 1 lõike 1 kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO erimenetluste raames, ÜRO lepinguorganite poolt ja üldiste korrapäraste läbivaatamiste käigus tehtud soovitusi India kohta, eeskätt ÜRO naiste diskrimineerimise likvideerimise komitee 2007. aasta veebruari ja 2010. aasta oktoobri aruannetes tehtud soovitusi Indiale, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO erimenetluste raames, ÜRO lepinguorganite poolt ja üldiste korrapäraste läbivaatamiste käigus tehtud soovitusi India kohta, eeskätt ÜRO naiste diskrimineerimise likvideerimise komitee 2007. aasta veebruari ja 2010. aasta oktoobri aruannetes tehtud soovitusi Indiale,

| — | võttes arvesse ÜRO projekti „Põhimõtted ja suunised tööalase ja päritolulise diskrimineerimise tõhusaks kaotamiseks”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO projekti „Põhimõtted ja suunised tööalase ja päritolulise diskrimineerimise tõhusaks kaotamiseks”,

| — | võttes arvesse India põhiseadust ja India karistusseadustikku, eriti selle 376. jaotist, milles käsitletakse vägistamist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse India põhiseadust ja India karistusseadustikku, eriti selle 376. jaotist, milles käsitletakse vägistamist,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 4,

| A. | arvestades, et 16. detsembril 2012. aastal langes 23aastane üliõpilane grupivägistamise ohvriks ja tema kaaslast rünnati, kui neile New Delhi eraliini bussis tungisid jõhkralt kallale viis meest ja üks nooruk; arvestades, et vägistamise ohver sai raskeid vigastusi, millesse ta 29. detsembril 2012. aastal Singapuris kahjuks suri; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 16. detsembril 2012. aastal langes 23aastane üliõpilane grupivägistamise ohvriks ja tema kaaslast rünnati, kui neile New Delhi eraliini bussis tungisid jõhkralt kallale viis meest ja üks nooruk; arvestades, et vägistamise ohver sai raskeid vigastusi, millesse ta 29. detsembril 2012. aastal Singapuris kahjuks suri;

| B. | arvestades, et Indiat on haaranud üldsuse pahameelelaine ning meelt avaldavad kõigi ühiskonnakihtide esindajad, kes nõuavad seaduste ja politseisüsteemi reformimist ning üldist muutust suhtumises naistesse; arvestades, et meeleavaldused on oluline samm vägistamist ja seksuaalvägivalda ümbritsevast mahavaikimisest läbimurdmise suunas ning tähistavad muutuste algust; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Indiat on haaranud üldsuse pahameelelaine ning meelt avaldavad kõigi ühiskonnakihtide esindajad, kes nõuavad seaduste ja politseisüsteemi reformimist ning üldist muutust suhtumises naistesse; arvestades, et meeleavaldused on oluline samm vägistamist ja seksuaalvägivalda ümbritsevast mahavaikimisest läbimurdmise suunas ning tähistavad muutuste algust;

| C. | arvestades, et selle juhtumiga seoses vahistati viis meest ja üks alaealine ning nende suhtes on käimas kiirmenetlus, kusjuures alaealise õigusrikkuja asja menetletakse eraldi; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et selle juhtumiga seoses vahistati viis meest ja üks alaealine ning nende suhtes on käimas kiirmenetlus, kusjuures alaealise õigusrikkuja asja menetletakse eraldi;

| D. | arvestades, et India politsei on algatanud uurimise uudistekanali Zee News vastu pärast seda, kui viimane tegi intervjuu sõbraga, kes oli koos ohvriga 16. detsembri 2012. aasta kallaletungi ajal; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et India politsei on algatanud uurimise uudistekanali Zee News vastu pärast seda, kui viimane tegi intervjuu sõbraga, kes oli koos ohvriga 16. detsembri 2012. aasta kallaletungi ajal;

| E. | arvestades, et New Delhis toimunud hiljutise rünnaku järel on India ja rahvusvahelises ajakirjanduses teatatud paljudest vägistamistest, nagu 27. detsembri 2012. aasta juhtum, kui Punjabi tütarlaps tegi pärast grupivägistamist enesetapu, sest politsei ei soovinud võtta vastu tema kaebust ega vahistada süüdistatavat, vaid soovitas tal hoopis abielluda ühega kallaletungijatest, või 12. jaanuaril 2013. aastal Punjabis asetleidnud juhtum, kui 29aastane kahe lapse ema langes bussisõidu ajal grupivägistamise ohvriks asjaoludel, mis on väga sarnased esimese kirjeldatud juhtumiga, ning politsei vahistas taas kuus kahtlusalust ja päev hiljem pani 16aastane tütarlaps end pärast vägistamist põlema; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et New Delhis toimunud hiljutise rünnaku järel on India ja rahvusvahelises ajakirjanduses teatatud paljudest vägistamistest, nagu 27. detsembri 2012. aasta juhtum, kui Punjabi tütarlaps tegi pärast grupivägistamist enesetapu, sest politsei ei soovinud võtta vastu tema kaebust ega vahistada süüdistatavat, vaid soovitas tal hoopis abielluda ühega kallaletungijatest, või 12. jaanuaril 2013. aastal Punjabis asetleidnud juhtum, kui 29aastane kahe lapse ema langes bussisõidu ajal grupivägistamise ohvriks asjaoludel, mis on väga sarnased esimese kirjeldatud juhtumiga, ning politsei vahistas taas kuus kahtlusalust ja päev hiljem pani 16aastane tütarlaps end pärast vägistamist põlema;

| F. | arvestades, et India üleriigilise kuritegevusregistri andmetel pandi 2011. aastal toime üle 24 000 vägistamise; arvestades, et kuigi Delhis registreeriti 2012. aastal üle 635 vägistamisjuhtumi, mõisteti süüdi ainult üks isik; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et India üleriigilise kuritegevusregistri andmetel pandi 2011. aastal toime üle 24 000 vägistamise; arvestades, et kuigi Delhis registreeriti 2012. aastal üle 635 vägistamisjuhtumi, mõisteti süüdi ainult üks isik;

| G. | arvestades, et India naisliikumine on juba pikka aega andnud teada kõigist naistevastase vägivalla vormidest Indias ja üldisest soolisest ebavõrdsusest ning nõuab poliitiliste meetmete võtmist naiste inimõiguste toetuseks; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et India naisliikumine on juba pikka aega andnud teada kõigist naistevastase vägivalla vormidest Indias ja üldisest soolisest ebavõrdsusest ning nõuab poliitiliste meetmete võtmist naiste inimõiguste toetuseks;

| H. | arvestades, et naistevastane seksuaalvägivald ei ole laialt levinud mitte ainult Indias, vaid kogu maailmas ja selle algpõhjus on struktuurilises soolises ebavõrdsuses, ning arvestades, et võitlus naistevastase vägivallaga peab seepärast olema tihedalt seotud kõigist ühiskonnakihtidest pärit naiste ja tütarlaste seisundi ja olukorra parandamisega; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et naistevastane seksuaalvägivald ei ole laialt levinud mitte ainult Indias, vaid kogu maailmas ja selle algpõhjus on struktuurilises soolises ebavõrdsuses, ning arvestades, et võitlus naistevastase vägivallaga peab seepärast olema tihedalt seotud kõigist ühiskonnakihtidest pärit naiste ja tütarlaste seisundi ja olukorra parandamisega;

| I. | arvestades, et India sotsiaalteadlaste hinnangul põhjustavad mitmesugused vägivaldsed ja diskrimineerivad teod igal aastal peaaegu kahe miljoni naise ja tütarlapse surma ning seksuaalvägivald on ainult üks põhjusi muude põhjuste kõrval, näiteks kaasavaravaidlused, tütarlastest imikute tapmine, imikute hoolitsuseta jätmine, vahenditele ja tervishoiule ebavõrdne juurdepääs ning eakate puudulik hooldus; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et India sotsiaalteadlaste hinnangul põhjustavad mitmesugused vägivaldsed ja diskrimineerivad teod igal aastal peaaegu kahe miljoni naise ja tütarlapse surma ning seksuaalvägivald on ainult üks põhjusi muude põhjuste kõrval, näiteks kaasavaravaidlused, tütarlastest imikute tapmine, imikute hoolitsuseta jätmine, vahenditele ja tervishoiule ebavõrdne juurdepääs ning eakate puudulik hooldus;

| J. | arvestades, et kastipõhiselt diskrimineeritud naised ja tütarlapsed on eriti ohustatud seksuaalvägivalla eri vormidest, sund- ja rituaalsest prostitutsioonist, inimkaubandusest ja perevägivallast ning vägivallast, millega karistatakse neid, kes toimepandud kuriteo pärast kohtusse pöörduvad, mida kinnitas taas laialt tuntud 29. novembri 2011. aasta Pipili grupivägistamine, kui ametivõimud keeldusid juhtumit registreerimast ning tütarlapsest ohver sai nõuetekohast ravi alles pärast kohtu sekkumist, sellele vaatamata ta siiski suri hiljem saadud vigastustesse; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et kastipõhiselt diskrimineeritud naised ja tütarlapsed on eriti ohustatud seksuaalvägivalla eri vormidest, sund- ja rituaalsest prostitutsioonist, inimkaubandusest ja perevägivallast ning vägivallast, millega karistatakse neid, kes toimepandud kuriteo pärast kohtusse pöörduvad, mida kinnitas taas laialt tuntud 29. novembri 2011. aasta Pipili grupivägistamine, kui ametivõimud keeldusid juhtumit registreerimast ning tütarlapsest ohver sai nõuetekohast ravi alles pärast kohtu sekkumist, sellele vaatamata ta siiski suri hiljem saadud vigastustesse;

| K. | arvestades, et Thomson Reutersi Sihtasutuse 2012. aasta uurimuse põhjal loeti India G20 riikide hulgas naiste elukohana kõige halvemaks maaks; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Thomson Reutersi Sihtasutuse 2012. aasta uurimuse põhjal loeti India G20 riikide hulgas naiste elukohana kõige halvemaks maaks;

| L. | arvestades, et Amnesty Internationali andmetel antakse Indias iga 21 minuti järel teada vägistamisest, ehkki paljudest juhtudest ei teatata ning teatamata jätavad eeskätt vaesemad elanikkonnakihid, sest kardetakse sellist liiki kuriteoga seotud ühiskondlikku häbimärgistamist; arvestades, et teadaolevalt on India politsei täiesti teadlik kõnesoleva kuriteoliigi esinemissagedusest, kuid jätab tegevusetusega sageli naised kaitseta; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Amnesty Internationali andmetel antakse Indias iga 21 minuti järel teada vägistamisest, ehkki paljudest juhtudest ei teatata ning teatamata jätavad eeskätt vaesemad elanikkonnakihid, sest kardetakse sellist liiki kuriteoga seotud ühiskondlikku häbimärgistamist; arvestades, et teadaolevalt on India politsei täiesti teadlik kõnesoleva kuriteoliigi esinemissagedusest, kuid jätab tegevusetusega sageli naised kaitseta;

| M. | arvestades, et seksuaalvägivald tekitab ohvritele tõsiseid psühholoogilisi ja füüsilisi terviseprobleeme, sealhulgas suguhaigused, nagu AIDS; arvestades, et paljud vägistamise ohvrid peavad sageli kannatama kahekordselt seetõttu, et nende oma perekond ja ümberkaudsed tõrjuvad nad eemale; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et seksuaalvägivald tekitab ohvritele tõsiseid psühholoogilisi ja füüsilisi terviseprobleeme, sealhulgas suguhaigused, nagu AIDS; arvestades, et paljud vägistamise ohvrid peavad sageli kannatama kahekordselt seetõttu, et nende oma perekond ja ümberkaudsed tõrjuvad nad eemale;

| N. | arvestades, et India ja rahvusvahelised inimõigusorganisatsioonid on kritiseerinud seksuaalvägivalda käsitlevaid India seadusi, sest need on iganenud eriti seetõttu, et vägistamise mõiste on väga kitsalt määratletud; arvestades, et Indias ei osutata seksuaalvägivalla ohvritele nõuetekohaseid teenuseid, näiteks politsei osavõtlik ja kiire reageerimine või juurdepääs arstiabile, nõustamisele ja muudele tugiteenustele, mistõttu reageeritakse juhuslikult ja etteaimamatult, mis paljudel juhtudel on ohvritele alandav; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et India ja rahvusvahelised inimõigusorganisatsioonid on kritiseerinud seksuaalvägivalda käsitlevaid India seadusi, sest need on iganenud eriti seetõttu, et vägistamise mõiste on väga kitsalt määratletud; arvestades, et Indias ei osutata seksuaalvägivalla ohvritele nõuetekohaseid teenuseid, näiteks politsei osavõtlik ja kiire reageerimine või juurdepääs arstiabile, nõustamisele ja muudele tugiteenustele, mistõttu reageeritakse juhuslikult ja etteaimamatult, mis paljudel juhtudel on ohvritele alandav;

| O. | arvestades, et pärast New Dehlis toimunud kallaletungi on India keskvalitsus moodustanud kolmeliikmelise komisjoni, kelle ülesanne on läbi vaadata kehtivad seadused, et õigusemõistmist kiirendada ja karmimalt karistada seksuaalvägivalla raskemaid juhtumeid; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et pärast New Dehlis toimunud kallaletungi on India keskvalitsus moodustanud kolmeliikmelise komisjoni, kelle ülesanne on läbi vaadata kehtivad seadused, et õigusemõistmist kiirendada ja karmimalt karistada seksuaalvägivalla raskemaid juhtumeid;

| P. | arvestades, et pärast viimaseid sündmusi on kõrged valitsusametnikud teatanud, et nad toetavad karmimaid karistusi vägistamise eest, sealhulgas ka surmanuhtlust; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et pärast viimaseid sündmusi on kõrged valitsusametnikud teatanud, et nad toetavad karmimaid karistusi vägistamise eest, sealhulgas ka surmanuhtlust;

| Q. | arvestades, et 2012. aasta mais pöördusid 90 kodanikuühiskonna organisatsiooni ja üksikisikut kirjaga India peaministri Manmohan Singhi poole, nõudes reforme seksuaalvägivalla ohjeldamiseks ja politsei suuremat vastutust; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et 2012. aasta mais pöördusid 90 kodanikuühiskonna organisatsiooni ja üksikisikut kirjaga India peaministri Manmohan Singhi poole, nõudes reforme seksuaalvägivalla ohjeldamiseks ja politsei suuremat vastutust;

| R. | arvestades, et EL on lubanud Indiale ajavahemikul 2007–2013 anda 470 miljonit eurot India valitsuse tervise- ja haridusprogrammide toetuseks; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et EL on lubanud Indiale ajavahemikul 2007–2013 anda 470 miljonit eurot India valitsuse tervise- ja haridusprogrammide toetuseks;

| S. | arvestades, et viimase kahekümne aasta jooksul on India teinud olulisi edusamme vaesuse vähendamiseks, kuigi palju on vaja veel teha, et vähendada eelkõige naiste ja haavatavate elanikkonnarühmade ebavõrdseid võimalusi hariduse, tervishoiu ja majanduslike väljavaadetega seoses; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et viimase kahekümne aasta jooksul on India teinud olulisi edusamme vaesuse vähendamiseks, kuigi palju on vaja veel teha, et vähendada eelkõige naiste ja haavatavate elanikkonnarühmade ebavõrdseid võimalusi hariduse, tervishoiu ja majanduslike väljavaadetega seoses;

| T. | arvestades, et India on maailma suurim demokraatlik riik ning ELi oluline poliitiline ja majanduslik partner, mis tähendab ka demokraatlikke kohustusi; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et India on maailma suurim demokraatlik riik ning ELi oluline poliitiline ja majanduslik partner, mis tähendab ka demokraatlikke kohustusi;

| 1. | avaldab sügavat kaastunnet New Delhi kallaletungi ohvritele ja kõigi teiste selliste meedias kajastatud või kajastamata kallaletungide ohvritele ning avaldab kaastunnet nende omastele; mõistab teravalt hukka igasuguse seksuaalvägivalla, mida ülemaailmse nähtusena esineb paljudes riikides; |
| --- | --- |

1.

avaldab sügavat kaastunnet New Delhi kallaletungi ohvritele ja kõigi teiste selliste meedias kajastatud või kajastamata kallaletungide ohvritele ning avaldab kaastunnet nende omastele; mõistab teravalt hukka igasuguse seksuaalvägivalla, mida ülemaailmse nähtusena esineb paljudes riikides;

| 2. | tervitab suurt solidaarsuslainet Indias ja kogu maailmas vägistamisohvrite toetuseks ning loodab, et massimeeleavaldused aitavad kiirendada vajalike reformide läbiviimist; |
| --- | --- |

2.

tervitab suurt solidaarsuslainet Indias ja kogu maailmas vägistamisohvrite toetuseks ning loodab, et massimeeleavaldused aitavad kiirendada vajalike reformide läbiviimist;

| 3. | ootab, et India kui demokraatlik riik, kellel on olulised suhted ELiga, tagaks demokraatia põhimõtete, põhiõiguste ja inimõiguste, eelkõige õigusriigi põhimõtete ja naiste õiguste austamise; |
| --- | --- |

3.

ootab, et India kui demokraatlik riik, kellel on olulised suhted ELiga, tagaks demokraatia põhimõtete, põhiõiguste ja inimõiguste, eelkõige õigusriigi põhimõtete ja naiste õiguste austamise;

| 4. | peab väga kahetsusväärseks, et kallaletungi ohvrite koheseks abistamiseks midagi rohkemat ette ei võetud ning et nii selle juhtumi kui ka teiste juhtumite puhul ilmnenud vähene austus naiste vastu, arstiabita jätmine, kehv politseitöö ja õiguskaitsevahendite puudumine heidutab vägistamisohvreid ja nad ei julge esitada süüdistust vägistajate vastu; |
| --- | --- |

4.

peab väga kahetsusväärseks, et kallaletungi ohvrite koheseks abistamiseks midagi rohkemat ette ei võetud ning et nii selle juhtumi kui ka teiste juhtumite puhul ilmnenud vähene austus naiste vastu, arstiabita jätmine, kehv politseitöö ja õiguskaitsevahendite puudumine heidutab vägistamisohvreid ja nad ei julge esitada süüdistust vägistajate vastu;

| 5. | tuletab India valitsusele meelde tema õigusi ja kohustusi tulenevalt India põhiseadusest, eriti kohustust loobuda tavadest, mis alandavad naiste väärikust (artikli 51 punkt A); |
| --- | --- |

5.

tuletab India valitsusele meelde tema õigusi ja kohustusi tulenevalt India põhiseadusest, eriti kohustust loobuda tavadest, mis alandavad naiste väärikust (artikli 51 punkt A);

| 6. | ergutab India parlamenti rohkem järgima India riikliku naisküsimuste komisjon soovitusi selle kohta, kuidas muuta ja rakendada India seadusi, et kaitsta naisi selliste kuritegude eest; |
| --- | --- |

6.

ergutab India parlamenti rohkem järgima India riikliku naisküsimuste komisjon soovitusi selle kohta, kuidas muuta ja rakendada India seadusi, et kaitsta naisi selliste kuritegude eest;

| 7. | tervitab India valitsuse teadaannet, et luuakse naiste avaliku julgeoleku uurimiskomisjon Dehlis ja erikohus, et läbi vaadata India õigusraamistik, mis käsitleb naistevastast vägivalda; ootab, et ülemkohtu endise kohtuniku J.S. Verma juhtimisel loodud uurimiskomisjon avaldab peagi oma soovitused ja teeb koostööd riikliku naisküsimuste komisjoni ja India parlamendiga, et täielikult rakendada meetmed selliste kuritegude ärahoidmiseks tulevikus; |
| --- | --- |

7.

tervitab India valitsuse teadaannet, et luuakse naiste avaliku julgeoleku uurimiskomisjon Dehlis ja erikohus, et läbi vaadata India õigusraamistik, mis käsitleb naistevastast vägivalda; ootab, et ülemkohtu endise kohtuniku J.S. Verma juhtimisel loodud uurimiskomisjon avaldab peagi oma soovitused ja teeb koostööd riikliku naisküsimuste komisjoni ja India parlamendiga, et täielikult rakendada meetmed selliste kuritegude ärahoidmiseks tulevikus;

| 8. | kiidab heaks uue kiirkohtu loomise eesmärgiga käsitleda eraldi naistevastast seksuaalvägivalda; peab siiski murettekitavaks asjaolu, et süüdistatavate kohtuprotsess on ajakirjanikele suletud ning kohtu loata on keelatud trükkida või avaldada materjale seoses selliste menetlustega ning see on üldsuse hulgas põhjustanud rahulolematust; on seisukohal, et süüdimõistetud peaksid saama oma kuriteole vastava karistuse; kinnitab veelkord oma pikaajalist vastuseisu surmanuhtlusele kõigil juhtudel ja igasugustel asjaoludel; |
| --- | --- |

8.

kiidab heaks uue kiirkohtu loomise eesmärgiga käsitleda eraldi naistevastast seksuaalvägivalda; peab siiski murettekitavaks asjaolu, et süüdistatavate kohtuprotsess on ajakirjanikele suletud ning kohtu loata on keelatud trükkida või avaldada materjale seoses selliste menetlustega ning see on üldsuse hulgas põhjustanud rahulolematust; on seisukohal, et süüdimõistetud peaksid saama oma kuriteole vastava karistuse; kinnitab veelkord oma pikaajalist vastuseisu surmanuhtlusele kõigil juhtudel ja igasugustel asjaoludel;

| 9. | palub India ametivõimudel tihedas koostöös naisühendustega töötada välja kooskõlastatud meetmed võitluseks soopõhise vägivalla, eelkõige seksuaalvägivalla vastu; rõhutab, et valitsusasutused peavad kontrollima seda, kuidas politsei viib läbi seksuaalvägivalla juhtumite uurimist, ning nõudma politseiametnikelt aru, andma vägivallaaktide toimepanijad kohtu alla ning tagama eluga pääsenute väärika kohtlemise; |
| --- | --- |

9.

palub India ametivõimudel tihedas koostöös naisühendustega töötada välja kooskõlastatud meetmed võitluseks soopõhise vägivalla, eelkõige seksuaalvägivalla vastu; rõhutab, et valitsusasutused peavad kontrollima seda, kuidas politsei viib läbi seksuaalvägivalla juhtumite uurimist, ning nõudma politseiametnikelt aru, andma vägivallaaktide toimepanijad kohtu alla ning tagama eluga pääsenute väärika kohtlemise;

| 10. | kutsub India parlamenti üles tagama, et kriminaalõiguse (muutmise) seadust 2012 muudetakse sel moel, et lugeda kriminaalkuriteos seksuaalvägivalla kõik vormid (penetrantne ja mittepenetrantne), nii et uued karistused oleksid kooskõlas inimõigusi käsitleva rahvusvahelise õigusega, ning kutsub üles seadust muutma nii, et välistada kohtulik puutumatus ja menetluslikud tõkked, kui politseid või muid julgeolekujõude süüdistatakse seksuaalvägivallas või muudes inimõiguste rikkumistes; |
| --- | --- |

10.

kutsub India parlamenti üles tagama, et kriminaalõiguse (muutmise) seadust 2012 muudetakse sel moel, et lugeda kriminaalkuriteos seksuaalvägivalla kõik vormid (penetrantne ja mittepenetrantne), nii et uued karistused oleksid kooskõlas inimõigusi käsitleva rahvusvahelise õigusega, ning kutsub üles seadust muutma nii, et välistada kohtulik puutumatus ja menetluslikud tõkked, kui politseid või muid julgeolekujõude süüdistatakse seksuaalvägivallas või muudes inimõiguste rikkumistes;

| 11. | kutsub ELi ja liikmesriikide esindusi Indias üles seadma esikohale programmid, sealhulgas haridusprogrammid, mille eesmärgiks on tõkestada naistevastast vägivalda, samuti programmid, kus eritähelepanu all on naised ja tütarlapsed; |
| --- | --- |

11.

kutsub ELi ja liikmesriikide esindusi Indias üles seadma esikohale programmid, sealhulgas haridusprogrammid, mille eesmärgiks on tõkestada naistevastast vägivalda, samuti programmid, kus eritähelepanu all on naised ja tütarlapsed;

| 12. | kutsub India ametivõime üles võtma kohe meetmeid ja rakendama tõhusaid abinõusid, et parandada India politseiasutustes vägistamise ja seksuaalvägivalla juhtumite käsitlemist, selleks tuleks igas politseiüksuses luua vastav allüksus; märgib, et Delhi osariigi peaminister ei vastuta politseioperatsioonide eest oma osariigis; tuletab meelde, et teistes suurlinnades on otsene aruandlus ja juhtimine taganud suurema poliitilise vastutuse ning saavutatud on politsei moderniseerimine; märgib, et kiiremas korras on politseinikke vaja koolitada naiste julgeoleku küsimustes; |
| --- | --- |

12.

kutsub India ametivõime üles võtma kohe meetmeid ja rakendama tõhusaid abinõusid, et parandada India politseiasutustes vägistamise ja seksuaalvägivalla juhtumite käsitlemist, selleks tuleks igas politseiüksuses luua vastav allüksus; märgib, et Delhi osariigi peaminister ei vastuta politseioperatsioonide eest oma osariigis; tuletab meelde, et teistes suurlinnades on otsene aruandlus ja juhtimine taganud suurema poliitilise vastutuse ning saavutatud on politsei moderniseerimine; märgib, et kiiremas korras on politseinikke vaja koolitada naiste julgeoleku küsimustes;

| 13. | kutsub India valitsust uurima juhtumeid seoses kõrgemate ametnikega, kelle vastu esitatud ametlikud vägistamissüüdistused on lahendamata; |
| --- | --- |

13.

kutsub India valitsust uurima juhtumeid seoses kõrgemate ametnikega, kelle vastu esitatud ametlikud vägistamissüüdistused on lahendamata;

| 14. | kutsub komisjoni üles tegema koostööd India ametivõimudega, et abistada neil välja töötada kooskõlastatud meetmeid võitluseks soopõhise vägivalla, eelkõige seksuaalvägivalla vastu, sealhulgas rakendamaks ÜRO naistevastase vägivallaga võitlemise kampaania UNiTE soovitusi; kutsub ÜRO naiste olukorra komisjoni üles arutama 2013. aasta märtsis toimuval 47. istungil olukorda, kus naistevastane vägivald võtab eriomase vormi tingimustes, kus sugu ja kastisüsteem ristuvad; |
| --- | --- |

14.

kutsub komisjoni üles tegema koostööd India ametivõimudega, et abistada neil välja töötada kooskõlastatud meetmeid võitluseks soopõhise vägivalla, eelkõige seksuaalvägivalla vastu, sealhulgas rakendamaks ÜRO naistevastase vägivallaga võitlemise kampaania UNiTE soovitusi; kutsub ÜRO naiste olukorra komisjoni üles arutama 2013. aasta märtsis toimuval 47. istungil olukorda, kus naistevastane vägivald võtab eriomase vormi tingimustes, kus sugu ja kastisüsteem ristuvad;

| 15. | peab väga murettekitavaks Indias laial levinud vägivalda dalitite ehk nn puutumatute hulka kuuluvate naiste ja tütarlaste vastu, sealhulgas seksuaalvägivalda kõrgematesse kastidesse kuuluvate meeste poolt, samuti on mures selliste vägivallaaktide toimepanijate karistamatuse äärmiselt kõrge taseme pärast; kutsub India valitsust üles käsitama kõiki seksuaalvägivalla juhtumeid võrdväärselt ning selliseid juhtumeid võrdselt, õiglaselt, läbipaistvalt ja kiiresti uurima ning kohtu alla andma; |
| --- | --- |

15.

peab väga murettekitavaks Indias laial levinud vägivalda dalitite ehk nn puutumatute hulka kuuluvate naiste ja tütarlaste vastu, sealhulgas seksuaalvägivalda kõrgematesse kastidesse kuuluvate meeste poolt, samuti on mures selliste vägivallaaktide toimepanijate karistamatuse äärmiselt kõrge taseme pärast; kutsub India valitsust üles käsitama kõiki seksuaalvägivalla juhtumeid võrdväärselt ning selliseid juhtumeid võrdselt, õiglaselt, läbipaistvalt ja kiiresti uurima ning kohtu alla andma;

| 16. | rõhutab, et ühtegi inimest ei tohiks sundida abielluma vastu tahtmist või teda selleks survestades või sundides; rõhutab, et ühtegi ohvrit ei tohiks sundida abielluma teda rünnanuga ning et ühiskond talle sellist survet ei avaldaks, tuleks ohvrit täiendavalt abistada; |
| --- | --- |

16.

rõhutab, et ühtegi inimest ei tohiks sundida abielluma vastu tahtmist või teda selleks survestades või sundides; rõhutab, et ühtegi ohvrit ei tohiks sundida abielluma teda rünnanuga ning et ühiskond talle sellist survet ei avaldaks, tuleks ohvrit täiendavalt abistada;

| 17. | kutsub nõukogu ja komisjoni üles tagama, et aastatuhande arengueesmärkide täitmise nimel jätkaks EL ka pärast 2013. aastat sihtotstarbelise valdkondliku abi andmist Indias lähtuvalt järgmisest mitmeaastasest finantsraamistikust ja järgmisest riigistrateegia dokumendist; on veendunud, et see abi peaks hõlmama sotsiaalsektori toetust naiste tervishoiule ja haridusele, häid tavasid valitsemises, otsuste tegemisel ja arengus, sh meetodeid teenuste paremaks osutamiseks, et vähendada vaesust, tegeleda sooküsimuste, institutsionaalsete reformide ja avaliku sektori valitsemisega; |
| --- | --- |

17.

kutsub nõukogu ja komisjoni üles tagama, et aastatuhande arengueesmärkide täitmise nimel jätkaks EL ka pärast 2013. aastat sihtotstarbelise valdkondliku abi andmist Indias lähtuvalt järgmisest mitmeaastasest finantsraamistikust ja järgmisest riigistrateegia dokumendist; on veendunud, et see abi peaks hõlmama sotsiaalsektori toetust naiste tervishoiule ja haridusele, häid tavasid valitsemises, otsuste tegemisel ja arengus, sh meetodeid teenuste paremaks osutamiseks, et vähendada vaesust, tegeleda sooküsimuste, institutsionaalsete reformide ja avaliku sektori valitsemisega;

| 18. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, ELi liikmesriikide valitsustele, Euroopa Liidu inimõiguste eriesindajale, India presidendile, valitsusele ja parlamendile, ÜRO peasekretärile, ÜRO inimõiguste edendamise ja kaitse allkomisjoni ning ÜRO naiste olukorra komisjoni esimeestele, ÜRO peadirektorile naisküsimustes ja naistevastase vägivalla küsimusega tegelevale ÜRO eriesindajale. |
| --- | --- |

18.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, ELi liikmesriikide valitsustele, Euroopa Liidu inimõiguste eriesindajale, India presidendile, valitsusele ja parlamendile, ÜRO peasekretärile, ÜRO inimõiguste edendamise ja kaitse allkomisjoni ning ÜRO naiste olukorra komisjoni esimeestele, ÜRO peadirektorile naisküsimustes ja naistevastase vägivalla küsimusega tegelevale ÜRO eriesindajale.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0512.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0126.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0503.

---

| 30.12.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 440/107 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 440/107

---

P7_TA(2013)0032

Inimõiguste olukord Bahreinis

Euroopa Parlamendi 17. jaanuari 2013. aasta resolutsioon inimõiguste olukorra kohta Bahreinis (2013/2513(RSP))

(2015/C 440/20)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone – 27. oktoobri 2011. aasta resolutsiooni Bahreini kohta (1) ja 15. märtsi 2012. aasta resolutsiooni inimõiguste rikkumise kohta Bahreinis (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone – 27. oktoobri 2011. aasta resolutsiooni Bahreini kohta (1) ja 15. märtsi 2012. aasta resolutsiooni inimõiguste rikkumise kohta Bahreinis (2),

| — | võttes arvesse oma 24. märtsi 2011. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu suhete kohta Pärsia lahe koostöönõukoguga (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 24. märtsi 2011. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu suhete kohta Pärsia lahe koostöönõukoguga (3);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi presidendi 12. aprilli 2011. aasta avaldust kahe Bahreini eraisikust aktivisti surma kohta ning 28. aprilli 2011. aasta avaldust, milles mõistetakse hukka neljale Bahreini elanikule surmanuhtluse määramine osalemise eest rahumeelsetes meeleavaldustes demokraatia toetuseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi presidendi 12. aprilli 2011. aasta avaldust kahe Bahreini eraisikust aktivisti surma kohta ning 28. aprilli 2011. aasta avaldust, milles mõistetakse hukka neljale Bahreini elanikule surmanuhtluse määramine osalemise eest rahumeelsetes meeleavaldustes demokraatia toetuseks,

| — | võttes arvesse oma inimõiguste allkomisjoni delegatsiooni visiiti Bahreini 19. ja 20. detsembril 2012 ja nimetatud delegatsiooni pressiteadet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma inimõiguste allkomisjoni delegatsiooni visiiti Bahreini 19. ja 20. detsembril 2012 ja nimetatud delegatsiooni pressiteadet,

| — | võttes arvesse Bahreini kassatsioonikohtu 7. jaanuari 2013. aasta otsust jätta jõusse 13 poliitaktivistile määratud kohtuotsused, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Bahreini kassatsioonikohtu 7. jaanuari 2013. aasta otsust jätta jõusse 13 poliitaktivistile määratud kohtuotsused,

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja avaldusi Bahreini kohta, eriti tema 24. novembri 2011. aasta avaldust Bahreini sõltumatu uurimiskomisjoni (Bahrain Independent Commission of Inquiry – BICI) aruande avaldamise kohta, 5. septembri 2012. aasta avaldust Bahreini apellatsioonikohtu otsuste kohta Abdulhadi al-Khawaja ja veel 19 isiku kohtuasjades ning 23. novembri 2012. aasta avaldust BICI aruande avaldamise esimese aastapäeva kohta, samuti tema pressiesindaja 13. veebruari 2012. aasta avaldust Bahreini rahutuste aastapäeva kohta, 10. aprilli 2012. aasta avaldust Abdulhadi al-Khawaja olukorra kohta Bahreinis, 16. augusti 2012. aasta avaldust Nabeel Rajabile Bahreinis mõistetud kohtuotsuse kohta ning 24. oktoobri ja 7. novembri 2012. aasta avaldusi hiljutise vägivalla kohta Bahreinis, ning ka komisjoni asepresidendi ja kõrge esindaja 12. oktoobril 2011. aastal Euroopa Parlamendis tehtud avaldusi olukorra kohta Egiptuses, Süürias, Jeemenis ja Bahreinis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja avaldusi Bahreini kohta, eriti tema 24. novembri 2011. aasta avaldust Bahreini sõltumatu uurimiskomisjoni (Bahrain Independent Commission of Inquiry – BICI) aruande avaldamise kohta, 5. septembri 2012. aasta avaldust Bahreini apellatsioonikohtu otsuste kohta Abdulhadi al-Khawaja ja veel 19 isiku kohtuasjades ning 23. novembri 2012. aasta avaldust BICI aruande avaldamise esimese aastapäeva kohta, samuti tema pressiesindaja 13. veebruari 2012. aasta avaldust Bahreini rahutuste aastapäeva kohta, 10. aprilli 2012. aasta avaldust Abdulhadi al-Khawaja olukorra kohta Bahreinis, 16. augusti 2012. aasta avaldust Nabeel Rajabile Bahreinis mõistetud kohtuotsuse kohta ning 24. oktoobri ja 7. novembri 2012. aasta avaldusi hiljutise vägivalla kohta Bahreinis, ning ka komisjoni asepresidendi ja kõrge esindaja 12. oktoobril 2011. aastal Euroopa Parlamendis tehtud avaldusi olukorra kohta Egiptuses, Süürias, Jeemenis ja Bahreinis,

| — | võttes arvesse nõukogu 24. mai, 12. aprilli, 21. märtsi ja 21. veebruari 2011. aasta järeldusi Bahreini kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 24. mai, 12. aprilli, 21. märtsi ja 21. veebruari 2011. aasta järeldusi Bahreini kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO peasekretäri 23. juuni ja 30. septembri 2011. aasta avaldusi 21 Bahreini poliitaktivistile, inimõiguslasele ja opositsioonijuhile mõistetud kohtuotsuste kohta ning peasekretäri pressiesindaja 12. aprilli 2012. aasta avaldust Bahreinis toimunud pommirünnaku kohta, samuti tema 30. septembri 2011. aasta ning 15. veebruari, 24. aprilli, 5. septembri ja 1. novembri 2012. aasta avaldusi ja 8. jaanuari 2013. aasta avaldust Bahreini kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO peasekretäri 23. juuni ja 30. septembri 2011. aasta avaldusi 21 Bahreini poliitaktivistile, inimõiguslasele ja opositsioonijuhile mõistetud kohtuotsuste kohta ning peasekretäri pressiesindaja 12. aprilli 2012. aasta avaldust Bahreinis toimunud pommirünnaku kohta, samuti tema 30. septembri 2011. aasta ning 15. veebruari, 24. aprilli, 5. septembri ja 1. novembri 2012. aasta avaldusi ja 8. jaanuari 2013. aasta avaldust Bahreini kohta,

| — | võttes arvesse BICI 2011. aasta novembris avaldatud aruannet ja 21. novembril 2012 avaldatud järelaruannet; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse BICI 2011. aasta novembris avaldatud aruannet ja 21. novembril 2012 avaldatud järelaruannet;

| — | võttes arvesse Pärsia lahe koostöönõukogu ministrite nõukogu avaldust Manamas 5. novembril 2012. aastal toimunud terroristlike pommirünnakute kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Pärsia lahe koostöönõukogu ministrite nõukogu avaldust Manamas 5. novembril 2012. aastal toimunud terroristlike pommirünnakute kohta,

| — | võttes arvesse Bahreini kriminaalprotsessi seaduse artikleid 61, 84, 87, 134, 135 ja 146, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Bahreini kriminaalprotsessi seaduse artikleid 61, 84, 87, 134, 135 ja 146,

| — | võttes arvesse Bahreini peaprokuröri 23. oktoobri 2011. aasta avaldust seoses uue kohtumõistmisega varem sõjaväekohtu all olnud arstide üle, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Bahreini peaprokuröri 23. oktoobri 2011. aasta avaldust seoses uue kohtumõistmisega varem sõjaväekohtu all olnud arstide üle,

| — | võttes arvesse 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastast konventsiooni ning inimõiguste Araabia hartat, mille kõigiga Bahrein on ühinenud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastast konventsiooni ning inimõiguste Araabia hartat, mille kõigiga Bahrein on ühinenud,

| — | võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse 2004. aastal vastu võetud ja 2008. aastal ajakohastatud ELi suuniseid inimõiguste kaitsjate kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2004. aastal vastu võetud ja 2008. aastal ajakohastatud ELi suuniseid inimõiguste kaitsjate kohta,

| — | võttes arvesse 1949. aasta Genfi konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1949. aasta Genfi konventsiooni,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 4,

| A. | arvestades, et pärast 2011. aasta survemeetmeid demokraatiat nõudnud protestijate vastu on inimõiguste olukord Bahreinis jätkuvalt kriitiline; arvestades, et mitmed hiljutised Bahreini valitsuse meetmed rikuvad ja piiravad jätkuvalt tõsiselt Bahreini elanikkonna eri rühmade õigusi ja vabadusi, eriti üksikisikute õigust rahumeelselt meelt avaldada, sõnavabadust ja internetivabadust; arvestades, et Bahreini ametivõimud rakendavad jätkuvalt vägivalda rahumeelsetel poliitilistel meeleavaldustel osalejate vastu; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et pärast 2011. aasta survemeetmeid demokraatiat nõudnud protestijate vastu on inimõiguste olukord Bahreinis jätkuvalt kriitiline; arvestades, et mitmed hiljutised Bahreini valitsuse meetmed rikuvad ja piiravad jätkuvalt tõsiselt Bahreini elanikkonna eri rühmade õigusi ja vabadusi, eriti üksikisikute õigust rahumeelselt meelt avaldada, sõnavabadust ja internetivabadust; arvestades, et Bahreini ametivõimud rakendavad jätkuvalt vägivalda rahumeelsetel poliitilistel meeleavaldustel osalejate vastu;

| B. | arvestades, et politsei ja julgeolekujõud kasutavad endiselt ebaproportsionaalset vägivalda, mille tulemuseks on vigastused ja surmajuhtumid; arvestades, et on üha rohkem teateid sellistest Bahreini ametivõimude toime pandud rikkumistest nagu kohtumääruseta vahistamine ja majade läbiotsimine, ebaõiglased kohtuprotsessid, rünnakud meedia vastu, kodanike hirmutamine ja alandamine kontrollpunktides ning ulatuslik diskrimineerimine tööl ja ülikoolis; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et politsei ja julgeolekujõud kasutavad endiselt ebaproportsionaalset vägivalda, mille tulemuseks on vigastused ja surmajuhtumid; arvestades, et on üha rohkem teateid sellistest Bahreini ametivõimude toime pandud rikkumistest nagu kohtumääruseta vahistamine ja majade läbiotsimine, ebaõiglased kohtuprotsessid, rünnakud meedia vastu, kodanike hirmutamine ja alandamine kontrollpunktides ning ulatuslik diskrimineerimine tööl ja ülikoolis;

| C. | arvestades, et 16. oktoobril 2012 vahistasid võimud inimõiguste eest seisva Bahreini noorsoo-organisatsiooni juhi Mohammed al-Maskati, süüdistades teda osalemises nädal varem Manamas toimunud „ebaseaduslikul rahvakogunemisel”; arvestades, et järgmisel päeval hr al-Maskati vabastati ja tema kohtuistungi aega ei ole kindlaks määratud; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 16. oktoobril 2012 vahistasid võimud inimõiguste eest seisva Bahreini noorsoo-organisatsiooni juhi Mohammed al-Maskati, süüdistades teda osalemises nädal varem Manamas toimunud „ebaseaduslikul rahvakogunemisel”; arvestades, et järgmisel päeval hr al-Maskati vabastati ja tema kohtuistungi aega ei ole kindlaks määratud;

| D. | arvestades, et 18. oktoobril 2012 vahistati neli meest Bahreini kuninga laimamise eest sotsiaalvõrgustikus ning et kinnipidamisel konfiskeerisid julgeolekujõud nende arvutid ja muid elektroonikaseadmeid; arvestades, et kõik kinnipeetud eitasid oma mis tahes süüd; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 18. oktoobril 2012 vahistati neli meest Bahreini kuninga laimamise eest sotsiaalvõrgustikus ning et kinnipidamisel konfiskeerisid julgeolekujõud nende arvutid ja muid elektroonikaseadmeid; arvestades, et kõik kinnipeetud eitasid oma mis tahes süüd;

| E. | arvestades, et 30. oktoobril 2012 keelustas siseminister Sheikh Rashid bin Abdullah al-Khalifa kõik rahvakogunemised ja meeleavaldused (nüüd on ta keelu ametlikult tühistanud), öeldes, et ametivõimud ei kavatse valitsusvastaseid meeleavaldajaid kauem taluda; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 30. oktoobril 2012 keelustas siseminister Sheikh Rashid bin Abdullah al-Khalifa kõik rahvakogunemised ja meeleavaldused (nüüd on ta keelu ametlikult tühistanud), öeldes, et ametivõimud ei kavatse valitsusvastaseid meeleavaldajaid kauem taluda;

| F. | arvestades, et 5. novembril 2012 plahvatas pealinnas Mananas mitu omavalmistatud pommi, mis tapsid kaks töötajat ja haavasid kolmandat; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 5. novembril 2012 plahvatas pealinnas Mananas mitu omavalmistatud pommi, mis tapsid kaks töötajat ja haavasid kolmandat;

| G. | arvestades, et 7. novembril 2012 võttis valitsus korrakohast menetlust järgimata kodakondsuse 31 rahumeelsetel meeleavaldustel osalenud aktivistilt, millega rikuti rahvusvahelisest õigusest tulenevaid Bahreini kodanike õigusi; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et 7. novembril 2012 võttis valitsus korrakohast menetlust järgimata kodakondsuse 31 rahumeelsetel meeleavaldustel osalenud aktivistilt, millega rikuti rahvusvahelisest õigusest tulenevaid Bahreini kodanike õigusi;

| H. | arvestades, et 18. detsembril 2012 vahistati Bahreini Inimõiguste Keskuse asejuhataja Sayed Yousif al-Muhafdha, kes on väsimatult võidelnud paljude aktivistide, eriti sama keskuse juhataja Nabeel Rajabi ning Bahreini õpetajate ühenduse endise asejuhataja Jalila al-Salmani vabastamise eest, ning talle esitati süüdistus sotsiaalmeedia kaudu valeteadete levitamises; arvestades, et tema kohtuprotsess on edasi lükatud 17. jaanuarile 2013, et ta viibib endiselt vahi all ja süüdimõistmise korral ootab teda kahe aasta pikkune vanglakaristus; arvestades, et jätkuva Bahreini inimõiguslaste süstemaatilise jälitamise, ahistamise ja vahistamiste käigus on ametivõimud teda korduvalt kinni pidanud; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et 18. detsembril 2012 vahistati Bahreini Inimõiguste Keskuse asejuhataja Sayed Yousif al-Muhafdha, kes on väsimatult võidelnud paljude aktivistide, eriti sama keskuse juhataja Nabeel Rajabi ning Bahreini õpetajate ühenduse endise asejuhataja Jalila al-Salmani vabastamise eest, ning talle esitati süüdistus sotsiaalmeedia kaudu valeteadete levitamises; arvestades, et tema kohtuprotsess on edasi lükatud 17. jaanuarile 2013, et ta viibib endiselt vahi all ja süüdimõistmise korral ootab teda kahe aasta pikkune vanglakaristus; arvestades, et jätkuva Bahreini inimõiguslaste süstemaatilise jälitamise, ahistamise ja vahistamiste käigus on ametivõimud teda korduvalt kinni pidanud;

| I. | arvestades, et 7. jaanuaril 2013 jättis Bahreini kassatsioonikohus jõusse vanglakaristused 13 väljapaistvale aktivistile, keda süüdistati vandenõus monarhia kukutamiseks; arvestades, et neist aktivistidest kaheksa, nende hulgas Abdulhadi al-Khawaja ja Ibrahim Sharif mõisteti eluks ajaks vangi; arvestades, et see otsus on lõplik ning nüüd võivad süüdistatavad loota ainult kuninga armuandmisele; arvestades, et see kohtuotsus näib kinnitavat, et Bahreini kohtusüsteem ei suuda põhiõigusi kaitsta; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et 7. jaanuaril 2013 jättis Bahreini kassatsioonikohus jõusse vanglakaristused 13 väljapaistvale aktivistile, keda süüdistati vandenõus monarhia kukutamiseks; arvestades, et neist aktivistidest kaheksa, nende hulgas Abdulhadi al-Khawaja ja Ibrahim Sharif mõisteti eluks ajaks vangi; arvestades, et see otsus on lõplik ning nüüd võivad süüdistatavad loota ainult kuninga armuandmisele; arvestades, et see kohtuotsus näib kinnitavat, et Bahreini kohtusüsteem ei suuda põhiõigusi kaitsta;

| J. | arvestades, et kõik sõjakohtutest läbi käinud kohtuasjad vaatavad läbi harilikud kohtud ning et viimased üldjuhul ei määra uut kohtumenetlust, vaid pigem vaatavad riikliku julgeoleku kohtute koostatud dokumentide põhjal läbi varasemad süüdimõistvad otsused; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et kõik sõjakohtutest läbi käinud kohtuasjad vaatavad läbi harilikud kohtud ning et viimased üldjuhul ei määra uut kohtumenetlust, vaid pigem vaatavad riikliku julgeoleku kohtute koostatud dokumentide põhjal läbi varasemad süüdimõistvad otsused;

| K. | arvestades, et vaatamata lubadustele järgida BICI soovitusi ning austada peamisi inimõigusi ja põhivabadusi ei ole Bahreini ametivõimud suutnud vägivallajuhtumeid uurida ja vägivallatsejaid vastutusele võtta; arvestades, et BICI soovituste rakendamine on endiselt aeglane; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et vaatamata lubadustele järgida BICI soovitusi ning austada peamisi inimõigusi ja põhivabadusi ei ole Bahreini ametivõimud suutnud vägivallajuhtumeid uurida ja vägivallatsejaid vastutusele võtta; arvestades, et BICI soovituste rakendamine on endiselt aeglane;

| L. | arvestades, et 2012. aasta septembris käsitleti Bahreini olukorda ÜRO Inimõiguste Nõukogu üldises perioodilises ülevaates; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et 2012. aasta septembris käsitleti Bahreini olukorda ÜRO Inimõiguste Nõukogu üldises perioodilises ülevaates;

| M. | arvestades, et 7. detsembril 2012 nõudis Bahreini kroonprints Salman bin Hamad bin Isa al-Khalifah selles rahutus Pärsia lahe äärses araabia riigis tekkinud ummikseisust väljumiseks dialoogi riigi opositsioonijõududega; arvestades, et kõikehõlmava lahenduseni jõudmiseks on vaja kõigi jõudude vahelist üksmeelset dialoogi; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et 7. detsembril 2012 nõudis Bahreini kroonprints Salman bin Hamad bin Isa al-Khalifah selles rahutus Pärsia lahe äärses araabia riigis tekkinud ummikseisust väljumiseks dialoogi riigi opositsioonijõududega; arvestades, et kõikehõlmava lahenduseni jõudmiseks on vaja kõigi jõudude vahelist üksmeelset dialoogi;

| 1. | mõistab hukka jätkuva inimõiguste rikkumise Bahreini ametivõimude ja julgeolekujõudude poolt, eriti vägivalla kasutamise, pisargaasi ülemäärase kasutamise, linnuhaavlite kasutamise lähedalt tulistamiseks, kõikide protestiavalduste keelustamise ning nende rahumeelsete protestijate vahistamise ja kinnipidamise, kes on kasutanud oma õigust sõna- ja kogunemisvabadusele, kusjuures need rikkumised toimuvad hoolimata Bahreini sõltumatu uurimiskomisjoni (BICI) esitatud konkreetsetest ettepanekutest ning Bahreini ametivõimude antud lubadusest asuda teostama BICI soovitatud reforme; |
| --- | --- |

1.

mõistab hukka jätkuva inimõiguste rikkumise Bahreini ametivõimude ja julgeolekujõudude poolt, eriti vägivalla kasutamise, pisargaasi ülemäärase kasutamise, linnuhaavlite kasutamise lähedalt tulistamiseks, kõikide protestiavalduste keelustamise ning nende rahumeelsete protestijate vahistamise ja kinnipidamise, kes on kasutanud oma õigust sõna- ja kogunemisvabadusele, kusjuures need rikkumised toimuvad hoolimata Bahreini sõltumatu uurimiskomisjoni (BICI) esitatud konkreetsetest ettepanekutest ning Bahreini ametivõimude antud lubadusest asuda teostama BICI soovitatud reforme;

| 2. | on seisukohal, et vastutus minevikus toimepandud rikkumiste eest on ülimalt tähtis tegur liikumisel õigluse ja tõelise leppimise suunas, mida on vaja sotsiaalse stabiilsuse saavutamiseks; toetab seetõttu kindlalt BICI soovitusi, mille on heaks kiitnud ka kuningas Hamad ja tema valitsus; |
| --- | --- |

2.

on seisukohal, et vastutus minevikus toimepandud rikkumiste eest on ülimalt tähtis tegur liikumisel õigluse ja tõelise leppimise suunas, mida on vaja sotsiaalse stabiilsuse saavutamiseks; toetab seetõttu kindlalt BICI soovitusi, mille on heaks kiitnud ka kuningas Hamad ja tema valitsus;

| 3. | peab kahetsusväärseks, et ka 21. novembril 2012 avaldatud BICI järelaruanne ei ole aidanud tuua sisulist muutust Bahreini ametivõimude poliitikasse ning poliitilise lahenduse otsimisel ja riigi lubatud demokratiseerimisel ei ole edasiminekut toimunud; nõuab, et Bahreini ametivõimud tagaksid kiiresti soovituste rakendamise, töötaksid välja ajakava ning hakkaksid kohe järgima peamisi inimõigusi ja põhivabadusi; |
| --- | --- |

3.

peab kahetsusväärseks, et ka 21. novembril 2012 avaldatud BICI järelaruanne ei ole aidanud tuua sisulist muutust Bahreini ametivõimude poliitikasse ning poliitilise lahenduse otsimisel ja riigi lubatud demokratiseerimisel ei ole edasiminekut toimunud; nõuab, et Bahreini ametivõimud tagaksid kiiresti soovituste rakendamise, töötaksid välja ajakava ning hakkaksid kohe järgima peamisi inimõigusi ja põhivabadusi;

| 4. | kordab oma nõudmist, et Bahreini julgeolekujõud ja ametivõimud lõpetaksid rahulike protestijate vastu vägivalla kasutamise ning poliitiliste teisitimõtlejate mahasurumise süüdistuste esitamise, kinnipidamise ja piinamise abil; nõuab, et ametivõimud austaksid täiel määral põhivabadusi, eriti kogunemis- ja sõnavabadust nii internetis kui ka väljaspool seda, ning lõpetaksid kohe kõik piirangud, mis takistavad juurdepääsu info- ja kommunikatsioonitehnoloogiale; kutsub Bahreini ametivõime üles teostama vajalikke demokraatlikke reforme ning soodustama kaasavat ja konstruktiivset riigisisest dialoogi, muu hulgas otsekõnelusi nende valitsuse ja opositsiooni esindajate vahel, kes praegu ei ole dialoogi kaasatud, kuna see avaks võimaluse leppimiseks ja kollektiivse sotsiaalse konsensuse taastamiseks riigis; |
| --- | --- |

4.

kordab oma nõudmist, et Bahreini julgeolekujõud ja ametivõimud lõpetaksid rahulike protestijate vastu vägivalla kasutamise ning poliitiliste teisitimõtlejate mahasurumise süüdistuste esitamise, kinnipidamise ja piinamise abil; nõuab, et ametivõimud austaksid täiel määral põhivabadusi, eriti kogunemis- ja sõnavabadust nii internetis kui ka väljaspool seda, ning lõpetaksid kohe kõik piirangud, mis takistavad juurdepääsu info- ja kommunikatsioonitehnoloogiale; kutsub Bahreini ametivõime üles teostama vajalikke demokraatlikke reforme ning soodustama kaasavat ja konstruktiivset riigisisest dialoogi, muu hulgas otsekõnelusi nende valitsuse ja opositsiooni esindajate vahel, kes praegu ei ole dialoogi kaasatud, kuna see avaks võimaluse leppimiseks ja kollektiivse sotsiaalse konsensuse taastamiseks riigis;

| 5. | peab ülimalt kahetsusväärseks viimasel ajal opositsiooni aktivistidele ja meditsiinitöötajatele määratud karistusi ning nõuab, et kohe ja tingimusteta vabastataks kõik Bahreini poliitvangid, nende hulgas õpetajad ning arstid ja teised meditsiinitöötajad, keda peetakse kinni ja süüdistatakse õigusrikkumistes seoses sõnavabaduse ning rahumeelse kogunemis- ja ühinemisvabaduse õiguse kasutamisega – esmajoones Sayed Yousif al-Muhafadha, Nabeel Rajab ja Abdulhadi al-Khawaja; |
| --- | --- |

5.

peab ülimalt kahetsusväärseks viimasel ajal opositsiooni aktivistidele ja meditsiinitöötajatele määratud karistusi ning nõuab, et kohe ja tingimusteta vabastataks kõik Bahreini poliitvangid, nende hulgas õpetajad ning arstid ja teised meditsiinitöötajad, keda peetakse kinni ja süüdistatakse õigusrikkumistes seoses sõnavabaduse ning rahumeelse kogunemis- ja ühinemisvabaduse õiguse kasutamisega – esmajoones Sayed Yousif al-Muhafadha, Nabeel Rajab ja Abdulhadi al-Khawaja;

| 6. | kutsub Bahreini valitsust üles korraldama kiire ja sõltumatu uurimise, et selgitada kõiki laste vastu toime pandud rikkumisi, mis ei piirdu ainult laste vahistamise, kinnipidamise ja piinamisega, ning kutsub valitsust üles tagama, et lapsi peetaks kinni kohtades, mis on eraldatud täiskasvanute kinnipidamiseks kasutatavatest kohtadest, ning et laste juhtumeid menetletaks alaealiste asjade kohtusüsteemis; |
| --- | --- |

6.

kutsub Bahreini valitsust üles korraldama kiire ja sõltumatu uurimise, et selgitada kõiki laste vastu toime pandud rikkumisi, mis ei piirdu ainult laste vahistamise, kinnipidamise ja piinamisega, ning kutsub valitsust üles tagama, et lapsi peetaks kinni kohtades, mis on eraldatud täiskasvanute kinnipidamiseks kasutatavatest kohtadest, ning et laste juhtumeid menetletaks alaealiste asjade kohtusüsteemis;

| 7. | nõuab, et Bahreini ametivõimud kõrvaldaksid kohe tegelikud piirangud kõikide meeleavaldustega seoses, kuna piirangud on vastuolus ametivõimude endi antud reformilubadustega ning ei soodusta riigisisest leppimist ja usalduse loomist kõikide asjaosaliste vahel; |
| --- | --- |

7.

nõuab, et Bahreini ametivõimud kõrvaldaksid kohe tegelikud piirangud kõikide meeleavaldustega seoses, kuna piirangud on vastuolus ametivõimude endi antud reformilubadustega ning ei soodusta riigisisest leppimist ja usalduse loomist kõikide asjaosaliste vahel;

| 8. | kutsub Bahreini ametivõime üles kõrvaldama kõik välisajakirjanikele ja rahvusvahelistele inimõiguste kaitse organisatsioonidele kehtestatud piirangud riiki sisenemisel ning lubama sõltumatu mehhanismi toimimist, et jälgida olukorra muutumist kohapeal; nõuab, et ÜRO Inimõiguste Nõukogu järgmisel, 2013. aasta märtsis toimuval istungjärgul võetaks vastu resolutsioon, millega luuakse rahvusvaheline järelevalvemehhanism, mis on volitatud jälgima BICI ja ÜRO Bahreini käsitleva üldise perioodilise ülevaate (UN Universal Periodic Review of Bahrain) soovituste, sealhulgas inimõiguste kaitsjatega seotud soovituste rakendamist; kutsub Bahreini ametivõime üles heaks kiitma meetmeid, mis aitaksid inimõiguste rikkumisi edaspidi ära hoida; |
| --- | --- |

8.

kutsub Bahreini ametivõime üles kõrvaldama kõik välisajakirjanikele ja rahvusvahelistele inimõiguste kaitse organisatsioonidele kehtestatud piirangud riiki sisenemisel ning lubama sõltumatu mehhanismi toimimist, et jälgida olukorra muutumist kohapeal; nõuab, et ÜRO Inimõiguste Nõukogu järgmisel, 2013. aasta märtsis toimuval istungjärgul võetaks vastu resolutsioon, millega luuakse rahvusvaheline järelevalvemehhanism, mis on volitatud jälgima BICI ja ÜRO Bahreini käsitleva üldise perioodilise ülevaate (UN Universal Periodic Review of Bahrain) soovituste, sealhulgas inimõiguste kaitsjatega seotud soovituste rakendamist; kutsub Bahreini ametivõime üles heaks kiitma meetmeid, mis aitaksid inimõiguste rikkumisi edaspidi ära hoida;

| 9. | kutsub Bahreini ametivõime üles tagama, et need 31 bahreinlast, kellelt on võetud Bahreini kodakondsus, saaksid selle otsuse kohtusse edasi kaevata, kuna on ilmne, et Bahreini ametivõimude otsus võtta poliitilistelt oponentidelt kodakondsus on vastuolus rahvusvahelise õigusega; |
| --- | --- |

9.

kutsub Bahreini ametivõime üles tagama, et need 31 bahreinlast, kellelt on võetud Bahreini kodakondsus, saaksid selle otsuse kohtusse edasi kaevata, kuna on ilmne, et Bahreini ametivõimude otsus võtta poliitilistelt oponentidelt kodakondsus on vastuolus rahvusvahelise õigusega;

| 10. | peab äärmiselt taunitavaks, et EL ei ole reageerinud Bahreinis püsivale olukorrale, ja kutsub komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat üles mõistma hukka selles riigis jätkuva inimõiguste ja põhivabaduste rikkumise, kehtestama kindlasuunalised piiravad meetmed nende isikute suhtes, kes on otseselt süüdi inimõiguste rikkumises või on sellega seotud (mida tõendab BICI aruanne); |
| --- | --- |

10.

peab äärmiselt taunitavaks, et EL ei ole reageerinud Bahreinis püsivale olukorrale, ja kutsub komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat üles mõistma hukka selles riigis jätkuva inimõiguste ja põhivabaduste rikkumise, kehtestama kindlasuunalised piiravad meetmed nende isikute suhtes, kes on otseselt süüdi inimõiguste rikkumises või on sellega seotud (mida tõendab BICI aruanne);

| 11. | nõuab, et peatataks ja keelataks pisargaasi ja rahvakogunemiste kontrolli all hoidmise seadmete eksport Bahreini, kuni ei ole läbi viidud uurimisi nende vahendite väärkasutamise väljaselgitamiseks ning väärkasutajad ei ole vastutusele võetud; |
| --- | --- |

11.

nõuab, et peatataks ja keelataks pisargaasi ja rahvakogunemiste kontrolli all hoidmise seadmete eksport Bahreini, kuni ei ole läbi viidud uurimisi nende vahendite väärkasutamise väljaselgitamiseks ning väärkasutajad ei ole vastutusele võetud;

| 12. | nõuab ELi ekspordipiirangute kehtestamist tehnoloogiale, mida saab kasutada teabe- ja kommunikatsioonivoogude jälgimiseks, tuvastamiseks ja tsenseerimiseks ning nende üle järelevalve teostamiseks, millega rikutakse inimõigusi; |
| --- | --- |

12.

nõuab ELi ekspordipiirangute kehtestamist tehnoloogiale, mida saab kasutada teabe- ja kommunikatsioonivoogude jälgimiseks, tuvastamiseks ja tsenseerimiseks ning nende üle järelevalve teostamiseks, millega rikutakse inimõigusi;

| 13. | kutsub Bahreini valitsust üles rakendama kõiki vajalikke meetmeid, et tagada Bahreini kohtusüsteemi asjatundlikkus, sõltumatus ja erapooletus, tagada süsteemi toimimine täielikus vastavuses rahvusvaheliste inimõiguste normidega ning eriti tagada see, et kohtuid ei saaks ära kasutada poliitilistel eesmärkidel või üldiselt tagatud õiguste ja vabaduste seadusliku kasutamise piiramiseks; kutsub Bahreini valitsust üles tugevdama süüdistatavate õigusi ning muu hulgas tagama neile õiglase kohtumenetluse, mis võimaldaks neil edukalt vaidlustada nende vastu esitatud tõendeid, kindlustaks sõltumatu õigusliku järelevalve kinnipidamise põhjuste üle ja kaitseks kinnipeetavaid eeluurimise ajal ebaõiglase kohtlemise eest; |
| --- | --- |

13.

kutsub Bahreini valitsust üles rakendama kõiki vajalikke meetmeid, et tagada Bahreini kohtusüsteemi asjatundlikkus, sõltumatus ja erapooletus, tagada süsteemi toimimine täielikus vastavuses rahvusvaheliste inimõiguste normidega ning eriti tagada see, et kohtuid ei saaks ära kasutada poliitilistel eesmärkidel või üldiselt tagatud õiguste ja vabaduste seadusliku kasutamise piiramiseks; kutsub Bahreini valitsust üles tugevdama süüdistatavate õigusi ning muu hulgas tagama neile õiglase kohtumenetluse, mis võimaldaks neil edukalt vaidlustada nende vastu esitatud tõendeid, kindlustaks sõltumatu õigusliku järelevalve kinnipidamise põhjuste üle ja kaitseks kinnipeetavaid eeluurimise ajal ebaõiglase kohtlemise eest;

| 14. | peab kahetsusväärseks, et Bahreini valitsuse kavatsus järgida BICI soovitusi, mida lubati üldise perioodilise ülevaate (Universal Periodic Review) 2012. aasta mais toimunud istungil, enne ÜRO Inimõiguste Nõukogu 2012. aasta septembris Genfis peetud istungjärku, oli nähtavasti pinnapealne lubadus, kuna sisuliselt on Bahreinis inimõiguste ja demokraatia osas sealtpeale vähe ära tehtud; |
| --- | --- |

14.

peab kahetsusväärseks, et Bahreini valitsuse kavatsus järgida BICI soovitusi, mida lubati üldise perioodilise ülevaate (Universal Periodic Review) 2012. aasta mais toimunud istungil, enne ÜRO Inimõiguste Nõukogu 2012. aasta septembris Genfis peetud istungjärku, oli nähtavasti pinnapealne lubadus, kuna sisuliselt on Bahreinis inimõiguste ja demokraatia osas sealtpeale vähe ära tehtud;

| 15. | kiidab heaks üldise perioodilise ülevaate soovitused ja kutsub Bahreini valitsust üles võtma neid poliitilise prioriteedina ning eraldama vajalikud vahendid piisavate ja õigeaegsete järelmeetmete rakendamiseks; kutsub Bahreini valitsust üles parandama inimõiguste kaitset ning ratifitseerima rahvusvahelised inimõiguste kaitse konventsioonid, muu hulgas ÜRO piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastase konventsiooni fakultatiivprotokolli, kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti fakultatiivprotokollid ning rahvusvahelise konventsiooni kõigi isikute sunniviisilise kadumise eest kaitsmise kohta; |
| --- | --- |

15.

kiidab heaks üldise perioodilise ülevaate soovitused ja kutsub Bahreini valitsust üles võtma neid poliitilise prioriteedina ning eraldama vajalikud vahendid piisavate ja õigeaegsete järelmeetmete rakendamiseks; kutsub Bahreini valitsust üles parandama inimõiguste kaitset ning ratifitseerima rahvusvahelised inimõiguste kaitse konventsioonid, muu hulgas ÜRO piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastase konventsiooni fakultatiivprotokolli, kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti fakultatiivprotokollid ning rahvusvahelise konventsiooni kõigi isikute sunniviisilise kadumise eest kaitsmise kohta;

| 16. | toetab ja soovitab tõhustada ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo ja Bahreini rahvusliku inimõiguste institutsiooni (NHRI) koostööd ning soovitab veelgi tugevdada NHRId, lähtudes pluralismi ja sõltumatuse nn Pariisi põhimõtetest; toetab kindlalt NHRId kui kõikide bahreinlaste inimõiguste jälgijat ja kaitsjat, kuid on veendunud, et vaja on tagada Bahreinis tegutsevate inimõiguste kaitsjate ja sõltumatute valitsusväliste organisatsioonide tegevusvabadus; |
| --- | --- |

16.

toetab ja soovitab tõhustada ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo ja Bahreini rahvusliku inimõiguste institutsiooni (NHRI) koostööd ning soovitab veelgi tugevdada NHRId, lähtudes pluralismi ja sõltumatuse nn Pariisi põhimõtetest; toetab kindlalt NHRId kui kõikide bahreinlaste inimõiguste jälgijat ja kaitsjat, kuid on veendunud, et vaja on tagada Bahreinis tegutsevate inimõiguste kaitsjate ja sõltumatute valitsusväliste organisatsioonide tegevusvabadus;

| 17. | on seisukohal, et järgmised parlamendivalimised kujunevad rahvusliku leppimise protsessi ülimalt tähtsaks osaks ning kutsub üles tegema jõupingutusi selleks, et kindlustada vaba ja õiglane valimissüsteem aegsasti enne 2014. aasta üldvalimisi; |
| --- | --- |

17.

on seisukohal, et järgmised parlamendivalimised kujunevad rahvusliku leppimise protsessi ülimalt tähtsaks osaks ning kutsub üles tegema jõupingutusi selleks, et kindlustada vaba ja õiglane valimissüsteem aegsasti enne 2014. aasta üldvalimisi;

| 18. | kutsub asepresidenti ning kõrget esindajat ja liidu liikmesriike tegema koostööd, et töötada välja selge strateegia selle kohta, kuidas EL saaks nii avalikult kui ka eraviisiliselt avaldada aktiivset survet vangistatud aktivistide vabastamiseks enne ELi ja Pärsia lahe koostöönõukogu ministrite kohtumisi, mis peaksid toimuma 2013. aasta keskpaigas Bahreinis, ning palub sellega seoses komisjoni asepresidendil ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal teha koostööd liikmesriikidega, et tagada välisasjade nõukogu järelduste vastuvõtmine inimõiguste olukorra kohta Bahreinis, milles peaks sisalduma konkreetne nõudmine, et vangistatud aktivistid kohe ja tingimusteta vabastataks; |
| --- | --- |

18.

kutsub asepresidenti ning kõrget esindajat ja liidu liikmesriike tegema koostööd, et töötada välja selge strateegia selle kohta, kuidas EL saaks nii avalikult kui ka eraviisiliselt avaldada aktiivset survet vangistatud aktivistide vabastamiseks enne ELi ja Pärsia lahe koostöönõukogu ministrite kohtumisi, mis peaksid toimuma 2013. aasta keskpaigas Bahreinis, ning palub sellega seoses komisjoni asepresidendil ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal teha koostööd liikmesriikidega, et tagada välisasjade nõukogu järelduste vastuvõtmine inimõiguste olukorra kohta Bahreinis, milles peaks sisalduma konkreetne nõudmine, et vangistatud aktivistid kohe ja tingimusteta vabastataks;

| 19. | peab väga oluliseks jätkata püüdeid ELi ja Pärsia lahe piirkonna koostöö laiendamiseks ning üksteisemõistmise ja usalduse suurendamiseks; on seisukohal, et Euroopa Parlamendi ja selle piirkonna partnerite regulaarsed parlamentidevahelised kohtumised kujutavad endast tähtsat foorumit konstruktiivse ja avameelse dialoogi pidamiseks ühist huvi pakkuvate probleemide üle; |
| --- | --- |

19.

peab väga oluliseks jätkata püüdeid ELi ja Pärsia lahe piirkonna koostöö laiendamiseks ning üksteisemõistmise ja usalduse suurendamiseks; on seisukohal, et Euroopa Parlamendi ja selle piirkonna partnerite regulaarsed parlamentidevahelised kohtumised kujutavad endast tähtsat foorumit konstruktiivse ja avameelse dialoogi pidamiseks ühist huvi pakkuvate probleemide üle;

| 20. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Bahreini Kuningriigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

20.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Bahreini Kuningriigi valitsusele ja parlamendile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0475.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0094.

(3)  ELT C 247 E, 17.8.2012, lk 1.

---

| 30.12.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 440/111 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 440/111

---

P7_TA(2013)0033

Olukord Kesk-Aafrika Vabariigis

Euroopa Parlamendi 17. jaanuari 2013. aasta resolutsioon olukorra kohta Kesk-Aafrika Vabariigis (2013/2514(RSP))

(2015/C 440/21)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 21. detsembri 2012. aasta ning 1. ja 11. jaanuari 2013. aasta avaldusi olukorra kohta Kesk-Aafrika Vabariigis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 21. detsembri 2012. aasta ning 1. ja 11. jaanuari 2013. aasta avaldusi olukorra kohta Kesk-Aafrika Vabariigis,

| — | võttes arvesse ELi humanitaarabi ja kodanikukaitse voliniku 21. detsembri 2012. aasta avaldust võitluse hiljutise puhkemise kohta Kesk-Aafrika Vabariigis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi humanitaarabi ja kodanikukaitse voliniku 21. detsembri 2012. aasta avaldust võitluse hiljutise puhkemise kohta Kesk-Aafrika Vabariigis,

| — | võttes arvesse 2000. aasta juunis allkirjastatud läbivaadatud Cotonou lepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2000. aasta juunis allkirjastatud läbivaadatud Cotonou lepingut,

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 27. ja 29. detsembri 2012. aasta ning 4. ja 11. jaanuari 2013. aasta pressiavaldusi Kesk-Aafrika Vabariigi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 27. ja 29. detsembri 2012. aasta ning 4. ja 11. jaanuari 2013. aasta pressiavaldusi Kesk-Aafrika Vabariigi kohta,

| — | võttes arvesse N’Djamenas 21. detsembril 2012. aastal toimunud Kesk-Aafrika Riikide Majandusühenduse (ECCAS) riigipeade erakorralise tippkohtumise lõppkommünikeed, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse N’Djamenas 21. detsembril 2012. aastal toimunud Kesk-Aafrika Riikide Majandusühenduse (ECCAS) riigipeade erakorralise tippkohtumise lõppkommünikeed,

| — | võttes arvesse ÜRO peasekretäri Ban Ki-mooni 26. detsembri 2012. aasta avaldust, milles ta mõistis hukka mässuliste rünnakud ja nõudis tungivalt, et kõik osapooled peaksid kinni N’Djamenas 21. detsembril 2012. aastal vastu võetud ECCASi otsustest, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO peasekretäri Ban Ki-mooni 26. detsembri 2012. aasta avaldust, milles ta mõistis hukka mässuliste rünnakud ja nõudis tungivalt, et kõik osapooled peaksid kinni N’Djamenas 21. detsembril 2012. aastal vastu võetud ECCASi otsustest,

| — | võttes arvesse Aafrika Liidu 12., 28. ja 31. detsembri 2012. aasta ning 3. ja 12. jaanuari 2013. aasta deklaratsioone Kesk-Aafrika Vabariigi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aafrika Liidu 12., 28. ja 31. detsembri 2012. aasta ning 3. ja 12. jaanuari 2013. aasta deklaratsioone Kesk-Aafrika Vabariigi kohta,

| — | võttes arvesse Kesk-Aafrika Vabariigi valitsuse, Seleka mässuliste rühma ja demokraatliku opositsiooni vahel 11. jaanuaril 2013. aastal allkirjastatud Libreville’i (Gabon) poliitilist kokkulepet kriisi lahendamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Kesk-Aafrika Vabariigi valitsuse, Seleka mässuliste rühma ja demokraatliku opositsiooni vahel 11. jaanuaril 2013. aastal allkirjastatud Libreville’i (Gabon) poliitilist kokkulepet kriisi lahendamise kohta,

| — | võttes arvesse 28. juuni 2008. aasta Libreville’i üldist rahukokkulepet ning alates 2007. aastast allkirjastatud varasemaid rahukokkuleppeid, millele see tugineb, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 28. juuni 2008. aasta Libreville’i üldist rahukokkulepet ning alates 2007. aastast allkirjastatud varasemaid rahukokkuleppeid, millele see tugineb,

| — | võttes arvesse Julgeolekunõukogu 21. detsembri 2011. aasta resolutsiooni S/RES/2031, millega pikendatakse ÜRO Kesk-Aafrika Vabariigi integreeritud rahutagamisbüroo (BINUCA) mandaati kuni 31. jaanuarini 2013. aastal, ning ÜRO peasekretäri 29. mai 2012. aasta aruannet BINUCA tegevuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Julgeolekunõukogu 21. detsembri 2011. aasta resolutsiooni S/RES/2031, millega pikendatakse ÜRO Kesk-Aafrika Vabariigi integreeritud rahutagamisbüroo (BINUCA) mandaati kuni 31. jaanuarini 2013. aastal, ning ÜRO peasekretäri 29. mai 2012. aasta aruannet BINUCA tegevuse kohta,

| — | võttes arvesse 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, 1979. aasta konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, 1981. aasta inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat, mille Kesk-Aafrika Vabariik ratifitseeris 1986. aastal, ning 1989. aasta rahvusvahelist lapse õiguste konventsiooni, millega keelatakse laste kaasamine relvastatud konflikti ja mille Kesk-Aafrika Vabariik on ratifitseerinud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, 1979. aasta konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, 1981. aasta inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat, mille Kesk-Aafrika Vabariik ratifitseeris 1986. aastal, ning 1989. aasta rahvusvahelist lapse õiguste konventsiooni, millega keelatakse laste kaasamine relvastatud konflikti ja mille Kesk-Aafrika Vabariik on ratifitseerinud,

| — | võttes arvesse Julgeolekunõukogu töörühma 6. juuli 2011. aasta aruannet ja selle järeldusi laste olukorra ja relvastatud konflikti kohta Kesk-Aafrika Vabariigis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Julgeolekunõukogu töörühma 6. juuli 2011. aasta aruannet ja selle järeldusi laste olukorra ja relvastatud konflikti kohta Kesk-Aafrika Vabariigis,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 4,

| A. | arvestades, et Kesk-Aafrika Vabariigis (KAV) on valitsenud aastakümneid – alates riigi iseseisvumisest 1960. aastal – ebastabiilsus ja poliitilised rahutused; arvestades, et hoolimata sellest, et riik on rikas loodusvarade poolest (puit, kuld, teemandid, uraan jne), on KAV inimarengu indeksi põhjal 187 riigi seas üksnes 179. kohal, ligikaudu 70 % selle elanikkonnast elab allpool vaesuspiiri ning see on endiselt üks maailma vaesemaid riike; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Kesk-Aafrika Vabariigis (KAV) on valitsenud aastakümneid – alates riigi iseseisvumisest 1960. aastal – ebastabiilsus ja poliitilised rahutused; arvestades, et hoolimata sellest, et riik on rikas loodusvarade poolest (puit, kuld, teemandid, uraan jne), on KAV inimarengu indeksi põhjal 187 riigi seas üksnes 179. kohal, ligikaudu 70 % selle elanikkonnast elab allpool vaesuspiiri ning see on endiselt üks maailma vaesemaid riike;

| B. | arvestades, et 10. detsembril 2012. aastal alustas „Seleka” (sango keeles „koalitsioon”) – peamiselt riigi kirdeosast pärit eri mässuliste relvastatud liikumiste liit – relvastatud rünnakut, liikudes Tšaadi piiri lähedalt lõuna suunas; arvestades, et hiljutise rünnaku aluseks olid mässuliste väited, et president François Bozizé ei ole kinni pidanud 2008. aasta Libreville’i üldises rahukokkuleppes sätestatud kohustustest, millega nähti ette endiste mässuliste relvitustamine ning ühiskonda taasintegreerimise rahastamine; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 10. detsembril 2012. aastal alustas „Seleka” (sango keeles „koalitsioon”) – peamiselt riigi kirdeosast pärit eri mässuliste relvastatud liikumiste liit – relvastatud rünnakut, liikudes Tšaadi piiri lähedalt lõuna suunas; arvestades, et hiljutise rünnaku aluseks olid mässuliste väited, et president François Bozizé ei ole kinni pidanud 2008. aasta Libreville’i üldises rahukokkuleppes sätestatud kohustustest, millega nähti ette endiste mässuliste relvitustamine ning ühiskonda taasintegreerimise rahastamine;

| C. | arvestades, et Kesk-Aafrika Riikide Majandusühendus (ECCAS) korraldas N’Djamenas 21. detsembril 2012. aastal erakorralise tippkohtumise ning leppis kokku kriisi lahendamise tegevuskavas, mis hõlmab relvarahu ja ECCASi egiidi all kohest läbirääkimiste alustamist Libreville’is; arvestades, et ECCASi tippkohtumisel lepiti samuti kokku FOMACi/MICOPAXi missiooni tugevdamiseks täiendavate sõdurite saatmises; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Kesk-Aafrika Riikide Majandusühendus (ECCAS) korraldas N’Djamenas 21. detsembril 2012. aastal erakorralise tippkohtumise ning leppis kokku kriisi lahendamise tegevuskavas, mis hõlmab relvarahu ja ECCASi egiidi all kohest läbirääkimiste alustamist Libreville’is; arvestades, et ECCASi tippkohtumisel lepiti samuti kokku FOMACi/MICOPAXi missiooni tugevdamiseks täiendavate sõdurite saatmises;

| D. | arvestades, et Lõuna-Aafrika on alustanud umbes 400 sõduri saatmist, et aidata KAVi olukorda stabiliseerida, ning arvestades, et Gaboni, Kongo Vabariigi, Tšaadi ja Kameruni sõdurid on seal ECCASi saadetud Kesk-Aafrika riikidevaheliste relvajõudude (FOMAC/MICOPAX) osana juba alates 2008. aastast; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Lõuna-Aafrika on alustanud umbes 400 sõduri saatmist, et aidata KAVi olukorda stabiliseerida, ning arvestades, et Gaboni, Kongo Vabariigi, Tšaadi ja Kameruni sõdurid on seal ECCASi saadetud Kesk-Aafrika riikidevaheliste relvajõudude (FOMAC/MICOPAX) osana juba alates 2008. aastast;

| E. | arvestades, et pärast kõnelusi Aafrika Liidu presidendi Thomas Boni Yayiga lubas president Bozizé mitte enam kandideerida, kui tema praegune ametiaeg 2016. aastal lõpeb, ning lubas moodustada rahvusliku ühtsuse valitsuse; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et pärast kõnelusi Aafrika Liidu presidendi Thomas Boni Yayiga lubas president Bozizé mitte enam kandideerida, kui tema praegune ametiaeg 2016. aastal lõpeb, ning lubas moodustada rahvusliku ühtsuse valitsuse;

| F. | arvestades, et jaanuari algul teatas Seleka oma sõjaliste operatsioonide peatamisest, peatudes Damara linna lähistel (75 km Banguist põhjas), ning nõustus osalema ECCASi egiidi all toimuvatel rahukõnelustel; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et jaanuari algul teatas Seleka oma sõjaliste operatsioonide peatamisest, peatudes Damara linna lähistel (75 km Banguist põhjas), ning nõustus osalema ECCASi egiidi all toimuvatel rahukõnelustel;

| G. | arvestades, et 11. jaanuaril 2013. aastal toimusid Kesk-Aafrika Vabariigi valitsuse, Seleka mässuliste koalitsiooni ja poliitilise opositsiooni vahel Libreville’is (Gabon) kolmepoolsed rahukõnelused, mille järel allkirjastati kolm kokkulepet: poliitilise ja julgeolekukriisi lahendamise põhimõtete deklaratsioon, relvarahukokkulepe ning poliitilist ja julgeolekualast olukorda käsitlev kokkulepe, milles määrati kindlaks võimu jagamise kord ja poliitilise ülemineku periood KAVis; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et 11. jaanuaril 2013. aastal toimusid Kesk-Aafrika Vabariigi valitsuse, Seleka mässuliste koalitsiooni ja poliitilise opositsiooni vahel Libreville’is (Gabon) kolmepoolsed rahukõnelused, mille järel allkirjastati kolm kokkulepet: poliitilise ja julgeolekukriisi lahendamise põhimõtete deklaratsioon, relvarahukokkulepe ning poliitilist ja julgeolekualast olukorda käsitlev kokkulepe, milles määrati kindlaks võimu jagamise kord ja poliitilise ülemineku periood KAVis;

| H. | arvestades, et 12. jaanuaril 2013. aastal vabastas president Bozizé ametist peaminister Faustin Archange Touadera ning saatis laiali valitsuse, avades tee rahvusliku ühtsuse valitsuse ametissenimetamiseks kooskõlas Libreville’is allkirjastatud rahukokkulepetega; arvestades, et rahukokkuleppe kohaselt tuleb parlamendivalimised korraldada 12 kuu jooksul; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et 12. jaanuaril 2013. aastal vabastas president Bozizé ametist peaminister Faustin Archange Touadera ning saatis laiali valitsuse, avades tee rahvusliku ühtsuse valitsuse ametissenimetamiseks kooskõlas Libreville’is allkirjastatud rahukokkulepetega; arvestades, et rahukokkuleppe kohaselt tuleb parlamendivalimised korraldada 12 kuu jooksul;

| I. | arvestades, et pärast seda, kui ta oli 2003. aasta riigipöördega võimu haaranud, valiti president Bozizé esimest korda ametisse 2005. aastal ja seejärel uuesti 2011. aastal, kuid arvestades, et rahvusvaheliste – kaasa arvatud valimiste läbiviimist rahastanud ELi – vaatlejate täheldatud rikkumiste tõttu viimaste valimiste käigus boikoteeris parlamendi opositsioon üldvalimisi; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et pärast seda, kui ta oli 2003. aasta riigipöördega võimu haaranud, valiti president Bozizé esimest korda ametisse 2005. aastal ja seejärel uuesti 2011. aastal, kuid arvestades, et rahvusvaheliste – kaasa arvatud valimiste läbiviimist rahastanud ELi – vaatlejate täheldatud rikkumiste tõttu viimaste valimiste käigus boikoteeris parlamendi opositsioon üldvalimisi;

| J. | arvestades, et inimõiguste austamine on üks Euroopa Liidu alusväärtusi ja see kujutab endast Cotonou lepingu olulist elementi; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et inimõiguste austamine on üks Euroopa Liidu alusväärtusi ja see kujutab endast Cotonou lepingu olulist elementi;

| K. | arvestades, et USA, nagu ka EL, pooldab kriisi rahumeelset lahendamist dialoogi kaudu; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et USA, nagu ka EL, pooldab kriisi rahumeelset lahendamist dialoogi kaudu;

| L. | arvestades, et kohalike vabaühenduste teatel on toime pandud tõsiseid inimõiguste rikkumisi, sealhulgas on suurenenud seksuaalne vägivald naiste ja tüdrukute vastu, seda nii Seleka poolt tema kontrolli all olevatel aladel kui ka Banguis valitsusvägede poolt mässulistele lähedalseisvate isikute suhtes; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et kohalike vabaühenduste teatel on toime pandud tõsiseid inimõiguste rikkumisi, sealhulgas on suurenenud seksuaalne vägivald naiste ja tüdrukute vastu, seda nii Seleka poolt tema kontrolli all olevatel aladel kui ka Banguis valitsusvägede poolt mässulistele lähedalseisvate isikute suhtes;

| M. | arvestades, et organisatsiooni Piirideta Arstid teateil on humanitaarolukord endiselt kohutav, kuna kriis on mõjutanud kümneid tuhandeid inimesi; arvestades, et riigi põhjaosas on mässuliste kontrolli all olevates piirkondades riisutud sadu tonne Maailma Toiduprogrammi toiduabi, ning arvestades, et paljude humanitaarteenuste osutamine on seiskunud või vähenenud; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et organisatsiooni Piirideta Arstid teateil on humanitaarolukord endiselt kohutav, kuna kriis on mõjutanud kümneid tuhandeid inimesi; arvestades, et riigi põhjaosas on mässuliste kontrolli all olevates piirkondades riisutud sadu tonne Maailma Toiduprogrammi toiduabi, ning arvestades, et paljude humanitaarteenuste osutamine on seiskunud või vähenenud;

| N. | arvestades, et EL osaleb KAViga Cotonou lepingu alusel korrapärases poliitilises dialoogis ning on riigi peamine rahastaja, kusjuures 2012. aastal kulutas Euroopa Komisjon KAVis 8 miljonit eurot 445 000 konfliktist mõjutatud inimese abistamiseks ja ümberasustamiseks; arvestades, et KAV saab 10. EAFi alusel 137 miljonit eurot abi; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et EL osaleb KAViga Cotonou lepingu alusel korrapärases poliitilises dialoogis ning on riigi peamine rahastaja, kusjuures 2012. aastal kulutas Euroopa Komisjon KAVis 8 miljonit eurot 445 000 konfliktist mõjutatud inimese abistamiseks ja ümberasustamiseks; arvestades, et KAV saab 10. EAFi alusel 137 miljonit eurot abi;

| O. | arvestades, et Kamerun on tugevdanud meetmeid KAVist pärit põgenike majutamiseks; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Kamerun on tugevdanud meetmeid KAVist pärit põgenike majutamiseks;

| P. | arvestades, et isegi enne hiljutist vägivallalainet kuulus Kesk-Aafrika Vabariigis tegutsevatesse relvastatud rühmitustesse 2 500 last; arvestades, et Banguis asuv UNICEFi esindus on saanud usaldusväärset teavet lapssõdurite sagenenud värbamise ja kasutamise kohta nii mässuliste kui ka valitsusmeelsete relvarühmituste poolt; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et isegi enne hiljutist vägivallalainet kuulus Kesk-Aafrika Vabariigis tegutsevatesse relvastatud rühmitustesse 2 500 last; arvestades, et Banguis asuv UNICEFi esindus on saanud usaldusväärset teavet lapssõdurite sagenenud värbamise ja kasutamise kohta nii mässuliste kui ka valitsusmeelsete relvarühmituste poolt;

| Q. | arvestades, et suutmatus võtta inimõiguste rikkumiste ja sõjakuritegude toimepanijad vastutusele loob karistamatuse õhkkonna ning soodustab uute kuritegude toimepanekut; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et suutmatus võtta inimõiguste rikkumiste ja sõjakuritegude toimepanijad vastutusele loob karistamatuse õhkkonna ning soodustab uute kuritegude toimepanekut;

| R. | arvestades, et mässulised on võtnud enda kontrolli alla sellised piirkonnad nagu Bria, Sam Ouandja ja Bamingui, kus asuvad suured teemandivarud; arvestades, et Kimberley protsessi sertifitseerimissüsteem on väljastanud kõikidele oma liikmesriikidele hoiatuse, mille kohaselt võib mässuliste kontrolli all olevatest KAVi piirkondadest jõuda ringlusse töötlemata teemante; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et mässulised on võtnud enda kontrolli alla sellised piirkonnad nagu Bria, Sam Ouandja ja Bamingui, kus asuvad suured teemandivarud; arvestades, et Kimberley protsessi sertifitseerimissüsteem on väljastanud kõikidele oma liikmesriikidele hoiatuse, mille kohaselt võib mässuliste kontrolli all olevatest KAVi piirkondadest jõuda ringlusse töötlemata teemante;

| S. | arvestades, et piirkonda vaevava ebastabiilsuse olulisteks teguriteks on töötuse kasv, sotsiaalsete tingimuste halvenemine ja rahva vaesumine; arvestades, et nende probleemidega tegelemiseks on vaja strateegiat ja arengukava; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et piirkonda vaevava ebastabiilsuse olulisteks teguriteks on töötuse kasv, sotsiaalsete tingimuste halvenemine ja rahva vaesumine; arvestades, et nende probleemidega tegelemiseks on vaja strateegiat ja arengukava;

| 1. | väljendab muret olukorra pärast, mis valitseb Kesk-Aafrika Vabariigis 10. detsembril 2012. aastal alanud Seleka pealetungist saadik; mõistab hukka asjaolu, et nimetatud hiljutise pealetungi tõttu on sattunud ohtu tsiviilisikute elud ning et see ähvardab KAVi julgeolekut ja stabiilsust; |
| --- | --- |

1.

väljendab muret olukorra pärast, mis valitseb Kesk-Aafrika Vabariigis 10. detsembril 2012. aastal alanud Seleka pealetungist saadik; mõistab hukka asjaolu, et nimetatud hiljutise pealetungi tõttu on sattunud ohtu tsiviilisikute elud ning et see ähvardab KAVi julgeolekut ja stabiilsust;

| 2. | väljendab heameelt Kesk-Aafrika Riikide Majandusühenduse juhtimisel toimunud läbirääkimiste tulemusena sõlmitud rahulepingute üle, mis allkirjastati Libreville'is 11. jaanuaril 2013; rõhutab, et nimetatud lepinguid on vaja kiiresti rakendada; palub, et kõik osalised rakendaksid neid heas usus ning pühenduksid Kesk-Aafrika Vabariigis püsiva rahu saavutamisele; |
| --- | --- |

2.

väljendab heameelt Kesk-Aafrika Riikide Majandusühenduse juhtimisel toimunud läbirääkimiste tulemusena sõlmitud rahulepingute üle, mis allkirjastati Libreville'is 11. jaanuaril 2013; rõhutab, et nimetatud lepinguid on vaja kiiresti rakendada; palub, et kõik osalised rakendaksid neid heas usus ning pühenduksid Kesk-Aafrika Vabariigis püsiva rahu saavutamisele;

| 3. | mõistab hukka kõik jõuga võimuhaaramise katsed; |
| --- | --- |

3.

mõistab hukka kõik jõuga võimuhaaramise katsed;

| 4. | on veendunud, et konflikti rahumeelse lahendamise tagamiseks ning püsiva stabiilsuse kindlustamiseks peavad riigi kõik poliitilised jõud olema esindatud rahvusliku ühtsuse valitsuses; väljendab sellega seoses heameelt president Bozizé poolt allkirjastatud dekreedi üle, millega sunniti tagasi astuma riigi peaminister – see oli üks rahulepingus sätestatud tingimustest, mille eesmärk on võimaldada moodustada rahvusliku ühtsuse valitsus, mille eesotsas oleks poliitilise opositsiooni valitud peaminister; |
| --- | --- |

4.

on veendunud, et konflikti rahumeelse lahendamise tagamiseks ning püsiva stabiilsuse kindlustamiseks peavad riigi kõik poliitilised jõud olema esindatud rahvusliku ühtsuse valitsuses; väljendab sellega seoses heameelt president Bozizé poolt allkirjastatud dekreedi üle, millega sunniti tagasi astuma riigi peaminister – see oli üks rahulepingus sätestatud tingimustest, mille eesmärk on võimaldada moodustada rahvusliku ühtsuse valitsus, mille eesotsas oleks poliitilise opositsiooni valitud peaminister;

| 5. | kiidab heaks otsuse korraldada uued parlamendivalimised ning loodab, et need toimuvad rahvusvahelise järelevalve all (ka nendes piirkondades, mis on praegu mässuliste kontrolli all), et vältida tulemuste vaidlustamist; |
| --- | --- |

5.

kiidab heaks otsuse korraldada uued parlamendivalimised ning loodab, et need toimuvad rahvusvahelise järelevalve all (ka nendes piirkondades, mis on praegu mässuliste kontrolli all), et vältida tulemuste vaidlustamist;

| 6. | mõistab hukka kõik inimõiguste rikkumised ning on sügavalt mures Seleka pealetungi ajal KAVis toimunud tõsiste inimõiguste rikkumiste pärast; mõistab teravalt hukka kõik mässuliste kontrolli all olevates piirkondades tsiviilelanikkonna vastu toime pandud rünnakud, sh kehalise ja seksuaalse vägivalla, rüüstamise ning kommunikatsioonivõimaluste süsteemse tõkestamise; väljendab sügavat muret teadete pärast, mille kohaselt kiusatakse Banguis taga etnilisi ja usuvähemusi ning hirmutatakse ja peetakse meelevaldselt kinni poliitilise opositsiooni esindajaid; |
| --- | --- |

6.

mõistab hukka kõik inimõiguste rikkumised ning on sügavalt mures Seleka pealetungi ajal KAVis toimunud tõsiste inimõiguste rikkumiste pärast; mõistab teravalt hukka kõik mässuliste kontrolli all olevates piirkondades tsiviilelanikkonna vastu toime pandud rünnakud, sh kehalise ja seksuaalse vägivalla, rüüstamise ning kommunikatsioonivõimaluste süsteemse tõkestamise; väljendab sügavat muret teadete pärast, mille kohaselt kiusatakse Banguis taga etnilisi ja usuvähemusi ning hirmutatakse ja peetakse meelevaldselt kinni poliitilise opositsiooni esindajaid;

| 7. | rõhutab, et Kesk-Aafrika Vabariigi ametivõimud peaksid püüdma tagada tsiviilelanikkonna turvalisuse ja julgeoleku; nõuab sõjaväereformi läbiviimist ning endiste võitlejate desarmeerimise, demobiliseerimise ja ühiskonda taasintegreerimise meetmete võtmist, pagulaste repatrieerimist, riigisiseste põgenike ümberasustamist ning elujõuliste arenguprogrammide rakendamist; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et Kesk-Aafrika Vabariigi ametivõimud peaksid püüdma tagada tsiviilelanikkonna turvalisuse ja julgeoleku; nõuab sõjaväereformi läbiviimist ning endiste võitlejate desarmeerimise, demobiliseerimise ja ühiskonda taasintegreerimise meetmete võtmist, pagulaste repatrieerimist, riigisiseste põgenike ümberasustamist ning elujõuliste arenguprogrammide rakendamist;

| 8. | väljendab erilist muret seoses teadetega, mille kohaselt on lapssõdurite värbamine ja kasutamine sagenemas; kordab oma tugevat vastuseisu sellele tavale ning kutsub kõiki konfliktiosalisi seda lõpetama; |
| --- | --- |

8.

väljendab erilist muret seoses teadetega, mille kohaselt on lapssõdurite värbamine ja kasutamine sagenemas; kordab oma tugevat vastuseisu sellele tavale ning kutsub kõiki konfliktiosalisi seda lõpetama;

| 9. | kutsub kõiki osapooli üles austama relvarahu, vältima tsiviilisikute vastu vägivallategude toimepanemist ning austama inimõigusi; toonitab, et üks põhjus, miks KAVi püsivat stabiilsust ei suudetud tagada varasemate rahulepingutega, oli liiga vähese tähelepanu pööramine inimõigustele; |
| --- | --- |

9.

kutsub kõiki osapooli üles austama relvarahu, vältima tsiviilisikute vastu vägivallategude toimepanemist ning austama inimõigusi; toonitab, et üks põhjus, miks KAVi püsivat stabiilsust ei suudetud tagada varasemate rahulepingutega, oli liiga vähese tähelepanu pööramine inimõigustele;

| 10. | avaldab kõikidele ohvritele austust ning peab äärmiselt tähtsaks inimõiguste rikkumise kõikide, nii varasemate kui ka praeguste juhtude erapooletut ja põhjalikku uurimist, et tuvastada nende kuritegude toimepanijad; loodab tõsimeeli, et sõjakuritegude ja inimsusvastaste kuritegude toimepanijad ei pääse karistamatult, ning märgib sellega seoses, et Rahvusvaheline Kriminaalkohus uurib endiselt KAVis valitsevat olukorda; |
| --- | --- |

10.

avaldab kõikidele ohvritele austust ning peab äärmiselt tähtsaks inimõiguste rikkumise kõikide, nii varasemate kui ka praeguste juhtude erapooletut ja põhjalikku uurimist, et tuvastada nende kuritegude toimepanijad; loodab tõsimeeli, et sõjakuritegude ja inimsusvastaste kuritegude toimepanijad ei pääse karistamatult, ning märgib sellega seoses, et Rahvusvaheline Kriminaalkohus uurib endiselt KAVis valitsevat olukorda;

| 11. | väljendab heameelt piirkondlike organisatsioonide, näiteks Aafrika Liidu ja ECCASi jõupingutuste üle rahuvahendamisel ning eelkõige osaliste vahel Libreville'is toimunud läbirääkimiste üle; rõhutab, kui oluline on uus kehtestatav järelmeetmete mehhanism saavutatud kokkulepete täieliku rakendamise tagamiseks; kutsub sellega seoses ELi üles toetama ECCASi hiljutiste kokkulepete rakendamise üle järelevalve teostamisel; kutsub rahvusvahelist üldsust üles Kesk-Aafrika Vabariigis aktiivsemalt sekkuma, et tegeleda riigi pikaajaliste probleemidega ning saavutada kestev poliitiline lahendus; |
| --- | --- |

11.

väljendab heameelt piirkondlike organisatsioonide, näiteks Aafrika Liidu ja ECCASi jõupingutuste üle rahuvahendamisel ning eelkõige osaliste vahel Libreville'is toimunud läbirääkimiste üle; rõhutab, kui oluline on uus kehtestatav järelmeetmete mehhanism saavutatud kokkulepete täieliku rakendamise tagamiseks; kutsub sellega seoses ELi üles toetama ECCASi hiljutiste kokkulepete rakendamise üle järelevalve teostamisel; kutsub rahvusvahelist üldsust üles Kesk-Aafrika Vabariigis aktiivsemalt sekkuma, et tegeleda riigi pikaajaliste probleemidega ning saavutada kestev poliitiline lahendus;

| 12. | kutsub komisjoni üles pakkuma KAVi võimudele tehnilist abi, et võtta vastu eelseisvate valimiste korraldamist käsitlevad asjakohased õigusaktid; on seisukohal, et usaldusväärsete, vabade ja õiglaste valimiste korraldamisele kaasaaitamiseks peaks EL kaaluma võimalust lähetada Kesk-Aafrika Vabariiki valimiste vaatlusmissioon; |
| --- | --- |

12.

kutsub komisjoni üles pakkuma KAVi võimudele tehnilist abi, et võtta vastu eelseisvate valimiste korraldamist käsitlevad asjakohased õigusaktid; on seisukohal, et usaldusväärsete, vabade ja õiglaste valimiste korraldamisele kaasaaitamiseks peaks EL kaaluma võimalust lähetada Kesk-Aafrika Vabariiki valimiste vaatlusmissioon;

| 13. | kutsub asepresidenti ja kõrget esindajat Catherine Ashtonit üles kasutama ära ELi mitmekülgseid suhteid Kesk-Aafrika Vabariigiga, et edendada aktiivselt rahu kindlustamise sellise kõikehõlmava strateegia rakendamist, millega aidataks kaasa olukorra normaliseerumisele riigis ning jätkusuutlikule arengule; |
| --- | --- |

13.

kutsub asepresidenti ja kõrget esindajat Catherine Ashtonit üles kasutama ära ELi mitmekülgseid suhteid Kesk-Aafrika Vabariigiga, et edendada aktiivselt rahu kindlustamise sellise kõikehõlmava strateegia rakendamist, millega aidataks kaasa olukorra normaliseerumisele riigis ning jätkusuutlikule arengule;

| 14. | väljendab muret hiljutise kriisi mõju pärast humanitaarolukorrale riigis; kutsub kõiki osapooli üles austama rahvusvahelist humanitaarõigust ning võimaldama humanitaarabiorganisatsioonidele turvalist ja takistamatut juurdepääsu kriisist mõjutatud elanikele; kutsub komisjoni üles tõhustama oma humanitaarabi andmise alaseid jõupingutusi Kesk-Aafrika Vabariigis; |
| --- | --- |

14.

väljendab muret hiljutise kriisi mõju pärast humanitaarolukorrale riigis; kutsub kõiki osapooli üles austama rahvusvahelist humanitaarõigust ning võimaldama humanitaarabiorganisatsioonidele turvalist ja takistamatut juurdepääsu kriisist mõjutatud elanikele; kutsub komisjoni üles tõhustama oma humanitaarabi andmise alaseid jõupingutusi Kesk-Aafrika Vabariigis;

| 15. | on seisukohal, et mitmetes KAVi naaberriikides ning eriti Kongo DVs, Sudaanis, Lõuna-Sudaanis ja Ugandas valitseva ülima ebakindluse tõttu on vaja rahvusvahelise üldsuse kooskõlastatud meetmeid, et tegeleda terviklikult ja piirkonnakeskselt selliste püsivate probleemidega, nagu riikide killustatus, etnilised konfliktid ning inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi põhimõtete korduvad rikkumised; |
| --- | --- |

15.

on seisukohal, et mitmetes KAVi naaberriikides ning eriti Kongo DVs, Sudaanis, Lõuna-Sudaanis ja Ugandas valitseva ülima ebakindluse tõttu on vaja rahvusvahelise üldsuse kooskõlastatud meetmeid, et tegeleda terviklikult ja piirkonnakeskselt selliste püsivate probleemidega, nagu riikide killustatus, etnilised konfliktid ning inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi põhimõtete korduvad rikkumised;

| 16. | leiab, et riigi jätkusuutliku arengu seisukohast on hädavajalik, et juurdepääs loodusvaradele ning kontroll nende üle oleks läbipaistev ning et nende kasutamisest saadav tulu jaotataks riigieelarve kaudu õiglaselt ümber; |
| --- | --- |

16.

leiab, et riigi jätkusuutliku arengu seisukohast on hädavajalik, et juurdepääs loodusvaradele ning kontroll nende üle oleks läbipaistev ning et nende kasutamisest saadav tulu jaotataks riigieelarve kaudu õiglaselt ümber;

| 17. | on arvamusel, et kaevandussektori läbipaistvus ja avalikkuse kontroll selle üle on sektori tõhusa juhtimise, jätkusuutliku arengu ja korruptsiooni ohjeldamise seisukohast äärmiselt oluline; toonitab, et võimalik kauplemine mässuliste kontrolli all olevatest KAVi piirkondadest pärit töötlemata teemantidega võib konflikti uuesti sütitada ning riiki veelgi rohkem destabiliseerida; kutsub Kesk-Aafrika Vabariigi valitsust üles võtma täiendavaid meetmeid, et võidelda loodusvarade ärakasutamise ja nendega ebaseadusliku kauplemise vastu, ning nõuab nõuetekohase järelevalve teostamist olukorra üle Kimberley protsessi vahendusel; |
| --- | --- |

17.

on arvamusel, et kaevandussektori läbipaistvus ja avalikkuse kontroll selle üle on sektori tõhusa juhtimise, jätkusuutliku arengu ja korruptsiooni ohjeldamise seisukohast äärmiselt oluline; toonitab, et võimalik kauplemine mässuliste kontrolli all olevatest KAVi piirkondadest pärit töötlemata teemantidega võib konflikti uuesti sütitada ning riiki veelgi rohkem destabiliseerida; kutsub Kesk-Aafrika Vabariigi valitsust üles võtma täiendavaid meetmeid, et võidelda loodusvarade ärakasutamise ja nendega ebaseadusliku kauplemise vastu, ning nõuab nõuetekohase järelevalve teostamist olukorra üle Kimberley protsessi vahendusel;

| 18. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, ÜRO Julgeolekunõukogule, ÜRO peasekretärile, Aafrika Liidu institutsioonidele, ECCASile, AKV–ELi parlamentaarsele ühisassambleele ning ELi liikmesriikidele. |
| --- | --- |

18.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, ÜRO Julgeolekunõukogule, ÜRO peasekretärile, Aafrika Liidu institutsioonidele, ECCASile, AKV–ELi parlamentaarsele ühisassambleele ning ELi liikmesriikidele.

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Parlament

Kolmapäev, 16. jaanuar 2013

| 30.12.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 440/116 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 440/116

---

P7_TA(2013)0015

Euroopa Parlamendi kodukorra muutmine ühise heakskiitmise teel valitud asepresidentide järjestuse osas

Euroopa Parlamendi 16. jaanuari 2013. aasta otsus Euroopa Parlamendi kodukorra artikli 15 lõike 2 muutmise kohta ühise heakskiitmise teel valitud asepresidentide järjestuse osas (2012/2020(REG))

(2015/C 440/22)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse presidendi 3. septembri 2010. aasta kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse presidendi 3. septembri 2010. aasta kirja,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 13 lõike 1 tõlgendust, mille põhiseaduskomisjon võttis vastu 15. juunil 2011 ja mis tehti täiskogule teatavaks 22. juunil 2011, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 13 lõike 1 tõlgendust, mille põhiseaduskomisjon võttis vastu 15. juunil 2011 ja mis tehti täiskogule teatavaks 22. juunil 2011,

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 211 ja 212, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 211 ja 212,

| — | võttes arvesse põhiseaduskomisjoni raportit (A7-0412/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põhiseaduskomisjoni raportit (A7-0412/2012),

| 1. | otsustab teha kodukorras järgmise muudatuse; |
| --- | --- |

1.

otsustab teha kodukorras järgmise muudatuse;

| 2. | tuletab meelde, et nimetatud muudatus jõustub järgmise osaistungjärgu esimesel päeval; |
| --- | --- |

2.

tuletab meelde, et nimetatud muudatus jõustub järgmise osaistungjärgu esimesel päeval;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus teavitamise eesmärgil nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus teavitamise eesmärgil nõukogule ja komisjonile.

Muudatusettepanek 1

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 15 – lõige 2 – lõik 2

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kui
  asepresidente ei valita
  salajasel hääletusel
  , määrab nende järjestuse järjekord, milles president teatab parlamendile nende nimed
  . | Kui
  asepresidendid valitakse ühise heakskiitmise teel, määratakse nende järjestus
  salajasel hääletusel. |

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Kui
  asepresidente ei valita
  salajasel hääletusel
  , määrab nende järjestuse järjekord, milles president teatab parlamendile nende nimed
  .

Kui
  asepresidendid valitakse ühise heakskiitmise teel, määratakse nende järjestus
  salajasel hääletusel.

---

III Ettevalmistavad aktid

EUROOPA PARLAMENT

Kolmapäev, 16. jaanuar 2013

| 30.12.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 440/117 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 440/117

---

P7_TA(2013)0008

Ohtlike preparaatide klassifitseerimine, pakendamine ja märgistamine ***I

Euroopa Parlamendi 16. jaanuari 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv ohtlike preparaatide klassifitseerimise, pakendamise ja märgistamise kohta (uuesti sõnastatud) (COM(2012)0008 – C7-0021/2012 – 2012/0007(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus – uuesti sõnastamine)

(2015/C 440/23)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2012)0008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2012)0008),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0021/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0021/2012),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 28. märtsi 2012. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 28. märtsi 2012. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse 28. novembri 2001. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide uuesti sõnastamise tehnika süstemaatilise kasutamise kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 28. novembri 2001. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide uuesti sõnastamise tehnika süstemaatilise kasutamise kohta (2),

| — | võttes arvesse vastavalt kodukorra artikli 87 lõikele 3 saadetud õiguskomisjoni 9. novembri 2012. aasta kirja keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjonile, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt kodukorra artikli 87 lõikele 3 saadetud õiguskomisjoni 9. novembri 2012. aasta kirja keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjonile,

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 87 ja 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 87 ja 55,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit (A7-0391/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit (A7-0391/2012),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda kõnealune ettepanek muid sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus esile toodud, ning arvestades, et varasemate õigusaktide muutmata sätete ja nimetatud muudatuste kodifitseerimise osas piirdub ettepanek üksnes kehtivate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda kõnealune ettepanek muid sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus esile toodud, ning arvestades, et varasemate õigusaktide muutmata sätete ja nimetatud muudatuste kodifitseerimise osas piirdub ettepanek üksnes kehtivate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta;

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha, võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma soovitusi; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha, võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma soovitusi;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 181, 21.6.2012, lk 203.

(2)  EÜT C 77, 28.3.2002, lk 1.

---

P7_TC1-COD(2012)0007

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 16. jaanuaril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/.../EL ohtlike preparaatide klassifitseerimise, pakendamise ja märgistamise kohta (uuesti sõnastatud)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu riikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2),

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. mai 1999. aasta direktiivi 1999/45/EÜ ohtlike preparaatide klassifitseerimist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta (3) on korduvalt oluliselt muudetud (4). Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune direktiiv uuesti sõnastada. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. mai 1999. aasta direktiivi 1999/45/EÜ ohtlike preparaatide klassifitseerimist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta (3) on korduvalt oluliselt muudetud (4). Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune direktiiv uuesti sõnastada.

| (2) | Ohtlike preparaatide klassifitseerimist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise on vajalik, et tagada võrdsed konkurentsitingimused ja siseturu toimimine. |
| --- | --- |

(2)

Ohtlike preparaatide klassifitseerimist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise on vajalik, et tagada võrdsed konkurentsitingimused ja siseturu toimimine.

| (3) | Siseturu toimimist mõjutavate liikmesriikide sätete ühtlustamise meetmed, kui need käsitlevad tervist, ohutust ning inimeste ja keskkonna kaitset, peaksid aluseks võtma kaitstuse kõrge taseme. Samal ajal tuleks käesoleva direktiiviga tagada üldsuse ja eelkõige ohtlike preparaatidega töö või huvialase tegevuse käigus kokkupuutuvate isikute ning tarbijate ja keskkonna kaitstus. |
| --- | --- |

(3)

Siseturu toimimist mõjutavate liikmesriikide sätete ühtlustamise meetmed, kui need käsitlevad tervist, ohutust ning inimeste ja keskkonna kaitset, peaksid aluseks võtma kaitstuse kõrge taseme. Samal ajal tuleks käesoleva direktiiviga tagada üldsuse ja eelkõige ohtlike preparaatidega töö või huvialase tegevuse käigus kokkupuutuvate isikute ning tarbijate ja keskkonna kaitstus.

| (4) | Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2010. aasta direktiivile 2010/63/EL teaduslikel eesmärkidel kasutatavate loomade kaitse kohta (5) tuleks vähendada katsetes kasutatavate loomade arvu miinimumini. Kõnealuse direktiivi artikli 4 lõike 1 kohaselt tagavad liikmesriigid, et võimaluse korral valitakse katse asemel teaduslikult rahuldav meetod või katsestrateegia, milles elusloomi ei kasutata, nimetatud direktiivi tähenduses on katse looma invasiivne või mitteinvasiivne kasutamine eksperimentaalsetel või muudel teaduslikel eesmärkidel, mille tulemus on teada või teadmata, või hariduslikel eesmärkidel, mis võivad põhjustada loomale valu, kannatusi, stressi või püsivaid kahjustusi, mis on võrdsed või suuremad, kui põhjustab hea veterinaartava kohaselt tehtav nõelatorge. Seetõttu kasutab käesolev direktiiv toksikoloogiliste ja ökotoksikoloogiliste omaduste hindamise tulemusi ainult siis, kui need on juba teada ning kui sellega ei kaasne edaspidiste loomkatsetuste korraldamise kohustust. |
| --- | --- |

(4)

Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2010. aasta direktiivile 2010/63/EL teaduslikel eesmärkidel kasutatavate loomade kaitse kohta (5) tuleks vähendada katsetes kasutatavate loomade arvu miinimumini. Kõnealuse direktiivi artikli 4 lõike 1 kohaselt tagavad liikmesriigid, et võimaluse korral valitakse katse asemel teaduslikult rahuldav meetod või katsestrateegia, milles elusloomi ei kasutata, nimetatud direktiivi tähenduses on katse looma invasiivne või mitteinvasiivne kasutamine eksperimentaalsetel või muudel teaduslikel eesmärkidel, mille tulemus on teada või teadmata, või hariduslikel eesmärkidel, mis võivad põhjustada loomale valu, kannatusi, stressi või püsivaid kahjustusi, mis on võrdsed või suuremad, kui põhjustab hea veterinaartava kohaselt tehtav nõelatorge. Seetõttu kasutab käesolev direktiiv toksikoloogiliste ja ökotoksikoloogiliste omaduste hindamise tulemusi ainult siis, kui need on juba teada ning kui sellega ei kaasne edaspidiste loomkatsetuste korraldamise kohustust.

| (5) | Kuigi käesolev direktiiv ei hõlma laskemoona, võivad lõhke- või pürotehnilise efekti saamiseks turustatavad lõhkeained oma keemilise koostise poolest tervist ohustada. Seepärast on vaja need arusaadava teavitamise osana klassifitseerida vastavalt käesolevale direktiivile, lisada neile käesoleva direktiivi sätete Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006 määruse (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ja millega asutatakse Euroopa Kemikaalide Agentuur (6) kohane ohutuskaart ning märgistada need vastavalt ohtlike kaupade veo rahvusvahelistele eeskirjadele. |
| --- | --- |

(5)

Kuigi käesolev direktiiv ei hõlma laskemoona, võivad lõhke- või pürotehnilise efekti saamiseks turustatavad lõhkeained oma keemilise koostise poolest tervist ohustada. Seepärast on vaja need arusaadava teavitamise osana klassifitseerida vastavalt käesolevale direktiivile, lisada neile käesoleva direktiivi sätete Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006 määruse (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ja millega asutatakse Euroopa Kemikaalide Agentuur (6) kohane ohutuskaart ning märgistada need vastavalt ohtlike kaupade veo rahvusvahelistele eeskirjadele.

| (6) | Vastupidiselt käesoleva direktiiviga hõlmatud keemiliste preparaatide suhtes kohaldatavatele sätetele on Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta (7) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 1998. aasta direktiiviga 98/8/EÜ, mis kääsitleb biotsiidide turuleviimist, (8) ette nähtud, et igale tootele antakse välja luba taotleja esitatud toimiku ja kõikide liikmesriikide pädevate asutuste korraldatud hindamise põhjal. Lisaks sellele kontrollitakse loa väljaandmise käigus iga toote klassifitseerimist, pakendamist ja märgistamist enne selle turule viimist. Selge ja arusaadava teavitamise ühe osana on asjakohane klassifitseerida ja märgistada taimekaitsevahendid ja bioloogilised tõrjevahendid käesoleva direktiivi sätete kohaselt, samuti näha ette kasutamisjuhend vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 ja direktiivi 98/8/EÜ raames korraldatud hindamise tulemustele ning tagada, et märgistus vastaks käesolevas direktiivis ja vastavalt määruses (EÜ) nr 1107/2009 või direktiivis 98/8/EÜ taotletavale kaitstuse kõrgele tasemele. Peale selle tuleb kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1907/2006 koostada taimekaitsevahendite ja bioloogiliste tõrjevahendite ohutuskaart. |
| --- | --- |

(6)

Vastupidiselt käesoleva direktiiviga hõlmatud keemiliste preparaatide suhtes kohaldatavatele sätetele on Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta (7) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 1998. aasta direktiiviga 98/8/EÜ, mis kääsitleb biotsiidide turuleviimist, (8) ette nähtud, et igale tootele antakse välja luba taotleja esitatud toimiku ja kõikide liikmesriikide pädevate asutuste korraldatud hindamise põhjal. Lisaks sellele kontrollitakse loa väljaandmise käigus iga toote klassifitseerimist, pakendamist ja märgistamist enne selle turule viimist. Selge ja arusaadava teavitamise ühe osana on asjakohane klassifitseerida ja märgistada taimekaitsevahendid ja bioloogilised tõrjevahendid käesoleva direktiivi sätete kohaselt, samuti näha ette kasutamisjuhend vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 ja direktiivi 98/8/EÜ raames korraldatud hindamise tulemustele ning tagada, et märgistus vastaks käesolevas direktiivis ja vastavalt määruses (EÜ) nr 1107/2009 või direktiivis 98/8/EÜ taotletavale kaitstuse kõrgele tasemele. Peale selle tuleb kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1907/2006 koostada taimekaitsevahendite ja bioloogiliste tõrjevahendite ohutuskaart.

| (7) | Gaasilises olekus turustatavatele preparaatidele on vaja ette näha mahuprotsentides väljendatud kontsentratsioonipiirid. |
| --- | --- |

(7)

Gaasilises olekus turustatavatele preparaatidele on vaja ette näha mahuprotsentides väljendatud kontsentratsioonipiirid.

| (8) | On vaja määratleda, milliseid inimeste kogemusi võiks kasutada preparaadi terviseriski hindamisel. Kui võib kasutada kliinilisi uuringuid, tuleb järgida Helsingi deklaratsiooni ja head kliinilist tava käsitlevaid Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni suuniseid. |
| --- | --- |

(8)

On vaja määratleda, milliseid inimeste kogemusi võiks kasutada preparaadi terviseriski hindamisel. Kui võib kasutada kliinilisi uuringuid, tuleb järgida Helsingi deklaratsiooni ja head kliinilist tava käsitlevaid Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni suuniseid.

| (9) | Kuna olemasolevat ohutuskaarti kasutatakse juba ainete ja valmististe tarne ahelas teabe edastusvahendina, seda on edasi arendatud ja see on muudetud määrusega (EÜ) nr 1907/2006 loodud süsteemi lahutamatuks osaks, siis tuleks see käesolevast direktiivist välja jätta. |
| --- | --- |

(9)

Kuna olemasolevat ohutuskaarti kasutatakse juba ainete ja valmististe tarne ahelas teabe edastusvahendina, seda on edasi arendatud ja see on muudetud määrusega (EÜ) nr 1907/2006 loodud süsteemi lahutamatuks osaks, siis tuleks see käesolevast direktiivist välja jätta.

| (10) | Pärast määruse (EÜ) nr 1907/2006 vastuvõtmist, on kohandatud nõukogu 27. juuni 1967. aasta direktiivi 67/548/EMÜ ohtlike ainete liigitamist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta (9) ning jäetud välja selles sisalduvad teavitamist ja kemikaalide riskihindamist käsitlevad eeskirjad. Käesolevat direktiivi tuleks vastavalt kohandada. |
| --- | --- |

(10)

Pärast määruse (EÜ) nr 1907/2006 vastuvõtmist, on kohandatud nõukogu 27. juuni 1967. aasta direktiivi 67/548/EMÜ ohtlike ainete liigitamist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta (9) ning jäetud välja selles sisalduvad teavitamist ja kemikaalide riskihindamist käsitlevad eeskirjad. Käesolevat direktiivi tuleks vastavalt kohandada.

| (11) | Direktiivi 67/584/EMÜ V lisa, füüsikalis-keemiliste omaduste, toksilisuse ja ökotoksilisuse määramise meetodid, on Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2006/121/EÜ (10) jäetud välja alates 1. juunist 2008. Käesolevas direktiivis esitatud viited sellele lisale tuleks kohandada vastavalt. |
| --- | --- |

(11)

Direktiivi 67/584/EMÜ V lisa, füüsikalis-keemiliste omaduste, toksilisuse ja ökotoksilisuse määramise meetodid, on Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2006/121/EÜ (10) jäetud välja alates 1. juunist 2008. Käesolevas direktiivis esitatud viited sellele lisale tuleks kohandada vastavalt.

| (12) | Selleks et võtta täiel määral arvesse direktiivi 67/548/EMÜ põhjal tehtud tööd ja omandatud kogemusi, sealhulgas teatavate nimetatud direktiivi I lisas loetletud ainete klassifikatsiooni ja märgistust, tuleks kõik olemasolevad ühtsed klassifikatsioonid muuta uusi kriteeriume kasutades uuteks ühtseteks klassifikatsioonideks. Pealegi, kuna Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist (11) kohaldamist on edasi lükatud ja järgneva üleminekuperioodi jooksul toimub ainete ja segude klassifitseerimine direktiivi 67/548/EMÜ kriteeriumidele vastava ühtse klassifikatsiooni alusel, tuleks ka kõik olemasolevad ühtsed klassifikatsioonid kanda muudatusteta selle määruse lisasse. Kehtestades nõude järgida seda määrust kõigi tulevaste klassifikatsioonide ühtlustamise puhul, tuleks vältida vastuolusid samade ainete ühtsetes klassifikatsioonides olemasolevate ja uute kriteeriumide alusel. |
| --- | --- |

(12)

Selleks et võtta täiel määral arvesse direktiivi 67/548/EMÜ põhjal tehtud tööd ja omandatud kogemusi, sealhulgas teatavate nimetatud direktiivi I lisas loetletud ainete klassifikatsiooni ja märgistust, tuleks kõik olemasolevad ühtsed klassifikatsioonid muuta uusi kriteeriume kasutades uuteks ühtseteks klassifikatsioonideks. Pealegi, kuna Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist (11) kohaldamist on edasi lükatud ja järgneva üleminekuperioodi jooksul toimub ainete ja segude klassifitseerimine direktiivi 67/548/EMÜ kriteeriumidele vastava ühtse klassifikatsiooni alusel, tuleks ka kõik olemasolevad ühtsed klassifikatsioonid kanda muudatusteta selle määruse lisasse. Kehtestades nõude järgida seda määrust kõigi tulevaste klassifikatsioonide ühtlustamise puhul, tuleks vältida vastuolusid samade ainete ühtsetes klassifikatsioonides olemasolevate ja uute kriteeriumide alusel.

| (13) | Preparaate, mis sisaldavad rohkem kui üht ainet, mis määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa tabelis 3.2 on klassifitseeritud kantserogeenseks, mutageenseks ja/või reproduktiivtoksiliseks, tuli märgistada riskilausetega, millega tähistatakse klassifitseerimist nii 1. või 2. kategooria alla kui ka 3. kategooria alla. Kahe riskilausega edastatav sõnum on aga vastuoluline. Seepärast tuleb preparaate klassifitseerida ja märgistada kõrgema kategooria järgi. |
| --- | --- |

(13)

Preparaate, mis sisaldavad rohkem kui üht ainet, mis määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa tabelis 3.2 on klassifitseeritud kantserogeenseks, mutageenseks ja/või reproduktiivtoksiliseks, tuli märgistada riskilausetega, millega tähistatakse klassifitseerimist nii 1. või 2. kategooria alla kui ka 3. kategooria alla. Kahe riskilausega edastatav sõnum on aga vastuoluline. Seepärast tuleb preparaate klassifitseerida ja märgistada kõrgema kategooria järgi.

| (14) | Direktiivis 67/548/EMÜ esitatud viiteid riskilausele R40 muudeti komisjoni direktiiviga 2001/59/EÜ (12), siis kui riskilause R40 viitas 3. kategooriasse kuuluvatele kantserogeenidele. Järelikult sai riskilause R40 endisest sõnastusest R68 ning seda kasutati ka edaspidi 3. kategooriasse kuuluvate mutageenide ja teatavate pöördumatute mõjudega mittesurmavate ainete puhul. Käesolevas direktiivis esitatud viited riskilausele R40 tuleks kohandada vastavalt. |
| --- | --- |

(14)

Direktiivis 67/548/EMÜ esitatud viiteid riskilausele R40 muudeti komisjoni direktiiviga 2001/59/EÜ (12), siis kui riskilause R40 viitas 3. kategooriasse kuuluvatele kantserogeenidele. Järelikult sai riskilause R40 endisest sõnastusest R68 ning seda kasutati ka edaspidi 3. kategooriasse kuuluvate mutageenide ja teatavate pöördumatute mõjudega mittesurmavate ainete puhul. Käesolevas direktiivis esitatud viited riskilausele R40 tuleks kohandada vastavalt.

| (15) | Direktiivi 67/548/EMÜ VI lisa, mida on muudetud direktiiviga 2001/59/EÜ, annab selged nõuanded söövitava toimega ainete ja preparaatide klassifitseerimise kohta. Seetõttu tuleks käesolevas direktiivis preparaadid vastavalt klassifitseerida. |
| --- | --- |

(15)

Direktiivi 67/548/EMÜ VI lisa, mida on muudetud direktiiviga 2001/59/EÜ, annab selged nõuanded söövitava toimega ainete ja preparaatide klassifitseerimise kohta. Seetõttu tuleks käesolevas direktiivis preparaadid vastavalt klassifitseerida.

| (16) | On teada, et kroom (VI) sisaldavad tsemendisegud võivad teatavatel asjaoludel põhjustada allergilisi reaktsioone. Niisugustele preparaatidele tuleks paigutada vastav hoiatusmärgis. |
| --- | --- |

(16)

On teada, et kroom (VI) sisaldavad tsemendisegud võivad teatavatel asjaoludel põhjustada allergilisi reaktsioone. Niisugustele preparaatidele tuleks paigutada vastav hoiatusmärgis.

| (17) | Direktiiv 67/548/EMÜ, mida on muudetud komisjoni direktiiviga 98/98/EÜ (13), sätestatakse uimasust ja peapööritust põhjustada võivate aurude kohta uued kriteeriumid ja uus riskilause (R67). Preparaadid tuleks klassifitseerida ja vastavalt märgistada. |
| --- | --- |

(17)

Direktiiv 67/548/EMÜ, mida on muudetud komisjoni direktiiviga 98/98/EÜ (13), sätestatakse uimasust ja peapööritust põhjustada võivate aurude kohta uued kriteeriumid ja uus riskilause (R67). Preparaadid tuleks klassifitseerida ja vastavalt märgistada.

| (18) | Nõukogu 30. aprilli 1992. aasta direktiiviga 92/32/EMÜ, millega seitsmendat korda muudetakse direktiivi 67/548/EMÜ (14), ja komisjoni 27. aprilli 1993. aasta direktiiviga 93/21/EMÜ, millega kohandatakse kaheksateistkümnendat korda tehnika arenguga nõukogu direktiivi 67/548/EMÜ (15), kehtestati keskkonnaohtlike ainete klassifitseerimis- ja märgistamiskriteeriumid ning etiketile kantavad asjakohased tunnused, hoiatusmärgised ja -väljendid ning ohutusteave. Arvestamaks preparaatide mõju keskkonnale, on nõutav Euroopa Liidu tasandil vastu võtta nende klassifitseerimist ja märgistamist käsitlevad sätted, mistõttu on vaja luua meetod, mille alusel hinnatakse konkreetse preparaadi keskkonnaohtlikkust kas arvutusmeetodi abil või määrates ökotoksikoloogilised omadused kindlaks katsetamismeetoditega teatavates tingimustes. |
| --- | --- |

(18)

Nõukogu 30. aprilli 1992. aasta direktiiviga 92/32/EMÜ, millega seitsmendat korda muudetakse direktiivi 67/548/EMÜ (14), ja komisjoni 27. aprilli 1993. aasta direktiiviga 93/21/EMÜ, millega kohandatakse kaheksateistkümnendat korda tehnika arenguga nõukogu direktiivi 67/548/EMÜ (15), kehtestati keskkonnaohtlike ainete klassifitseerimis- ja märgistamiskriteeriumid ning etiketile kantavad asjakohased tunnused, hoiatusmärgised ja -väljendid ning ohutusteave. Arvestamaks preparaatide mõju keskkonnale, on nõutav Euroopa Liidu tasandil vastu võtta nende klassifitseerimist ja märgistamist käsitlevad sätted, mistõttu on vaja luua meetod, mille alusel hinnatakse konkreetse preparaadi keskkonnaohtlikkust kas arvutusmeetodi abil või määrates ökotoksikoloogilised omadused kindlaks katsetamismeetoditega teatavates tingimustes.

| (19) | Veekeskkonnale väga mürgiste ainete (klassifikatsiooniga N) puhul, millele on määratud riskilaused R50 või R50/53, rakendatakse kontsentratsiooni piirmäärasid, mis on esitatud määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa tabelis 3.2 loetletud ainete jaoks, et vältida ohu alahindamist. Kõnealuse meetme tulemusel käsitletakse selles lisas loetletud aineid sisaldavaid preparaate, mille puhul rakendatakse kontsentratsiooni piirmäärasid, teisiti kui preparaate, mis sisaldavad selles lisas veel kandmata aineid, mida esialgu klassifitseeritakse ja märgistatakse direktiivi 67/548/EMÜ artikli 6 kohaselt, kuid millele kontsentratsiooni piirmäärasid ei kohaldata. Seepärast on oluline tagada, et kontsentratsiooni piirmäära rakendataks ühtmoodi kõigile preparaatidele, mis sisaldavad veekeskkonnale väga mürgiseid aineid. |
| --- | --- |

(19)

Veekeskkonnale väga mürgiste ainete (klassifikatsiooniga N) puhul, millele on määratud riskilaused R50 või R50/53, rakendatakse kontsentratsiooni piirmäärasid, mis on esitatud määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa tabelis 3.2 loetletud ainete jaoks, et vältida ohu alahindamist. Kõnealuse meetme tulemusel käsitletakse selles lisas loetletud aineid sisaldavaid preparaate, mille puhul rakendatakse kontsentratsiooni piirmäärasid, teisiti kui preparaate, mis sisaldavad selles lisas veel kandmata aineid, mida esialgu klassifitseeritakse ja märgistatakse direktiivi 67/548/EMÜ artikli 6 kohaselt, kuid millele kontsentratsiooni piirmäärasid ei kohaldata. Seepärast on oluline tagada, et kontsentratsiooni piirmäära rakendataks ühtmoodi kõigile preparaatidele, mis sisaldavad veekeskkonnale väga mürgiseid aineid.

| (20) | Direktiiviga 2001/59/EÜ muudeti direktiivi 67/548/EMÜ VI lisas esitatud kriteeriume osoonikihti kahandavate ainete klassifitseerimiseks ja märgistamiseks. Muudetud III lisa näeb nüüd üksnes ette sümboli N määramise lisaks riskilausele R59. Preparaadid tuleks klassifitseerida ja märgistada vastavalt. |
| --- | --- |

(20)

Direktiiviga 2001/59/EÜ muudeti direktiivi 67/548/EMÜ VI lisas esitatud kriteeriume osoonikihti kahandavate ainete klassifitseerimiseks ja märgistamiseks. Muudetud III lisa näeb nüüd üksnes ette sümboli N määramise lisaks riskilausele R59. Preparaadid tuleks klassifitseerida ja märgistada vastavalt.

| (21) | Tuleb tagada preparaatides sisalduvaid teatavaid aineid käsitlevate andmete konfidentsiaalsus, mistõttu on vaja sisse seada süsteem, mis võimaldaks preparaadi turuleviimise eest vastutaval isikul taotleda selliste ainete konfidentsiaalsust. |
| --- | --- |

(21)

Tuleb tagada preparaatides sisalduvaid teatavaid aineid käsitlevate andmete konfidentsiaalsus, mistõttu on vaja sisse seada süsteem, mis võimaldaks preparaadi turuleviimise eest vastutaval isikul taotleda selliste ainete konfidentsiaalsust.

| (22) | Ohtlike preparaatide kasutajate põhivahend on märgistus, sest see annab neile esialgse olulise ülevaatliku teabe. Samuti peaks sellele lisanduma üksikasjalikke andmeid sisaldav kaheosaline süsteem, millest üks osa on professionaalsete kasutajate jaoks ettenähtud ohutuskaart, mis on sätestatud määrusega (EÜ) nr 1907/2006 ning teise osa moodustavad liikmesriikide määratud asutused, kes vastutavad andmete esitamise eest ainult meditsiinilisel otstarbel, seda nii ennetus- kui ka raviotstarbel. |
| --- | --- |

(22)

Ohtlike preparaatide kasutajate põhivahend on märgistus, sest see annab neile esialgse olulise ülevaatliku teabe. Samuti peaks sellele lisanduma üksikasjalikke andmeid sisaldav kaheosaline süsteem, millest üks osa on professionaalsete kasutajate jaoks ettenähtud ohutuskaart, mis on sätestatud määrusega (EÜ) nr 1907/2006 ning teise osa moodustavad liikmesriikide määratud asutused, kes vastutavad andmete esitamise eest ainult meditsiinilisel otstarbel, seda nii ennetus- kui ka raviotstarbel.

| (23) | Üldsusele pakutavad või müüdavad tootepakendid, mis sisaldavad teatavatesse kategooriatesse kuuluvaid ohtlikke preparaate, peavad olema varustatud lapsele avamatute kinnitustega ja/või reljeefsete hoiatusmärgistega. Teatavad preparaadid, mis kõnealustesse ohukategooriatesse ei kuulu, võivad oma koostise tõttu olla lastele sellegipoolest ohtlikud; seetõttu peavad nimetatud preparaatide pakendid olema varustatud lapsele avamatute kinnitustega. |
| --- | --- |

(23)

Üldsusele pakutavad või müüdavad tootepakendid, mis sisaldavad teatavatesse kategooriatesse kuuluvaid ohtlikke preparaate, peavad olema varustatud lapsele avamatute kinnitustega ja/või reljeefsete hoiatusmärgistega. Teatavad preparaadid, mis kõnealustesse ohukategooriatesse ei kuulu, võivad oma koostise tõttu olla lastele sellegipoolest ohtlikud; seetõttu peavad nimetatud preparaatide pakendid olema varustatud lapsele avamatute kinnitustega.

| (24) | Võtmaks arvesse teatavaid preparaate, mida käesoleva direktiivi kohaselt ei käsitleta ohtlikena, kuid mis sellegipoolest võivad ohustada kasutajate tervist, on vaja, et käesoleva direktiivi teatavad sätted hõlmaksid nimetatud preparaate. |
| --- | --- |

(24)

Võtmaks arvesse teatavaid preparaate, mida käesoleva direktiivi kohaselt ei käsitleta ohtlikena, kuid mis sellegipoolest võivad ohustada kasutajate tervist, on vaja, et käesoleva direktiivi teatavad sätted hõlmaksid nimetatud preparaate.

| (25) | Käesolev direktiiv sisaldab teatavate preparaatide suhtes kohaldatavaid märgistuse erisätteid. Selleks et tagada inimeste ja keskkonna piisav kaitstus, tuleks kehtestada märgistamise erisätted ka selliste preparaatide kohta, mis olenemata sellest, et neid käesoleva direktiivi tähenduses ohtlikuna ei käsitleta, võivad olla kasutajale ohtlikud. |
| --- | --- |

(25)

Käesolev direktiiv sisaldab teatavate preparaatide suhtes kohaldatavaid märgistuse erisätteid. Selleks et tagada inimeste ja keskkonna piisav kaitstus, tuleks kehtestada märgistamise erisätted ka selliste preparaatide kohta, mis olenemata sellest, et neid käesoleva direktiivi tähenduses ohtlikuna ei käsitleta, võivad olla kasutajale ohtlikud.

| (26) | Käesoleva direktiivi tähenduses ohtlikuks klassifitseeritud preparaatide puhul on asjakohane lubada liikmesriikidel kohaldada teatavaid erandeid märgistuse suhtes, kui pakend on liiga väike või muul viisil märgistuseks ebasobiv või kui on tegemist nii väikese pakendi või nii väikeste kogustega, et ei ole põhjust karta mingit ohtu inimesele ega keskkonnale. Sellistel juhtudel tuleks kaaluda ka asjakohaste sätete ühtlustamist Euroopa Liidu tasandil. |
| --- | --- |

(26)

Käesoleva direktiivi tähenduses ohtlikuks klassifitseeritud preparaatide puhul on asjakohane lubada liikmesriikidel kohaldada teatavaid erandeid märgistuse suhtes, kui pakend on liiga väike või muul viisil märgistuseks ebasobiv või kui on tegemist nii väikese pakendi või nii väikeste kogustega, et ei ole põhjust karta mingit ohtu inimesele ega keskkonnale. Sellistel juhtudel tuleks kaaluda ka asjakohaste sätete ühtlustamist Euroopa Liidu tasandil.

| (27) | Keskkonnaohutust käsitleva märgistuse osas on asjakohane näha ette, et erandid ja erisätted otsustakse konkreetsetel juhtudel, kui võib olla kindel, et kõnealuste tooteliikide üldine keskkonnamõju on väiksem kui vastavate tooteliikide puhul. |
| --- | --- |

(27)

Keskkonnaohutust käsitleva märgistuse osas on asjakohane näha ette, et erandid ja erisätted otsustakse konkreetsetel juhtudel, kui võib olla kindel, et kõnealuste tooteliikide üldine keskkonnamõju on väiksem kui vastavate tooteliikide puhul.

| (28) | Täiendamaks või muutmaks käesoleva direktiivi teatavaid mitteolemuslikke osi, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, et kehtestada erandeid teatavatele keskkonnaalaste märgistuse sätetele, võtta meetmeid teatavate preparaatide märgistamise erisätete kohaldamisel ja kohandada lisasid tehnika arenguga. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. |
| --- | --- |

(28)

Täiendamaks või muutmaks käesoleva direktiivi teatavaid mitteolemuslikke osi, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, et kehtestada erandeid teatavatele keskkonnaalaste märgistuse sätetele, võtta meetmeid teatavate preparaatide märgistamise erisätete kohaldamisel ja kohandada lisasid tehnika arenguga. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

| (29) | Selleks et tagada käesoleva direktiivi rakendamiseks ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011 aasta määrusega (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbi viidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (16). |
| --- | --- |

(29)

Selleks et tagada käesoleva direktiivi rakendamiseks ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011 aasta määrusega (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbi viidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (16).

| (30) | Käesolev direktiiv ei tohi piirata liikmesriikide kohustusi järgida VIII lisa B osas loetletud direktiivide ülevõtmise tähtaegu. |
| --- | --- |

(30)

Käesolev direktiiv ei tohi piirata liikmesriikide kohustusi järgida VIII lisa B osas loetletud direktiivide ülevõtmise tähtaegu.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Eesmärgid ja reguleerimisala

1.   Käesoleva direktiivi eesmärk on ühtlustada liikmesriikide õigus- ja haldusnormid, mis käsitlevad ohtlike preparaatide klassifitseerimist, pakendamist ja märgistamist, erisätete ühtlustamist teatavate preparaatide puhul, millega võivad kaasneda ohutegurid, olenemata sellest, kas neid käesoleva direktiivi tähenduses käsitletakse ohtlikuna või mitte, kui kõnealuseid preparaate turustatakse liikmesriikide turul.

2.   Käesolevat direktiivi kohaldatakse selliste preparaatide suhtes:

| a) | mis sisaldavad vähemalt üht artikli 2 tähenduses ohtlikku ainet ja |
| --- | --- |

a)

mis sisaldavad vähemalt üht artikli 2 tähenduses ohtlikku ainet ja

| b) | mida käsitletakse ohtlikuna artiklite 5, 6 või 7 tähenduses. |
| --- | --- |

b)

mida käsitletakse ohtlikuna artiklite 5, 6 või 7 tähenduses.

3.   Erisätteid, mis on esitatud artiklis 9 ja IV lisas, ning neid, mis on esitatud artiklis 10 ja V lisas, kohaldatakse ka nende preparaatide suhtes, mida ei käsitleta ohtlikuna artiklite 5, 6 ja 7 tähenduses, kuid millega sellegipoolest võib kaasneda eriomane oht.

4.   Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1107/2009 kohaldamist, kohaldatakse käesoleva direktiivi klassifitseerimist, pakendamist ja märgistamist käsitlevaid sätteid taimekaitsevahendite suhtes.

5.   Käesolevat direktiivi ei kohaldata järgmiste lõppkasutaja jaoks ettenähtud valmispreparaatide suhtes:

| a) | inimtervishoius või veterinaarias kasutatavad ravimid, nagu need on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivides 2001/82/EÜ (17) ja 2001/83/EÜ (18); |
| --- | --- |

a)

inimtervishoius või veterinaarias kasutatavad ravimid, nagu need on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivides 2001/82/EÜ (17) ja 2001/83/EÜ (18);

| b) | nõukogu direktiivis 76/768/EMÜ (19) määratletud kosmeetikatooted; |
| --- | --- |

b)

nõukogu direktiivis 76/768/EMÜ (19) määratletud kosmeetikatooted;

| c) | selliste ainete segud, mille jäätmeid hõlmab Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/98/EÜ (20); |
| --- | --- |

c)

selliste ainete segud, mille jäätmeid hõlmab Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/98/EÜ (20);

| d) | toiduained; |
| --- | --- |

d)

toiduained;

| e) | sööt; |
| --- | --- |

e)

sööt;

| f) | nõukogu direktiivis 96/29/Euratom (21) määratletud radioaktiivseid aineid sisaldavad preparaadid; |
| --- | --- |

f)

nõukogu direktiivis 96/29/Euratom (21) määratletud radioaktiivseid aineid sisaldavad preparaadid;

| g) | inimkehasse viidavad või inimkehaga otseses füüsilises kontaktis kasutatavad meditsiiniseadmed, kuivõrd Euroopa Liidu meetmetega on ette nähtud ohtlike ainete ja preparaatide klassifitseerimist ja märgistamist käsitlevad sätted, mis tagavad käesoleva direktiiviga võrdväärse teavitamise ja kaitstuse taseme. |
| --- | --- |

g)

inimkehasse viidavad või inimkehaga otseses füüsilises kontaktis kasutatavad meditsiiniseadmed, kuivõrd Euroopa Liidu meetmetega on ette nähtud ohtlike ainete ja preparaatide klassifitseerimist ja märgistamist käsitlevad sätted, mis tagavad käesoleva direktiiviga võrdväärse teavitamise ja kaitstuse taseme.

6.   Käesolevat direktiivi ei kohaldata:

| a) | ohtlike preparaatide vedude suhtes, mis toimuvad raudteel, maanteel, siseveekogudel, merel või õhus; |
| --- | --- |

a)

ohtlike preparaatide vedude suhtes, mis toimuvad raudteel, maanteel, siseveekogudel, merel või õhus;

| b) | preparaatide transiitvedude suhtes, mis toimuvad tollijärelevalve all, tingimusel et kõnealused preparaadid ei läbi mingit käitlemist ega töötlemist. |
| --- | --- |

b)

preparaatide transiitvedude suhtes, mis toimuvad tollijärelevalve all, tingimusel et kõnealused preparaadid ei läbi mingit käitlemist ega töötlemist.

Artikkel 2

Mõisted

1.   Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | ained – looduslikud või mis tahes meetodi abil toodetud keemilised elemendid ja nende ühendid, mis võivad sisaldada toodete stabiliseerimiseks vajalikke lisaaineid või tootmismeetodist tingitud lisandeid, kuid ei tohi sisaldada lahusteid, mida on võimalik aine stabiilsust vähendamata ja selle koostist muutmata kõrvaldada; |
| --- | --- |

a)

ained – looduslikud või mis tahes meetodi abil toodetud keemilised elemendid ja nende ühendid, mis võivad sisaldada toodete stabiliseerimiseks vajalikke lisaaineid või tootmismeetodist tingitud lisandeid, kuid ei tohi sisaldada lahusteid, mida on võimalik aine stabiilsust vähendamata ja selle koostist muutmata kõrvaldada;

| b) | preparaadid – kahest või enamast ainest koostatud segud ja lahused; |
| --- | --- |

b)

preparaadid – kahest või enamast ainest koostatud segud ja lahused;

| c) | polümeer – aine, mille molekulid koosnevad vähemalt kolmest järjestikuliselt paiknevast ühesugusest või erinevast monomeerühikust, millest igaüks on kovalentselt seotud vähemalt ühe monomeerühiku või muu reagendiga ning mille molekulidest vähem kui pooltel on sama molekulmass. Aine molekulid jagunevad molekulmassi poolest eri klassidesse nii, et molekulmasside erinevused on eelkõige tingitud monomeerühikute erinevast hulgast. Käesoleva määratluse kohaselt on monomeerühik polümeeris esinev reageerinud monomeer; |
| --- | --- |

c)

polümeer – aine, mille molekulid koosnevad vähemalt kolmest järjestikuliselt paiknevast ühesugusest või erinevast monomeerühikust, millest igaüks on kovalentselt seotud vähemalt ühe monomeerühiku või muu reagendiga ning mille molekulidest vähem kui pooltel on sama molekulmass. Aine molekulid jagunevad molekulmassi poolest eri klassidesse nii, et molekulmasside erinevused on eelkõige tingitud monomeerühikute erinevast hulgast. Käesoleva määratluse kohaselt on monomeerühik polümeeris esinev reageerinud monomeer;

| d) | turuleviimine – kättesaadavaks tegemine kolmandatele isikutele. Euroopa Liidu tolliterritooriumile importimist käsitletakse turuleviimisena käesoleva direktiivi tähenduses; |
| --- | --- |

d)

turuleviimine – kättesaadavaks tegemine kolmandatele isikutele. Euroopa Liidu tolliterritooriumile importimist käsitletakse turuleviimisena käesoleva direktiivi tähenduses;

| e) | teaduslik uurimistöö ja arendustegevus – kontrollitavates tingimustes korraldatud teaduslikud katsed, analüüsid ja keemilised uuringud; see hõlmab tootearendusega seotud oluliste omaduste, tootlikkuse ja tõhususe määramist ning teadusuuringuid; |
| --- | --- |

e)

teaduslik uurimistöö ja arendustegevus – kontrollitavates tingimustes korraldatud teaduslikud katsed, analüüsid ja keemilised uuringud; see hõlmab tootearendusega seotud oluliste omaduste, tootlikkuse ja tõhususe määramist ning teadusuuringuid;

| f) | tootmisalane uurimis- ja arendustegevus – aine edasiarendamine, mille jooksul katsetatakse aine kasutusvõimalusi pilootettevõttes või katsetootmise käigus; |
| --- | --- |

f)

tootmisalane uurimis- ja arendustegevus – aine edasiarendamine, mille jooksul katsetatakse aine kasutusvõimalusi pilootettevõttes või katsetootmise käigus;

| g) | EINECS – Euroopa kaubanduslike keemiliste ainete loetelu. Loetelu hõlmab kõikide 18. septembril 1981 Euroopa Liidu turul esinenud keemiliste ainete lõplikku nimekirja. |
| --- | --- |

g)

EINECS – Euroopa kaubanduslike keemiliste ainete loetelu. Loetelu hõlmab kõikide 18. septembril 1981 Euroopa Liidu turul esinenud keemiliste ainete lõplikku nimekirja.

2.   Käesoleva direktiivi tähenduses käsitletakse ohtlikuna järgmisi aineid ja preparaate:

| a) | plahvatusohtlikud ained ja preparaadid: tahked, vedelad, pastataolised või sültjad ained ja preparaadid, mis võivad ka ilma õhus sisalduva hapnikuta käivitada eksotermilise reaktsiooni, millega kaasneb kiire gaaside teke, ning mis kindlaksmääratud tingimustes lõhkevad, kiiresti süttivad või osaliselt suletuna kuumutamisel plahvatavad; |
| --- | --- |

a)

plahvatusohtlikud ained ja preparaadid: tahked, vedelad, pastataolised või sültjad ained ja preparaadid, mis võivad ka ilma õhus sisalduva hapnikuta käivitada eksotermilise reaktsiooni, millega kaasneb kiire gaaside teke, ning mis kindlaksmääratud tingimustes lõhkevad, kiiresti süttivad või osaliselt suletuna kuumutamisel plahvatavad;

| b) | oksüdeerivad ained ja preparaadid: ained ja preparaadid, mis kokkupuutel teiste ainetega, eelkõige süttivate ainetega, põhjustavad ülimalt eksotermilisi reaktsioone; |
| --- | --- |

b)

oksüdeerivad ained ja preparaadid: ained ja preparaadid, mis kokkupuutel teiste ainetega, eelkõige süttivate ainetega, põhjustavad ülimalt eksotermilisi reaktsioone;

| c) | ülikergesti süttivad ained ja preparaadid: vedelad ained ja preparaadid, millel on äärmiselt madal leek- ja keemispunkt ning gaasilised ained ja preparaadid, mis süttivad kergesti kokkupuutel ümbritseva õhuga; |
| --- | --- |

c)

ülikergesti süttivad ained ja preparaadid: vedelad ained ja preparaadid, millel on äärmiselt madal leek- ja keemispunkt ning gaasilised ained ja preparaadid, mis süttivad kergesti kokkupuutel ümbritseva õhuga;

| d) | kergestisüttivad ained ja preparaadid:






  i) | ained ja preparaadid, mis kokkupuutel ümbritseva õhuga võivad kuumeneda ja lõpuks süttida, ilma et lisanduks energiat, |
| --- | --- | --- |

d)

kergestisüttivad ained ja preparaadid:

i)

ained ja preparaadid, mis kokkupuutel ümbritseva õhuga võivad kuumeneda ja lõpuks süttida, ilma et lisanduks energiat,

| ii) | tahked ained ja preparaadid, mis pärast lühiajalist kokkupuudet süüteallikaga võivad kergesti süttida ning jäävad põlema ka pärast süüteallika kõrvaldamist, |
| --- | --- |

ii)

tahked ained ja preparaadid, mis pärast lühiajalist kokkupuudet süüteallikaga võivad kergesti süttida ning jäävad põlema ka pärast süüteallika kõrvaldamist,

| iii) | väga madala leekpunktiga vedelad ained ja preparaadid, |
| --- | --- |

iii)

väga madala leekpunktiga vedelad ained ja preparaadid,

| iv) | ained ja preparaadid, mille kokkupuutel vee või niiske õhuga tekib ohtlikus koguses ülikergesti süttivaid gaase; |
| --- | --- |

iv)

ained ja preparaadid, mille kokkupuutel vee või niiske õhuga tekib ohtlikus koguses ülikergesti süttivaid gaase;

| e) | süttivad ained ja preparaadid: madala leekpunktiga vedelad ained ja preparaadid; |
| --- | --- |

e)

süttivad ained ja preparaadid: madala leekpunktiga vedelad ained ja preparaadid;

| f) | väga toksilised ained ja preparaadid: ained ja preparaadid, mis väga väikeses koguses sisse hingatuna, neelatuna või naha kaudu imendununa põhjustavad surma või ägeda või kroonilise tervisehäire; |
| --- | --- |

f)

väga toksilised ained ja preparaadid: ained ja preparaadid, mis väga väikeses koguses sisse hingatuna, neelatuna või naha kaudu imendununa põhjustavad surma või ägeda või kroonilise tervisehäire;

| g) | toksilised ained ja preparaadid: ained ja preparaadid, mis väikeses koguses sisse hingatuna, neelatuna või naha kaudu imendununa põhjustavad surma või ägeda või kroonilise tervisehäire; |
| --- | --- |

g)

toksilised ained ja preparaadid: ained ja preparaadid, mis väikeses koguses sisse hingatuna, neelatuna või naha kaudu imendununa põhjustavad surma või ägeda või kroonilise tervisehäire;

| h) | kahjulikud ained ja preparaadid: ained ja preparaadid, mis sisse hingatuna, neelatuna või naha kaudu imendununa võivad põhjustada surma või ägeda või kroonilise tervisehäire; |
| --- | --- |

h)

kahjulikud ained ja preparaadid: ained ja preparaadid, mis sisse hingatuna, neelatuna või naha kaudu imendununa võivad põhjustada surma või ägeda või kroonilise tervisehäire;

| i) | söövitavad ained ja preparaadid: ained ja preparaadid, mis kokkupuutel eluskudedega võivad neid hävitada; |
| --- | --- |

i)

söövitavad ained ja preparaadid: ained ja preparaadid, mis kokkupuutel eluskudedega võivad neid hävitada;

| j) | ärritust tekitavad ained ja preparaadid: mittesöövitavad ained ja preparaadid, mis vahetul, pikaajalisel või korduval kokkupuutel naha või limaskestaga võivad tekitada põletikku; |
| --- | --- |

j)

ärritust tekitavad ained ja preparaadid: mittesöövitavad ained ja preparaadid, mis vahetul, pikaajalisel või korduval kokkupuutel naha või limaskestaga võivad tekitada põletikku;

| k) | ülitundlikkust tekitavad ained ja preparaadid: ained ja preparaadid, mis sisse hingatuna või naha kaudu imendununa võivad põhjustada ülitundlikkust, nii et hilisemal kokkupuutel kõnealuse aine või preparaadiga ilmnevad sellele iseloomulikud nähud; |
| --- | --- |

k)

ülitundlikkust tekitavad ained ja preparaadid: ained ja preparaadid, mis sisse hingatuna või naha kaudu imendununa võivad põhjustada ülitundlikkust, nii et hilisemal kokkupuutel kõnealuse aine või preparaadiga ilmnevad sellele iseloomulikud nähud;

| l) | kantserogeensed ained ja preparaadid: ained ja preparaadid, mis sisse hingatuna, neelatuna või naha kaudu imendununa võivad põhjustada vähki või suurendada vähki haigestumise sagedust; |
| --- | --- |

l)

kantserogeensed ained ja preparaadid: ained ja preparaadid, mis sisse hingatuna, neelatuna või naha kaudu imendununa võivad põhjustada vähki või suurendada vähki haigestumise sagedust;

| m) | mutageensed ained ja preparaadid: ained ja preparaadid, mis sisse hingatuna, neelatuna või naha kaudu imendununa võivad põhjustada pärilikke geneetilisi defekte või suurendada nende esinemissagedust; |
| --- | --- |

m)

mutageensed ained ja preparaadid: ained ja preparaadid, mis sisse hingatuna, neelatuna või naha kaudu imendununa võivad põhjustada pärilikke geneetilisi defekte või suurendada nende esinemissagedust;

| n) | paljunemist toksiliselt mõjutavad ained ja preparaadid: ained ja preparaadid, mis sisse hingatuna, neelatuna või naha kaudu imendununa võivad põhjustada järglaskonna mittepärilikke defekte või suurendada nende esinemissagedust ning/või nõrgendada meeste ja naiste paljunemisfunktsioone ja -võimet; |
| --- | --- |

n)

paljunemist toksiliselt mõjutavad ained ja preparaadid: ained ja preparaadid, mis sisse hingatuna, neelatuna või naha kaudu imendununa võivad põhjustada järglaskonna mittepärilikke defekte või suurendada nende esinemissagedust ning/või nõrgendada meeste ja naiste paljunemisfunktsioone ja -võimet;

| o) | keskkonnaohtlikud ained ja preparaadid: ained ja preparaadid, mis keskkonda sattununa kujutavad endast vahetut või hilisemat ohtu ühele või mitmele keskkonnategurile. |
| --- | --- |

o)

keskkonnaohtlikud ained ja preparaadid: ained ja preparaadid, mis keskkonda sattununa kujutavad endast vahetut või hilisemat ohtu ühele või mitmele keskkonnategurile.

Artikkel 3

Preparaatide ohtlike omaduste kindlaksmääramine

1.   Preparaadiga kaasnevaid ohutegureid hinnatakse järgmiste omaduste põhjal:

| a) | füüsikalis-keemilised omadused; |
| --- | --- |

a)

füüsikalis-keemilised omadused;

| b) | tervist mõjutavad omadused; |
| --- | --- |

b)

tervist mõjutavad omadused;

| c) | keskkonda mõjutavad omadused. |
| --- | --- |

c)

keskkonda mõjutavad omadused.

Need erinevad omadused määratakse kindlaks vastavalt artiklitele 5, 6 ja 7.

Laborikatsetes kasutatakse turustamisvalmis preparaate.

2.   Kui ohtlikud omadused määratakse kindlaks artiklites 5, 6 ja 7 sätestatud korras, võetakse kasutatavates meetodites sätestatud korra kohaselt arvesse kõiki artikliga 2 ettenähtud ohtlikke aineid ning eelkõige järgnevaid:

| a) | määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osas loetletud ained; |
| --- | --- |

a)

määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osas loetletud ained;

| b) | turuleviimise eest vastutava isiku poolt direktiivi 67/548/EMÜ artikli 6 kohaselt ajutiselt klassifitseeritud ja märgistatud ained. |
| --- | --- |

b)

turuleviimise eest vastutava isiku poolt direktiivi 67/548/EMÜ artikli 6 kohaselt ajutiselt klassifitseeritud ja märgistatud ained.

3.   Kui käesoleva direktiivi V lisas ei ole sätestatud teisiti, võetakse käesoleva direktiiviga hõlmatud preparaatide puhul arvesse lõikes 2 osutatud ning tervis- ja/või keskkonnamõjude tõttu ohtlikuks klassifitseeritud aineid, olgugi et tegemist on ebapuhaste ainete või lisanditega, kui nende kontsentratsioon on vähemalt võrdne järgmises tabelis esitatud väärtustega, välja arvatud juhud, kui määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osaga või käesoleva direktiivi II lisa B osaga või III lisa B osaga on ette nähtud väiksem kontsentratsioon.

| Aine ohukategooria | Arvestatav kontsentratsioon |
| --- | --- |
| gaasilistes preparaatides
  mahuprotsendina | muudes preparaatides
  massiprotsendina |
| Väga toksiline | ≥ 0,02 | ≥ 0,1 |
| Toksiline | ≥ 0,02 | ≥ 0,1 |
| Kantserogeenne
  1. või 2. kategooria | ≥ 0,02 | ≥ 0,1 |
| Mutageenne
  1. või 2. kategooria | ≥ 0,02 | ≥ 0,1 |
| Paljunemist toksiliselt mõjutav
  1. või 2. kategooria | ≥ 0,02 | ≥ 0,1 |
| Kahjulik | ≥ 0,2 | ≥ 1 |
| Söövitav | ≥ 0,02 | ≥ 1 |
| Ärritust tekitav | ≥ 0,2 | ≥ 1 |
| Ülitundlikkust tekitav | ≥ 0,2 | ≥ 1 |
| Kantserogeenne
  3. kategooria | ≥ 0,2 | ≥ 1 |
| Mutageenne
  3. kategooria | ≥ 0,2 | ≥ 1 |
| Paljunemist toksiliselt mõjutav
  3. kategooria | ≥ 0,2 | ≥ 1 |
| Keskkonnaohtlik N | | ≥ 0,1 |
| Keskkonnaohtlik Osoon | ≥ 0,1 | ≥ 0,1 |
| Keskkonnaohtlik | | ≥ 1 |

Aine ohukategooria

Arvestatav kontsentratsioon

gaasilistes preparaatides

mahuprotsendina

muudes preparaatides

massiprotsendina

Väga toksiline

≥ 0,02

≥ 0,1

Toksiline

≥ 0,02

≥ 0,1

Kantserogeenne

1. või 2. kategooria

≥ 0,02

≥ 0,1

Mutageenne

1. või 2. kategooria

≥ 0,02

≥ 0,1

Paljunemist toksiliselt mõjutav

1. või 2. kategooria

≥ 0,02

≥ 0,1

Kahjulik

≥ 0,2

≥ 1

Söövitav

≥ 0,02

≥ 1

Ärritust tekitav

≥ 0,2

≥ 1

Ülitundlikkust tekitav

≥ 0,2

≥ 1

Kantserogeenne

3. kategooria

≥ 0,2

≥ 1

Mutageenne

3. kategooria

≥ 0,2

≥ 1

Paljunemist toksiliselt mõjutav

3. kategooria

≥ 0,2

≥ 1

Keskkonnaohtlik N

≥ 0,1

Keskkonnaohtlik Osoon

≥ 0,1

≥ 0,1

Keskkonnaohtlik

≥ 1

Artikkel 4

Klassifitseerimise ja märgistamise üldpõhimõtted

1.   Ohtlike ainete klassifitseerimisel sõltuvalt nendega kaasnevate ohutegurite suurusest ja iseloomust tuginetakse artiklis 2 määratletud ohukategooriatele.

2.   Klassifitseerimise ja märgistamise üldpõhimõtteid kohaldatakse kooskõlas direktiivi 67/548/EMÜ VI lisas sätestatud kriteeriumidega, välja arvatud juhud, kui kohaldatakse muid artiklites 5, 6, 7 ja 10 ning käesoleva direktiivi asjakohastes lisades osutatud kriteeriume.

Artikkel 5

Füüsikalis-keemilistest omadustest tulenevate ohutegurite hindamine

1.   Preparaadi füüsikalis-keemilistest omadustest tulenevate ohutegurite hindamisel määratakse nõukogu määruse (EÜ) nr 440/2008 (22) lisa A osas sätestatud viisil kindlaks preparaadi need füüsikalis-keemilised omadused, mis on vajalikud selle asjakohaseks klassifitseerimiseks ja märgistamiseks kooskõlas direktiivi 67/548/EMÜ VI lisas sätestatud kriteeriumidega.

2.   Erandina lõikest 1 ei ole vaja kindlaks määrata aine plahvatusohtlikke, oksüdeerivaid, ülikergesti süttimist, kergesti süttimist ja süttimist põhjustavaid omadusi, tingimusel et:

| a) | ühelgi koostisosal ei ole nimetatud omadusi ning et tootja käsutuses oleva teabe kohaselt ei kaasne preparaadiga sellist ohtu; |
| --- | --- |

a)

ühelgi koostisosal ei ole nimetatud omadusi ning et tootja käsutuses oleva teabe kohaselt ei kaasne preparaadiga sellist ohtu;

| b) | preparaadi kindlaksmääratud koostise muutmise korral on võimalik teadusliku tõendusmaterjali põhjal kinnitada, et sellega kaasnevate ohutegurite ümberhindamise tulemusena klassifikatsioon ei muutu; |
| --- | --- |

b)

preparaadi kindlaksmääratud koostise muutmise korral on võimalik teadusliku tõendusmaterjali põhjal kinnitada, et sellega kaasnevate ohutegurite ümberhindamise tulemusena klassifikatsioon ei muutu;

| c) | turuleviidud aerosoolpreparaadid vastavad nõukogu direktiivi 75/324/EMÜ (23) artikli 8 lõike 1 punkti a sätetele. |
| --- | --- |

c)

turuleviidud aerosoolpreparaadid vastavad nõukogu direktiivi 75/324/EMÜ (23) artikli 8 lõike 1 punkti a sätetele.

3.   Nendel juhtudel, mille suhtes ei kohaldata määruse (EÜ) nr 440/2008 lisa A osas sätestatud meetodeid, rakendatakse käesoleva direktiivi I lisa B osas esitatud alternatiivseid arvutusmeetodeid.

4.   Määruse (EÜ) nr 440/2008 lisa A osas sätestatud meetodite kohaldamisest vabastamise konkreetsed juhud on esitatud käesoleva direktiivi I lisa A osas.

5.   Määrusega (EÜ) nr 1107/2009 kohaldamist hõlmatud preparaatide füüsikalis-keemilistest omadustest tulenevate ohutegurite hindamisel määratakse kindlaks preparaadi need füüsikalis-keemilised omadused, mis on vajalikud selle nõuetekohaseks klassifitseerimiseks kooskõlas direktiivi 67/548/EMÜ VI lisas sätestatud kriteeriumidega. Omadused määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 440/2008 lisa A osas sätestatud viisil, välja arvatud juhud, kui on lubatud kasutada muid komisjoni määruste (EL) nr 544/2011 (24) ja (EL) nr 545/2011 (25) kohaseid rahvusvaheliselt tunnustatud meetodeid.

Artikkel 6

Terviseriskide hindamine

1.   Preparaadiga kaasnevaid terviseriske hinnatakse ühe või mitme järgmise menetluse abil:

| a) | II lisas kirjeldatud tavapärane meetod; |
| --- | --- |

a)

II lisas kirjeldatud tavapärane meetod;

| b) | määratakse kindlaks preparaadi toksikoloogilised omadused, mis on vajalikud selle asjakohaseks klassifitseerimiseks kooskõlas direktiivi 67/548/EMÜ VI lisas esitatud kriteeriumidega. Omadused määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 440/2008 lisa B osas sätestatud viisil, välja arvatud juhud, kui taimekaitsevahendite puhul on lubatud kasutada muid komisjoni määruste (EL) nr 544/2011 ja (EL) nr 545/2011 kohaseid rahvusvaheliselt tunnustatud meetodeid. |
| --- | --- |

b)

määratakse kindlaks preparaadi toksikoloogilised omadused, mis on vajalikud selle asjakohaseks klassifitseerimiseks kooskõlas direktiivi 67/548/EMÜ VI lisas esitatud kriteeriumidega. Omadused määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 440/2008 lisa B osas sätestatud viisil, välja arvatud juhud, kui taimekaitsevahendite puhul on lubatud kasutada muid komisjoni määruste (EL) nr 544/2011 ja (EL) nr 545/2011 kohaseid rahvusvaheliselt tunnustatud meetodeid.

2.   Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1107/2009 nõuete kohaldamist, võib preparaadi turuleviimise eest vastutav isik ainult sel juhul, kui ta suudab teaduslikult tõestada, et preparaadi toksikoloogilisi omadusi ei ole võimalik täpselt määrata lõike 1 punktis a kirjeldatud meetodil ega loomkatsete olemasolevate tulemuste põhjal, kasutada lõike 1 punktis b esitatud meetodeid, tingimusel et need on õigustatud või nendeks on saadud eriluba vastavalt direktiivi 86/609/EMÜ artiklile 12.

Kui toksikoloogilise omaduse kindlaksmääramisel kasutatakse uute andmete saamiseks lõike 1 punktis b esitatud meetodeid, juhindutakse katsetamisel hea laboritava põhimõtetest, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2004/10/EÜ (26) ning direktiivi 86/609/EMÜ sätetest, eelkõige selle artiklitest 7 ja 12.

Kui lõikest 3 ei tulene teisiti, kasutatakse juhul, kui preparaadi toksikoloogiline omadus on kindlaks määratud nii lõike 1 punktis a kui ka punktis b kirjeldatud meetoditega, selle klassifitseerimisel lõike 1 punktis b esitatud meetoditega saadud tulemusi, välja arvatud kantserogeensed, mutageensed või paljunemist toksiliselt mõjutavad omadused, mille kindlaksmääramiseks kasutatakse ainult lõike 1 punktis a osutatud meetodit.

Kõiki preparaadi toksikoloogilisi omadusi, mida ei ole hinnatud lõike 1 punktis b kirjeldatud meetodil, hinnatakse lõike 1 punktis a esitatud meetodil.

3.   Peale selle, kui on võimalik tõestada epidemioloogiliste uuringute, direktiivi 67/548/EMÜ VI lisa kohaste konkreetsete juhtumite teaduslikult usaldusväärsete uuringute või statistikale tuginevate kogemuste põhjal, näiteks mürgistusalase teabega tegelevatelt üksustelt saadud või kutsehaigustega seotud andmete hindamise põhjal:

| — | et aine toksikoloogiline mõju inimesele erineb lõikes 1 kirjeldatud meetodite kohaldamisel saadud tulemustest, lähtutakse kõnealuse preparaadi klassifitseerimisel selle mõjust inimesele, |
| --- | --- |

—

et aine toksikoloogiline mõju inimesele erineb lõikes 1 kirjeldatud meetodite kohaldamisel saadud tulemustest, lähtutakse kõnealuse preparaadi klassifitseerimisel selle mõjust inimesele,

| — | et näiteks võimendamisest tingituna alahinnatakse tavapärasel hindamisel toksikoloogilisi ohutegureid, võetakse kõnealuseid mõjureid arvesse preparaadi klassifitseerimisel, |
| --- | --- |

—

et näiteks võimendamisest tingituna alahinnatakse tavapärasel hindamisel toksikoloogilisi ohutegureid, võetakse kõnealuseid mõjureid arvesse preparaadi klassifitseerimisel,

| — | et näiteks antagonismist tingituna ülehinnatakse tavapärasel hindamisel toksikoloogilisi ohutegureid, võetakse kõnealuseid mõjureid arvesse preparaadi klassifitseerimisel. |
| --- | --- |

—

et näiteks antagonismist tingituna ülehinnatakse tavapärasel hindamisel toksikoloogilisi ohutegureid, võetakse kõnealuseid mõjureid arvesse preparaadi klassifitseerimisel.

4.   Kindlaksmääratud koostisega preparaatide puhul, mis on klassifitseeritud vastavalt lõike 1 punktile b, välja arvatud määrusega (EÜ) nr 1107/2009 hõlmatud preparaadid, hinnatakse terviseriskid uuesti kas lõike 1 punktis a või punktis b kirjeldatud meetoditega, kui:

| — | tootja muudab esialgu koostisesse kuulunud ühe või mitme ohtliku koostisaine massi- või mahuprotsenti vastavalt järgmisele tabelile:






  Koostisosa esialgne kontsentratsioon aines | Koostisosa esialgse kontsentratsiooni lubatud kõikumine |
| --- | --- | --- |
| ≤ 2,5  % | ± 30 % |
| > 2,5 ≤ 10 % | ± 20 % |
| > 10 ≤ 25 % | ± 10 % |
| > 25 ≤ 100 % | ± 5 % |

—

tootja muudab esialgu koostisesse kuulunud ühe või mitme ohtliku koostisaine massi- või mahuprotsenti vastavalt järgmisele tabelile:

Koostisosa esialgne kontsentratsioon aines

Koostisosa esialgse kontsentratsiooni lubatud kõikumine

≤ 2,5  %

± 30 %

> 2,5 ≤ 10 %

± 20 %

> 10 ≤ 25 %

± 10 %

> 25 ≤ 100 %

± 5 %

| — | tootja muudab koostist, asendades või lisades ühe või mitu koostisosa, mis artiklis 2 esitatud määratluste kohaselt võivad olla ohtlikud, kuid ei pruugi seda olla. |
| --- | --- |

—

tootja muudab koostist, asendades või lisades ühe või mitu koostisosa, mis artiklis 2 esitatud määratluste kohaselt võivad olla ohtlikud, kuid ei pruugi seda olla.

Uut hindamist kohaldatakse juhtudel, kui ei ole usaldusväärset teaduslikku põhjendust selle kohta, et ohutegurite ümberhindamise tulemusena klassifikatsioon ei muutu.

Artikkel 7

Keskkonnariskide hindamine

1.   Preparaadi keskkonnariske hinnatakse ühe või mitme järgmise menetluse abil:

| a) | III lisas kirjeldatud tavapärane meetod; |
| --- | --- |

a)

III lisas kirjeldatud tavapärane meetod;

| b) | määratakse kindlaks preparaadi keskkonnaohtlikud omadused, mis on vajalikud preparaadi asjakohaseks klassifitseerimiseks kooskõlas direktiivi 67/548/EMÜ VI lisas esitatud kriteeriumidega. Omadused määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 440/2008 lisa C osas sätestatud viisil, välja arvatud juhud, kui taimekaitsevahendite puhul on lubatud kasutada muid määruste (EL) nr 544/2011 ja (EL) nr 545/2011 sätete kohaseid rahvusvaheliselt tunnustatud meetodeid. Ilma et see piiraks määruses (EÜ) nr 1107/2009 sätestatud või selle kohaste katsetamisnõuete kohaldamist, on katsetamismeetodite kohaldamise tingimused esitatud käesoleva direktiivi III lisa C osas. |
| --- | --- |

b)

määratakse kindlaks preparaadi keskkonnaohtlikud omadused, mis on vajalikud preparaadi asjakohaseks klassifitseerimiseks kooskõlas direktiivi 67/548/EMÜ VI lisas esitatud kriteeriumidega. Omadused määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 440/2008 lisa C osas sätestatud viisil, välja arvatud juhud, kui taimekaitsevahendite puhul on lubatud kasutada muid määruste (EL) nr 544/2011 ja (EL) nr 545/2011 sätete kohaseid rahvusvaheliselt tunnustatud meetodeid. Ilma et see piiraks määruses (EÜ) nr 1107/2009 sätestatud või selle kohaste katsetamisnõuete kohaldamist, on katsetamismeetodite kohaldamise tingimused esitatud käesoleva direktiivi III lisa C osas.

2.   Kui ökotoksikoloogilise omaduse kindlaksmääramisel kasutatakse uute andmete saamiseks üht lõike 1 punktis b kirjeldatud meetodit, juhindutakse katsetamisel direktiiviga 2004/10/EÜ ettenähtud hea laboritava põhimõtetest ja direktiivi 86/609/EMÜ sätetest.

Kui keskkonnariske on hinnatud mõlema eespool nimetatud menetluse kohaselt, kasutatakse preparaadi klassifitseerimisel lõike 1 punktis b osutatud meetodiga saadud tulemusi.

3.   Kindlaksmääratud koostisega preparaatide puhul, mis on klassifitseeritud vastavalt lõike 1 punktile b, välja arvatud määrusega (EÜ) nr 1107/2009 hõlmatud preparaadid, hinnatakse keskkonnariskid uuesti kas lõike 1 punktis a või b kirjeldatud meetoditega, kui:

| — | tootja muudab esialgu koostisesse kuulunud ühe või mitme ohtliku koostisaine massi- või mahuprotsenti vastavalt järgmisele tabelile:






  Koostisosa esialgne kontsentratsioon aines | Koostisosa esialgse kontsentratsiooni lubatud kõikumine |
| --- | --- | --- |
| ≤ 2,5  % | ± 30 % |
| >2,5 ≤ 10 % | ± 20 % |
| > 10 ≤ 25 % | ± 10 % |
| > 25 ≤ 100 % | ± 5 % |

—

tootja muudab esialgu koostisesse kuulunud ühe või mitme ohtliku koostisaine massi- või mahuprotsenti vastavalt järgmisele tabelile:

Koostisosa esialgne kontsentratsioon aines

Koostisosa esialgse kontsentratsiooni lubatud kõikumine

≤ 2,5  %

± 30 %

>2,5 ≤ 10 %

± 20 %

> 10 ≤ 25 %

± 10 %

> 25 ≤ 100 %

± 5 %

| — | tootja muudab koostist, asendades või lisades ühe või mitu koostisosa, mis artiklis 2 esitatud määratluste kohaselt võivad olla ohtlikud, kuid ei pruugi seda olla. |
| --- | --- |

—

tootja muudab koostist, asendades või lisades ühe või mitu koostisosa, mis artiklis 2 esitatud määratluste kohaselt võivad olla ohtlikud, kuid ei pruugi seda olla.

Uut hindamist kohaldatakse peale juhtude, kui on usaldusväärne teaduslik põhjendus selle kohta, et ohutegurite ümberhindamise tulemusena klassifikatsioon ei muutu.

Artikkel 8

Liikmesriikide kohustused ja ülesanded

1.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et käesoleva direktiiviga hõlmatud preparaate ei saa viia turule, kui nad ei ole direktiiviga kooskõlas.

2.   Käesoleva direktiivi järgimise tagamiseks võivad liikmesriikide ametiasutused taotleda preparaadi koostist käsitlevat ja muud asjassepuutuvat teavet kõikidelt preparaadi turuleviimise eest vastutavatelt isikutelt.

3.   Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed tagamaks, et preparaadi turuleviimise eest vastutavad isikud hoiavad liikmesriikide ametiasutustele kättesaadavana:

| a) | preparaadi klassifitseerimisel ja märgistamisel kasutatud andmed; |
| --- | --- |

a)

preparaadi klassifitseerimisel ja märgistamisel kasutatud andmed;

| b) | kõik artikli 9 punktile c vastavate pakendamisnõuetega seotud andmed, kaasa arvatud direktiivi 67/548/EMÜ IX lisa A osa kohaselt väljastatud katsetamissertifikaat; |
| --- | --- |

b)

kõik artikli 9 punktile c vastavate pakendamisnõuetega seotud andmed, kaasa arvatud direktiivi 67/548/EMÜ IX lisa A osa kohaselt väljastatud katsetamissertifikaat;

| c) | määruse (EÜ) nr 1907/2006 artiklile 31 vastava ohutuskaardi koostamisel kasutatud andmed. |
| --- | --- |

c)

määruse (EÜ) nr 1907/2006 artiklile 31 vastava ohutuskaardi koostamisel kasutatud andmed.

4.   Liikmesriigid ja komisjon vahetavad selle riikliku ametiasutuse või nende asutuste nime ja täielikku aadressi käsitlevat teavet, kes vastutab või vastutavad käesoleva direktiivi tegeliku rakendamisega seotud teabe edastamise ja vahetamise eest.

Artikkel 9

Pakendamine

1.   Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed tagamaks, et:

| a) | artikli 1 lõike 2 kohaseid preparaate ega artikli 1 lõike 3 kohaselt IV lisaga hõlmatud preparaate ei saa turule viia, kui nende pakend ei vasta järgmistele nõuetele:






  i) | see on kujundatud ja valmistatud nii, et sisu ei pääseks välja; käesolevat nõuet ei kohaldata, kui on ette nähtud erikaitseseadiste kasutamine; |
| --- | --- | --- |

a)

artikli 1 lõike 2 kohaseid preparaate ega artikli 1 lõike 3 kohaselt IV lisaga hõlmatud preparaate ei saa turule viia, kui nende pakend ei vasta järgmistele nõuetele:

i)

see on kujundatud ja valmistatud nii, et sisu ei pääseks välja; käesolevat nõuet ei kohaldata, kui on ette nähtud erikaitseseadiste kasutamine;

| ii) | pakendi ja kinnituste materjal ei tohi olla vastuvõtlik sisu negatiivsele toimele ega moodustada üheskoos sisuga ohtlikke ühendeid; |
| --- | --- |

ii)

pakendi ja kinnituste materjal ei tohi olla vastuvõtlik sisu negatiivsele toimele ega moodustada üheskoos sisuga ohtlikke ühendeid;

| iii) | pakend ja kinnitused peavad olema üleni vastupidavast ja tugevast materjalist, et need ei lõdveneks, vaid taluksid tavapärase käitlemisega kaasnevat koormust ja venitust; |
| --- | --- |

iii)

pakend ja kinnitused peavad olema üleni vastupidavast ja tugevast materjalist, et need ei lõdveneks, vaid taluksid tavapärase käitlemisega kaasnevat koormust ja venitust;

| iv) | asendatavate kinnitusseadistega varustatud tootepakendeid peab saama korduvalt sulgeda, ilma et sisu välja pääseks; |
| --- | --- |

iv)

asendatavate kinnitusseadistega varustatud tootepakendeid peab saama korduvalt sulgeda, ilma et sisu välja pääseks;

| b) | üldsusele pakutavate või müüdavate tootepakendite puhul, mis sisaldavad artikli 1 lõike 2 kohaseid preparaate ja artikli 1 lõike 3 kohaselt IV lisaga hõlmatud preparaate, ei tohi kasutada:






  i) | sellist kuju ja/ega graafilist kujundust, mis võiks tõmmata endale või äratada laste tähelepanu või eksitada tarbijat; |
| --- | --- | --- |

b)

üldsusele pakutavate või müüdavate tootepakendite puhul, mis sisaldavad artikli 1 lõike 2 kohaseid preparaate ja artikli 1 lõike 3 kohaselt IV lisaga hõlmatud preparaate, ei tohi kasutada:

i)

sellist kuju ja/ega graafilist kujundust, mis võiks tõmmata endale või äratada laste tähelepanu või eksitada tarbijat;

| ii) | toiduainete, sööda, ravimite ja kosmeetikavahendite puhul kasutatavat esitlusviisi või nimetust; |
| --- | --- |

ii)

toiduainete, sööda, ravimite ja kosmeetikavahendite puhul kasutatavat esitlusviisi või nimetust;

| c) | tootepakendid, mis sisaldavad konkreetseid üldsusele pakutavaid või müüdavaid preparaate, mis on loetletud IV lisas:






  i) | varustatakse lapse jaoks avamatute kinnitustega ja/või |
| --- | --- | --- |

c)

tootepakendid, mis sisaldavad konkreetseid üldsusele pakutavaid või müüdavaid preparaate, mis on loetletud IV lisas:

i)

varustatakse lapse jaoks avamatute kinnitustega ja/või

| ii) | reljeefsete hoiatusmärgistega. |
| --- | --- |

ii)

reljeefsete hoiatusmärgistega.

Kõnealused seadised peavad vastama direktiivi 67/548/EMÜ IX lisa A ja B osas esitatud tehnilistele näitajatele.

2.   Preparaadi pakendit peetakse vastavaks lõike 1 punkti a alapunktide i, ii ja iii nõuetele, kui see vastab ohtlike kaupade raudtee-, maantee-, sisevee-, mere- või õhuvedude suhtes kohaldatavatele nõuetele.

Artikkel 10

Märgistamine

1.   Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed tagamaks, et:

| a) | artikli 1 lõike 2 kohaseid preparaate ei saa turule viia, kui nende pakendil olev märgistus ei vasta kõikidele käesoleva artikli nõuetele ning V lisa A ja B osa erisätetele; |
| --- | --- |

a)

artikli 1 lõike 2 kohaseid preparaate ei saa turule viia, kui nende pakendil olev märgistus ei vasta kõikidele käesoleva artikli nõuetele ning V lisa A ja B osa erisätetele;

| b) | artikli 1 lõike 3 kohaselt V lisa B ja C osas määratletud preparaate ei saa turule viia, kui nende pakendil olev märgistus ei vasta käesoleva artikli lõike 3 punktide a ja b nõuetele ega V lisa B ja C osa erisätetele. |
| --- | --- |

b)

artikli 1 lõike 3 kohaselt V lisa B ja C osas määratletud preparaate ei saa turule viia, kui nende pakendil olev märgistus ei vasta käesoleva artikli lõike 3 punktide a ja b nõuetele ega V lisa B ja C osa erisätetele.

2.   Määruse (EÜ) nr 1107/2009 reguleerimisalasse kuuluvate taimekaitsevahendite puhul kasutatakse lisaks käesoleva direktiivi märgistusnõuetele järgmist teksti:

„Inimest ja keskkonda mõjutavate ohutegurite vältimiseks järgida kasutamisjuhendit.”

Käesolev märgistus ei piira määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 65 ega määruse (EL) nr 547/2011 (27) I ja III lisa kohaselt nõutud teavet.

27

3.   Kõikidele pakenditele märgitakse selgelt ja loetavalt järgmine teave:

| a) | preparaadi kaubanimi või nimetus; |
| --- | --- |

a)

preparaadi kaubanimi või nimetus;

| b) | preparaadi turuleviimise eest vastutava Euroopa Liidus registrisse kantud isiku, olgu see tootja, importija või turustaja, nimi, täielik aadress ja telefoninumber; |
| --- | --- |

b)

preparaadi turuleviimise eest vastutava Euroopa Liidus registrisse kantud isiku, olgu see tootja, importija või turustaja, nimi, täielik aadress ja telefoninumber;

| c) | preparaadis sisalduva aine või ainete keemilised nimetused vastavalt järgmistele üksikasjalikele eeskirjadele:






  i) | kui preparaat on vastavalt artiklile 6 klassifitseeritud kategooriatesse T+, T, Xn, tuleb arvesse võtta ainult neid preparaadis sisalduvaid T+, T, Xn-kategooria aineid, mille kontsentratsioon preparaadis on vähemalt võrdne määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa või muudel juhtudel käesoleva direktiivi II lisa B osas kindlaksmääratud kontsentratsiooni alammääraga (Xn); |
| --- | --- | --- |

c)

preparaadis sisalduva aine või ainete keemilised nimetused vastavalt järgmistele üksikasjalikele eeskirjadele:

i)

kui preparaat on vastavalt artiklile 6 klassifitseeritud kategooriatesse T+, T, Xn, tuleb arvesse võtta ainult neid preparaadis sisalduvaid T+, T, Xn-kategooria aineid, mille kontsentratsioon preparaadis on vähemalt võrdne määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa või muudel juhtudel käesoleva direktiivi II lisa B osas kindlaksmääratud kontsentratsiooni alammääraga (Xn);

+

n

+

n

n

| ii) | kui preparaat on vastavalt artiklile 6 klassifitseeritud kategooriasse C, tuleb arvesse võtta ainult neid preparaadis sisalduvaid C-kategooria aineid, mille kontsentratsioon preparaadis on vähemalt võrdne määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa või muudel juhtudel käesoleva direktiivi II lisa B osas kindlaksmääratud kontsentratsiooni alammääraga (Xi); |
| --- | --- |

ii)

kui preparaat on vastavalt artiklile 6 klassifitseeritud kategooriasse C, tuleb arvesse võtta ainult neid preparaadis sisalduvaid C-kategooria aineid, mille kontsentratsioon preparaadis on vähemalt võrdne määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa või muudel juhtudel käesoleva direktiivi II lisa B osas kindlaksmääratud kontsentratsiooni alammääraga (Xi);

| iii) | nende ainete nimetused, mille sisalduse tõttu klassifitseeritakse preparaat ühte või mitmesse järgmisesse ohukategooriasse, märgitakse etiketile:






  — | 1., 2. või 3. kategooriasse kuuluv kantserogeenne aine, |
| --- | --- | --- |

iii)

nende ainete nimetused, mille sisalduse tõttu klassifitseeritakse preparaat ühte või mitmesse järgmisesse ohukategooriasse, märgitakse etiketile:

—

1., 2. või 3. kategooriasse kuuluv kantserogeenne aine,

| — | 1., 2. või 3. kategooriasse kuuluv mutageenne aine, |
| --- | --- |

—

1., 2. või 3. kategooriasse kuuluv mutageenne aine,

| — | 1., 2. või 3. kategooriasse kuuluv paljunemist toksiliselt mõjutav aine, |
| --- | --- |

—

1., 2. või 3. kategooriasse kuuluv paljunemist toksiliselt mõjutav aine,

| — | väga toksiline, toksiline või ühekordse kokkupuute tagajärjel mittesurmava toime tõttu kahjulik aine, |
| --- | --- |

—

väga toksiline, toksiline või ühekordse kokkupuute tagajärjel mittesurmava toime tõttu kahjulik aine,

| — | toksiline või korduva või pikaajalise kokkupuute tagajärjel tugevalt kahjustava toime tõttu kahjulik aine, |
| --- | --- |

—

toksiline või korduva või pikaajalise kokkupuute tagajärjel tugevalt kahjustava toime tõttu kahjulik aine,

| — | ülitundlikkust tekitav aine. |
| --- | --- |

—

ülitundlikkust tekitav aine.

Keemiline nimetus on üks määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa loetletud nimetus või kui kõnealuses lisas vastavasisuline nimetus alles puudub, siis rahvusvaheliselt tunnustatud keemiline nimetus;

| iv) | kõikide nende ainete nimetused, mille sisalduse tõttu on preparaat klassifitseeritud ühte järgmistest ohukategooriatest, tuleb märkida etiketile, välja arvatud juhud, kui aine tuleb märkida punktide i, ii või iii kohaselt:






  — | plahvatusohtlik, |
| --- | --- | --- |

iv)

kõikide nende ainete nimetused, mille sisalduse tõttu on preparaat klassifitseeritud ühte järgmistest ohukategooriatest, tuleb märkida etiketile, välja arvatud juhud, kui aine tuleb märkida punktide i, ii või iii kohaselt:

—

plahvatusohtlik,

| — | oksüdeeriv, |
| --- | --- |

—

oksüdeeriv,

| — | ülikergesti süttiv, |
| --- | --- |

—

ülikergesti süttiv,

| — | kergestisüttiv, |
| --- | --- |

—

kergestisüttiv,

| — | süttiv, |
| --- | --- |

—

süttiv,

| — | ärritust tekitav, |
| --- | --- |

—

ärritust tekitav,

| — | keskkonnaohtlik; |
| --- | --- |

—

keskkonnaohtlik;

| v) | tavaliselt piisab neljast keemilisest nimetusest, et tuvastada ained, millega kaasnevad põhilised terviseriskid ning mille alusel on aine klassifitseeritud ja kaasnevale ohule viitavad vastavasisulised väljendid valitud. Mõnel juhul võib vaja minna rohkem kui nelja keemilist nimetust; |
| --- | --- |

v)

tavaliselt piisab neljast keemilisest nimetusest, et tuvastada ained, millega kaasnevad põhilised terviseriskid ning mille alusel on aine klassifitseeritud ja kaasnevale ohule viitavad vastavasisulised väljendid valitud. Mõnel juhul võib vaja minna rohkem kui nelja keemilist nimetust;

| d) | ohutunnus (-tunnused) ja hoiatusmärgis (-märgised). Käesolevas direktiivis täpsustatud ohutunnused ja preparaadi kasutamisega seotud hoiatusmärgised peavad vastama direktiivi 67/548/EMÜ II ja VI lisale ning neid kohaldatakse kooskõlas käesoleva direktiivi I, II ja III lisa kohaselt korraldatud ohutegurite hindamisega.
  Kui preparaadile on vaja kinnitada rohkem kui üks ohutunnus, siis järgmiste kohustuslike tunnuste korral:






  i) | T korral ei ole tunnused C ja X kohustuslikud, kui määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa ei ole kindlaks määratud teisiti; |
| --- | --- | --- |

d)

ohutunnus (-tunnused) ja hoiatusmärgis (-märgised). Käesolevas direktiivis täpsustatud ohutunnused ja preparaadi kasutamisega seotud hoiatusmärgised peavad vastama direktiivi 67/548/EMÜ II ja VI lisale ning neid kohaldatakse kooskõlas käesoleva direktiivi I, II ja III lisa kohaselt korraldatud ohutegurite hindamisega.

Kui preparaadile on vaja kinnitada rohkem kui üks ohutunnus, siis järgmiste kohustuslike tunnuste korral:

i)

T korral ei ole tunnused C ja X kohustuslikud, kui määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa ei ole kindlaks määratud teisiti;

| ii) | C korral ei ole tunnus X kohustuslik; |
| --- | --- |

ii)

C korral ei ole tunnus X kohustuslik;

| iii) | E korral ei ole tunnused F ja O kohustuslikud; |
| --- | --- |

iii)

E korral ei ole tunnused F ja O kohustuslikud;

| iv) | Xn korral ei ole Xi kohustuslik. |
| --- | --- |

iv)

Xn korral ei ole Xi kohustuslik.

n

i

Tunnus (tunnused) trükitakse musta värviga oranžkollasele põhjale;

| e) | riskilaused (R-laused). Erilist ohtu käsitlevad märgised (R-laused) vastavad direktiivi 67/548/EMÜ III ja VI lisale ning neid kohaldatakse kooskõlas käesoleva direktiivi I, II ja III lisa kohaselt korraldatud ohutegurite hindamise tulemustega.
  Tavaliselt piisab ohu kirjeldamiseks maksimaalselt kuuest R-lausest; sel puhul käsitletakse direktiivi 67/548/EMÜ III lisas loetletud ühendlauseid üksiku lausena. Kui preparaat kuulub rohkem kui ühte ohukategooriasse, hõlmavad kõnealused standardlaused kõiki põhilisi nimetatud preparaadiga seotud ohutegureid. Mõnel juhul võib vaja minna rohkem kui kuut R-lauset.
  Selliseid standardlauseid nagu „ülikergesti süttiv” või „kergestisüttiv” ei ole vaja märkida, kui punkti d kohaselt kasutatavad hoiatusmärgised sellele viitavad; |
| --- | --- |

e)

riskilaused (R-laused). Erilist ohtu käsitlevad märgised (R-laused) vastavad direktiivi 67/548/EMÜ III ja VI lisale ning neid kohaldatakse kooskõlas käesoleva direktiivi I, II ja III lisa kohaselt korraldatud ohutegurite hindamise tulemustega.

Tavaliselt piisab ohu kirjeldamiseks maksimaalselt kuuest R-lausest; sel puhul käsitletakse direktiivi 67/548/EMÜ III lisas loetletud ühendlauseid üksiku lausena. Kui preparaat kuulub rohkem kui ühte ohukategooriasse, hõlmavad kõnealused standardlaused kõiki põhilisi nimetatud preparaadiga seotud ohutegureid. Mõnel juhul võib vaja minna rohkem kui kuut R-lauset.

Selliseid standardlauseid nagu „ülikergesti süttiv” või „kergestisüttiv” ei ole vaja märkida, kui punkti d kohaselt kasutatavad hoiatusmärgised sellele viitavad;

| f) | ohutusteave (S-laused). Ohutusteavet käsitlevad märgised (S-laused) vastavad direktiivi 67/548/EMÜ IV ja VI lisale ning neid kohaldatakse kooskõlas käesoleva direktiivi I, II ja III lisa kohaselt korraldatud ohutegurite hindamise tulemustega.
  Tavaliselt piisab kõige asjakohasema ohutusteabe sõnastamiseks maksimaalselt kuuest S-lausest; sel puhul käsitletakse direktiivi 67/548/EMÜ IV lisas loetletud ühendlauseid üksiku lausena. Mõne juhul võib vaja minna rohkem kui kuut S-lauset.
  Kui etiketile ega pakendile endale ei ole füüsiliselt võimalik teavet märkida, pannakse preparaadi kasutamist käsitlev ohutusteave pakendile kaasa; |
| --- | --- |

f)

ohutusteave (S-laused). Ohutusteavet käsitlevad märgised (S-laused) vastavad direktiivi 67/548/EMÜ IV ja VI lisale ning neid kohaldatakse kooskõlas käesoleva direktiivi I, II ja III lisa kohaselt korraldatud ohutegurite hindamise tulemustega.

Tavaliselt piisab kõige asjakohasema ohutusteabe sõnastamiseks maksimaalselt kuuest S-lausest; sel puhul käsitletakse direktiivi 67/548/EMÜ IV lisas loetletud ühendlauseid üksiku lausena. Mõne juhul võib vaja minna rohkem kui kuut S-lauset.

Kui etiketile ega pakendile endale ei ole füüsiliselt võimalik teavet märkida, pannakse preparaadi kasutamist käsitlev ohutusteave pakendile kaasa;

| g) | sisu nimikogus (nimimass või -maht), kui preparaati pakutakse või müüakse üldsusele. |
| --- | --- |

g)

sisu nimikogus (nimimass või -maht), kui preparaati pakutakse või müüakse üldsusele.

4.   Erandina lõike 3 punktidest d, e ja f, on komisjonil õigus võtta vastu kooskõlas artikliga 20 vastu delegeeritud õigusakte, et vabastada teatavad artikli 7 tähenduses ohtlikuks klassifitseeritud preparaadid teatavate keskkonnaalast märgistust käsitlevate sätete või keskkonnaalase märgistusega seotud erisätete kohaldamisest, kui on võimalik tõestada keskkonnamõju vähenemist. Kõnealused vabastused või erisätted on määratletud ning sätestatud V lisa A ja B osas.

5.   Kui pakendi sisaldus ei ületa 125 ml:

| a) | ei ole tarvis sellele märkida R- ega S-lauseid, kui pakend sisaldab ülikergesti süttivaid, oksüdeerivaid, ärritust tekitavaid, välja arvatud kategooriasse R41 kuuluvad preparaadid, või keskkonnaohtlikke ja tunnusega N varustatud preparaate; |
| --- | --- |

a)

ei ole tarvis sellele märkida R- ega S-lauseid, kui pakend sisaldab ülikergesti süttivaid, oksüdeerivaid, ärritust tekitavaid, välja arvatud kategooriasse R41 kuuluvad preparaadid, või keskkonnaohtlikke ja tunnusega N varustatud preparaate;

| b) | on vaja sellele märkida R-laused, kuid S-lauseid ei ole tarvis märkida, kui pakend sisaldab süttivaid või keskkonnaohtlikke preparaate, millele ei ole lisatud tunnust N. |
| --- | --- |

b)

on vaja sellele märkida R-laused, kuid S-lauseid ei ole tarvis märkida, kui pakend sisaldab süttivaid või keskkonnaohtlikke preparaate, millele ei ole lisatud tunnust N.

6.   Ilma et see piiraks määruse (EL) nr 547/2011 I lisa punkti 3 kohaldamist, ei märgita ühelegi käesoleva direktiivi reguleerimisalasse kuuluva preparaadi pakendile ja etiketile selliseid väljendeid, nagu „mittetoksiline”, „kahjutu”, „saastevaba”, „keskkonnasõbralik” ega muid selliseid seletusi, mis võiksid osutada sellele, et kõnealune preparaat ei ole ohtlik või mille tõttu võidakse alahinnata sellega seotud ohtusid.

Artikkel 11

Artikkel 11

Märgistamisnõuete rakendamine

1.   Kui etiketile on märgitud artikliga 10 ettenähtud üksikasjad, kinnitatakse etikett kindlalt pakendi ühele või mitmele küljele nii, et kõnealuseid üksikasju oleks võimalik lugeda horisontaalselt, kui pakend on normaalasendis. Etiketi mõõdud on sätestatud direktiivi 67/548/EMÜ VI lisas ja etikett on ette nähtud ainult käesolevas direktiivis kindlaksmääratud teabe ning vajaduse korral täiendava tervise- või ohutusealase teabe edastamiseks.

2.   Etiketti ei ole vaja, kui üksikasjad on selgelt märgitud pakendile lõikes 1 sätestatud korras.

3.   Etiketi – või lõike 2 kohaldamisel pakendi – värv ja välisilme peaksid olema sellised, et ohutunnus ja selle taust oleksid üksteisest selgelt eristatavad.

4.   Etiketile artikli 10 kohaselt märgitud teave peaks erinema selgelt taustast ning olema nii suur ja selliselt paigutatud, et oleks hästi loetav.

Kõnealuse teabe esitusviisi ja vormi käsitlevad erisätted nähakse ette direktiivi 67/548/EMÜ VI lisas.

5.   Liikmesriigid võivad seada tingimuseks, et käesoleva direktiiviga hõlmatud preparaatide turustamisel nende territooriumil kasutatakse etikettidel nende ametlikku keelt või ametlikke keeli.

6.   Käesoleva direktiivi kohaldamisel on märgistamisnõuded täidetud järgmistel juhtudel:

| a) | kui üht või mitut sisepakendit sisaldav välispakend on märgistatud kooskõlas ohtlike kaupade veo rahvusvaheliste eeskirjadega ja sisepakend või -pakendid kooskõlas käesoleva direktiiviga; |
| --- | --- |

a)

kui üht või mitut sisepakendit sisaldav välispakend on märgistatud kooskõlas ohtlike kaupade veo rahvusvaheliste eeskirjadega ja sisepakend või -pakendid kooskõlas käesoleva direktiiviga;

| b) | kui üksikpakend:






  i) | on märgistatud kooskõlas ohtlike kaupade veo rahvusvaheliste eeskirjadega ning artikli 10 lõike 3 punktidega a, b, c, e ja f; artikli 7 kohaselt klassifitseeritud preparaatide puhul kohaldatakse kõnealuse omaduse suhtes ka artikli 10 lõike 3 punkti d sätteid, kui seda ei ole märgitud etiketile, |
| --- | --- | --- |

b)

kui üksikpakend:

i)

on märgistatud kooskõlas ohtlike kaupade veo rahvusvaheliste eeskirjadega ning artikli 10 lõike 3 punktidega a, b, c, e ja f; artikli 7 kohaselt klassifitseeritud preparaatide puhul kohaldatakse kõnealuse omaduse suhtes ka artikli 10 lõike 3 punkti d sätteid, kui seda ei ole märgitud etiketile,

| ii) | vastab vajaduse korral pakendite eriliikide, näiteks teisaldatavate gaasiballoonide puhul, direktiivi 67/548/EMÜ VI lisas osutatud erinõuetele. |
| --- | --- |

ii)

vastab vajaduse korral pakendite eriliikide, näiteks teisaldatavate gaasiballoonide puhul, direktiivi 67/548/EMÜ VI lisas osutatud erinõuetele.

Kui ohtlikke preparaate ei viida liikmesriigi territooriumilt välja, on lubatud ohtlike kaupade veo rahvusvahelistele eeskirjadele vastava märgistuse asemel kasutada siseriiklikele eeskirjadele vastavat märgistust.

Artikkel 12

Artikkel 12

Märgistamis- ja pakendamisnõuetest vabastamine

1.   Artikleid 9, 10 ja 11 ei kohaldata lõhke- või pürotehnilise efekti saamiseks turustatavate lõhkeainete suhtes.

2.   Artiklite 5, 6 või 7 kohaselt VII lisas määratletud teatavate ohtlike preparaatide suhtes, millega sellisel kujul, nagu need turule viiakse, ei kaasne mingit füüsikalis-keemilist, tervise- ega keskkonnariski, ei kohaldata artikleid 9, 10 ja 11.

3.   Liikmesriigid võivad samuti:

| a) | lubada, et artikliga 10 ettenähtud märgistust kohaldatakse mõnel muul asjakohasel viisil sellistel pakenditel, mis on artikli 11 lõigete 1 ja 2 kohaseks märgistuseks kas liiga väikesed või muul moel sobimatud; |
| --- | --- |

a)

lubada, et artikliga 10 ettenähtud märgistust kohaldatakse mõnel muul asjakohasel viisil sellistel pakenditel, mis on artikli 11 lõigete 1 ja 2 kohaseks märgistuseks kas liiga väikesed või muul moel sobimatud;

| b) | lubada erandina artiklitest 10 ja 11 jätta märgistamata kahjulikuks, ülikergesti süttivaks, kergestisüttivaks, süttivaks, ärritust tekitavaks või oksüdeerivaks klassifitseeritud ohtlike preparaatide pakendid või teha seda mingil muul viisil, kui need sisaldavad nii väikeseid koguseid, et ei ole põhjust pidada neid ohtlikuks selliseid preparaate käitlevatele või muudele isikutele; |
| --- | --- |

b)

lubada erandina artiklitest 10 ja 11 jätta märgistamata kahjulikuks, ülikergesti süttivaks, kergestisüttivaks, süttivaks, ärritust tekitavaks või oksüdeerivaks klassifitseeritud ohtlike preparaatide pakendid või teha seda mingil muul viisil, kui need sisaldavad nii väikeseid koguseid, et ei ole põhjust pidada neid ohtlikuks selliseid preparaate käitlevatele või muudele isikutele;

| c) | lubada erandina artiklitest 10 ja 11 jätta märgistamata artikli 7 kohaselt klassifitseeritud ohtlike preparaatide pakendid või teha seda mingil muul viisil, kui need sisaldavad nii väikeseid koguseid, et ei ole põhjust pidada neid keskkonnaohtlikuks; |
| --- | --- |

c)

lubada erandina artiklitest 10 ja 11 jätta märgistamata artikli 7 kohaselt klassifitseeritud ohtlike preparaatide pakendid või teha seda mingil muul viisil, kui need sisaldavad nii väikeseid koguseid, et ei ole põhjust pidada neid keskkonnaohtlikuks;

| d) | lubada erandina artiklitest 10 ja 11 märgistada punktides b ja c nimetamata ohtlike preparaatide pakendid mingil muul asjakohasel viisil, kui need on liiga väikesed artiklitega 10 ja 11 ettenähtud märgistuse jaoks ning kui ei ole põhjust pidada neid ohtlikuks selliseid preparaate käitlevatele või muudele isikutele. |
| --- | --- |

d)

lubada erandina artiklitest 10 ja 11 märgistada punktides b ja c nimetamata ohtlike preparaatide pakendid mingil muul asjakohasel viisil, kui need on liiga väikesed artiklitega 10 ja 11 ettenähtud märgistuse jaoks ning kui ei ole põhjust pidada neid ohtlikuks selliseid preparaate käitlevatele või muudele isikutele.

Käesoleva lõike kohaldamisel ei ole lubatud kasutada mingeid muid käesolevas direktiivis sätestatud tunnustest, hoiatusmärgistest, riskilausetest (R-lausetest) või ohutuslausetest (S-lausetest) erinevaid tunnuseid, märgiseid ega väljendeid.

4.   Kui liikmesriik kasutab lõikega 3 ettenähtud võimalusi, teatab ta sellest viivitamata komisjonile ja liikmesriikidele. 1 Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 20 vastu delegeeritud õigusakte, et muuta sellise teabe alusel V lisa.

Artikkel 13

Artikkel 13

Kaugmüük

Kõik käesoleva direktiivi reguleerimisalasse kuuluvat preparaati käsitlevad reklaamid, mille alusel riigi elanik võib sõlmida ostulepingu ilma kõnealuse preparaadi etiketti varem nägemata, peaksid kajastama etiketile kantud ohuliiki või -liike. See nõue ei piira Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 97/7/EÜ (28) kohaldamist.

28

Artikkel 14

Artikkel 14

Keemiliste nimetuste konfidentsiaalsus

Kui preparaadi turuleviimise eest vastutav isik suudab tõestada, et sellise aine keemilise koostise avaldamine etiketil või ohutuskaardil, mis on eranditult klassifitseeritud:

| — | ärritust tekitavaks, välja arvatud tunnusega R41 varustatud ained, või ärritust tekitavaks koos ühe või mitme artikli 10 lõike 3 punkti c alapunktis iv nimetatud omadusega, |
| --- | --- |

—

ärritust tekitavaks, välja arvatud tunnusega R41 varustatud ained, või ärritust tekitavaks koos ühe või mitme artikli 10 lõike 3 punkti c alapunktis iv nimetatud omadusega,

| — | kahjulikuks või kahjulikuks koos ühe või mitme artikli 10 lõike 3 punkti c alapunktis iv nimetatud omadusega, mis põhjustavad vältimatut surma, |
| --- | --- |

—

kahjulikuks või kahjulikuks koos ühe või mitme artikli 10 lõike 3 punkti c alapunktis iv nimetatud omadusega, mis põhjustavad vältimatut surma,

ohustab tema intellektuaalomandi konfidentsiaalsust, võidakse talle kooskõlas VI lisa sätetega anda luba tähistada kõnealune preparaat nimetusega, mis osutaks kõige tähtsamatele keemilistele rühmadele, või mõne muu nimetusega. Seda menetlust ei kohaldata, kui asjaomasele ainele on kehtestatud Euroopa Liidu ohutegurite piirnorm.

Kui preparaadi turuleviimise eest vastutav isik soovib kohaldada konfidentsiaalsussätteid, esitab ta taotluse selle liikmesriigi pädevale asutusele, kus kõnealune preparaat esimesena turule viiakse.

Taotlus esitatakse kooskõlas VI lisa sätetega ja selles sisalduv teave kõnealuse lisa A osas sätestatud vormis. Pädev asutus võib sellest hoolimata nõuda preparaadi turuleviimise eest vastutavalt isikult täiendavat teavet, kui see on vajalik taotluse kehtivuse hindamiseks.

Liikmesriigi asutus, kellele konfidentsiaalsustaotlus esitatakse, teavitab taotlejat oma otsusest. Preparaadi turuleviimise eest vastutav isik edastab kõnealuse otsuse koopia kõikidele liikmesriikidele, kus ta soovib toodet turustada.

Liikmesriigi pädevale asutusele või komisjonile teatatud konfidentsiaalset teavet hoitakse salajas.

Kõikidel juhtudel võib nimetatud teavet:

| — | esitada ainult pädeva asutusele või pädevatele asutustele, kes vastutavad andmete, mis on vajalikud hindamaks preparaatidest tulenevaid prognoositavaid ohte inimesele ja keskkonnale saamise ja nende käesoleva direktiivi nõuetele vastavuse kontrollimise eest. |
| --- | --- |

—

esitada ainult pädeva asutusele või pädevatele asutustele, kes vastutavad andmete, mis on vajalikud hindamaks preparaatidest tulenevaid prognoositavaid ohte inimesele ja keskkonnale saamise ja nende käesoleva direktiivi nõuetele vastavuse kontrollimise eest.

| — | avaldada siiski isikutele, kes on otse seotud haldus- või kohtumenetlusega, millega kaasnevad sanktsioonid, selleks et kontrollida turuleviidud aineid, ning isikutele, kes osalevad või keda kuulatakse üle kohtumenetluses. |
| --- | --- |

—

avaldada siiski isikutele, kes on otse seotud haldus- või kohtumenetlusega, millega kaasnevad sanktsioonid, selleks et kontrollida turuleviidud aineid, ning isikutele, kes osalevad või keda kuulatakse üle kohtumenetluses.

Artikkel 15

Artikkel 15

Töötajate ohutusega seotud liikmesriikide õigused

Käesolev direktiiv ei mõjuta liikmesriikide õigust määrata kooskõlas asutamislepinguga kindlaks nõuded, mida peetakse vajalikuks töötajate kaitsmise tagamiseks kõnealuste ohtlike preparaatide kasutamisel, tingimusel et ohtlike preparaatide klassifitseerimist, pakendamist ja märgistamist ei muudeta viisil, mis on vastuolus käesoleva direktiiviga.

Artikkel 16

Artikkel 16

Tervisega seotud teabe vastuvõtmise eest vastutavad asutused

Liikmesriigid määravad asutuse või asutused, kes vastutavad sellise teabe, sealhulgas keemilist koostist käsitleva teabe vastuvõtmise eest, mis on seotud turuleviidud preparaatidega, mida klassifitseeritakse ohtlikuks nende mõju tõttu tervisele või füüsikalis-keemilise mõju tõttu.

Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et määratud asutused esitavad kõik saadud teabe konfidentsiaalsuse säilitamiseks nõutavad tagatised. Sellist teavet tohib kasutada ainult meditsiinilise nõudluse rahuldamiseks vajalike ennetus- ja ravimeetmete koostamisel, eelkõige hädaolukorras.

Liikmesriigid tagavad, et kõnealust teavet ei kasutata muul otstarbel.

Liikmesriigid tagavad, et määratud asutused saavad tootjalt või turustamise eest vastutavatelt isikutelt oma käsutusse kogu teabe, mis on vajalik nende vastutusalas olevate ülesannete täitmiseks.

Artikkel 17

Artikkel 17

Vaba liikumise klausel

Ilma et see piiraks muude Euroopa Liidu õigusaktide sätete kohaldamist, ei tohi liikmesriigid keelata, piirata ega takistada käesoleva direktiivi sätetele vastavate preparaatide turuleviimist nende klassifikatsiooni, pakendi ja märgistuse põhjal.

Artikkel 18

Artikkel 18

Kaitseklausel

1.   Kui liikmesriigil on üksikasjalikke tõendeid, et preparaat, mis vastab küll käesoleva direktiivi sätetele, on inimesele või keskkonnale ohtlik käesoleva direktiivi sätetega seotud põhjustel, võib ta ajutiselt keelata oma territooriumil preparaadi turustamise või kohaldada selle suhtes erisätteid. Ta teatab sellest viivitamata komisjonile ja teistele liikmesriikidele ning põhjendab oma otsust.

2.   Lõikes 1 nimetatud juhul konsulteerib komisjon liikmesriike niipea kui võimalik.

3.   Komisjon otsustab rakendusakti. Rakendusakt võetakse vastu vastavalt artikli 21 lõikes 2 osutatud kontrolli menetlusele.

Artikkel 19

Artikkel 19

Kohandamine tehnika arenguga

Komisjon võtab kooskõlas artikliga 20 vastu delegeeritud õigusakte, et kohandada käesoleva direktiivi I kuni VII lisad tehnika arenguga.

Artikkel 20

Artikkel 20

Delegeeritud volituste rakendamine

1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.   Artiklites 10 lg 4, 12 lg 4 ja 19 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks alates ... (*).

*

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklites 10 lg 4, 12 lg 4 ja 19 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

Euroopa Liidu Teatajas

4.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

5.   Artikli 10 lõike 4, artikli 12 lõike 4 ja artikli 19 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega ühe

  kahe
  kuu võrra. [ME 1]

ühe

kahe

[ME 1]

Artikkel 21

Artikkel 21

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab direktiivi 67/548/EMÜ artikli 29 lõike 1 alusel moodustatud komitee. See komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011tähenduses.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

Artikkel 22

Artikkel 22

Kehtetuks tunnistamine

Direktiiv 1999/45/EÜ, mida on muudetud VIII lisa A osas loetletud aktidega, tunnistatakse kehtetuks, ilma et see piiraks liikmesriikide kohustusi, mis on seotud kehtetuks tunnistatud direktiivi VIII lisa B osas nimetatud direktiivide ja käesoleva direktiivi VIII lisa B osas nimetatd direktiivide ülevõtmise ja kohaldamise tähtaegadega.

Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiividele tõlgendatakse viidetena käesolevale direktiivile ja loetakse vastavalt IX lisa vastavustabelile.

Artikkel 23

Artikkel 23

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Artikkel 24

Artikkel 24

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

president

---

(1)  ELT C 181, 21.6.2012, lk 203.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 16. jaanuari 2013. aasta seisukoht.

2

(3)  EÜT L 200, 30.7.1999, lk 1.

3

(4)  Vt VIII lisa A osa.

4

(5)  ELT L 276, 20.10.2010, lk 33.

5

(6)  ELT L 396, 30.12.2006, lk 1.

6

(7)  ELT L 309, 24.11.2009, lk 1.

7

(8)  EÜT L 123, 24.4.1998, lk 1.

8

(9)  EÜT 196, 16.8.1967, lk 1.

9

(10)  ELT L 396, 30.12.2006, lk 850.

10

(11)  ELT L 353, 31.12.2008, lk 1.

11

(12)  EÜT L 225, 21.8.2001, lk 1.

12

(13)  EÜT L 355, 30.12.1998, lk 1.

13

(14)  EÜT L 154, 5.6.1992, lk 1.

14

(15)  EÜT L 110, 4.5.1993, lk 20.

15

(16)  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

16

(17)  EÜT L 311, 28.11.2001, lk 1.

17

(18)  EÜT L 311, 28.11.2001, lk 67.

18

(19)  EÜT L 262, 27.9.1976, lk 169.

19

(20)  ELT L 312, 22.11.2008, lk 3.

20

(21)  EÜT L 159, 29.6.1996, lk 1.

21

(22)  ELT L 142, 31.5.2008, lk 1.

22

(23)  EÜT L 147, 9.6.1975, lk 40.

23

(24)  ELT L 155, 11.6.2011, lk 1.

24

(25)  ELT L 155, 11.6.2011, lk 67.

25

(26)  ELT L 50, 20.2.2004, lk 44.

26

(27)  ELT L 155, 11.6.2011, lk 176.

27

(28)  EÜT L 144, 4.6.1997, lk 19.

28

(*)  Käesoleva direktiivi jõustumise kuupäev.

*

I LISA

PREPARAATIDE FÜÜSIKALIS-KEEMILISTE OMADUSTE HINDAMISE MEETODID VASTAVALT ARTIKLILE 5

A OSA

Vabastusedmääruse (EÜ) nr 440/2008 A osas esitatud katsetamismeetoditest

Vt direktiivi 67/548/EMÜ VI lisa punkti 2.2.5.

B OSA

Alternatiivsed arvutusmeetodid

B.1.   Mittegaasilised preparaadid

| 1. | Orgaanilisi peroksiide sisaldavate preparaatide oksüdeerivate omaduste määramise meetod.
  Vt direktiivi 67/548/EMÜ VI lisa punkti 2.2.2.1. |
| --- | --- |

1.

Orgaanilisi peroksiide sisaldavate preparaatide oksüdeerivate omaduste määramise meetod.

Vt direktiivi 67/548/EMÜ VI lisa punkti 2.2.2.1.

B.2.   Gaasilised preparaadid

| 1. | Oksüdeerivate omaduste määramise meetod.
  Vt direktiivi 67/548/EMÜ VI lisa punkti 9.1.1.2. |
| --- | --- |

1.

Oksüdeerivate omaduste määramise meetod.

Vt direktiivi 67/548/EMÜ VI lisa punkti 9.1.1.2.

| 2. | Süttivusomaduste määramise meetod.
  Vt direktiivi 67/548/EMÜ VI lisa punkti 9.1.1.1. |
| --- | --- |

2.

Süttivusomaduste määramise meetod.

Vt direktiivi 67/548/EMÜ VI lisa punkti 9.1.1.1.

II LISA

PREPARAATIDEGA KAASNEVATE TERVISERISKIDE HINDAMISE MEETODID VASTAVALT ARTIKLILE 6

Sissejuhatus

Hindama peab kõiki tervisemõjutusi, mis vastavad toimele, mida preparaadis sisalduvad ained avaldavad tervisele. Käesoleva lisa A ja B osas kirjeldatud tavapärane meetod on kõikide preparaatide suhtes kohaldatav arvutusmeetod, mille puhul võetakse arvesse kõiki preparaatides sisalduvate ainete terviseriske. Selleks on tervist ohustavad toimed jaotatud järgmiselt:

| 1. | vältimatut surma põhjustav toime; |
| --- | --- |

1.

vältimatut surma põhjustav toime;

| 2. | pöördumatute tagajärgedega mittesurmav toime pärast ühekordset kokkupuudet; |
| --- | --- |

2.

pöördumatute tagajärgedega mittesurmav toime pärast ühekordset kokkupuudet;

| 3. | tugevalt kahjustav toime pärast korduvat või pikaajalist kokkupuudet; |
| --- | --- |

3.

tugevalt kahjustav toime pärast korduvat või pikaajalist kokkupuudet;

| 4. | söövitav või ärritust tekitav toime; |
| --- | --- |

4.

söövitav või ärritust tekitav toime;

| 5. | ülitundlikkust tekitav toime; |
| --- | --- |

5.

ülitundlikkust tekitav toime;

| 6. | kantserogeenne, mutageenne või paljunemist toksiliselt mõjutav toime. |
| --- | --- |

6.

kantserogeenne, mutageenne või paljunemist toksiliselt mõjutav toime.

Preparaadi tervist mõjutavat toimet hinnatakse vastavalt artikli 6 lõike 1 punktile a käesoleva lisa A ja B osas kirjeldatud tavapärase meetodiga, milleks kasutatakse kontsentratsioonipiire.

| a) | Kui määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa loetletud ohtlikele ainetele on määratud käesoleva lisa A osas kirjeldatud hindamismeetodi kohaldamiseks vajalikud kontsentratsioonipiirid, tuleb neid kasutada. |
| --- | --- |

a)

Kui määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa loetletud ohtlikele ainetele on määratud käesoleva lisa A osas kirjeldatud hindamismeetodi kohaldamiseks vajalikud kontsentratsioonipiirid, tuleb neid kasutada.

| b) | Kui ohtlikke aineid ei ole kantud määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa või neile ei ole kindlaks määratud käesoleva lisa A osas kirjeldatud hindamismeetodi kohaldamiseks vajalikke kontsentratsioonipiire, tuleb kõnealused piirid määrata vastavalt käesoleva lisa B osas esitatud tingimustele. |
| --- | --- |

b)

Kui ohtlikke aineid ei ole kantud määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa või neile ei ole kindlaks määratud käesoleva lisa A osas kirjeldatud hindamismeetodi kohaldamiseks vajalikke kontsentratsioonipiire, tuleb kõnealused piirid määrata vastavalt käesoleva lisa B osas esitatud tingimustele.

Klassifitseerimise kord on sätestatud käesoleva lisa A osas.

Aine või ainete klassifikatsiooni ja sellest tulenevat preparaadi klassifikatsiooni väljendatakse:

| — | tunnuse ja ühe või mitme riskilausega, |
| --- | --- |

—

tunnuse ja ühe või mitme riskilausega,

| — | kategooriatega (1., 2. või 3. kategooria), mida kasutatakse koos riskilausetega, kui on tegemist kantserogeensete, mutageensete või paljunemist toksiliselt mõjutavate ainete ja preparaatidega. Seepärast on lisaks tunnusele oluline silmas pidada kõikide vaadeldavate ainete eririskidele osutavaid lauseid. |
| --- | --- |

—

kategooriatega (1., 2. või 3. kategooria), mida kasutatakse koos riskilausetega, kui on tegemist kantserogeensete, mutageensete või paljunemist toksiliselt mõjutavate ainete ja preparaatidega. Seepärast on lisaks tunnusele oluline silmas pidada kõikide vaadeldavate ainete eririskidele osutavaid lauseid.

Tervist ohustava toime süstemaatiline hinnang esitatakse massiprotsentides väljendatud kontsentratsioonipiiridena, välja arvatud gaasilised preparaadid, mille kontsentratsioonipiire väljendatakse mahuprotsentides, ning seda tehakse koos aine klassifitseerimisega.

Kui määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa ei ole esitatud kontsentratsioonipiire, võetakse kõnealuse tavapärase meetodi kohaldamisel arvesse käesoleva lisa B osas sätestatud kontsentratsioonipiire.

A OSA

Terviseriskide hindamise kord

Hindamine toimub järgmiselt etappide kaupa.

1.   Väga toksiliseks tuleb klassifitseerida järgmised preparaadid:

| 1.1. | preparaadid, mis võivad põhjustada vältimatut surma ning mis kannavad tunnust T+, hoiatusmärgistust „väga toksiline” ja riskilauseid R26, R27 või R 28; |
| --- | --- |

1.1.

preparaadid, mis võivad põhjustada vältimatut surma ning mis kannavad tunnust T+, hoiatusmärgistust „väga toksiline” ja riskilauseid R26, R27 või R 28;

| 1.1.1. | preparaadid, mis sisaldavad üht või mitut väga toksilise toimega ainet sellises kontsentratsioonis, mis on vähemalt võrdne:






  a) | määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa vaadeldava aine või ainete kohta kindlaksmääratud kontsentratsiooniga või |
| --- | --- | --- |

1.1.1.

preparaadid, mis sisaldavad üht või mitut väga toksilise toimega ainet sellises kontsentratsioonis, mis on vähemalt võrdne:

a)

määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa vaadeldava aine või ainete kohta kindlaksmääratud kontsentratsiooniga või

| b) | käesoleva lisa B osa punktis 1 (1 ja 1a tabel) kindlaksmääratud kontsentratsiooniga, kui nimetatud ainet või aineid ei ole kantud määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa või on esitatud seal ilma kontsentratsioonipiirideta; |
| --- | --- |

b)

käesoleva lisa B osa punktis 1 (1 ja 1a tabel) kindlaksmääratud kontsentratsiooniga, kui nimetatud ainet või aineid ei ole kantud määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa või on esitatud seal ilma kontsentratsioonipiirideta;

| 1.1.2. | preparaadid, mis sisaldavad rohkem kui üht väga toksilist ainet kontsentratsioonis, mis on väiksem punkti 1.1.1 alapunktides a või b sätestatud kontsentratsioonipiiridest, kui:




  kus:








  PT+ | = | on iga preparaadis sisalduva väga toksilise aine massi- või mahuprotsent, |
| --- | --- | --- | --- |
| LT+ | = | on iga väga toksilise aine eriti kõrge toksilisuse piirmäär massi- või mahuprotsentides; |

1.1.2.

preparaadid, mis sisaldavad rohkem kui üht väga toksilist ainet kontsentratsioonis, mis on väiksem punkti 1.1.1 alapunktides a või b sätestatud kontsentratsioonipiiridest, kui:

Image

kus:

PT+

=

on iga preparaadis sisalduva väga toksilise aine massi- või mahuprotsent,

LT+

=

on iga väga toksilise aine eriti kõrge toksilisuse piirmäär massi- või mahuprotsentides;

| 1.2. | preparaadid, millel on pöördumatute tagajärgedega mittesurmav toime pärast ühekordset kokkupuudet ning mis kannavad tunnust T+, hoiatusmärgistust „väga toksiline” ja riskilauset R39/kokkupuuteviis,
  preparaadid, mis sisaldavad vähemalt üht sellise toimega ohtlikku ainet kontsentratsioonis, mis on vähemalt võrdne:






  a) | määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa vaadeldava aine või ainete kohta kindlaksmääratud kontsentratsiooniga või |
| --- | --- | --- |

1.2.

preparaadid, millel on pöördumatute tagajärgedega mittesurmav toime pärast ühekordset kokkupuudet ning mis kannavad tunnust T+, hoiatusmärgistust „väga toksiline” ja riskilauset R39/kokkupuuteviis,

preparaadid, mis sisaldavad vähemalt üht sellise toimega ohtlikku ainet kontsentratsioonis, mis on vähemalt võrdne:

a)

määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa vaadeldava aine või ainete kohta kindlaksmääratud kontsentratsiooniga või

| b) | käesoleva lisa B osa punktis 2 (2 ja 2a tabel) kindlaksmääratud kontsentratsiooniga, kui nimetatud ainet või aineid ei ole kantud määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa või on esitatud seal ilma kontsentratsioonipiirideta. |
| --- | --- |

b)

käesoleva lisa B osa punktis 2 (2 ja 2a tabel) kindlaksmääratud kontsentratsiooniga, kui nimetatud ainet või aineid ei ole kantud määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa või on esitatud seal ilma kontsentratsioonipiirideta.

2.   Toksilisteks klassifitseeritakse järgmised preparaadid:

| 2.1. | preparaadid, mis võivad põhjustada vältimatut surma ning kannavad tunnust T, hoiatusmärgistust „toksiline” ja riskilauseid R23, R24 või R25; |
| --- | --- |

2.1.

preparaadid, mis võivad põhjustada vältimatut surma ning kannavad tunnust T, hoiatusmärgistust „toksiline” ja riskilauseid R23, R24 või R25;

| 2.1.1. | preparaadid, mis sisaldavad üht või mitut väga toksilise või toksilise toimega ainet sellises kontsentratsioonis, mis on vähemalt võrdne:






  a) | määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa vaadeldava aine või ainete kohta kindlaksmääratud kontsentratsiooniga või |
| --- | --- | --- |

2.1.1.

preparaadid, mis sisaldavad üht või mitut väga toksilise või toksilise toimega ainet sellises kontsentratsioonis, mis on vähemalt võrdne:

a)

määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa vaadeldava aine või ainete kohta kindlaksmääratud kontsentratsiooniga või

| b) | käesoleva lisa B osa punktis 1 (1 ja 1a tabel) kindlaksmääratud kontsentratsiooniga, kui nimetatud ainet või aineid ei ole kantud määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa või on esitatud seal ilma kontsentratsioonipiirideta; |
| --- | --- |

b)

käesoleva lisa B osa punktis 1 (1 ja 1a tabel) kindlaksmääratud kontsentratsiooniga, kui nimetatud ainet või aineid ei ole kantud määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa või on esitatud seal ilma kontsentratsioonipiirideta;

| 2.1.2. | preparaadid, mis sisaldavad rohkem kui üht väga toksilist või toksilist ainet kontsentratsioonis, mis on väiksem punkti 2.1.1 alapunktides a või b sätestatud kontsentratsioonipiiridest, kui:




  kus:








  PT+ | = | on iga preparaadis sisalduva väga toksilise aine massi- või mahuprotsent, |
| --- | --- | --- | --- |
| PT | = | on iga preparaadis sisalduva toksilise aine massi- või mahuprotsent, |
| LT | = | on iga väga toksilise või toksilise aine vastav toksilisuse piirmäär massi- või mahuprotsentides; |

2.1.2.

preparaadid, mis sisaldavad rohkem kui üht väga toksilist või toksilist ainet kontsentratsioonis, mis on väiksem punkti 2.1.1 alapunktides a või b sätestatud kontsentratsioonipiiridest, kui:

Image

kus:

PT+

=

on iga preparaadis sisalduva väga toksilise aine massi- või mahuprotsent,

PT

=

on iga preparaadis sisalduva toksilise aine massi- või mahuprotsent,

LT

=

on iga väga toksilise või toksilise aine vastav toksilisuse piirmäär massi- või mahuprotsentides;

| 2.2. | preparaadid, millel on pöördumatute tagajärgedega mittesurmav toime pärast ühekordset kokkupuudet ning mis kannavad tunnust T, hoiatusmärgistust „toksiline” ja riskilauset R39/kokkupuuteviis,
  preparaadid, mis sisaldavad vähemalt üht väga toksilise või toksilise toimega ohtlikku ainet sellises kontsentratsioonis, mis on vähemalt võrdne:






  a) | määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa vaadeldava aine või ainete kohta kindlaksmääratud kontsentratsiooniga või |
| --- | --- | --- |

2.2.

preparaadid, millel on pöördumatute tagajärgedega mittesurmav toime pärast ühekordset kokkupuudet ning mis kannavad tunnust T, hoiatusmärgistust „toksiline” ja riskilauset R39/kokkupuuteviis,

preparaadid, mis sisaldavad vähemalt üht väga toksilise või toksilise toimega ohtlikku ainet sellises kontsentratsioonis, mis on vähemalt võrdne:

a)

määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa vaadeldava aine või ainete kohta kindlaksmääratud kontsentratsiooniga või

| b) | käesoleva lisa B osa punktis 2 (2 ja 2a tabel) kindlaksmääratud kontsentratsiooniga, kui nimetatud ainet või aineid ei ole kantud määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa või on esitatud seal ilma kontsentratsioonipiirideta; |
| --- | --- |

b)

käesoleva lisa B osa punktis 2 (2 ja 2a tabel) kindlaksmääratud kontsentratsiooniga, kui nimetatud ainet või aineid ei ole kantud määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa või on esitatud seal ilma kontsentratsioonipiirideta;

| 2.3. | preparaadid, millel on pikaajaline toime ning mis kannavad tunnust T, hoiatusmärgistust „toksiline” ja riskilauset R48/kokkupuuteviis,
  preparaadid, mis sisaldavad vähemalt üht sellise toimega ohtlikku ainet kontsentratsioonis, mis on vähemalt võrdne:






  a) | määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa vaadeldava aine või ainete kohta kindlaksmääratud kontsentratsiooniga või |
| --- | --- | --- |

2.3.

preparaadid, millel on pikaajaline toime ning mis kannavad tunnust T, hoiatusmärgistust „toksiline” ja riskilauset R48/kokkupuuteviis,

preparaadid, mis sisaldavad vähemalt üht sellise toimega ohtlikku ainet kontsentratsioonis, mis on vähemalt võrdne:

a)

määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa vaadeldava aine või ainete kohta kindlaksmääratud kontsentratsiooniga või

| b) | käesoleva lisa B osa punktis 3 (3 ja 3a tabel) kindlaksmääratud kontsentratsiooniga, kui nimetatud ainet või aineid ei ole kantud määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa või on esitatud seal ilma kontsentratsioonipiirideta. |
| --- | --- |

b)

käesoleva lisa B osa punktis 3 (3 ja 3a tabel) kindlaksmääratud kontsentratsiooniga, kui nimetatud ainet või aineid ei ole kantud määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa või on esitatud seal ilma kontsentratsioonipiirideta.

3.   Kahjulikeks klassifitseeritakse järgmised preparaadid:

| 3.1. | preparaadid, mis võivad põhjustada vältimatut surma ning kannavad tunnust Xn, hoiatusmärgistust „kahjulik” ja riskilauseid R20, R21 või R22; |
| --- | --- |

3.1.

preparaadid, mis võivad põhjustada vältimatut surma ning kannavad tunnust Xn, hoiatusmärgistust „kahjulik” ja riskilauseid R20, R21 või R22;

| 3.1.1. | preparaadid, mis sisaldavad üht või mitut väga toksilise, toksilise või kahjuliku toimega ainet sellises kontsentratsioonis, mis on vähemalt võrdne:






  a) | määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa vaadeldava aine või ainete kohta kindlaksmääratud kontsentratsiooniga või |
| --- | --- | --- |

3.1.1.

preparaadid, mis sisaldavad üht või mitut väga toksilise, toksilise või kahjuliku toimega ainet sellises kontsentratsioonis, mis on vähemalt võrdne:

a)

määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa vaadeldava aine või ainete kohta kindlaksmääratud kontsentratsiooniga või

| b) | käesoleva lisa B osa punktis 1 (1 ja 1a tabel) kindlaksmääratud kontsentratsiooniga, kui nimetatud ainet või aineid ei ole kantud määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa või on esitatud seal ilma kontsentratsioonipiirideta; |
| --- | --- |

b)

käesoleva lisa B osa punktis 1 (1 ja 1a tabel) kindlaksmääratud kontsentratsiooniga, kui nimetatud ainet või aineid ei ole kantud määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa või on esitatud seal ilma kontsentratsioonipiirideta;

| 3.1.2. | preparaadid, mis sisaldavad rohkem kui üht väga toksilist, toksilist või kahjulikku ainet kontsentratsioonis, mis on väiksem punkti 3.1.1 alapunktides a või b sätestatud kontsentratsioonipiiridest, kui:




  kus:








  PT+ | = | on iga preparaadis sisalduva väga toksilise aine massi- või mahuprotsent, |
| --- | --- | --- | --- |
| PT | = | on iga preparaadis sisalduva toksilise aine massi- või mahuprotsent, |
| PXn | = | on iga preparaadis sisalduva kahjuliku aine massi- või mahuprotsent, |
| LXn | = | on iga väga toksilise, toksilise või kahjuliku aine vastav kahjulikkuse piirmäär massi- või mahuprotsentides; |

3.1.2.

preparaadid, mis sisaldavad rohkem kui üht väga toksilist, toksilist või kahjulikku ainet kontsentratsioonis, mis on väiksem punkti 3.1.1 alapunktides a või b sätestatud kontsentratsioonipiiridest, kui:

Image

kus:

PT+

=

on iga preparaadis sisalduva väga toksilise aine massi- või mahuprotsent,

PT

=

on iga preparaadis sisalduva toksilise aine massi- või mahuprotsent,

PXn

=

on iga preparaadis sisalduva kahjuliku aine massi- või mahuprotsent,

LXn

=

on iga väga toksilise, toksilise või kahjuliku aine vastav kahjulikkuse piirmäär massi- või mahuprotsentides;

| 3.2. | preparaadid, mis neelatuna kahjustavad raskelt kopse ning kannavad tunnust Xn, hoiatusmärgistust „kahjulik” ja riskilauset R65, |
| --- | --- |

3.2.

preparaadid, mis neelatuna kahjustavad raskelt kopse ning kannavad tunnust Xn, hoiatusmärgistust „kahjulik” ja riskilauset R65,

direktiivi 67/548/EMÜ VI lisa punktis 3.2.3 kindlaksmääratud kriteeriumide kohaselt kahjulikuks klassifitseeritud preparaadid. Tavapärase meetodi kohaldamisel vastavalt käesoleva osa punktile 3.1 ei võeta arvesse aine kuulumist riskilausega R65 tähistatud ainete hulka;

| 3.3. | preparaadid, millel on pöördumatute tagajärgedega mittesurmav toime pärast ühekordset kokkupuudet ning mis kannavad tunnust Xn, hoiatusmärgistust „kahjulik” ja riskilauset 1 R68/kokkupuuteviis,
  preparaadid, mis sisaldavad vähemalt üht väga toksilise, toksilise või kahjuliku toimega ohtlikku ainet sellises kontsentratsioonis, mis on vähemalt võrdne:






  a) | määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa vaadeldava aine või ainete kohta kindlaksmääratud kontsentratsiooniga või |
| --- | --- | --- |

3.3.

preparaadid, millel on pöördumatute tagajärgedega mittesurmav toime pärast ühekordset kokkupuudet ning mis kannavad tunnust Xn, hoiatusmärgistust „kahjulik” ja riskilauset 1 R68/kokkupuuteviis,

preparaadid, mis sisaldavad vähemalt üht väga toksilise, toksilise või kahjuliku toimega ohtlikku ainet sellises kontsentratsioonis, mis on vähemalt võrdne:

a)

määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa vaadeldava aine või ainete kohta kindlaksmääratud kontsentratsiooniga või

| b) | käesoleva lisa B osa punktis 2 (2 ja 2a tabel) kindlaksmääratud kontsentratsiooniga, kui nimetatud ainet või aineid ei ole kantud määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa või on esitatud seal ilma kontsentratsioonipiirideta; |
| --- | --- |

b)

käesoleva lisa B osa punktis 2 (2 ja 2a tabel) kindlaksmääratud kontsentratsiooniga, kui nimetatud ainet või aineid ei ole kantud määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa või on esitatud seal ilma kontsentratsioonipiirideta;

| 3.4. | preparaadid, millel on pikaajaline toime ning mis kannavad tunnust Xn, hoiatusmärgistust „kahjulik” ja riskilauset R48/kokkupuuteviis,
  preparaadid, mis sisaldavad vähemalt üht toksilise või kahjuliku toimega ohtlikku ainet sellises kontsentratsioonis, mis on vähemalt võrdne:






  a) | määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa vaadeldava aine või ainete kohta kindlaksmääratud kontsentratsiooniga või |
| --- | --- | --- |

3.4.

preparaadid, millel on pikaajaline toime ning mis kannavad tunnust Xn, hoiatusmärgistust „kahjulik” ja riskilauset R48/kokkupuuteviis,

preparaadid, mis sisaldavad vähemalt üht toksilise või kahjuliku toimega ohtlikku ainet sellises kontsentratsioonis, mis on vähemalt võrdne:

a)

määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa vaadeldava aine või ainete kohta kindlaksmääratud kontsentratsiooniga või

| b) | käesoleva lisa B osa punktis 3 (3 ja 3a tabel) kindlaksmääratud kontsentratsiooniga, kui nimetatud ainet või aineid ei ole kantud määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa või on esitatud seal ilma kontsentratsioonipiirideta. |
| --- | --- |

b)

käesoleva lisa B osa punktis 3 (3 ja 3a tabel) kindlaksmääratud kontsentratsiooniga, kui nimetatud ainet või aineid ei ole kantud määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa või on esitatud seal ilma kontsentratsioonipiirideta.

4.   Söövitavaks tuleb klassifitseerida järgmised preparaadid:

| 4.1. | preparaadid, mis kannavad tunnust C, hoiatusmärgistust „söövitav” ja riskilauset R35; |
| --- | --- |

4.1.

preparaadid, mis kannavad tunnust C, hoiatusmärgistust „söövitav” ja riskilauset R35;

| 4.1.1. | preparaadid, mis sisaldavad üht või mitut riskilausega R35 tähistatud söövitava toimega ainet kontsentratsioonis, mis on vähemalt võrdne:






  a) | määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa vaadeldava aine või ainete kohta kindlaksmääratud kontsentratsiooniga või |
| --- | --- | --- |

4.1.1.

preparaadid, mis sisaldavad üht või mitut riskilausega R35 tähistatud söövitava toimega ainet kontsentratsioonis, mis on vähemalt võrdne:

a)

määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa vaadeldava aine või ainete kohta kindlaksmääratud kontsentratsiooniga või

| b) | käesoleva lisa B osa punktis 4 (4 ja 4a tabel) kindlaksmääratud kontsentratsiooniga, kui nimetatud ainet või aineid ei ole kantud määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa või on esitatud seal ilma kontsentratsioonipiirideta; |
| --- | --- |

b)

käesoleva lisa B osa punktis 4 (4 ja 4a tabel) kindlaksmääratud kontsentratsiooniga, kui nimetatud ainet või aineid ei ole kantud määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa või on esitatud seal ilma kontsentratsioonipiirideta;

| 4.1.2. | preparaadid, mis sisaldavad rohkem kui üht riskilausega R35 tähistatud söövitavat ainet kontsentratsioonis, mis on väiksem punkti 4.1.1 alapunktides a või b sätestatud kontsentratsioonipiiridest, kui:




  kus:








  PC, R35 | = | on iga preparaadis sisalduva riskilausega R35 tähistatud söövitava aine massi- või mahuprotsent, |
| --- | --- | --- | --- |
| LC, R35 | = | on iga riskilausega R35 tähistatud söövitava aine söövitavuse piirmäär R35 massi- või mahuprotsentides; |

4.1.2.

preparaadid, mis sisaldavad rohkem kui üht riskilausega R35 tähistatud söövitavat ainet kontsentratsioonis, mis on väiksem punkti 4.1.1 alapunktides a või b sätestatud kontsentratsioonipiiridest, kui:

Image

kus:

PC, R35

=

on iga preparaadis sisalduva riskilausega R35 tähistatud söövitava aine massi- või mahuprotsent,

LC, R35

=

on iga riskilausega R35 tähistatud söövitava aine söövitavuse piirmäär R35 massi- või mahuprotsentides;

| 4.2. | preparaadid, mis kannavad tunnust C, hoiatusmärgistust „söövitav” ja riskilauset R34; |
| --- | --- |

4.2.

preparaadid, mis kannavad tunnust C, hoiatusmärgistust „söövitav” ja riskilauset R34;

| 4.2.1. | preparaadid, mis sisaldavad üht või mitut riskilausetega R35 või R34 tähistatud söövitavat ainet kontsentratsioonis, mis on vähemalt võrdne:






  a) | määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa vaadeldava aine või ainete kohta kindlaksmääratud kontsentratsiooniga või |
| --- | --- | --- |

4.2.1.

preparaadid, mis sisaldavad üht või mitut riskilausetega R35 või R34 tähistatud söövitavat ainet kontsentratsioonis, mis on vähemalt võrdne:

a)

määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa vaadeldava aine või ainete kohta kindlaksmääratud kontsentratsiooniga või

| b) | käesoleva lisa B osa punktis 4 (4 ja 4a tabel) kindlaksmääratud kontsentratsiooniga, kui nimetatud ainet või aineid ei ole kantud määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa või on esitatud seal ilma kontsentratsioonipiirideta; |
| --- | --- |

b)

käesoleva lisa B osa punktis 4 (4 ja 4a tabel) kindlaksmääratud kontsentratsiooniga, kui nimetatud ainet või aineid ei ole kantud määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa või on esitatud seal ilma kontsentratsioonipiirideta;

| 4.2.2. | preparaadid, mis sisaldavad rohkem kui üht riskilausetega R35 või R34 tähistatud söövitavat ainet kontsentratsioonis, mis on väiksem punkti 4.2.1 alapunktides a või b sätestatud kontsentratsioonipiiridest, kui:




  kus:








  PC, R35 | = | on iga preparaadis sisalduva riskilausega R35 tähistatud söövitava aine massi- või mahuprotsent, |
| --- | --- | --- | --- |
| PC, R34 | = | on iga preparaadis sisalduva riskilausega R34 tähistatud söövitava aine massi- või mahuprotsent, |
| LC, R34 | = | on iga riskilausetega R35 või R34 tähistatud söövitava aine vastav söövitavuse piirmäär R34 massi- või mahuprotsentides. |

4.2.2.

preparaadid, mis sisaldavad rohkem kui üht riskilausetega R35 või R34 tähistatud söövitavat ainet kontsentratsioonis, mis on väiksem punkti 4.2.1 alapunktides a või b sätestatud kontsentratsioonipiiridest, kui:

Image

kus:

PC, R35

=

on iga preparaadis sisalduva riskilausega R35 tähistatud söövitava aine massi- või mahuprotsent,

PC, R34

=

on iga preparaadis sisalduva riskilausega R34 tähistatud söövitava aine massi- või mahuprotsent,

LC, R34

=

on iga riskilausetega R35 või R34 tähistatud söövitava aine vastav söövitavuse piirmäär R34 massi- või mahuprotsentides.

5.   Ärritust tekitavaks tuleb klassifitseerida järgmised preparaadid:

| 5.1. | preparaadid, mis võivad põhjustada tõsiseid nägemiskahjustusi ning kannavad tunnust Xi, hoiatusmärgistust „ärritust tekitav” ja riskilauset R41; |
| --- | --- |

5.1.

preparaadid, mis võivad põhjustada tõsiseid nägemiskahjustusi ning kannavad tunnust Xi, hoiatusmärgistust „ärritust tekitav” ja riskilauset R41;

| 5.1.1. | preparaadid, mis sisaldavad üht või mitut riskilausega R41 tähistatud ärritust tekitavat ainet kontsentratsioonis, mis on vähemalt võrdne:






  a) | määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa vaadeldava aine või ainete kohta kindlaksmääratud kontsentratsiooniga või |
| --- | --- | --- |

5.1.1.

preparaadid, mis sisaldavad üht või mitut riskilausega R41 tähistatud ärritust tekitavat ainet kontsentratsioonis, mis on vähemalt võrdne:

a)

määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa vaadeldava aine või ainete kohta kindlaksmääratud kontsentratsiooniga või

| b) | käesoleva lisa B osa punktis 4 (4 ja 4a tabel) kindlaksmääratud kontsentratsiooniga, kui nimetatud ainet või aineid ei ole kantud määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa või on esitatud seal ilma kontsentratsioonipiirideta; |
| --- | --- |

b)

käesoleva lisa B osa punktis 4 (4 ja 4a tabel) kindlaksmääratud kontsentratsiooniga, kui nimetatud ainet või aineid ei ole kantud määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa või on esitatud seal ilma kontsentratsioonipiirideta;

| 5.1.2. | preparaadid, mis sisaldavad rohkem kui üht riskilausega R41 tähistatud ärritust tekitavat ainet või riskilausetega R35 või R34 tähistatud söövitavat ainet kontsentratsioonis, mis on väiksem punkti 5.1.1 alapunktides a või b sätestatud kontsentratsioonipiiridest, kui:




  kus:








  PC, R35 | = | on iga preparaadis sisalduva riskilausega R35 tähistatud söövitava aine massi- või mahuprotsent, |
| --- | --- | --- | --- |
| PC, R34 | = | on iga preparaadis sisalduva riskilausega R34 tähistatud söövitava aine massi- või mahuprotsent, |
| PXi, R41 | = | on iga preparaadis sisalduva ärritust tekitava aine, mis on tähistatud riskilausega R41, massi- või mahuprotsent, |
| LXi, R41 | = | on iga riskilausetega R35 või R34 tähistatud söövitava aine või riskilausega R41 tähistatud ärritust tekitava aine vastav ärritavuse piirmäär R41 massi- või mahuprotsentides; |

5.1.2.

preparaadid, mis sisaldavad rohkem kui üht riskilausega R41 tähistatud ärritust tekitavat ainet või riskilausetega R35 või R34 tähistatud söövitavat ainet kontsentratsioonis, mis on väiksem punkti 5.1.1 alapunktides a või b sätestatud kontsentratsioonipiiridest, kui:

Image

kus:

PC, R35

=

on iga preparaadis sisalduva riskilausega R35 tähistatud söövitava aine massi- või mahuprotsent,

PC, R34

=

on iga preparaadis sisalduva riskilausega R34 tähistatud söövitava aine massi- või mahuprotsent,

PXi, R41

=

on iga preparaadis sisalduva ärritust tekitava aine, mis on tähistatud riskilausega R41, massi- või mahuprotsent,

LXi, R41

=

on iga riskilausetega R35 või R34 tähistatud söövitava aine või riskilausega R41 tähistatud ärritust tekitava aine vastav ärritavuse piirmäär R41 massi- või mahuprotsentides;

| 5.2. | preparaadid, mis ärritavad silmi ning kannavad tunnust Xi, hoiatusmärgistust „ärritust tekitav” ja riskilauset R36; |
| --- | --- |

5.2.

preparaadid, mis ärritavad silmi ning kannavad tunnust Xi, hoiatusmärgistust „ärritust tekitav” ja riskilauset R36;

| 5.2.1. | preparaadid, mis sisaldavad üht või mitut riskilausetega R35 või R34 tähistatud söövitavat ainet või riskilausetega R41 või R36 tähistatud ärritust tekitavat ainet kontsentratsioonis, mis on vähemalt võrdne:






  a) | määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa vaadeldava aine või ainete kohta kindlaksmääratud kontsentratsiooniga või |
| --- | --- | --- |

5.2.1.

preparaadid, mis sisaldavad üht või mitut riskilausetega R35 või R34 tähistatud söövitavat ainet või riskilausetega R41 või R36 tähistatud ärritust tekitavat ainet kontsentratsioonis, mis on vähemalt võrdne:

a)

määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa vaadeldava aine või ainete kohta kindlaksmääratud kontsentratsiooniga või

| b) | käesoleva lisa B osa punktis 4 (4 ja 4a tabel) kindlaksmääratud kontsentratsiooniga, kui nimetatud ainet või aineid ei ole kantud määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa või on esitatud seal ilma kontsentratsioonipiirideta; |
| --- | --- |

b)

käesoleva lisa B osa punktis 4 (4 ja 4a tabel) kindlaksmääratud kontsentratsiooniga, kui nimetatud ainet või aineid ei ole kantud määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa või on esitatud seal ilma kontsentratsioonipiirideta;

| 5.2.2. | preparaadid, mis sisaldavad rohkem kui üht riskilausetega R41 või R36 tähistatud ärritust tekitavat ainet või riskilausetega R35 või R34 tähistatud söövitavat ainet kontsentratsioonis, mis on väiksem punkti 5.2.1 alapunktides a või b sätestatud kontsentratsioonipiiridest, kui:




  kus:








  PC, R35 | = | on iga preparaadis sisalduva riskilausega R35 tähistatud söövitava aine massi- või mahuprotsent, |
| --- | --- | --- | --- |
| PC, R34 | = | on iga preparaadis sisalduva riskilausega R34 tähistatud söövitava aine massi- või mahuprotsent, |
| PXi, R41 | = | on iga preparaadis sisalduva riskilausega R41 tähistatud ärritust tekitava aine massi- või mahuprotsent, |
| PXi, R36 | = | on iga preparaadis sisalduva riskilausega R36 tähistatud ärritust tekitava aine massi- või mahuprotsent, |
| LXi, R36 | = | on iga riskilausetega R35 või R34 tähistatud söövitava aine või riskilausetega R41 või R36 tähistatud ärritust tekitava aine vastav ärritavuse piirmäär R36 massi- või mahuprotsentides; |

5.2.2.

preparaadid, mis sisaldavad rohkem kui üht riskilausetega R41 või R36 tähistatud ärritust tekitavat ainet või riskilausetega R35 või R34 tähistatud söövitavat ainet kontsentratsioonis, mis on väiksem punkti 5.2.1 alapunktides a või b sätestatud kontsentratsioonipiiridest, kui:

Image

kus:

PC, R35

=

on iga preparaadis sisalduva riskilausega R35 tähistatud söövitava aine massi- või mahuprotsent,

PC, R34

=

on iga preparaadis sisalduva riskilausega R34 tähistatud söövitava aine massi- või mahuprotsent,

PXi, R41

=

on iga preparaadis sisalduva riskilausega R41 tähistatud ärritust tekitava aine massi- või mahuprotsent,

PXi, R36

=

on iga preparaadis sisalduva riskilausega R36 tähistatud ärritust tekitava aine massi- või mahuprotsent,

LXi, R36

=

on iga riskilausetega R35 või R34 tähistatud söövitava aine või riskilausetega R41 või R36 tähistatud ärritust tekitava aine vastav ärritavuse piirmäär R36 massi- või mahuprotsentides;

| 5.3. | preparaadid, mis ärritavad nahka ning kannavad tunnust Xi, hoiatusmärgistust „ärritust tekitav” ja riskilauset R38; |
| --- | --- |

5.3.

preparaadid, mis ärritavad nahka ning kannavad tunnust Xi, hoiatusmärgistust „ärritust tekitav” ja riskilauset R38;

| 5.3.1. | preparaadid, mis sisaldavad üht või mitut riskilausega R38 tähistatud ärritust tekitavat ainet või riskilausetega R35 või R34 tähistatud söövitavat ainet kontsentratsioonis, mis on vähemalt võrdne:






  a) | määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa vaadeldava aine või ainete kohta kindlaksmääratud kontsentratsiooniga või |
| --- | --- | --- |

5.3.1.

preparaadid, mis sisaldavad üht või mitut riskilausega R38 tähistatud ärritust tekitavat ainet või riskilausetega R35 või R34 tähistatud söövitavat ainet kontsentratsioonis, mis on vähemalt võrdne:

a)

määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa vaadeldava aine või ainete kohta kindlaksmääratud kontsentratsiooniga või

| b) | käesoleva lisa B osa punktis 4 (4 ja 4a tabel) kindlaksmääratud kontsentratsiooniga, kui nimetatud ainet või aineid ei ole kantud määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa või on esitatud seal ilma kontsentratsioonipiirideta; |
| --- | --- |

b)

käesoleva lisa B osa punktis 4 (4 ja 4a tabel) kindlaksmääratud kontsentratsiooniga, kui nimetatud ainet või aineid ei ole kantud määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa või on esitatud seal ilma kontsentratsioonipiirideta;

| 5.3.2. | preparaadid, mis sisaldavad rohkem kui üht riskilausega R38 tähistatud ärritust tekitavat ainet või riskilausetega R35 või R34 tähistatud söövitavat ainet kontsentratsioonis, mis on väiksem punkti 5.3.1 alapunktides a või b sätestatud kontsentratsioonipiiridest, kui:




  kus:








  PC, R35 | = | on iga preparaadis sisalduva riskilausega R35 tähistatud söövitava aine massi- või mahuprotsent, |
| --- | --- | --- | --- |
| PC, R34 | = | on iga preparaadis sisalduva söövitava aine, mis on tähistatud riskilausega R34, massi- või mahuprotsent, |
| PXi, R38 | = | on iga preparaadis sisalduva ärritust tekitava aine, mis on tähistatud riskilausega R38, massi- või mahuprotsent, |
| LXi, R38 | = | on iga riskilausetega R35 või R34 tähistatud söövitava aine või riskilausega R38 tähistatud ärritust tekitava aine vastav ärritavuse piirmäär R38 massi- või mahuprotsentides; |

5.3.2.

preparaadid, mis sisaldavad rohkem kui üht riskilausega R38 tähistatud ärritust tekitavat ainet või riskilausetega R35 või R34 tähistatud söövitavat ainet kontsentratsioonis, mis on väiksem punkti 5.3.1 alapunktides a või b sätestatud kontsentratsioonipiiridest, kui:

Image

kus:

PC, R35

=

on iga preparaadis sisalduva riskilausega R35 tähistatud söövitava aine massi- või mahuprotsent,

PC, R34

=

on iga preparaadis sisalduva söövitava aine, mis on tähistatud riskilausega R34, massi- või mahuprotsent,

PXi, R38

=

on iga preparaadis sisalduva ärritust tekitava aine, mis on tähistatud riskilausega R38, massi- või mahuprotsent,

LXi, R38

=

on iga riskilausetega R35 või R34 tähistatud söövitava aine või riskilausega R38 tähistatud ärritust tekitava aine vastav ärritavuse piirmäär R38 massi- või mahuprotsentides;

| 5.4. | preparaadid, mis ärritavad hingamiselundkonda ning kannavad tunnust Xi, hoiatusmärgistust „ärritust tekitav” ja riskilauset R37; |
| --- | --- |

5.4.

preparaadid, mis ärritavad hingamiselundkonda ning kannavad tunnust Xi, hoiatusmärgistust „ärritust tekitav” ja riskilauset R37;

| 5.4.1. | preparaadid, mis sisaldavad üht või mitut riskilausega R37 tähistatud ärritust tekitavat ainet kontsentratsioonis, mis on vähemalt võrdne:






  a) | määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa vaadeldava aine või ainete kohta kindlaksmääratud kontsentratsiooniga või |
| --- | --- | --- |

5.4.1.

preparaadid, mis sisaldavad üht või mitut riskilausega R37 tähistatud ärritust tekitavat ainet kontsentratsioonis, mis on vähemalt võrdne:

a)

määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa vaadeldava aine või ainete kohta kindlaksmääratud kontsentratsiooniga või

| b) | käesoleva lisa B osa punktis 4 (4 ja 4a tabel) kindlaksmääratud kontsentratsiooniga, kui nimetatud ainet või aineid ei ole kantud määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa või on esitatud seal ilma kontsentratsioonipiirideta; |
| --- | --- |

b)

käesoleva lisa B osa punktis 4 (4 ja 4a tabel) kindlaksmääratud kontsentratsiooniga, kui nimetatud ainet või aineid ei ole kantud määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa või on esitatud seal ilma kontsentratsioonipiirideta;

| 5.4.2. | preparaadid, mis sisaldavad rohkem kui üht riskilausega R37 tähistatud ärritust tekitavat ainet kontsentratsioonis, mis on väiksem punkti 5.4.1 alapunktides a või b sätestatud kontsentratsioonipiiridest, kui:




  kus:








  PXi, R37 | = | on iga preparaadis sisalduva ärritust tekitava aine, mis on tähistatud riskilausega R37, massi- või mahuprotsent, |
| --- | --- | --- | --- |
| LXi, R37 | = | on iga riskilausega R37 tähistatud ärritust tekitava aine ärritavuse piirmäär R37 massi- või mahuprotsentides; |

5.4.2.

preparaadid, mis sisaldavad rohkem kui üht riskilausega R37 tähistatud ärritust tekitavat ainet kontsentratsioonis, mis on väiksem punkti 5.4.1 alapunktides a või b sätestatud kontsentratsioonipiiridest, kui:

Image

kus:

PXi, R37

=

on iga preparaadis sisalduva ärritust tekitava aine, mis on tähistatud riskilausega R37, massi- või mahuprotsent,

LXi, R37

=

on iga riskilausega R37 tähistatud ärritust tekitava aine ärritavuse piirmäär R37 massi- või mahuprotsentides;

| 5.4.3. | gaasilised preparaadid, mis sisaldavad rohkem kui üht riskilausega R37 tähistatud ärritust tekitavat ainet või riskilausetega R35 või R34 tähistatud söövitavat ainet kontsentratsioonis, mis on väiksem punkti 5.4.1 alapunktides a või b sätestatud kontsentratsioonipiiridest, kui:




  kus:








  PC, R35 | = | on iga preparaadis sisalduva söövitava aine, mis on tähistatud riskilausega R35, mahuprotsent, |
| --- | --- | --- | --- |
| PC, R34 | = | on iga preparaadis sisalduva söövitava aine, mis on tähistatud riskilausega R34, mahuprotsent, |
| PXi, R37 | = | on iga preparaadis sisalduva ärritust tekitava aine, mis on tähistatud riskilausega R37, mahuprotsent, |
| LXi, R37 | = | on iga riskilausetega R35 või R34 tähistatud gaasilise söövitava aine või riskilausega R37 tähistatud gaasilise ärritust tekitava aine vastav ärritavuse piirmäär R37 massi- või mahuprotsentides. |

5.4.3.

gaasilised preparaadid, mis sisaldavad rohkem kui üht riskilausega R37 tähistatud ärritust tekitavat ainet või riskilausetega R35 või R34 tähistatud söövitavat ainet kontsentratsioonis, mis on väiksem punkti 5.4.1 alapunktides a või b sätestatud kontsentratsioonipiiridest, kui:

Image

kus:

PC, R35

=

on iga preparaadis sisalduva söövitava aine, mis on tähistatud riskilausega R35, mahuprotsent,

PC, R34

=

on iga preparaadis sisalduva söövitava aine, mis on tähistatud riskilausega R34, mahuprotsent,

PXi, R37

=

on iga preparaadis sisalduva ärritust tekitava aine, mis on tähistatud riskilausega R37, mahuprotsent,

LXi, R37

=

on iga riskilausetega R35 või R34 tähistatud gaasilise söövitava aine või riskilausega R37 tähistatud gaasilise ärritust tekitava aine vastav ärritavuse piirmäär R37 massi- või mahuprotsentides.

6.   Ülitundlikkust tekitavaks tuleb klassifitseerida järgmised preparaadid:

| 6.1. | preparaadid, mis kokkupuutel nahaga tekitavad ülitundlikkust ning kannavad tunnust Xi, hoiatusmärgistust „ärritust tekitav” ja riskilauset R43,
  preparaadid, mis sisaldavad vähemalt üht riskilausega R43 tähistatud ülitundlikkust tekitava toimega ainet kontsentratsioonis, mis on vähemalt võrdne:






  a) | määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa vaadeldava aine või ainete kohta kindlaksmääratud kontsentratsiooniga või |
| --- | --- | --- |

6.1.

preparaadid, mis kokkupuutel nahaga tekitavad ülitundlikkust ning kannavad tunnust Xi, hoiatusmärgistust „ärritust tekitav” ja riskilauset R43,

preparaadid, mis sisaldavad vähemalt üht riskilausega R43 tähistatud ülitundlikkust tekitava toimega ainet kontsentratsioonis, mis on vähemalt võrdne:

a)

määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa vaadeldava aine või ainete kohta kindlaksmääratud kontsentratsiooniga või

| b) | käesoleva lisa B osa punktis 5 (5 ja 5a tabel) kindlaksmääratud kontsentratsiooniga, kui nimetatud ainet või aineid ei ole kantud määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa või on esitatud seal ilma kontsentratsioonipiirideta; |
| --- | --- |

b)

käesoleva lisa B osa punktis 5 (5 ja 5a tabel) kindlaksmääratud kontsentratsiooniga, kui nimetatud ainet või aineid ei ole kantud määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa või on esitatud seal ilma kontsentratsioonipiirideta;

| 6.2. | preparaadid, mis sisse hingates tekitavad ülitundlikkust ning kannavad tunnust Xn, hoiatusmärgistust „kahjulik” ja riskilauset R42,
  preparaadid, mis sisaldavad vähemalt üht riskilausega R42 tähistatud ülitundlikkust tekitava toimega ainet kontsentratsioonis, mis on vähemalt võrdne:






  a) | määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa vaadeldava aine või ainete kohta kindlaksmääratud kontsentratsiooniga või |
| --- | --- | --- |

6.2.

preparaadid, mis sisse hingates tekitavad ülitundlikkust ning kannavad tunnust Xn, hoiatusmärgistust „kahjulik” ja riskilauset R42,

preparaadid, mis sisaldavad vähemalt üht riskilausega R42 tähistatud ülitundlikkust tekitava toimega ainet kontsentratsioonis, mis on vähemalt võrdne:

a)

määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa vaadeldava aine või ainete kohta kindlaksmääratud kontsentratsiooniga või

| b) | käesoleva lisa B osa punktis 5 (5 ja 5a tabel) kindlaksmääratud kontsentratsiooniga, kui nimetatud ainet või aineid ei ole kantud määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa või on esitatud seal ilma kontsentratsioonipiirideta. |
| --- | --- |

b)

käesoleva lisa B osa punktis 5 (5 ja 5a tabel) kindlaksmääratud kontsentratsiooniga, kui nimetatud ainet või aineid ei ole kantud määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa või on esitatud seal ilma kontsentratsioonipiirideta.

7.   Kantserogeenseks tuleb klassifitseerida järgmised preparaadid:

| 7.1. | preparaadid, mis kuuluvad 1. või 2. kategooriasse ning mis kannavad tunnust T ja riskilauseid R45 või R49,
  preparaadid, mis sisaldavad vähemalt üht kantserogeense toimega ainet, mis kannab 1. ja 2. kategooria kantserogeensete ainete puhul kasutatavaid riskilauseid R45 või R49, sellises kontsentratsioonis, mis on vähemalt võrdne:






  a) | määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa vaadeldava aine või ainete kohta kindlaksmääratud kontsentratsiooniga või |
| --- | --- | --- |

7.1.

preparaadid, mis kuuluvad 1. või 2. kategooriasse ning mis kannavad tunnust T ja riskilauseid R45 või R49,

preparaadid, mis sisaldavad vähemalt üht kantserogeense toimega ainet, mis kannab 1. ja 2. kategooria kantserogeensete ainete puhul kasutatavaid riskilauseid R45 või R49, sellises kontsentratsioonis, mis on vähemalt võrdne:

a)

määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa vaadeldava aine või ainete kohta kindlaksmääratud kontsentratsiooniga või

| b) | käesoleva lisa B osa punktis 6 (6 ja 6a tabel) kindlaksmääratud kontsentratsiooniga, kui nimetatud ainet või aineid ei ole kantud määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa või on esitatud seal ilma kontsentratsioonipiirideta; |
| --- | --- |

b)

käesoleva lisa B osa punktis 6 (6 ja 6a tabel) kindlaksmääratud kontsentratsiooniga, kui nimetatud ainet või aineid ei ole kantud määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa või on esitatud seal ilma kontsentratsioonipiirideta;

| 7.2. | preparaadid, mis kuuluvad 3. kategooriasse ning kannavad tunnust Xn ja riskilauset R40,
  preparaadid, mis sisaldavad vähemalt üht kantserogeense toimega ainet, mis kannab 3. kategooria kantserogeensete ainete puhul kasutatavat riskilauset R40, sellises kontsentratsioonis, mis on vähemalt võrdne:






  a) | määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa vaadeldava aine või ainete kohta kindlaksmääratud kontsentratsiooniga või |
| --- | --- | --- |

7.2.

preparaadid, mis kuuluvad 3. kategooriasse ning kannavad tunnust Xn ja riskilauset R40,

preparaadid, mis sisaldavad vähemalt üht kantserogeense toimega ainet, mis kannab 3. kategooria kantserogeensete ainete puhul kasutatavat riskilauset R40, sellises kontsentratsioonis, mis on vähemalt võrdne:

a)

määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa vaadeldava aine või ainete kohta kindlaksmääratud kontsentratsiooniga või

| b) | käesoleva lisa B osa punktis 6 (6 ja 6a tabel) kindlaksmääratud kontsentratsiooniga, kui nimetatud ainet või aineid ei ole kantud määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa või on esitatud seal ilma kontsentratsioonipiirideta. |
| --- | --- |

b)

käesoleva lisa B osa punktis 6 (6 ja 6a tabel) kindlaksmääratud kontsentratsiooniga, kui nimetatud ainet või aineid ei ole kantud määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa või on esitatud seal ilma kontsentratsioonipiirideta.

8.   Mutageenseks tuleb klassifitseerida järgmised preparaadid:

| 8.1. | preparaadid, mis kuuluvad 1. või 2. kategooriasse ning mis kannavad tunnust T ja riskilauset R46,
  preparaadid, mis sisaldavad vähemalt üht 1. või 2. kategooria mutageensete ainete puhul kasutatavat riskilauset R46 kandvat mutageense toimega ainet sellises kontsentratsioonis, mis on vähemalt võrdne:






  a) | määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa vaadeldava aine või ainete kohta kindlaksmääratud kontsentratsiooniga või |
| --- | --- | --- |

8.1.

preparaadid, mis kuuluvad 1. või 2. kategooriasse ning mis kannavad tunnust T ja riskilauset R46,

preparaadid, mis sisaldavad vähemalt üht 1. või 2. kategooria mutageensete ainete puhul kasutatavat riskilauset R46 kandvat mutageense toimega ainet sellises kontsentratsioonis, mis on vähemalt võrdne:

a)

määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa vaadeldava aine või ainete kohta kindlaksmääratud kontsentratsiooniga või

| b) | käesoleva lisa B osa punktis 6 (6 ja 6a tabel) kindlaksmääratud kontsentratsiooniga, kui nimetatud ainet või aineid ei ole kantud määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa või on esitatud seal ilma kontsentratsioonipiirideta; |
| --- | --- |

b)

käesoleva lisa B osa punktis 6 (6 ja 6a tabel) kindlaksmääratud kontsentratsiooniga, kui nimetatud ainet või aineid ei ole kantud määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa või on esitatud seal ilma kontsentratsioonipiirideta;

| 8.2. | preparaadid, mis kuuluvad 3. kategooriasse ning mis kannavad tunnust Xn ja riskilauset 1 R68,
  preparaadid, mis sisaldavad vähemalt üht 3. kategooria mutageensete ainete puhul kasutatavat riskilauset 1 R68 kandvat mutageense toimega ainet sellises kontsentratsioonis, mis on vähemalt võrdne:






  a) | määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa vaadeldava aine või ainete kohta kindlaksmääratud kontsentratsiooniga või |
| --- | --- | --- |

8.2.

preparaadid, mis kuuluvad 3. kategooriasse ning mis kannavad tunnust Xn ja riskilauset 1 R68,

preparaadid, mis sisaldavad vähemalt üht 3. kategooria mutageensete ainete puhul kasutatavat riskilauset 1 R68 kandvat mutageense toimega ainet sellises kontsentratsioonis, mis on vähemalt võrdne:

a)

määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa vaadeldava aine või ainete kohta kindlaksmääratud kontsentratsiooniga või

| b) | käesoleva lisa B osa punktis 6 (6 ja 6A tabel) kindlaksmääratud kontsentratsiooniga, kui nimetatud ainet või aineid ei ole kantud määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa või on esitatud seal ilma kontsentratsioonipiirideta. |
| --- | --- |

b)

käesoleva lisa B osa punktis 6 (6 ja 6A tabel) kindlaksmääratud kontsentratsiooniga, kui nimetatud ainet või aineid ei ole kantud määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa või on esitatud seal ilma kontsentratsioonipiirideta.

9.   Paljunemist mõjutavad toksiliselt järgmised preparaadid:

| 9.1. | preparaadid, mis kuuluvad 1. või 2. kategooriasse ning mis kannavad tunnust T ja riskilauset R60 (fertiilsus),
  preparaadid, mis sisaldavad vähemalt üht paljunemist toksiliselt mõjutavat ainet, mis kannab 1. või 2. kategooriasse kuuluvate paljunemist toksiliselt mõjutavate ainete puhul kasutatavat riskilauset R60, sellises kontsentratsioonis, mis on vähemalt võrdne:






  a) | määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa vaadeldava aine või ainete kohta kindlaksmääratud kontsentratsiooniga või |
| --- | --- | --- |

9.1.

preparaadid, mis kuuluvad 1. või 2. kategooriasse ning mis kannavad tunnust T ja riskilauset R60 (fertiilsus),

preparaadid, mis sisaldavad vähemalt üht paljunemist toksiliselt mõjutavat ainet, mis kannab 1. või 2. kategooriasse kuuluvate paljunemist toksiliselt mõjutavate ainete puhul kasutatavat riskilauset R60, sellises kontsentratsioonis, mis on vähemalt võrdne:

a)

määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa vaadeldava aine või ainete kohta kindlaksmääratud kontsentratsiooniga või

| b) | käesoleva lisa B osa punktis 6 (6 ja 6a tabel) kindlaksmääratud kontsentratsiooniga, kui nimetatud ainet või aineid ei ole kantud määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa või on esitatud seal ilma kontsentratsioonipiirideta; |
| --- | --- |

b)

käesoleva lisa B osa punktis 6 (6 ja 6a tabel) kindlaksmääratud kontsentratsiooniga, kui nimetatud ainet või aineid ei ole kantud määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa või on esitatud seal ilma kontsentratsioonipiirideta;

| 9.2. | preparaadid, mis kuuluvad 3. kategooriasse ning mis kannavad tunnust Xn ja riskilauset R62 (fertiilsus),
  preparaadid, mis sisaldavad vähemalt üht paljunemist toksiliselt mõjutavat ainet, mis kannab 3. kategooriasse kuuluvate paljunemist toksiliselt mõjutavate ainete puhul kasutatavat riskilauset R62, sellises kontsentratsioonis, mis on vähemalt võrdne:






  a) | määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa vaadeldava aine või ainete kohta kindlaksmääratud kontsentratsiooniga või |
| --- | --- | --- |

9.2.

preparaadid, mis kuuluvad 3. kategooriasse ning mis kannavad tunnust Xn ja riskilauset R62 (fertiilsus),

preparaadid, mis sisaldavad vähemalt üht paljunemist toksiliselt mõjutavat ainet, mis kannab 3. kategooriasse kuuluvate paljunemist toksiliselt mõjutavate ainete puhul kasutatavat riskilauset R62, sellises kontsentratsioonis, mis on vähemalt võrdne:

a)

määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa vaadeldava aine või ainete kohta kindlaksmääratud kontsentratsiooniga või

| b) | käesoleva lisa B osa punktis 6 (6 ja 6a tabel) kindlaksmääratud kontsentratsiooniga, kui nimetatud ainet või aineid ei ole kantud määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa või on esitatud seal ilma kontsentratsioonipiirideta; |
| --- | --- |

b)

käesoleva lisa B osa punktis 6 (6 ja 6a tabel) kindlaksmääratud kontsentratsiooniga, kui nimetatud ainet või aineid ei ole kantud määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa või on esitatud seal ilma kontsentratsioonipiirideta;

| 9.3. | preparaadid, mis kuuluvad 1. või 2. kategooriasse ning mis kannavad tunnust T ja riskilauset R61 (areng),
  preparaadid, mis sisaldavad vähemalt üht paljunemist toksiliselt mõjutavat ainet, mis kannab 1. või 2. kategooriasse kuuluvate paljunemist toksiliselt mõjutavate ainete puhul kasutatavat riskilauset R61, sellises kontsentratsioonis, mis on vähemalt võrdne:






  a) | määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa vaadeldava aine või ainete kohta kindlaksmääratud kontsentratsiooniga või |
| --- | --- | --- |

9.3.

preparaadid, mis kuuluvad 1. või 2. kategooriasse ning mis kannavad tunnust T ja riskilauset R61 (areng),

preparaadid, mis sisaldavad vähemalt üht paljunemist toksiliselt mõjutavat ainet, mis kannab 1. või 2. kategooriasse kuuluvate paljunemist toksiliselt mõjutavate ainete puhul kasutatavat riskilauset R61, sellises kontsentratsioonis, mis on vähemalt võrdne:

a)

määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa vaadeldava aine või ainete kohta kindlaksmääratud kontsentratsiooniga või

| b) | käesoleva lisa B osa punktis 6 (6 ja 6a tabel) kindlaksmääratud kontsentratsiooniga, kui nimetatud ainet või aineid ei ole kantud määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa või on esitatud seal ilma kontsentratsioonipiirideta; |
| --- | --- |

b)

käesoleva lisa B osa punktis 6 (6 ja 6a tabel) kindlaksmääratud kontsentratsiooniga, kui nimetatud ainet või aineid ei ole kantud määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa või on esitatud seal ilma kontsentratsioonipiirideta;

| 9.4. | preparaadid, mis kuuluvad 3. kategooriasse ning mis kannavad tunnust Xn ja riskilauset R63 (areng),
  preparaadid, mis sisaldavad vähemalt üht paljunemist toksiliselt mõjutavat ainet, mis kannab 3. kategooriasse kuuluvate paljunemist toksiliselt mõjutavate ainete puhul kasutatavat riskilauset R63, sellises kontsentratsioonis, mis on vähemalt võrdne:






  a) | määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa vaadeldava aine või ainete kohta kindlaksmääratud kontsentratsiooniga või |
| --- | --- | --- |

9.4.

preparaadid, mis kuuluvad 3. kategooriasse ning mis kannavad tunnust Xn ja riskilauset R63 (areng),

preparaadid, mis sisaldavad vähemalt üht paljunemist toksiliselt mõjutavat ainet, mis kannab 3. kategooriasse kuuluvate paljunemist toksiliselt mõjutavate ainete puhul kasutatavat riskilauset R63, sellises kontsentratsioonis, mis on vähemalt võrdne:

a)

määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa vaadeldava aine või ainete kohta kindlaksmääratud kontsentratsiooniga või

| b) | käesoleva lisa B osa punktis 6 (6 ja 6a tabel) kindlaksmääratud kontsentratsiooniga, kui nimetatud ainet või aineid ei ole kantud määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa või on esitatud seal ilma kontsentratsioonipiirideta. |
| --- | --- |

b)

käesoleva lisa B osa punktis 6 (6 ja 6a tabel) kindlaksmääratud kontsentratsiooniga, kui nimetatud ainet või aineid ei ole kantud määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa või on esitatud seal ilma kontsentratsioonipiirideta.

B OSA

Terviseriskide hindamisel kasutatavad kontsentratsioonipiirid

Iga tervist mõjutava toime kohta on esimeses tabelis (1–6 tabel) esitatud mittegaasiliste preparaatide puhul kasutatavad kontsentratsioonipiirid (massiprotsentides) ja teises tabelis (1a–6a tabel) gaasiliste preparaatide puhul kasutatavad kontsentratsioonipiirid (mahuprotsentides). Kõnealuseid kontsentratsioonipiire kasutatakse siis, kui määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa ei ole esitatud vaadeldava aine konkreetset kontsentratsioonipiiri.

1.   Vältimatut surma põhjustav toime

1.1.   Mittegaasilised preparaadid

1 tabelis kinnitatud kontsentratsioonipiiridega, mida väljendatakse massiprotsentides, määratakse kindlaks preparaadi klassifikatsioon vastavalt igale üksikkontsentratsioonile, mis esineb preparaadis sisalduval ainel või selles sisalduvatel ainetel, mille klassifikatsioon on samuti esitatud.

1 tabel

| Aine klassifikatsioon | Preparaadi klassifikatsioon |
| --- | --- |
| T+ | T | Xn |
| T+ ja R26, R27, R28 | Kontsentratsioon ≥ 7 % | 1 % ≤ kontsentratsioon < 7 % | 0,1  % ≤ kontsentratsioon < 1 % |
| T ja R23, R24, R25 | | kontsentratsioon ≥ 25 % | 3 % ≤ kontsentratsioon < 25 % |
| Xn ja R20, R21, R22 | | | kontsentratsioon ≥ 25 % |

Aine klassifikatsioon

Preparaadi klassifikatsioon

T+

T

Xn

T+ ja R26, R27, R28

Kontsentratsioon ≥ 7 %

1 % ≤ kontsentratsioon < 7 %

0,1  % ≤ kontsentratsioon < 1 %

T ja R23, R24, R25

kontsentratsioon ≥ 25 %

3 % ≤ kontsentratsioon < 25 %

Xn ja R20, R21, R22

kontsentratsioon ≥ 25 %

Preparaadid tähistatakse ohule viitavate R-lausetega kooskõlas järgmiste kriteeriumidega:

| — | etiketile märgitakse üks või mitu eespool nimetatud R-lauset vastavalt kasutatud klassifikatsioonile, |
| --- | --- |

—

etiketile märgitakse üks või mitu eespool nimetatud R-lauset vastavalt kasutatud klassifikatsioonile,

| — | valitud R-laused peaksid üldiselt olema need, mida kohaldatakse selle aine või nende ainete suhtes, mille kontsentratsioon preparaadis nõuab selle kõige karmimat klassifitseerimist. |
| --- | --- |

—

valitud R-laused peaksid üldiselt olema need, mida kohaldatakse selle aine või nende ainete suhtes, mille kontsentratsioon preparaadis nõuab selle kõige karmimat klassifitseerimist.

1.2.   Gaasilised preparaadid

1a tabelis kinnitatud kontsentratsioonipiiridega, mida väljendatakse mahuprotsentides, määratakse kindlaks gaasilise preparaadi klassifikatsioon vastavalt üksikkontsentratsioonile, mis esineb preparaadis sisalduval gaasil või selles sisalduvatel gaasidel, mille klassifikatsioon on samuti esitatud.

1a tabel

| Aine (gaasi) klassifikatsioon | Gaasilise preparaadi klassifikatsioon |
| --- | --- |
| T+ | T | Xn |
| T+ ja R26, R27, R28 | kontsentratsioon ≥ 1 % | 0,2  % ≤ kontsentratsioon < 1 % | 0,02  % ≤ kontsentratsioon < 0,2  % |
| T ja R23, R24, R25 | | kontsentratsioon ≥ 5 % | 0,5  % ≤ kontsentratsioon < 5 % |
| Xn ja R20, R21, R22 | | | kontsentratsioon ≥ 5 % |

Aine (gaasi) klassifikatsioon

Gaasilise preparaadi klassifikatsioon

T+

T

Xn

T+ ja R26, R27, R28

kontsentratsioon ≥ 1 %

0,2  % ≤ kontsentratsioon < 1 %

0,02  % ≤ kontsentratsioon < 0,2  %

T ja R23, R24, R25

kontsentratsioon ≥ 5 %

0,5  % ≤ kontsentratsioon < 5 %

Xn ja R20, R21, R22

kontsentratsioon ≥ 5 %

Preparaadid tähistatakse ohule viitavate R-lausetega kooskõlas järgmiste kriteeriumidega:

| — | etiketile märgitakse üks või mitu eespool nimetatud R-lauset vastavalt kasutatud klassifikatsioonile, |
| --- | --- |

—

etiketile märgitakse üks või mitu eespool nimetatud R-lauset vastavalt kasutatud klassifikatsioonile,

| — | valitud R-laused peaksid üldiselt olema need, mida kohaldatakse selle aine või nende ainete suhtes, mille kontsentratsioon preparaadis nõuab selle kõige karmimat klassifitseerimist. |
| --- | --- |

—

valitud R-laused peaksid üldiselt olema need, mida kohaldatakse selle aine või nende ainete suhtes, mille kontsentratsioon preparaadis nõuab selle kõige karmimat klassifitseerimist.

2.   Pöördumatute tagajärgedega mittesurmav toime pärast ühekordset kokkupuudet

2.1.   Mittegaasilised preparaadid

2 tabelis esitatud kontsentratsioonipiiridega, mida väljendatakse massiprotsentides, määratakse vajaduse korral kindlaks sellise preparaadi klassifikatsioon, millel on pärast ühekordset kokkupuudet pöördumatute tagajärgedega mittesurmav toime (R39/kokkupuuteviis, 1 R68/kokkupuuteviis).

2 tabel

| Aine klassifikatsioon | Preparaadi klassifikatsioon |
| --- | --- |
| T+ | T | Xn |
| T+ ja R39/kokkupuuteviis | kontsentratsioon ≥ 10 % R39 (*) kohustuslik | 1 % ≤ kontsentratsioon < 10 % R39 (*) kohustuslik | 0,1  % ≤ kontsentratsioon < 1 % 1 R68 (*) kohustuslik |
| T ja R39/kokkupuuteviis | | kontsentratsioon ≥ 10 % R39 (*) kohustuslik | 1 % ≤ kontsentratsioon < 10 % 1 R68 (*) kohustuslik |
| Xn ja 1 R68/kokkupuuteviis | | | kontsentratsioon ≥ 10 % 1 R68 (*) kohustuslik |

Aine klassifikatsioon

Preparaadi klassifikatsioon

T+

T

Xn

T+ ja R39/kokkupuuteviis

kontsentratsioon ≥ 10 % R39 (*) kohustuslik

1 % ≤ kontsentratsioon < 10 % R39 (*) kohustuslik

0,1  % ≤ kontsentratsioon < 1 % 1 R68 (*) kohustuslik

T ja R39/kokkupuuteviis

kontsentratsioon ≥ 10 % R39 (*) kohustuslik

1 % ≤ kontsentratsioon < 10 % 1 R68 (*) kohustuslik

Xn ja 1 R68/kokkupuuteviis

kontsentratsioon ≥ 10 % 1 R68 (*) kohustuslik

2.2.   Gaasilised preparaadid

2a tabelis esitatud kontsentratsioonipiiridega, mida väljendatakse mahuprotsentides, määratakse vajaduse korral kindlaks sellise gaasilise preparaadi klassifikatsioon, millel on pärast ühekordset kokkupuudet pöördumatute tagajärgedega mittesurmav toime (R39/kokkupuuteviis, 2 R68/kokkupuuteviis).

2a tabel

| Aine (gaasi) klassifikatsioon | Gaasilise preparaadi klassifikatsioon |
| --- | --- |
| T+ | T | Xn |
| T+ ja R39/kokkupuuteviis | kontsentratsioon ≥ 1 % R39 (**) kohustuslik | 0,2  % ≤ kontsentratsioon < 1 % R39 (**) kohustuslik | 0,02  % ≤ kontsentratsioon < 0,2  % 1 R68 (**) kohustuslik |
| T ja R39/kokkupuuteviis | | kontsentratsioon ≥ 5 % R39 (**) kohustuslik | 0,5  % ≤ kontsentratsioon < 5 % 1 R68 (**) kohustuslik |
| Xn ja 1 R68/kokkupuuteviis | | | kontsentratsioon ≥ 5 % 1 R68 (**) kohustuslik |

Aine (gaasi) klassifikatsioon

Gaasilise preparaadi klassifikatsioon

T+

T

Xn

T+ ja R39/kokkupuuteviis

kontsentratsioon ≥ 1 % R39 (**) kohustuslik

0,2  % ≤ kontsentratsioon < 1 % R39 (**) kohustuslik

0,02  % ≤ kontsentratsioon < 0,2  % 1 R68 (**) kohustuslik

T ja R39/kokkupuuteviis

kontsentratsioon ≥ 5 % R39 (**) kohustuslik

0,5  % ≤ kontsentratsioon < 5 % 1 R68 (**) kohustuslik

Xn ja 1 R68/kokkupuuteviis

kontsentratsioon ≥ 5 % 1 R68 (**) kohustuslik

3.   Tugevalt kahjustav toime pärast korduvat või pikaajalist kokkupuudet

3.1.   Mittegaasilised preparaadid

3 tabelis esitatud kontsentratsioonipiiridega, mida väljendatakse massiprotsentides, määratakse vajaduse korral kindlaks sellise preparaadi klassifikatsioon, millel on pärast korduvat või pikaajalist kokkupuudet tugevalt kahjustav toime (R48/kokkupuuteviis).

3 tabel

| Aine klassifikatsioon | Preparaadi klassifikatsioon |
| --- | --- |
| T | Xn |
| T ja R48/kokkupuuteviis | kontsentratsioon ≥ 10 % R48 (***) kohustuslik | 1 % ≤ kontsentratsioon < 10 % R48 (***) kohustuslik |
| Xn ja R48/kokkupuuteviis | | kontsentratsioon ≥ 10 % R48 (***) kohustuslik |

Aine klassifikatsioon

Preparaadi klassifikatsioon

T

Xn

T ja R48/kokkupuuteviis

kontsentratsioon ≥ 10 % R48 (***) kohustuslik

1 % ≤ kontsentratsioon < 10 % R48 (***) kohustuslik

Xn ja R48/kokkupuuteviis

kontsentratsioon ≥ 10 % R48 (***) kohustuslik

3.2.   Gaasilised preparaadid

3a tabelis esitatud kontsentratsioonipiiridega, mida väljendatakse mahuprotsentides, määratakse vajaduse korral kindlaks sellise gaasilise preparaadi klassifikatsioon, millel on pärast korduvat või pikaajalist kokkupuudet tugevalt kahjustav toime (R48/kokkupuuteviis).

3a tabel

| Aine (gaasi) klassifikatsioon | Gaasilise preparaadi klassifikatsioon |
| --- | --- |
| T | Xn |
| T ja R48/kokkupuuteviis | kontsentratsioon ≥ 5 % R48 (****) kohustuslik | 0,5  % ≤ kontsentratsioon < 5 % R48 (****) kohustuslik |
| Xn ja R48/kokkupuuteviis | | kontsentratsioon ≥ 5 % R48 (****) kohustuslik |

Aine (gaasi) klassifikatsioon

Gaasilise preparaadi klassifikatsioon

T

Xn

T ja R48/kokkupuuteviis

kontsentratsioon ≥ 5 % R48 (****) kohustuslik

0,5  % ≤ kontsentratsioon < 5 % R48 (****) kohustuslik

Xn ja R48/kokkupuuteviis

kontsentratsioon ≥ 5 % R48 (****) kohustuslik

4.   Söövitav ja ärritust tekitav toime, kaasa arvatud tõsised nägemiskahjustused

4.1.   Mittegaasilised preparaadid

4 tabelis esitatud kontsentratsioonipiiridega, mida väljendatakse massiprotsentides, määratakse vajaduse korral kindlaks söövitava toimega (R34, R35) või ärritust tekitava toimega (R36, R37, R38, R41) preparaadi klassifikatsioon.

4 tabel

| Aine klassifikatsioon | Preparaadi klassifikatsioon |
| --- | --- |
| C ja R35 | C ja R34 | Xi ja R41 | Xi ja R36, R37, R38 |
| C ja R35 | kontsentratsioon ≥ 10 % R35 kohustuslik | 5 % ≤ kontsentratsioon < 10 % R34 kohustuslik | 5 % (*****) | 1 % ≤ kontsentratsioon < 5 % R36/38 kohustuslikud |
| C ja R34 | | kontsentratsioon ≥ 10 % R34 kohustuslik | 10 % (*****) | 5 % ≤ kontsentratsioon < 10 % R36/38 kohustuslikud |
| Xi ja R41 | | | kontsentratsioon ≥ 10 % R41 kohustuslik | 5 % ≤ kontsentratsioon < 10 % R36 kohustuslik |
| Xi ja R36, R37, R38 | | | | kontsentratsioon ≥ 20 % R36, R37, R38 kohustuslikud preparaadis esineva kontsentratsiooni põhjal, kui neid kohaldatakse vaadeldavate ainete suhtes |

Aine klassifikatsioon

Preparaadi klassifikatsioon

C ja R35

C ja R34

Xi ja R41

Xi ja R36, R37, R38

C ja R35

kontsentratsioon ≥ 10 % R35 kohustuslik

5 % ≤ kontsentratsioon < 10 % R34 kohustuslik

5 % (*****)

1 % ≤ kontsentratsioon < 5 % R36/38 kohustuslikud

C ja R34

kontsentratsioon ≥ 10 % R34 kohustuslik

10 % (*****)

5 % ≤ kontsentratsioon < 10 % R36/38 kohustuslikud

Xi ja R41

kontsentratsioon ≥ 10 % R41 kohustuslik

5 % ≤ kontsentratsioon < 10 % R36 kohustuslik

Xi ja R36, R37, R38

kontsentratsioon ≥ 20 % R36, R37, R38 kohustuslikud preparaadis esineva kontsentratsiooni põhjal, kui neid kohaldatakse vaadeldavate ainete suhtes

| NB: | Ainult tavapärase menetluse rakendamine söövitavateks või ärritust tekitavateks aineteks klassifitseeritud aineid sisaldavate preparaatide korral võib põhjustada riskide ala- või ülehindamist, kui ei võeta arvesse muid asjakohaseid tegureid (nt preparaadi pH). Seetõttu tuleb söövitava toime alusel klassifitseerides arvesse võtta direktiivi 67/548/EMÜ VI lisa punktis 3.2.5 ja käesoleva direktiivi artikli 6 lõike 3 teises ja kolmandas taandes esitatud nõuandeid. |
| --- | --- |

NB:

Ainult tavapärase menetluse rakendamine söövitavateks või ärritust tekitavateks aineteks klassifitseeritud aineid sisaldavate preparaatide korral võib põhjustada riskide ala- või ülehindamist, kui ei võeta arvesse muid asjakohaseid tegureid (nt preparaadi pH). Seetõttu tuleb söövitava toime alusel klassifitseerides arvesse võtta direktiivi 67/548/EMÜ VI lisa punktis 3.2.5 ja käesoleva direktiivi artikli 6 lõike 3 teises ja kolmandas taandes esitatud nõuandeid.

4.2.   Gaasilised preparaadid

4a tabelis esitatud kontsentratsioonipiiridega, mida väljendatakse mahuprotsentides, määratakse vajaduse korral kindlaks kõnealuse toimega (R34, R35 või R36, R37, R38, R41) preparaadi klassifikatsioon.

4a tabel

| Aine (gaasi) klassifikatsioon | Gaasilise preparaadi klassifikatsioon |
| --- | --- |
| C ja R35 | C ja R34 | Xi ja R41 | Xi ja R36, R37, R38 |
| C ja R35 | kontsentratsioon ≥ 1 % R35 kohustuslik | 0,2  % ≤ kontsentratsioon < 1 % R34 kohustuslik | 0,2  % (******) | 0,02  % ≤ kontsentratsioon < 0,2  % R36/37/38 kohustuslikud |
| C ja R34 | | kontsentratsioon ≥ 5 % R34 kohustuslik | 5 % (******) | 0,5  % ≤ kontsentratsioon < 5 % R36/37/38 kohustuslikud |
| Xi ja R41 | | | kontsentratsioon ≥ 5 % R41 kohustuslik | 0,5  % ≤ kontsentratsioon < 5 % R36 kohustuslik |
| Xi ja R36, R37, R38 | | | | kontsentratsioon ≥ 5 % R36, R37, R38 kohustuslikud vastavalt vajadusele |

Aine (gaasi) klassifikatsioon

Gaasilise preparaadi klassifikatsioon

C ja R35

C ja R34

Xi ja R41

Xi ja R36, R37, R38

C ja R35

kontsentratsioon ≥ 1 % R35 kohustuslik

0,2  % ≤ kontsentratsioon < 1 % R34 kohustuslik

0,2  % (******)

0,02  % ≤ kontsentratsioon < 0,2  % R36/37/38 kohustuslikud

C ja R34

kontsentratsioon ≥ 5 % R34 kohustuslik

5 % (******)

0,5  % ≤ kontsentratsioon < 5 % R36/37/38 kohustuslikud

Xi ja R41

kontsentratsioon ≥ 5 % R41 kohustuslik

0,5  % ≤ kontsentratsioon < 5 % R36 kohustuslik

Xi ja R36, R37, R38

kontsentratsioon ≥ 5 % R36, R37, R38 kohustuslikud vastavalt vajadusele

| NB: | Ainult tavapärase menetluse rakendamine söövitavateks või ärritust tekitavateks aineteks klassifitseeritud aineid sisaldavate preparaatide korral võib põhjustada riskide ala- või ülehindamist, kui ei võeta arvesse muid asjakohaseid tegureid (nt preparaadi pH). Seetõttu tuleb söövitava toime alusel klassifitseerides arvesse võtta direktiivi 67/548/EMÜ VI lisa punktis 3.2.5 ja käesoleva direktiivi artikli 6 lõike 3 teises ja kolmandas taandes esitatud nõuandeid. |
| --- | --- |

NB:

Ainult tavapärase menetluse rakendamine söövitavateks või ärritust tekitavateks aineteks klassifitseeritud aineid sisaldavate preparaatide korral võib põhjustada riskide ala- või ülehindamist, kui ei võeta arvesse muid asjakohaseid tegureid (nt preparaadi pH). Seetõttu tuleb söövitava toime alusel klassifitseerides arvesse võtta direktiivi 67/548/EMÜ VI lisa punktis 3.2.5 ja käesoleva direktiivi artikli 6 lõike 3 teises ja kolmandas taandes esitatud nõuandeid.

5.   Ülitundlikkust tekitav toime

5.1.   Mittegaasilised preparaadid

Ülitundlikkust tekitava toimega preparaadid tähistatakse järgmiselt:

| — | tunnusega Xn ja riskilausega R42, kui ülitundlikkus tekib sissehingamisel, |
| --- | --- |

—

tunnusega Xn ja riskilausega R42, kui ülitundlikkus tekib sissehingamisel,

| — | tunnusega Xi ja riskilausega R43, kui ülitundlikkus tekib kokkupuutel nahaga. |
| --- | --- |

—

tunnusega Xi ja riskilausega R43, kui ülitundlikkus tekib kokkupuutel nahaga.

5 tabelis esitatud kontsentratsioonipiiridega, mida väljendatakse massiprotsentides, määratakse vajaduse korral kindlaks preparaadi klassifikatsioon.

5 tabel

| Aine klassifikatsioon | Preparaadi klassifikatsioon |
| --- | --- |
| Ülitundlikkust tekitav ja R42 | Ülitundlikkust tekitav ja R43 |
| Ülitundlikkust tekitav ja R42 | kontsentratsioon ≥ 1 % R42 kohustuslik | |
| Ülitundlikkust tekitav ja R43 | | kontsentratsioon ≥ 1 % R43 kohustuslik |

Aine klassifikatsioon

Preparaadi klassifikatsioon

Ülitundlikkust tekitav ja R42

Ülitundlikkust tekitav ja R43

Ülitundlikkust tekitav ja R42

kontsentratsioon ≥ 1 % R42 kohustuslik

Ülitundlikkust tekitav ja R43

kontsentratsioon ≥ 1 % R43 kohustuslik

5.2.   Gaasilised preparaadid

Ülitundlikkust tekitava toimega gaasilised preparaadid tähistatakse järgmiselt:

| — | tunnusega Xn ja riskilausega R42, kui ülitundlikkus tekib sissehingamisel, |
| --- | --- |

—

tunnusega Xn ja riskilausega R42, kui ülitundlikkus tekib sissehingamisel,

| — | tunnusega Xi ja riskilausega R43, kui ülitundlikkus tekib kokkupuutel nahaga. |
| --- | --- |

—

tunnusega Xi ja riskilausega R43, kui ülitundlikkus tekib kokkupuutel nahaga.

5a tabelis esitatud kontsentratsioonipiiridega, mida väljendatakse mahuprotsentides, määratakse vajaduse korral kindlaks preparaadi klassifikatsioon.

5a tabel

| Aine (gaasi) klassifikatsioon | Gaasilise preparaadi klassifikatsioon |
| --- | --- |
| Ülitundlikkust tekitav ja R42 | Ülitundlikkust tekitav ja R43 |
| Ülitundlikkust tekitav ja R42 | kontsentratsioon ≥ 0,2  % R42 kohustuslik | |
| Ülitundlikkust tekitav ja R43 | | kontsentratsioon ≥ 0,2  % R43 kohustuslik |

Aine (gaasi) klassifikatsioon

Gaasilise preparaadi klassifikatsioon

Ülitundlikkust tekitav ja R42

Ülitundlikkust tekitav ja R43

Ülitundlikkust tekitav ja R42

kontsentratsioon ≥ 0,2  % R42 kohustuslik

Ülitundlikkust tekitav ja R43

kontsentratsioon ≥ 0,2  % R43 kohustuslik

6.   Kantserogeenne, mutageenne või paljunemist toksiliselt mõjutav toime

6.1.   Mittegaasilised preparaadid

6 tabelis esitatud kontsentratsioonipiiridega, mida väljendatakse massiprotsentides, määratakse vajaduse korral kindlaks eespool nimetatud toimega preparaatide klassifikatsioon. Neid tähistatakse järgmiste tunnuste ja riskilausetega:

| 1. ja 2. kategooria kantserogeensed ained: | T; R45 või R49 |
| --- | --- |
| 3. kategooria kantserogeensed ained: | Xn; R40 |
| 1. ja 2. kategooria mutageensed ained: | T; R46 |
| 3. kategooria mutageensed ained: | Xn; 1 R68 |
| 1. ja 2. kategooriasse kuuluvad paljunemist (fertiilsust) toksiliselt mõjutavad ained: | T; R60 |
| 1. ja 2. kategooriasse kuuluvad paljunemist (arengut) toksiliselt mõjutavad ained: | T; R61 |
| 3. kategooriasse kuuluvad paljunemist (fertiilsust) toksiliselt mõjutavad ained: | Xn; R62 |
| 3. kategooriasse kuuluvad paljunemist (arengut) toksiliselt mõjutavad ained: | Xn; R63 |

1. ja 2. kategooria kantserogeensed ained:

T; R45 või R49

3. kategooria kantserogeensed ained:

Xn; R40

1. ja 2. kategooria mutageensed ained:

T; R46

3. kategooria mutageensed ained:

Xn; 1 R68

1. ja 2. kategooriasse kuuluvad paljunemist (fertiilsust) toksiliselt mõjutavad ained:

T; R60

1. ja 2. kategooriasse kuuluvad paljunemist (arengut) toksiliselt mõjutavad ained:

T; R61

3. kategooriasse kuuluvad paljunemist (fertiilsust) toksiliselt mõjutavad ained:

Xn; R62

3. kategooriasse kuuluvad paljunemist (arengut) toksiliselt mõjutavad ained:

Xn; R63

6 tabel

| Aine klassifikatsioon | Preparaadi klassifikatsioon |
| --- | --- |
| 1. ja 2. kategooria | 3. kategooria |
| 1. või 2. kategooria kantserogeensed ained riskilausega R45 või R49 | kontsentratsioon ≥ 0,1  %: kantserogeense toimega R45, teatud juhtudel on kohustuslik R49 | |
| 3. kategooria kantserogeensed ained riskilausega R40 | | kontsentratsioon ≥ 1 %: kantserogeense toimega, R40 on kohustuslik (kui ei ole määratud veel R45
   (*******)) |
| 1. või 2. kategooria mutageensed ained riskilausega R46 | kontsentratsioon ≥ 0,1  %: mutageense toimega R46 on kohustuslik | |
| 3. kategooria mutageensed ained riskilausega R68 | | kontsentratsioon ≥ 1 %: mutageense toimega R68 on kohustuslik (kui ei ole määratud veel R46) |
| 1. või 2. kategooriasse kuuluvad reproduktiivtoksilised ained riskilausega R60 (viljakus) | kontsentratsioon ≥ 0,5  %: reproduktiivtoksilise toimega (viljakus), riskilause R60 on kohustuslik | |
| 3. kategooriasse kuuluvad reproduktiivtoksilised ained riskilausega R62 (viljakus) | | kontsentratsioon ≥ 5 %: reproduktiivtoksilised ained (viljakus), riskilause R62 on kohustuslik (kui ei ole määratud veel R60) |
| 1. või 2. kategooriasse kuuluvad reproduktiivtoksilised ained riskilausega R61 (areng) | kontsentratsioon ≥ 0,5  %: reproduktiivtoksilise toimega (areng), riskilause R61 on kohustuslik | |
| 3. kategooriasse kuuluvad reproduktiivtoksilised ained riskilausega R63 (areng) | | kontsentratsioon ≥ 5 %: reproduktiivtoksilised ained (areng), riskilause R63 on kohustuslik (kui ei ole määratud veel R61) |

Aine klassifikatsioon

Preparaadi klassifikatsioon

1. ja 2. kategooria

3. kategooria

1. või 2. kategooria kantserogeensed ained riskilausega R45 või R49

kontsentratsioon ≥ 0,1  %: kantserogeense toimega R45, teatud juhtudel on kohustuslik R49

3. kategooria kantserogeensed ained riskilausega R40

kontsentratsioon ≥ 1 %: kantserogeense toimega, R40 on kohustuslik (kui ei ole määratud veel R45
   (*******))

1. või 2. kategooria mutageensed ained riskilausega R46

kontsentratsioon ≥ 0,1  %: mutageense toimega R46 on kohustuslik

3. kategooria mutageensed ained riskilausega R68

kontsentratsioon ≥ 1 %: mutageense toimega R68 on kohustuslik (kui ei ole määratud veel R46)

1. või 2. kategooriasse kuuluvad reproduktiivtoksilised ained riskilausega R60 (viljakus)

kontsentratsioon ≥ 0,5  %: reproduktiivtoksilise toimega (viljakus), riskilause R60 on kohustuslik

3. kategooriasse kuuluvad reproduktiivtoksilised ained riskilausega R62 (viljakus)

kontsentratsioon ≥ 5 %: reproduktiivtoksilised ained (viljakus), riskilause R62 on kohustuslik (kui ei ole määratud veel R60)

1. või 2. kategooriasse kuuluvad reproduktiivtoksilised ained riskilausega R61 (areng)

kontsentratsioon ≥ 0,5  %: reproduktiivtoksilise toimega (areng), riskilause R61 on kohustuslik

3. kategooriasse kuuluvad reproduktiivtoksilised ained riskilausega R63 (areng)

kontsentratsioon ≥ 5 %: reproduktiivtoksilised ained (areng), riskilause R63 on kohustuslik (kui ei ole määratud veel R61)

6.2.   Gaasilised preparaadid

6a tabelis esitatud kontsentratsioonipiiridega, mida väljendatakse mahuprotsentides, määratakse vajaduse korral kindlaks eespool nimetatud toimega preparaatide klassifikatsioon. Neid tähistatakse järgmiste tunnuste ja riskilausetega:

| 1. ja 2. kategooria kantserogeensed ained: | T; R45 või R49 |
| --- | --- |
| 3. kategooria kantserogeensed ained: | Xn; R40 |
| 1. ja 2. kategooria mutageensed ained: | T; R46 |
| 3. kategooria mutageensed ained: | Xn; 1 R68 |
| 1. ja 2. kategooriasse kuuluvad paljunemist (fertiilsust) toksiliselt mõjutavad ained: | T; R60 |
| 1. ja 2. kategooriasse kuuluvad paljunemist (arengut) toksiliselt mõjutavad ained: | T; R61 |
| 3. kategooriasse kuuluvad paljunemist (fertiilsust) toksiliselt mõjutavad ained: | Xn; R62 |
| 3. kategooriasse kuuluvad paljunemist (arengut) toksiliselt mõjutavad ained: | Xn; R63 |

1. ja 2. kategooria kantserogeensed ained:

T; R45 või R49

3. kategooria kantserogeensed ained:

Xn; R40

1. ja 2. kategooria mutageensed ained:

T; R46

3. kategooria mutageensed ained:

Xn; 1 R68

1. ja 2. kategooriasse kuuluvad paljunemist (fertiilsust) toksiliselt mõjutavad ained:

T; R60

1. ja 2. kategooriasse kuuluvad paljunemist (arengut) toksiliselt mõjutavad ained:

T; R61

3. kategooriasse kuuluvad paljunemist (fertiilsust) toksiliselt mõjutavad ained:

Xn; R62

3. kategooriasse kuuluvad paljunemist (arengut) toksiliselt mõjutavad ained:

Xn; R63

6a tabel

| Aine klassifikatsioon | Preparaadi klassifikatsioon |
| --- | --- |
| 1. ja 2. kategooria | 3. kategooria |
| 1. või 2. kategooria kantserogeensed ained riskilausega R45 või R49 | kontsentratsioon ≥ 0,1  %: kantserogeense toimega teatud juhtudel on kohustuslik R45, R49 | |
| 3. kategooria kantserogeensed ained riskilausega R40 | | kontsentratsioon ≥ 1 %: kantserogeense toimega R40 on kohustuslik (kui ei ole määratud veel R45
   (********)) |
| 1. või 2. kategooria mutageensed ained riskilausega R46 | kontsentratsioon ≥ 0,1  %: mutageense toimega, R46 on kohustuslik | |
| 3. kategooria mutageensed ained riskilausega R68 | | kontsentratsioon ≥ 1 %: mutageense toimega R68 on kohustuslik (kui ei ole määratud veel R46) |
| 1. või 2. kategooriasse kuuluvad reproduktiivtoksilised ained riskilausega R60 (viljakus) | kontsentratsioon ≥ 0,2  %: reproduktiivtoksilised ained (viljakus), riskilause R60 on kohustuslik | |
| 3. kategooriasse kuuluvad reproduktiivtoksilised ained riskilausega R62 (viljakus) | | kontsentratsioon ≥ 1 %: reproduktiivtoksilised ained (viljakus), riskilause R62 on kohustuslik (kui ei ole määratud veel R60) |
| 1. või 2. kategooriasse kuuluvad reproduktiivtoksilised ained riskilausega R61 (areng) | kontsentratsioon ≥ 0,2  %: reproduktiivtoksilised ained (areng), riskilause R61 on kohustuslik | |
| 3. kategooriasse kuuluvad reproduktiivtoksilised ained riskilausega R63 (areng) | | kontsentratsioon ≥ 1 %: reproduktiivtoksilised ained (areng), riskilause R63 on kohustuslik (kui ei ole määratud veel R61) |

Aine klassifikatsioon

Preparaadi klassifikatsioon

1. ja 2. kategooria

3. kategooria

1. või 2. kategooria kantserogeensed ained riskilausega R45 või R49

kontsentratsioon ≥ 0,1  %: kantserogeense toimega teatud juhtudel on kohustuslik R45, R49

3. kategooria kantserogeensed ained riskilausega R40

kontsentratsioon ≥ 1 %: kantserogeense toimega R40 on kohustuslik (kui ei ole määratud veel R45
   (********))

1. või 2. kategooria mutageensed ained riskilausega R46

kontsentratsioon ≥ 0,1  %: mutageense toimega, R46 on kohustuslik

3. kategooria mutageensed ained riskilausega R68

kontsentratsioon ≥ 1 %: mutageense toimega R68 on kohustuslik (kui ei ole määratud veel R46)

1. või 2. kategooriasse kuuluvad reproduktiivtoksilised ained riskilausega R60 (viljakus)

kontsentratsioon ≥ 0,2  %: reproduktiivtoksilised ained (viljakus), riskilause R60 on kohustuslik

3. kategooriasse kuuluvad reproduktiivtoksilised ained riskilausega R62 (viljakus)

kontsentratsioon ≥ 1 %: reproduktiivtoksilised ained (viljakus), riskilause R62 on kohustuslik (kui ei ole määratud veel R60)

1. või 2. kategooriasse kuuluvad reproduktiivtoksilised ained riskilausega R61 (areng)

kontsentratsioon ≥ 0,2  %: reproduktiivtoksilised ained (areng), riskilause R61 on kohustuslik

3. kategooriasse kuuluvad reproduktiivtoksilised ained riskilausega R63 (areng)

kontsentratsioon ≥ 1 %: reproduktiivtoksilised ained (areng), riskilause R63 on kohustuslik (kui ei ole määratud veel R61)

---

(*)  Manustamis- või kokkupuuteviisi esitamiseks kasutatakse pakendi märgistamisjuhendi (direktiivi 67/548/EMÜ VI lisa) punktides 3.2.1, 3.2.2 ja 3.2.3 loetletud ühendatud R-lauseid.

(**)  Manustamis- või kokkupuuteviisi esitamiseks kasutatakse pakendi märgistamisjuhendi (direktiivi 67/548/EMÜ VI lisa) punktides 3.2.1, 3.2.2 ja 3.2.3 loetletud ühendatud R-lauseid.

(***)  Manustamis- või kokkupuuteviisi esitamiseks kasutatakse pakendi märgistamisjuhendi (direktiivi 67/548/EMÜ VI lisa) punktides 3.2.1, 3.2.2 ja 3.2.3 loetletud ühendatud R-lauseid.

(****)  Manustamis- või kokkupuuteviisi esitamiseks kasutatakse pakendi märgistamisjuhendi (direktiivi 67/548/EMÜ VI lisa) punktides 3.2.1, 3.2.2 ja 3.2.3 loetletud ühendatud R-lauseid.

(*****)  Pakendi märgistamisjuhendi (direktiivi 67/548/EMÜ VI lisa) kohaselt tuleb söövitavaid aineid, mida tähistatakse riskilausetega R35 või R34, tähistada ka lausega R41. Seetõttu võib preparaadi, mille riskilausetega R35 või R34 tähistatud söövitavate ainete sisaldus on väiksem söövitava preparaadi suhtes kehtivatest kontsentratsioonipiiridest, klassifitseerida ärritust tekitavaks ning tähistada selle riskilausetega R41 või R36.

(******)  Pakendi märgistamisjuhendi (direktiivi 67/548/EMÜ VI lisa) kohaselt tuleb söövitavaid aineid, mida tähistatakse riskilausetega R35 või R34, tähistada ka lausega R41. Seetõttu võib preparaadi, mille riskilausetega R35 või R34 tähistatud söövitavate ainete sisaldus on väiksem söövitava preparaadi suhtes kehtivatest kontsentratsioonipiiridest, klassifitseerida ärritust tekitavaks ning tähistada selle riskilausetega R41 või R36.

(*******)  Juhtudel, kus preparaadile määratakse riskilaused R49 ja R40, jäetakse alles mõlemad, kuna R40 ei erista kokkupuuteviise, samas kui R49 käsitleb ainult sissehingamist.

(********)  Juhtudel, kus preparaadile määratakse riskilaused R49 ja R40, jäetakse alles mõlemad, kuna R40 ei erista kokkupuuteviise, samas kui R49 käsitleb ainult sissehingamist.

III LISA

PREPARAATIDEGA KAASNEVATE KESKKONNARISKIDE HINDAMISE MEETODID VASTAVALT ARTIKLILE 7

SISSEJUHATUS

Kõikide keskkonnaohtlike omaduste süstemaatiline hinnang esitatakse massiprotsentides väljendatud kontsentratsioonipiiridena, välja arvatud gaasilised preparaadid, mille kontsentratsioonipiire väljendatakse mahuprotsentides, ning seda tehakse koos aine klassifitseerimisega.

A osas on sätestatud artikli 7 lõike 1 punkti a kohane arvutamise kord ning preparaadi klassifikatsioonile määratavad R-laused.

B osas on sätestatud tavapärase meetodi kohaldamisel kasutatavad kontsentratsioonipiirid ning klassifikatsiooni asjakohased tunnused ja R-laused.

Vastavalt artikli 7 lõike 1 punktile a kasutatakse preparaadi keskkonnariskide hindamisel käesoleva lisa A ja B osas kirjeldatud tavapärast meetodit ning kontsentratsioonipiire.

| a) | Kui määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa loetletud ohtlikele ainetele on määratud käesoleva lisa A osas kirjeldatud hindamismeetodi kohaldamiseks vajalikud kontsentratsioonipiirid, tuleb neid kasutada; |
| --- | --- |

a)

Kui määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa loetletud ohtlikele ainetele on määratud käesoleva lisa A osas kirjeldatud hindamismeetodi kohaldamiseks vajalikud kontsentratsioonipiirid, tuleb neid kasutada;

| b) | kui ohtlikke aineid ei ole kantud määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa või neile ei ole kindlaks määratud käesoleva lisa A osas kirjeldatud hindamismeetodi kohaldamiseks vajalikke kontsentratsioonipiire, tuleb kõnealused piirid määrata vastavalt käesoleva lisa B osas esitatud tingimustele. |
| --- | --- |

b)

kui ohtlikke aineid ei ole kantud määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa või neile ei ole kindlaks määratud käesoleva lisa A osas kirjeldatud hindamismeetodi kohaldamiseks vajalikke kontsentratsioonipiire, tuleb kõnealused piirid määrata vastavalt käesoleva lisa B osas esitatud tingimustele.

C osas on sätestatud veekeskkonnariskide hindamisel kasutatavad katsetamismeetodid.

A OSA

Keskkonnariskide hindamise kord

a)   Veekeskkond

I.   Veekeskkonnariskide tavapärane hindamismeetod

Veekeskkonnariskide tavapärase hindamismeetodi puhul võetakse arvesse kõiki ohutegureid, mida preparaat võib keskkonnale põhjustada järgmistel asjaoludel.

Järgmised preparaadid klassifitseeritakse keskkonnaohtlikuks:

| 1. | ja neile määratakse tunnus N, hoiatusmärgistus „keskkonnaohtlik” ning riskilaused R50 ja R53 (R50–53): |
| --- | --- |

1.

ja neile määratakse tunnus N, hoiatusmärgistus „keskkonnaohtlik” ning riskilaused R50 ja R53 (R50–53):

| 1.1. | preparaadid, mis sisaldavad üht või mitut riskilausetega R50–53 tähistatud keskkonnaohtlikku ainet kontsentratsioonis, mis on vähemalt võrdne:






  a) | määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa vaadeldava aine või ainete kohta kindlaksmääratud kontsentratsiooniga või |
| --- | --- | --- |

1.1.

preparaadid, mis sisaldavad üht või mitut riskilausetega R50–53 tähistatud keskkonnaohtlikku ainet kontsentratsioonis, mis on vähemalt võrdne:

a)

määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa vaadeldava aine või ainete kohta kindlaksmääratud kontsentratsiooniga või

| b) | käesoleva lisa B osas (tabelis 1) kindlaksmääratud kontsentratsiooniga, kui ainet või aineid ei ole kantud määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa või on esitatud seal ilma kontsentratsioonipiirideta; |
| --- | --- |

b)

käesoleva lisa B osas (tabelis 1) kindlaksmääratud kontsentratsiooniga, kui ainet või aineid ei ole kantud määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa või on esitatud seal ilma kontsentratsioonipiirideta;

| 1.2. | preparaadid, mis sisaldavad rohkem kui üht riskilausetega R50–53 tähistatud keskkonnaohtlikku ainet kontsentratsioonis, mis on väiksem punkti I.1.1 alapunktides a või b sätestatud kontsentratsioonipiiridest, kui:




  kus:








  PN, R50–53 | = | on iga preparaadis sisalduva riskilausetega R50–53 tähistatava keskkonnaohtliku aine massiprotsent, |
| --- | --- | --- | --- |
| LN, R50–53 | = | on iga riskilausetega R50–53 tähistatava keskkonnaohtliku aine ohtlikkuse piirmäär R50–53 massiprotsentides; |

1.2.

preparaadid, mis sisaldavad rohkem kui üht riskilausetega R50–53 tähistatud keskkonnaohtlikku ainet kontsentratsioonis, mis on väiksem punkti I.1.1 alapunktides a või b sätestatud kontsentratsioonipiiridest, kui:

Image

kus:

PN, R50–53

=

on iga preparaadis sisalduva riskilausetega R50–53 tähistatava keskkonnaohtliku aine massiprotsent,

LN, R50–53

=

on iga riskilausetega R50–53 tähistatava keskkonnaohtliku aine ohtlikkuse piirmäär R50–53 massiprotsentides;

| 2. | ja neile määratakse tunnus N, hoiatusmärgistus „keskkonnaohtlik” ning riskilaused R51 ja R53 (R51–53), kui preparaat ei ole juba klassifitseeritud punkti I.1; |
| --- | --- |

2.

ja neile määratakse tunnus N, hoiatusmärgistus „keskkonnaohtlik” ning riskilaused R51 ja R53 (R51–53), kui preparaat ei ole juba klassifitseeritud punkti I.1;

| 2.1. | preparaadid, mis sisaldavad üht või mitut riskilausetega R50–53 või R51–53 tähistatud keskkonnaohtlikku ainet kontsentratsioonis, mis on vähemalt võrdne:






  a) | määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa vaadeldava aine või ainete kohta kindlaksmääratud kontsentratsiooniga või |
| --- | --- | --- |

2.1.

preparaadid, mis sisaldavad üht või mitut riskilausetega R50–53 või R51–53 tähistatud keskkonnaohtlikku ainet kontsentratsioonis, mis on vähemalt võrdne:

a)

määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa vaadeldava aine või ainete kohta kindlaksmääratud kontsentratsiooniga või

| b) | käesoleva lisa B osas (tabelis 1) kindlaksmääratud kontsentratsiooniga, kui ainet või aineid ei ole kantud määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa või on esitatud seal ilma kontsentratsioonipiirideta; |
| --- | --- |

b)

käesoleva lisa B osas (tabelis 1) kindlaksmääratud kontsentratsiooniga, kui ainet või aineid ei ole kantud määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa või on esitatud seal ilma kontsentratsioonipiirideta;

| 2.2. | preparaadid, mis sisaldavad rohkem kui üht riskilausetega R50–53 või R51–53 tähistatud keskkonnaohtlikku ainet kontsentratsioonis, mis on väiksem punkti I.2.1 alapunktides a või b sätestatud kontsentratsioonipiiridest, kui:




  kus:








  PN, R50–53 | = | on iga preparaadis sisalduva keskkonnaohtliku aine, mis on tähistatud riskilausetega R50–53, massiprotsent, |
| --- | --- | --- | --- |
| PN, R51–53 | = | on iga preparaadis sisalduva keskkonnaohtliku aine, mis on tähistatud riskilausetega R51–53, massiprotsent, |
| LN, R51–53 | = | on iga riskilausetega R50–53 või R51–53 tähistatud keskkonnaohtliku aine ohtlikkuse piirmäär R51–53 massiprotsentides; |

2.2.

preparaadid, mis sisaldavad rohkem kui üht riskilausetega R50–53 või R51–53 tähistatud keskkonnaohtlikku ainet kontsentratsioonis, mis on väiksem punkti I.2.1 alapunktides a või b sätestatud kontsentratsioonipiiridest, kui:

Image

kus:

PN, R50–53

=

on iga preparaadis sisalduva keskkonnaohtliku aine, mis on tähistatud riskilausetega R50–53, massiprotsent,

PN, R51–53

=

on iga preparaadis sisalduva keskkonnaohtliku aine, mis on tähistatud riskilausetega R51–53, massiprotsent,

LN, R51–53

=

on iga riskilausetega R50–53 või R51–53 tähistatud keskkonnaohtliku aine ohtlikkuse piirmäär R51–53 massiprotsentides;

| 3. | preparaadid, mis kannavad riskilauseid R52 ja R53 (R52–53), välja arvatud punktide I.1 või I.2 kohaselt klassifitseeritud preparaadid; |
| --- | --- |

3.

preparaadid, mis kannavad riskilauseid R52 ja R53 (R52–53), välja arvatud punktide I.1 või I.2 kohaselt klassifitseeritud preparaadid;

| 3.1. | preparaadid, mis sisaldavad üht või mitut riskilausetega R50–53, R51–53 või R52–53 tähistatud keskkonnaohtlikku ainet kontsentratsioonis, mis on vähemalt võrdne:






  a) | määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa vaadeldava aine või ainete kohta kindlaksmääratud kontsentratsiooniga või |
| --- | --- | --- |

3.1.

preparaadid, mis sisaldavad üht või mitut riskilausetega R50–53, R51–53 või R52–53 tähistatud keskkonnaohtlikku ainet kontsentratsioonis, mis on vähemalt võrdne:

a)

määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa vaadeldava aine või ainete kohta kindlaksmääratud kontsentratsiooniga või

| b) | käesoleva lisa B osas (tabelis 1) kindlaksmääratud kontsentratsiooniga, kui ainet või aineid ei ole kantud määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa või on esitatud seal ilma kontsentratsioonipiirideta; |
| --- | --- |

b)

käesoleva lisa B osas (tabelis 1) kindlaksmääratud kontsentratsiooniga, kui ainet või aineid ei ole kantud määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa või on esitatud seal ilma kontsentratsioonipiirideta;

| 3.2. | preparaadid, mis sisaldavad rohkem kui üht riskilausetega R51–53, R50–53 või R52–53 tähistatud keskkonnaohtlikku ainet kontsentratsioonis, mis on väiksem punkti I.3.1 alapunktides a või b sätestatud kontsentratsioonipiiridest, kui:




  kus:








  PN, R50–53 | = | on iga preparaadis sisalduva keskkonnaohtliku aine, mis on tähistatud riskilausetega R50–53, massiprotsent, |
| --- | --- | --- | --- |
| PN, R51–53 | = | on iga preparaadis sisalduva keskkonnaohtliku aine, mis on tähistatud riskilausetega R51–53, massiprotsent, |
| PR52–53 | = | on iga preparaadis sisalduva keskkonnaohtliku aine, mis on tähistatud riskilausetega R52–53, massiprotsent, |
| LR52–53 | = | on iga riskilausetega R50–53, R51–53 või R52–53 tähistatud keskkonnaohtliku aine ohtlikkuse piirmäär R52–53 massiprotsentides; |

3.2.

preparaadid, mis sisaldavad rohkem kui üht riskilausetega R51–53, R50–53 või R52–53 tähistatud keskkonnaohtlikku ainet kontsentratsioonis, mis on väiksem punkti I.3.1 alapunktides a või b sätestatud kontsentratsioonipiiridest, kui:

Image

kus:

PN, R50–53

=

on iga preparaadis sisalduva keskkonnaohtliku aine, mis on tähistatud riskilausetega R50–53, massiprotsent,

PN, R51–53

=

on iga preparaadis sisalduva keskkonnaohtliku aine, mis on tähistatud riskilausetega R51–53, massiprotsent,

PR52–53

=

on iga preparaadis sisalduva keskkonnaohtliku aine, mis on tähistatud riskilausetega R52–53, massiprotsent,

LR52–53

=

on iga riskilausetega R50–53, R51–53 või R52–53 tähistatud keskkonnaohtliku aine ohtlikkuse piirmäär R52–53 massiprotsentides;

| 4. | preparaadid, mis kannavad tunnust N, hoiatusmärgistust „keskkonnaohtlik” ning riskilauset R50, välja arvatud punkti I.1 kohaselt klassifitseeritud preparaadid: |
| --- | --- |

4.

preparaadid, mis kannavad tunnust N, hoiatusmärgistust „keskkonnaohtlik” ning riskilauset R50, välja arvatud punkti I.1 kohaselt klassifitseeritud preparaadid:

| 4.1. | preparaadid, mis sisaldavad üht või mitut riskilausega R50 tähistatud keskkonnaohtlikku ainet kontsentratsioonis, mis on vähemalt võrdne:






  a) | määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa vaadeldava aine või ainete kohta kindlaksmääratud kontsentratsiooniga või |
| --- | --- | --- |

4.1.

preparaadid, mis sisaldavad üht või mitut riskilausega R50 tähistatud keskkonnaohtlikku ainet kontsentratsioonis, mis on vähemalt võrdne:

a)

määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa vaadeldava aine või ainete kohta kindlaksmääratud kontsentratsiooniga või

| b) | käesoleva lisa B osas (tabelis 2) kindlaksmääratud kontsentratsiooniga, kui ainet või aineid ei ole kantud määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa või on esitatud seal ilma kontsentratsioonipiirideta; |
| --- | --- |

b)

käesoleva lisa B osas (tabelis 2) kindlaksmääratud kontsentratsiooniga, kui ainet või aineid ei ole kantud määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa või on esitatud seal ilma kontsentratsioonipiirideta;

| 4.2. | preparaadid, mis sisaldavad rohkem kui üht riskilausega R50 tähistatud keskkonnaohtlikku ainet kontsentratsioonis, mis on väiksem punkti I.4.1 alapunktides a või b sätestatud kontsentratsioonipiiridest, kui:




  kus:








  PN, R50 | = | on iga preparaadis sisalduva keskkonnaohtliku aine, mis on tähistatud riskilausega R50, massiprotsent, |
| --- | --- | --- | --- |
| LN, R50 | = | on iga riskilausega R50 tähistatud keskkonnaohtliku aine ohtlikkuse piirmäär R50 massiprotsentides. |

4.2.

preparaadid, mis sisaldavad rohkem kui üht riskilausega R50 tähistatud keskkonnaohtlikku ainet kontsentratsioonis, mis on väiksem punkti I.4.1 alapunktides a või b sätestatud kontsentratsioonipiiridest, kui:

Image

kus:

PN, R50

=

on iga preparaadis sisalduva keskkonnaohtliku aine, mis on tähistatud riskilausega R50, massiprotsent,

LN, R50

=

on iga riskilausega R50 tähistatud keskkonnaohtliku aine ohtlikkuse piirmäär R50 massiprotsentides.

| 4.3. | preparaadid, mis sisaldavad üht või mitut riskilausega R50 tähistatud keskkonnaohtlikku ainet, mis ei vasta punktides I.4.1 või I.4.2 nimetatud kriteeriumidele, kuid mis sisaldavad üht või mitut riskilausetega R50–53 tähistatud keskkonnaohtlikku ainet, kui:




  kus:








  PN, R50 | = | on iga preparaadis sisalduva keskkonnaohtliku aine, mis on tähistatud riskilausega R50, massiprotsent, |
| --- | --- | --- | --- |
| PN, R50–53 | = | on iga preparaadis sisalduva keskkonnaohtliku aine, mis on tähistatud riskilausetega R50–53, massiprotsent, |
| LN, R50 | = | on iga riskilausetega R50 või R50 — 53 tähistatud keskkonnaohtliku aine ohtlikkuse piirmäär R50 massiprotsentides; |

4.3.

preparaadid, mis sisaldavad üht või mitut riskilausega R50 tähistatud keskkonnaohtlikku ainet, mis ei vasta punktides I.4.1 või I.4.2 nimetatud kriteeriumidele, kuid mis sisaldavad üht või mitut riskilausetega R50–53 tähistatud keskkonnaohtlikku ainet, kui:

Image

kus:

PN, R50

=

on iga preparaadis sisalduva keskkonnaohtliku aine, mis on tähistatud riskilausega R50, massiprotsent,

PN, R50–53

=

on iga preparaadis sisalduva keskkonnaohtliku aine, mis on tähistatud riskilausetega R50–53, massiprotsent,

LN, R50

=

on iga riskilausetega R50 või R50 — 53 tähistatud keskkonnaohtliku aine ohtlikkuse piirmäär R50 massiprotsentides;

| 5. | preparaadid, mis kannavad tunnust R52, välja arvatud punktide I.1, I.2, I.3 või I.4 kohaselt klassifitseeritud preparaadid: |
| --- | --- |

5.

preparaadid, mis kannavad tunnust R52, välja arvatud punktide I.1, I.2, I.3 või I.4 kohaselt klassifitseeritud preparaadid:

| 5.1. | preparaadid, mis sisaldavad üht või mitut riskilausega R52 tähistatud keskkonnaohtlikku ainet kontsentratsioonis, mis on vähemalt võrdne:






  a) | määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa vaadeldava aine või ainete kohta kindlaksmääratud kontsentratsiooniga või |
| --- | --- | --- |

5.1.

preparaadid, mis sisaldavad üht või mitut riskilausega R52 tähistatud keskkonnaohtlikku ainet kontsentratsioonis, mis on vähemalt võrdne:

a)

määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa vaadeldava aine või ainete kohta kindlaksmääratud kontsentratsiooniga või

| b) | käesoleva lisa B osas (tabelis 3) kindlaksmääratud kontsentratsiooniga, kui ainet või aineid ei ole kantud määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa või on esitatud seal ilma kontsentratsioonipiirideta; |
| --- | --- |

b)

käesoleva lisa B osas (tabelis 3) kindlaksmääratud kontsentratsiooniga, kui ainet või aineid ei ole kantud määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa või on esitatud seal ilma kontsentratsioonipiirideta;

| 5.2. | preparaadid, mis sisaldavad rohkem kui üht riskilausega R52 tähistatud keskkonnaohtlikku ainet kontsentratsioonis, mis on väiksem punkti I.5.1 alapunktides a või b sätestatud kontsentratsioonipiiridest, kui:




  kus:








  PR52 | = | on iga preparaadis sisalduva keskkonnaohtliku aine, mis on tähistatud riskilausega R52, massiprotsent, |
| --- | --- | --- | --- |
| LR52 | = | on iga riskilausega R52 tähistatud keskkonnaohtliku aine ohtlikkuse piirmäär R52 massiprotsentides; |

5.2.

preparaadid, mis sisaldavad rohkem kui üht riskilausega R52 tähistatud keskkonnaohtlikku ainet kontsentratsioonis, mis on väiksem punkti I.5.1 alapunktides a või b sätestatud kontsentratsioonipiiridest, kui:

Image

kus:

PR52

=

on iga preparaadis sisalduva keskkonnaohtliku aine, mis on tähistatud riskilausega R52, massiprotsent,

LR52

=

on iga riskilausega R52 tähistatud keskkonnaohtliku aine ohtlikkuse piirmäär R52 massiprotsentides;

| 6. | preparaadid, mis kannavad tunnust R53, välja arvatud punktide I.1, I.2 või I.3 kohaselt klassifitseeritud preparaadid: |
| --- | --- |

6.

preparaadid, mis kannavad tunnust R53, välja arvatud punktide I.1, I.2 või I.3 kohaselt klassifitseeritud preparaadid:

| 6.1. | preparaadid, mis sisaldavad üht või mitut riskilausega R53 tähistatud keskkonnaohtlikku ainet kontsentratsioonis, mis on vähemalt võrdne:






  a) | määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa vaadeldava aine või ainete kohta kindlaksmääratud kontsentratsiooniga või |
| --- | --- | --- |

6.1.

preparaadid, mis sisaldavad üht või mitut riskilausega R53 tähistatud keskkonnaohtlikku ainet kontsentratsioonis, mis on vähemalt võrdne:

a)

määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa vaadeldava aine või ainete kohta kindlaksmääratud kontsentratsiooniga või

| b) | käesoleva lisa B osas (tabelis 4) kindlaksmääratud kontsentratsiooniga, kui ainet või aineid ei ole kantud määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa või on esitatud seal ilma kontsentratsioonipiirideta; |
| --- | --- |

b)

käesoleva lisa B osas (tabelis 4) kindlaksmääratud kontsentratsiooniga, kui ainet või aineid ei ole kantud määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa või on esitatud seal ilma kontsentratsioonipiirideta;

| 6.2. | preparaadid, mis sisaldavad rohkem kui üht riskilausega R53 tähistatud keskkonnaohtlikku ainet kontsentratsioonis, mis on väiksem punkti I.6.1 alapunktides a või b sätestatud kontsentratsioonipiiridest, kui:




  kus:








  PR53 | = | on iga preparaadis sisalduva keskkonnaohtliku aine, mis on tähistatud riskilausega R53, massiprotsent, |
| --- | --- | --- | --- |
| LR53 | = | on iga riskilausega R53 tähistatud keskkonnaohtliku aine ohtlikkuse piirmäär R53 massiprotsentides; |

6.2.

preparaadid, mis sisaldavad rohkem kui üht riskilausega R53 tähistatud keskkonnaohtlikku ainet kontsentratsioonis, mis on väiksem punkti I.6.1 alapunktides a või b sätestatud kontsentratsioonipiiridest, kui:

Image

kus:

PR53

=

on iga preparaadis sisalduva keskkonnaohtliku aine, mis on tähistatud riskilausega R53, massiprotsent,

LR53

=

on iga riskilausega R53 tähistatud keskkonnaohtliku aine ohtlikkuse piirmäär R53 massiprotsentides;

| 6.3. | preparaadid, mis sisaldavad üht või mitut riskilausega R53 tähistatud keskkonnaohtlikku ainet, mis ei vasta punktides I.6.2 nimetatud kriteeriumidele, kuid mis sisaldavad üht või mitut riskilausetega R50–53, R51-53 või R52–53 tähistatud keskkonnaohtlikku ainet, kui:




  kus:








  PR53 | = | on iga preparaadis sisalduva keskkonnaohtliku aine, mis on tähistatud riskilausega R53, massiprotsent, |
| --- | --- | --- | --- |
| PN, R50–53 | = | on iga preparaadis sisalduva keskkonnaohtliku aine, mis on tähistatud riskilausega R50–53, massiprotsent, |
| PN, R51–53 | = | on iga preparaadis sisalduva keskkonnaohtliku aine, mis on tähistatud riskilausega R51–53, massiprotsent, |
| PR52–53 | = | on iga preparaadis sisalduva keskkonnaohtliku aine, mis on tähistatud riskilausega R52–53, massiprotsent, |
| LR53 | = | on iga riskilausetega R53, R50–53, R51–53 või R52-53 tähistatud keskkonnaohtliku aine vastav ohtlikkuse piirmäär R53 massiprotsentides. |

6.3.

preparaadid, mis sisaldavad üht või mitut riskilausega R53 tähistatud keskkonnaohtlikku ainet, mis ei vasta punktides I.6.2 nimetatud kriteeriumidele, kuid mis sisaldavad üht või mitut riskilausetega R50–53, R51-53 või R52–53 tähistatud keskkonnaohtlikku ainet, kui:

Image

kus:

PR53

=

on iga preparaadis sisalduva keskkonnaohtliku aine, mis on tähistatud riskilausega R53, massiprotsent,

PN, R50–53

=

on iga preparaadis sisalduva keskkonnaohtliku aine, mis on tähistatud riskilausega R50–53, massiprotsent,

PN, R51–53

=

on iga preparaadis sisalduva keskkonnaohtliku aine, mis on tähistatud riskilausega R51–53, massiprotsent,

PR52–53

=

on iga preparaadis sisalduva keskkonnaohtliku aine, mis on tähistatud riskilausega R52–53, massiprotsent,

LR53

=

on iga riskilausetega R53, R50–53, R51–53 või R52-53 tähistatud keskkonnaohtliku aine vastav ohtlikkuse piirmäär R53 massiprotsentides.

b)   Muu keskkond (välja arvatud veekeskkond)

1)   OSOONIKIHT

I.   Osoonikihile ohtlike preparaatide hindamise tavapärane meetod

Keskkonnaohtlikud on järgmised preparaadid:

| 1. | preparaadid, mis kannavad tunnust N, hoiatusmärgistust „keskkonnaohtlik” ja riskilauset R59; |
| --- | --- |

1.

preparaadid, mis kannavad tunnust N, hoiatusmärgistust „keskkonnaohtlik” ja riskilauset R59;

| 1.1. | preparaadid, mis sisaldavad üht või mitut tunnusega N ja riskilausega R59 tähistatud keskkonnaohtlikku ainet kontsentratsioonis, mis on vähemalt võrdne:






  a) | määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa vaadeldava aine või ainete kohta kindlaksmääratud kontsentratsiooniga või |
| --- | --- | --- |

1.1.

preparaadid, mis sisaldavad üht või mitut tunnusega N ja riskilausega R59 tähistatud keskkonnaohtlikku ainet kontsentratsioonis, mis on vähemalt võrdne:

a)

määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa vaadeldava aine või ainete kohta kindlaksmääratud kontsentratsiooniga või

| b) | käesoleva lisa B osas (tabelis 5) kindlaksmääratud kontsentratsiooniga, kui ainet või aineid ei ole kantud määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa või on esitatud seal ilma kontsentratsioonipiirideta; |
| --- | --- |

b)

käesoleva lisa B osas (tabelis 5) kindlaksmääratud kontsentratsiooniga, kui ainet või aineid ei ole kantud määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa või on esitatud seal ilma kontsentratsioonipiirideta;

2)   MAISMAAKESKKOND

I.   Maismaakeskkonnale ohtlike preparaatide hindamine

Allpool loetletud riskilausetega tähistatud preparaadid klassifitseeritakse pärast seda, kui kõnealuste R-lausete kasutamise üksikasjalikud kriteeriumid on kantud direktiivi 67/548/EMÜ VI lisasse.

| R54 | Taimestikule mürgine |
| --- | --- |
| R55 | Loomastikule mürgine |
| R56 | Maapinnaorganismidele mürgine |
| R57 | Mesilastele mürgine |
| R58 | Võib põhjustada pikaajalist kahju keskkonnale. |

R54

Taimestikule mürgine

R55

Loomastikule mürgine

R56

Maapinnaorganismidele mürgine

R57

Mesilastele mürgine

R58

Võib põhjustada pikaajalist kahju keskkonnale.

B OSA

Keskkonnariskide hindamisel kasutatavad kontsentratsioonipiirid

I.   Veekeskkond

Järgmistes tabelites kinnitatud kontsentratsioonipiiridega, mida väljendatakse massiprotsentides, määratakse kindlaks preparaadi klassifikatsioon sõltuvalt selles sisalduva aine või ainete kontsentratsioonist, mis on samuti esitatud.

Tabel 1a

Veekeskkonna ägedat mürgistust põhjustav ja pikaajaline kahjustav toime

| Preparaadi klassifikatsioon | Aine klassifikatsioon |
| --- | --- |
| N, R50–53 | N, R51–53 | R52–53 |
| N, R50–53 | vt tabel 1b | vt tabel 1b | vt tabel 1b |
| N, R51–53 | | Cn ≥ 25 % | 2,5  % ≤ Cn < 25 % |
| R52–53 | | | Cn ≥ 25 % |

Preparaadi klassifikatsioon

Aine klassifikatsioon

N, R50–53

N, R51–53

R52–53

N, R50–53

vt tabel 1b

vt tabel 1b

vt tabel 1b

N, R51–53

Cn ≥ 25 %

2,5  % ≤ Cn < 25 %

R52–53

Cn ≥ 25 %

Preparaatidele, mis sisaldavat ainet klassifikatsiooniga N, R50–53, kohaldatakse tabelis 1b esitatud kontsentratsiooni piirmäärasid ja sealt tulenevat klassifikatsiooni.

Tabel 1b

Veekeskkonnale väga mürgiste ainete veekeskkonna ägedat mürgistust põhjustav ja pikaajaline kahjustav toime

| LC50 või EC50 väärtus („L(E)C50”) aine jaoks klassifikatsiooniga N, R50–53, (mg/l) | Preparaadi klassifikatsioon |
| --- | --- |
| N, R50–53 | N, R51–53 | R52–53 |
| 0,1 < L(E)C50 ≤ 1 | Cn ≥ 25 % | 2,5  % ≤ Cn< 25 % | 0,25  % ≤ Cn< 2,5  % |
| 0,01 < L(E)C50 ≤ 0,1 | Cn ≥ 2,5  % | 0,25  % ≤ Cn< 2,5  % | 0,025  % ≤ Cn< 0,25  % |
| 0,001 < L(E)C50 ≤ 0,01 | Cn ≥ 0,25  % | 0,025  % ≤ Cn< 0,25  % | 0,0025  % ≤ Cn< 0,025  % |
| 0,0001 < L(E)C50 ≤ 0,001 | Cn ≥ 0,025  % | 0,0025  % ≤ Cn< 0,025  % | 0,00025  % ≤ Cn< 0,0025  % |
| 0,00001 < L(E)C50 ≤ 0,0001 | Cn ≥ 0,0025  % | 0,00025  % ≤ Cn< 0,0025  % | 0,000025  % ≤ Cn< 0,00025  % |
| Preparaatide jaoks, mis sisaldavad aineid madalama LC50 või EC50 väärtusega kui 0,00001  mg/l, arvutatakse vastavad kontsentratsiooni piirmäärad samal viisil (kordaja 10 astmete vahemikes). |

LC50 või EC50 väärtus („L(E)C50”) aine jaoks klassifikatsiooniga N, R50–53, (mg/l)

Preparaadi klassifikatsioon

N, R50–53

N, R51–53

R52–53

0,1 < L(E)C50 ≤ 1

Cn ≥ 25 %

2,5  % ≤ Cn< 25 %

0,25  % ≤ Cn< 2,5  %

0,01 < L(E)C50 ≤ 0,1

Cn ≥ 2,5  %

0,25  % ≤ Cn< 2,5  %

0,025  % ≤ Cn< 0,25  %

0,001 < L(E)C50 ≤ 0,01

Cn ≥ 0,25  %

0,025  % ≤ Cn< 0,25  %

0,0025  % ≤ Cn< 0,025  %

0,0001 < L(E)C50 ≤ 0,001

Cn ≥ 0,025  %

0,0025  % ≤ Cn< 0,025  %

0,00025  % ≤ Cn< 0,0025  %

0,00001 < L(E)C50 ≤ 0,0001

Cn ≥ 0,0025  %

0,00025  % ≤ Cn< 0,0025  %

0,000025  % ≤ Cn< 0,00025  %

Preparaatide jaoks, mis sisaldavad aineid madalama LC50 või EC50 väärtusega kui 0,00001  mg/l, arvutatakse vastavad kontsentratsiooni piirmäärad samal viisil (kordaja 10 astmete vahemikes).

Tabel 2

Veekeskkonna ägedat mürgistust põhjustav toime

| LC50 või EC50 value („L(E)C50”) aine jaoks klassifikatsiooniga kas N, R50 või N, R50–53, (mg/l) | Preparaadi klassifikatsioon N, R50 |
| --- | --- |
| 0,1 < L(E)C50 ≤ 1 | Cn ≥ 25 % |
| 0,01 < L(E)C50 ≤ 0,1 | Cn ≥ 2,5  % |
| 0,001 < L(E)C50 ≤ 0,01 | Cn ≥ 0,25  % |
| 0,0001 < L(E)C50 ≤ 0,001 | Cn ≥ 0,025  % |
| 0,00001 < L(E)C50 ≤ 0,0001 | Cn ≥ 0,0025  % |
| Preparaatide jaoks, mis sisaldavad aineid madalama LC50 või EC50 väärtusega kui 0,00001  mg/l, arvutatakse vastavad kontsentratsiooni piirmäärad samal viisil (kordaja 10 astmete vahemikes). |

LC50 või EC50 value („L(E)C50”) aine jaoks klassifikatsiooniga kas N, R50 või N, R50–53, (mg/l)

Preparaadi klassifikatsioon N, R50

0,1 < L(E)C50 ≤ 1

Cn ≥ 25 %

0,01 < L(E)C50 ≤ 0,1

Cn ≥ 2,5  %

0,001 < L(E)C50 ≤ 0,01

Cn ≥ 0,25  %

0,0001 < L(E)C50 ≤ 0,001

Cn ≥ 0,025  %

0,00001 < L(E)C50 ≤ 0,0001

Cn ≥ 0,0025  %

Preparaatide jaoks, mis sisaldavad aineid madalama LC50 või EC50 väärtusega kui 0,00001  mg/l, arvutatakse vastavad kontsentratsiooni piirmäärad samal viisil (kordaja 10 astmete vahemikes).

Tabel 3

Veekeskkonna mürgistust põhjustav toime

| Aine klassifikatsioon | Preparaadi klassifikatsioon R52 |
| --- | --- |
| R52 | Cn ≥ 25 % |

Aine klassifikatsioon

Preparaadi klassifikatsioon R52

R52

Cn ≥ 25 %

Tabel 4

Pikaajaline kahjulik toime

| Aine klassifikatsioon | Preparaadi klassifikatsioon R53 |
| --- | --- |
| R53 | Cn ≥ 25 % |
| N, R50–53 | Cn ≥ 25 % |
| N, R51–53 | Cn ≥ 25 % |
| R52–53 | Cn ≥ 25 % |

Aine klassifikatsioon

Preparaadi klassifikatsioon R53

R53

Cn ≥ 25 %

N, R50–53

Cn ≥ 25 %

N, R51–53

Cn ≥ 25 %

R52–53

Cn ≥ 25 %

II.   Muu keskkond (välja arvatud veekeskkond)

Järgmistes tabelites kinnitatud kontsentratsioonipiiridega, mida väljendatakse massiprotsentides või gaasiliste preparaatide puhul mahuprotsentides, määratakse kindlaks preparaadi klassifikatsioon sõltuvalt selles sisalduva aine või ainete kontsentratsioonist, mis on samuti esitatud.

Tabel 5

Ohtlik osoonikihile

| Aine klassifikatsioon | Preparaadi klassifikatsioon N, R59 |
| --- | --- |
| N ja R59 | Cn ≥ 0,1  % |

Aine klassifikatsioon

Preparaadi klassifikatsioon N, R59

N ja R59

Cn ≥ 0,1  %

C OSA

Veekeskkonnariskide hindamisel kasutatavad katsetamismeetodid

Harilikult klassifitseeritakse preparaadid tavapärase meetodiga. Teatavatel juhtudel võib siiski olla tarvis katsetada preparaati, et määrata kindlaks selle äge mürgisus veekeskkonnale.

Preparaadi selliste katsetamiste tulemusena võib ainult muutuda klassifikatsioon sõltuvalt selle ägedast mürgisusest veekeskkonnale, mida oleks saavutatud tavapärase meetodi kohaldamisega.

Kui sellised katsetused valib preparaadi turuleviimise eest vastutav isik, peab olema tagatud määruse (EÜ) nr 440/2008 lisa C osas esitatud katsemeetodite kvaliteedikriteeriumide järgimine.

Lisaks sellele tuleb katsetada kõiki kolme liiki (vetikaid, daphniat (hiidkiivrikku) ja kalu) vastavalt direktiivi 67/548/EMÜ VI lisa kriteeriumidele, välja arvatud juhud, kui preparaadile on omistatud veekeskkonna ägeda mürgistusega seotud kõrgeim riskikategooria pärast ühe kõnealuse liigi katsetamist või kui katsetulemus on juba olemas enne käesoleva direktiivi jõustumist.

IV LISA

ERISÄTTED ÜLDSUSELE PAKUTAVAID VÕI MÜÜDAVAID PREPARAATE SISALDAVATE TOOTEPAKENDITE KOHTA

A OSA

Lapsele avamatute kinnitustega varustatavad tootepakendid

| 1. | Sõltumata mahust peavad tootepakendid, mis sisaldavad üldsusele pakutavaid või müüdavaid preparaate, mis etiketi kohaselt on väga toksilised, toksilised või söövitavad, olema vastavalt artiklile 10 ning artikli 6 tingimustele varustatud lapsele avamatute kinnitustega. |
| --- | --- |

1.

Sõltumata mahust peavad tootepakendid, mis sisaldavad üldsusele pakutavaid või müüdavaid preparaate, mis etiketi kohaselt on väga toksilised, toksilised või söövitavad, olema vastavalt artiklile 10 ning artikli 6 tingimustele varustatud lapsele avamatute kinnitustega.

| 2. | Sõltumata mahust peavad tootepakendid, mis sisaldavad sissehingamisel ohtlikke preparaate (Xn, R65), mis on klassifitseeritud ja märgistatud vastavalt direktiivi 67/548/EMÜ VI lisa punktile 3.2.3, välja arvatud aerosoolina või kinnise pihustiga varustatud pakendis turustatavad preparaadid, olema varustatud lapsele avamatute kinnitustega. |
| --- | --- |

2.

Sõltumata mahust peavad tootepakendid, mis sisaldavad sissehingamisel ohtlikke preparaate (Xn, R65), mis on klassifitseeritud ja märgistatud vastavalt direktiivi 67/548/EMÜ VI lisa punktile 3.2.3, välja arvatud aerosoolina või kinnise pihustiga varustatud pakendis turustatavad preparaadid, olema varustatud lapsele avamatute kinnitustega.

| 3. | Sõltumata mahust peavad tootepakendid, mis sisaldavad vähemalt üht järgmises tabelis esitatud ainet kontsentratsioonis, mis on vähemalt võrdne kindlaksmääratud maksimumkontsentratsiooniga,









  Nr | Aine | Kontsentratsioonipiir |
| --- | --- | --- | --- |
| CAS-nr | Nimetus | EINECS-nr |
| 1 | 67-56-1 | Metanool | 2 006 596 | ≥ 3 % |
| 2 | 75-09-2 | Diklorometaan | 2 008 389 | ≥ 1 % |

3.

Sõltumata mahust peavad tootepakendid, mis sisaldavad vähemalt üht järgmises tabelis esitatud ainet kontsentratsioonis, mis on vähemalt võrdne kindlaksmääratud maksimumkontsentratsiooniga,

Nr

Aine

Kontsentratsioonipiir

CAS-nr

Nimetus

EINECS-nr

1

67-56-1

Metanool

2 006 596

≥ 3 %

2

75-09-2

Diklorometaan

2 008 389

≥ 1 %

ning mida pakutakse või müüakse üldsusele, olema varustatud lapsele avamatute kinnitustega.

B OSA

Reljeefsete hoiatusmärgistega varustatavad tootepakendid

Sõltumata mahust peavad tootepakendid, mis sisaldavad üldsusele pakutavaid või müüdavaid preparaate, mis etiketi kohaselt on väga toksilised, toksilised, söövitavad, kahjulikud, ülikergesti süttivad või kergestisüttivad, olema vastavalt artiklile 10 ning artiklite 5 ja 6 tingimustele varustatud lapsele avamatute kinnitustega.

Käesolevat sätet ei kohaldata ülikergesti või kergesti süttivate aerosoolide suhtes, mis on sellekohaselt märgistatud.

V LISA

TEATAVATE PREPARAATIDE MÄRGISTAMISE ERISÄTTED

A.   Preparaadid, mis on artiklite 5, 6 ja 7 kohaselt klassifitseeritud ohtlikeks

1.   Vabalt müüdavad preparaadid

| 1.1. | Selliseid preparaate sisaldava pakendi etiketile tuleb lisaks konkreetsele ohutusteabele märkida asjakohased ohutuslaused S1, S2, S45 või S46 vastavalt direktiivi 67/548/EMÜ VI lisas sätestatud kriteeriumidele. |
| --- | --- |

1.1.

Selliseid preparaate sisaldava pakendi etiketile tuleb lisaks konkreetsele ohutusteabele märkida asjakohased ohutuslaused S1, S2, S45 või S46 vastavalt direktiivi 67/548/EMÜ VI lisas sätestatud kriteeriumidele.

| 1.2. | Kui sellised preparaadid on klassifitseeritud väga mürgisteks (T+), mürgisteks (T) või sööbivateks (C) ning kui sellist teavet ei ole tehniliselt võimalik pakendile märkida, tuleb kõnealuseid preparaate sisaldavatele pakenditele lisada täpne ja üheselt arusaadav kasutamisjuhend, vajaduse korral koos juhendiga tühja pakendi hävitamiseks. |
| --- | --- |

1.2.

Kui sellised preparaadid on klassifitseeritud väga mürgisteks (T+), mürgisteks (T) või sööbivateks (C) ning kui sellist teavet ei ole tehniliselt võimalik pakendile märkida, tuleb kõnealuseid preparaate sisaldavatele pakenditele lisada täpne ja üheselt arusaadav kasutamisjuhend, vajaduse korral koos juhendiga tühja pakendi hävitamiseks.

2.   Pihustatavad preparaadid

Selliseid preparaate sisaldava pakendi etiketile on kohustuslik märkida ohutuslause S23 ning laused S38 või S51 vastavalt direktiivi 67/548/EMÜ VI lisas sätestatud kriteeriumidele.

3.   Preparaadid, mis sisaldavad ainet, millele on määratud riskilause R33, „kumulatiivse toime oht”

Kui preparaat sisaldab kas või üht riskilausega R33 tähistatud ainet, mille kontsentratsioon preparaadis on 1 % või enam, tuleb preparaadi etiketil esitada vastavalt direktiivi 67/548/EMÜ III lisale sõnastatud riskilause R33, välja arvatud juhud, kui määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa on sätestatud teistsugused piirmäärad.

4.   Preparaadid, mis sisaldavad ainet, millele on määratud riskilause R64, „võib olla ohtlik imikutele rinnapiima kaudu”

Kui preparaat sisaldab kas või üht riskilausega R64 tähistatud ainet, mille kontsentratsioon preparaadis on 1 % või enam, tuleb preparaadi etiketil esitada vastavalt direktiivi 67/548/EMÜ III lisale sõnastatud riskilause R64, välja arvatud juhud, kui määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa on sätestatud teistsugused piirmäärad.

B.   Preparaadid, olenemata nende klassifikatsioonist artiklite 5, 6 ja 7 järgi

1.   Pliid sisaldavad preparaadid

| 1.1. | Värvid ja lakid
  Selliste värvide ja lakkide pakendi etiketile, mille ISO standardi 6503/1984 kohaselt määratud plii kontsentratsioon on suurem kui 0,15 % (väljendatud metalli massina) preparaadi kogumassist, peab olema märgitud järgmine tekst:
  „Sisaldab pliid. Mitte kasutada pindadel, mida võivad imeda või närida lapsed”.
  Vähem kui 125 ml sisaldavatele pakenditele võib märkida järgmise teksti:
  „Ettevaatust! Sisaldab pliid”. |
| --- | --- |

1.1.

Värvid ja lakid

Selliste värvide ja lakkide pakendi etiketile, mille ISO standardi 6503/1984 kohaselt määratud plii kontsentratsioon on suurem kui 0,15 % (väljendatud metalli massina) preparaadi kogumassist, peab olema märgitud järgmine tekst:

„Sisaldab pliid. Mitte kasutada pindadel, mida võivad imeda või närida lapsed”.

Vähem kui 125 ml sisaldavatele pakenditele võib märkida järgmise teksti:

„Ettevaatust! Sisaldab pliid”.

2.   Tsüanoakrülaate sisaldavad preparaadid

| 2.1. | Liimid
  Tsüanoakrülaatidel põhinevate liimide esmapakendile tuleb märkida järgmine tekst:
  „Tsüanoakrülaat
  Ohtlik
  Kleebib hetke jooksul naha ja silmad kinni
  Hoida lastele kättesaamatus kohas”.
  Pakendile peab olema lisatud asjakohane ohutusteave. |
| --- | --- |

2.1.

Liimid

Tsüanoakrülaatidel põhinevate liimide esmapakendile tuleb märkida järgmine tekst:

„Tsüanoakrülaat

Ohtlik

Kleebib hetke jooksul naha ja silmad kinni

Hoida lastele kättesaamatus kohas”.

Pakendile peab olema lisatud asjakohane ohutusteave.

3.   Isotsüanaate sisaldavad preparaadid

Isotsüanaate (monomeeridena, oligomeeridena, eelpolümeeridena jne või nende segudena) sisaldavate preparaatide pakendi etiketile peab olema märgitud järgmine tekst:

„Sisaldab isotsüanaate.

Vaata tootja antud teavet”.

4.   Preparaadid, mis sisaldavad epoksüühendeid keskmise molekulmassiga kuni 700

4.

Preparaadid, mis sisaldavad epoksüühendeid keskmise molekulmassiga kuni 700

Selliste preparaatide pakendi etiketile, mis sisaldavad epoksüühendeid keskmise molekulmassiga kuni 700, peab olema märgitud järgmine tekst:

„Sisaldab epoksüühendeid.

Vaata tootja antud teavet”.

5.   Vabalt müüdavad aktiivkloori sisaldavad preparaadid

5.

Vabalt müüdavad aktiivkloori sisaldavad preparaadid

Selliste preparaatide pakendile, mis sisaldavad aktiivkloori rohkem kui 1 %, peab olema märgitud järgmine tekst:

„Ettevaatust! Mitte kasutada koos teiste toodetega! Võib eraldada ohtlikke gaase (kloori)”.

6.   Kaadmiumi sisaldavad preparaadid (sulamid), mis on ette nähtud pehme- või kõvajoodisega jootmiseks

6.

Kaadmiumi sisaldavad preparaadid (sulamid), mis on ette nähtud pehme- või kõvajoodisega jootmiseks

Nimetatud preparaatide pakendi etiketile peab olema trükitud järgmine selgesti loetav ja kustumatu tekst:

„Ettevaatust! Sisaldab kaadmiumi.

Kasutamisel tekivad ohtlikud aurud.

Vaata tootja antud teavet.

Järgi ohutuseeskirju”.

7.   Aerosoolpreparaadid

7.

Aerosoolpreparaadid

Ilma et see piiraks käesoleva direktiivi sätete kohaldamist, kohaldatakse aerosoolpreparaatide suhtes ka direktiivi 75/324/EMÜ lisa punktide 2.2 ja 2.3 kohaseid märgistamissätteid.

8.   Preparaadid, mis sisaldavad aineid, mida ei ole veel täielikult katsetatud

8.

Preparaadid, mis sisaldavad aineid, mida ei ole veel täielikult katsetatud

Kui preparaat sisaldab vähemalt üht ainet, mis vastavalt direktiivi 67/548/EMÜ kannab märget „Ettevaatust – ainet ei ole veel täielikult katsetatud”, peab preparaadi etiketile olema märgitud tekst „Ettevaatust – preparaat sisaldab ainet, mida ei ole veel täielikult katsetatud”, kui selle aine kontsentratsioon on 1 % või suurem.

9.   Preparaadid, mida ei klassifitseerita ülitundlikkust tekitavaks, kuid mis sisaldavad vähemalt üht ülitundlikkust tekitavat ainet

9.

Preparaadid, mida ei klassifitseerita ülitundlikkust tekitavaks, kuid mis sisaldavad vähemalt üht ülitundlikkust tekitavat ainet

Selliste preparaatide pakendile, mis sisaldavad vähemalt üht ülitundlikkust tekitavat ainet vähemalt 0,1 % või vähemalt sellises kontsentratsioonis, mis on kõnealuse aine kohta kindlaks määratud määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa erimärkuses, peab olema märgitud järgmine tekst:

„Sisaldab (ülitundlikkust tekitava aine nimetus). Võib põhjustada allergilist reaktsiooni”.

10.   Halogeenitud süsivesinikke sisaldavad vedelad preparaadid

10.

Halogeenitud süsivesinikke sisaldavad vedelad preparaadid

Selliste vedelate preparaatide pakendile, millel leekpunkt puudub või see on üle 55 oC ning mis sisaldavad halogeenitud süsivesinikke ja rohkem kui 5 % süttivaid või kergestisüttivaid aineid, peab olema märgitud järgmine tekst:

o

„Võib kasutamisel kergesti süttida!” või „Võib kasutamisel süttida!”.

11.   Preparaadid, mis sisaldavad ainet riskilausega R67, „aurud võivad põhjustada uimasust ja peapööritust”

11.

Preparaadid, mis sisaldavad ainet riskilausega R67, „aurud võivad põhjustada uimasust ja peapööritust”

Kui preparaat sisaldab üht või mitut ainet riskilausega R67, tuleb see riskilause paigutada preparaadi pakendi etiketile direktiivi 67/548/EMÜ III lisas ettenähtud sõnastuses, kui nende ainete kontsentratsioon preparaadis on vähemalt 15 %, välja arvatud siis, kui

| — | preparaadile on juba määratud riskilause R20, R23, R26, R68/20, R39/23 või R39/26, |
| --- | --- |

—

preparaadile on juba määratud riskilause R20, R23, R26, R68/20, R39/23 või R39/26,

| — | preparaati ei ole pakendis üle 125 ml. |
| --- | --- |

—

preparaati ei ole pakendis üle 125 ml.

12.   Tsement ja tsementi sisaldavad preparaadid

12.

Tsement ja tsementi sisaldavad preparaadid

Kui tsemendis ja tsementi sisaldavates preparaatides on lahustuva kroom (VI) kontsentratsioon rohkem kui 0,0002 % tsemendi kuivmassi kohta, peab pakendil olema tekst:

„Sisaldab kroom (VI). Võib põhjustada allergilist reaktsiooni”,

kui preparaat ei ole juba klassifitseeritud ülitundlikkust tekitavaks aineks ja märgistatud riskilausega R43.

C.   Preparaadid, mida ei ole klassifitseeritud artiklite 5, 6 ja 7 tähenduses ohtlikeks, kuid mis sisaldavad vähemalt üht ohtlikku ainet

C.

Preparaadid, mida ei ole klassifitseeritud artiklite 5, 6 ja 7 tähenduses ohtlikeks, kuid mis sisaldavad vähemalt üht ohtlikku ainet

1.   Preparaadid, mis ei ole ette nähtud kasutamiseks üldsusele

1.

Preparaadid, mis ei ole ette nähtud kasutamiseks üldsusele

Määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 31 lõike 3 punktides a ja c nimetatud preparaatide pakendi etiketile peab olema trükitud järgmine tekst:

„Ohutuskaart esitatakse kutsealases tegevuses kasutajale tema nõudmisel”.

VI LISA

AINE KEEMILISE KOOSTISE KONFIDENTSIAALSUS

A OSA

Konfidentsiaalsustaotluses esitatavad andmed

Sissejuhatavad märkused

| A. | Artiklis 14 on esitatud tingimused, mille kohaselt võib preparaadi turuleviimise eest vastutav isik taotleda konfidentsiaalsust. |
| --- | --- |

A.

Artiklis 14 on esitatud tingimused, mille kohaselt võib preparaadi turuleviimise eest vastutav isik taotleda konfidentsiaalsust.

| B. | Kui eri preparaatides kasutatakse üht ja sama ainet, võib vältida konfidentsiaalsustaotluse mitmekordset esitamist ning piisab ainult ühest sellisest taotlusest, kui teatavatel preparaatidel on:






  — | ühesuguses kontsentratsioonivahemikus esinevad ühed ja samad ohtlikud komponendid, |
| --- | --- | --- |

B.

Kui eri preparaatides kasutatakse üht ja sama ainet, võib vältida konfidentsiaalsustaotluse mitmekordset esitamist ning piisab ainult ühest sellisest taotlusest, kui teatavatel preparaatidel on:

—

ühesuguses kontsentratsioonivahemikus esinevad ühed ja samad ohtlikud komponendid,

| — | ühesugune klassifikatsioon ja märgistus, |
| --- | --- |

—

ühesugune klassifikatsioon ja märgistus,

| — | ühesugune kasutusotstarve. |
| --- | --- |

—

ühesugune kasutusotstarve.

Asjaomastes preparaatides sisalduva ühe ja sama aine keemilise koostise varjamiseks kasutatakse ühtset alternatiivnimetust. Lisaks sellele peab konfidentsiaalsustaotlus sisaldama kõiki järgmises taotluses märgitud andmeid, sealhulgas iga preparaadi nimetust ja kaubanime.

| C. | Etiketil kasutatav alternatiivnimetus peab ühtima määruse (EÜ) nr 1907/2006 II lisa rubriigi 3 „Koostis/koostisosi käsitlev teave” all esitatud nimetusega.
  See tähendab seda, et kasutatav alternatiivnimetus sisaldab piisavat teavet aine ohutu käitlemise tagamiseks. |
| --- | --- |

C.

Etiketil kasutatav alternatiivnimetus peab ühtima määruse (EÜ) nr 1907/2006 II lisa rubriigi 3 „Koostis/koostisosi käsitlev teave” all esitatud nimetusega.

See tähendab seda, et kasutatav alternatiivnimetus sisaldab piisavat teavet aine ohutu käitlemise tagamiseks.

| D. | Kui preparaadi turuleviimise eest vastutav isik esitab taotluse alternatiivnimetuse kasutamise kohta, peab ta arvestama, et tal tuleb esitada piisavalt teavet töökohal võetavate vajalike tervise- ja tööohutusealaste ettevaatusabinõude kohta ning tagada, et preparaadi käitlemisega kaasnevaid riske oleks võimalik vähendada miinimumini. |
| --- | --- |

D.

Kui preparaadi turuleviimise eest vastutav isik esitab taotluse alternatiivnimetuse kasutamise kohta, peab ta arvestama, et tal tuleb esitada piisavalt teavet töökohal võetavate vajalike tervise- ja tööohutusealaste ettevaatusabinõude kohta ning tagada, et preparaadi käitlemisega kaasnevaid riske oleks võimalik vähendada miinimumini.

Konfidentsiaalsustaotlus

Vastavalt artiklile 14 peab konfidentsiaalsustaotlus kohustuslikult sisaldama järgmisi andmeid.

| 1. | Preparaadi turuleviimise eest vastutava Euroopa Liidus asuva isiku (tootja, importija või turustaja) nimi ja täielik aadress (kaasa arvatud telefoninumber). |
| --- | --- |

1.

Preparaadi turuleviimise eest vastutava Euroopa Liidus asuva isiku (tootja, importija või turustaja) nimi ja täielik aadress (kaasa arvatud telefoninumber).

| 2. | Täpsed identifitseerimisandmed aine või ainete kohta, millele konfidentsiaalsust ja alternatiivnimetust taotletakse.








  CAS-nr | EINECS-nr | Keemiline nimetus vastavalt rahvusvahelisele nomenklatuurile ja klassifikatsioonile
  (nõukogu määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa või ajutine klassifikatsioon) | Alternatiivnimetus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| a) | | | |
| b) | | | |
| c) | | | |
| NB: | Ainete ajutisel klassifitseerimisel tuleks lisada andmed (erialakirjanduse viited), mis tõendaksid, et on võetud arvesse kogu aine omadusi käsitlevat olemasolevat asjakohast teavet. |

2.

Täpsed identifitseerimisandmed aine või ainete kohta, millele konfidentsiaalsust ja alternatiivnimetust taotletakse.

CAS-nr

EINECS-nr

Keemiline nimetus vastavalt rahvusvahelisele nomenklatuurile ja klassifikatsioonile

(nõukogu määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa või ajutine klassifikatsioon)

Alternatiivnimetus

a)

b)

c)

NB:

Ainete ajutisel klassifitseerimisel tuleks lisada andmed (erialakirjanduse viited), mis tõendaksid, et on võetud arvesse kogu aine omadusi käsitlevat olemasolevat asjakohast teavet.

| 3. | Konfidentsiaalsuse põhjendus (tõenäosus – usaldusväärsus). |
| --- | --- |

3.

Konfidentsiaalsuse põhjendus (tõenäosus – usaldusväärsus).

| 4. | Preparaadi/preparaatide nimetus/nimetused või kaubanimi/kaubanimed. |
| --- | --- |

4.

Preparaadi/preparaatide nimetus/nimetused või kaubanimi/kaubanimed.

| 5. | Kas kogu Euroopa Liidus kasutatakse ühesugust nimetust või kaubanime?






  JAH | EI |
| --- | --- | --- |

5.

Kas kogu Euroopa Liidus kasutatakse ühesugust nimetust või kaubanime?

JAH

EI

Kui ei, siis märkige eri liikmesriikides kasutatavad nimetused või kaubanimed:

| | Belgia:
  Bulgaaria:
  Tšehhi Vabariik:
  Taani:
  Saksamaa:
  Eesti:
  Iirimaa:
  Kreeka:
  Hispaania:
  Prantsusmaa:
  Itaalia: |
| --- | --- |

Belgia:

Bulgaaria:

Tšehhi Vabariik:

Taani:

Saksamaa:

Eesti:

Iirimaa:

Kreeka:

Hispaania:

Prantsusmaa:

Itaalia:

| | Küpros:
  Läti:
  Leedu:
  Luksemburg:
  Ungari:
  Malta:
  Madalmaad:
  Austria:
  Poola:
  Portugal:
  Rumeenia:
  Sloveenia:
  Slovakkia:
  Soome: |
| --- | --- |

Küpros:

Läti:

Leedu:

Luksemburg:

Ungari:

Malta:

Madalmaad:

Austria:

Poola:

Portugal:

Rumeenia:

Sloveenia:

Slovakkia:

Soome:

| | Rootsi:
  Ühendkuningriik: |
| --- | --- |

Rootsi:

Ühendkuningriik:

| 6. | Määruse (EÜ) nr 1907/2006 II lisa pealkirjas 3 määratletud preparaadi või preparaatide koostis. |
| --- | --- |

6.

Määruse (EÜ) nr 1907/2006 II lisa pealkirjas 3 määratletud preparaadi või preparaatide koostis.

| 7. | Preparaadi või preparaatide klassifikatsioon vastavalt käesoleva direktiivi artiklile 6. |
| --- | --- |

7.

Preparaadi või preparaatide klassifikatsioon vastavalt käesoleva direktiivi artiklile 6.

| 8. | Preparaadi või preparaatide märgistamine vastavalt käesoleva direktiivi artiklile 10. |
| --- | --- |

8.

Preparaadi või preparaatide märgistamine vastavalt käesoleva direktiivi artiklile 10.

| 9. | Preparaadi või preparaatide kasutusotstarve. |
| --- | --- |

9.

Preparaadi või preparaatide kasutusotstarve.

| 10. | Määrusele (EÜ) nr 1907/2006 vastav ohutuskaart või vastavad ohutuskaardid. |
| --- | --- |

10.

Määrusele (EÜ) nr 1907/2006 vastav ohutuskaart või vastavad ohutuskaardid.

B OSA

Alternatiivnimetuste kindlaksmääramise juhtsõnastik (üldnimetused)

1.   Sissejuhatav märkus

Käesolev juhtsõnastik põhineb ohtlike ainete klassifitseerimise korral (ainete jaotamine rühmadesse), mis on esitatud määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa.

Kasutada võib ka käesoleval juhil põhinevatest alternatiivnimetustest erinevaid nimetusi. Kõikidel juhtudel peab valitud nimetus sisaldama piisavalt teavet, et tagada preparaadi ohutu käitlemine ning et töökohal saaks võtta vajalikud tervise- ja tööohutusealased ettevaatusabinõud.

Rühmad määratletakse järgmisel viisil:

| — | anorgaanilised või orgaanilised ained, mille põhiomadused tulenevad neis sisalduvast ühest keemilisest elemendist. Rühma nimi tuletatakse keemilise elemendi nimest. Analoogselt määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa on kõnealused rühmad nummerdatud keemilise elemendi järjenumbriga (001-103), |
| --- | --- |

—

anorgaanilised või orgaanilised ained, mille põhiomadused tulenevad neis sisalduvast ühest keemilisest elemendist. Rühma nimi tuletatakse keemilise elemendi nimest. Analoogselt määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa on kõnealused rühmad nummerdatud keemilise elemendi järjenumbriga (001-103),

| — | orgaanilised ained, mille põhiomadused tulenevad neis sisalduvast tähtsamast ainerühmast. |
| --- | --- |

—

orgaanilised ained, mille põhiomadused tulenevad neis sisalduvast tähtsamast ainerühmast.

Rühma nimi tuletatakse kõnealuse ainerühma nimest.

Nimetatud rühmad nummerdatakse määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa esitatud tavapärase numbriga (601-650).

Teatavatel juhtudel on lisatud alarühmad, kuhu kuuluvad ühise spetsiifilise omadusega ained.

2.   Üldnimetuse kindlaksmääramine

Üldpõhimõtted

Üldnimetuse kindlaksmääramisel rakendatakse järgmist kahest järjestikusest etapist koosnevat üldkorda:

| i) | määratakse kindlaks ainerühmad ja molekulis sisalduvad keemilised elemendid; |
| --- | --- |

i)

määratakse kindlaks ainerühmad ja molekulis sisalduvad keemilised elemendid;

| ii) | määratakse kindlaks, mil määral tuleks arvesse võtta kõige tähtsamaid ainerühmi ja keemilisi elemente. |
| --- | --- |

ii)

määratakse kindlaks, mil määral tuleks arvesse võtta kõige tähtsamaid ainerühmi ja keemilisi elemente.

Kindlaksmääratud ainerühmad ja arvessevõetud keemilised elemendid moodustavad punktis 3 sätestatud rühmade ja alarühmade nimed, kusjuures loend ei ole täielik.

3.   Ainete jagunemine rühmadesse ja alarühmadesse

| Rühma nr
  määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa | Rühmad
  Alarühmad |
| --- | --- |
| 001 | Vesinikuühendid |
| | Hüdriidid |
| 002 | Heeliumiühendid |
| 003 | Liitiumiühendid |
| 004 | Berülliumiühendid |
| 005 | Booriühendid |
| | Boraanid
  Boraadid |
| 006 | Süsinikuühendid |
| | Karbamaadid
  Anorgaanilised süsinikuühendid
  Vesiniktsüaniidi soolad
  Karbamiid ja selle derivaadid |
| 007 | Lämmastikuühendid |
| | Kvaternaarsed ammooniumiühendid
  Happelised lämmastikuühendid
  Nitraadid
  Nitritid |
| 008 | Hapnikuühendid |
| 009 | Fluoriühendid |
| | Anorgaanilised fluoriidid |
| 010 | Neooniühendid |
| 011 | Naatriumiühendid |
| 012 | Magneesiumiühendid |
| | Metallorgaanilised magneesiumiderivaadid |
| 013 | Alumiiniumiühendid |
| | Metallorgaanilised alumiiniumiderivaadid |
| 014 | Räniühendid |
| | Silikoonid
  Silikaadid |
| 015 | Fosforiühendid |
| | Happelised fosforiühendid
  Fosfooniumiühendid
  Fosforiestrid
  Fosfaadid
  Fosfitid
  Fosforamiidid ja selle derivaadid |
| 016 | Väävliühendid |
| | Happelised väävliühendid
  Merkaptaanid
  Sulfaadid
  Sulfitid |
| 017 | Klooriühendid |
| | Kloraadid
  Perkloraadid |
| 018 | Argooniühendid |
| 019 | Kaaliumiühendid |
| 020 | Kaltsiumiühendid |
| 021 | Skandiumiühendid |
| 022 | Titaaniühendid |
| 023 | Vanaadiumiühendid |
| 024 | Kroomiühendid |
| | Kroom(VI)ühendid |
| 025 | Mangaaniühendid |
| 026 | Rauaühendid |
| 027 | Koobaltiühendid |
| 028 | Nikliühendid |
| 029 | Vaseühendid |
| 030 | Tsingiühendid |
| | Metallorgaanilised tsingiderivaadid |
| 031 | Galliumiühendid |
| 032 | Germaaniumiühendid |
| 033 | Arseeniühendid |
| 034 | Seleeniühendid |
| 035 | Broomiühendid |
| 036 | Krüptooniühendid |
| 037 | Rubiidiumiühendid |
| 038 | Strontsiumiühendid |
| 039 | Ütriumiühendid |
| 040 | Tsirkooniumiühendid |
| 041 | Nioobiumiühendid |
| 042 | Molübdeeniühendid |
| 043 | Tehneetsiumiühendid |
| 044 | Ruteeniumiühendid |
| 045 | Roodiumiühendid |
| 046 | Pallaadiumiühendid |
| 047 | Hõbedaühendid |
| 048 | Kaadmiumiühendid |
| 049 | Indiumiühendid |
| 050 | Tinaühendid |
| | Metallorgaanilised tinaderivaadid |
| 051 | Antimoniühendid |
| 052 | Telluuriühendid |
| 053 | Joodiühendid |
| 054 | Ksenooniühendid |
| 055 | Tseesiumiühendid |
| 056 | Baariumiühendid |
| 057 | Lantaaniühendid |
| 058 | Tseeriumiühendid |
| 059 | Praseodüümiühendid |
| 060 | Neodüümiühendid |
| 061 | Promeetiumiühendid |
| 062 | Samaariumiühendid |
| 063 | Euroopiumiühendid |
| 064 | Gadoliiniumiühendid |
| 065 | Terbiumiühendid |
| 066 | Düsproosiumiühendid |
| 067 | Holmiumiühendid |
| 068 | Erbiumiühendid |
| 069 | Tuuliumiühendid |
| 070 | Üterbiumiühendid |
| 071 | Luteetsiumiühendid |
| 072 | Hafniumiühendid |
| 073 | Tantaaliühendid |
| 074 | Volframiühendid |
| 075 | Reeniumiühendid |
| 076 | Osmiumiühendid |
| 077 | Iriidiumiühendid |
| 078 | Plaatinaühendid |
| 079 | Kullaühendid |
| 080 | Elavhõbedaühendid |
| | Metallorgaanilised elavhõbedaderivaadid |
| 081 | Talliumiühendid |
| 082 | Pliiühendid |
| | Metallorgaanilised pliiderivaadid |
| 083 | Vismutiühendid |
| 084 | Polooniumiühendid |
| 085 | Astaadiühendid |
| 086 | Radooniühendid |
| 087 | Frantsiumiühendid |
| 088 | Raadiumiühendid |
| 089 | Aktiiniumiühendid |
| 090 | Tooriumiühendid |
| 091 | Protaktiiniumiühendid |
| 092 | Uraaniühendid |
| 093 | Neptuuniumiühendid |
| 094 | Plutooniumiühendid |
| 095 | Ameriitsiumiühendid |
| 096 | Kuuriumiühendid |
| 097 | Berkeeliumiühendid |
| 098 | Kaliforniumiühendid |
| 099 | Einsteiniumiühendid |
| 100 | Fermiumiühendid |
| 101 | Mendeleeviumiühendid |
| 102 | Nobeeliumiühendid |
| 103 | Lavrentsiumiühendid |
| 601 | Süsivesinikud |
| | Alifaatsed süsivesinikud
  Aromaatsed süsivesinikud
  Alitsüklilised süsivesinikud
  Polütsüklilised aromaatsed süsivesinikud (PAH) |
| 602 | Halogeenitud süsivesinikud (*) |
| | Halogeenitud alifaatsed süsivesinikud (*)
  Halogeenitud aromaatsed süsivesinikud (*)
  Halogeenitud alitsüklilised süsivesinikud (*) |
| (*) | Määratakse kindlaks vastavalt halogeenirühmale |

Rühma nr

määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa

Rühmad

Alarühmad

001

Vesinikuühendid

Hüdriidid

002

Heeliumiühendid

003

Liitiumiühendid

004

Berülliumiühendid

005

Booriühendid

Boraanid

Boraadid

006

Süsinikuühendid

Karbamaadid

Anorgaanilised süsinikuühendid

Vesiniktsüaniidi soolad

Karbamiid ja selle derivaadid

007

Lämmastikuühendid

Kvaternaarsed ammooniumiühendid

Happelised lämmastikuühendid

Nitraadid

Nitritid

008

Hapnikuühendid

009

Fluoriühendid

Anorgaanilised fluoriidid

010

Neooniühendid

011

Naatriumiühendid

012

Magneesiumiühendid

Metallorgaanilised magneesiumiderivaadid

013

Alumiiniumiühendid

Metallorgaanilised alumiiniumiderivaadid

014

Räniühendid

Silikoonid

Silikaadid

015

Fosforiühendid

Happelised fosforiühendid

Fosfooniumiühendid

Fosforiestrid

Fosfaadid

Fosfitid

Fosforamiidid ja selle derivaadid

016

Väävliühendid

Happelised väävliühendid

Merkaptaanid

Sulfaadid

Sulfitid

017

Klooriühendid

Kloraadid

Perkloraadid

018

Argooniühendid

019

Kaaliumiühendid

020

Kaltsiumiühendid

021

Skandiumiühendid

022

Titaaniühendid

023

Vanaadiumiühendid

024

Kroomiühendid

Kroom(VI)ühendid

025

Mangaaniühendid

026

Rauaühendid

027

Koobaltiühendid

028

Nikliühendid

029

Vaseühendid

030

Tsingiühendid

Metallorgaanilised tsingiderivaadid

031

Galliumiühendid

032

Germaaniumiühendid

033

Arseeniühendid

034

Seleeniühendid

035

Broomiühendid

036

Krüptooniühendid

037

Rubiidiumiühendid

038

Strontsiumiühendid

039

Ütriumiühendid

040

Tsirkooniumiühendid

041

Nioobiumiühendid

042

Molübdeeniühendid

043

Tehneetsiumiühendid

044

Ruteeniumiühendid

045

Roodiumiühendid

046

Pallaadiumiühendid

047

Hõbedaühendid

048

Kaadmiumiühendid

049

Indiumiühendid

050

Tinaühendid

Metallorgaanilised tinaderivaadid

051

Antimoniühendid

052

Telluuriühendid

053

Joodiühendid

054

Ksenooniühendid

055

Tseesiumiühendid

056

Baariumiühendid

057

Lantaaniühendid

058

Tseeriumiühendid

059

Praseodüümiühendid

060

Neodüümiühendid

061

Promeetiumiühendid

062

Samaariumiühendid

063

Euroopiumiühendid

064

Gadoliiniumiühendid

065

Terbiumiühendid

066

Düsproosiumiühendid

067

Holmiumiühendid

068

Erbiumiühendid

069

Tuuliumiühendid

070

Üterbiumiühendid

071

Luteetsiumiühendid

072

Hafniumiühendid

073

Tantaaliühendid

074

Volframiühendid

075

Reeniumiühendid

076

Osmiumiühendid

077

Iriidiumiühendid

078

Plaatinaühendid

079

Kullaühendid

080

Elavhõbedaühendid

Metallorgaanilised elavhõbedaderivaadid

081

Talliumiühendid

082

Pliiühendid

Metallorgaanilised pliiderivaadid

083

Vismutiühendid

084

Polooniumiühendid

085

Astaadiühendid

086

Radooniühendid

087

Frantsiumiühendid

088

Raadiumiühendid

089

Aktiiniumiühendid

090

Tooriumiühendid

091

Protaktiiniumiühendid

092

Uraaniühendid

093

Neptuuniumiühendid

094

Plutooniumiühendid

095

Ameriitsiumiühendid

096

Kuuriumiühendid

097

Berkeeliumiühendid

098

Kaliforniumiühendid

099

Einsteiniumiühendid

100

Fermiumiühendid

101

Mendeleeviumiühendid

102

Nobeeliumiühendid

103

Lavrentsiumiühendid

601

Süsivesinikud

Alifaatsed süsivesinikud

Aromaatsed süsivesinikud

Alitsüklilised süsivesinikud

Polütsüklilised aromaatsed süsivesinikud (PAH)

602

Halogeenitud süsivesinikud (*)

Halogeenitud alifaatsed süsivesinikud (*)

Halogeenitud aromaatsed süsivesinikud (*)

Halogeenitud alitsüklilised süsivesinikud (*)

(*)

Määratakse kindlaks vastavalt halogeenirühmale

603

Alkoholid ja nende derivaadid

Alifaatsed alkoholid

Aromaatsed alkoholid

Alitsüklilised alkoholid

Alkanoolamiinid

Epoksüderivaadid

Eetrid

Glükooleetrid

Glükoolid ja polüoolid

604

Fenoolid ja nende derivaadid

Halogeenitud fenooliderivaadid (*)

| (*) | Määratakse kindlaks vastavalt halogeenirühmale |
| --- | --- |

(*)

Määratakse kindlaks vastavalt halogeenirühmale

605

Aldehüüdid ja nende derivaadid

Alifaatsed aldehüüdid

Aromaatsed aldehüüdid

Alitsüklilised aldehüüdid

Alifaatsed atsetaalid

Aromaatsed atsetaalid

Alitsüklilised atsetaalid

606

Ketoonid ja nende derivaadid

Alifaatsed ketoonid

Aromaatsed ketoonid (*)

Alitsüklilised ketoonid

| (*) | Sh kinoonid |
| --- | --- |

(*)

Sh kinoonid

607

Orgaanilised happed ja nende derivaadid

Alifaatsed happed

Halogeenitud alifaathapped (*)

Aromaatsed happed

Halogeenitud aromaathapped (*)

Alitsüklilised happed

Halogeenitud alitsüklilised happed (*)

Alifaathappe anhüdriidid

Halogeenitud alifaathappe anhüdriidid (*)

Aromaathappe anhüdriidid

Halogeenitud aromaathappe anhüdriidid (*)

Alitsüklilise happe anhüdriidid

Halogeenitud alitsüklilise happe anhüdriidid (*)

Alifaathappe soolad

Halogeenitud alifaathappe soolad (*)

Aromaathappe soolad

Halogeenitud aromaathappe soolad (*)

Alitsüklilise happe soolad

Halogeenitud alitsüklilise happe soolad (*)

Alifaathappe estrid

Halogeenitud alitsüklilise happe estrid (*)

Aromaathappe estrid

Halogeenitud aromaathappe estrid (*)

Alitsüklilise happe estrid

Halogeenitud alitsüklilise happe estrid (*)

Glükooleetri estrid

Akrülaadid

Metakrülaadid

Laktoonid

Atsüülhalogeniidid

| (*) | Määratakse kindlaks vastavalt halogeenirühmale |
| --- | --- |

(*)

Määratakse kindlaks vastavalt halogeenirühmale

608

Nitriilid ja nende derivaadid

609

Nitroühendid

610

Kloronitreeritud ühendid

611

Asoksü- ja asoühendid

612

Amiiniühendid

Alifaatsed amiinid ja nende derivaadid

Alitsüklilised amiinid ja nende derivaadid

Aromaatsed amiinid ja nende derivaadid

Aniliin ja selle derivaadid

Bensidiin ja selle derivaadid

613

Heterotsüklilised alused ja nende derivaadid

Bensimiidasool ja selle derivaadid

Imiidasool ja selle derivaadid

Püretrinoidid

Kinoliin ja selle derivaadid

Triasiin ja selle derivaadid

Triasool ja selle derivaadid

614

Glükosiidid ja alkaloidid

Alkaloid ja selle derivaadid

Glükosiidid ja nende derivaadid

615

Tsüanaadid ja isotsüanaadid

Tsüanaadid

Isotsüanaadid

616

Amiidid ja nende derivaadid

Atsetamiid ja selle derivaadid

Aniliidid

617

Orgaanilised peroksiidid

647

Ensüümid

648

Kivisöe kompleksderivaadid

Happeekstrakt

Aluseline ekstrakt

Antratseenõli

Antratseenõli ekstraheerimisjääk

Antratseenõli fraktsioon

Fenoolõli

Fenoolõli ekstraheerimisjääk

Vedeldatud kivisüsi, vedelikekstraktsioon

Vedeldatud kivisüsi, vedelikekstraktsiooni lahustid

Kivisöeõli

Kivisöetõrv

Kivisöetõrva ekstrakt

Kivisöetõrva tahke jääk

Koks (kivisöetõrv), madalatemperatuuriline, kõrgetemperatuuriline pigi

Koks (kivisöetõrv), kõrgetemperatuuriline pigi

Koks (kivisöetõrv), segatud kõrgetemperatuurilise pigiga

Puhastamata kerged õlifraktsioonid

Toorfenoolid

Toortõrva alused

Destillaatalused

Destillaatfenoolid

Destillaadid

Destillaadid (kivisüsi), vedel solventekstraktsioon, esmane

Destillaadid (kivisüsi), solventekstraktsioon, hüdrokrakitud

Destillaadid (kivisüsi), solventekstraktsioon, hüdrokrakitud hüdrogeenitud keskfraktsioon

Destillaadid (kivisüsi), solventekstraktsioon, hüdrokrakitud keskfraktsioon

Ekstraheerimisjäägid (kivisüsi), aluseline madalatemperatuuriline kivisöetõrv

Värske õli

Kütteained, diiselõli, kivisöe solventekstraktsioon, hüdrokrakitud, hüdrogeenitud

Kütteained, reaktiivlennukid, kivisöe solvent ekstraktsioon, hüdrokrakitud, hüdrogeenitud

Bensiin, kivisöe solventekstraktsioon, hüdrokrakitud toornafta

Termilise töötlemise saadused

Raske antratseenõli

Raske antratseenõli redestillaat

Kergõli

Kergõli ekstraheerimisjäägid, kõrge keemistemperatuur

Kergõli ekstraheerimisjäägid, keskmine keemistemperatuur

Kergõli ekstraheerimisjäägid, madal keemistemperatuur

Kergõli redestillaat, kõrge keemistemperatuur

Kergõli redestillat, keskmine keemistemperatuur

Kergõli redestillaat, madal keemistemperatuur

Metüülnaftaleenõli

Metüülnaftaleenõliekstrakti jääk

Nafta (kivisüsi), solventekstraktsioon, hüdrokrakitud

Naftaleenõli

Naftaleenõli ekstraheerimisjääk

Naftaleenõli redestillaat

Pigi

Pigi redestillaat

Pigijääk

Pigijääk, termiliselt töödeldud

Pigijääk, oksüdeeritud

Pürolüüsisaadused

Redestillaadid

Jäägid (kivisüsi), vedelad solventekstraktsioonid

Pruunsöetõrv

Pruunsöetõrv, madalatemperatuuriline

Antratseenõli, kõrge keemistemperatuur

Antratseenõli, keskmine keemistemperatuur

Absorptsiooniõli

Absorptsiooniõli ekstraheerimisjääk

Absorptsiooniõli redestillaat

649

Õli kompleksderivaadid

Nafta

Naftagaas

Madala keemispunktiga nafta

Madala keemispunktiga modifitseeritud toorbensiin

Madala keemispunktiga katalüütiliselt krakitud toorbensiin

Madala keemispunktiga katalüütiliselt reformitud

toorbensiin

Madala keemispunktiga termokrakitud nafta

Madala keemispunktiga vesinikuga töödeldud toornafta

Madala keemispunktiga nafta – täpsustamata

Otsedestilleeritud petrooleum

Petrooleum – täpsustamata

Krakitud gaasiõli

Gaasiõli – täpsustamata

Raske kütteõli

Määre

Rafineerimata või väherafineeritud baasõli

Baasõli – täpsustamata

Destillaadi aromaatne ekstrakt

Destillaadi aromaatne ekstrakt (töödeldud)

Setteõli

Toorparafiin

Vaseliin

650

Erinevad ained

Ärge kasutage käesolevat rühma. Selle asemel kasutage eespool nimetatud rühmi või alarühmi.

4.   Praktiline kohaldamine

Kui on uuritud, kas aine kuulub ühte või mitmesse loendis esitatud rühma või alarühma, võib üldnimetuse määrata kindlaks järgmiselt.

| 4.1. | Kui rühma või alarühma nimi iseloomustab piisavalt keemilisi elemente või tähtsaid ainerühmi, valitakse üldnimetuseks see nimi.

  Näited:







  — | 1,4 dihüdroksübenseen







  rühm 604 | : | fenoolid ja nende derivaadid |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| üldnimetus | : | fenooliderivaadid |

4.1.

Kui rühma või alarühma nimi iseloomustab piisavalt keemilisi elemente või tähtsaid ainerühmi, valitakse üldnimetuseks see nimi.

Näited:

—

1,4 dihüdroksübenseen

rühm 604

:

fenoolid ja nende derivaadid

üldnimetus

:

fenooliderivaadid

| — | butanool







  rühm 603 | : | alkoholid ja nende derivaadid |
| --- | --- | --- | --- |
| alarühm | : | alifaatalkoholid |
| üldnimetus | : | alifaatalkohol |

—

butanool

rühm 603

:

alkoholid ja nende derivaadid

alarühm

:

alifaatalkoholid

üldnimetus

:

alifaatalkohol

| — | 2-isopropoksüetanool







  rühm 603 | : | alkoholid ja nende derivaadid |
| --- | --- | --- | --- |
| alarühm | : | glükoeetrid |
| üldnimetus | : | glükoeeter |

—

2-isopropoksüetanool

rühm 603

:

alkoholid ja nende derivaadid

alarühm

:

glükoeetrid

üldnimetus

:

glükoeeter

| — | metakrülaat







  rühm 607 | : | orgaanilised happed ja nende derivaadid |
| --- | --- | --- | --- |
| alarühm | : | akrülaadid |
| üldnimetus | : | akrülaat |

—

metakrülaat

rühm 607

:

orgaanilised happed ja nende derivaadid

alarühm

:

akrülaadid

üldnimetus

:

akrülaat

| 4.2. | Kui rühma või alarühma nimi ei iseloomusta piisavalt tähtsate ainerühmade keemilisi elemente, ühitatakse üldnimetuses erinevate asjaomaste rühmade või alarühmade nimed.

  Näited:







  — | klorobenseen







  rühm 602 | : | halogeenitud süsivesinikud |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| alarühm | : | halogeenitud aromaatsed süsivesinikud |
| rühm 017 | : | klooriühendid |
| üldnimetus | : | klooritud aromaatsed süsivesinikud |

4.2.

Kui rühma või alarühma nimi ei iseloomusta piisavalt tähtsate ainerühmade keemilisi elemente, ühitatakse üldnimetuses erinevate asjaomaste rühmade või alarühmade nimed.

Näited:

—

klorobenseen

rühm 602

:

halogeenitud süsivesinikud

alarühm

:

halogeenitud aromaatsed süsivesinikud

rühm 017

:

klooriühendid

üldnimetus

:

klooritud aromaatsed süsivesinikud

| — | 2,3,6-triklorofenüüläädikhape







  rühm 607 | : | orgaanilised happed |
| --- | --- | --- | --- |
| alarühm | : | halogeenitud aromaathapped |
| rühm 017 | : | klooriühendid |
| üldnimetus | : | klooritud aromaathapped |

—

2,3,6-triklorofenüüläädikhape

rühm 607

:

orgaanilised happed

alarühm

:

halogeenitud aromaathapped

rühm 017

:

klooriühendid

üldnimetus

:

klooritud aromaathapped

| — | 1-kloor-1-nitropropaan







  rühm 610 | : | kloronitreeritud derivaadid |
| --- | --- | --- | --- |
| rühm 601 | : | süsivesinikud |
| alarühm | : | alifaatsed süsivesinikud |
| üldnimetus | : | klooritud alifaatsed süsivesinikud |

—

1-kloor-1-nitropropaan

rühm 610

:

kloronitreeritud derivaadid

rühm 601

:

süsivesinikud

alarühm

:

alifaatsed süsivesinikud

üldnimetus

:

klooritud alifaatsed süsivesinikud

| — | tetrapropüülditiopürofosfaat







  rühm 015 | : | fosforiühendid |
| --- | --- | --- | --- |
| alarühm | : | fosforiestrid |
| rühm 016 | : | väävliühendid |
| üldnimetus | : | tiofosforester |

—

tetrapropüülditiopürofosfaat

rühm 015

:

fosforiühendid

alarühm

:

fosforiestrid

rühm 016

:

väävliühendid

üldnimetus

:

tiofosforester

| NB: | Teatavate elementide, eelkõige metallide rühma või alarühma nime võib tähistada sõnadega „orgaaniline” või „anorgaaniline”. |
| --- | --- |

NB:

Teatavate elementide, eelkõige metallide rühma või alarühma nime võib tähistada sõnadega „orgaaniline” või „anorgaaniline”.

Näited:

| — | dielavhõbekloriid







  rühm 080 | : | elavhõbedaühendid |
| --- | --- | --- | --- |
| üldnimetus | : | anorgaaniline elavhõbedaühend |

—

dielavhõbekloriid

rühm 080

:

elavhõbedaühendid

üldnimetus

:

anorgaaniline elavhõbedaühend

| — | baariumatsetaat







  rühm 056 | : | baariumiühendid |
| --- | --- | --- | --- |
| üldnimetus | : | orgaaniline baariumiühend |

—

baariumatsetaat

rühm 056

:

baariumiühendid

üldnimetus

:

orgaaniline baariumiühend

| — | etüülnitrit







  rühm 007 | : | lämmastikuühendid |
| --- | --- | --- | --- |
| alarühm | : | nitritid |
| üldnimetus | : | orgaaniline nitrit |

—

etüülnitrit

rühm 007

:

lämmastikuühendid

alarühm

:

nitritid

üldnimetus

:

orgaaniline nitrit

| — | naatriumhüdrosulfit







  rühm 016 | : | väävliühendid |
| --- | --- | --- | --- |
| üldnimetus | : | anorgaaniline väävliühend |

—

naatriumhüdrosulfit

rühm 016

:

väävliühendid

üldnimetus

:

anorgaaniline väävliühend

(Näidetes esitatud ained on märgitud määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa, mille kohta võib esitada konfidentsiaalsusnõude.)

VII LISA

ARTIKLI 12 LÕIKEGA 2 HÕLMATUD PREPARAADID

Direktiivi 67/548/EMÜ VI lisa punktis 9.3 kindlaksmääratud preparaadid.

VIII LISA

A osa

Kehtetuks tunnistatud direktiiv koos muudatuste loeteluga

(artikkel 22)

| Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 1999/45/EÜ
  (EÜT L 200, 30.7.1999, lk 1) | |
| --- | --- |
| Komisjoni direktiiv 2001/60/EÜ
  (EÜT L 226, 22.8.2001, lk 5) | |
| Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1882/2003
  (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1) | Ainult III lisa punkt 90 |
| Nõukogu direktiiv 2004/66/EÜ
  (ELT L 168, 1.5.2004, lk 35) | Ainult viide direktiivile 1999/45/EÜ artiklis 1 ja lisa punktis I.B |
| Komisjoni direktiiv 2006/8/EÜ
  (ELT L 19, 24.1.2006, lk 12) | |
| Nõukogu direktiiv 2006/96/EÜ
  (ELT L 363, 20.12.2006, lk 81) | Ainult viide direktiivile 1999/45/EÜ artiklis 1 ja lisa punktis G |
| Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1907/2006
  (ELT L 396, 30.12.2006, lk 1) | Ainult artikkel 140 |
| Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1137/2008
  (ELT L 311, 21.11.2008, lk 1) | Ainult lisa punkt 3.5 |
| Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1272/2008
  (ELT L 353, 31.12.2008, lk 1) | Ainult artikkel 56 |

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 1999/45/EÜ

(EÜT L 200, 30.7.1999, lk 1)

Komisjoni direktiiv 2001/60/EÜ

(EÜT L 226, 22.8.2001, lk 5)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1882/2003

(ELT L 284, 31.10.2003, lk 1)

Ainult III lisa punkt 90

Nõukogu direktiiv 2004/66/EÜ

(ELT L 168, 1.5.2004, lk 35)

Ainult viide direktiivile 1999/45/EÜ artiklis 1 ja lisa punktis I.B

Komisjoni direktiiv 2006/8/EÜ

(ELT L 19, 24.1.2006, lk 12)

Nõukogu direktiiv 2006/96/EÜ

(ELT L 363, 20.12.2006, lk 81)

Ainult viide direktiivile 1999/45/EÜ artiklis 1 ja lisa punktis G

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1907/2006

(ELT L 396, 30.12.2006, lk 1)

Ainult artikkel 140

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1137/2008

(ELT L 311, 21.11.2008, lk 1)

Ainult lisa punkt 3.5

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1272/2008

(ELT L 353, 31.12.2008, lk 1)

Ainult artikkel 56

B osa

Siseriiklikku õigusesse ülevõtmise ja kohaldamise tähtaegade loetelu

(artikkel 22)

| Direktiiv | Ülevõtmise tähtaeg |
| --- | --- |
| 1999/45/EÜ | 30. juuli 2002 |
| 2001/60/EÜ | 30. juuli 2002 |
| 2004/66/EÜ | 1. mai 2004 |
| 2006/8/EÜ | 1. märts 2007 |
| 2006/96/EÜ | 1. jaanuar 2007 |

Direktiiv

Ülevõtmise tähtaeg

1999/45/EÜ

30. juuli 2002

2001/60/EÜ

30. juuli 2002

2004/66/EÜ

1. mai 2004

2006/8/EÜ

1. märts 2007

2006/96/EÜ

1. jaanuar 2007

IX LISA

VASTAVUSTABEL

| Direktiiv 1999/45/EÜ | Käesolev direktiiv |
| --- | --- |
| Artikkel 1 lõige 1 sissejuhatav osa | Artikkel 1 lõige 1 |
| Artikkel 1 lõige 1 esimene taane | Artikkel 1 lõige 1 |
| Artikkel 1 lõige 1 teine taane | Artikkel 1 lõige 1 |
| Artikkel 1 lõige 1 viimane lause | Artikkel 1 lõige 1 |
| Artikkel 1 lõige 2 sissejuhatav osa | Artikkel 1 lõige 2 sissejuhatav osa |
| Artikkel 1 lõige 2 esimene taane | Artikkel 1 lõige 2 punkt a |
| Artikkel 1 lõige 2 teine taane | Artikkel 1 lõige 2 punkt b |
| Artikkel 1 lõige 3 sissejuhatav osa | Artikkel 1 lõige 3 |
| Artikkel 1 lõige 3 esimene taane | Artikkel 1 lõige 3 |
| Artikkel 1 lõige 3 teine taane | Artikkel 1 lõige 3 |
| Artikkel 1 lõige 3 kolmas taane | — |
| Artikkel 1 lõige 3 viimane lause | Artikkel 1 lõige 3 |
| Artikkel 1 lõige 4 | Artikkel 1 lõige 4 |
| Artikkel 1 lõige 5 | Artikkel 1 lõige 5 |
| Artikkel 1 lõige 6 sissejuhatav osa | Artikkel 1 lõige 6 sissejuhatav osa |
| Artikkel 1 lõige 6 esimene taane | Artikkel 1 lõige 6 punkt a |
| Artikkel 1 lõige 6 teine taane | Artikkel 1 lõige 6 punkt b |
| Artikkel 2 lõige 1 sissejuhatav osa | Artikkel 2 lõige 1 sissejuhatav osa |
| Artikkel 2 lõige 1 punktid a, b ja c | Artikkel 2 lõige 1 punktid a, b ja c |
| Artikkel 2 lõige 1 punkt d | — |
| Artikkel 2 lõige 1 punkt e | Artikkel 2 lõige 1 punkt d |
| Artikkel 2 lõige 1 punkt f | Artikkel 2 lõige 1 punkt e |
| Artikkel 2 lõige 1 punkt g | Artikkel 2 lõige 1 punkt f |
| Artikkel 2 lõige 1 punkt h | Artikkel 2 lõige 1 punkt g |
| Artikkel 2 lõige 2 sissejuhatav osa | Artikkel 2 lõige 2 sissejuhatav osa |
| Artikkel 2 lõige 2 punktid a, b ja c | Artikkel 2 lõige 2 punktid a, b ja c |
| Artikkel 2 lõige 2 punkt d sissejuhatav osa | Artikkel 2 lõige 2 punkt d sissejuhatav osa |
| Artikkel 2 lõige 2 punkt d esimene taane | Artikkel 2 lõige 2 punkt d alapunkt i |
| Artikkel 2 lõige 2 punkt d teine taane | Artikkel 2 lõige 2 punkt d alapunkt ii |
| Artikkel 2 lõige 2 punkt d kolmas taane | Artikkel 2 lõige 2 punkt d alapunkt iii |
| Artikkel 2 lõige 2 punkt d neljas taane | Artikkel 2 lõige 2 punkt d alapunkt iv |
| Artikkel 2 lõige 2 punktid e kuni o | Artikkel 2 lõige 2 punktid e kuni o |
| Artikkel 3 lõige 1 esimene lõik sissejuhatav osa | Artikkel 3 lõige 1 esimene lõik sissejuhatav osa |
| Artikkel 3 lõige 1 esimene lõik esimene taane | Artikkel 3 lõige 1 esimene lõik punkt a |
| Artikkel 3 lõige 1 esimene lõik teine taane | Artikkel 3 lõige 1 esimene lõik punkt b |
| Artikkel 3 lõige 1 esimene lõik kolmas taane | Artikkel 3 lõige 1 esimene lõik punkt c |
| Artikkel 3 lõige 1 teine and kolmas lõik | Artikkel 3 lõige 1 teine and kolmas lõik |
| Artikkel 3 lõige 2 sissejuhatav osa | Artikkel 3 lõige 2 sissejuhatav osa |
| Artikkel 3 lõige 2 esimene taane | Artikkel 3 lõige 2 punkt a |
| Artikkel 3 lõige 2 teine taane | — |
| Artikkel 3 lõige 2 kolmas taane | Artikkel 3 lõige 2 punkt b |
| Artikkel 3 lõige 2 neljas taane | — |
| Artikkel 3 lõige 2 viies taane | — |
| Artikkel 3 lõige 2 kuues taane | — |
| Artikkel 3 lõige 2 viimane lause | Artikkel 3 lõige 2 sissejuhatav osa |
| Artikkel 3 lõige 3 | Artikkel 3 lõige 3 |
| Artikkel 4 | Artikkel 4 |
| Artikkel 5 lõige 1 | Artikkel 5 lõige 1 |
| Artikkel 5 lõige 2 esimene sissejuhatav osa | Artikkel 5 lõige 2 sissejuhatav osa |
| Artikkel 5 lõige 2 teine sissejuhatav osa | Artikkel 5 lõige 2 sissejuhatav osa |
| Artikkel 5 lõige 2 esimene taane | Artikkel 5 lõige 2 punkt a |
| Artikkel 5 lõige 2 teine taane | Artikkel 5 lõige 2 punkt b |
| Artikkel 5 lõige 2 kolmas taane | Artikkel 5 lõige 2 punkt c |
| Artikkel 5 lõiked 3, 4 ja 5 | Artikkel 5 lõiked 3, 4 ja 5 |
| Artikkel 6 lõiked 1 ja 2 | Artikkel 6 lõiked 1 ja 2 |
| Artikkel 6 lõige 3 sissejuhatav osa | Artikkel 6 lõige 3 sissejuhatav osa |
| Artikkel 6 lõige 3 esimene taane esimene osa | Artikkel 6 lõige 3 sissejuhatav osa |
| Artikkel 6 lõige 3 esimene taane viimane osa | Artikkel 6 lõige 3 esimene taane |
| Artikkel 6 lõige 3 teine taane | Artikkel 6 lõige 3 teine taane |
| Artikkel 6 lõige 3 kolmas taane | Artikkel 6 lõige 3 kolmas taane |
| Artikkel 6 lõige 4 | Artikkel 6 lõige 4 |
| Artikkel 7 | Artikkel 7 |
| Artikkel 8 lõiked 1 ja 2 | Artikkel 8 lõiked 1 ja 2 |
| Artikkel 8 lõige 3 sissejuhatav osa | Artikkel 8 lõige 3 sissejuhatav osa |
| Artikkel 8 lõige 3 esimene taane | Artikkel 8 lõige 3 punkt a |
| Artikkel 8 lõige 3 teine taane | Artikkel 8 lõige 3 punkt b |
| Artikkel 8 lõige 3 kolmas taane | Artikkel 8 lõige 3 punkt c |
| Artikkel 8 lõige 4 | Artikkel 8 lõige 4 |
| Artikkel 9 punkt 1 sissejuhatav osa | Artikkel 9 lõige 1 esimene lõik sissejuhatav osa |
| Artikkel 9 punkt 1.1 sissejuhatav osa | Artikkel 9 lõige 1 esimene lõik punkt a sissejuhatav osa |
| Artikkel 9 punkt 1.1 esimene taane | Artikkel 9 lõige 1 esimene lõik punkt a alapunkt i |
| Artikkel 9 punkt 1.1 teine taane | Artikkel 9 lõige 1 esimene lõik punkt a alapunkt ii |
| Artikkel 9 punkt 1.1 kolmas taane | Artikkel 9 lõige 1 esimene lõik punkt a alapunkt iii |
| Artikkel 9 punkt 1.1 neljas taane | Artikkel 9 lõige 1 esimene lõik punkt a alapunkt iv |
| Artikkel 9 punkt 1.2 sissejuhatav osa | Artikkel 9 lõige 1 esimene lõik punkt b sissejuhatav osa |
| Artikkel 9 punkt 1.2 esimene taane | Artikkel 9 lõige 1 esimene lõik punkt b alapunkt i |
| Artikkel 9 punkt 1.2 teine taane | Artikkel 9 lõige 1 esimene lõik punkt b alapunkt ii |
| Artikkel 9 punkt 1.3 esimene lõik sissejuhatav osa | Artikkel 9 lõige 1 esimene lõik punkt c sissejuhatav osa |
| Artikkel 9 punkt 1.3 esimene lõik esimene taane | Artikkel 9 lõige 1 esimene lõik punkt c alapunkt i |
| Artikkel 9 punkt 1.3 esimene lõik teine taane | Artikkel 9 lõige 1 esimene lõik punkt c alapunkt ii |
| Artikkel 9 punkt 1.3 teine lõik | Artikkel 9 lõige 1 teine lõik |
| Artikkel 9 lõige 2 | Artikkel 9 lõige 2 |
| Artikkel 10 punkt 1.1 sissejuhatav osa | Artikkel 10 lõige 1 sissejuhatav osa |
| Artikkel 10 punkt 1.1 alapunkt a | Artikkel 10 lõige 1 punkt a |
| Artikkel 10 punkt 1.1 alapunkt b | Artikkel 10 lõige 1 punkt b |
| Artikkel 10 punkt 1.2 | Artikkel 10 lõige 2 |
| Artikkel 10 punkt 2 sissejuhatav osa | Artikkel 10 lõige 3 sissejuhatav osa |
| Artikkel 10 punkt 2.1 | Artikkel 10 lõige 3 punkt a |
| Artikkel 10 punkt 2.2 | Artikkel 10 lõige 3 punkt b |
| Artikkel 10 punkt 2.3 sissejuhatav osa | Artikkel 10 lõige 3 punkt c sissejuhatav osa |
| Artikkel 10 punkt 2.3.1 | Artikkel 10 lõige 3 punkt c alapunkt i |
| Artikkel 10 punkt 2.3.2 | Artikkel 10 lõige 3 punkt c alapunkt ii |
| Artikkel 10 punkt 2.3.3 esimene lõik sissejuhatav osa | Artikkel 10 lõige 3 punkt c alapunkt iii esimene lõik sissejuhatav osa |
| Artikkel 10 punkt 2.3.3 esimene lõik esimene taane | Artikkel 10 lõige 3 punkt c alapunkt iii esimene lõik esimene taane |
| Artikkel 10 punkt 2.3.3 esimene lõik teine taane | Artikkel 10 lõige 3 punkt c alapunkt iii esimene lõik teine taane |
| Artikkel 10 punkt 2.3.3 esimene lõik kolmas taane | Artikkel 10 lõige 3 punkt c alapunkt iii esimene lõik kolmas taane |
| Artikkel 10 punkt 2.3.3 esimene lõik neljas taane | Artikkel 10 lõige 3 punkt c alapunkt iii esimene lõik neljas taane |
| Artikkel 10 punkt 2.3.3 esimene lõik viies taane | Artikkel 10 lõige 3 punkt c alapunkt iii esimene lõik viies taane |
| Artikkel 10 punkt 2.3.3 esimene lõik kuues taane | Artikkel 10 lõige 3 punkt c alapunkt iii esimene lõik kuues taane |
| Artikkel 10 punkt 2.3.3 esimene lõik viimane lause | Artikkel 10 lõige 3 punkt c alapunkt iii esimene lõik sissejuhatav osa |
| Artikkel 10 punkt 2.3.3 teine lõik | Artikkel 10 lõige 3 punkt c alapunkt iii teine lõik |
| Artikkel 10 punkt 2.3.4 sissejuhatav osa | Artikkel 10 lõige 3 punkt c alapunkt iv sissejuhatav osa |
| Artikkel 10 punkt 2.3.4 esimene taane | Artikkel 10 lõige 3 punkt c alapunkt iv esimene taane |
| Artikkel 10 punkt 2.3.4 teine taane | Artikkel 10 lõige 3 punkt c alapunkt iv teine taane |
| Artikkel 10 punkt 2.3.4 kolmas taane | Artikkel 10 lõige 3 punkt c alapunkt iv kolmas taane |
| Artikkel 10 punkt 2.3.4 esimene lõik neljas taane | Artikkel 10 lõige 3 punkt c alapunkt iv neljas taane |
| Artikkel 10 punkt 2.3.4 viies taane | Artikkel 10 lõige 3 punkt c alapunkt iv viies taane |
| Artikkel 10 punkt 2.3.4 kuues taane | Artikkel 10 lõige 3 punkt c alapunkt iv kuues taane |
| Artikkel 10 punkt 2.3.4 seitsmes taane | Artikkel 10 lõige 3 punkt c alapunkt iv seitsmes taane |
| Artikkel 10 punkt 2.3.4 viimane lause | Artikkel 10 lõige 3 punkt c alapunkt iv sissejuhatav osa |
| Artikkel 10 punkt 2.3.5 | Artikkel 10 lõige 3 punkt c alapunkt v |
| Artikkel 10 punkt 2.4 esimene lõik | Artikkel 10 lõige 3 punkt d esimene lõik |
| Artikkel 10 punkt 2.4. teine lõik sissejuhatav osa | Artikkel 10 lõige 3 punkt d teine lõik sissejuhatav osa |
| Artikkel 10 punkt 2.4. teine lõik esimene taane | Artikkel 10 lõige 3 punkt d teine lõik punkt i |
| Artikkel 10 punkt 2.4. teine lõik teine taane | Artikkel 10 lõige 3 punkt d teine lõik punkt ii |
| Artikkel 10 punkt 2.4. teine lõik kolmas taane | Artikkel 10 lõige 3 punkt d teine lõik punkt iii |
| Artikkel 10 punkt 2.4. teine lõik neljas taane | Artikkel 10 lõige 3 punkt d teine lõik punkt iv |
| Artikkel 10 punkt 2.4. kolmas lõik | Artikkel 10 lõige 3 punkt d kolmas lõik |
| Artikkel 10 punkt 2.5 | Artikkel 10 lõige 3 punkt e |
| Artikkel 10 punkt 2.6 | Artikkel 10 lõige 3 punkt f |
| Artikkel 10 punkt 2.7 | Artikkel 10 lõige 3 punkt g |
| Artikkel 10 punkt 3 | Artikkel 10 lõige 4 |
| Artikkel 10 punkt 4 sissejuhatav osa | Artikkel 10 lõige 5 sissejuhatav osa |
| Artikkel 10 punkt 4 esimene taane | Artikkel 10 lõige 5 punkt a |
| Artikkel 10 punkt 4 teine taane | Artikkel 10 lõige 5 punkt b |
| Artikkel 10 punkt 5 | Artikkel 10 lõige 6 |
| Artikkel 11 lõiked 1 kuni 5 | Artikkel 11 lõiked 1 kuni 5 |
| Artikkel 11 lõige 6 sissejuhatav osa | Artikkel 11 lõige 6 sissejuhatav osa |
| Artikkel 11 lõige 6 punkt a | Artikkel 11 lõige 6 punkt a |
| Artikkel 11 lõige 6 punkt b esimene lõik sissejuhatav osa | Artikkel 11 lõige 6 punkt b esimene lõik sissejuhatav osa |
| Artikkel 11 lõige 6 punkt b esimene lõik esimene taane | Artikkel 11 lõige 6 punkt b esimene lõik punkt i |
| Artikkel 11 lõige 6 punkt b esimene lõik teine taane | Artikkel 11 lõige 6 punkt b esimene lõik punkt ii |
| Artikkel 11 lõige 6 punkt b teine lõik | Artikkel 11 lõige 6 punkt b teine lõik |
| Artiklid 12 ja 13 | Artiklid 12 ja 13 |
| Artikkel 15 | Artikkel 14, lõik 1-5 |
| — | Artikkel 14, lõik 6 |
| Artikkel 16 | Artikkel 15 |
| Artikkel 17 | Artikkel 16 |
| Artikkel 18 | Artikkel 17 |
| Artikkel 19 | Artikkel 18 |
| Artikkel 20 | Artikkel 19 |
| Artikkel 20a lõiked 1 ja 2 | Artikkel 21 |
| Artikkel 20a lõige 3 | — |
| — | Artikkel 20 |
| — | Artikkel 22 |
| Artikkel 21 | — |
| Artikkel 22 | — |
| Artikkel 23 | Artikkel 23 |
| Artikkel 24 | Artikkel 24 |
| Lisad I – VII | Lisad I – VII |
| Lisa VIII | — |
| Lisa IX | — |
| — | VIII lisa |
| — | IX lisa |

Direktiiv 1999/45/EÜ

Käesolev direktiiv

Artikkel 1 lõige 1 sissejuhatav osa

Artikkel 1 lõige 1

Artikkel 1 lõige 1 esimene taane

Artikkel 1 lõige 1

Artikkel 1 lõige 1 teine taane

Artikkel 1 lõige 1

Artikkel 1 lõige 1 viimane lause

Artikkel 1 lõige 1

Artikkel 1 lõige 2 sissejuhatav osa

Artikkel 1 lõige 2 sissejuhatav osa

Artikkel 1 lõige 2 esimene taane

Artikkel 1 lõige 2 punkt a

Artikkel 1 lõige 2 teine taane

Artikkel 1 lõige 2 punkt b

Artikkel 1 lõige 3 sissejuhatav osa

Artikkel 1 lõige 3

Artikkel 1 lõige 3 esimene taane

Artikkel 1 lõige 3

Artikkel 1 lõige 3 teine taane

Artikkel 1 lõige 3

Artikkel 1 lõige 3 kolmas taane

—

Artikkel 1 lõige 3 viimane lause

Artikkel 1 lõige 3

Artikkel 1 lõige 4

Artikkel 1 lõige 4

Artikkel 1 lõige 5

Artikkel 1 lõige 5

Artikkel 1 lõige 6 sissejuhatav osa

Artikkel 1 lõige 6 sissejuhatav osa

Artikkel 1 lõige 6 esimene taane

Artikkel 1 lõige 6 punkt a

Artikkel 1 lõige 6 teine taane

Artikkel 1 lõige 6 punkt b

Artikkel 2 lõige 1 sissejuhatav osa

Artikkel 2 lõige 1 sissejuhatav osa

Artikkel 2 lõige 1 punktid a, b ja c

Artikkel 2 lõige 1 punktid a, b ja c

Artikkel 2 lõige 1 punkt d

—

Artikkel 2 lõige 1 punkt e

Artikkel 2 lõige 1 punkt d

Artikkel 2 lõige 1 punkt f

Artikkel 2 lõige 1 punkt e

Artikkel 2 lõige 1 punkt g

Artikkel 2 lõige 1 punkt f

Artikkel 2 lõige 1 punkt h

Artikkel 2 lõige 1 punkt g

Artikkel 2 lõige 2 sissejuhatav osa

Artikkel 2 lõige 2 sissejuhatav osa

Artikkel 2 lõige 2 punktid a, b ja c

Artikkel 2 lõige 2 punktid a, b ja c

Artikkel 2 lõige 2 punkt d sissejuhatav osa

Artikkel 2 lõige 2 punkt d sissejuhatav osa

Artikkel 2 lõige 2 punkt d esimene taane

Artikkel 2 lõige 2 punkt d alapunkt i

Artikkel 2 lõige 2 punkt d teine taane

Artikkel 2 lõige 2 punkt d alapunkt ii

Artikkel 2 lõige 2 punkt d kolmas taane

Artikkel 2 lõige 2 punkt d alapunkt iii

Artikkel 2 lõige 2 punkt d neljas taane

Artikkel 2 lõige 2 punkt d alapunkt iv

Artikkel 2 lõige 2 punktid e kuni o

Artikkel 2 lõige 2 punktid e kuni o

Artikkel 3 lõige 1 esimene lõik sissejuhatav osa

Artikkel 3 lõige 1 esimene lõik sissejuhatav osa

Artikkel 3 lõige 1 esimene lõik esimene taane

Artikkel 3 lõige 1 esimene lõik punkt a

Artikkel 3 lõige 1 esimene lõik teine taane

Artikkel 3 lõige 1 esimene lõik punkt b

Artikkel 3 lõige 1 esimene lõik kolmas taane

Artikkel 3 lõige 1 esimene lõik punkt c

Artikkel 3 lõige 1 teine and kolmas lõik

Artikkel 3 lõige 1 teine and kolmas lõik

Artikkel 3 lõige 2 sissejuhatav osa

Artikkel 3 lõige 2 sissejuhatav osa

Artikkel 3 lõige 2 esimene taane

Artikkel 3 lõige 2 punkt a

Artikkel 3 lõige 2 teine taane

—

Artikkel 3 lõige 2 kolmas taane

Artikkel 3 lõige 2 punkt b

Artikkel 3 lõige 2 neljas taane

—

Artikkel 3 lõige 2 viies taane

—

Artikkel 3 lõige 2 kuues taane

—

Artikkel 3 lõige 2 viimane lause

Artikkel 3 lõige 2 sissejuhatav osa

Artikkel 3 lõige 3

Artikkel 3 lõige 3

Artikkel 4

Artikkel 4

Artikkel 5 lõige 1

Artikkel 5 lõige 1

Artikkel 5 lõige 2 esimene sissejuhatav osa

Artikkel 5 lõige 2 sissejuhatav osa

Artikkel 5 lõige 2 teine sissejuhatav osa

Artikkel 5 lõige 2 sissejuhatav osa

Artikkel 5 lõige 2 esimene taane

Artikkel 5 lõige 2 punkt a

Artikkel 5 lõige 2 teine taane

Artikkel 5 lõige 2 punkt b

Artikkel 5 lõige 2 kolmas taane

Artikkel 5 lõige 2 punkt c

Artikkel 5 lõiked 3, 4 ja 5

Artikkel 5 lõiked 3, 4 ja 5

Artikkel 6 lõiked 1 ja 2

Artikkel 6 lõiked 1 ja 2

Artikkel 6 lõige 3 sissejuhatav osa

Artikkel 6 lõige 3 sissejuhatav osa

Artikkel 6 lõige 3 esimene taane esimene osa

Artikkel 6 lõige 3 sissejuhatav osa

Artikkel 6 lõige 3 esimene taane viimane osa

Artikkel 6 lõige 3 esimene taane

Artikkel 6 lõige 3 teine taane

Artikkel 6 lõige 3 teine taane

Artikkel 6 lõige 3 kolmas taane

Artikkel 6 lõige 3 kolmas taane

Artikkel 6 lõige 4

Artikkel 6 lõige 4

Artikkel 7

Artikkel 7

Artikkel 8 lõiked 1 ja 2

Artikkel 8 lõiked 1 ja 2

Artikkel 8 lõige 3 sissejuhatav osa

Artikkel 8 lõige 3 sissejuhatav osa

Artikkel 8 lõige 3 esimene taane

Artikkel 8 lõige 3 punkt a

Artikkel 8 lõige 3 teine taane

Artikkel 8 lõige 3 punkt b

Artikkel 8 lõige 3 kolmas taane

Artikkel 8 lõige 3 punkt c

Artikkel 8 lõige 4

Artikkel 8 lõige 4

Artikkel 9 punkt 1 sissejuhatav osa

Artikkel 9 lõige 1 esimene lõik sissejuhatav osa

Artikkel 9 punkt 1.1 sissejuhatav osa

Artikkel 9 lõige 1 esimene lõik punkt a sissejuhatav osa

Artikkel 9 punkt 1.1 esimene taane

Artikkel 9 lõige 1 esimene lõik punkt a alapunkt i

Artikkel 9 punkt 1.1 teine taane

Artikkel 9 lõige 1 esimene lõik punkt a alapunkt ii

Artikkel 9 punkt 1.1 kolmas taane

Artikkel 9 lõige 1 esimene lõik punkt a alapunkt iii

Artikkel 9 punkt 1.1 neljas taane

Artikkel 9 lõige 1 esimene lõik punkt a alapunkt iv

Artikkel 9 punkt 1.2 sissejuhatav osa

Artikkel 9 lõige 1 esimene lõik punkt b sissejuhatav osa

Artikkel 9 punkt 1.2 esimene taane

Artikkel 9 lõige 1 esimene lõik punkt b alapunkt i

Artikkel 9 punkt 1.2 teine taane

Artikkel 9 lõige 1 esimene lõik punkt b alapunkt ii

Artikkel 9 punkt 1.3 esimene lõik sissejuhatav osa

Artikkel 9 lõige 1 esimene lõik punkt c sissejuhatav osa

Artikkel 9 punkt 1.3 esimene lõik esimene taane

Artikkel 9 lõige 1 esimene lõik punkt c alapunkt i

Artikkel 9 punkt 1.3 esimene lõik teine taane

Artikkel 9 lõige 1 esimene lõik punkt c alapunkt ii

Artikkel 9 punkt 1.3 teine lõik

Artikkel 9 lõige 1 teine lõik

Artikkel 9 lõige 2

Artikkel 9 lõige 2

Artikkel 10 punkt 1.1 sissejuhatav osa

Artikkel 10 lõige 1 sissejuhatav osa

Artikkel 10 punkt 1.1 alapunkt a

Artikkel 10 lõige 1 punkt a

Artikkel 10 punkt 1.1 alapunkt b

Artikkel 10 lõige 1 punkt b

Artikkel 10 punkt 1.2

Artikkel 10 lõige 2

Artikkel 10 punkt 2 sissejuhatav osa

Artikkel 10 lõige 3 sissejuhatav osa

Artikkel 10 punkt 2.1

Artikkel 10 lõige 3 punkt a

Artikkel 10 punkt 2.2

Artikkel 10 lõige 3 punkt b

Artikkel 10 punkt 2.3 sissejuhatav osa

Artikkel 10 lõige 3 punkt c sissejuhatav osa

Artikkel 10 punkt 2.3.1

Artikkel 10 lõige 3 punkt c alapunkt i

Artikkel 10 punkt 2.3.2

Artikkel 10 lõige 3 punkt c alapunkt ii

Artikkel 10 punkt 2.3.3 esimene lõik sissejuhatav osa

Artikkel 10 lõige 3 punkt c alapunkt iii esimene lõik sissejuhatav osa

Artikkel 10 punkt 2.3.3 esimene lõik esimene taane

Artikkel 10 lõige 3 punkt c alapunkt iii esimene lõik esimene taane

Artikkel 10 punkt 2.3.3 esimene lõik teine taane

Artikkel 10 lõige 3 punkt c alapunkt iii esimene lõik teine taane

Artikkel 10 punkt 2.3.3 esimene lõik kolmas taane

Artikkel 10 lõige 3 punkt c alapunkt iii esimene lõik kolmas taane

Artikkel 10 punkt 2.3.3 esimene lõik neljas taane

Artikkel 10 lõige 3 punkt c alapunkt iii esimene lõik neljas taane

Artikkel 10 punkt 2.3.3 esimene lõik viies taane

Artikkel 10 lõige 3 punkt c alapunkt iii esimene lõik viies taane

Artikkel 10 punkt 2.3.3 esimene lõik kuues taane

Artikkel 10 lõige 3 punkt c alapunkt iii esimene lõik kuues taane

Artikkel 10 punkt 2.3.3 esimene lõik viimane lause

Artikkel 10 lõige 3 punkt c alapunkt iii esimene lõik sissejuhatav osa

Artikkel 10 punkt 2.3.3 teine lõik

Artikkel 10 lõige 3 punkt c alapunkt iii teine lõik

Artikkel 10 punkt 2.3.4 sissejuhatav osa

Artikkel 10 lõige 3 punkt c alapunkt iv sissejuhatav osa

Artikkel 10 punkt 2.3.4 esimene taane

Artikkel 10 lõige 3 punkt c alapunkt iv esimene taane

Artikkel 10 punkt 2.3.4 teine taane

Artikkel 10 lõige 3 punkt c alapunkt iv teine taane

Artikkel 10 punkt 2.3.4 kolmas taane

Artikkel 10 lõige 3 punkt c alapunkt iv kolmas taane

Artikkel 10 punkt 2.3.4 esimene lõik neljas taane

Artikkel 10 lõige 3 punkt c alapunkt iv neljas taane

Artikkel 10 punkt 2.3.4 viies taane

Artikkel 10 lõige 3 punkt c alapunkt iv viies taane

Artikkel 10 punkt 2.3.4 kuues taane

Artikkel 10 lõige 3 punkt c alapunkt iv kuues taane

Artikkel 10 punkt 2.3.4 seitsmes taane

Artikkel 10 lõige 3 punkt c alapunkt iv seitsmes taane

Artikkel 10 punkt 2.3.4 viimane lause

Artikkel 10 lõige 3 punkt c alapunkt iv sissejuhatav osa

Artikkel 10 punkt 2.3.5

Artikkel 10 lõige 3 punkt c alapunkt v

Artikkel 10 punkt 2.4 esimene lõik

Artikkel 10 lõige 3 punkt d esimene lõik

Artikkel 10 punkt 2.4. teine lõik sissejuhatav osa

Artikkel 10 lõige 3 punkt d teine lõik sissejuhatav osa

Artikkel 10 punkt 2.4. teine lõik esimene taane

Artikkel 10 lõige 3 punkt d teine lõik punkt i

Artikkel 10 punkt 2.4. teine lõik teine taane

Artikkel 10 lõige 3 punkt d teine lõik punkt ii

Artikkel 10 punkt 2.4. teine lõik kolmas taane

Artikkel 10 lõige 3 punkt d teine lõik punkt iii

Artikkel 10 punkt 2.4. teine lõik neljas taane

Artikkel 10 lõige 3 punkt d teine lõik punkt iv

Artikkel 10 punkt 2.4. kolmas lõik

Artikkel 10 lõige 3 punkt d kolmas lõik

Artikkel 10 punkt 2.5

Artikkel 10 lõige 3 punkt e

Artikkel 10 punkt 2.6

Artikkel 10 lõige 3 punkt f

Artikkel 10 punkt 2.7

Artikkel 10 lõige 3 punkt g

Artikkel 10 punkt 3

Artikkel 10 lõige 4

Artikkel 10 punkt 4 sissejuhatav osa

Artikkel 10 lõige 5 sissejuhatav osa

Artikkel 10 punkt 4 esimene taane

Artikkel 10 lõige 5 punkt a

Artikkel 10 punkt 4 teine taane

Artikkel 10 lõige 5 punkt b

Artikkel 10 punkt 5

Artikkel 10 lõige 6

Artikkel 11 lõiked 1 kuni 5

Artikkel 11 lõiked 1 kuni 5

Artikkel 11 lõige 6 sissejuhatav osa

Artikkel 11 lõige 6 sissejuhatav osa

Artikkel 11 lõige 6 punkt a

Artikkel 11 lõige 6 punkt a

Artikkel 11 lõige 6 punkt b esimene lõik sissejuhatav osa

Artikkel 11 lõige 6 punkt b esimene lõik sissejuhatav osa

Artikkel 11 lõige 6 punkt b esimene lõik esimene taane

Artikkel 11 lõige 6 punkt b esimene lõik punkt i

Artikkel 11 lõige 6 punkt b esimene lõik teine taane

Artikkel 11 lõige 6 punkt b esimene lõik punkt ii

Artikkel 11 lõige 6 punkt b teine lõik

Artikkel 11 lõige 6 punkt b teine lõik

Artiklid 12 ja 13

Artiklid 12 ja 13

Artikkel 15

Artikkel 14, lõik 1-5

—

Artikkel 14, lõik 6

Artikkel 16

Artikkel 15

Artikkel 17

Artikkel 16

Artikkel 18

Artikkel 17

Artikkel 19

Artikkel 18

Artikkel 20

Artikkel 19

Artikkel 20a lõiked 1 ja 2

Artikkel 21

Artikkel 20a lõige 3

—

—

Artikkel 20

—

Artikkel 22

Artikkel 21

—

Artikkel 22

—

Artikkel 23

Artikkel 23

Artikkel 24

Artikkel 24

Lisad I – VII

Lisad I – VII

Lisa VIII

—

Lisa IX

—

—

VIII lisa

—

IX lisa

---

| 30.12.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 440/186 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 440/186

---

P7_TA(2013)0009

Vahemere kalavarude säästva kasutamise majandamismeetmed ***I

Euroopa Parlamendi 16. jaanuari 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1967/2006, mis käsitleb Vahemere kalavarude säästva kasutamise majandamismeetmeid (COM(2011)0479 – C7-0216/2011 – 2011/0218(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2015/C 440/24)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0479), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0479),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0216/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0216/2011),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 7. detsembri 2011. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 7. detsembri 2011. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A7-0180/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A7-0180/2012),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 43, 15.2.2012, lk 56.

---

P7_TC1-COD(2011)0218

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 16. jaanuaril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1967/2006, mis käsitleb Vahemere kalavarude säästva kasutamise majandamismeetmeid

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

tegutsedes seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2) ning arvestades järgmist:

| (-1) | Selleks et kajastada Euroopa Liidu toimimise lepingu jõustumisega kaasnenud muudatusi, tuleb nõukogu määrus (EÜ) nr 1967/2006

   (3)

  viia tervikuna vastavusse nimetatud lepinguga. [ME 2] |
| --- | --- |

(-1)

Selleks et kajastada Euroopa Liidu toimimise lepingu jõustumisega kaasnenud muudatusi, tuleb nõukogu määrus (EÜ) nr 1967/2006

   (3)

  viia tervikuna vastavusse nimetatud lepinguga. [ME 2]

| (1) | Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1967/2006 antakse komisjonile volitused kõnealuse määruse teatavate sätete rakendamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1967/2006 antakse komisjonile volitused kõnealuse määruse teatavate sätete rakendamiseks.

| (2) | Määrusega (EÜ) nr 1967/2006 komisjonile antud volitused tuleb viia vastavusse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikliga 290. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EÜ) nr 1967/2006 komisjonile antud volitused tuleb viia vastavusse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikliga 290.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1967/2006 teatavate sätete kohaldamiseks

  vähemoluliste osade muutmiseks või täiendamiseks
  tuleks komisjonile delegeerida õigus võtta vastu õigusakte kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 järgmistel juhtudel: [ME 3]







  — | erandite lubamine, juhul kui need on kõnealuses määruses konkreetselt sätestatud; |
| --- | --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1967/2006 teatavate sätete kohaldamiseks

  vähemoluliste osade muutmiseks või täiendamiseks
  tuleks komisjonile delegeerida õigus võtta vastu õigusakte kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 järgmistel juhtudel: [ME 3]

—

erandite lubamine, juhul kui need on kõnealuses määruses konkreetselt sätestatud;

| — | liikmesriigi territoriaalvetes kalapüügi kaitseala moodustamine või asjaomastes vetes kalavarude majandamise meetmete kehtestamine, kui liikmesriigi kalavarude majandamise meetmed on varude ja keskkonna kõrgetasemelise kaitse tagamiseks ebapiisavad; [ME 4] |
| --- | --- |

—

liikmesriigi territoriaalvetes kalapüügi kaitseala moodustamine või asjaomastes vetes kalavarude majandamise meetmete kehtestamine, kui liikmesriigi kalavarude majandamise meetmed on varude ja keskkonna kõrgetasemelise kaitse tagamiseks ebapiisavad; [ME 4]

| — | teise liikmesriigi laevu mõjutada võiva kalapüügi kaitseala loomise otsuse kinnitamine, tühistamine või muutmine; [ME 5] |
| --- | --- |

—

teise liikmesriigi laevu mõjutada võiva kalapüügi kaitseala loomise otsuse kinnitamine, tühistamine või muutmine; [ME 5]

| — | traalnootade kasutamist lubava erandi muutmine; [ME 6] |
| --- | --- |

—

traalnootade kasutamist lubava erandi muutmine; [ME 6]

| — | liikmesriigi majandamiskava muutmine, kui see kava on varude ja keskkonna kõrgetasemelise kaitse tagamiseks ebapiisav; [ME 7] |
| --- | --- |

—

liikmesriigi majandamiskava muutmine, kui see kava on varude ja keskkonna kõrgetasemelise kaitse tagamiseks ebapiisav; [ME 7]

| — | teise liikmesriigi laevu mõjutada võiva riikliku majandamiskava kinnitamine, tühistamine või muutmine; [ME 8] |
| --- | --- |

—

teise liikmesriigi laevu mõjutada võiva riikliku majandamiskava kinnitamine, tühistamine või muutmine; [ME 8]

| — | Malta 25-miilises majandusvööndis tekkiva püügivõimsuse ülejäägi jaotamine liikmesriikide vahel; ning [ME 9] |
| --- | --- |

—

Malta 25-miilises majandusvööndis tekkiva püügivõimsuse ülejäägi jaotamine liikmesriikide vahel; ning [ME 9]

| — | selliste kriteeriumide vastuvõtmine, mida tuleb kohaldada peibutuspüügivahendeid kasutavatele laevadele marsruutide kehtestamiseks ja nimetatud marsruutide jagamiseks kuldmakrelli püügil 25-miilises majandusvööndis ümber Malta. |
| --- | --- |

—

selliste kriteeriumide vastuvõtmine, mida tuleb kohaldada peibutuspüügivahendeid kasutavatele laevadele marsruutide kehtestamiseks ja nimetatud marsruutide jagamiseks kuldmakrelli püügil 25-miilises majandusvööndis ümber Malta.

| — | üksikasjalike eeskirjade vastuvõtmine ruudukujuliste silmadega selektiivakende veetavasse võrku asetamist käsitlevate täiendavate tehniliste tingimuste kohta;
  [ME 10] |
| --- | --- |

—

üksikasjalike eeskirjade vastuvõtmine ruudukujuliste silmadega selektiivakende veetavasse võrku asetamist käsitlevate täiendavate tehniliste tingimuste kohta;
  [ME 10]

| — | selliste tehniliste tingimuste vastuvõtmine, millega piiratakse ujukinööri ja alumise selise suurimat ulatust ja traalnootade ümbermõõtu või perimeetrit ning mitme taglasega traalnootade suurimat võrkude arvu;
  [ME 11] |
| --- | --- |

—

selliste tehniliste tingimuste vastuvõtmine, millega piiratakse ujukinööri ja alumise selise suurimat ulatust ja traalnootade ümbermõõtu või perimeetrit ning mitme taglasega traalnootade suurimat võrkude arvu;
  [ME 11]

| — | määruse (EÜ) nr 1967/2006 lisade muudatused.
  [ME 12] |
| --- | --- |

—

määruse (EÜ) nr 1967/2006 lisade muudatused.
  [ME 12]

On eriti oluline, et komisjon korraldaks ettevalmistustöö käigus asjakohaseid konsultatsioone, kaasa arvatud ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

| (5) | Selguse huvides tuleks muuta artikli 4 lõikes 5 sisalduvat viidet Posidonia oceanica mererohuga kaetud alale. |
| --- | --- |

(5)

Selguse huvides tuleks muuta artikli 4 lõikes 5 sisalduvat viidet Posidonia oceanica mererohuga kaetud alale.

| (6) | Selleks et komisjon saaks kehtestada võimalikud tehnilised tingimused eespool osutatud traalnootade suurima ulatuse ja mitme taglasega traalnootade suurima võrkude arvu piiramiseks, tuleb asjakohaselt arvesse võtta Vahemere kalapüügi eriomadusi, mis nõuab täiendavat tehnilist ja teaduslikku teavet.
  [ME 13] |
| --- | --- |

(6)

Selleks et komisjon saaks kehtestada võimalikud tehnilised tingimused eespool osutatud traalnootade suurima ulatuse ja mitme taglasega traalnootade suurima võrkude arvu piiramiseks, tuleb asjakohaselt arvesse võtta Vahemere kalapüügi eriomadusi, mis nõuab täiendavat tehnilist ja teaduslikku teavet.
  [ME 13]

| (6a) | Vahemere kalavarude kaitse on väga tähtis ja seetõttu tuleks seda nimetada määruse (EÜ) nr 1967/2006 pealkirjas. [ME 14] |
| --- | --- |

(6a)

Vahemere kalavarude kaitse on väga tähtis ja seetõttu tuleks seda nimetada määruse (EÜ) nr 1967/2006 pealkirjas. [ME 14]

| (7) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1967/2006 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(7)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1967/2006 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 1967/2006 muudetakse järgmiselt.

| (-1) | Pealkiri asendatakse järgmisega:




  „Nõukogu määrus (EÜ) nr 1967/2006, mis käsitleb Vahemere kalavarude kaitse ja säästva kasutamise majandamismeetmeid”


  [ME 1] |
| --- | --- |

(-1)

Pealkiri asendatakse järgmisega:

„Nõukogu määrus (EÜ) nr 1967/2006, mis käsitleb Vahemere kalavarude kaitse ja säästva kasutamise majandamismeetmeid”

| (1) | Artikli 4 lõike 5 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega.
  „5.   Erandina lõike 1 esimesest lõigust võib komisjon artikli 30a kohaselt vastuvõetud delegeeritud õigusaktidega lubada laevadel, mille kogupikkus on kuni 12 meetrit ja mootori võimsus kuni 85 kW, kasutada püügil veetavaid põhjavõrke, mida tavaliselt kasutatakse Posidonia oceanica tüüpi „põhjadel”, eeldusel et:” |
| --- | --- |

(1)

Artikli 4 lõike 5 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega.

„5.   Erandina lõike 1 esimesest lõigust võib komisjon artikli 30a kohaselt vastuvõetud delegeeritud õigusaktidega lubada laevadel, mille kogupikkus on kuni 12 meetrit ja mootori võimsus kuni 85 kW, kasutada püügil veetavaid põhjavõrke, mida tavaliselt kasutatakse Posidonia oceanica tüüpi „põhjadel”, eeldusel et:”

| (1a) | Artikli 6 lõige 2 asendatakse järgmisega:




  „2.
     
  Pärast lõikes 1 nimetatud ajavahemikku ja kuni 30. novembrini 2009 võib nõukogu uute asjakohaste teadusandmete põhjal määrata täiendavad kalapüügi kaitsealad või muuta nende alade suhtes kehtestatud piirjooni ja majandamiseeskirju.




  Alates 1. detsembrist 2009 määravad Euroopa Parlament ja nõukogu komisjoni ettepanekul, uute asjakohaste teadusandmete põhjal ja toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt täiendavad kalapüügi kaitsealad või muudavad seniste kaitsealade piire ja majandamiseeskirju.”



  [ME 15] |
| --- | --- |

(1a)

Artikli 6 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.
     
  Pärast lõikes 1 nimetatud ajavahemikku ja kuni 30. novembrini 2009 võib nõukogu uute asjakohaste teadusandmete põhjal määrata täiendavad kalapüügi kaitsealad või muuta nende alade suhtes kehtestatud piirjooni ja majandamiseeskirju.

Alates 1. detsembrist 2009 määravad Euroopa Parlament ja nõukogu komisjoni ettepanekul, uute asjakohaste teadusandmete põhjal ja toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt täiendavad kalapüügi kaitsealad või muudavad seniste kaitsealade piire ja majandamiseeskirju.”

[ME 15]

| (1b) | Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:










  (a) | lõige 4 asendatakse järgmisega:




  „4.
     
  Kui komisjoni arvates on lõike 3 kohaselt talle teatatud kalavarude majandamise meetmed varude ja keskkonna kõrgetasemelise kaitse tagamiseks ebapiisavad, võib ta pärast asjaomase liikmesriigiga konsulteerimist nõuda temalt meetmete muutmist kolme kuu jooksul pärast sellest nõudest teatamist.




  Kui komisjon leiab, et liikmesriigi kalavarude majandamise meetmeid ei ole üldse või ei ole õigesti muudetud ning need on endiselt varude ja keskkonna kõrgetasemelise kaitse tagamiseks ebapiisavad, on tal õigus võtta artikli 30a kohaselt vastu delegeeritud õigusakte, millega asjaomastes vetes luuakse kalapüügi kaitseala või kehtestatakse kalavarude majandamise meetmed.” |
| --- | --- | --- |

(1b)

Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:

(a)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.
     
  Kui komisjoni arvates on lõike 3 kohaselt talle teatatud kalavarude majandamise meetmed varude ja keskkonna kõrgetasemelise kaitse tagamiseks ebapiisavad, võib ta pärast asjaomase liikmesriigiga konsulteerimist nõuda temalt meetmete muutmist kolme kuu jooksul pärast sellest nõudest teatamist.

Kui komisjon leiab, et liikmesriigi kalavarude majandamise meetmeid ei ole üldse või ei ole õigesti muudetud ning need on endiselt varude ja keskkonna kõrgetasemelise kaitse tagamiseks ebapiisavad, on tal õigus võtta artikli 30a kohaselt vastu delegeeritud õigusakte, millega asjaomastes vetes luuakse kalapüügi kaitseala või kehtestatakse kalavarude majandamise meetmed.”

| (b) | lõige 5 asendatakse järgmisega:




  „5.
     
  Kui mõni liikmesriik teeb ettepaneku moodustada oma territoriaalvetes kalapüügi kaitseala, mis võib mõjutada teise liikmesriigi laevu, teatab ta sellest enne kaitseala moodustamist vastavale teisele liikmesriigile ja asjaomasele piirkondlikule nõuandekomisjonile.




  Asjaomased liikmesriigid ja piirkondlik nõuandekomisjon võivad esitada komisjonile oma kirjalikud arvamused kavandatava kaitseala kohta 30 tööpäeva jooksul pärast nimetatud teate saamist.




  Komisjonil on õigus võtta pärast selliste esitatud arvamuste läbivaatamist artikli 30a kohaselt vastu delegeeritud õigusakte, millega kaitseala moodustamise otsus kinnitatakse, peatatakse või seda muudetakse, tehes seda 60 tööpäeva jooksul pärast kaitseala moodustamise teate saamist.”



  [ME 16] |
| --- | --- |

(b)

lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.
     
  Kui mõni liikmesriik teeb ettepaneku moodustada oma territoriaalvetes kalapüügi kaitseala, mis võib mõjutada teise liikmesriigi laevu, teatab ta sellest enne kaitseala moodustamist vastavale teisele liikmesriigile ja asjaomasele piirkondlikule nõuandekomisjonile.

Asjaomased liikmesriigid ja piirkondlik nõuandekomisjon võivad esitada komisjonile oma kirjalikud arvamused kavandatava kaitseala kohta 30 tööpäeva jooksul pärast nimetatud teate saamist.

Komisjonil on õigus võtta pärast selliste esitatud arvamuste läbivaatamist artikli 30a kohaselt vastu delegeeritud õigusakte, millega kaitseala moodustamise otsus kinnitatakse, peatatakse või seda muudetakse, tehes seda 60 tööpäeva jooksul pärast kaitseala moodustamise teate saamist.”

[ME 16]

| (2) | Artiklit 13 muudetakse järgmiselt:






  (a) | lõige 5 asendatakse järgmisega:
  „5.   Liikmesriigid võivad taotleda erandit lõigetest 1, 2 ja 3. Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte artiklis 30a sätestatud tingimustel, lubades teha kõnealuse erandi, tingimusel et erandi tegemine on põhjendatud asjaomaste merepiirkondade geograafiliste eriomaduste tõttu, nagu rannalavade piiratud arv liikmesriigi rannikul või nende traalitavate püügialade piiratud ulatus, kus püügi mõju merekeskkonnale ei ole märkimisväärne ja mis mõjutab teatavat arvu asjaomase liikmesriigi või, olenevalt asjaoludest, muude liikmesriikide laevu, ning eeldusel, et kõnealust püüki ei saa teostada muude vahenditega ning et selle suhtes kohaldatakse artiklis 18 või 19 nimetatud majandamiskava. Liikmesriigid esitavad selliste erandite tegemiseks ajakohastatud teaduslikud ja tehnilised põhjendused.” |
| --- | --- | --- |

(2)

Artiklit 13 muudetakse järgmiselt:

(a)

lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.   Liikmesriigid võivad taotleda erandit lõigetest 1, 2 ja 3. Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte artiklis 30a sätestatud tingimustel, lubades teha kõnealuse erandi, tingimusel et erandi tegemine on põhjendatud asjaomaste merepiirkondade geograafiliste eriomaduste tõttu, nagu rannalavade piiratud arv liikmesriigi rannikul või nende traalitavate püügialade piiratud ulatus, kus püügi mõju merekeskkonnale ei ole märkimisväärne ja mis mõjutab teatavat arvu asjaomase liikmesriigi või, olenevalt asjaoludest, muude liikmesriikide laevu, ning eeldusel, et kõnealust püüki ei saa teostada muude vahenditega ning et selle suhtes kohaldatakse artiklis 18 või 19 nimetatud majandamiskava. Liikmesriigid esitavad selliste erandite tegemiseks ajakohastatud teaduslikud ja tehnilised põhjendused.”

| (b) | lõige 10 asendatakse järgmisega:
  „10.   Komisjonile antakse õigus teha erandeid lõigetest 1 ja 2 kooskõlas artikliga 30a vastuvõetud delegeeritud õigusaktidega sellise püügi puhul, mille suhtes kohaldatakse käesoleva määruse artikli 4 lõike 5 alusel tehtavat erandit.” |
| --- | --- |

(b)

lõige 10 asendatakse järgmisega:

„10.   Komisjonile antakse õigus teha erandeid lõigetest 1 ja 2 kooskõlas artikliga 30a vastuvõetud delegeeritud õigusaktidega sellise püügi puhul, mille suhtes kohaldatakse käesoleva määruse artikli 4 lõike 5 alusel tehtavat erandit.”

| (ba) | lõike 11 neljas lõik asendatakse järgmisega:




  „Kui komisjon liikmesriikidepoolse teise ja kolmanda lõigu kohase teavitamise või uue teadusliku nõuande põhjal leiab, et vajalikud tingimused erandi lubamiseks ei ole täidetud, võib ta pärast asjaomase liikmesriigiga konsulteerimist paluda liikmesriigil muuta erandi tegemise otsust kolme kuu jooksul pärast selle taotluse esitamist. Kui komisjon leiab, et liikmesriik ei ole erandi tegemise otsust muutnud või ei ole seda õigesti muutnud, on tal õigus kooskõlas artikliga 30a vastu võtta delegeeritud õigusakte, millega varude ja keskkonna kaitse tagamiseks muudetakse erandi tegemise otsust.”


  [ME 17] |
| --- | --- |

(ba)

lõike 11 neljas lõik asendatakse järgmisega:

„Kui komisjon liikmesriikidepoolse teise ja kolmanda lõigu kohase teavitamise või uue teadusliku nõuande põhjal leiab, et vajalikud tingimused erandi lubamiseks ei ole täidetud, võib ta pärast asjaomase liikmesriigiga konsulteerimist paluda liikmesriigil muuta erandi tegemise otsust kolme kuu jooksul pärast selle taotluse esitamist. Kui komisjon leiab, et liikmesriik ei ole erandi tegemise otsust muutnud või ei ole seda õigesti muutnud, on tal õigus kooskõlas artikliga 30a vastu võtta delegeeritud õigusakte, millega varude ja keskkonna kaitse tagamiseks muudetakse erandi tegemise otsust.”

| (2a) | Artikli 14 lõige 3 jäetakse välja. [ME 18] |
| --- | --- |

(2a)

Artikli 14 lõige 3 jäetakse välja. [ME 18]

| (2b) | Artikli 18 lõike 1 esimese lõigu sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:



  „1.
     
  Komisjoni ettepanekul võtavad Euroopa Parlament ja nõukogu seadusandliku tavamenetluse kohaselt vastu konkreetsete Vahemere kalavarude majandamiskavad, eelkõige alade suhtes, mis jäävad tervenisti või osaliselt liikmesriikide territoriaalvetest väljapoole. Need kavad võivad eelkõige sisaldada:”



  [ME 19] |
| --- | --- |

(2b)

Artikli 18 lõike 1 esimese lõigu sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

„1.
     
  Komisjoni ettepanekul võtavad Euroopa Parlament ja nõukogu seadusandliku tavamenetluse kohaselt vastu konkreetsete Vahemere kalavarude majandamiskavad, eelkõige alade suhtes, mis jäävad tervenisti või osaliselt liikmesriikide territoriaalvetest väljapoole. Need kavad võivad eelkõige sisaldada:”

[ME 19]

| (2c) | Artiklit 19 muudetakse järgmiselt:










  (a) | lõige 8 asendatakse järgmisega:




  „8.
     
  Kui komisjon lõikes 7 osutatud teate või uute teaduslike nõuannete põhjal leiab, et lõike 1 või lõike 2 alusel vastu võetud majandamiskava ei ole varude ja keskkonna kõrgetasemelise kaitse tagamiseks piisav, võib ta pärast vastava liikmesriigiga konsulteerimist taotleda, et liikmesriik kolme kuu jooksul pärast taotluse kättesaamist kava muudaks.




  Kui komisjon leiab, et liikmesriigi majandamiskava ei ole üldse või ei ole õigesti muudetud ning see on endiselt varude ja keskkonna kõrgetasemelise kaitse tagamiseks ebapiisav, on tal õigus kooskõlas artikliga 30a vastu võtta delegeeritud õigusakte, millega muudetakse majandamiskava nii, et tagatud on varude ja keskkonna kaitse.” |
| --- | --- | --- |

(2c)

Artiklit 19 muudetakse järgmiselt:

(a)

lõige 8 asendatakse järgmisega:

„8.
     
  Kui komisjon lõikes 7 osutatud teate või uute teaduslike nõuannete põhjal leiab, et lõike 1 või lõike 2 alusel vastu võetud majandamiskava ei ole varude ja keskkonna kõrgetasemelise kaitse tagamiseks piisav, võib ta pärast vastava liikmesriigiga konsulteerimist taotleda, et liikmesriik kolme kuu jooksul pärast taotluse kättesaamist kava muudaks.

Kui komisjon leiab, et liikmesriigi majandamiskava ei ole üldse või ei ole õigesti muudetud ning see on endiselt varude ja keskkonna kõrgetasemelise kaitse tagamiseks ebapiisav, on tal õigus kooskõlas artikliga 30a vastu võtta delegeeritud õigusakte, millega muudetakse majandamiskava nii, et tagatud on varude ja keskkonna kaitse.”

| (b) | lõige 9 asendatakse järgmisega:




  „9.
     
  Kui mõni liikmesriik teeb ettepaneku võtta vastu majandamiskava, mis võib mõjutada teise liikmesriigi laevu, teatab ta sellest enne kava vastuvõtmist komisjonile, kõnealusele liikmesriigile ja asjaomasele piirkondlikule nõuandekomisjonile.




  Asjaomased liikmesriigid ja piirkondlik nõuandekomisjon võivad esitada komisjonile oma kirjalikud arvamused majandamiskava kohta 30 tööpäeva jooksul pärast teate saamist selle kavandatava vastuvõtmise kohta.




  Pärast kõigi esitatud arvamuste läbivaatamist on komisjonil õigus kooskõlas artikliga 30a vastu võtta delegeeritud õigusakte, millega majandamiskava kinnitatakse, tühistatakse või muudetakse, tehes seda 60 tööpäeva jooksul pärast tema teavitamist kavandatud majandamiskavast.”



  [ME 20] |
| --- | --- |

(b)

lõige 9 asendatakse järgmisega:

„9.
     
  Kui mõni liikmesriik teeb ettepaneku võtta vastu majandamiskava, mis võib mõjutada teise liikmesriigi laevu, teatab ta sellest enne kava vastuvõtmist komisjonile, kõnealusele liikmesriigile ja asjaomasele piirkondlikule nõuandekomisjonile.

Asjaomased liikmesriigid ja piirkondlik nõuandekomisjon võivad esitada komisjonile oma kirjalikud arvamused majandamiskava kohta 30 tööpäeva jooksul pärast teate saamist selle kavandatava vastuvõtmise kohta.

Pärast kõigi esitatud arvamuste läbivaatamist on komisjonil õigus kooskõlas artikliga 30a vastu võtta delegeeritud õigusakte, millega majandamiskava kinnitatakse, tühistatakse või muudetakse, tehes seda 60 tööpäeva jooksul pärast tema teavitamist kavandatud majandamiskavast.”

[ME 20]

| (3) | Artikli 26 lõike 3 esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „3.   Kui lõike 2 punktis a osutatud üldine püügivõimsus ületab selliste 24 m või lühema kogupikkusega majandusvööndis võrdlusperioodil 2000–2001 (edaspidi „võrdluspüügivõimsus”) tegutsenud traalerite üldise püügivõimsuse, jagab komisjon artikli 30a kohaselt vastuvõetud delegeeritud õigusaktidega luba taotlevate liikmesriikide huvisid arvesse võttes ülejäänud püügivõimsuse liikmesriikide vahel.” |
| --- | --- |

(3)

Artikli 26 lõike 3 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„3.   Kui lõike 2 punktis a osutatud üldine püügivõimsus ületab selliste 24 m või lühema kogupikkusega majandusvööndis võrdlusperioodil 2000–2001 (edaspidi „võrdluspüügivõimsus”) tegutsenud traalerite üldise püügivõimsuse, jagab komisjon artikli 30a kohaselt vastuvõetud delegeeritud õigusaktidega luba taotlevate liikmesriikide huvisid arvesse võttes ülejäänud püügivõimsuse liikmesriikide vahel.”

| (4) | Artikli 27 lõike 3 teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Komisjon võtab kooskõlas artikliga 30a vastu delegeeritud õigusaktid, millega kehtestatakse peibutuspüügivahendite kasutamiseks ettenähtud marsruutide kehtestamisel ja jagamisel kohaldatavad kriteeriumid.” |
| --- | --- |

(4)

Artikli 27 lõike 3 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Komisjon võtab kooskõlas artikliga 30a vastu delegeeritud õigusaktid, millega kehtestatakse peibutuspüügivahendite kasutamiseks ettenähtud marsruutide kehtestamisel ja jagamisel kohaldatavad kriteeriumid.”

| (4a) | Artikkel 28 jäetakse välja. [ME 21] |
| --- | --- |

(4a)

Artikkel 28 jäetakse välja. [ME 21]

| (4b) | Artikkel 29 jäetakse välja. [ME 22] |
| --- | --- |

(4b)

Artikkel 29 jäetakse välja. [ME 22]

| (5) | Artikkel 30 asendatakse järgmisega:

  jäetakse välja.



  „Lisade muudatused võetakse vastu artikli 30a kohaselt vastuvõetud delegeeritud õigusaktidega.”.

  [ME 23] |
| --- | --- |

(5)

Artikkel 30 asendatakse järgmisega:

  jäetakse välja.

„Lisade muudatused võetakse vastu artikli 30a kohaselt vastuvõetud delegeeritud õigusaktidega.”.

| (6) | Lisatakse artikkel 30a:
  „Artikkel 30a
  Delegeeritud volituste rakendamine
  1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.
  2.   Artikli 4 lõikes 5, artikli
  7 lõigetes 4 ja 5, artikli
  13 lõigetes 5 ja 10, artikli
  13 lõike 11 neljandas lõigus, artikli 19 lõigetes 8 ja 9, artikli
  26 lõike 3 esimeses lõigus
  ja
  artikli 27 lõike 3 teises lõigus, artiklis 30, I lisa punkti B alapunktis 3 ning II lisa punktis 7 osutatud delegeeritud volitused

  osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte
  antakse kindlaksmääramata ajaks

  komisjonile kolmeks aastaks
  alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast.
  ...
   (*)

  . Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne kolmeaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist pikendatakse vaikimisi samaks ajavahemikuks
  ,
  välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab uuendamisele vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist. [ME 24]

  3.   Euroopa Parlament või nõukogu võivad artikli 4 lõikes 5,
  artikli 7 lõigetes 4 ja 5,
  artikli 13 lõigetes 5 ja 10, artikli
  13 lõike 11 neljandas lõigus, artikli 19 lõigetes 8 ja 9,
  artikli 26 lõike 3 esimeses lõigus
  ning
  artikli 27 lõike 3 teises lõigus osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses kindlaksmääratud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.
  4.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle üheaegselt teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
  5.   Delegeeritud õigusakt, mis on vastu võetud kooskõlas artikli 4 lõikega 5,
  artikli 7 lõigetes 4 ja 5,
  artikli 13 lõigetega 5 ja 10, artikli
  13 lõike 11 neljandas lõigus, artikli 19 lõigetes 8 ja 9,
  artikli 26 lõike 3 esimese lõiguga
  ning
  artikli 27 lõike 3 teise lõiguga, jõustub ainult juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole esitanud vastuväiteid kahe kuu jooksul pärast kõnealusest õigusaktist teatamist Euroopa Parlamendile ja nõukogule või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on mõlemad enne nimetatud ajavahemiku lõppemist komisjonile teatanud, et nad ei kavatse vastuväiteid esitada. Kõnealust ajavahemikku võib Euroopa Parlamendi või nõukogu taotluse korral kahe kuu võrra pikendada.” |
| --- | --- |

(6)

Lisatakse artikkel 30a:

„Artikkel 30a

Delegeeritud volituste rakendamine

1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.   Artikli 4 lõikes 5, artikli
  7 lõigetes 4 ja 5, artikli
  13 lõigetes 5 ja 10, artikli
  13 lõike 11 neljandas lõigus, artikli 19 lõigetes 8 ja 9, artikli
  26 lõike 3 esimeses lõigus
  ja
  artikli 27 lõike 3 teises lõigus, artiklis 30, I lisa punkti B alapunktis 3 ning II lisa punktis 7 osutatud delegeeritud volitused

  osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte
  antakse kindlaksmääramata ajaks

  komisjonile kolmeks aastaks
  alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast.
  ...
   (*)

  . Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne kolmeaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist pikendatakse vaikimisi samaks ajavahemikuks
  ,
  välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab uuendamisele vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist. [ME 24]

3.   Euroopa Parlament või nõukogu võivad artikli 4 lõikes 5,
  artikli 7 lõigetes 4 ja 5,
  artikli 13 lõigetes 5 ja 10, artikli
  13 lõike 11 neljandas lõigus, artikli 19 lõigetes 8 ja 9,
  artikli 26 lõike 3 esimeses lõigus
  ning
  artikli 27 lõike 3 teises lõigus osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses kindlaksmääratud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle üheaegselt teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

5.   Delegeeritud õigusakt, mis on vastu võetud kooskõlas artikli 4 lõikega 5,
  artikli 7 lõigetes 4 ja 5,
  artikli 13 lõigetega 5 ja 10, artikli
  13 lõike 11 neljandas lõigus, artikli 19 lõigetes 8 ja 9,
  artikli 26 lõike 3 esimese lõiguga
  ning
  artikli 27 lõike 3 teise lõiguga, jõustub ainult juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole esitanud vastuväiteid kahe kuu jooksul pärast kõnealusest õigusaktist teatamist Euroopa Parlamendile ja nõukogule või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on mõlemad enne nimetatud ajavahemiku lõppemist komisjonile teatanud, et nad ei kavatse vastuväiteid esitada. Kõnealust ajavahemikku võib Euroopa Parlamendi või nõukogu taotluse korral kahe kuu võrra pikendada.”

| (7) | I lisa punkti B muudetakse järgmiselt:






  (a) | alapunkt 3 asendatakse järgmisega:






  „3. | Mis tahes veetavasse võrku võib asetada ruudukujuliste silmadega selektiivaknad, mis asetatakse kaela ette või mis tahes kohta kaela esi- ja noodapära tagumise osa vahel. See ei tohi olla mingil moel ummistatud sisemiste või väliste kinnitustega. Veetav võrk koosneb sõlmedeta võrgust või võrgust, mille sõlmed ei libise, ja asetakse võrku nii, et võrgusilmad on kogu püügi aja täielikult avatud. Ruudukujuliste silmadega selektiivakende edasiste tehniliste tingimuste üksikasjalikud eeskirjad kehtestatakse artikli 30a kohaselt vastuvõetud delegeeritud õigusaktidega.” |
| --- | --- | --- | --- |

(7)

I lisa punkti B muudetakse järgmiselt:

(a)

alapunkt 3 asendatakse järgmisega:

„3.

Mis tahes veetavasse võrku võib asetada ruudukujuliste silmadega selektiivaknad, mis asetatakse kaela ette või mis tahes kohta kaela esi- ja noodapära tagumise osa vahel. See ei tohi olla mingil moel ummistatud sisemiste või väliste kinnitustega. Veetav võrk koosneb sõlmedeta võrgust või võrgust, mille sõlmed ei libise, ja asetakse võrku nii, et võrgusilmad on kogu püügi aja täielikult avatud. Ruudukujuliste silmadega selektiivakende edasiste tehniliste tingimuste üksikasjalikud eeskirjad kehtestatakse artikli 30a kohaselt vastuvõetud delegeeritud õigusaktidega.”

| (b) | alapunkt 4 jäetakse välja. [ME 26] |
| --- | --- |

(b)

alapunkt 4 jäetakse välja. [ME 26]

| (c) | alapunkt 5 asendatakse järgmisega:










  „5. | Keelatud on pardal hoida või kasutada veetavaid võrke, mille pära koosneb osaliselt või tervikuna võrgumaterjalist, mille võrgusilmad ei ole ruudu- või rombikujulised.” |
| --- | --- | --- |

(c)

alapunkt 5 asendatakse järgmisega:

„5.

| (8) | II lisa punkt 7 asendatakse järgmisega:

  jäetakse välja.









  „7. | Ujukinööri ja alumise selise suurimat ulatust ja traalnootade ümbermõõtu või perimeetrit ning mitme taglasega traalnootade suurima võrkude arvu piiravad tehnilised tingimused võib kehtestada komisjon artikli 30a kohaselt vastuvõetud delegeeritud õigusaktidega.”. |
| --- | --- | --- |

(8)

II lisa punkt 7 asendatakse järgmisega:

  jäetakse välja.

„7.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C 43, 15.2.2012, lk 56.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 16. jaanuari 2013. aasta seisukoht.

2

(3)  

  ELT L 409, 30.12.2006, lk 11.

3

ELT L 409, 30.12.2006, lk 11.

(*)  
  Käesoleva määruse jõustumise kuupäev.

*

Käesoleva määruse jõustumise kuupäev.

---

| 30.12.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 440/192 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 440/192

---

P7_TA(2013)0010

Cartagena bioohutuse protokolli vastutust ja kahju hüvitamist käsitleva Nagoya – Kuala Lumpuri lisaprotokolli sõlmimine ***

Euroopa Parlamendi 16. jaanuari 2013. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Cartagena bioohutuse protokolli vastutust ja kahju hüvitamist käsitleva Nagoya – Kuala Lumpuri lisaprotokolli Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (13582/2012 – C7-0323/2012 – 2012/0120(NLE))

(Nõusolek)

(2015/C 440/25)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (13582/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (13582/2012),

| — | võttes arvesse Cartagena bioohutuse protokolli vastutust ja kahju hüvitamist käsitlevat Nagoya – Kuala Lumpuri lisaprotokolli, mis võeti vastu 15. oktoobril 2010 protokolliosaliste koosolekuna toimiva konventsiooniosaliste viienda konverentsi (COP/MOP 5) täiskogu lõppistungil Nagoyas ja mille liit allkirjastas 11. mail 2011 (13583/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Cartagena bioohutuse protokolli vastutust ja kahju hüvitamist käsitlevat Nagoya – Kuala Lumpuri lisaprotokolli, mis võeti vastu 15. oktoobril 2010 protokolliosaliste koosolekuna toimiva konventsiooniosaliste viienda konverentsi (COP/MOP 5) täiskogu lõppistungil Nagoyas ja mille liit allkirjastas 11. mail 2011 (13583/2012),

| — | võttes arvesse taotlust nõusoleku saamiseks, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 192 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C7-0323/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse taotlust nõusoleku saamiseks, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 192 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C7-0323/2012),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 7,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni soovitust (A7-0429/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni soovitust (A7-0429/2012),

| 1. | annab nõusoleku protokolli sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku protokolli sõlmimiseks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

| 30.12.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 440/193 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 440/193

---

P7_TA(2013)0012

Reitinguagentuurid ***I

Euroopa Parlamendi 16. jaanuari 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1060/2009 reitinguagentuuride kohta (COM(2011)0747 – C7-0420/2011 – 2011/0361(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2015/C 440/26)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0747), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0747),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0420/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0420/2011),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Rootsi parlamendi poolt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamist käsitleva protokolli nr 2 alusel esitatud põhjendatud arvamust, mille kohaselt seadusandliku akti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rootsi parlamendi poolt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamist käsitleva protokolli nr 2 alusel esitatud põhjendatud arvamust, mille kohaselt seadusandliku akti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele,

| — | võttes arvesse Euroopa Keskpanga 2. aprilli 2012. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Keskpanga 2. aprilli 2012. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 29. märtsi 2012. aasta arvamust (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 29. märtsi 2012. aasta arvamust (2),

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 5. detsembri 2012. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 5. detsembri 2012. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ja õiguskomisjoni arvamust (A7-0221/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ja õiguskomisjoni arvamust (A7-0221/2012),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 167, 13.6.2012, lk 2.

(2)  ELT C 181, 21.6.2012, lk 68.

---

P7_TC1-COD(2011)0361

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 16. jaanuaril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1060/2009 reitinguagentuuride kohta

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 462/2013) lõplikule kujule).

---

| 30.12.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 440/194 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 440/194

---

P7_TA(2013)0013

Vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjad (eurofondid) ja alternatiivsete investeerimisfondide valitsejad ***I

Euroopa Parlamendi 16. jaanuari 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2009/65/EÜ vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjaid (eurofondid) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta ning direktiivi 2011/61/EL alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate kohta seoses liigse tuginemisega krediidireitingutele (COM(2011)0746 – C7-0419/2011 – 2011/0360(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2015/C 440/27)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0746), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0746),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 53 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0419/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 53 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0419/2011),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Keskpanga 2. aprilli 2012. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Keskpanga 2. aprilli 2012. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 23. mai 2012. aasta arvamust (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 23. mai 2012. aasta arvamust (2),

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 5. detsembri 2012. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 5. detsembri 2012. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning õiguskomisjoni arvamust (A7-0220/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning õiguskomisjoni arvamust (A7-0220/2012),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 167, 13.6.2012, lk 2.

(2)  ELT C 229, 31.7.2012, lk 64.

---

P7_TC1-COD(2011)0360

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 16. jaanuaril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/.../EL, millega muudetakse direktiivi 2003/41/EÜ tööandjapensioni kogumisasutuste tegevuse ja järelevalve kohta, direktiivi 2009/65/EÜ vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjaid (eurofondid) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta ning direktiivi 2011/61/EL alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate kohta seoses liigse tuginemisega krediidireitingutele

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (direktiiv 2013/14/EL) lõplikule kujule).

---

| 30.12.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 440/195 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 440/195

---

P7_TA(2013)0014

Läänemere tursavarude mitmeaastane kava ***I

Euroopa Parlamendi 16. jaanuari 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu 18. septembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1098/2007, millega kehtestatakse Läänemere tursavarude ja nende varude püügi mitmeaastane kava (COM(2012)0155 – C7-0090/2012 – 2012/0077(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2015/C 440/28)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2012)0155), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2012)0155),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0090/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0090/2012),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 11. juuli 2012. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 11. juuli 2012. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A7-0395/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A7-0395/2012),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 299, 4.10.2012, lk 145.

---

P7_TC1-COD(2012)0077

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 16. jaanuaril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega muudetakse nõukogu 18. septembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1098/2007, millega kehtestatakse Läänemere tursavarude ja nende varude püügi pikaajaline kava

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

pärast õigusakti eelnõu esitamist riikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

järgides seadusandlikku tavamenetlust (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Selleks et vältida mitmetimõistetavust ja tagada järjepidevus liidu rahvusvahelise kohustusega saavutada kriitiliselt kahanenud kalavarude maksimaalne jätkusuutlik saagikus, tuleks vastavalt selgitada nõukogu määrusega (EÜ) nr 1098/2007 (3) kehtestatud Läänemere tursavarude majandamise ja püügi mitmeaastase kava eesmärke. |
| --- | --- |

(1)

Selleks et vältida mitmetimõistetavust ja tagada järjepidevus liidu rahvusvahelise kohustusega saavutada kriitiliselt kahanenud kalavarude maksimaalne jätkusuutlik saagikus, tuleks vastavalt selgitada nõukogu määrusega (EÜ) nr 1098/2007 (3) kehtestatud Läänemere tursavarude majandamise ja püügi mitmeaastase kava eesmärke.

| (2) | Määruses (EÜ) nr 1098/2007 on sätestatud, et kui selles kindlaks määratud kalastussuremuse miinimumtasemed ei ole kava eesmärkide saavutamiseks piisavad, tuleb need tasemed läbi vaadata ja võtta järelmeetmed. |
| --- | --- |

(2)

Määruses (EÜ) nr 1098/2007 on sätestatud, et kui selles kindlaks määratud kalastussuremuse miinimumtasemed ei ole kava eesmärkide saavutamiseks piisavad, tuleb need tasemed läbi vaadata ja võtta järelmeetmed.

| (3) | Komisjonile võib asutamislepingu artikli 290 kohaselt anda õiguse täiendada või muuta seadusandliku akti mitteolemuslikke osi delegeeritud aktidega.
  [ME 1] |
| --- | --- |

(3)

Komisjonile võib asutamislepingu artikli 290 kohaselt anda õiguse täiendada või muuta seadusandliku akti mitteolemuslikke osi delegeeritud aktidega.
  [ME 1]

| (4) | Määruses (EÜ) nr 1098/2007 sätestatud eesmärkide tulemuslikuks saavutamiseks ning selleks, et kiiresti reageerida varude või püügipiirkonna tingimuste muutumisele, tuleks kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 delegeerida komisjonile õigusaktide vastuvõtmise õigus seoses kalastussuremuse miinimumtasemete läbivaatamisega, kui teaduslikest andmetest nähtub, et need tasemed ei ole enam asjakohased ja meetmed ei ole kava eesmärkide saavutamiseks piisavad

  ajavahemike sätestamisega, mil teatavates geograafilistes piirkondades on lubatud kalapüük teatud tüüpi püügivahenditega
  . Eriti oluline on, et komisjon korraldaks ettevalmistustöö käigus asjakohaseid konsultatsioone
  Läänemere piirkondliku nõuandekomisjoni ja asjaomaste huvirühmadega
  , kaasa arvatud ekspertide tasandil. Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamise ja koostamise ajal tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning nõuetekohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. [ME 2] |
| --- | --- |

(4)

Määruses (EÜ) nr 1098/2007 sätestatud eesmärkide tulemuslikuks saavutamiseks ning selleks, et kiiresti reageerida varude või püügipiirkonna tingimuste muutumisele, tuleks kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 delegeerida komisjonile õigusaktide vastuvõtmise õigus seoses kalastussuremuse miinimumtasemete läbivaatamisega, kui teaduslikest andmetest nähtub, et need tasemed ei ole enam asjakohased ja meetmed ei ole kava eesmärkide saavutamiseks piisavad

  ajavahemike sätestamisega, mil teatavates geograafilistes piirkondades on lubatud kalapüük teatud tüüpi püügivahenditega
  . Eriti oluline on, et komisjon korraldaks ettevalmistustöö käigus asjakohaseid konsultatsioone
  Läänemere piirkondliku nõuandekomisjoni ja asjaomaste huvirühmadega
  , kaasa arvatud ekspertide tasandil. Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamise ja koostamise ajal tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning nõuetekohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. [ME 2]

| (6) | Selleks et tagada ühetaolised tingimused määruse (EÜ) nr 1098/2007 artikli 29 rakendamiseks, tuleks komisjonile anda rakendusvolitused. Neid volitusi tuleks kasutada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes

   (4)
  . [ME 3] |
| --- | --- |

(6)

Selleks et tagada ühetaolised tingimused määruse (EÜ) nr 1098/2007 artikli 29 rakendamiseks, tuleks komisjonile anda rakendusvolitused. Neid volitusi tuleks kasutada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes

   (4)
  . [ME 3]

| (7) | Kava tulemuslikkuse tõhusaks hindamiseks tuleks muuta määrusega (EÜ) nr 1098/2007 kehtestatud hindamise ajakava. |
| --- | --- |

(7)

Kava tulemuslikkuse tõhusaks hindamiseks tuleks muuta määrusega (EÜ) nr 1098/2007 kehtestatud hindamise ajakava.

| (8) | Lisaks tuleks selgitada määruses (EÜ) nr 1098/2007 osutatud kalapüügivõimaluste kindlaksmääramise menetlust pärast Euroopa Liidu toimimise lepingu jõustumist. |
| --- | --- |

(8)

Lisaks tuleks selgitada määruses (EÜ) nr 1098/2007 osutatud kalapüügivõimaluste kindlaksmääramise menetlust pärast Euroopa Liidu toimimise lepingu jõustumist.

| (9) | Kavandatavad muudatused on seega eelkõige sellised, mis võimaldavad kava tõhusat rakendamist uues otsustamisraamistikus, mis on kehtestatud Lissaboni lepinguga. |
| --- | --- |

(9)

Kavandatavad muudatused on seega eelkõige sellised, mis võimaldavad kava tõhusat rakendamist uues otsustamisraamistikus, mis on kehtestatud Lissaboni lepinguga.

| (10) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1098/2007 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(10)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1098/2007 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 1098/2007 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 4 sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 4
  Eesmärk ja sihid
  Kavaga tagatakse asjaomaste tursavarude säästev kasutamine maksimaalse jätkusuutliku saagikuse alusel, vähendades järk-järgult kalastussuremust vähemalt

  nii, et see ei ületaks
  allpool nimetatud tasemeteni

  tasemeid,
  ning hoides seda nimetatud tasemetel: [ME 4]









  a) | 0,25 piirkonna A tursapopulatsiooni kolme kuni kuueaastaste isendite puhul ning [ME 5] |
| --- | --- | --- |

1)

Artikli 4 sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

„Artikkel 4

Eesmärk ja sihid

Kavaga tagatakse asjaomaste tursavarude säästev kasutamine maksimaalse jätkusuutliku saagikuse alusel, vähendades järk-järgult kalastussuremust vähemalt

  nii, et see ei ületaks
  allpool nimetatud tasemeteni

  tasemeid,
  ning hoides seda nimetatud tasemetel: [ME 4]

a)

0,25 piirkonna A tursapopulatsiooni kolme kuni kuueaastaste isendite puhul ning [ME 5]

| b) | 0,3 piirkondade B ja C tursapopulatsiooni nelja kuni seitsmeaastaste isendite puhul.” |
| --- | --- |

b)

0,3 piirkondade B ja C tursapopulatsiooni nelja kuni seitsmeaastaste isendite puhul.”

| 2) | Artikli 5 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Igal aastal võtab nõukogu kooskõlas asutamislepinguga vastu otsuse asjaomaste tursavarude järgmise aasta lubatud kogupüügi kohta.”[ME 6] |
| --- | --- |

2)

Artikli 5 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Igal aastal võtab nõukogu kooskõlas asutamislepinguga vastu otsuse asjaomaste tursavarude järgmise aasta lubatud kogupüügi kohta.”[ME 6]

| 3) | Artiklit 8 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiked 3 ja 4 asendatakse järgmisega:
  „3.   Nõukogu otsustab

  Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte
  kooskõlas asutamislepinguga igal aastal

  artikliga 29a, et määrata iga aasta kohta
  vastavalt lõigetes 4 ja 5 sätestatud eeskirjadele, milline on järgmisel aastal sadamast äraoleku päevade maksimaalne arv väljaspool lõikes 1 osutatud ajavahemikke, kui on lubatud kalapüük lõikes 1 nimetatud püügivahenditega. [ME 7]



  4.
     
  Piirkondades, kus ühe asjaomase tursavaru kalastussuremus on STECFi hinnangul vähemalt 10 % kõrgem artiklis 4 sätestatud kalastussuremuse sihttasemest, vähendatakse lõikes 1 nimetatud püügivahenditega püügi lubatud päevade arvu 10 % võrra jooksva aasta lubatud päevade koguarvust.” [ME 8] |
| --- | --- | --- |

3)

Artiklit 8 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiked 3 ja 4 asendatakse järgmisega:

„3.   Nõukogu otsustab

  Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte
  kooskõlas asutamislepinguga igal aastal

  artikliga 29a, et määrata iga aasta kohta
  vastavalt lõigetes 4 ja 5 sätestatud eeskirjadele, milline on järgmisel aastal sadamast äraoleku päevade maksimaalne arv väljaspool lõikes 1 osutatud ajavahemikke, kui on lubatud kalapüük lõikes 1 nimetatud püügivahenditega. [ME 7]

4.
     
  Piirkondades, kus ühe asjaomase tursavaru kalastussuremus on STECFi hinnangul vähemalt 10 % kõrgem artiklis 4 sätestatud kalastussuremuse sihttasemest, vähendatakse lõikes 1 nimetatud püügivahenditega püügi lubatud päevade arvu 10 % võrra jooksva aasta lubatud päevade koguarvust.” [ME 8]

| b) | lõike 6 esimene lõik asendatakse järgmisega:




  „6.
     
  Erandina lõikest 1 on kalalaevadel, mille kogupikkus on alla 12 meetri, lubatud püüda passiivpüünistega kuni 10 meremiili kaugusel lähtejoonest. Nimetatud passiivpüüniseid ei tohi vees hoida üle 48 tunni.” [ME 9] |
| --- | --- |

b)

lõike 6 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„6.
     
  Erandina lõikest 1 on kalalaevadel, mille kogupikkus on alla 12 meetri, lubatud püüda passiivpüünistega kuni 10 meremiili kaugusel lähtejoonest. Nimetatud passiivpüüniseid ei tohi vees hoida üle 48 tunni.” [ME 9]

| 4) | Artikkel 26 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 26
  Kava hindamine
  Alates 18. septembrist 2007 hindab komisjon mitmeaastase kava toimimist ja tulemuslikkust iga viie aasta järel.
  Selliseks hindamiseks küsib komisjon nõu kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomiteelt ja Läänemere piirkondlikult nõuandekomisjonilt.
  Vajaduse korral võib

  teeb
  komisjon teha ettepanekuid mitmeaastase kava kohandamiseks või võtta vastu delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 27

  muutmiseks asjakohased ettepanekud, mis võetakse
  vastu
  seadusandliku tavamenetluse kohaselt
  .”[ME 10] |
| --- | --- |

4)

Artikkel 26 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 26

Kava hindamine

Alates 18. septembrist 2007 hindab komisjon mitmeaastase kava toimimist ja tulemuslikkust iga viie aasta järel.
  Selliseks hindamiseks küsib komisjon nõu kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomiteelt ja Läänemere piirkondlikult nõuandekomisjonilt.
  Vajaduse korral võib

  teeb
  komisjon teha ettepanekuid mitmeaastase kava kohandamiseks või võtta vastu delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 27

  muutmiseks asjakohased ettepanekud, mis võetakse
  vastu
  seadusandliku tavamenetluse kohaselt
  .”[ME 10]

| 5) | Artikkel 27 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 27
  Kalastussuremuse miinimumtasemete läbivaatamine

  Komisjonile antakse volitused võtta vastu delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 29a, et vaadata läbi

  Kui komisjon leiab, et
  artiklis 4 sätestatud kalastussuremuse miinimumtasemed, kui teaduslikest andmetest nähtub, et kalastussuremuse tasemete miinimumväärtused ei vasta majandamiskava eesmärkidele

  sihttasemed ei ole enam majandamiskava eesmärkide saavutamiseks asjakohased, teeb komisjon kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee nõuannete põhjal ning pärast Läänemere piirkondliku nõuandekomisjoni ja asjaomaste sidusrühmadega konsulteerimist ettepaneku artiklis 4 sätestatud kalastussuremuse sihttasemed seadusandliku tavamenetluse korras läbi vaadata
  .”[ME 11] |
| --- | --- |

5)

Artikkel 27 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 27

Kalastussuremuse miinimumtasemete läbivaatamine

Komisjonile antakse volitused võtta vastu delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 29a, et vaadata läbi

  Kui komisjon leiab, et
  artiklis 4 sätestatud kalastussuremuse miinimumtasemed, kui teaduslikest andmetest nähtub, et kalastussuremuse tasemete miinimumväärtused ei vasta majandamiskava eesmärkidele

  sihttasemed ei ole enam majandamiskava eesmärkide saavutamiseks asjakohased, teeb komisjon kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee nõuannete põhjal ning pärast Läänemere piirkondliku nõuandekomisjoni ja asjaomaste sidusrühmadega konsulteerimist ettepaneku artiklis 4 sätestatud kalastussuremuse sihttasemed seadusandliku tavamenetluse korras läbi vaadata
  .”[ME 11]

| 6) | Artikli 29 lõiked 2, 3 ja 4 asendatakse järgmisega:
  „2.   Artikli 8 lõike 1 punkti b, lõikeid 3, 4 ja 5 ei kohaldata ICES alarajoonide 27 ja/või 28.2 suhtes, kui on tõendeid selle kohta, et tursasaak neis ICES alarajoonides moodustab vähem kui 3 % tursa kogusaagist piirkonnas B. 
  Komisjonil on õigus võtta
  igal aastal kinnitab komisjon rakendusaktidega ja lõikes 1 osutatud liikmesriikide aruannete ning teaduslike andmete põhjal
  artikli 29a kohaselt vastu delegeeritud õigusakte, millega kinnitatakse selliste
  tõendite olemasolu või puudumine ning sedastatakse,
  kas
  sellest tulenevalt, kas

  kohaldatakse
  asjaomastes alarajoonides kohaldatakse artikli 8 lõike 1 punktis b ning lõigetes 3, 4 ja 5 sätestatud piiranguid. Sellised rakendusaktid võetakse vastu artikli 29b lõikes 2 sätestatud kontrollimenetluse kohaselt.
  [ME 12]

  3.   Artikli 8 lõike 1 punkti b ning lõikeid 3, 4 ja 5 kohaldatakse ainult ICES alarajooni 28.1 suhtes, kui on tõendeid selle kohta, et tursasaak seal moodustab üle 1,5 % tursa kogusaagist piirkonnas B. 
  Komisjonil on õigus võtta
  igal aastal kinnitab komisjon rakendusaktidega ja lõikes 1 osutatud liikmesriikide aruannete ning teaduslike andmete põhjal
  artikli 29a kohaselt vastu delegeeritud õigusakte, millega
  kinnitatakse selliste tõendite olemasolu või puudumine ning sedastatakse,
  kas
  sellest tulenevalt, kas

  kohaldatakse
  asjaomases alarajoonis kohaldatakse artikli 8 lõike 1 punktis b ning lõigetes 3, 4 ja 5 sätestatud piiranguid. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 29b lõikes 2 sätestatud kontrollimenetluse kohaselt.
  [ME 13]

  4.   Lõigetes 2 ja 3 osutatud rakendusakte

  delegeeritud õigusakte
  kohaldatakse alates järgneva aasta 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini.”[ME 14] |
| --- | --- |

6)

Artikli 29 lõiked 2, 3 ja 4 asendatakse järgmisega:

„2.   Artikli 8 lõike 1 punkti b, lõikeid 3, 4 ja 5 ei kohaldata ICES alarajoonide 27 ja/või 28.2 suhtes, kui on tõendeid selle kohta, et tursasaak neis ICES alarajoonides moodustab vähem kui 3 % tursa kogusaagist piirkonnas B. 
  Komisjonil on õigus võtta
  igal aastal kinnitab komisjon rakendusaktidega ja lõikes 1 osutatud liikmesriikide aruannete ning teaduslike andmete põhjal
  artikli 29a kohaselt vastu delegeeritud õigusakte, millega kinnitatakse selliste
  tõendite olemasolu või puudumine ning sedastatakse,
  kas
  sellest tulenevalt, kas

  kohaldatakse
  asjaomastes alarajoonides kohaldatakse artikli 8 lõike 1 punktis b ning lõigetes 3, 4 ja 5 sätestatud piiranguid. Sellised rakendusaktid võetakse vastu artikli 29b lõikes 2 sätestatud kontrollimenetluse kohaselt.
  [ME 12]

3.   Artikli 8 lõike 1 punkti b ning lõikeid 3, 4 ja 5 kohaldatakse ainult ICES alarajooni 28.1 suhtes, kui on tõendeid selle kohta, et tursasaak seal moodustab üle 1,5 % tursa kogusaagist piirkonnas B. 
  Komisjonil on õigus võtta
  igal aastal kinnitab komisjon rakendusaktidega ja lõikes 1 osutatud liikmesriikide aruannete ning teaduslike andmete põhjal
  artikli 29a kohaselt vastu delegeeritud õigusakte, millega
  kinnitatakse selliste tõendite olemasolu või puudumine ning sedastatakse,
  kas
  sellest tulenevalt, kas

  kohaldatakse
  asjaomases alarajoonis kohaldatakse artikli 8 lõike 1 punktis b ning lõigetes 3, 4 ja 5 sätestatud piiranguid. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 29b lõikes 2 sätestatud kontrollimenetluse kohaselt.
  [ME 13]

4.   Lõigetes 2 ja 3 osutatud rakendusakte

  delegeeritud õigusakte
  kohaldatakse alates järgneva aasta 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini.”[ME 14]

| 7) | Lisatakse järgmine peatükk:
  „VIa peatükk
  Artikkel 29a
  Delegeeritud volituste rakendamine
  1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.
  2.   
  Artikli 8 lõikes 3 ja artikli 29 lõigetes 2 ja 3
  osutatud
  õigus
  võtta vastu delegeeritud õigusakte määramata ajaks volitused artiklites 26 ja 27 antakse komisjonile
  kolmeks aastaks alates ...

   (*).
  Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne kolmeaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist. [ME 15]

  3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklites 26 ja 27

  artikli 8 lõikes 3 ning artikli 29 lõigetes 2 ja 3
  osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tühistamisotsusega

  Tagasivõtmise otsusega
  lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. [ME 16]

  4.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
  5.   
  Artikli 8 lõike 3 ning artikli 29 lõigete 2 ja 3 alusel vastu võetud
  delegeeritud õigusakt artiklitega 26 ja 27 , jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast kõnealusest õigusaktist teatamist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

  Artikkel 29b


  Komiteemenetlus


  1.   Komisjoni abistab määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 alusel loodud kalanduse ja vesiviljeluse nõuandekomitee. Kõnealune komitee on komitee määruse (EL) 182/2011 tähenduses.


  2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.
  [ME 17]

  Artikkel 29c
  Nõukogu otsused
  Kui käesoleva määrusega on ette nähtud, et otsuse teeb nõukogu, teeb nõukogu otsuse vastavalt aluslepingule.” |
| --- | --- |

7)

Lisatakse järgmine peatükk:

„VIa peatükk

Artikkel 29a

Delegeeritud volituste rakendamine

1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.   
  Artikli 8 lõikes 3 ja artikli 29 lõigetes 2 ja 3
  osutatud
  õigus
  võtta vastu delegeeritud õigusakte määramata ajaks volitused artiklites 26 ja 27 antakse komisjonile
  kolmeks aastaks alates ...

   (*).
  Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne kolmeaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist. [ME 15]

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklites 26 ja 27

  artikli 8 lõikes 3 ning artikli 29 lõigetes 2 ja 3
  osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tühistamisotsusega

  Tagasivõtmise otsusega
  lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. [ME 16]

4.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

5.   
  Artikli 8 lõike 3 ning artikli 29 lõigete 2 ja 3 alusel vastu võetud
  delegeeritud õigusakt artiklitega 26 ja 27 , jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast kõnealusest õigusaktist teatamist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

Artikkel 29b

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 alusel loodud kalanduse ja vesiviljeluse nõuandekomitee. Kõnealune komitee on komitee määruse (EL) 182/2011 tähenduses.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.
  [ME 17]

Artikkel 29c

Nõukogu otsused

Kui käesoleva määrusega on ette nähtud, et otsuse teeb nõukogu, teeb nõukogu otsuse vastavalt aluslepingule.”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C 299, 4.10.2012, lk 145.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 16. jaanuar 2013. aasta seisukoht.

2

(3)  ELT L 248, 22.9.2007, lk 1.

3

(4)  
  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

4

ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

(*)  
  Käesoleva määruse jõustumise kuupäev.

*

Käesoleva määruse jõustumise kuupäev.

---

Neljapäev, 17. jaanuar 2013

| 30.12.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 440/200 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 440/200

---

P7_TA(2013)0019

Välispiiride ja viisade rahastamisvahend (otsus alustada institutsioonidevahelisi läbirääkimisi)

Euroopa Parlamendi 17. jaanuari 2013. aasta otsus institutsioonidevaheliste läbirääkimiste alustamise ja mandaadi kohta seoses ettepanekuga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse Sisejulgeolekufondi osana välispiiride ja viisade rahastamisvahend (COM(2011)0750 – C7-0441/2011 – 2011/0365(COD) – 2013/2503(RSP))

(2015/C 440/29)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni ettepanekut,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 70 lõiget 2 ja artiklit 70a, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 70 lõiget 2 ja artiklit 70a,

| 1. | otsustab alustada institutsioonidevahelisi läbirääkimisi järgmise mandaadi alusel: |
| --- | --- |

1.

otsustab alustada institutsioonidevahelisi läbirääkimisi järgmise mandaadi alusel:

MANDAAT

Muudatusettepanek 1

Seadusandliku resolutsiooni projekt

Punkt 1 a (uus)

| Seadusandliku resolutsiooni projekt | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1 a.
     
  juhib tähelepanu asjaolule, et seadusandlikus ettepanekus esitatud rahastamispakett on vaid seadusandjale antud soovitus ning seda ei saa kindlaks määrata enne, kui jõutakse kokkuleppele määruses, millega kehtestatakse mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020; |

Seadusandliku resolutsiooni projekt

Muudatusettepanek

1 a.
     
  juhib tähelepanu asjaolule, et seadusandlikus ettepanekus esitatud rahastamispakett on vaid seadusandjale antud soovitus ning seda ei saa kindlaks määrata enne, kui jõutakse kokkuleppele määruses, millega kehtestatakse mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020;

Muudatusettepanek 2

Seadusandliku resolutsiooni projekt

Punkt 1 b (uus)

| Seadusandliku resolutsiooni projekt | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1 b.
     
  osutab oma 8. juuni 2011. aasta resolutsioonile tulevikku investeerimise ning uue mitmeaastase finantsraamistiku kohta konkurentsivõimelise, jätkusuutliku ja kaasava Euroopa nimel



   (1)



  ; kordab, et järgmises mitmeaastases finantsraamistikus on vaja piisavalt lisavahendeid, et liit saaks täita oma olemasolevad poliitilised prioriteedid ja Lissaboni lepingus sätestatud uued ülesanded ning reageerida ootamatutele sündmustele; märgib, et isegi kui järgmise mitmeaastase finantsraamistiku ressursside kasv oleks vähemalt 5 % 2013. aastaga võrreldes, aitaks see vaid piiratud määral kaasa liidu kokkulepitud eesmärkide ja kohustuste ning liidu solidaarsuspõhimõtte elluviimisele; palub nõukogul, juhul kui nõukogu ei jaga seda seisukohta, selgelt välja tuua, millised poliitilised prioriteedid või projektid võiks täielikult kõrvale jätta, hoolimata nende tõendatud Euroopa lisaväärtusest; |

Seadusandliku resolutsiooni projekt

Muudatusettepanek

1 b.
     
  osutab oma 8. juuni 2011. aasta resolutsioonile tulevikku investeerimise ning uue mitmeaastase finantsraamistiku kohta konkurentsivõimelise, jätkusuutliku ja kaasava Euroopa nimel



   (1)



  ; kordab, et järgmises mitmeaastases finantsraamistikus on vaja piisavalt lisavahendeid, et liit saaks täita oma olemasolevad poliitilised prioriteedid ja Lissaboni lepingus sätestatud uued ülesanded ning reageerida ootamatutele sündmustele; märgib, et isegi kui järgmise mitmeaastase finantsraamistiku ressursside kasv oleks vähemalt 5 % 2013. aastaga võrreldes, aitaks see vaid piiratud määral kaasa liidu kokkulepitud eesmärkide ja kohustuste ning liidu solidaarsuspõhimõtte elluviimisele; palub nõukogul, juhul kui nõukogu ei jaga seda seisukohta, selgelt välja tuua, millised poliitilised prioriteedid või projektid võiks täielikult kõrvale jätta, hoolimata nende tõendatud Euroopa lisaväärtusest;

Muudatusettepanek 3

Seadusandliku resolutsiooni projekt

Punkt 1 c (uus)

| Seadusandliku resolutsiooni projekt | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1 c.
     
  rõhutab, et pidades silmas liidu poolt juba kindlaksmääratud ülesandeid, peab komisjon asjaomaseid poliitilisi prioriteete oma ettepanekus ettenägelikul ja nõuetekohasel viisil kajastama; |

Seadusandliku resolutsiooni projekt

Muudatusettepanek

1 c.
     
  rõhutab, et pidades silmas liidu poolt juba kindlaksmääratud ülesandeid, peab komisjon asjaomaseid poliitilisi prioriteete oma ettepanekus ettenägelikul ja nõuetekohasel viisil kajastama;

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (1) | Euroopa Liidu eesmärk tagada kõrge turvalisuse tase vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 67 lõige 3) tuleks saavutada muu hulgas ühismeetmete kaudu, mida võetakse seoses sisepiiride ületamise, piirikontrolliga välispiiril ja ühise viisapoliitikaga ning mis moodustavad osa
  mitmekihilisest süsteemist
  , mille eesmärk on lihtsustada seaduslikku reisimist ja tõkestada ebaseaduslikku rännet. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1)

Euroopa Liidu eesmärk tagada kõrge turvalisuse tase vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 67 lõige 3) tuleks saavutada muu hulgas ühismeetmete kaudu, mida võetakse seoses sisepiiride ületamise, piirikontrolliga välispiiril ja ühise viisapoliitikaga ning mis moodustavad osa
  mitmekihilisest süsteemist
  , mille eesmärk on lihtsustada seaduslikku reisimist ja tõkestada ebaseaduslikku rännet.

| (1) | Euroopa Liidu eesmärk tagada kõrge turvalisuse tase vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 67 lõige 3) tuleks saavutada muu hulgas ühismeetmete kaudu, mida võetakse seoses sisepiiride ületamise, piirikontrolliga välispiiril ja ühise viisapoliitikaga ning mis moodustavad osa
  lähenemissüsteemist
  ,
  mis võimaldaks andmete vahetamist, täielikku teadlikkust olukorrast ning
  mille eesmärk on lihtsustada seaduslikku reisimist
  liidus ja rahvusvahelist suhtlemist kultuurilise mitmekesisuse ja kultuuridevahelise mõistmise edendamiseks ja arendamiseks,
  ja tõkestada ebaseaduslikku rännet.
  Selle eesmärgi täitmisel on vaja tagada põhiõigustest kinnipidamine vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 67 lõikele 1, inimväärikuse austamine vastavalt Euroopa Liidu põhiõiguste harta ja Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni sätetele ning ühise varjupaiga-, sisserände- ja välispiiril teostatava kontrolli poliitika väljatöötamise osas tagada kolmandate riikide kodanike õiglane kohtlemine vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 67 lõikele 2, nende varjupaigaõiguse ja rahvusvahelise kaitse põhimõtte austamine, sisserändajate mittetagasisaatmise ja merepääste põhimõtte järgimine ning kinnipidamine Euroopa Liidu ja liikmesriikide rahvusvahelistest kohustustest, mis tulenevad rahvusvahelistest õigusaktidest, millega nad on ühinenud, näiteks 28. juuli 1951. aasta Genfi pagulasseisundi konventsioonist, mida on täiendatud 31. jaanuari 1967. aasta New Yorgi protokolliga. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liidu eesmärk tagada kõrge turvalisuse tase vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 67 lõige 3) tuleks saavutada muu hulgas ühismeetmete kaudu, mida võetakse seoses sisepiiride ületamise, piirikontrolliga välispiiril ja ühise viisapoliitikaga ning mis moodustavad osa
  lähenemissüsteemist
  ,
  mis võimaldaks andmete vahetamist, täielikku teadlikkust olukorrast ning
  mille eesmärk on lihtsustada seaduslikku reisimist
  liidus ja rahvusvahelist suhtlemist kultuurilise mitmekesisuse ja kultuuridevahelise mõistmise edendamiseks ja arendamiseks,
  ja tõkestada ebaseaduslikku rännet.
  Selle eesmärgi täitmisel on vaja tagada põhiõigustest kinnipidamine vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 67 lõikele 1, inimväärikuse austamine vastavalt Euroopa Liidu põhiõiguste harta ja Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni sätetele ning ühise varjupaiga-, sisserände- ja välispiiril teostatava kontrolli poliitika väljatöötamise osas tagada kolmandate riikide kodanike õiglane kohtlemine vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 67 lõikele 2, nende varjupaigaõiguse ja rahvusvahelise kaitse põhimõtte austamine, sisserändajate mittetagasisaatmise ja merepääste põhimõtte järgimine ning kinnipidamine Euroopa Liidu ja liikmesriikide rahvusvahelistest kohustustest, mis tulenevad rahvusvahelistest õigusaktidest, millega nad on ühinenud, näiteks 28. juuli 1951. aasta Genfi pagulasseisundi konventsioonist, mida on täiendatud 31. jaanuari 1967. aasta New Yorgi protokolliga.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (1 a) | Liit vajab sidusamat lähenemist rände haldamise ja sisejulgeoleku sisemiste ja väliste aspektidega tegelemisel ning peaks looma korrelatsiooni ebaseadusliku sisserändega võitlemise ning välispiiri kaitse parandamise vahel, parema koostöö ning dialoogi kolmandate riikidega ebaseadusliku sisserändega tegelemisel ja seadusliku rände soodustamisel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1 a)

Liit vajab sidusamat lähenemist rände haldamise ja sisejulgeoleku sisemiste ja väliste aspektidega tegelemisel ning peaks looma korrelatsiooni ebaseadusliku sisserändega võitlemise ning välispiiri kaitse parandamise vahel, parema koostöö ning dialoogi kolmandate riikidega ebaseadusliku sisserändega tegelemisel ja seadusliku rände soodustamisel.

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 1 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (1 b) | On vaja töötada välja integreeritud lähenemisviis rände ja varjupaiga taotlemise survest põhjustatud probleemidele ning Euroopa Liidu välispiiri haldamise vajadustele, ning näha hädaolukordadeks ette eelarve ja piisavad vahendid, et lahendada need probleemid inimõiguste austamise ja kõikide liikmesriikide solidaarsuse vaimus, unustamata sealjuures siseriiklikke kohustusi ja tagades selge tööjaotuse. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1 b)

On vaja töötada välja integreeritud lähenemisviis rände ja varjupaiga taotlemise survest põhjustatud probleemidele ning Euroopa Liidu välispiiri haldamise vajadustele, ning näha hädaolukordadeks ette eelarve ja piisavad vahendid, et lahendada need probleemid inimõiguste austamise ja kõikide liikmesriikide solidaarsuse vaimus, unustamata sealjuures siseriiklikke kohustusi ja tagades selge tööjaotuse.

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 1 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (1 c) | Euroopa Parlament rõhutas oma 8. juuni 2011. aasta resolutsioonis



   (2)



  ka parema sünergia arendamise vajadust erinevate fondide ja programmide vahel ning osutas asjaolule, et fondide haldamise lihtsustamine ja ristrahastamise lubamine võimaldab eraldada ühistele eesmärkidele rohkem vahendeid, tervitas komisjoni kavatsust vähendada sisepoliitika eelarveliste vahendite koguarvu kahesambalisse struktuuri ja võimaluse korral ühise juhtimise alla ning väljendas oma veendumust, et see lähenemisviis peaks andma märkimisväärse panuse praeguste fondide ja programmide suurendatud lihtsustamisele, otstarbekamaks muutmisele, konsolideerimisele ja läbipaistvamaks muutmisele. Euroopa Parlament rõhutas siiski vajadust tagada, et sisepoliitika eri eesmärgid ei läheks segamini. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1 c)

Euroopa Parlament rõhutas oma 8. juuni 2011. aasta resolutsioonis



   (2)



  ka parema sünergia arendamise vajadust erinevate fondide ja programmide vahel ning osutas asjaolule, et fondide haldamise lihtsustamine ja ristrahastamise lubamine võimaldab eraldada ühistele eesmärkidele rohkem vahendeid, tervitas komisjoni kavatsust vähendada sisepoliitika eelarveliste vahendite koguarvu kahesambalisse struktuuri ja võimaluse korral ühise juhtimise alla ning väljendas oma veendumust, et see lähenemisviis peaks andma märkimisväärse panuse praeguste fondide ja programmide suurendatud lihtsustamisele, otstarbekamaks muutmisele, konsolideerimisele ja läbipaistvamaks muutmisele. Euroopa Parlament rõhutas siiski vajadust tagada, et sisepoliitika eri eesmärgid ei läheks segamini.

Selgitus

Euroopa Parlamendi 8. juuni 2011. aasta resolutsioon tulevikku investeerimise ning uue mitmeaastase finantsraamistiku kohta konkurentsivõimelise, jätkusuutliku ja kaasava Euroopa nimel, punkt 109.

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (2 a) | Vastavalt Euroopa Liidu sisejulgeoleku strateegiale tuleks vabaduse, turvalisuse ja õigluse eesmärkide poole püüelda samaaegselt, ning selleks, et saavutada vabadus ja õiglus, tuleks alati kooskõlas aluslepingute ja õigusriigi põhimõtete ning liidu põhiõiguste ja -kohustustega püüda saavutada ka turvalisust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2 a)

Vastavalt Euroopa Liidu sisejulgeoleku strateegiale tuleks vabaduse, turvalisuse ja õigluse eesmärkide poole püüelda samaaegselt, ning selleks, et saavutada vabadus ja õiglus, tuleks alati kooskõlas aluslepingute ja õigusriigi põhimõtete ning liidu põhiõiguste ja -kohustustega püüda saavutada ka turvalisust.

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (3) | Sisejulgeoleku strateegia elluviimisel tuleks juhinduda peamiselt sellistest põhimõtetest nagu liikmesriikidevaheline solidaarsus, selgus ülesannete jaotamisel,
  põhiõigustest
  ja õigusriigi põhimõttest kinnipidamine, jõuline keskendumine ülemaailmsele vaatenurgale ja
  lahutamatu seotus välisjulgeolekuga
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(3)

Sisejulgeoleku strateegia elluviimisel tuleks juhinduda peamiselt sellistest põhimõtetest nagu liikmesriikidevaheline solidaarsus, selgus ülesannete jaotamisel,
  põhiõigustest
  ja õigusriigi põhimõttest kinnipidamine, jõuline keskendumine ülemaailmsele vaatenurgale ja
  lahutamatu seotus välisjulgeolekuga
  .

| (3) | Sisejulgeoleku strateegia elluviimisel tuleks juhinduda peamiselt sellistest põhimõtetest nagu liikmesriikidevaheline solidaarsus, selgus ülesannete jaotamisel,
  põhivabadustest, inimõigustest
  ja õigusriigi põhimõttest kinnipidamine, jõuline keskendumine ülemaailmsele vaatenurgale ja
  täielik vastavus Euroopa Liidu lepingu artiklis 21 sätestatud liidu välispoliitika eesmärkidele
  . |
| --- | --- |

(3)

Sisejulgeoleku strateegia elluviimisel tuleks juhinduda peamiselt sellistest põhimõtetest nagu liikmesriikidevaheline solidaarsus, selgus ülesannete jaotamisel,
  põhivabadustest, inimõigustest
  ja õigusriigi põhimõttest kinnipidamine, jõuline keskendumine ülemaailmsele vaatenurgale ja
  täielik vastavus Euroopa Liidu lepingu artiklis 21 sätestatud liidu välispoliitika eesmärkidele
  .

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (3 a) | Sisejulgeoleku fond peaks eriti arvesse võtma liikmesriike, keda nende geograafilise asukoha tõttu ähvardab ebaproportsionaalselt suur rändevoogudest tingitud koormus. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(3 a)

Sisejulgeoleku fond peaks eriti arvesse võtma liikmesriike, keda nende geograafilise asukoha tõttu ähvardab ebaproportsionaalselt suur rändevoogudest tingitud koormus.

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 6 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (6 a) | Käesoleva määruse ja määruse (EL) nr XXX/2012 (millega luuakse Sisejulgeolekufondi osana politseikoostöö, kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ning kriisiohje rahastamisvahend) jaoks ettenähtud koguvahendid peaksid moodustama terveks fondi kehtivusajaks rahastamispaketi, mis kujutaks endast peamist juhist eelarvepädevatele institutsioonidele iga-aastase eelarvemenetluse ajal kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvealase koostöö ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta sõlmitud institutsioonidevahelise kokkuleppe xxx/201z punktiga 17. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6 a)

Käesoleva määruse ja määruse (EL) nr XXX/2012 (millega luuakse Sisejulgeolekufondi osana politseikoostöö, kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ning kriisiohje rahastamisvahend) jaoks ettenähtud koguvahendid peaksid moodustama terveks fondi kehtivusajaks rahastamispaketi, mis kujutaks endast peamist juhist eelarvepädevatele institutsioonidele iga-aastase eelarvemenetluse ajal kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvealase koostöö ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta sõlmitud institutsioonidevahelise kokkuleppe xxx/201z punktiga 17.

Selgitus

Muudatusettepaneku eesmärk on kajastada ettepaneku võtta vastu määrus, millega luuakse Sisejulgeolekufondi osana politseikoostöö, kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ning kriisiohje rahastamisvahend (COM(2011)0753), põhjendust 8.

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (8) | Sisejulgeolekufond peaks väljendama oma solidaarsust rahalise toetuse kaudu, mida antakse Schengeni välispiire käsitlevaid sätteid täies ulatuses kohaldavatele liikmesriikidele ning ka neile riikidele, kes teevad ettevalmistusi nende täielikuks kohaldamiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(8)

Sisejulgeolekufond peaks väljendama oma solidaarsust rahalise toetuse kaudu, mida antakse Schengeni välispiire käsitlevaid sätteid täies ulatuses kohaldavatele liikmesriikidele ning ka neile riikidele, kes teevad ettevalmistusi nende täielikuks kohaldamiseks.

| (8) | Sisejulgeolekufond peaks väljendama oma solidaarsust rahalise toetuse kaudu, mida antakse Schengeni välispiire käsitlevaid sätteid täies ulatuses kohaldavatele liikmesriikidele ning ka neile riikidele, kes teevad ettevalmistusi nende täielikuks kohaldamiseks
  ja kes austavad rahvusvahelist õigust, pakkudes hädalistele abi ja kaitset
  . |
| --- | --- |

(8)

Sisejulgeolekufond peaks väljendama oma solidaarsust rahalise toetuse kaudu, mida antakse Schengeni välispiire käsitlevaid sätteid täies ulatuses kohaldavatele liikmesriikidele ning ka neile riikidele, kes teevad ettevalmistusi nende täielikuks kohaldamiseks
  ja kes austavad rahvusvahelist õigust, pakkudes hädalistele abi ja kaitset
  .

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 11

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (11) | Liikmesriigid, kes piire ja viisasid reguleeriva Schengeni acquis’ sätteid järgides välispiiridel ja konsulaaresindustes oma ülesandeid täidavad, tegutsevad kõikide Schengeni ala liikmesriikide huvides ja nende nimel ning osutavad seega liidule avalik-õiguslikku teenust.
  Solidaarsuse väljendamiseks
  tuleks
  käesolevast rahastamisvahendist
  anda toetust piirikontrolli- ja viisapoliitikaga seotud tegevuskulude katmiseks ning võimaldada liikmesriikidel süstemaatiliselt säilitada selle kõikide jaoks mõeldud teenuse osutamiseks vajalik suutlikkus. Selline abi seisneb käesoleva rahastamisvahendi eesmärkidele vastavate kulude täielikus hüvitamises ning on riiklike programmide lahutamatu osa. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(11)

Liikmesriigid, kes piire ja viisasid reguleeriva Schengeni acquis’ sätteid järgides välispiiridel ja konsulaaresindustes oma ülesandeid täidavad, tegutsevad kõikide Schengeni ala liikmesriikide huvides ja nende nimel ning osutavad seega liidule avalik-õiguslikku teenust.
  Solidaarsuse väljendamiseks
  tuleks
  käesolevast rahastamisvahendist
  anda toetust piirikontrolli- ja viisapoliitikaga seotud tegevuskulude katmiseks ning võimaldada liikmesriikidel süstemaatiliselt säilitada selle kõikide jaoks mõeldud teenuse osutamiseks vajalik suutlikkus. Selline abi seisneb käesoleva rahastamisvahendi eesmärkidele vastavate kulude täielikus hüvitamises ning on riiklike programmide lahutamatu osa.

| (11) | Liikmesriigid, kes piire ja viisasid reguleeriva Schengeni acquis’ sätteid järgides välispiiridel ja konsulaaresindustes oma ülesandeid täidavad, tegutsevad kõikide Schengeni ala liikmesriikide huvides ja nende nimel ning osutavad seega liidule avalik-õiguslikku teenust.
  Käesolevast rahastamisvahendist
  tuleks anda toetust piirikontrolli- ja viisapoliitikaga seotud tegevuskulude katmiseks ning võimaldada liikmesriikidel süstemaatiliselt säilitada selle kõikide jaoks mõeldud teenuse osutamiseks vajalik suutlikkus. Selline abi seisneb käesoleva rahastamisvahendi eesmärkidele vastavate
  konkreetsete
  kulude täielikus hüvitamises ning on riiklike programmide lahutamatu osa.
  Et vältida töö dubleerimist ja killustatust ning suurendada kulutõhusust, peaks Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuur (Frontex) koordineerima liikmesriikide tegevust, mida rahastatakse tegevuskulude toetusest. |
| --- | --- |

(11)

Liikmesriigid, kes piire ja viisasid reguleeriva Schengeni acquis’ sätteid järgides välispiiridel ja konsulaaresindustes oma ülesandeid täidavad, tegutsevad kõikide Schengeni ala liikmesriikide huvides ja nende nimel ning osutavad seega liidule avalik-õiguslikku teenust.
  Käesolevast rahastamisvahendist
  tuleks anda toetust piirikontrolli- ja viisapoliitikaga seotud tegevuskulude katmiseks ning võimaldada liikmesriikidel süstemaatiliselt säilitada selle kõikide jaoks mõeldud teenuse osutamiseks vajalik suutlikkus. Selline abi seisneb käesoleva rahastamisvahendi eesmärkidele vastavate
  konkreetsete
  kulude täielikus hüvitamises ning on riiklike programmide lahutamatu osa.
  Et vältida töö dubleerimist ja killustatust ning suurendada kulutõhusust, peaks Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuur (Frontex) koordineerima liikmesriikide tegevust, mida rahastatakse tegevuskulude toetusest.

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 13

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (13) | Selle
  rahastamisvahendi rakendamisel tuleb täielikult kinni pidada Euroopa Liidu põhiõiguste hartas
  sätestatud õigustest ja põhimõtetest
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(13)

Selle
  rahastamisvahendi rakendamisel tuleb täielikult kinni pidada Euroopa Liidu põhiõiguste hartas
  sätestatud õigustest ja põhimõtetest
  .

| (13) | Liidu jaoks on äärmiselt oluline austada sisserändajate ja pagulaste inimõigusi.
  Rahastamisvahendi rakendamisel tuleb täielikult kinni pidada
  õigustest ja põhimõtetest, mis on sätestatud
  Euroopa Liidu põhiõiguste hartas
  , Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonis, Genfi pagulasseisundi konventsioonis, ÜRO mereõiguse konventsioonis, ÜRO inimõiguste lepingutes ja rahvusvahelises humanitaarõiguses
  . |
| --- | --- |

(13)

Liidu jaoks on äärmiselt oluline austada sisserändajate ja pagulaste inimõigusi.
  Rahastamisvahendi rakendamisel tuleb täielikult kinni pidada
  õigustest ja põhimõtetest, mis on sätestatud
  Euroopa Liidu põhiõiguste hartas
  , Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonis, Genfi pagulasseisundi konventsioonis, ÜRO mereõiguse konventsioonis, ÜRO inimõiguste lepingutes ja rahvusvahelises humanitaarõiguses
  .

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 13 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (13 a) | Välispiirikontrolli ühetaoline kõrge kvaliteet on vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala tugevdamisel hädavajalik. Komisjon peaks seetõttu kehtestama kindlad suunised, mis tagavad liikmesriikidevahelise koordineerimise infrastruktuuri, varustuse, transpordivahendite ja IT-süsteemide vallas ja aitavad täita ühiseid turvastandardeid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(13 a)

Välispiirikontrolli ühetaoline kõrge kvaliteet on vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala tugevdamisel hädavajalik. Komisjon peaks seetõttu kehtestama kindlad suunised, mis tagavad liikmesriikidevahelise koordineerimise infrastruktuuri, varustuse, transpordivahendite ja IT-süsteemide vallas ja aitavad täita ühiseid turvastandardeid.

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 13 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (13 b) | Vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 3 peaks rahastamisvahend toetama tegevusi, mis tagavad laste kaitse, keda ähvardab oht välispiiridel.




  Eelkõige tuleks rahastamisvahendi meetmetega edendada ohus olevate laste tuvastamist, neile viivitamata abi andmist ja nende kaitseteenistustele üleandmist, sealhulgas saatjata lastele erikaitse ja -abi pakkumist;




  Peaks toimuma regulaarne seire ja hindamine, sealhulgas kulude järelevalve, et hinnata viisi, kuidas laste kaitsmise küsimusega tegeletakse rahastamisvahendi meetmete kaudu. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(13 b)

Vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 3 peaks rahastamisvahend toetama tegevusi, mis tagavad laste kaitse, keda ähvardab oht välispiiridel.

Eelkõige tuleks rahastamisvahendi meetmetega edendada ohus olevate laste tuvastamist, neile viivitamata abi andmist ja nende kaitseteenistustele üleandmist, sealhulgas saatjata lastele erikaitse ja -abi pakkumist;

Peaks toimuma regulaarne seire ja hindamine, sealhulgas kulude järelevalve, et hinnata viisi, kuidas laste kaitsmise küsimusega tegeletakse rahastamisvahendi meetmete kaudu.

Selgitus

EL on võtnud endale kohustuse kaitsta lapse õigusi. Need jõupingutused tuleb käesoleva määruse rakendamises ja täitmises nähtavaks teha.

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 14

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (14) | Et tagada välispiirikontrolli ühetaoline kõrge kvaliteet ja lihtsustada
  välispiiride
  seaduslikku
  ületamist
  ELi sisejulgeoleku strateegia raames, tuleks rahastamisvahendiga toetada Euroopa ühise välispiiride haldamise süsteemi väljaarendamist sellisena, et hõlmatud oleksid kõik poliitika, õigusaktide, süstemaatilise koostöö, finantskoormuse jagamise, personali, varustuse ja tehnikaga seotud meetmeid, mida võtavad liikmesriikide erinevate tasemete pädevad asutused, kes teevad koostööd Frontexiga, kolmandate riikidega ja vajaduse korral muude osalejatega ja kasutavad lisaks muule ka neljatasandilist piirijulgeoleku mudelit ja Euroopa Liidu integreeritud riskianalüüsi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(14)

Et tagada välispiirikontrolli ühetaoline kõrge kvaliteet ja lihtsustada
  välispiiride
  seaduslikku
  ületamist
  ELi sisejulgeoleku strateegia raames, tuleks rahastamisvahendiga toetada Euroopa ühise välispiiride haldamise süsteemi väljaarendamist sellisena, et hõlmatud oleksid kõik poliitika, õigusaktide, süstemaatilise koostöö, finantskoormuse jagamise, personali, varustuse ja tehnikaga seotud meetmeid, mida võtavad liikmesriikide erinevate tasemete pädevad asutused, kes teevad koostööd Frontexiga, kolmandate riikidega ja vajaduse korral muude osalejatega ja kasutavad lisaks muule ka neljatasandilist piirijulgeoleku mudelit ja Euroopa Liidu integreeritud riskianalüüsi.

| (14) | Et tagada välispiirikontrolli ühetaoline kõrge kvaliteet ja
  organiseerida ja
  lihtsustada seaduslikku
  sisserännet ja liikuvust
  ELi sisejulgeoleku strateegia raames, tuleks rahastamisvahendiga toetada Euroopa ühise välispiiride haldamise süsteemi väljaarendamist sellisena, et hõlmatud oleksid kõik meetmed, mis on seotud poliitika, õigusaktide, süstemaatilise koostöö, finantskoormuse jagamise,
  ebaseaduslike sisserändajate piiriületuspunktide olukorra ja muutuvate olude hindamise,
  personali, varustuse ja tehnikaga, mida võtavad liikmesriikide erinevate tasemete pädevad asutused, kes teevad koostööd Frontexiga, kolmandate riikidega ja vajaduse korral muude osalejatega ja kasutavad lisaks muule ka neljatasandilist piirijulgeoleku mudelit ja Euroopa Liidu integreeritud riskianalüüsi. |
| --- | --- |

(14)

Et tagada välispiirikontrolli ühetaoline kõrge kvaliteet ja
  organiseerida ja
  lihtsustada seaduslikku
  sisserännet ja liikuvust
  ELi sisejulgeoleku strateegia raames, tuleks rahastamisvahendiga toetada Euroopa ühise välispiiride haldamise süsteemi väljaarendamist sellisena, et hõlmatud oleksid kõik meetmed, mis on seotud poliitika, õigusaktide, süstemaatilise koostöö, finantskoormuse jagamise,
  ebaseaduslike sisserändajate piiriületuspunktide olukorra ja muutuvate olude hindamise,
  personali, varustuse ja tehnikaga, mida võtavad liikmesriikide erinevate tasemete pädevad asutused, kes teevad koostööd Frontexiga, kolmandate riikidega ja vajaduse korral muude osalejatega ja kasutavad lisaks muule ka neljatasandilist piirijulgeoleku mudelit ja Euroopa Liidu integreeritud riskianalüüsi.

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 16

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (16) | Hõlmatud peaksid olema ka liikmesriikide meetmed ja liikmesriikidevaheline koostöö viisapoliitika ja välispiiri kontrollimisele eelnevas etapis tehtava muu piirieelse tegevuse valdkonnas. Liikmesriikide kolmandates riikides paiknevate konsulaarteenistuste tegevuse tõhus juhtimine aitab edendada ühist viisapoliitikat mitmetasandilises süsteemis, mille eesmärk on lihtsustada seaduslikku
  reisimist ja takistada
  ebaseaduslikku sisserännet Euroopa Liitu ning mis on ühise integreeritud piirihaldussüsteemi lahutamatu osa. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(16)

Hõlmatud peaksid olema ka liikmesriikide meetmed ja liikmesriikidevaheline koostöö viisapoliitika ja välispiiri kontrollimisele eelnevas etapis tehtava muu piirieelse tegevuse valdkonnas. Liikmesriikide kolmandates riikides paiknevate konsulaarteenistuste tegevuse tõhus juhtimine aitab edendada ühist viisapoliitikat mitmetasandilises süsteemis, mille eesmärk on lihtsustada seaduslikku
  reisimist ja takistada
  ebaseaduslikku sisserännet Euroopa Liitu ning mis on ühise integreeritud piirihaldussüsteemi lahutamatu osa.

| (16) | Hõlmatud peaksid olema ka liikmesriikide meetmed ja liikmesriikidevaheline koostöö viisapoliitika ja välispiiri kontrollimisele eelnevas etapis tehtava muu piirieelse tegevuse valdkonnas
  , eelkõige meetmed, mis seavad esiplaanile merepiiride turvalisuse ja lihtsustavad seaduslikku rännet ja liikuvust, kasutades täielikult ära viisainfosüsteemi (VIS), et edendada kulutõhusust ja vältida topeltkulutusi
  . Liikmesriikide kolmandates riikides paiknevate konsulaarteenistuste tegevuse tõhus juhtimine aitab edendada ühist viisapoliitikat mitmetasandilises süsteemis, mille eesmärk on korraldada ja lihtsustada seaduslikku
  rännet ja liikuvust ning ära hoida
  ebaseaduslikku sisserännet Euroopa Liitu
  , aidates sealjuures inimesi merehädas,
  ning mis on ühise integreeritud piirihaldussüsteemi lahutamatu osa. |
| --- | --- |

(16)

Hõlmatud peaksid olema ka liikmesriikide meetmed ja liikmesriikidevaheline koostöö viisapoliitika ja välispiiri kontrollimisele eelnevas etapis tehtava muu piirieelse tegevuse valdkonnas
  , eelkõige meetmed, mis seavad esiplaanile merepiiride turvalisuse ja lihtsustavad seaduslikku rännet ja liikuvust, kasutades täielikult ära viisainfosüsteemi (VIS), et edendada kulutõhusust ja vältida topeltkulutusi
  . Liikmesriikide kolmandates riikides paiknevate konsulaarteenistuste tegevuse tõhus juhtimine aitab edendada ühist viisapoliitikat mitmetasandilises süsteemis, mille eesmärk on korraldada ja lihtsustada seaduslikku
  rännet ja liikuvust ning ära hoida
  ebaseaduslikku sisserännet Euroopa Liitu
  , aidates sealjuures inimesi merehädas,
  ning mis on ühise integreeritud piirihaldussüsteemi lahutamatu osa.

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 17

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (17) | Lisaks tuleks toetada Schengeni riikide territooriumil võetavaid meetmeid, mille eesmärk on välja arendada Schengeni ala üldist toimimist tugevdav ühine integreeritud piirihaldussüsteem. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(17)

Lisaks tuleks toetada Schengeni riikide territooriumil võetavaid meetmeid, mille eesmärk on välja arendada Schengeni ala üldist toimimist tugevdav ühine integreeritud piirihaldussüsteem.

| (17) | Lisaks tuleks toetada Schengeni riikide territooriumil võetavaid meetmeid, mille eesmärk on välja arendada Schengeni ala üldist toimimist tugevdav ühine integreeritud piirihaldussüsteem.
  Liikmesriigid peaksid eelkõige eraldama Euroopa piiride valvamise süsteemile (EUROSUR) vajalikud rahastamisvahendid, et tagada võrgustiku tõhus toimimine. |
| --- | --- |

(17)

Lisaks tuleks toetada Schengeni riikide territooriumil võetavaid meetmeid, mille eesmärk on välja arendada Schengeni ala üldist toimimist tugevdav ühine integreeritud piirihaldussüsteem.
  Liikmesriigid peaksid eelkõige eraldama Euroopa piiride valvamise süsteemile (EUROSUR) vajalikud rahastamisvahendid, et tagada võrgustiku tõhus toimimine.

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 18

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (18) | Käesolevast rahastamisvahendist tuleks toetada ka Euroopa Liidu tegevust selliste IT-süsteemide väljatöötamisel, mis annaksid liikmesriikidele abivahendid kolmandate riikide kodanike piiriülese liikumise tõhusamaks juhtimiseks ning tagaksid reisijate
  parema
  tuvastamise ja kontrollimise (nn arukad piirid). Selleks tuleks luua programm, mille eesmärk on selliste süsteemide kesksete ja riiklike osade väljatöötamisega seotud kulude katmine, tehnilise järjepidevuse tagamine, kulude kokkuhoid ja süsteemide tõrgeteta rakendamine liikmesriikides. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(18)

Käesolevast rahastamisvahendist tuleks toetada ka Euroopa Liidu tegevust selliste IT-süsteemide väljatöötamisel, mis annaksid liikmesriikidele abivahendid kolmandate riikide kodanike piiriülese liikumise tõhusamaks juhtimiseks ning tagaksid reisijate
  parema
  tuvastamise ja kontrollimise (nn arukad piirid). Selleks tuleks luua programm, mille eesmärk on selliste süsteemide kesksete ja riiklike osade väljatöötamisega seotud kulude katmine, tehnilise järjepidevuse tagamine, kulude kokkuhoid ja süsteemide tõrgeteta rakendamine liikmesriikides.

| (18) | Käesolevast rahastamisvahendist tuleks toetada ka liidu tegevust selliste IT-süsteemide väljatöötamisel, mis annaksid liikmesriikidele abivahendid kolmandate riikide kodanike piiriülese liikumise tõhusamaks juhtimiseks ning tagaksid reisijate
  tulemuslikuma
  tuvastamise ja kontrollimise (nn arukad piirid)
  ning suurendaksid seeläbi ka piirijulgeolekut ja mõjuksid hästi majandusele
  . Selleks tuleks luua programm, mille eesmärk on selliste süsteemide kesksete ja riiklike osade väljatöötamisega seotud kulude katmine, tehnilise järjepidevuse tagamine,
  koostoimimisvõime teiste liidu infotehnoloogiliste süsteemidega,
  kulude kokkuhoid ja süsteemide tõrgeteta rakendamine liikmesriikides. |
| --- | --- |

(18)

Käesolevast rahastamisvahendist tuleks toetada ka liidu tegevust selliste IT-süsteemide väljatöötamisel, mis annaksid liikmesriikidele abivahendid kolmandate riikide kodanike piiriülese liikumise tõhusamaks juhtimiseks ning tagaksid reisijate
  tulemuslikuma
  tuvastamise ja kontrollimise (nn arukad piirid)
  ning suurendaksid seeläbi ka piirijulgeolekut ja mõjuksid hästi majandusele
  . Selleks tuleks luua programm, mille eesmärk on selliste süsteemide kesksete ja riiklike osade väljatöötamisega seotud kulude katmine, tehnilise järjepidevuse tagamine,
  koostoimimisvõime teiste liidu infotehnoloogiliste süsteemidega,
  kulude kokkuhoid ja süsteemide tõrgeteta rakendamine liikmesriikides.

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 19

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (19) | Et ettenägematule rändesurvele ja
  piirijulgeolekuohtudele
  viivitamata reageerida, peaks olema võimalik anda erakorralist abi kooskõlas määrusega ...2012/EL, millega kehtestatakse Varjupaiga- ja Rändefondi ning politseikoostöö, kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ning kriisiohje rahastamisvahendi suhtes kohaldatavad üldsätted, kehtestatud raamistikuga. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(19)

Et ettenägematule rändesurvele ja
  piirijulgeolekuohtudele
  viivitamata reageerida, peaks olema võimalik anda erakorralist abi kooskõlas määrusega ...2012/EL, millega kehtestatakse Varjupaiga- ja Rändefondi ning politseikoostöö, kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ning kriisiohje rahastamisvahendi suhtes kohaldatavad üldsätted, kehtestatud raamistikuga.

| (19) | Et ettenägematule rändesurvele ja
  piirijulgeolekuriskidele
  viivitamata reageerida, peaks olema võimalik anda erakorralist abi kooskõlas määrusega ...2012/EL, millega kehtestatakse Varjupaiga- ja Rändefondi ning politseikoostöö, kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ning kriisiohje rahastamisvahendi suhtes kohaldatavad üldsätted, kehtestatud raamistikuga. |
| --- | --- |

(19)

Et ettenägematule rändesurvele ja
  piirijulgeolekuriskidele
  viivitamata reageerida, peaks olema võimalik anda erakorralist abi kooskõlas määrusega ...2012/EL, millega kehtestatakse Varjupaiga- ja Rändefondi ning politseikoostöö, kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ning kriisiohje rahastamisvahendi suhtes kohaldatavad üldsätted, kehtestatud raamistikuga.

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 20

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (20) | Schengeni ala kui terviku solidaarsuse edendamiseks peaksid asjaomased liikmesriigid pärast puuduste või võimalike
  ohtude
  tuvastamist, eriti kui need leiti Schengeni hindamise käigus, võtma kõnealuses küsimuses järelmeetmeid, kasutades võimaluse korral erakorralise abi meetmete täiendamiseks oma programmide prioriteetide järgi kindlaksmääratud vahendeid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(20)

Schengeni ala kui terviku solidaarsuse edendamiseks peaksid asjaomased liikmesriigid pärast puuduste või võimalike
  ohtude
  tuvastamist, eriti kui need leiti Schengeni hindamise käigus, võtma kõnealuses küsimuses järelmeetmeid, kasutades võimaluse korral erakorralise abi meetmete täiendamiseks oma programmide prioriteetide järgi kindlaksmääratud vahendeid.

| (20) | Schengeni ala kui terviku solidaarsuse edendamiseks peaksid asjaomased liikmesriigid pärast puuduste või võimalike
  riskide
  tuvastamist, eriti kui need leiti Schengeni hindamise käigus, võtma kõnealuses küsimuses järelmeetmeid, kasutades võimaluse korral erakorralise abi meetmete täiendamiseks oma programmide prioriteetide järgi kindlaksmääratud vahendeid. |
| --- | --- |

(20)

Schengeni ala kui terviku solidaarsuse edendamiseks peaksid asjaomased liikmesriigid pärast puuduste või võimalike
  riskide
  tuvastamist, eriti kui need leiti Schengeni hindamise käigus, võtma kõnealuses küsimuses järelmeetmeid, kasutades võimaluse korral erakorralise abi meetmete täiendamiseks oma programmide prioriteetide järgi kindlaksmääratud vahendeid.

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 21

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (21) | Et tugevdada liikmesriikide solidaarsust ja jagada paremini vastutust, tuleks liikmesriike ergutada kasutama osa neile riiklike programmide kaudu kättesaadavatest vahenditest selleks, et rahastada liidu jaoks esmatähtsaid ülesandeid, näiteks Frontexile vajaliku tehnilise varustuse ostmist ja liidu konsulaarkoostöö arendamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(21)

Et tugevdada liikmesriikide solidaarsust ja jagada paremini vastutust, tuleks liikmesriike ergutada kasutama osa neile riiklike programmide kaudu kättesaadavatest vahenditest selleks, et rahastada liidu jaoks esmatähtsaid ülesandeid, näiteks Frontexile vajaliku tehnilise varustuse ostmist ja liidu konsulaarkoostöö arendamist.

| (21) | Et tugevdada liikmesriikide solidaarsust ja jagada paremini vastutust, tuleks liikmesriike ergutada kasutama osa neile riiklike programmide kaudu kättesaadavatest vahenditest selleks, et rahastada liidu jaoks esmatähtsaid ülesandeid, näiteks Frontexile vajaliku tehnilise varustuse ostmist ja liidu konsulaarkoostöö arendamist
  ja rahvusvahelist kaitset taotlevate inimeste abistamist
  . |
| --- | --- |

(21)

Et tugevdada liikmesriikide solidaarsust ja jagada paremini vastutust, tuleks liikmesriike ergutada kasutama osa neile riiklike programmide kaudu kättesaadavatest vahenditest selleks, et rahastada liidu jaoks esmatähtsaid ülesandeid, näiteks Frontexile vajaliku tehnilise varustuse ostmist ja liidu konsulaarkoostöö arendamist
  ja rahvusvahelist kaitset taotlevate inimeste abistamist
  .

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 21 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (21 a) | Liikmesriigid ei tohiks taotleda iseenda riiklike huvide täitmist, kui nad kasutavad summasid, mille nad on saanud käesolevast rahastamisvahendist riikliku programmi jaoks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(21 a)

Liikmesriigid ei tohiks taotleda iseenda riiklike huvide täitmist, kui nad kasutavad summasid, mille nad on saanud käesolevast rahastamisvahendist riikliku programmi jaoks.

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 22

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (22) | Selleks et tagada Schengeni acquis’ kohaldamine kogu Schengeni ala piires, tuleks käesoleva määrusega toetada ka selle määruse rakendamist, millega kehtestatakse hindamis- ja järelevalvemehhanism Schengeni acquis’ kohaldamise kontrollimiseks, sest see on oluline abivahend poliitikale, millega tagatakse mis tahes kontrolli puudumine isikute suhtes. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(22)

Selleks et tagada Schengeni acquis’ kohaldamine kogu Schengeni ala piires, tuleks käesoleva määrusega toetada ka selle määruse rakendamist, millega kehtestatakse hindamis- ja järelevalvemehhanism Schengeni acquis’ kohaldamise kontrollimiseks, sest see on oluline abivahend poliitikale, millega tagatakse mis tahes kontrolli puudumine isikute suhtes.

| (22) | Selleks et tagada Schengeni acquis’ kohaldamine kogu Schengeni ala piires, tuleks käesoleva määrusega toetada ka selle määruse rakendamist, millega kehtestatakse hindamis- ja järelevalvemehhanism Schengeni acquis’ kohaldamise kontrollimiseks, sest see on oluline abivahend poliitikale, millega tagatakse
  piirikontrolli kõrge tase ja
  mis tahes kontrolli puudumine isikute suhtes
  Schengeni alal
  . |
| --- | --- |

(22)

Selleks et tagada Schengeni acquis’ kohaldamine kogu Schengeni ala piires, tuleks käesoleva määrusega toetada ka selle määruse rakendamist, millega kehtestatakse hindamis- ja järelevalvemehhanism Schengeni acquis’ kohaldamise kontrollimiseks, sest see on oluline abivahend poliitikale, millega tagatakse
  piirikontrolli kõrge tase ja
  mis tahes kontrolli puudumine isikute suhtes
  Schengeni alal
  .

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 23

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (23) | Välispiirifondi tegevusest ning Schengeni infosüsteemi (SIS) ja viisainfosüsteemi (VIS) väljaarendamisest saadud kogemustele tuginedes leiti, et võimalik on teatav
  paindlikkus
  vahendite ümberpaigutamisel käesoleva rahastamisvahendi eesmärkide saavutamiseks kasutatavate rakendusvahendite piires, ilma et see mõjutaks põhimõtet, mille kohaselt peab programmide kriitiline mass ja finantsstabiilsus ning liikmesriikidele antav tegevustoetus olema algusest peale tagatud. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(23)

Välispiirifondi tegevusest ning Schengeni infosüsteemi (SIS) ja viisainfosüsteemi (VIS) väljaarendamisest saadud kogemustele tuginedes leiti, et võimalik on teatav
  paindlikkus
  vahendite ümberpaigutamisel käesoleva rahastamisvahendi eesmärkide saavutamiseks kasutatavate rakendusvahendite piires, ilma et see mõjutaks põhimõtet, mille kohaselt peab programmide kriitiline mass ja finantsstabiilsus ning liikmesriikidele antav tegevustoetus olema algusest peale tagatud.

| (23) | Välispiirifondi tegevusest ning
  teise põlvkonna
  Schengeni infosüsteemi (SIS
  II
  ) ja viisainfosüsteemi (VIS) väljaarendamisest saadud kogemustele tuginedes leiti, et võimalik on teatav
  paindlikkuse tase
  vahendite ümberpaigutamisel käesoleva rahastamisvahendi eesmärkide saavutamiseks kasutatavate rakendusvahendite piires, ilma et see mõjutaks põhimõtet, mille kohaselt peab programmide kriitiline mass ja finantsstabiilsus ning liikmesriikidele antav tegevustoetus
  , samuti eelarveasutuse järelevalve
  olema algusest peale tagatud. |
| --- | --- |

(23)

Välispiirifondi tegevusest ning
  teise põlvkonna
  Schengeni infosüsteemi (SIS
  II
  ) ja viisainfosüsteemi (VIS) väljaarendamisest saadud kogemustele tuginedes leiti, et võimalik on teatav
  paindlikkuse tase
  vahendite ümberpaigutamisel käesoleva rahastamisvahendi eesmärkide saavutamiseks kasutatavate rakendusvahendite piires, ilma et see mõjutaks põhimõtet, mille kohaselt peab programmide kriitiline mass ja finantsstabiilsus ning liikmesriikidele antav tegevustoetus
  , samuti eelarveasutuse järelevalve
  olema algusest peale tagatud.

Muudatusettepanek 27

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 24

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (24) | Samamoodi tuleks laiendada meetmete reguleerimisala ning suurendada liidu käsutuses olevate vahendite (edaspidi „liidu meetmed”) piirmäära, et liidul oleks võimalik liidu kui terviku huvides tegutsedes võtta konkreetsel eelarveaastal mitmeid välispiiride haldust ja ühist viisapoliitikat käsitlevaid meetmeid, kui selleks peaks vajadus tekkima. Sellised liidu meetmed hõlmavad poliitika väljatöötamist ja elluviimist edendavaid uuringuid ja katseprojekte, kolmandates riikides neist lähtuva rändesurvega toimetulekuks kehtestatavat korda või võetavaid meetmeid, mille abil püütakse optimaalselt hallata liitu suunduvaid rändevoogusid, ja nendega kaasneva tõhusa töökorralduse sisseseadmist välispiiridel ja konsulaarasutustes. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(24)

Samamoodi tuleks laiendada meetmete reguleerimisala ning suurendada liidu käsutuses olevate vahendite (edaspidi „liidu meetmed”) piirmäära, et liidul oleks võimalik liidu kui terviku huvides tegutsedes võtta konkreetsel eelarveaastal mitmeid välispiiride haldust ja ühist viisapoliitikat käsitlevaid meetmeid, kui selleks peaks vajadus tekkima. Sellised liidu meetmed hõlmavad poliitika väljatöötamist ja elluviimist edendavaid uuringuid ja katseprojekte, kolmandates riikides neist lähtuva rändesurvega toimetulekuks kehtestatavat korda või võetavaid meetmeid, mille abil püütakse optimaalselt hallata liitu suunduvaid rändevoogusid, ja nendega kaasneva tõhusa töökorralduse sisseseadmist välispiiridel ja konsulaarasutustes.

| (24) | Samamoodi tuleks laiendada meetmete reguleerimisala ning suurendada liidu käsutuses olevate vahendite (edaspidi „liidu meetmed”) piirmäära, et liidul oleks võimalik liidu kui terviku huvides tegutsedes võtta konkreetsel eelarveaastal mitmeid välispiiride haldust ja ühist viisapoliitikat käsitlevaid meetmeid, kui selleks peaks vajadus tekkima. Sellised liidu meetmed hõlmavad poliitika väljatöötamist ja elluviimist edendavaid uuringuid ja katseprojekte,
  piirivalvurite koolitust inimõiguste kaitse alal,
  kolmandates riikides neist lähtuva rändesurvega toimetulekuks kehtestatavat korda või võetavaid meetmeid, mille abil püütakse optimaalselt hallata liitu suunduvaid rändevoogusid, ja nendega kaasneva tõhusa töökorralduse sisseseadmist välispiiridel ja konsulaarasutustes. |
| --- | --- |

(24)

Samamoodi tuleks laiendada meetmete reguleerimisala ning suurendada liidu käsutuses olevate vahendite (edaspidi „liidu meetmed”) piirmäära, et liidul oleks võimalik liidu kui terviku huvides tegutsedes võtta konkreetsel eelarveaastal mitmeid välispiiride haldust ja ühist viisapoliitikat käsitlevaid meetmeid, kui selleks peaks vajadus tekkima. Sellised liidu meetmed hõlmavad poliitika väljatöötamist ja elluviimist edendavaid uuringuid ja katseprojekte,
  piirivalvurite koolitust inimõiguste kaitse alal,
  kolmandates riikides neist lähtuva rändesurvega toimetulekuks kehtestatavat korda või võetavaid meetmeid, mille abil püütakse optimaalselt hallata liitu suunduvaid rändevoogusid, ja nendega kaasneva tõhusa töökorralduse sisseseadmist välispiiridel ja konsulaarasutustes.

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 26 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (26 a) | Euroopa Liidu toimimise lepinguga nähakse delegeeritud õigusaktid ette üksnes muude kui seadusandlike üldkohaldatavate aktidena, mis on seotud seadusandliku akti mitteolemuslike osadega. Iga olemuslik osa tuleb sätestada kõnealuses õigusaktis. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(26 a)

Euroopa Liidu toimimise lepinguga nähakse delegeeritud õigusaktid ette üksnes muude kui seadusandlike üldkohaldatavate aktidena, mis on seotud seadusandliku akti mitteolemuslike osadega. Iga olemuslik osa tuleb sätestada kõnealuses õigusaktis.

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 26 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (26 b) | Rahaliste vahendite kasutamist asjaomases valdkonnas tuleks paremini koordineerida, et tagada vastastikune täiendavus, suurem tõhusus ja nähtavus ning saavutada eelarve vallas parem koostoime. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(26 b)

Rahaliste vahendite kasutamist asjaomases valdkonnas tuleks paremini koordineerida, et tagada vastastikune täiendavus, suurem tõhusus ja nähtavus ning saavutada eelarve vallas parem koostoime.

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 26 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (26 c) | Liidu rahastamise mõju on vaja avaliku ja erasektori rahaliste vahendite kasutuselevõtu, ühendamise ja võimendamise kaudu võimalikult palju suurendada. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(26 c)

Liidu rahastamise mõju on vaja avaliku ja erasektori rahaliste vahendite kasutuselevõtu, ühendamise ja võimendamise kaudu võimalikult palju suurendada.

Muudatusettepanek 31

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 26 d (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (26 d) | Liidu eelarvega seotud uuenduslike rahastamisvahendite ja -mehhanismide puhul tuleks tagada maksimaalne läbipaistvus, aruandekohustus ja demokraatlik järelevalve. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(26 d)

Liidu eelarvega seotud uuenduslike rahastamisvahendite ja -mehhanismide puhul tuleks tagada maksimaalne läbipaistvus, aruandekohustus ja demokraatlik järelevalve.

Muudatusettepanek 32

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 26 e (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (26 e) | Rahastamisvahendi eesmärkide saavutamiseks ja ühtlasi rahaliste vahendite optimaalse kasutamise tagamiseks on kõige olulisem rahastamisvahendi rakendamist ja vahendite kasutamist parandada. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(26 e)

Rahastamisvahendi eesmärkide saavutamiseks ja ühtlasi rahaliste vahendite optimaalse kasutamise tagamiseks on kõige olulisem rahastamisvahendi rakendamist ja vahendite kasutamist parandada.

Muudatusettepanek 33

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 26 f (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (26 f) | Oluline on tagada rahastamisvahendi usaldusväärne finantsjuhtimine ning võimalikult tulemuslik ja lihtne rakendamine, tagades samal ajal kõigile osalejatele õiguskindluse ja rahastamisvahendile juurdepääsu. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(26 f)

Oluline on tagada rahastamisvahendi usaldusväärne finantsjuhtimine ning võimalikult tulemuslik ja lihtne rakendamine, tagades samal ajal kõigile osalejatele õiguskindluse ja rahastamisvahendile juurdepääsu.

Muudatusettepanek 34

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 26 g (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (26 g) | Komisjon peaks igal aastal teostama järelevalvet rahastamisvahendi rakendamise üle, kasutades selleks peamisi näitajaid, mille abil on võimalik hinnata rahastamisvahendi tulemusi ja mõju. Näitajad ja asjaomased kontrollväärtused peaksid pakkuma minimaalset võrdlusalust, mille põhjal hinnata, kui suures ulatuses on rahastamisvahendi eesmärgid saavutatud. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(26 g)

Komisjon peaks igal aastal teostama järelevalvet rahastamisvahendi rakendamise üle, kasutades selleks peamisi näitajaid, mille abil on võimalik hinnata rahastamisvahendi tulemusi ja mõju. Näitajad ja asjaomased kontrollväärtused peaksid pakkuma minimaalset võrdlusalust, mille põhjal hinnata, kui suures ulatuses on rahastamisvahendi eesmärgid saavutatud.

Muudatusettepanek 35

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 26 h (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (26 h) | Kui komisjon täidab eelarvet koostöös liikmesriikidega, delegeeritakse eelarve täitmisega seotud ülesanded liikmesriikidele. Liidu vahendite haldamisel järgivad komisjon ja liikmesriigid usaldusväärse finantsjuhtimise, läbipaistvuse ja mittediskrimineerimise põhimõtet ning tagavad liidu tegevuse nähtavuse. Sel eesmärgil täidavad komisjon ja liikmesriigid oma asjaomaseid kontrolli- ja auditeerimiskohustusi ning võtavad endale sellest tuleneva käesolevas määruses sätestatud vastutuse. Valdkondlikes eeskirjades kehtestatakse täiendavad sätted. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(26 h)

Kui komisjon täidab eelarvet koostöös liikmesriikidega, delegeeritakse eelarve täitmisega seotud ülesanded liikmesriikidele. Liidu vahendite haldamisel järgivad komisjon ja liikmesriigid usaldusväärse finantsjuhtimise, läbipaistvuse ja mittediskrimineerimise põhimõtet ning tagavad liidu tegevuse nähtavuse. Sel eesmärgil täidavad komisjon ja liikmesriigid oma asjaomaseid kontrolli- ja auditeerimiskohustusi ning võtavad endale sellest tuleneva käesolevas määruses sätestatud vastutuse. Valdkondlikes eeskirjades kehtestatakse täiendavad sätted.

Muudatusettepanek 36

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 28

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (28) | Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(28)

Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

| (28) | Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama
  kõikide
  asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. |
| --- | --- |

(28)

Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama
  kõikide
  asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

Muudatusettepanek 37

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – punkt a a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (a a) | „ühised turvastandardid” – operatiivsete meetmete rakendamine ühtsel ja killustamata viisil, et saavutada kindlaksmääratud turvalisustase piirikontrolli vallas, järgides piiride ja viisade valdkonna hea valitsemistava suuniseid, mida on kirjeldatud Schengeni välispiirikontrolli kataloogis, piirivalveametnike praktilises käsiraamatus ja viisakäsiraamatus, ning EUROSURi suuniseid; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a a)

Muudatusettepanek 38

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Rahastamisvahendi üldeesmärk on tagada Euroopa Liidus kõrge turvalisuse tase. | 1.   Rahastamisvahendi üldeesmärk on tagada kõrge turvalisuse tase
  ning välispiirikontrolli ühetaoline kõrge kvaliteet, samas lihtsustades liikuvust turvalises keskkonnas, pidades kinni liidu kohustusest järgida põhivabadusi ja inimõigusi
  .
  Selle eesmärgi täitmisel peetakse kinni liidu ja liikmesriikide rahvusvahelistest kohustustest, mis hõlmavad põhivabadusi ja inimõiguseid, sealhulgas kolmandate riikide kodanike laste kaitse, sisserändajate mittetagasisaatmise põhimõte, varjupaigaõigus, mida tunnustatakse Euroopa Liidu põhiõiguste hartas, Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonis, Genfi pagulasseisundi konventsioonis, ning järgitakse liidu andmekaitse eeskirju. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Rahastamisvahendi üldeesmärk on tagada Euroopa Liidus kõrge turvalisuse tase.

1.   Rahastamisvahendi üldeesmärk on tagada kõrge turvalisuse tase
  ning välispiirikontrolli ühetaoline kõrge kvaliteet, samas lihtsustades liikuvust turvalises keskkonnas, pidades kinni liidu kohustusest järgida põhivabadusi ja inimõigusi
  .
  Selle eesmärgi täitmisel peetakse kinni liidu ja liikmesriikide rahvusvahelistest kohustustest, mis hõlmavad põhivabadusi ja inimõiguseid, sealhulgas kolmandate riikide kodanike laste kaitse, sisserändajate mittetagasisaatmise põhimõte, varjupaigaõigus, mida tunnustatakse Euroopa Liidu põhiõiguste hartas, Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonis, Genfi pagulasseisundi konventsioonis, ning järgitakse liidu andmekaitse eeskirju.

Muudatusettepanek 39

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 2 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Lõikes 1 sätestatud üldeesmärgi raames toetab rahastamisvahend – kooskõlas asjaomastes ELi strateegiates, programmides ning
  ohu- ja
  riskihinnangutes kindlaksmääratud prioriteetidega – järgmiste konkreetsete eesmärkide saavutamist: | 2.   Lõikes 1 sätestatud üldeesmärgi raames toetab rahastamisvahend – kooskõlas asjaomastes liidu strateegiates, programmides ning riskihinnangutes kindlaksmääratud prioriteetidega – järgmiste konkreetsete eesmärkide saavutamist: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Lõikes 1 sätestatud üldeesmärgi raames toetab rahastamisvahend – kooskõlas asjaomastes ELi strateegiates, programmides ning
  ohu- ja
  riskihinnangutes kindlaksmääratud prioriteetidega – järgmiste konkreetsete eesmärkide saavutamist:

2.   Lõikes 1 sätestatud üldeesmärgi raames toetab rahastamisvahend – kooskõlas asjaomastes liidu strateegiates, programmides ning riskihinnangutes kindlaksmääratud prioriteetidega – järgmiste konkreetsete eesmärkide saavutamist:

Muudatusettepanek 40

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 2 – punkt a – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | toetada ühist viisapoliitikat, et hõlbustada seaduslikku reisimist, tagada kolmandate riikide kodanike võrdne kohtlemine ja
  tõkestada
  ebaseaduslikku rännet. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a)

toetada ühist viisapoliitikat, et hõlbustada seaduslikku reisimist, tagada kolmandate riikide kodanike võrdne kohtlemine ja
  tõkestada
  ebaseaduslikku rännet.

| (a) | toetada ühist viisapoliitikat, et hõlbustada seaduslikku reisimist
  ja liikuvust
  ,
  osutada viisataotlejatele kvaliteetset teenust,
  tagada
  ühelt poolt liidu kodanike ja teisalt
  kolmandate riikide kodanike võrdne kohtlemine ja
  vältida
  ebaseaduslikku rännet. |
| --- | --- |

(a)

toetada ühist viisapoliitikat, et hõlbustada seaduslikku reisimist
  ja liikuvust
  ,
  osutada viisataotlejatele kvaliteetset teenust,
  tagada
  ühelt poolt liidu kodanike ja teisalt
  kolmandate riikide kodanike võrdne kohtlemine ja
  vältida
  ebaseaduslikku rännet.

Muudatusettepanek 41

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 2 – punkt a – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kõnealuse eesmärgi saavutamise hindamisel arvestatakse selliseid näitajaid nagu nende konsulaaresinduste
  arv
  , mis on varustatud, turvatud või tugevdatud selleks, et tagada viisataotluste tõhus menetlemine ja osutada viisataotlejatele kvaliteetset teenust; | Kõnealuse eesmärgi saavutamise hindamisel arvestatakse selliseid näitajaid nagu nende konsulaaresinduste
  protsent
  , mis on varustatud, turvatud või tugevdatud selleks, et tagada viisataotluste tõhus menetlemine ja osutada viisataotlejatele kvaliteetset teenust
  , maksimaalse külastusaja ületajate protsent rahvuse kohta, ühiste viisataotluskeskuste arv ja viisataotluse kohta otsuse vastuvõtmise keskmine aeg, mitmekordsete viisade osakaal ja viisade väljastamisega seotud kulude keskmine konsulaaresinduste kaupa. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Kõnealuse eesmärgi saavutamise hindamisel arvestatakse selliseid näitajaid nagu nende konsulaaresinduste
  arv
  , mis on varustatud, turvatud või tugevdatud selleks, et tagada viisataotluste tõhus menetlemine ja osutada viisataotlejatele kvaliteetset teenust;

Kõnealuse eesmärgi saavutamise hindamisel arvestatakse selliseid näitajaid nagu nende konsulaaresinduste
  protsent
  , mis on varustatud, turvatud või tugevdatud selleks, et tagada viisataotluste tõhus menetlemine ja osutada viisataotlejatele kvaliteetset teenust
  , maksimaalse külastusaja ületajate protsent rahvuse kohta, ühiste viisataotluskeskuste arv ja viisataotluse kohta otsuse vastuvõtmise keskmine aeg, mitmekordsete viisade osakaal ja viisade väljastamisega seotud kulude keskmine konsulaaresinduste kaupa.

Muudatusettepanek 42

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 2 – punkt b – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | toetada piirihaldust, et tagada ühelt poolt välispiiride
  kaitse
  kõrge tase ja teiselt poolt välispiiride sujuv ületamine kooskõlas Schengeni acquis'ga. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b)

toetada piirihaldust, et tagada ühelt poolt välispiiride
  kaitse
  kõrge tase ja teiselt poolt välispiiride sujuv ületamine kooskõlas Schengeni acquis'ga.

| (b) | toetada
  ELi integreeritud
  piirihaldust
  ja edendada edasist ühtlustamist ja standardimist
  , et tagada ühelt poolt välispiiride
  kontrolli
  kõrge tase ja teiselt poolt välispiiride sujuv ületamine kooskõlas Schengeni acquis'ga
  , tagades samas rahvusvahelise kaitse neile, kes seda vajavad, vastavalt liikmesriikide võetud kohustustele inimõiguste valdkonnas, mis hõlmab ka mittetagasisaatmise põhimõtet
  . |
| --- | --- |

(b)

toetada
  ELi integreeritud
  piirihaldust
  ja edendada edasist ühtlustamist ja standardimist
  , et tagada ühelt poolt välispiiride
  kontrolli
  kõrge tase ja teiselt poolt välispiiride sujuv ületamine kooskõlas Schengeni acquis'ga
  , tagades samas rahvusvahelise kaitse neile, kes seda vajavad, vastavalt liikmesriikide võetud kohustustele inimõiguste valdkonnas, mis hõlmab ka mittetagasisaatmise põhimõtet
  .

Muudatusettepanek 43

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 2 – punkt b – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kõnealuse eesmärgi saavutamise hindamisel arvestatakse selliseid näitajaid nagu
  piirikontrolli varustuse areng ja
  välispiiril kinnipeetud ebaseaduslikult riiki sisenenud kolmandate riikide kodanike arv, võttes arvesse välispiiri asjaomase lõigu ohutaset. | Kõnealuse eesmärgi saavutamise hindamisel arvestatakse selliseid näitajaid nagu
  piiriületuspunktide arv, mis on varustatud IT-süsteemide, sideinfrastruktuuri ja rändevoogude juhtimiseks vajaliku abivarustusega,
  välispiiril kinnipeetud ebaseaduslikult riiki sisenenud kolmandate riikide kodanike arv, võttes arvesse välispiiri asjaomase lõigu ohutaset,
  ja keskmine ooteaeg piiriületuspunktides
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Kõnealuse eesmärgi saavutamise hindamisel arvestatakse selliseid näitajaid nagu
  piirikontrolli varustuse areng ja
  välispiiril kinnipeetud ebaseaduslikult riiki sisenenud kolmandate riikide kodanike arv, võttes arvesse välispiiri asjaomase lõigu ohutaset.

Kõnealuse eesmärgi saavutamise hindamisel arvestatakse selliseid näitajaid nagu
  piiriületuspunktide arv, mis on varustatud IT-süsteemide, sideinfrastruktuuri ja rändevoogude juhtimiseks vajaliku abivarustusega,
  välispiiril kinnipeetud ebaseaduslikult riiki sisenenud kolmandate riikide kodanike arv, võttes arvesse välispiiri asjaomase lõigu ohutaset,
  ja keskmine ooteaeg piiriületuspunktides
  .

Muudatusettepanek 44

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 2 – punkt b a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (b a) | parandada piirivalvet liikmesriikide ja Frontexi vahelise operatiivse teabevahetuse abil, mis aitaks vähendada merel aset leidvate surmajuhtumite ja ebaseaduslike sisserändajate arvu ning suurendada sisejulgeolekut, tõkestades piiriülest kuritegevust, näiteks inimkaubandust ja narkootikumide ebaseaduslikku üle piiri toimetamist.



  Kõnealuse eesmärgi saavutamise hindamisel arvestatakse selliseid näitajaid nagu piiri ebaseaduslikult ületada üritavate isikute otsingu- ja päästeoperatsioonide tõhusus, tõkestatud inimkaubandus- ja ebaseadusliku üle piiri toimetamise juhtude arv ning Euroopa olukorrapildis registreeritud häirete arv. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b a)

parandada piirivalvet liikmesriikide ja Frontexi vahelise operatiivse teabevahetuse abil, mis aitaks vähendada merel aset leidvate surmajuhtumite ja ebaseaduslike sisserändajate arvu ning suurendada sisejulgeolekut, tõkestades piiriülest kuritegevust, näiteks inimkaubandust ja narkootikumide ebaseaduslikku üle piiri toimetamist.

Muudatusettepanek 45

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 2 – viimane lõik (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Liikmesriigid esitavad komisjonile edusammude hindamisel nõutavad andmed, mida võrreldakse näitajatega. Komisjon vastutab edusammude hindamise eest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigid esitavad komisjonile edusammude hindamisel nõutavad andmed, mida võrreldakse näitajatega. Komisjon vastutab edusammude hindamise eest.

Muudatusettepanek 46

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 3 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | sellise poliitika väljatöötamise
  ja
  elluviimise edendamine, millega tagatakse igasuguse piirikontrolli puudumine mis tahes kodakondsusega isikute suhtes sisepiiride ületamisel ning isikute kontroll ja tõhus järelevalve välispiiride ületamisel; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a)

sellise poliitika väljatöötamise
  ja
  elluviimise edendamine, millega tagatakse igasuguse piirikontrolli puudumine mis tahes kodakondsusega isikute suhtes sisepiiride ületamisel ning isikute kontroll ja tõhus järelevalve välispiiride ületamisel;

| (a) | sellise poliitika väljatöötamise, elluviimise
  ja jõustamise
  edendamine, millega tagatakse igasuguse piirikontrolli puudumine mis tahes kodakondsusega isikute suhtes sisepiiride ületamisel ning isikute kontroll ja tõhus järelevalve välispiiride ületamisel; |
| --- | --- |

(a)

sellise poliitika väljatöötamise, elluviimise
  ja jõustamise
  edendamine, millega tagatakse igasuguse piirikontrolli puudumine mis tahes kodakondsusega isikute suhtes sisepiiride ületamisel ning isikute kontroll ja tõhus järelevalve välispiiride ületamisel;

Muudatusettepanek 47

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 3 – punkt a a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (a a) | ohus olevate laste tuvastamise, neile viivitamata abi andmise ja nende kaitseteenistustele üleandmise edendamine, sealhulgas saatjata lastele erikaitse ja –abi pakkumine; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a a)

ohus olevate laste tuvastamise, neile viivitamata abi andmise ja nende kaitseteenistustele üleandmise edendamine, sealhulgas saatjata lastele erikaitse ja –abi pakkumine;

Muudatusettepanek 48

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 3 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | välispiiridel järk-järgult integreeritud haldussüsteemi rakendamine, mis hõlmab liikmesriikide rände-
  ja
  õiguskaitseasutuste
  vahelise koostöö tugevdamist
  välispiiril, riikide territooriumil võetavaid meetmeid ning dokumentide turvalisuse ja identiteedi haldamisega
  seotud täiendavaid meetmeid
  ; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b)

välispiiridel järk-järgult integreeritud haldussüsteemi rakendamine, mis hõlmab liikmesriikide rände-
  ja
  õiguskaitseasutuste
  vahelise koostöö tugevdamist
  välispiiril, riikide territooriumil võetavaid meetmeid ning dokumentide turvalisuse ja identiteedi haldamisega
  seotud täiendavaid meetmeid
  ;

| (b) | välispiiridel järk-järgult integreeritud haldussüsteemi rakendamine, mis
  põhineb solidaarsusel ja vastutusel muu hulgas välispiiride eest ja mis
  hõlmab
  liidu piirikontrolli ja piiride valvamise süsteemi tugevdamist,
  liikmesriikide rände-
  , varjupaiga-
  ja õiguskaitseasutuste
  vahelist koostööd
  välispiiril
  ja
  riikide territooriumil
  , sealhulgas merepiiri alal
  võetavaid meetmeid ning
  vajalikke täiendavaid meetmeid, mis on seotud elude päästmisega merel,
  dokumentide turvalisuse ja identiteedi haldamisega,
  samuti omandatud tehnilise varustuse koostoimimisvõimet, tagades täieliku kooskõla liidu isikuandmete kaitse eeskirjadega ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud õiguste ja põhimõtete täieliku austamise
  ; |
| --- | --- |

(b)

välispiiridel järk-järgult integreeritud haldussüsteemi rakendamine, mis
  põhineb solidaarsusel ja vastutusel muu hulgas välispiiride eest ja mis
  hõlmab
  liidu piirikontrolli ja piiride valvamise süsteemi tugevdamist,
  liikmesriikide rände-
  , varjupaiga-
  ja õiguskaitseasutuste
  vahelist koostööd
  välispiiril
  ja
  riikide territooriumil
  , sealhulgas merepiiri alal
  võetavaid meetmeid ning
  vajalikke täiendavaid meetmeid, mis on seotud elude päästmisega merel,
  dokumentide turvalisuse ja identiteedi haldamisega,
  samuti omandatud tehnilise varustuse koostoimimisvõimet, tagades täieliku kooskõla liidu isikuandmete kaitse eeskirjadega ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud õiguste ja põhimõtete täieliku austamise
  ;

Muudatusettepanek 49

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 3 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | ühtse viisa- ja muude lühiajaliste elamislubade poliitika väljatöötamine ja elluviimine, mis hõlmab ka konsulaarkoostööd; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(c)

ühtse viisa- ja muude lühiajaliste elamislubade poliitika väljatöötamine ja elluviimine, mis hõlmab ka konsulaarkoostööd;

| (c) | ühtse viisa- ja muude lühiajaliste elamislubade poliitika väljatöötamine ja elluviimine, mis hõlmab ka konsulaarkoostööd
  ja konsulaaresinduste võrku, viisataotluste, ühtsete haldustoimingute ja viisade andmise üle otsustamisega seotud ühiste uurimismeetodite edendamist, ühiste viisataotluskeskuste väljaarendamist, kasutades täielikult ära praktilisi parandusi ja paindlikkust, mida võimaldab viisaeeskiri
  ; |
| --- | --- |

(c)

ühtse viisa- ja muude lühiajaliste elamislubade poliitika väljatöötamine ja elluviimine, mis hõlmab ka konsulaarkoostööd
  ja konsulaaresinduste võrku, viisataotluste, ühtsete haldustoimingute ja viisade andmise üle otsustamisega seotud ühiste uurimismeetodite edendamist, ühiste viisataotluskeskuste väljaarendamist, kasutades täielikult ära praktilisi parandusi ja paindlikkust, mida võimaldab viisaeeskiri
  ;

Muudatusettepanek 50

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 3 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (d) | IT-süsteemide, nende sideinfrastruktuuri ja
  üle liidu välispiiri kulgevate rändevoogude juhtimiseks abivarustuse
  paigaldamine ja selle kasutamine; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(d)

IT-süsteemide, nende sideinfrastruktuuri ja
  üle liidu välispiiri kulgevate rändevoogude juhtimiseks abivarustuse
  paigaldamine ja selle kasutamine;

| (d) | IT-süsteemide, nende sideinfrastruktuuri ja
  varustuse
  paigaldamine ja selle kasutamine
  , et toetada piiriületuskontrolli liidu välispiiridel ja täielikult järgida isikuandmete kaitset käsitlevaid õigusakte
  ; |
| --- | --- |

(d)

IT-süsteemide, nende sideinfrastruktuuri ja
  varustuse
  paigaldamine ja selle kasutamine
  , et toetada piiriületuskontrolli liidu välispiiridel ja täielikult järgida isikuandmete kaitset käsitlevaid õigusakte
  ;

Muudatusettepanek 51

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 3 – punkt d a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (d a) | piirihaldussüsteemide kvaliteedi ühtlustamine erinevate liikmesriikide vahel; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(d a)

piirihaldussüsteemide kvaliteedi ühtlustamine erinevate liikmesriikide vahel;

Muudatusettepanek 52

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 3 – punkt d b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (d b) | tugevdada olukorrateadlikkust välispiiridel ning liikmesriikide reageerimisvõimet; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(d b)

tugevdada olukorrateadlikkust välispiiridel ning liikmesriikide reageerimisvõimet;

Muudatusettepanek 53

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 3 – punkt d c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (d c) | piiripunktides tegutsevate piirivalve- ja muude asutuste töötajate seire-, nõuande- ja kontrolliülesannete täitmise alase suutlikkuse ja pädevuse parandamine seoses inimõigusi käsitlevate rahvusvaheliste õigusaktide järgimisega; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(d c)

piiripunktides tegutsevate piirivalve- ja muude asutuste töötajate seire-, nõuande- ja kontrolliülesannete täitmise alase suutlikkuse ja pädevuse parandamine seoses inimõigusi käsitlevate rahvusvaheliste õigusaktide järgimisega;

Muudatusettepanek 54

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 3 – punkt e

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (e) | piire ja viisasid reguleeriva liidu acquis' tõhusa ja ühtse kohaldamise tagamine,
  sealhulgas
  Schengeni hindamis- ja järelevalvemehhanismi
  toimimine
  ; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(e)

piire ja viisasid reguleeriva liidu acquis' tõhusa ja ühtse kohaldamise tagamine,
  sealhulgas
  Schengeni hindamis- ja järelevalvemehhanismi
  toimimine
  ;

| (e) | piire
  , varjupaiga taotlemist
  ja viisasid reguleeriva liidu acquis' tõhusa ja ühtse kohaldamise tagamine,
  tagades eelkõige
  Schengeni hindamis- ja järelevalvemehhanismi
  tõhusa toimimise
  ; |
| --- | --- |

(e)

piire
  , varjupaiga taotlemist
  ja viisasid reguleeriva liidu acquis' tõhusa ja ühtse kohaldamise tagamine,
  tagades eelkõige
  Schengeni hindamis- ja järelevalvemehhanismi
  tõhusa toimimise
  ;

Muudatusettepanek 55

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 3 – punkt f

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (f) | koostöö tugevdamine kolmandates riikides tegutsevate liikmesriikide vahel seoses kolmandate riikide kodanike rändega liikmesriikidesse ning asjaomase koostöö tugevdamine kolmandate riikidega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(f)

koostöö tugevdamine kolmandates riikides tegutsevate liikmesriikide vahel seoses kolmandate riikide kodanike rändega liikmesriikidesse ning asjaomase koostöö tugevdamine kolmandate riikidega.

| (f) | koostöö tugevdamine kolmandates riikides tegutsevate liikmesriikide vahel seoses
  meetmete rahastamisega kolmandates riikides nende riikide asutuste poolt,
  kolmandate riikide kodanike rändega liikmesriikidesse ning asjaomase koostöö tugevdamine kolmandate riikidega,
  täielikus kooskõlas ELi välistegevuse ja humanitaarpoliitika eesmärkide ja põhimõtetega. |
| --- | --- |

(f)

koostöö tugevdamine kolmandates riikides tegutsevate liikmesriikide vahel seoses
  meetmete rahastamisega kolmandates riikides nende riikide asutuste poolt,
  kolmandate riikide kodanike rändega liikmesriikidesse ning asjaomase koostöö tugevdamine kolmandate riikidega,
  täielikus kooskõlas ELi välistegevuse ja humanitaarpoliitika eesmärkide ja põhimõtetega.

Muudatusettepanek 56

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Artiklis 3 kindlaksmääratud eesmärkide kohaselt ning juhindudes määruse (EL) nr .../2012 [horisontaalne määrus] artiklis 13 esitatud poliitikadialoogi järeldustest, toetatakse rahastamisvahendist eelkõige liikmesriikide poolt või liikmesriikides võetavaid meetmeid, mis hõlmavad järgmist: | 1.   Artiklis 3 kindlaksmääratud eesmärkide kohaselt ning juhindudes määruse (EL) nr .../2012 [horisontaalne määrus] artiklis 13 esitatud poliitikadialoogi järeldustest, toetatakse rahastamisvahendist eelkõige liikmesriikide poolt või liikmesriikides võetavaid meetmeid, mis
  toetavad vajaliku kaitsetaseme saavutamist välispiiril kooskõlas ühise julgeolekupoliitika standarditega ja mis
  hõlmavad järgmist: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Artiklis 3 kindlaksmääratud eesmärkide kohaselt ning juhindudes määruse (EL) nr .../2012 [horisontaalne määrus] artiklis 13 esitatud poliitikadialoogi järeldustest, toetatakse rahastamisvahendist eelkõige liikmesriikide poolt või liikmesriikides võetavaid meetmeid, mis hõlmavad järgmist:

1.   Artiklis 3 kindlaksmääratud eesmärkide kohaselt ning juhindudes määruse (EL) nr .../2012 [horisontaalne määrus] artiklis 13 esitatud poliitikadialoogi järeldustest, toetatakse rahastamisvahendist eelkõige liikmesriikide poolt või liikmesriikides võetavaid meetmeid, mis
  toetavad vajaliku kaitsetaseme saavutamist välispiiril kooskõlas ühise julgeolekupoliitika standarditega ja mis
  hõlmavad järgmist:

Muudatusettepanek 57

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | piiriületuse infrastruktuur, ehitised ja süsteemid, mis on vajalikud piiriületuspunktide ja piiriületuspunktide vahelise järelevalve ning välispiiride
  ebaseadusliku
  ületamise tõhusa tõkestamise jaoks; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a)

piiriületuse infrastruktuur, ehitised ja süsteemid, mis on vajalikud piiriületuspunktide ja piiriületuspunktide vahelise järelevalve ning välispiiride
  ebaseadusliku
  ületamise tõhusa tõkestamise jaoks;

| (a) | piiriületuse infrastruktuur, ehitised ja süsteemid, mis on vajalikud piiriületuspunktide ja piiriületuspunktide vahelise järelevalve ning välispiiride
  eeskirju eirava
  ületamise tõhusa tõkestamise jaoks; |
| --- | --- |

(a)

piiriületuse infrastruktuur, ehitised ja süsteemid, mis on vajalikud piiriületuspunktide ja piiriületuspunktide vahelise järelevalve ning välispiiride
  eeskirju eirava
  ületamise tõhusa tõkestamise jaoks;

Muudatusettepanek 58

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | tõhusaks piirikontrolliks ja isikute tuvastamiseks vajalik varustus, transpordivahendid ja sidesüsteemid, nagu SISi, VISi ja Euroopa kuvaarhiveerimissüsteemi (FADO) püsiterminalid, sealhulgas tehnika tasemele vastav tehnoloogia; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b)

tõhusaks piirikontrolliks ja isikute tuvastamiseks vajalik varustus, transpordivahendid ja sidesüsteemid, nagu SISi, VISi ja Euroopa kuvaarhiveerimissüsteemi (FADO) püsiterminalid, sealhulgas tehnika tasemele vastav tehnoloogia;

| (b) | tõhusaks
  ja turvaliseks
  piirikontrolliks
  , otsinguteks ja päästmiseks
  ja isikute tuvastamiseks vajalik varustus, transpordivahendid ja sidesüsteemid, nagu SISi, VISi ja Euroopa kuvaarhiveerimissüsteemi (FADO) püsiterminalid, sealhulgas tehnika tasemele vastav tehnoloogia; |
| --- | --- |

(b)

tõhusaks
  ja turvaliseks
  piirikontrolliks
  , otsinguteks ja päästmiseks
  ja isikute tuvastamiseks vajalik varustus, transpordivahendid ja sidesüsteemid, nagu SISi, VISi ja Euroopa kuvaarhiveerimissüsteemi (FADO) püsiterminalid, sealhulgas tehnika tasemele vastav tehnoloogia;

Muudatusettepanek 59

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 1 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (d) | viisataotluste menetlemiseks ja konsulaarkoostööks vajalik infrastruktuur, ehitised ja varustus; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(d)

viisataotluste menetlemiseks ja konsulaarkoostööks vajalik infrastruktuur, ehitised ja varustus;

| (d) | viisataotluste menetlemiseks ja konsulaarkoostööks vajalik infrastruktuur, ehitised ja varustus
  , ning muud viisataotlejatele pakutavate teenuste kvaliteedi suurendamisele suunatud meetmed
  ; |
| --- | --- |

(d)

viisataotluste menetlemiseks ja konsulaarkoostööks vajalik infrastruktuur, ehitised ja varustus
  , ning muud viisataotlejatele pakutavate teenuste kvaliteedi suurendamisele suunatud meetmed
  ;

Muudatusettepanek 60

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 1 – punkt d a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (d a) | asjaomaste süsteemide kasutamise alane koolitus ja kvaliteedijuhtimisstandardite edendamine; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(d a)

asjaomaste süsteemide kasutamise alane koolitus ja kvaliteedijuhtimisstandardite edendamine;

Muudatusettepanek 61

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 1 – punkt e

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (e) | uuringud,
  katseprojektid
  ja meetmed ametkondadevahelise koostöö edendamiseks liikmesriikides ja nende vahel ning liikmesriikide ja liidu ametite vahelise operatiivkoostöö põhjal koostatud
  soovitused
  ,
  tegevusstandardid
  ja
  parimad tavad
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(e)

uuringud,
  katseprojektid
  ja meetmed ametkondadevahelise koostöö edendamiseks liikmesriikides ja nende vahel ning liikmesriikide ja liidu ametite vahelise operatiivkoostöö põhjal koostatud
  soovitused
  ,
  tegevusstandardid
  ja
  parimad tavad
  .

| (e) | uuringud,
  projektid, ühisalgatused, koolitused
  ja meetmed
  valdkondadevahelistes küsimustes nagu põhiõigused, sealhulgas kolmandate riikide kodanike laste kaitse, ja mis on ette nähtud
  ametkondadevahelise koostöö edendamiseks liikmesriikides ja nende vahel
  , piirihaldussüsteemide koostalitlusvõime ja ühtlustamine
  ning liikmesriikide ja liidu ametite vahelise operatiivkoostöö põhjal koostatud
  soovituste
  ,
  tegevusstandardite
  ja
  parimate tavade rakendamine
  . |
| --- | --- |

(e)

uuringud,
  projektid, ühisalgatused, koolitused
  ja meetmed
  valdkondadevahelistes küsimustes nagu põhiõigused, sealhulgas kolmandate riikide kodanike laste kaitse, ja mis on ette nähtud
  ametkondadevahelise koostöö edendamiseks liikmesriikides ja nende vahel
  , piirihaldussüsteemide koostalitlusvõime ja ühtlustamine
  ning liikmesriikide ja liidu ametite vahelise operatiivkoostöö põhjal koostatud
  soovituste
  ,
  tegevusstandardite
  ja
  parimate tavade rakendamine
  .

Muudatusettepanek 62

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 1 – punkt e a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (e a) | algatused seoses piirivalvurite koolitamisega inimõiguste kaitse vallas, sh inimkaubanduse ohvrite tuvastamises; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(e a)

algatused seoses piirivalvurite koolitamisega inimõiguste kaitse vallas, sh inimkaubanduse ohvrite tuvastamises;

Muudatusettepanek 63

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 2 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Artiklis 3 kindlaksmääratud eesmärkide kohaselt toetatakse käesolevast rahastamisvahendist kolmandate riikidega seotud ja kolmandates riikides võetavaid meetmeid, eelkõige: | 2.   Artiklis 3 kindlaksmääratud eesmärkide kohaselt
  ning juhindudes määruse (EL) nr .../2012 [horisontaalne määrus] artiklis 13 esitatud poliitikadialoogi järeldustest,
  toetatakse käesolevast rahastamisvahendist kolmandate riikidega seotud ja kolmandates riikides võetavaid meetmeid, eelkõige: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Artiklis 3 kindlaksmääratud eesmärkide kohaselt toetatakse käesolevast rahastamisvahendist kolmandate riikidega seotud ja kolmandates riikides võetavaid meetmeid, eelkõige:

2.   Artiklis 3 kindlaksmääratud eesmärkide kohaselt
  ning juhindudes määruse (EL) nr .../2012 [horisontaalne määrus] artiklis 13 esitatud poliitikadialoogi järeldustest,
  toetatakse käesolevast rahastamisvahendist kolmandate riikidega seotud ja kolmandates riikides võetavaid meetmeid, eelkõige:

Muudatusettepanek 64

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 2 – alapunkt b a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (b a) | kolmandate riikide projektid, et parandada järelevalvesüsteemi ning seega tagada koostöö EUROSURi võrgustikuga; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b a)

kolmandate riikide projektid, et parandada järelevalvesüsteemi ning seega tagada koostöö EUROSURi võrgustikuga;

Muudatusettepanek 65

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 2 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | uuringuid,
  üritusi,
  koolitust ja katseprojekte kolmandatele riikidele sihtotstarbeliste tehniliste ja operatiivtööalaste eriteadmiste andmiseks; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(c)

uuringuid,
  üritusi,
  koolitust ja katseprojekte kolmandatele riikidele sihtotstarbeliste tehniliste ja operatiivtööalaste eriteadmiste andmiseks;

| (c) | uuringuid, koolitust, varustust ja katseprojekte kolmandatele riikidele sihtotstarbeliste tehniliste ja operatiivtööalaste eriteadmiste andmiseks; |
| --- | --- |

(c)

uuringuid, koolitust, varustust ja katseprojekte kolmandatele riikidele sihtotstarbeliste tehniliste ja operatiivtööalaste eriteadmiste andmiseks;

Muudatusettepanek 66

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 2 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (d) | uuringuid,
  üritusi,
  koolitust, varustust ja katseprojekte liikmesriikide ja liidu ametite vahel kolmandates riikides tehtava operatiivkoostöö tulemusel koostatud erisoovituste, rakendusstandardite ja heade tavade rakendamiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(d)

uuringuid,
  üritusi,
  koolitust, varustust ja katseprojekte liikmesriikide ja liidu ametite vahel kolmandates riikides tehtava operatiivkoostöö tulemusel koostatud erisoovituste, rakendusstandardite ja heade tavade rakendamiseks.

| (d) | uuringuid, koolitust, varustust ja katseprojekte
  valdkondadevahelistes küsimustes nagu kolmandate riikide kodanike põhiõigused, sealhulgas laste kaitse,
  liikmesriikide ja liidu ametite vahel kolmandates riikides tehtava operatiivkoostöö tulemusel koostatud erisoovituste, rakendusstandardite ja heade tavade rakendamiseks. |
| --- | --- |

(d)

uuringuid, koolitust, varustust ja katseprojekte
  valdkondadevahelistes küsimustes nagu kolmandate riikide kodanike põhiõigused, sealhulgas laste kaitse,
  liikmesriikide ja liidu ametite vahel kolmandates riikides tehtava operatiivkoostöö tulemusel koostatud erisoovituste, rakendusstandardite ja heade tavade rakendamiseks.

Selgitus

Kuigi piirikontrolli tugevdamine võib olla vajalik, ei tohi unustada kaitsetute isikute ja inimrühmade, nt saatjata alaealised, erivajadusi.

Muudatusettepanek 67

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 2 – punkt d a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (d a) | algatused piirivalvurite koolitamiseks inimõiguste kaitse vallas; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(d a)

algatused piirivalvurite koolitamiseks inimõiguste kaitse vallas;

Muudatusettepanek 68

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 2 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Komisjon ja liikmesriigid koos Euroopa välisteenistusega tagavad vastavalt määruse (EL) nr ..../2013 [horisontaalne määrus] artikli 3 lõike 4 punktiga a kolmandate riikidega seotud ja neis rakendatavate meetmete kooskõlastamise. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Komisjon ja liikmesriigid koos Euroopa välisteenistusega tagavad vastavalt määruse (EL) nr ..../2013 [horisontaalne määrus] artikli 3 lõike 4 punktiga a kolmandate riikidega seotud ja neis rakendatavate meetmete kooskõlastamise.

Muudatusettepanek 69

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   
  Eelarvepädev asutus määrab
  iga-aastased assigneeringud
  finantsraamistiku piires
  . | 2.   
  Eelarvepädevad institutsioonid kinnitavad fondi
  iga-aastased assigneeringud
  ilma, et see piiraks nõukogu määruse (millega kehtestatakse mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020) ning Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel sõlmitud institutsioonidevahelise kokkuleppe xxx/201z (eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) sätete kohaldamist
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   
  Eelarvepädev asutus määrab
  iga-aastased assigneeringud
  finantsraamistiku piires
  .

2.   
  Eelarvepädevad institutsioonid kinnitavad fondi
  iga-aastased assigneeringud
  ilma, et see piiraks nõukogu määruse (millega kehtestatakse mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020) ning Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel sõlmitud institutsioonidevahelise kokkuleppe xxx/201z (eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) sätete kohaldamist
  .

Muudatusettepanek 70

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 4 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Rahastamisvahendi eelarvet täidetakse koostöös liikmesriikidega vastavalt määruse (EL) nr .../2012 [uus finantsmäärus] artikli 55 lõike 1 punktile b
  , välja arvatud artiklis 13 osutatud liidu meetmete, artiklis 14 osutatud erakorralise abi ja artikli 16 lõikes 1 osutatud tehnilise abi puhul
  . | 4.   Rahastamisvahendi eelarvet täidetakse
  otsese eelarve täitmise alusel (eelkõige artiklis 13 osutatud liidu meetmete, artiklis 14 osutatud erakorralise abi ja artikli 16 lõikes 1 osutatud tehnilise abi puhul) või
  koostöös liikmesriikidega vastavalt määruse (EL) nr .../2012 [uus finantsmäärus] artikli 55 lõike 1 punktile b. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4.   Rahastamisvahendi eelarvet täidetakse koostöös liikmesriikidega vastavalt määruse (EL) nr .../2012 [uus finantsmäärus] artikli 55 lõike 1 punktile b
  , välja arvatud artiklis 13 osutatud liidu meetmete, artiklis 14 osutatud erakorralise abi ja artikli 16 lõikes 1 osutatud tehnilise abi puhul
  .

4.   Rahastamisvahendi eelarvet täidetakse
  otsese eelarve täitmise alusel (eelkõige artiklis 13 osutatud liidu meetmete, artiklis 14 osutatud erakorralise abi ja artikli 16 lõikes 1 osutatud tehnilise abi puhul) või
  koostöös liikmesriikidega vastavalt määruse (EL) nr .../2012 [uus finantsmäärus] artikli 55 lõike 1 punktile b.

Selgitus

ELi eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega peaks olema erand, mitte reegel.

Muudatusettepanek 71

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 4 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Uute IT-süsteemide väljatöötamist käsitleva programmi rakendamiseks nähakse eelarve täitmise meetod(id) ette
  artikli 15 lõikes 2 osutatud rakendusaktiga
  . | Uute IT-süsteemide väljatöötamist käsitleva programmi rakendamiseks nähakse eelarve täitmise meetod(id) ette
  delegeeritud õigusakti(de)ga
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Uute IT-süsteemide väljatöötamist käsitleva programmi rakendamiseks nähakse eelarve täitmise meetod(id) ette
  artikli 15 lõikes 2 osutatud rakendusaktiga
  .

Uute IT-süsteemide väljatöötamist käsitleva programmi rakendamiseks nähakse eelarve täitmise meetod(id) ette
  delegeeritud õigusakti(de)ga
  .

Muudatusettepanek 72

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4 a.
     
  Komisjon vastutab Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 317 kohaselt liidu eelarve täitmise eest ning teavitab Euroopa Parlamenti ja nõukogu muude üksuste kui liikmesriikide sooritatud toimingutest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4 a.
     
  Komisjon vastutab Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 317 kohaselt liidu eelarve täitmise eest ning teavitab Euroopa Parlamenti ja nõukogu muude üksuste kui liikmesriikide sooritatud toimingutest.

Selgitus

Sõnastuse viimine vastavusse muudetud finantsmäärusega.

Muudatusettepanek 73

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 5 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   Koguvahendeid
  kasutatakse soovituslikult
  järgmiselt: | 5.   
  Ilma et see piiraks eelarvepädevate institutsioonide õigusi, kasutatakse
  koguvahendeid järgmiselt: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

5.   Koguvahendeid
  kasutatakse soovituslikult
  järgmiselt:

5.   
  Ilma et see piiraks eelarvepädevate institutsioonide õigusi, kasutatakse
  koguvahendeid järgmiselt:

Muudatusettepanek 74

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Liikmesriikidele eraldatakse
  soovituslikult 2 000  miljonit eurot
  järgmiselt: | 1.   Liikmesriikidele eraldatakse
  riiklike programmide jaoks ette nähtud koguvahenditest 67 %
  järgmiselt: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Liikmesriikidele eraldatakse
  soovituslikult 2 000  miljonit eurot
  järgmiselt:

1.   Liikmesriikidele eraldatakse
  riiklike programmide jaoks ette nähtud koguvahenditest 67 %
  järgmiselt:

Muudatusettepanek 75

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | 1 200  miljonit eurot vastavalt I lisale; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a)

1 200  miljonit eurot vastavalt I lisale;

| (a) | 34 % järgmiselt:










  i) | põhisumma suuruses 5 miljonit eurot liikmesriigi kohta eelarveperioodi alguses; ning |
| --- | --- | --- |

(a)

34 % järgmiselt:

i)

põhisumma suuruses 5 miljonit eurot liikmesriigi kohta eelarveperioodi alguses; ning

| ii) | muutuv summa liikmesriigi kohta, mis arvutatakse otsuse 574/2007/EÜ kohaselt aastateks 2011, 2012 ja 2013 saadud summa keskmise alusel; |
| --- | --- |

ii)

muutuv summa liikmesriigi kohta, mis arvutatakse otsuse 574/2007/EÜ kohaselt aastateks 2011, 2012 ja 2013 saadud summa keskmise alusel;

Muudatusettepanek 76

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | 450 miljonit eurot
  artiklis 7 kirjeldatud mehhanismi abil saavutatud tulemuste põhjal; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b)

450 miljonit eurot
  artiklis 7 kirjeldatud mehhanismi abil saavutatud tulemuste põhjal;

| (b) | 13 %
  artiklis 7 kirjeldatud mehhanismi abil saavutatud tulemuste põhjal; |
| --- | --- |

(b)

13 %
  artiklis 7 kirjeldatud mehhanismi abil saavutatud tulemuste põhjal;

Muudatusettepanek 77

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | vahekokkuvõtte raames ja 2018. eelarveaastaga algavaks ajavahemikuks
  350 miljonit eurot
  , olemasolevate assigneeringute jääksumma vastavalt käesolevale artiklile või mõni muu lõike 2 kohaselt ettenähtud summa, mille aluseks on riskianalüüsi tulemused ja artiklis 8 sätestatud kord. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(c)

vahekokkuvõtte raames ja 2018. eelarveaastaga algavaks ajavahemikuks
  350 miljonit eurot
  , olemasolevate assigneeringute jääksumma vastavalt käesolevale artiklile või mõni muu lõike 2 kohaselt ettenähtud summa, mille aluseks on riskianalüüsi tulemused ja artiklis 8 sätestatud kord.

| (c) | vahekokkuvõtte raames ja 2018. eelarveaastaga algavaks ajavahemikuks
  10 %
  , olemasolevate assigneeringute jääksumma vastavalt käesolevale artiklile või mõni muu lõike 2 kohaselt ettenähtud summa, mille aluseks on riskianalüüsi tulemused ja artiklis 8 sätestatud kord. |
| --- | --- |

(c)

vahekokkuvõtte raames ja 2018. eelarveaastaga algavaks ajavahemikuks
  10 %
  , olemasolevate assigneeringute jääksumma vastavalt käesolevale artiklile või mõni muu lõike 2 kohaselt ettenähtud summa, mille aluseks on riskianalüüsi tulemused ja artiklis 8 sätestatud kord.

Muudatusettepanek 78

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1 a.
     
  Komisjon võtab rakendusaktidega vastu finantsotsuse, millega rakendatakse lõike 1 punktis a sätestatu. Rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 18 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1 a.
     
  Komisjon võtab rakendusaktidega vastu finantsotsuse, millega rakendatakse lõike 1 punktis a sätestatu. Rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 18 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Muudatusettepanek 79

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 1 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1 b.
     
  Liikmesriigid eraldavad Euroopa piiride valvamise süsteemile (EUROSUR) vajalikud rahastamisvahendid, et tagada selle süsteemi tõhus toimimine. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1 b.
     
  Liikmesriigid eraldavad Euroopa piiride valvamise süsteemile (EUROSUR) vajalikud rahastamisvahendid, et tagada selle süsteemi tõhus toimimine.

Muudatusettepanek 80

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Peale artikli 6 lõike 1 punkti a kohaselt arvutatud eraldise võivad liikmesriigid saada lisasumma, tingimusel et see on programmis selleks sihtotstarbeliselt ette nähtud ja et seda kasutatakse II lisas loetletud erimeetmete võtmiseks. | 1.   Peale artikli 6 lõike 1 punkti a kohaselt arvutatud eraldise võivad liikmesriigid saada lisasumma, tingimusel et see on
  riiklikus
  programmis selleks sihtotstarbeliselt ette nähtud ja et seda kasutatakse II lisas loetletud erimeetmete võtmiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Peale artikli 6 lõike 1 punkti a kohaselt arvutatud eraldise võivad liikmesriigid saada lisasumma, tingimusel et see on programmis selleks sihtotstarbeliselt ette nähtud ja et seda kasutatakse II lisas loetletud erimeetmete võtmiseks.

1.   Peale artikli 6 lõike 1 punkti a kohaselt arvutatud eraldise võivad liikmesriigid saada lisasumma, tingimusel et see on
  riiklikus
  programmis selleks sihtotstarbeliselt ette nähtud ja et seda kasutatakse II lisas loetletud erimeetmete võtmiseks.

Muudatusettepanek 81

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 17, et
  vajaduse korral
  II lisas sätestatud erimeetmed läbi vaadata. Uute erimeetmete alusel võivad liikmesriigid saada kättesaadavatest vahenditest lõike 1 kohaselt lisasumma. | 2.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 17, et II lisas sätestatud erimeetmed läbi vaadata. Uute erimeetmete alusel võivad liikmesriigid saada kättesaadavatest vahenditest lõike 1 kohaselt lisasumma
  , kui eelarvepädevaid institutsioone on aegsasti teavitatud
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 17, et
  vajaduse korral
  II lisas sätestatud erimeetmed läbi vaadata. Uute erimeetmete alusel võivad liikmesriigid saada kättesaadavatest vahenditest lõike 1 kohaselt lisasumma.

2.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 17, et II lisas sätestatud erimeetmed läbi vaadata. Uute erimeetmete alusel võivad liikmesriigid saada kättesaadavatest vahenditest lõike 1 kohaselt lisasumma
  , kui eelarvepädevaid institutsioone on aegsasti teavitatud
  .

Muudatusettepanek 82

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 1 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Artikli 6 lõike 1 punktis c osutatud summa eraldamiseks koostab komisjon ettepanekute alusel ja
  Frontexiga
  konsulteerides 1.
  juuniks
  2017 aruande, milles vastavalt Frontexi riskianalüüsile määratakse kindlaks välispiiride ohutasemed ajavahemikuks 2017–2020. Ohutasemete määramisel võetakse aluseks piirihalduskoormus ning liikmesriikide välispiiri julgeolekut aastatel 2014–2016 mõjutavad ohutasemed, arvesse võetakse ka rändevoogude võimalikke tulevikusuundumusi ja välispiiril toimuvat ebaseaduslikku tegevust ning asjaomaste kolmandate riikide, eeskätt naaberriikide tõenäolist poliitilist, majanduslikku ja sotsiaalset arengut. | 1.   Artikli 6 lõike 1 punktis c osutatud summa eraldamiseks koostab komisjon ettepanekute alusel ja
  Frontexi ja Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiametiga
  konsulteerides 1.
  jaanuariks
  2017 aruande, milles vastavalt Frontexi riskianalüüsile määratakse kindlaks välispiiride ohutasemed ajavahemikuks 2017–2020. Ohutasemete määramisel võetakse aluseks piirihalduskoormus
  , Schengeni hindamis- ja järelevalvemehhanismi raames koostatud hindamisaruanded
  ning liikmesriikide välispiiri julgeolekut
  ja turvalisust
  aastatel 2014–2016 mõjutavad ohutasemed
  , sealhulgas otsingu- ja päästeoperatsioonid merel
  , arvesse võetakse ka rändevoogude võimalikke tulevikusuundumusi ja välispiiril toimuvat ebaseaduslikku tegevust ning asjaomaste kolmandate riikide, eeskätt naaberriikide tõenäolist poliitilist, majanduslikku ja sotsiaalset arengut. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Artikli 6 lõike 1 punktis c osutatud summa eraldamiseks koostab komisjon ettepanekute alusel ja
  Frontexiga
  konsulteerides 1.
  juuniks
  2017 aruande, milles vastavalt Frontexi riskianalüüsile määratakse kindlaks välispiiride ohutasemed ajavahemikuks 2017–2020. Ohutasemete määramisel võetakse aluseks piirihalduskoormus ning liikmesriikide välispiiri julgeolekut aastatel 2014–2016 mõjutavad ohutasemed, arvesse võetakse ka rändevoogude võimalikke tulevikusuundumusi ja välispiiril toimuvat ebaseaduslikku tegevust ning asjaomaste kolmandate riikide, eeskätt naaberriikide tõenäolist poliitilist, majanduslikku ja sotsiaalset arengut.

1.   Artikli 6 lõike 1 punktis c osutatud summa eraldamiseks koostab komisjon ettepanekute alusel ja
  Frontexi ja Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiametiga
  konsulteerides 1.
  jaanuariks
  2017 aruande, milles vastavalt Frontexi riskianalüüsile määratakse kindlaks välispiiride ohutasemed ajavahemikuks 2017–2020. Ohutasemete määramisel võetakse aluseks piirihalduskoormus
  , Schengeni hindamis- ja järelevalvemehhanismi raames koostatud hindamisaruanded
  ning liikmesriikide välispiiri julgeolekut
  ja turvalisust
  aastatel 2014–2016 mõjutavad ohutasemed
  , sealhulgas otsingu- ja päästeoperatsioonid merel
  , arvesse võetakse ka rändevoogude võimalikke tulevikusuundumusi ja välispiiril toimuvat ebaseaduslikku tegevust ning asjaomaste kolmandate riikide, eeskätt naaberriikide tõenäolist poliitilist, majanduslikku ja sotsiaalset arengut.

Muudatusettepanek 83

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 1 – lõik 2 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Aruandes määratakse kindlaks iga välispiirilõigu
  ohutase
  , korrutades asjaomase piirilõigu pikkuse järgmise kaalumiskoefitsiendiga: | Aruandes määratakse kindlaks iga välispiirilõigu
  riskitase
  , korrutades asjaomase piirilõigu pikkuse järgmise kaalumiskoefitsiendiga: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Aruandes määratakse kindlaks iga välispiirilõigu
  ohutase
  , korrutades asjaomase piirilõigu pikkuse järgmise kaalumiskoefitsiendiga:

Aruandes määratakse kindlaks iga välispiirilõigu
  riskitase
  , korrutades asjaomase piirilõigu pikkuse järgmise kaalumiskoefitsiendiga:

Muudatusettepanek 84

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 1 – lõik 2 – punkt a – alapunkt i

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| i) | koefitsient 1 normaalse
  ohutaseme
  puhul; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

i)

koefitsient 1 normaalse
  ohutaseme
  puhul;

| i) | koefitsient 1 normaalse
  riskitaseme
  puhul; |
| --- | --- |

i)

koefitsient 1 normaalse
  riskitaseme
  puhul;

Muudatusettepanek 85

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 1 – lõik 2 – punkt a – alapunkt ii

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| ii) | koefitsient 3 keskmise
  ohutaseme
  puhul; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

ii)

koefitsient 3 keskmise
  ohutaseme
  puhul;

| ii) | koefitsient 3 keskmise
  riskitaseme
  puhul; |
| --- | --- |

ii)

koefitsient 3 keskmise
  riskitaseme
  puhul;

Muudatusettepanek 86

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 1 – lõik 2 – punkt a – alapunkt iii

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| iii) | koefitsient 5 kõrge
  ohutaseme
  puhul; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

iii)

koefitsient 5 kõrge
  ohutaseme
  puhul;

| iii) | koefitsient 5 kõrge
  riskitaseme
  puhul; |
| --- | --- |

iii)

koefitsient 5 kõrge
  riskitaseme
  puhul;

Muudatusettepanek 87

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 1 – lõik 2 – punkt b – alapunkt i

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| i) | koefitsient 1 normaalse
  ohutaseme
  puhul; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

i)

koefitsient 1 normaalse
  ohutaseme
  puhul;

| i) | koefitsient 1 normaalse
  riskitaseme
  puhul; |
| --- | --- |

i)

koefitsient 1 normaalse
  riskitaseme
  puhul;

Muudatusettepanek 88

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 1 – lõik 2 – punkt b – alapunkt ii

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| ii) | koefitsient 3 keskmise
  ohutaseme
  puhul; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

ii)

koefitsient 3 keskmise
  ohutaseme
  puhul;

| ii) | koefitsient 3 keskmise
  riskitaseme
  puhul; |
| --- | --- |

ii)

koefitsient 3 keskmise
  riskitaseme
  puhul;

Muudatusettepanek 89

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 1 – lõik 2 – punkt b – alapunkt iii

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| iii) | koefitsient 5 kõrge
  ohutaseme
  puhul. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

iii)

koefitsient 5 kõrge
  ohutaseme
  puhul.

| iii) | koefitsient 5 kõrge
  riskitaseme
  puhul. |
| --- | --- |

iii)

koefitsient 5 kõrge
  riskitaseme
  puhul.

Muudatusettepanek 90

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 1 – lõik 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Aruande põhjal otsustab komisjon, millistele liikmesriikidele antakse lisasumma. Liikmesriigid, kelle
  ohutase
  on kõrgem võrreldes
  arvutamisel aluseks võetud ohutasemega
  , mis on määratud kindlaks otsuse 574/2007/EÜ kohaselt 2013. eelarveaasta jaoks, saavad proportsionaalselt lisavahendeid. | Aruande põhjal
  ja pärast Euroopa Parlamendi teavitamist
  otsustab komisjon, millistele liikmesriikidele antakse lisasumma. Liikmesriigid, kelle
  riskitase
  on kõrgem võrreldes
  riskitasemega
  , mis on määratud kindlaks otsuse nr 574/2007/EÜ kohaselt 2013. eelarveaasta jaoks, saavad proportsionaalselt lisavahendeid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Aruande põhjal otsustab komisjon, millistele liikmesriikidele antakse lisasumma. Liikmesriigid, kelle
  ohutase
  on kõrgem võrreldes
  arvutamisel aluseks võetud ohutasemega
  , mis on määratud kindlaks otsuse 574/2007/EÜ kohaselt 2013. eelarveaasta jaoks, saavad proportsionaalselt lisavahendeid.

Aruande põhjal
  ja pärast Euroopa Parlamendi teavitamist
  otsustab komisjon, millistele liikmesriikidele antakse lisasumma. Liikmesriigid, kelle
  riskitase
  on kõrgem võrreldes
  riskitasemega
  , mis on määratud kindlaks otsuse nr 574/2007/EÜ kohaselt 2013. eelarveaasta jaoks, saavad proportsionaalselt lisavahendeid.

Muudatusettepanek 91

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 2 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| b) | tähendab välismerepiir liikmesriikide territoriaalmere välispiiri vastavalt ÜRO mereõiguse konventsiooni artiklitele 4–16. Kui aga
  ebaseadusliku rände või sisenemise tõkestamiseks
  on vaja regulaarselt läbi viia kaugoperatsioone,
  loetakse selleks kõrge ohutasemega piirkonna
  välispiiri. See määratakse kindlaks asjaomaste liimesriikide poolt esitatud aastate 2014–2016 operatiivandmeid arvesse võttes. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

b)

tähendab välismerepiir liikmesriikide territoriaalmere välispiiri vastavalt ÜRO mereõiguse konventsiooni artiklitele 4–16. Kui aga
  ebaseadusliku rände või sisenemise tõkestamiseks
  on vaja regulaarselt läbi viia kaugoperatsioone,
  loetakse selleks kõrge ohutasemega piirkonna
  välispiiri. See määratakse kindlaks asjaomaste liimesriikide poolt esitatud aastate 2014–2016 operatiivandmeid arvesse võttes.

| b) | tähendab välismerepiir liikmesriikide territoriaalmere välispiiri vastavalt ÜRO mereõiguse konventsiooni artiklitele 4–16. Kui aga
  kõrge riskitasemega piirkonnas
  on vaja regulaarselt läbi viia kaugoperatsioone,
  võib see tähendada Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni artiklis 33 määratletud külgvööndi
  välispiiri. See määratakse kindlaks asjaomaste liimesriikide poolt esitatud aastate 2014–2016 operatiivandmeid arvesse võttes. |
| --- | --- |

b)

tähendab välismerepiir liikmesriikide territoriaalmere välispiiri vastavalt ÜRO mereõiguse konventsiooni artiklitele 4–16. Kui aga
  kõrge riskitasemega piirkonnas
  on vaja regulaarselt läbi viia kaugoperatsioone,
  võib see tähendada Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni artiklis 33 määratletud külgvööndi
  välispiiri. See määratakse kindlaks asjaomaste liimesriikide poolt esitatud aastate 2014–2016 operatiivandmeid arvesse võttes.

Muudatusettepanek 92

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 3 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Selleks antakse komisjonile õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 17, et II lisas sätestatud erimeetmed läbi vaadata. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Selleks antakse komisjonile õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 17, et II lisas sätestatud erimeetmed läbi vaadata.

välja jäetud

Selgitus

See lõik on välja jäetud, sest sama tekst on juba artikli 7 lõikes 2.

Muudatusettepanek 93

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Rahastamisvahendi ja määruse nr .../2012/EL (millega luuakse Sisejulgeolekufondi osana politseikoostöö, kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ning kriisiohje rahastamisvahend) alusel ettevalmistatava riikliku programmi koostavad liikmesriigid ühiselt ja esitavad
  need
  komisjonile ühtse riikliku programmina kooskõlas määruse (EL) nr .../2012 [horisontaalne määrus] artikliga 14. | 1.   Rahastamisvahendi ja määruse nr .../2012/EL (millega luuakse Sisejulgeolekufondi osana politseikoostöö, kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ning kriisiohje rahastamisvahend) alusel ettevalmistatava riikliku programmi koostavad liikmesriigid ühiselt
  määruse (EL) .../2012 [horisontaalne määrus] artiklis 13 viidatud poliitikadialoogi järelduste kohaselt
  ja esitavad
  selle
  komisjonile ühtse riikliku programmina kooskõlas määruse (EL) nr .../2012 [horisontaalne määrus] artikliga 14. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Rahastamisvahendi ja määruse nr .../2012/EL (millega luuakse Sisejulgeolekufondi osana politseikoostöö, kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ning kriisiohje rahastamisvahend) alusel ettevalmistatava riikliku programmi koostavad liikmesriigid ühiselt ja esitavad
  need
  komisjonile ühtse riikliku programmina kooskõlas määruse (EL) nr .../2012 [horisontaalne määrus] artikliga 14.

1.   Rahastamisvahendi ja määruse nr .../2012/EL (millega luuakse Sisejulgeolekufondi osana politseikoostöö, kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ning kriisiohje rahastamisvahend) alusel ettevalmistatava riikliku programmi koostavad liikmesriigid ühiselt
  määruse (EL) .../2012 [horisontaalne määrus] artiklis 13 viidatud poliitikadialoogi järelduste kohaselt
  ja esitavad
  selle
  komisjonile ühtse riikliku programmina kooskõlas määruse (EL) nr .../2012 [horisontaalne määrus] artikliga 14.

Muudatusettepanek 94

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 2 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | riikide olemasoleva välispiiride haldamise suutlikkuse tugevdamine ja laiendamine, võttes arvesse ka rändevoogude juhtimisega seotud
  uut tehnoloogiat,
  arengut ja/või standardeid; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b)

riikide olemasoleva välispiiride haldamise suutlikkuse tugevdamine ja laiendamine, võttes arvesse ka rändevoogude juhtimisega seotud
  uut tehnoloogiat,
  arengut ja/või standardeid;

| (b) | riikide olemasoleva
  viisapoliitika ja
  välispiiride haldamise suutlikkuse tugevdamine ja laiendamine,
  et vältida ebaseaduslikku rännet ja merel hukkumist ning hõlbustada seaduslikku reisimist, sh rahvusvahelist kaitset vajavate isikute piiriületust,
  võttes arvesse ka rändevoogude juhtimisega seotud arengut ja/või standardeid; |
| --- | --- |

(b)

riikide olemasoleva
  viisapoliitika ja
  välispiiride haldamise suutlikkuse tugevdamine ja laiendamine,
  et vältida ebaseaduslikku rännet ja merel hukkumist ning hõlbustada seaduslikku reisimist, sh rahvusvahelist kaitset vajavate isikute piiriületust,
  võttes arvesse ka rändevoogude juhtimisega seotud arengut ja/või standardeid;

Muudatusettepanek 95

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 2 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | liikmesriigi kolmandates riikides asuvate konsulaar- ja muude teenistuste tegevus, millega toetatakse rändevoogude juhtimise edasiarendamist ning
  lihtsustatakse seaduslikku reisimist ja takistatakse
  ebaseaduslikku rännet Euroopa Liitu; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(c)

liikmesriigi kolmandates riikides asuvate konsulaar- ja muude teenistuste tegevus, millega toetatakse rändevoogude juhtimise edasiarendamist ning
  lihtsustatakse seaduslikku reisimist ja takistatakse
  ebaseaduslikku rännet Euroopa Liitu;

| (c) | liikmesriigi kolmandates riikides asuvate konsulaar- ja muude teenistuste tegevus, millega toetatakse rändevoogude juhtimise edasiarendamist
  , et lihtsustada kooskõlas ELi või asjaomaste liikmesriikide õigusaktidega reisimist
  ning
  takistada
  ebaseaduslikku rännet Euroopa Liitu; |
| --- | --- |

(c)

liikmesriigi kolmandates riikides asuvate konsulaar- ja muude teenistuste tegevus, millega toetatakse rändevoogude juhtimise edasiarendamist
  , et lihtsustada kooskõlas ELi või asjaomaste liikmesriikide õigusaktidega reisimist
  ning
  takistada
  ebaseaduslikku rännet Euroopa Liitu;

Selgitus

Mõiste „seaduslik” on ebamäärane ning selle asemel on vaja suuremat täpsust.

Muudatusettepanek 96

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 2 – punkt d a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (d a) | töötada välja projekte, järgides asjakohaste ELi asutuste soovitusi, eesmärgiga tagada välispiirikontrolli ühetaoline kõrge kvaliteet ning piirihaldussüsteemide standardimine ja koostalitlusvõime liikmesriikide vahel; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(d a)

töötada välja projekte, järgides asjakohaste ELi asutuste soovitusi, eesmärgiga tagada välispiirikontrolli ühetaoline kõrge kvaliteet ning piirihaldussüsteemide standardimine ja koostalitlusvõime liikmesriikide vahel;

Muudatusettepanek 97

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 2 – punkt d b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (d b) | toetada Frontexi järelevalve all ja koordineerimisel tegevusi, mille eesmärk on liidu tasandil välispiiri haldamise tehnoloogiliste võimaluste ühtlustamine; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(d b)

toetada Frontexi järelevalve all ja koordineerimisel tegevusi, mille eesmärk on liidu tasandil välispiiri haldamise tehnoloogiliste võimaluste ühtlustamine;

Muudatusettepanek 98

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 2 – punkt e a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (e a) | tagada tihedas koostöös kolmandate riikide ja kodanikuühiskonnaga rahvusvaheliste ja Euroopa Liidu kohustuste, sealhulgas inimõigustealaste kohustuste täielik täitmine ja nende täitmise tõhus järelevalve; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(e a)

tagada tihedas koostöös kolmandate riikide ja kodanikuühiskonnaga rahvusvaheliste ja Euroopa Liidu kohustuste, sealhulgas inimõigustealaste kohustuste täielik täitmine ja nende täitmise tõhus järelevalve;

Muudatusettepanek 99

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 2 – punkt f

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (f) | tulevaste probleemidega, sealhulgas olemasolevate ja tulevaste ohtude ja survega toimetuleku suutlikkuse
  suurendamine
  liidu välispiiridel, lähtudes esmajoones Frontexi riskianalüüsist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(f)

tulevaste probleemidega, sealhulgas olemasolevate ja tulevaste ohtude ja survega toimetuleku suutlikkuse
  suurendamine
  liidu välispiiridel, lähtudes esmajoones Frontexi riskianalüüsist.

| (f) | tulevaste probleemidega, sealhulgas olemasolevate ja tulevaste ohtude ja survega toimetuleku suutlikkuse
  kasvatamine
  liidu välispiiridel, lähtudes esmajoones Frontexi riskianalüüsist. |
| --- | --- |

(f)

tulevaste probleemidega, sealhulgas olemasolevate ja tulevaste ohtude ja survega toimetuleku suutlikkuse
  kasvatamine
  liidu välispiiridel, lähtudes esmajoones Frontexi riskianalüüsist.

Muudatusettepanek 100

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Liikmesriik võib kasutada kuni
  50 %
  sellest summast, mille ta on saanud käesolevast rahastamisvahendist riikliku programmi jaoks, nende avaliku sektori asutuste tegevuskulude rahastamiseks, kes vastutavad liidu avaliku teenuse moodustavate ülesannete täitmise ja teenuste osutamise eest. Kõnealused ülesanded ja teenused on seotud ühe või enama eemärgiga, millele on viidatud artikli 3
  lõike 2
  punktides a, c ja d. | 1.   Liikmesriik võib kasutada kuni
  30 %
  sellest summast, mille ta on saanud käesolevast rahastamisvahendist riikliku programmi jaoks, nende avaliku sektori asutuste tegevuskulude rahastamiseks, kes vastutavad liidu avaliku teenuse moodustavate ülesannete täitmise ja teenuste osutamise eest. Kõnealused ülesanded ja teenused on seotud ühe või enama eemärgiga, millele on viidatud artikli 3
  lõike 3
  punktides a, 
  b,
  c ja d. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Liikmesriik võib kasutada kuni
  50 %
  sellest summast, mille ta on saanud käesolevast rahastamisvahendist riikliku programmi jaoks, nende avaliku sektori asutuste tegevuskulude rahastamiseks, kes vastutavad liidu avaliku teenuse moodustavate ülesannete täitmise ja teenuste osutamise eest. Kõnealused ülesanded ja teenused on seotud ühe või enama eemärgiga, millele on viidatud artikli 3
  lõike 2
  punktides a, c ja d.

1.   Liikmesriik võib kasutada kuni
  30 %
  sellest summast, mille ta on saanud käesolevast rahastamisvahendist riikliku programmi jaoks, nende avaliku sektori asutuste tegevuskulude rahastamiseks, kes vastutavad liidu avaliku teenuse moodustavate ülesannete täitmise ja teenuste osutamise eest. Kõnealused ülesanded ja teenused on seotud ühe või enama eemärgiga, millele on viidatud artikli 3
  lõike 3
  punktides a, 
  b,
  c ja d.

Muudatusettepanek 101

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 – lõige 2 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | järgib piire ja viisasid reguleerivat liidu acquis'd; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a)

järgib piire ja viisasid reguleerivat liidu acquis'd;

| (a) | järgib piire
  , varjupaiga taotlemist
  ja viisasid reguleerivat liidu acquis’d; |
| --- | --- |

(a)

järgib piire
  , varjupaiga taotlemist
  ja viisasid reguleerivat liidu acquis’d;

Muudatusettepanek 102

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 – lõige 2 – punkt a a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (a a) | vastavus riikliku programmi eesmärkidele; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a a)

vastavus riikliku programmi eesmärkidele;

Muudatusettepanek 103

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 – lõige 2 – punkt a b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (a b) | järgib Frontexi määratletud prioriteete, et saavutada piirikontrolli valdkonnas ühised turvastandardid, tagada liikmesriikidevaheline kooskõlastamine, vältida töö dubleerimist ja killustatust ning suurendada kulutõhusust; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a b)

järgib Frontexi määratletud prioriteete, et saavutada piirikontrolli valdkonnas ühised turvastandardid, tagada liikmesriikidevaheline kooskõlastamine, vältida töö dubleerimist ja killustatust ning suurendada kulutõhusust;

Muudatusettepanek 104

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 – lõige 5 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 5 a.
     
  Kui Schengeni hindamismehhanismi abil avastatakse puudusi, siis tegevustoetused katkestatakse ning need vahendid võib tuvastatud puuduste kõrvaldamise eesmärgil käesoleva määruse artikli 12 sätete kohaselt ümber paigutada. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

5 a.
     
  Kui Schengeni hindamismehhanismi abil avastatakse puudusi, siis tegevustoetused katkestatakse ning need vahendid võib tuvastatud puuduste kõrvaldamise eesmärgil käesoleva määruse artikli 12 sätete kohaselt ümber paigutada.

Muudatusettepanek 105

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 – lõige 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 6.   Komisjon näeb
  rakendusaktidega
  ette selle sätte kohaldamisest teavitamise menetlused ja mis tahes muu vajaliku tegutsemiskorra, mida liikmesriigid ja komisjon peavad käesoleva artikli nõuete täitmiseks järgima.
  Rakendusaktid
  võetakse vastu kooskõlas
  artikli 18 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega
  . | 6.   Komisjon näeb
  delegeeritud õigusaktidega
  ette selle sätte kohaldamisest teavitamise menetlused ja mis tahes muu vajaliku tegutsemiskorra, mida liikmesriigid ja komisjon peavad käesoleva artikli nõuete täitmiseks järgima.
  Delegeeritud õigusaktid
  võetakse vastu kooskõlas
  artikliga 17
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

6.   Komisjon näeb
  rakendusaktidega
  ette selle sätte kohaldamisest teavitamise menetlused ja mis tahes muu vajaliku tegutsemiskorra, mida liikmesriigid ja komisjon peavad käesoleva artikli nõuete täitmiseks järgima.
  Rakendusaktid
  võetakse vastu kooskõlas
  artikli 18 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega
  .

6.   Komisjon näeb
  delegeeritud õigusaktidega
  ette selle sätte kohaldamisest teavitamise menetlused ja mis tahes muu vajaliku tegutsemiskorra, mida liikmesriigid ja komisjon peavad käesoleva artikli nõuete täitmiseks järgima.
  Delegeeritud õigusaktid
  võetakse vastu kooskõlas
  artikliga 17
  .

Muudatusettepanek 106

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 – lõige 6 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 6 a.
     
  Frontex tagab liikmesriikidevahelise kooskõlastamise seoses meetmetega, millele eraldatakse tegevustoetusi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

6 a.
     
  Frontex tagab liikmesriikidevahelise kooskõlastamise seoses meetmetega, millele eraldatakse tegevustoetusi.

Muudatusettepanek 107

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Leedule lõike 1 kohaselt ajavahemikuks 2014–2020 eraldatavad vahendid ei ületa
  150 miljonit eurot
  ja tehakse kättesaadavaks Leedu jaoks ettenähtud täiendava eriotstarbelise tegevustoetusena. | 2.   Leedule lõike 1 kohaselt ajavahemikuks 2014–2020 eraldatavad vahendid ei ületa
  4 % koguvahenditest
  ja tehakse kättesaadavaks Leedu jaoks ettenähtud täiendava eriotstarbelise tegevustoetusena. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Leedule lõike 1 kohaselt ajavahemikuks 2014–2020 eraldatavad vahendid ei ületa
  150 miljonit eurot
  ja tehakse kättesaadavaks Leedu jaoks ettenähtud täiendava eriotstarbelise tegevustoetusena.

2.   Leedule lõike 1 kohaselt ajavahemikuks 2014–2020 eraldatavad vahendid ei ületa
  4 % koguvahenditest
  ja tehakse kättesaadavaks Leedu jaoks ettenähtud täiendava eriotstarbelise tegevustoetusena.

Muudatusettepanek 108

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Pärast Schengeni hindamisaruande esitamist, mis võetakse vastu vastavalt Schengeni acquis' kohaldamise kontrollimise hindamis- ja järelevalvemehhanismi loomist käsitlevale määrusele, uurib kõnealune liikmesriik vajaduse korral koos komisjoni ja Frontexiga
  kontrolli tulemuste arvessevõtmise
  ja soovituste rakendamise võimalusi oma riikliku programmi raames. | Pärast Schengeni hindamisaruande esitamist, mis võetakse vastu vastavalt Schengeni acquis' kohaldamise kontrollimise hindamis- ja järelevalvemehhanismi loomist käsitlevale määrusele, uurib kõnealune liikmesriik vajaduse korral koos komisjoni ja Frontexiga
  puudujääkide kõrvaldamise
  ja soovituste rakendamise võimalusi oma riikliku programmi raames. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Pärast Schengeni hindamisaruande esitamist, mis võetakse vastu vastavalt Schengeni acquis' kohaldamise kontrollimise hindamis- ja järelevalvemehhanismi loomist käsitlevale määrusele, uurib kõnealune liikmesriik vajaduse korral koos komisjoni ja Frontexiga
  kontrolli tulemuste arvessevõtmise
  ja soovituste rakendamise võimalusi oma riikliku programmi raames.

Pärast Schengeni hindamisaruande esitamist, mis võetakse vastu vastavalt Schengeni acquis' kohaldamise kontrollimise hindamis- ja järelevalvemehhanismi loomist käsitlevale määrusele, uurib kõnealune liikmesriik vajaduse korral koos komisjoni ja Frontexiga
  puudujääkide kõrvaldamise
  ja soovituste rakendamise võimalusi oma riikliku programmi raames.

Muudatusettepanek 109

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kui see on vajalik, vaatab liikmesriik
  oma riikliku programmi läbi, et kontrolli tulemusi ja soovitusi arvesse võtta. | Liikmesriik vaatab
  oma riikliku programmi läbi, et kontrolli tulemusi ja soovitusi arvesse võtta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Kui see on vajalik, vaatab liikmesriik
  oma riikliku programmi läbi, et kontrolli tulemusi ja soovitusi arvesse võtta.

Liikmesriik vaatab
  oma riikliku programmi läbi, et kontrolli tulemusi ja soovitusi arvesse võtta.

Muudatusettepanek 110

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõik 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Koostöös komisjoni ja Frontexiga paigutab
  ta vajaduse korral
  oma programmi piires vahendeid (sealhulgas tegevustoetuseks kavandatud vahendeid) ümber ja/või rakendab või muudab puuduste kõrvaldamiseks ettenähtud meetmeid vastavalt Schengeni hindamisaruande tulemustele ja soovitustele. | Erilist tähelepanu pööratakse parandusmeetmete rahastamisele.
  Koostöös komisjoni ja Frontexiga paigutab
  asjaomane liikmesriik
  oma programmi piires vahendeid (sealhulgas tegevustoetuseks kavandatud vahendeid) ümber ja/või rakendab või muudab puuduste kõrvaldamiseks ettenähtud meetmeid vastavalt Schengeni hindamisaruande tulemustele ja soovitustele.
  Rahastamisvahendist võib rahastada kõiki lisakulusid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Koostöös komisjoni ja Frontexiga paigutab
  ta vajaduse korral
  oma programmi piires vahendeid (sealhulgas tegevustoetuseks kavandatud vahendeid) ümber ja/või rakendab või muudab puuduste kõrvaldamiseks ettenähtud meetmeid vastavalt Schengeni hindamisaruande tulemustele ja soovitustele.

Erilist tähelepanu pööratakse parandusmeetmete rahastamisele.
  Koostöös komisjoni ja Frontexiga paigutab
  asjaomane liikmesriik
  oma programmi piires vahendeid (sealhulgas tegevustoetuseks kavandatud vahendeid) ümber ja/või rakendab või muudab puuduste kõrvaldamiseks ettenähtud meetmeid vastavalt Schengeni hindamisaruande tulemustele ja soovitustele.
  Rahastamisvahendist võib rahastada kõiki lisakulusid.

Muudatusettepanek 111

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõige 2 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | saada liikmesriikides valitsevast olukorrast süvendatud teadmisi ja mõista seda paremini tegevuspõhimõtete analüüsimise, hindamise ja nende rakendamise põhjaliku järelevalve abil; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b)

saada liikmesriikides valitsevast olukorrast süvendatud teadmisi ja mõista seda paremini tegevuspõhimõtete analüüsimise, hindamise ja nende rakendamise põhjaliku järelevalve abil;

| (b) | saada liikmesriikides
  ja kolmandates riikides
  valitsevast olukorrast süvendatud teadmisi ja mõista seda paremini tegevuspõhimõtete analüüsimise, hindamise ja nende rakendamise põhjaliku järelevalve abil; |
| --- | --- |

(b)

saada liikmesriikides
  ja kolmandates riikides
  valitsevast olukorrast süvendatud teadmisi ja mõista seda paremini tegevuspõhimõtete analüüsimise, hindamise ja nende rakendamise põhjaliku järelevalve abil;

Muudatusettepanek 112

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõige 2 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | toetada statistiliste vahendite ja meetodite ning ühiste näitajate arendamist; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(c)

toetada statistiliste vahendite ja meetodite ning ühiste näitajate arendamist;

| (c) | toetada
  ühiste
  statistiliste vahendite ja meetodite ning ühiste näitajate arendamist; |
| --- | --- |

(c)

toetada
  ühiste
  statistiliste vahendite ja meetodite ning ühiste näitajate arendamist;

Muudatusettepanek 113

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõige 2 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (d) | toetada liidu õiguse ja liidu poliitikaeesmärkide rakendamist ja järelevalvet liikmesriikides ning hinnata nende tõhusust ja mõju; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(d)

toetada liidu õiguse ja liidu poliitikaeesmärkide rakendamist ja järelevalvet liikmesriikides ning hinnata nende tõhusust ja mõju;

| (d) | toetada
  ja jälgida
  liidu õiguse ja liidu poliitikaeesmärkide rakendamist ja järelevalvet liikmesriikides ning hinnata nende tõhusust ja mõju
  , muu hulgas seoses inimõiguste austamise ja põhivabaduste järgimisega
  ; |
| --- | --- |

(d)

toetada
  ja jälgida
  liidu õiguse ja liidu poliitikaeesmärkide rakendamist ja järelevalvet liikmesriikides ning hinnata nende tõhusust ja mõju
  , muu hulgas seoses inimõiguste austamise ja põhivabaduste järgimisega
  ;

Muudatusettepanek 114

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõige 2 – punkt e

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (e) | soodustada Euroopa tasandil võrgustike tegevust, üksteiselt õppimist ning heade tavade ja uuenduslike lahenduste kindlakstegemist ja tutvustamist; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(e)

soodustada Euroopa tasandil võrgustike tegevust, üksteiselt õppimist ning heade tavade ja uuenduslike lahenduste kindlakstegemist ja tutvustamist;

| (e) | soodustada Euroopa tasandil võrgustike tegevust, üksteiselt õppimist ning heade tavade ja uuenduslike lahenduste kindlakstegemist ja tutvustamist
  eri sidusrühmade seas
  ; |
| --- | --- |

(e)

soodustada Euroopa tasandil võrgustike tegevust, üksteiselt õppimist ning heade tavade ja uuenduslike lahenduste kindlakstegemist ja tutvustamist
  eri sidusrühmade seas
  ;

Muudatusettepanek 115

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõige 2 – punkt e a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (e a) | edendada projekte, mille eesmärk on standardimine, ühtlustamine ja koostalitlusvõime, et töötada välja Euroopa integreeritud piirihaldussüsteem; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(e a)

edendada projekte, mille eesmärk on standardimine, ühtlustamine ja koostalitlusvõime, et töötada välja Euroopa integreeritud piirihaldussüsteem;

Muudatusettepanek 116

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõige 2 – punkt g

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (g) | suurendada Euroopa tasandi võrgustike suutlikkust, et edendada, toetada ja jätkuvalt edasi arendada liidu tegevuspõhimõtteid ja eesmärke; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(g)

suurendada Euroopa tasandi võrgustike suutlikkust, et edendada, toetada ja jätkuvalt edasi arendada liidu tegevuspõhimõtteid ja eesmärke;

| (g) | suurendada Euroopa tasandi võrgustike suutlikkust, et
  hinnata,
  edendada, toetada ja jätkuvalt edasi arendada liidu tegevuspõhimõtteid ja eesmärke; |
| --- | --- |

(g)

suurendada Euroopa tasandi võrgustike suutlikkust, et
  hinnata,
  edendada, toetada ja jätkuvalt edasi arendada liidu tegevuspõhimõtteid ja eesmärke;

Muudatusettepanek 117

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõige 2 – punkt i a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (i a) | toetada kooskõlastamismeetmeid ja teabevahetust Europoli, Frontexi ja suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimise ameti vahel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(i a)

toetada kooskõlastamismeetmeid ja teabevahetust Europoli, Frontexi ja suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimise ameti vahel.

Muudatusettepanek 118

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 15 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   
  Kolmandate riikide kodanike piiriülese liikumise juhtimiseks töötatakse välja uued IT-süsteemid, mille jaoks eraldatakse soovituslikult 1 100  miljonit eurot. Programmi
  rakendatakse kooskõlas liidu õigusaktidega, millega määratakse kindlaks uued IT-süsteemid ja nende sideinfrastruktuur, et eelkõige parandada reisijatevoogude juhtimist ja kontrolli välispiiridel, tugevdades selleks kontrolle ja kiirendades seaduslikult reisivate isikute piiriületust. | 1.   
  Uute IT-süsteemide väljatöötamise programm võib rajaneda olemasolevatel struktuuridel ja seda
  rakendatakse kooskõlas liidu õigusaktidega, millega määratakse kindlaks uued IT-süsteemid ja nende sideinfrastruktuur, et eelkõige parandada reisijatevoogude juhtimist ja kontrolli välispiiridel, tugevdades selleks kontrolle, kiirendades
  samal ajal ka
  seaduslikult reisivate isikute piiriületust
  ja tagades koostoime olemasolevate IT-süsteemidega ning vältides topeltkulutusi
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   
  Kolmandate riikide kodanike piiriülese liikumise juhtimiseks töötatakse välja uued IT-süsteemid, mille jaoks eraldatakse soovituslikult 1 100  miljonit eurot. Programmi
  rakendatakse kooskõlas liidu õigusaktidega, millega määratakse kindlaks uued IT-süsteemid ja nende sideinfrastruktuur, et eelkõige parandada reisijatevoogude juhtimist ja kontrolli välispiiridel, tugevdades selleks kontrolle ja kiirendades seaduslikult reisivate isikute piiriületust.

1.   
  Uute IT-süsteemide väljatöötamise programm võib rajaneda olemasolevatel struktuuridel ja seda
  rakendatakse kooskõlas liidu õigusaktidega, millega määratakse kindlaks uued IT-süsteemid ja nende sideinfrastruktuur, et eelkõige parandada reisijatevoogude juhtimist ja kontrolli välispiiridel, tugevdades selleks kontrolle, kiirendades
  samal ajal ka
  seaduslikult reisivate isikute piiriületust
  ja tagades koostoime olemasolevate IT-süsteemidega ning vältides topeltkulutusi
  .

Muudatusettepanek 119

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 15 – lõige 2 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Peamised rakendatavad meetmed peaksid hõlmama eelkõige kesk- ja riiklike süsteemide ühiste rakenduste väljatöötamist ja katsetamist, kesk- ja riiklike süsteemide sideinfrastruktuuri, nende rakendamise kooskõlastamist ja süsteemide turvalisuse juhtimist. | Peamised rakendatavad meetmed peaksid hõlmama eelkõige kesk- ja riiklike süsteemide ühiste rakenduste väljatöötamist ja katsetamist, kesk- ja riiklike süsteemide sideinfrastruktuuri, nende rakendamise kooskõlastamist
  , teiste piirihaldusega seotud IT-süsteemidega kooskõlastamist ja koostalitlust
  ja süsteemide turvalisuse juhtimist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Peamised rakendatavad meetmed peaksid hõlmama eelkõige kesk- ja riiklike süsteemide ühiste rakenduste väljatöötamist ja katsetamist, kesk- ja riiklike süsteemide sideinfrastruktuuri, nende rakendamise kooskõlastamist ja süsteemide turvalisuse juhtimist.

Peamised rakendatavad meetmed peaksid hõlmama eelkõige kesk- ja riiklike süsteemide ühiste rakenduste väljatöötamist ja katsetamist, kesk- ja riiklike süsteemide sideinfrastruktuuri, nende rakendamise kooskõlastamist
  , teiste piirihaldusega seotud IT-süsteemidega kooskõlastamist ja koostalitlust
  ja süsteemide turvalisuse juhtimist.

Muudatusettepanek 120

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 15 – lõige 2 – lõik 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komisjon võtab
  rakendusaktidega
  vastu
  strateegilise raamistiku
  ja selle
  võimalikud muudatused
  .
  Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 18 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. | Komisjon võtab
  artikli 17 kohaselt
  vastu
  delegeeritud õigusaktid, mis puudutavad strateegilist raamistikku
  ja selle
  võimalikke muudatusi
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Komisjon võtab
  rakendusaktidega
  vastu
  strateegilise raamistiku
  ja selle
  võimalikud muudatused
  .
  Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 18 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Komisjon võtab
  artikli 17 kohaselt
  vastu
  delegeeritud õigusaktid, mis puudutavad strateegilist raamistikku
  ja selle
  võimalikke muudatusi
  .

Muudatusettepanek 121

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 15 – lõige 2 – lõik 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Komisjon teavitab vähemalt kord aastas ning alati, kui see on asjakohane, Euroopa Parlamenti ja nõukogu uute IT-süsteemide väljatöötamisel tehtud edusammudest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Komisjon teavitab vähemalt kord aastas ning alati, kui see on asjakohane, Euroopa Parlamenti ja nõukogu uute IT-süsteemide väljatöötamisel tehtud edusammudest.

Muudatusettepanek 122

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 17 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Käesolevas määruses osutatud volitused delegeeritud õigusaktide vastuvõtmiseks antakse komisjonile seitsmeks aastaks alates käesoleva määruse jõustumisest.
  Volituste delegeerimist uuendatakse automaatselt sama pikaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite, tehes seda hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist. | 2.   Käesolevas määruses osutatud volitused delegeeritud õigusaktide vastuvõtmiseks antakse komisjonile seitsmeks aastaks alates käesoleva määruse jõustumisest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Käesolevas määruses osutatud volitused delegeeritud õigusaktide vastuvõtmiseks antakse komisjonile seitsmeks aastaks alates käesoleva määruse jõustumisest.
  Volituste delegeerimist uuendatakse automaatselt sama pikaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite, tehes seda hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.

2.   Käesolevas määruses osutatud volitused delegeeritud õigusaktide vastuvõtmiseks antakse komisjonile seitsmeks aastaks alates käesoleva määruse jõustumisest.

Muudatusettepanek 123

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 17 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   Käesoleva määruse alusel vastuvõetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole
  kahe
  kuu jooksul pärast õigusakti Euroopa Parlamendile ja nõukogule teatavakstegemist esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega
  kahe
  kuu võrra. | 5.   Käesoleva määruse alusel vastuvõetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole
  kolme
  kuu jooksul pärast õigusakti Euroopa Parlamendile ja nõukogule teatavakstegemist esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega
  kolme
  kuu võrra. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

5.   Käesoleva määruse alusel vastuvõetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole
  kahe
  kuu jooksul pärast õigusakti Euroopa Parlamendile ja nõukogule teatavakstegemist esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega
  kahe
  kuu võrra.

5.   Käesoleva määruse alusel vastuvõetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole
  kolme
  kuu jooksul pärast õigusakti Euroopa Parlamendile ja nõukogule teatavakstegemist esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega
  kolme
  kuu võrra.

Muudatusettepanek 124

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 22

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel
  21 | Artikkel
  22 |
| Läbivaatamine | Läbivaatamine |
| Komisjoni ettepanekul vaatavad Euroopa Parlament ja nõukogu
  käesoleva määruse
  läbi hiljemalt 30. juuniks 2020
  . | Komisjon teeb hiljemalt 30. juuniks 2018 ettepaneku
  käesoleva määruse
  läbivaatamiseks uueks rahastamisperioodiks
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel
  21

Artikkel
  22

Läbivaatamine

Läbivaatamine

Komisjoni ettepanekul vaatavad Euroopa Parlament ja nõukogu
  käesoleva määruse
  läbi hiljemalt 30. juuniks 2020
  .

Komisjon teeb hiljemalt 30. juuniks 2018 ettepaneku
  käesoleva määruse
  läbivaatamiseks uueks rahastamisperioodiks
  .

Muudatusettepanek 125

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Lisa välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Lisa välja jäetud

Muudatusettepanek 126

Ettepanek võtta vastu määrus

III lisa – eesmärk 1 – taane 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | personalikulud; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

—

personalikulud;

| — | personalikulud
  , sh koolitus
  ; |
| --- | --- |

—

personalikulud
  , sh koolitus
  ;

Muudatusettepanek 127

Ettepanek võtta vastu määrus

III lisa – eesmärk 2 – taane 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | personalikulud; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

—

personalikulud;

| — | personalikulud
  , sh koolitus
  ; |
| --- | --- |

—

personalikulud
  , sh koolitus
  ;

Muudatusettepanek 128

Ettepanek võtta vastu määrus

III lisa – eesmärk 3 – taane 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | personalikulud; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

—

personalikulud;

| — | personalikulud
  , sh koolitus
  ; |
| --- | --- |

—

personalikulud
  , sh koolitus
  ;

Muudatusettepanek 129

Ettepanek võtta vastu määrus

III lisa – punkt 3 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3 eesmärk: IT-süsteemide, nende sideinfrastruktuuri ja üle liidu välispiiri kulgevate rändevoogude juhtimise abivahendite paigaldamine ja kasutamine | 3 eesmärk:
  turvaliste
  IT-süsteemide, nende sideinfrastruktuuri ja üle liidu välispiiri kulgevate rändevoogude juhtimise abivahendite paigaldamine ja kasutamine |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3 eesmärk: IT-süsteemide, nende sideinfrastruktuuri ja üle liidu välispiiri kulgevate rändevoogude juhtimise abivahendite paigaldamine ja kasutamine

3 eesmärk:
  turvaliste
  IT-süsteemide, nende sideinfrastruktuuri ja üle liidu välispiiri kulgevate rändevoogude juhtimise abivahendite paigaldamine ja kasutamine

Muudatusettepanek 130

Ettepanek võtta vastu määrus

III lisa – punkt 3 – taane 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | sideinfrastruktuur ja julgeolekuküsimused; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

—

sideinfrastruktuur ja julgeolekuküsimused;

| — | sideinfrastruktuur ja julgeolekuküsimused
  ning andmekaitsega seotud küsimused
  ; |
| --- | --- |

—

sideinfrastruktuur ja julgeolekuküsimused
  ning andmekaitsega seotud küsimused
  ;

---

(1)  
  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0266.

(2)  
  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0266.

---

| 30.12.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 440/238 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 440/238

---

P7_TA(2013)0020

Varjupaiga- ja Rändefond (otsus alustada institutsioonidevahelisi läbirääkimisi)

Euroopa Parlamendi 17. jaanuari 2013. aasta otsus institutsioonidevaheliste läbirääkimiste alustamise ja mandaadi kohta seoses ettepanekuga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse Varjupaiga- ja Rändefond (COM(2011)0751 – C7-0443/2011 – 2011/0366(COD) – (2013/2504(RSP))

(2015/C 440/30)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni ettepanekut,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 70 lõiget 2 ja artiklit 70a, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 70 lõiget 2 ja artiklit 70a,

otsustab alustada institutsioonidevahelisi läbirääkimisi järgmise mandaadi alusel:

MANDAAT

Muudatusettepanek 1

Õigusloomega seotud resolutsiooni projekt

Volitus 6 a (uus)

| Õigusloomega seotud resolutsiooni projekt | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | — | võttes arvesse oma 18. mai 2010. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu ühise ümberasustamisprogrammi loomise kohta



   (1)



  ning eriti selle punkte, milles käsitletakse Euroopa ümberasustamisüksuse loomist; |

Õigusloomega seotud resolutsiooni projekt

Muudatusettepanek

—

võttes arvesse oma 18. mai 2010. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu ühise ümberasustamisprogrammi loomise kohta



   (1)



  ning eriti selle punkte, milles käsitletakse Euroopa ümberasustamisüksuse loomist;

Muudatusettepanek 2

Õigusloomega seotud resolutsiooni projekt

Punkt 1 a (uus)

| Õigusloomega seotud resolutsiooni projekt | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1 a.
     
  juhib tähelepanu asjaolule, et seadusandlikus ettepanekus esitatud rahastamispakett on vaid seadusandjale esitatud soovitus ning seda ei saa kindlaks määrata enne, kui jõutakse kokkuleppele määruses, millega kehtestatakse mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020; |

Õigusloomega seotud resolutsiooni projekt

Muudatusettepanek

1 a.
     
  juhib tähelepanu asjaolule, et seadusandlikus ettepanekus esitatud rahastamispakett on vaid seadusandjale esitatud soovitus ning seda ei saa kindlaks määrata enne, kui jõutakse kokkuleppele määruses, millega kehtestatakse mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020;

Muudatusettepanek 3

Õigusloomega seotud resolutsiooni projekt

Punkt 1 b (uus)

| Õigusloomega seotud resolutsiooni projekt | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1 b.
     
  tuletab meelde oma 8. juuni 2011. aasta resolutsiooni tulevikku investeerimise ning uue mitmeaastase finantsraamistiku kohta konkurentsivõimelise, jätkusuutliku ja kaasava Euroopa nimel



   (2)



  ; kordab, et järgmises mitmeaastases finantsraamistikus on vaja piisavaid lisavahendeid, et liit saaks ellu viia oma praeguseid poliitilisi prioriteete ja Lissaboni lepingust tulenevaid uusi ülesandeid ning ühtlasi reageerida ootamatutele sündmustele; juhib tähelepanu sellele, et isegi kui järgmise mitmeaastase finantsraamistiku vahendite kogusumma oleks 2013. aasta tasemest vähemalt 5 % suurem, oleks võimalik liidu kokkulepitud eesmärkide ja kohustuste ning liidu solidaarsuse põhimõtte täitmiseks anda kõigest piiratud panus; palub nõukogul, juhul kui ta ei jaga seda seisukohta, selgelt välja tuua, millised poliitilised prioriteedid või projektid võiks täielikult peatada, hoolimata nende tõendatud lisandväärtusest Euroopa jaoks; |

Õigusloomega seotud resolutsiooni projekt

Muudatusettepanek

1 b.
     
  tuletab meelde oma 8. juuni 2011. aasta resolutsiooni tulevikku investeerimise ning uue mitmeaastase finantsraamistiku kohta konkurentsivõimelise, jätkusuutliku ja kaasava Euroopa nimel



   (2)



  ; kordab, et järgmises mitmeaastases finantsraamistikus on vaja piisavaid lisavahendeid, et liit saaks ellu viia oma praeguseid poliitilisi prioriteete ja Lissaboni lepingust tulenevaid uusi ülesandeid ning ühtlasi reageerida ootamatutele sündmustele; juhib tähelepanu sellele, et isegi kui järgmise mitmeaastase finantsraamistiku vahendite kogusumma oleks 2013. aasta tasemest vähemalt 5 % suurem, oleks võimalik liidu kokkulepitud eesmärkide ja kohustuste ning liidu solidaarsuse põhimõtte täitmiseks anda kõigest piiratud panus; palub nõukogul, juhul kui ta ei jaga seda seisukohta, selgelt välja tuua, millised poliitilised prioriteedid või projektid võiks täielikult peatada, hoolimata nende tõendatud lisandväärtusest Euroopa jaoks;

Muudatusettepanek 4

Õigusloomega seotud resolutsiooni projekt

Punkt 1 c (uus)

| Õigusloomega seotud resolutsiooni projekt | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1 c.
     
  rõhutab, et arvestades liidu poolt juba kindlaksmääratud ja kokkulepitud ülesandeid, peab komisjon kajastama asjaomaseid poliitilisi prioriteete oma ettepanekus ettenägelikul ja asjakohasel viisil; |

Õigusloomega seotud resolutsiooni projekt

Muudatusettepanek

1 c.
     
  rõhutab, et arvestades liidu poolt juba kindlaksmääratud ja kokkulepitud ülesandeid, peab komisjon kajastama asjaomaseid poliitilisi prioriteete oma ettepanekus ettenägelikul ja asjakohasel viisil;

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu määrus

Volitus 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 78 lõiget 2 
  ja
  artikli 79 lõikeid 2 ja 4, | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 78 lõiget 2, artikli 79 lõikeid 2 ja 4
  ning artiklit 80
  , |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 78 lõiget 2 
  ja
  artikli 79 lõikeid 2 ja 4,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 78 lõiget 2, artikli 79 lõikeid 2 ja 4
  ning artiklit 80
  ,

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (2 a) | Euroopa Parlament rõhutas oma 8. juuni 2011. aasta resolutsioonis tulevikku investeerimise ning uue mitmeaastase finantsraamistiku kohta konkurentsivõimelise, jätkusuutliku ja kaasava Euroopa nimel



   (3)



  vajadust integreeritud lähenemisviisi järele seoses pakiliste sisserände- ja varjupaigaküsimuste ning liidu välispiiride haldamisega, samuti rõhutati vajadust hädaolukordade ohjamiseks vajalike piisavate rahaliste vahendite ja abivahendite järele, mis tuleks teha kättesaadavaks inimõiguste austamise ja kõikide liikmesriikide vahelise solidaarsuse vaimus, pidades kinni riikide kohustustest ja ülesannete selgest määratlusest. Lisaks märkis Euroopa Parlament sellega seoses, et Frontexi, Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti ning solidaarsuse ja rändevoogude juhtimise fondide suurenenud probleeme tuleb nõuetekohaselt arvesse võtta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2 a)

Euroopa Parlament rõhutas oma 8. juuni 2011. aasta resolutsioonis tulevikku investeerimise ning uue mitmeaastase finantsraamistiku kohta konkurentsivõimelise, jätkusuutliku ja kaasava Euroopa nimel



   (3)



  vajadust integreeritud lähenemisviisi järele seoses pakiliste sisserände- ja varjupaigaküsimuste ning liidu välispiiride haldamisega, samuti rõhutati vajadust hädaolukordade ohjamiseks vajalike piisavate rahaliste vahendite ja abivahendite järele, mis tuleks teha kättesaadavaks inimõiguste austamise ja kõikide liikmesriikide vahelise solidaarsuse vaimus, pidades kinni riikide kohustustest ja ülesannete selgest määratlusest. Lisaks märkis Euroopa Parlament sellega seoses, et Frontexi, Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti ning solidaarsuse ja rändevoogude juhtimise fondide suurenenud probleeme tuleb nõuetekohaselt arvesse võtta.

Selgitus

Euroopa Parlamendi 8. juuni 2011. aasta resolutsioon tulevikku investeerimise ning uue mitmeaastase finantsraamistiku kohta konkurentsivõimelise, jätkusuutliku ja kaasava Euroopa nimel, punkt 107.

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 2 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (2 b) | Lisaks rõhutas Euroopa Parlament oma 8. juuni 2011. aasta resolutsioonis

   (4)

  vajadust arendada eri fondide ja programmide paremat koostoimet, osutas asjaolule, et fondide haldamise lihtsustamine ja ristfinantseerimise lubamine võimaldab eraldada rohkem vahendeid ühistele eesmärkidele, tervitas komisjoni kavatsust vähendada sisepoliitika eelarvevahendite koguarvu, koondades need kahesambalisse struktuuri ja võimaluse korral ühise juhtimise alla, ning väljendas veendumust, et selline lähenemisviis peaks aitama oluliselt suurendada praeguste fondide ja programmide lihtsustamist, otstarbekamaks muutmist, konsolideerimist ja läbipaistvust. Teisalt rõhutas Euroopa Parlament ka vajadust tagada, et sisepoliitika eri eesmärke hoitakse üksteisest lahus. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2 b)

Lisaks rõhutas Euroopa Parlament oma 8. juuni 2011. aasta resolutsioonis

   (4)

  vajadust arendada eri fondide ja programmide paremat koostoimet, osutas asjaolule, et fondide haldamise lihtsustamine ja ristfinantseerimise lubamine võimaldab eraldada rohkem vahendeid ühistele eesmärkidele, tervitas komisjoni kavatsust vähendada sisepoliitika eelarvevahendite koguarvu, koondades need kahesambalisse struktuuri ja võimaluse korral ühise juhtimise alla, ning väljendas veendumust, et selline lähenemisviis peaks aitama oluliselt suurendada praeguste fondide ja programmide lihtsustamist, otstarbekamaks muutmist, konsolideerimist ja läbipaistvust. Teisalt rõhutas Euroopa Parlament ka vajadust tagada, et sisepoliitika eri eesmärke hoitakse üksteisest lahus.

Selgitus

Euroopa Parlamendi 8. juuni 2011. aasta resolutsioon tulevikku investeerimise ning uue mitmeaastase finantsraamistiku kohta konkurentsivõimelise, jätkusuutliku ja kaasava Euroopa nimel, punkt 109.

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 9 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (9 a) | Fondi vahenditega tuleks toetada selliste meetmete kehtestamist, mille abil võimaldatakse varjupaigataotlejatel siseneda ELi varjupaigasüsteemi turvaliselt, ilma et nad satuksid inimkaubitsejate või kuritegelike võrgustike ohvriks või seaksid ohtu oma elu. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(9 a)

Fondi vahenditega tuleks toetada selliste meetmete kehtestamist, mille abil võimaldatakse varjupaigataotlejatel siseneda ELi varjupaigasüsteemi turvaliselt, ilma et nad satuksid inimkaubitsejate või kuritegelike võrgustike ohvriks või seaksid ohtu oma elu.

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 13 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (13 a) | Fondi vahendeid tuleks kasutada kooskõlas integratsiooni ühiste aluspõhimõtetega, mis on sätestatud ühises integratsioonikavas. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(13 a)

Fondi vahendeid tuleks kasutada kooskõlas integratsiooni ühiste aluspõhimõtetega, mis on sätestatud ühises integratsioonikavas.

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 16

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (16) | Fond peaks toetama liikmesriike selliste strateegiate kehtestamisel, millega korraldatakse kolmandate riikide kodanike seaduslikku rännet ning suurendatakse liikmesriikide suutlikkust töötada välja, rakendada, jälgida ja hinnata üldiselt kõiki sisserände- ja integratsioonistrateegiaid, -poliitikaid ja -meetmeid, sealhulgas liidu õigusakte. Samuti tuleks fondiga toetada teabe ja parimate tavade vahetamist ning koostööd nii eri ametiasutuste vahel kui ka teiste liikmesriikidega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(16)

Fond peaks toetama liikmesriike selliste strateegiate kehtestamisel, millega korraldatakse kolmandate riikide kodanike seaduslikku rännet ning suurendatakse liikmesriikide suutlikkust töötada välja, rakendada, jälgida ja hinnata üldiselt kõiki sisserände- ja integratsioonistrateegiaid, -poliitikaid ja -meetmeid, sealhulgas liidu õigusakte. Samuti tuleks fondiga toetada teabe ja parimate tavade vahetamist ning koostööd nii eri ametiasutuste vahel kui ka teiste liikmesriikidega.

| (16) | Fond peaks toetama liikmesriike selliste strateegiate kehtestamisel, millega korraldatakse kolmandate riikide kodanike seaduslikku rännet ning suurendatakse liikmesriikide suutlikkust töötada välja, rakendada, jälgida ja hinnata üldiselt kõiki sisserände- ja integratsioonistrateegiaid, -poliitikaid ja -meetmeid, sealhulgas liidu õigusakte. Samuti tuleks fondiga toetada teabe ja parimate tavade vahetamist ning koostööd nii eri ametiasutuste vahel kui ka teiste liikmesriikidega.
  Selleks et võimaldada liikmesriikidel toetada riiklike programmide rakendamist, aidata toetusesaajatel täita oma kohustusi ja liidu õigusakte ning suurendada seeläbi ka ELi fondide nähtavust ja kättesaadavust, on ülioluline anda liikmesriikidele tehnilist abi. |
| --- | --- |

(16)

Fond peaks toetama liikmesriike selliste strateegiate kehtestamisel, millega korraldatakse kolmandate riikide kodanike seaduslikku rännet ning suurendatakse liikmesriikide suutlikkust töötada välja, rakendada, jälgida ja hinnata üldiselt kõiki sisserände- ja integratsioonistrateegiaid, -poliitikaid ja -meetmeid, sealhulgas liidu õigusakte. Samuti tuleks fondiga toetada teabe ja parimate tavade vahetamist ning koostööd nii eri ametiasutuste vahel kui ka teiste liikmesriikidega.
  Selleks et võimaldada liikmesriikidel toetada riiklike programmide rakendamist, aidata toetusesaajatel täita oma kohustusi ja liidu õigusakte ning suurendada seeläbi ka ELi fondide nähtavust ja kättesaadavust, on ülioluline anda liikmesriikidele tehnilist abi.

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 23

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (23) | Fond peaks täiendama ja tugevdama nõukogu 26. oktoobri 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 2007/2004 loodud Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri (Frontex) tegevust, mille üks ülesanne on tagada vajalik toetus liikmesriikide ühiste tagasipöördumisoperatsioonide korraldamiseks ning määrata kindlaks parimad tavad reisidokumentide hankimiseks ja liikmesriikide territooriumil ebaseaduslikult viibivate kolmandate riikide kodanike tagasipöördumiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(23)

Fond peaks täiendama ja tugevdama nõukogu 26. oktoobri 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 2007/2004 loodud Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri (Frontex) tegevust, mille üks ülesanne on tagada vajalik toetus liikmesriikide ühiste tagasipöördumisoperatsioonide korraldamiseks ning määrata kindlaks parimad tavad reisidokumentide hankimiseks ja liikmesriikide territooriumil ebaseaduslikult viibivate kolmandate riikide kodanike tagasipöördumiseks.

| (23) | Fond peaks täiendama ja tugevdama nõukogu 26. oktoobri 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 2007/2004 loodud Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri (Frontex) tegevust, mille üks ülesanne on tagada vajalik toetus liikmesriikide ühiste tagasipöördumisoperatsioonide korraldamiseks ning määrata kindlaks parimad tavad reisidokumentide hankimiseks ja liikmesriikide territooriumil ebaseaduslikult viibivate kolmandate riikide kodanike tagasipöördumiseks.
  Samuti peaks fondi abi võimaldama agentuuril, ELil ja liikmesriikidel täita oma merepäästega seotud kohustusi. |
| --- | --- |

(23)

Fond peaks täiendama ja tugevdama nõukogu 26. oktoobri 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 2007/2004 loodud Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri (Frontex) tegevust, mille üks ülesanne on tagada vajalik toetus liikmesriikide ühiste tagasipöördumisoperatsioonide korraldamiseks ning määrata kindlaks parimad tavad reisidokumentide hankimiseks ja liikmesriikide territooriumil ebaseaduslikult viibivate kolmandate riikide kodanike tagasipöördumiseks.
  Samuti peaks fondi abi võimaldama agentuuril, ELil ja liikmesriikidel täita oma merepäästega seotud kohustusi.

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 24

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (24) | Fondi rakendamisel tuleks täielikult kinni pidada Euroopa Liidu põhiõiguste hartas
  sätestatud õigustest ja põhimõtetest. Eelkõige tuleks
  rahastamiskõlblike meetmete puhul arvesse võtta kaitsetute isikute eriolukorda,
  suunates eritähelepanu
  ja sihipäraseid lahendusi
  eeskätt
  saatjata alaealistele ja muudele ohustatud alaealistele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(24)

Fondi rakendamisel tuleks täielikult kinni pidada Euroopa Liidu põhiõiguste hartas
  sätestatud õigustest ja põhimõtetest. Eelkõige tuleks
  rahastamiskõlblike meetmete puhul arvesse võtta kaitsetute isikute eriolukorda,
  suunates eritähelepanu
  ja sihipäraseid lahendusi
  eeskätt
  saatjata alaealistele ja muudele ohustatud alaealistele.

| (24) | Fondi rakendamisel tuleks täielikult kinni pidada
  õigustest ja põhimõtetest, mis on sätestatud
  Euroopa Liidu põhiõiguste hartas
  ja rahvusvahelistes dokumentides, eelkõige 28. juuli 1951. aasta Genfi konventsioonis, 10. detsembri 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsioonis, majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelises paktis, rahvusvahelises konventsioonis rassilise diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, ÜRO konventsioonis naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastases konventsioonis, ÜRO lapse õiguste konventsioonis ning kõigi võõrtöötajate ja nende pereliikmete õiguste kaitse rahvusvahelises konventsioonis.
  Rahastamiskõlblike meetmete puhul
  tuleks
  arvesse võtta
  inimõigustel põhinevat migrantide, pagulaste ja varjupaigataotlejate kaitse poliitikat ning eeskätt
  kaitsetute isikute eriolukorda,
  pöörates erilist tähelepanu
  ja
  luues
  sihipäraseid lahendusi
  naistele,
  saatjata alaealistele ja muudele ohustatud alaealistele. |
| --- | --- |

(24)

Fondi rakendamisel tuleks täielikult kinni pidada
  õigustest ja põhimõtetest, mis on sätestatud
  Euroopa Liidu põhiõiguste hartas
  ja rahvusvahelistes dokumentides, eelkõige 28. juuli 1951. aasta Genfi konventsioonis, 10. detsembri 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsioonis, majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelises paktis, rahvusvahelises konventsioonis rassilise diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, ÜRO konventsioonis naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastases konventsioonis, ÜRO lapse õiguste konventsioonis ning kõigi võõrtöötajate ja nende pereliikmete õiguste kaitse rahvusvahelises konventsioonis.
  Rahastamiskõlblike meetmete puhul
  tuleks
  arvesse võtta
  inimõigustel põhinevat migrantide, pagulaste ja varjupaigataotlejate kaitse poliitikat ning eeskätt
  kaitsetute isikute eriolukorda,
  pöörates erilist tähelepanu
  ja
  luues
  sihipäraseid lahendusi
  naistele,
  saatjata alaealistele ja muudele ohustatud alaealistele.

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 25

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (25) | Fondist toetatavad kolmandates riikides ja nendega seoses elluviidavad meetmed peaksid tagama sünergia ja sidususe väljaspool liitu liidu geograafilistest ja temaatilistest välisabivahenditest toetatavate muude meetmetega. Eelkõige tuleks selliste meetmete rakendamisel taotleda täielikku kooskõla liidu välistegevuse põhimõtete ja üldeesmärkide ning asjaomase riigi või piirkonnaga seotud välispoliitikaga. Nende eesmärk ei tohiks olla toetada otseselt arengule suunatud meetmeid ja need peaksid vajaduse korral täiendama välisabivahenditest antavat rahalist abi.
  Kooskõla tuleks
  tagada ka liidu humanitaarabipoliitikaga,
  eelkõige seoses erakorralise abi rakendamisega
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(25)

Fondist toetatavad kolmandates riikides ja nendega seoses elluviidavad meetmed peaksid tagama sünergia ja sidususe väljaspool liitu liidu geograafilistest ja temaatilistest välisabivahenditest toetatavate muude meetmetega. Eelkõige tuleks selliste meetmete rakendamisel taotleda täielikku kooskõla liidu välistegevuse põhimõtete ja üldeesmärkide ning asjaomase riigi või piirkonnaga seotud välispoliitikaga. Nende eesmärk ei tohiks olla toetada otseselt arengule suunatud meetmeid ja need peaksid vajaduse korral täiendama välisabivahenditest antavat rahalist abi.
  Kooskõla tuleks
  tagada ka liidu humanitaarabipoliitikaga,
  eelkõige seoses erakorralise abi rakendamisega
  .

| (25) | Fondist toetatavad kolmandates riikides ja nendega seoses elluviidavad meetmed peaksid tagama sünergia ja sidususe väljaspool liitu liidu geograafilistest ja temaatilistest välisabivahenditest toetatavate muude meetmetega. Eelkõige tuleks selliste meetmete rakendamisel taotleda täielikku kooskõla liidu välistegevuse põhimõtete ja üldeesmärkide ning asjaomase riigi või piirkonnaga seotud välispoliitikaga. Nende eesmärk ei tohiks olla toetada otseselt arengule suunatud meetmeid ja need peaksid vajaduse korral täiendama välisabivahenditest antavat rahalist abi
  , järgides seejuures arengupoliitika sidususe põhimõtet, nagu on sätestatud konsensuses arengu küsimuses (lõige 35)
  .
  Oluline on
  tagada ka
  see, et erakorralise abi rakendamine oleks
  liidu humanitaarabipoliitikaga
  kooskõlas
  ,
  täiendaks seda ning järgiks humanitaarabi valdkonna konsensuses sätestatud humanitaarabialaseid põhimõtteid
  . |
| --- | --- |

(25)

Fondist toetatavad kolmandates riikides ja nendega seoses elluviidavad meetmed peaksid tagama sünergia ja sidususe väljaspool liitu liidu geograafilistest ja temaatilistest välisabivahenditest toetatavate muude meetmetega. Eelkõige tuleks selliste meetmete rakendamisel taotleda täielikku kooskõla liidu välistegevuse põhimõtete ja üldeesmärkide ning asjaomase riigi või piirkonnaga seotud välispoliitikaga. Nende eesmärk ei tohiks olla toetada otseselt arengule suunatud meetmeid ja need peaksid vajaduse korral täiendama välisabivahenditest antavat rahalist abi
  , järgides seejuures arengupoliitika sidususe põhimõtet, nagu on sätestatud konsensuses arengu küsimuses (lõige 35)
  .
  Oluline on
  tagada ka
  see, et erakorralise abi rakendamine oleks
  liidu humanitaarabipoliitikaga
  kooskõlas
  ,
  täiendaks seda ning järgiks humanitaarabi valdkonna konsensuses sätestatud humanitaarabialaseid põhimõtteid
  .

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 26

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (26) | Suur osa fondi raames kasutatavatest vahenditest tuleks objektiivsete kriteeriumide põhjal jaotada proportsionaalselt iga liikmesriigi kohustustega, mis tulenevad tema jõupingutustest rändevoogude juhtimisel. Selleks tuleks kasutada rändevooge käsitlevaid värskeimaid kättesaadavaid statistilisi andmeid, nagu esmakordsete varjupaigataotluste arv, pagulasseisundi või täiendava kaitse seisundi kohta tehtud positiivsed otsused, ümberasustatud pagulaste arv, seaduslikult liikmesriikides elavate kolmandate riikide kodanike arv, nende kolmandate riikide kodanike arv, kes on mõnelt liikmesriigilt saanud loa elada selle liikmesriigi territooriumil, riigiasutuste tehtud tagasisaatmisotsuste arv ja tegelike tagasipöördumiste arv. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(26)

Suur osa fondi raames kasutatavatest vahenditest tuleks objektiivsete kriteeriumide põhjal jaotada proportsionaalselt iga liikmesriigi kohustustega, mis tulenevad tema jõupingutustest rändevoogude juhtimisel. Selleks tuleks kasutada rändevooge käsitlevaid värskeimaid kättesaadavaid statistilisi andmeid, nagu esmakordsete varjupaigataotluste arv, pagulasseisundi või täiendava kaitse seisundi kohta tehtud positiivsed otsused, ümberasustatud pagulaste arv, seaduslikult liikmesriikides elavate kolmandate riikide kodanike arv, nende kolmandate riikide kodanike arv, kes on mõnelt liikmesriigilt saanud loa elada selle liikmesriigi territooriumil, riigiasutuste tehtud tagasisaatmisotsuste arv ja tegelike tagasipöördumiste arv.

| (26) | Suur osa fondi raames kasutatavatest vahenditest tuleks objektiivsete kriteeriumide põhjal jaotada proportsionaalselt iga liikmesriigi kohustustega, mis tulenevad tema jõupingutustest rändevoogude juhtimisel. Selleks tuleks kasutada rändevooge käsitlevaid värskeimaid kättesaadavaid statistilisi andmeid, nagu esmakordsete varjupaigataotluste arv, pagulasseisundi või täiendava kaitse seisundi kohta tehtud positiivsed otsused, ümberasustatud pagulaste arv, seaduslikult liikmesriikides elavate kolmandate riikide kodanike arv, nende kolmandate riikide kodanike arv, kes on mõnelt liikmesriigilt saanud loa elada selle liikmesriigi territooriumil,
  liikmesriikide välispiiridel kinni peetud ebaseaduslike rändajate arv,
  riigiasutuste tehtud tagasisaatmisotsuste arv ja tegelike tagasipöördumiste arv.
  Peale selle on oluline arvesse võtta nii iga liikmesriigi majanduslikke vahendeid kui ka geograafilist suurust. Samuti tuleb läbi viia põhjalik uuring, et määrata täpselt kindlaks liikmesriikide tegelike kulude liik ja maht. |
| --- | --- |

(26)

Suur osa fondi raames kasutatavatest vahenditest tuleks objektiivsete kriteeriumide põhjal jaotada proportsionaalselt iga liikmesriigi kohustustega, mis tulenevad tema jõupingutustest rändevoogude juhtimisel. Selleks tuleks kasutada rändevooge käsitlevaid värskeimaid kättesaadavaid statistilisi andmeid, nagu esmakordsete varjupaigataotluste arv, pagulasseisundi või täiendava kaitse seisundi kohta tehtud positiivsed otsused, ümberasustatud pagulaste arv, seaduslikult liikmesriikides elavate kolmandate riikide kodanike arv, nende kolmandate riikide kodanike arv, kes on mõnelt liikmesriigilt saanud loa elada selle liikmesriigi territooriumil,
  liikmesriikide välispiiridel kinni peetud ebaseaduslike rändajate arv,
  riigiasutuste tehtud tagasisaatmisotsuste arv ja tegelike tagasipöördumiste arv.
  Peale selle on oluline arvesse võtta nii iga liikmesriigi majanduslikke vahendeid kui ka geograafilist suurust. Samuti tuleb läbi viia põhjalik uuring, et määrata täpselt kindlaks liikmesriikide tegelike kulude liik ja maht.

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 29

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (29) | Arvestades liidu ümberasustamisprogrammi järkjärgulist loomist peaks fond andma rahalise stiimulina (ühekordsed maksed) sihtotstarbelist abi iga ümberasustatud pagulase kohta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(29)

Arvestades liidu ümberasustamisprogrammi järkjärgulist loomist peaks fond andma rahalise stiimulina (ühekordsed maksed) sihtotstarbelist abi iga ümberasustatud pagulase kohta.

| (29) | Arvestades liidu ümberasustamisprogrammi järkjärgulist loomist peaks fond andma rahalise stiimulina (ühekordsed maksed) sihtotstarbelist abi iga ümberasustatud pagulase kohta.
  Komisjon ja Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet peaksid tegema koostööd ja jälgima oma pädevuste piires fondist rahastatavate ümberasustamismeetmete rakendamise tulemuslikkust. |
| --- | --- |

(29)

Arvestades liidu ümberasustamisprogrammi järkjärgulist loomist peaks fond andma rahalise stiimulina (ühekordsed maksed) sihtotstarbelist abi iga ümberasustatud pagulase kohta.
  Komisjon ja Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet peaksid tegema koostööd ja jälgima oma pädevuste piires fondist rahastatavate ümberasustamismeetmete rakendamise tulemuslikkust.

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 33

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (33) | Liikmesriikide solidaarsuse suurendamiseks ja vastutuse paremaks jagamiseks, eriti varjupaigataotlejate voogudest enim mõjutatud liikmesriikide puhul, tuleks samalaadne rahalistel stiimulitel põhinev mehhanism luua ka rahvusvahelise kaitse saajate ümberpaigutamiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(33)

Liikmesriikide solidaarsuse suurendamiseks ja vastutuse paremaks jagamiseks, eriti varjupaigataotlejate voogudest enim mõjutatud liikmesriikide puhul, tuleks samalaadne rahalistel stiimulitel põhinev mehhanism luua ka rahvusvahelise kaitse saajate ümberpaigutamiseks.

| (33) | Liikmesriikide solidaarsuse suurendamiseks ja vastutuse paremaks jagamiseks, eriti varjupaigataotlejate voogudest enim mõjutatud liikmesriikide puhul, tuleks samalaadne rahalistel stiimulitel põhinev mehhanism luua ka rahvusvahelise kaitse saajate ümberpaigutamiseks.
  Mehhanismil peaks olema piisavalt vahendeid, et maksta hüvitist nendele liikmesriikidele, kes võtavad vastu rohkem (kas absoluutselt või proportsionaalselt) varjupaigataotlejaid ja rahvusvahelise kaitse saajaid, ning aidata neid, kelle varjupaigasüsteemid on vähem arenenud. |
| --- | --- |

(33)

Liikmesriikide solidaarsuse suurendamiseks ja vastutuse paremaks jagamiseks, eriti varjupaigataotlejate voogudest enim mõjutatud liikmesriikide puhul, tuleks samalaadne rahalistel stiimulitel põhinev mehhanism luua ka rahvusvahelise kaitse saajate ümberpaigutamiseks.
  Mehhanismil peaks olema piisavalt vahendeid, et maksta hüvitist nendele liikmesriikidele, kes võtavad vastu rohkem (kas absoluutselt või proportsionaalselt) varjupaigataotlejaid ja rahvusvahelise kaitse saajaid, ning aidata neid, kelle varjupaigasüsteemid on vähem arenenud.

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 35 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (35 a) | Seetõttu on väga oluline pakkuda liikmesriikidele tehnilist tuge, et võimaldada neil rakendada oma riiklikke programme, toetada abisaajaid, täita oma kohustusi ja ELi õigust ning suurendada seeläbi ELi rahastamise nähtavust ja kättesaadavust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(35 a)

Seetõttu on väga oluline pakkuda liikmesriikidele tehnilist tuge, et võimaldada neil rakendada oma riiklikke programme, toetada abisaajaid, täita oma kohustusi ja ELi õigust ning suurendada seeläbi ELi rahastamise nähtavust ja kättesaadavust.

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 35 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (35 b) | Vahendite ja kulude struktuursel lihtsustamisel tuleb austada paindlikkuskriteeriume, samuti tuleks jätkuvalt täita prognoositavuse ja usaldusväärsusega seonduvaid nõuded ning tagada Varjupaiga- ja Rändefondi vahendite õiglane ja läbipaistev jaotamine. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(35 b)

Vahendite ja kulude struktuursel lihtsustamisel tuleb austada paindlikkuskriteeriume, samuti tuleks jätkuvalt täita prognoositavuse ja usaldusväärsusega seonduvaid nõuded ning tagada Varjupaiga- ja Rändefondi vahendite õiglane ja läbipaistev jaotamine.

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 35 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (35 c) | Rahastamisstruktuuride lihtsustamine peaks võimaldama paindlikkust ning aitama samas säilitada prognoositavuse ja usaldusväärsuse, samuti tuleks fondi iga eesmärgi jaoks tagada riiklike programmide abil tasakaalustatud osa. Seetõttu tuleks Varjupaiga- ja Rändefondile eraldada perioodi 2014–2020 mitmeaastase finantsraamistiku rahalistest vahenditest õiglane osa, et tagada perioodi 2007–2013 finantsraamistikus seatud pagulasfondi ja integratsioonifondi eesmärkide järjepidev toetamine. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(35 c)

Rahastamisstruktuuride lihtsustamine peaks võimaldama paindlikkust ning aitama samas säilitada prognoositavuse ja usaldusväärsuse, samuti tuleks fondi iga eesmärgi jaoks tagada riiklike programmide abil tasakaalustatud osa. Seetõttu tuleks Varjupaiga- ja Rändefondile eraldada perioodi 2014–2020 mitmeaastase finantsraamistiku rahalistest vahenditest õiglane osa, et tagada perioodi 2007–2013 finantsraamistikus seatud pagulasfondi ja integratsioonifondi eesmärkide järjepidev toetamine.

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 36

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (36) | Solidaarsuse suurendamiseks on tähtis anda fondi erakorralisteks olukordadeks ettenähtud vahenditest erakorralise abi vormis lisatoetust, et lahendada liikmesriikides või kolmandates riikides hädaolukordi, millega kaasneb suur rändesurve, või ümberasustatud isikute massilise sissevoolu korral vastavalt nõukogu 20. juuli 2001. aasta direktiivile 2001/55/EÜ miinimumnõuete kohta ajutise kaitse andmiseks ümberasustatud isikute massilise sissevoolu korral ning meetmete kohta liikmesriikide jõupingutuste tasakaalustamiseks nende isikute vastuvõtmisel ning selle tagajärgede kandmisel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(36)

Solidaarsuse suurendamiseks on tähtis anda fondi erakorralisteks olukordadeks ettenähtud vahenditest erakorralise abi vormis lisatoetust, et lahendada liikmesriikides või kolmandates riikides hädaolukordi, millega kaasneb suur rändesurve, või ümberasustatud isikute massilise sissevoolu korral vastavalt nõukogu 20. juuli 2001. aasta direktiivile 2001/55/EÜ miinimumnõuete kohta ajutise kaitse andmiseks ümberasustatud isikute massilise sissevoolu korral ning meetmete kohta liikmesriikide jõupingutuste tasakaalustamiseks nende isikute vastuvõtmisel ning selle tagajärgede kandmisel.

| (36) | Solidaarsuse suurendamiseks on tähtis anda
  kooskõlas ja koostoimes Euroopa Ühenduse Humanitaarameti korraldatava humanitaarabiga
  fondi erakorralisteks olukordadeks ettenähtud vahenditest erakorralise abi vormis lisatoetust, et lahendada liikmesriikides või kolmandates riikides hädaolukordi, millega kaasneb suur rändesurve, või ümberasustatud isikute massilise sissevoolu korral vastavalt nõukogu 20. juuli 2001. aasta direktiivile 2001/55/EÜ miinimumnõuete kohta ajutise kaitse andmiseks ümberasustatud isikute massilise sissevoolu korral ning meetmete kohta liikmesriikide jõupingutuste tasakaalustamiseks nende isikute vastuvõtmisel ning selle tagajärgede kandmisel. |
| --- | --- |

(36)

Solidaarsuse suurendamiseks on tähtis anda
  kooskõlas ja koostoimes Euroopa Ühenduse Humanitaarameti korraldatava humanitaarabiga
  fondi erakorralisteks olukordadeks ettenähtud vahenditest erakorralise abi vormis lisatoetust, et lahendada liikmesriikides või kolmandates riikides hädaolukordi, millega kaasneb suur rändesurve, või ümberasustatud isikute massilise sissevoolu korral vastavalt nõukogu 20. juuli 2001. aasta direktiivile 2001/55/EÜ miinimumnõuete kohta ajutise kaitse andmiseks ümberasustatud isikute massilise sissevoolu korral ning meetmete kohta liikmesriikide jõupingutuste tasakaalustamiseks nende isikute vastuvõtmisel ning selle tagajärgede kandmisel.

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 37

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (37) | Käesoleva määrusega tuleks tagada nõukogu 14. mai 2008. aasta otsusega 2008/381/EÜ (Euroopa rändevõrgustiku loomise kohta) loodud Euroopa rändevõrgustiku tegevuse jätkumine ja näha ette selle toetamiseks vajalik rahaline abi kooskõlas selle käesolevas määruses sätestatud eesmärkide ja ülesannetega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(37)

Käesoleva määrusega tuleks tagada nõukogu 14. mai 2008. aasta otsusega 2008/381/EÜ (Euroopa rändevõrgustiku loomise kohta) loodud Euroopa rändevõrgustiku tegevuse jätkumine ja näha ette selle toetamiseks vajalik rahaline abi kooskõlas selle käesolevas määruses sätestatud eesmärkide ja ülesannetega.

| (37) | Käesoleva määrusega tuleks tagada nõukogu 14. mai 2008. aasta otsusega 2008/381/EÜ (Euroopa rändevõrgustiku loomise kohta) loodud Euroopa rändevõrgustiku tegevuse jätkumine ja näha ette selle toetamiseks vajalik rahaline abi kooskõlas selle käesolevas määruses sätestatud eesmärkide ja ülesannetega.
  Sellega seoses tuleks Varjupaiga- ja Rändefondi puhul võtta kasutusele kaitsemeetmed, et vältida rahaliste vahendite liigset eraldamist ainult ühele poliitikavaldkonnale Euroopa ühise varjupaigasüsteemi kui terviku arvelt. |
| --- | --- |

(37)

Käesoleva määrusega tuleks tagada nõukogu 14. mai 2008. aasta otsusega 2008/381/EÜ (Euroopa rändevõrgustiku loomise kohta) loodud Euroopa rändevõrgustiku tegevuse jätkumine ja näha ette selle toetamiseks vajalik rahaline abi kooskõlas selle käesolevas määruses sätestatud eesmärkide ja ülesannetega.
  Sellega seoses tuleks Varjupaiga- ja Rändefondi puhul võtta kasutusele kaitsemeetmed, et vältida rahaliste vahendite liigset eraldamist ainult ühele poliitikavaldkonnale Euroopa ühise varjupaigasüsteemi kui terviku arvelt.

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 42 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (42 a) | Rahaliste vahendite kasutamist asjaomases valdkonnas tuleks paremini kooskõlastada, et tagada täiendavus, suurem tõhusus ja nähtavus ning saavutada eelarve vallas suurem koostoime. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(42 a)

Rahaliste vahendite kasutamist asjaomases valdkonnas tuleks paremini kooskõlastada, et tagada täiendavus, suurem tõhusus ja nähtavus ning saavutada eelarve vallas suurem koostoime.

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 42 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (42 b) | ELi rahastamise mõju on vaja avaliku ja erasektori rahaliste vahendite kasutuselevõtu, ühendamise ja võimendamise kaudu võimalikult palju suurendada. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(42 b)

ELi rahastamise mõju on vaja avaliku ja erasektori rahaliste vahendite kasutuselevõtu, ühendamise ja võimendamise kaudu võimalikult palju suurendada.

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 42 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (42 c) | Liidu eelarvega seotud uuenduslike rahastamisvahendite ja -mehhanismide puhul tuleks tagada äärmine läbipaistvus, aruandekohustus ja demokraatlik kontroll. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(42 c)

Liidu eelarvega seotud uuenduslike rahastamisvahendite ja -mehhanismide puhul tuleks tagada äärmine läbipaistvus, aruandekohustus ja demokraatlik kontroll.

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 42 d (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (42 d) | Fondi eesmärkide saavutamiseks ja ühtlasi rahaliste vahendite optimaalse kasutamise tagamiseks on kõige olulisem parandada fondi rakendamist ja kulutuste kvaliteeti. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(42 d)

Fondi eesmärkide saavutamiseks ja ühtlasi rahaliste vahendite optimaalse kasutamise tagamiseks on kõige olulisem parandada fondi rakendamist ja kulutuste kvaliteeti.

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 42 e (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (42 e) | Oluline on tagada fondi usaldusväärne finantsjuhtimine ning võimalikult tulemuslik ja lihtne rakendamine, tagades samal ajal kõigile osalejatele õiguskindluse ja fondile juurdepääsu. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(42 e)

Oluline on tagada fondi usaldusväärne finantsjuhtimine ning võimalikult tulemuslik ja lihtne rakendamine, tagades samal ajal kõigile osalejatele õiguskindluse ja fondile juurdepääsu.

Muudatusettepanek 27

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 42 f (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (42 f) | Komisjon peaks teostama igal aastal fondi rakendamise üle järelevalvet, kasutades selleks tulemuste ja mõju hindamise peamisi näitajaid. Need näitajad (sh asjaomased kontrollväärtused) peaksid olema minimaalseks võrdlusaluseks, mille põhjal hinnata fondi eesmärkide saavutamise ulatust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(42 f)

Komisjon peaks teostama igal aastal fondi rakendamise üle järelevalvet, kasutades selleks tulemuste ja mõju hindamise peamisi näitajaid. Need näitajad (sh asjaomased kontrollväärtused) peaksid olema minimaalseks võrdlusaluseks, mille põhjal hinnata fondi eesmärkide saavutamise ulatust.

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 43

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (43) | Fondi juhtimiseks ja rakendamiseks peaks see moodustama osa ühtsest raamistikust, mis koosneb käesolevast määrusest ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusest (EL) [.../...], millega kehtestatakse Varjupaiga- ja Rändefondi ning politseikoostöö, kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ning kriisiohje rahastamisvahendi suhtes kohaldatavad üldsätted. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(43)

Fondi juhtimiseks ja rakendamiseks peaks see moodustama osa ühtsest raamistikust, mis koosneb käesolevast määrusest ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusest (EL) [.../...], millega kehtestatakse Varjupaiga- ja Rändefondi ning politseikoostöö, kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ning kriisiohje rahastamisvahendi suhtes kohaldatavad üldsätted.

| (43) | Fondi juhtimiseks ja rakendamiseks peaks see moodustama osa ühtsest raamistikust, mis koosneb käesolevast määrusest ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusest (EL) [.../...], millega kehtestatakse Varjupaiga- ja Rändefondi ning politseikoostöö, kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ning kriisiohje rahastamisvahendi suhtes kohaldatavad üldsätted.
  Kõnealuse fondi puhul peaks aga määruse (EL) nr .../... [horisontaalne määrus] artiklis 12 osutatud partnerluses osalema muude asutuste seas ka pädevad piirkondliku, kohaliku ja linnapiirkondade omavalitsuste tasandi ametiasutused, rahvusvahelised organisatsioonid ning kodanikuühiskonda esindavad organid, näiteks valitsusvälised organisatsioonid ja sotsiaalpartnerid. |
| --- | --- |

(43)

Fondi juhtimiseks ja rakendamiseks peaks see moodustama osa ühtsest raamistikust, mis koosneb käesolevast määrusest ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusest (EL) [.../...], millega kehtestatakse Varjupaiga- ja Rändefondi ning politseikoostöö, kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ning kriisiohje rahastamisvahendi suhtes kohaldatavad üldsätted.
  Kõnealuse fondi puhul peaks aga määruse (EL) nr .../... [horisontaalne määrus] artiklis 12 osutatud partnerluses osalema muude asutuste seas ka pädevad piirkondliku, kohaliku ja linnapiirkondade omavalitsuste tasandi ametiasutused, rahvusvahelised organisatsioonid ning kodanikuühiskonda esindavad organid, näiteks valitsusvälised organisatsioonid ja sotsiaalpartnerid.

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Käesoleva määrusega nähakse ette määruses (EL) nr .../... [horisontaalne määrus] sätestatud eeskirjade kohaldamine. | 3.   Käesoleva määrusega nähakse ette määruses (EL) nr .../... [horisontaalne määrus] sätestatud eeskirjade kohaldamine
  , ilma et see piiraks käesoleva määruse artikli 4 punkti a
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.   Käesoleva määrusega nähakse ette määruses (EL) nr .../... [horisontaalne määrus] sätestatud eeskirjade kohaldamine.

3.   Käesoleva määrusega nähakse ette määruses (EL) nr .../... [horisontaalne määrus] sätestatud eeskirjade kohaldamine
  , ilma et see piiraks käesoleva määruse artikli 4 punkti a
  .

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt a – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | „ümberasustamine” – protsess, mille käigus viiakse kolmandate riikide kodanikud või kodakondsuseta isikud
  , kelle seisund on määratletud 28. juuli 1951. aasta Genfi konventsiooniga ja kellel on lubatud elada pagulasena ühes liikmesriigis,
  ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti taotlusel, mille aluseks on isiku vajadus rahvusvahelise kaitse järele, kolmandast riigist mõnda liikmesriiki, kus neil lubatakse elada, kui neil on üks järgmistest staatustest: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a)

„ümberasustamine” – protsess, mille käigus viiakse kolmandate riikide kodanikud või kodakondsuseta isikud
  , kelle seisund on määratletud 28. juuli 1951. aasta Genfi konventsiooniga ja kellel on lubatud elada pagulasena ühes liikmesriigis,
  ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti taotlusel, mille aluseks on isiku vajadus rahvusvahelise kaitse järele, kolmandast riigist mõnda liikmesriiki, kus neil lubatakse elada, kui neil on üks järgmistest staatustest:

| (a) | „ümberasustamine” – protsess, mille käigus viiakse kolmandate riikide kodanikud või kodakondsuseta isikud ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti taotlusel, mille aluseks on isiku vajadus rahvusvahelise kaitse järele, kolmandast riigist mõnda liikmesriiki, kus neil lubatakse elada, kui neil on üks järgmistest staatustest: |
| --- | --- |

(a)

„ümberasustamine” – protsess, mille käigus viiakse kolmandate riikide kodanikud või kodakondsuseta isikud ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti taotlusel, mille aluseks on isiku vajadus rahvusvahelise kaitse järele, kolmandast riigist mõnda liikmesriiki, kus neil lubatakse elada, kui neil on üks järgmistest staatustest:

Muudatusettepanek 31

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt a – alapunkt i

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| i) | pagulasseisund direktiivi
  2004/83/EÜ
  artikli 2 punkti
  d
  tähenduses või |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

i)

pagulasseisund direktiivi
  2004/83/EÜ
  artikli 2 punkti
  d
  tähenduses või

| i) | pagulasseisund direktiivi
  2011/95/EL
  artikli 2 punkti
  e
  tähenduses või |
| --- | --- |

i)

pagulasseisund direktiivi
  2011/95/EL
  artikli 2 punkti
  e
  tähenduses või

Muudatusettepanek 32

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt a – alapunkt i a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (i a) | täiendava kaitse seisund direktiivi 2011/95/EL artikli 2 punkti g tähenduses või |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(i a)

täiendava kaitse seisund direktiivi 2011/95/EL artikli 2 punkti g tähenduses või

Muudatusettepanek 33

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | „ümberpaigutamine” – protsess, mille käigus viiakse artikli 4 lõike 1 punktides a ja b osutatud isikud neile rahvusvahelise kaitse andnud liikmesriigist mõnda teise liikmesriiki, kus neile antakse samaväärne kaitse, või mille käigus viiakse artikli 4 lõike 1 punktis c osutatud kategooriasse kuuluvad isikud liikmesriigist, kes vastutab nende taotluse läbivaatamise eest, mõnda teise liikmesriiki, kus nende rahvusvahelise kaitse saamise taotlus läbi vaadatakse; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b)

„ümberpaigutamine” – protsess, mille käigus viiakse artikli 4 lõike 1 punktides a ja b osutatud isikud neile rahvusvahelise kaitse andnud liikmesriigist mõnda teise liikmesriiki, kus neile antakse samaväärne kaitse, või mille käigus viiakse artikli 4 lõike 1 punktis c osutatud kategooriasse kuuluvad isikud liikmesriigist, kes vastutab nende taotluse läbivaatamise eest, mõnda teise liikmesriiki, kus nende rahvusvahelise kaitse saamise taotlus läbi vaadatakse;

| (b) | „ümberpaigutamine” – protsess, mille käigus viiakse artikli 4 lõike 1 punktides a ja b osutatud isikud neile rahvusvahelise kaitse andnud liikmesriigist mõnda teise liikmesriiki, kus neile antakse
  viivitamatult
  samaväärne kaitse, või mille käigus viiakse artikli 4 lõike 1 punktis c osutatud kategooriasse kuuluvad isikud liikmesriigist, kes vastutab nende taotluse läbivaatamise eest, mõnda teise liikmesriiki, kus nende rahvusvahelise kaitse saamise taotlus läbi vaadatakse; |
| --- | --- |

(b)

„ümberpaigutamine” – protsess, mille käigus viiakse artikli 4 lõike 1 punktides a ja b osutatud isikud neile rahvusvahelise kaitse andnud liikmesriigist mõnda teise liikmesriiki, kus neile antakse
  viivitamatult
  samaväärne kaitse, või mille käigus viiakse artikli 4 lõike 1 punktis c osutatud kategooriasse kuuluvad isikud liikmesriigist, kes vastutab nende taotluse läbivaatamise eest, mõnda teise liikmesriiki, kus nende rahvusvahelise kaitse saamise taotlus läbi vaadatakse;

Muudatusettepanek 34

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt f – alapunkt i

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| i) | ühes või mitmes liikmesriigis esinev
  suur rändesurve
  , mida iseloomustab kolmandate riikide kodanike
  ulatuslik ja ebaproportsionaalne sisseränne
  , millega kaasneb märkimisväärne ja pakiline koormus nende vastuvõtu- ja kinnipidamiskeskustele ning varjupaigasüsteemidele ja -menetlustele; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

i)

ühes või mitmes liikmesriigis esinev
  suur rändesurve
  , mida iseloomustab kolmandate riikide kodanike
  ulatuslik ja ebaproportsionaalne sisseränne
  , millega kaasneb märkimisväärne ja pakiline koormus nende vastuvõtu- ja kinnipidamiskeskustele ning varjupaigasüsteemidele ja -menetlustele;

| i) | ühes või mitmes liikmesriigis esinev
  eriline surve
  , mida iseloomustab kolmandate riikide kodanike
  ootamatu ja massiline saabumine
  , millega kaasneb märkimisväärne ja pakiline koormus nende
  riikide
  vastuvõtu- ja kinnipidamiskeskustele ning varjupaigasüsteemidele ja -menetlustele
  või |
| --- | --- |

i)

ühes või mitmes liikmesriigis esinev
  eriline surve
  , mida iseloomustab kolmandate riikide kodanike
  ootamatu ja massiline saabumine
  , millega kaasneb märkimisväärne ja pakiline koormus nende
  riikide
  vastuvõtu- ja kinnipidamiskeskustele ning varjupaigasüsteemidele ja -menetlustele
  või

Muudatusettepanek 35

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Fondi üldeesmärk on
  aidata
  vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala raames
  kaasa liitu saabuvate rändevoogude tõhusale juhtimisele kooskõlas ühise
  varjupaiga-, täiendava või ajutise kaitse
  poliitika ja ühise sisserändepoliitikaga
  . | 1.   Fondi üldeesmärk on
  tugevdada ja arendada
  vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala raames
  ühist
  varjupaiga-, täiendava või ajutise kaitse
  poliitikat ning tugevdada ja edendada ühist sisserändepoliitikat, pidades silmas arengupoliitika sidusust ning migrantide, pagulaste ja varjupaigataotlejate kaitse inimõigustel põhinevat poliitikat
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Fondi üldeesmärk on
  aidata
  vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala raames
  kaasa liitu saabuvate rändevoogude tõhusale juhtimisele kooskõlas ühise
  varjupaiga-, täiendava või ajutise kaitse
  poliitika ja ühise sisserändepoliitikaga
  .

1.   Fondi üldeesmärk on
  tugevdada ja arendada
  vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala raames
  ühist
  varjupaiga-, täiendava või ajutise kaitse
  poliitikat ning tugevdada ja edendada ühist sisserändepoliitikat, pidades silmas arengupoliitika sidusust ning migrantide, pagulaste ja varjupaigataotlejate kaitse inimõigustel põhinevat poliitikat
  .

Muudatusettepanek 36

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 2 – punkt a – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kõnealuse eesmärgi saavutamise hindamisel
  arvestatakse selliseid
  näitajaid nagu varjupaigataotlejate vastuvõtu tingimuste ja varjupaigamenetluste kvaliteedi parandamise,
  taotluste heakskiitmise määra liikmesriikidevahelise
  ühtlustamise ja
  liikmesriikide
  ümberasustamisega seoses tehtud pingutuste
  suurendamise
  tase; | Kõnealuse eesmärgi saavutamise hindamisel
  arvestab komisjon nii kvalitatiivseid kui ka kvantitatiivseid
  näitajaid nagu varjupaigataotlejate vastuvõtu tingimuste ja varjupaigamenetluste kvaliteedi parandamise
  tase
  ,
  aga ka samaväärseid juhtumeid käsitlevate otsuste suurema
  ühtlustamise
  , päritoluriike käsitleva usaldusväärse, objektiivse
  ja
  ajakohase teabe andmise parandamise ning
  ümberasustamisega seoses tehtud pingutuste
  tõhustamise
  tase; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Kõnealuse eesmärgi saavutamise hindamisel
  arvestatakse selliseid
  näitajaid nagu varjupaigataotlejate vastuvõtu tingimuste ja varjupaigamenetluste kvaliteedi parandamise,
  taotluste heakskiitmise määra liikmesriikidevahelise
  ühtlustamise ja
  liikmesriikide
  ümberasustamisega seoses tehtud pingutuste
  suurendamise
  tase;

Kõnealuse eesmärgi saavutamise hindamisel
  arvestab komisjon nii kvalitatiivseid kui ka kvantitatiivseid
  näitajaid nagu varjupaigataotlejate vastuvõtu tingimuste ja varjupaigamenetluste kvaliteedi parandamise
  tase
  ,
  aga ka samaväärseid juhtumeid käsitlevate otsuste suurema
  ühtlustamise
  , päritoluriike käsitleva usaldusväärse, objektiivse
  ja
  ajakohase teabe andmise parandamise ning
  ümberasustamisega seoses tehtud pingutuste
  tõhustamise
  tase;

Muudatusettepanek 37

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 2 – punkt a a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (a a) | toetada meetmeid, mis on seotud turvalise juurdepääsuga Euroopa varjupaigasüsteemile.



  Selle eesmärgi saavutamist mõõdetakse näitajate alusel, hinnates muu hulgas varjupaigataotlejate võimalusi siseneda ELi varjupaigasüsteemi turvaliselt, ilma et nad satuksid inimkaubitsejate või kuritegelike võrgustike ohvriks või seaksid ohtu oma elu. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a a)

toetada meetmeid, mis on seotud turvalise juurdepääsuga Euroopa varjupaigasüsteemile.

Muudatusettepanek 38

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 2 – punkt b – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | toetada seaduslikku sisserännet liitu kooskõlas liikmesriikide majanduslike ja sotsiaalsete vajadustega
  ning
  edendada kolmandate riikide kodanike, sealhulgas varjupaigataotlejate ja rahvusvahelise kaitse saajate
  tulemuslikku integreerimist
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b)

toetada seaduslikku sisserännet liitu kooskõlas liikmesriikide majanduslike ja sotsiaalsete vajadustega
  ning
  edendada kolmandate riikide kodanike, sealhulgas varjupaigataotlejate ja rahvusvahelise kaitse saajate
  tulemuslikku integreerimist
  .

| (b) | toetada seaduslikku sisserännet liitu kooskõlas liikmesriikide majanduslike ja sotsiaalsete vajadustega, edendada kolmandate riikide kodanike
  tulemuslikku integreerimist ning tugevdada austust rändajate
  , sealhulgas varjupaigataotlejate ja rahvusvahelise kaitse saajate
  põhiõiguste vastu
  . |
| --- | --- |

(b)

toetada seaduslikku sisserännet liitu kooskõlas liikmesriikide majanduslike ja sotsiaalsete vajadustega, edendada kolmandate riikide kodanike
  tulemuslikku integreerimist ning tugevdada austust rändajate
  , sealhulgas varjupaigataotlejate ja rahvusvahelise kaitse saajate
  põhiõiguste vastu
  .

Muudatusettepanek 39

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 2 – punkt b – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kõnealuse eesmärgi saavutamise hindamisel
  arvestatakse selliseid
  näitajaid
  nagu
  kolmandate riikide kodanike tööjõuturul, hariduses ja demokraatlikes protsessides
  osalemise suurenemise tase
  ; | Kõnealuse eesmärgi saavutamise hindamisel
  arvestab komisjon nii kvalitatiivseid kui ka kvantitatiivseid
  näitajaid
  , muu hulgas seda, mil määral on suurenenud
  kolmandate riikide kodanike
  ja kodakondsuseta isikute osalus
  tööjõuturul, hariduses ja demokraatlikes protsessides
  ning nende juurdepääs eluasemele ja tervishoiule
  ; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Kõnealuse eesmärgi saavutamise hindamisel
  arvestatakse selliseid
  näitajaid
  nagu
  kolmandate riikide kodanike tööjõuturul, hariduses ja demokraatlikes protsessides
  osalemise suurenemise tase
  ;

Kõnealuse eesmärgi saavutamise hindamisel
  arvestab komisjon nii kvalitatiivseid kui ka kvantitatiivseid
  näitajaid
  , muu hulgas seda, mil määral on suurenenud
  kolmandate riikide kodanike
  ja kodakondsuseta isikute osalus
  tööjõuturul, hariduses ja demokraatlikes protsessides
  ning nende juurdepääs eluasemele ja tervishoiule
  ;

Muudatusettepanek 40

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 2 – punkt c – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kõnealuse eesmärgi saavutamise hindamisel
  arvestatakse selliseid
  näitajaid
  nagu
  tagasipöördunud isikute arv; | Kõnealuse eesmärgi saavutamise hindamisel
  arvestab komisjon nii kvalitatiivseid kui ka kvantitatiivseid
  näitajaid
  , sh
  tagasipöördunud isikute arv
  , enne või pärast tagasipöördumist taasintegreerimise meetmetes osalenud isikute arv, vabatahtlike tagasipöördumiste arv ning sunniviisilise tagasipöördumise järelevalvesüsteemi kvaliteet
  ; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Kõnealuse eesmärgi saavutamise hindamisel
  arvestatakse selliseid
  näitajaid
  nagu
  tagasipöördunud isikute arv;

Kõnealuse eesmärgi saavutamise hindamisel
  arvestab komisjon nii kvalitatiivseid kui ka kvantitatiivseid
  näitajaid
  , sh
  tagasipöördunud isikute arv
  , enne või pärast tagasipöördumist taasintegreerimise meetmetes osalenud isikute arv, vabatahtlike tagasipöördumiste arv ning sunniviisilise tagasipöördumise järelevalvesüsteemi kvaliteet
  ;

Muudatusettepanek 41

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 2 – punkt d – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (d) | suurendada solidaarsust ja vastutuse jagamist liikmesriikide vahel, pöörates tähelepanu eeskätt rändajate ja varjupaigataotlejate voogudest enim mõjutatud liikmesriikidele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(d)

suurendada solidaarsust ja vastutuse jagamist liikmesriikide vahel, pöörates tähelepanu eeskätt rändajate ja varjupaigataotlejate voogudest enim mõjutatud liikmesriikidele.

| (d) | suurendada solidaarsust ja vastutuse jagamist liikmesriikide vahel, pöörates tähelepanu eeskätt rändajate ja varjupaigataotlejate voogudest enim mõjutatud liikmesriikidele
  , sh praktilise koostöö kaudu
  . |
| --- | --- |

(d)

suurendada solidaarsust ja vastutuse jagamist liikmesriikide vahel, pöörates tähelepanu eeskätt rändajate ja varjupaigataotlejate voogudest enim mõjutatud liikmesriikidele
  , sh praktilise koostöö kaudu
  .

Muudatusettepanek 42

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 2 – punkt d – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kõnealuse eesmärgi saavutamise hindamisel
  arvestatakse selliseid
  näitajaid nagu liikmesriikide vastastikuse abi andmise suurenemise (sealhulgas praktilise koostöö ja ümberpaigutamise kaudu) tase. | Kõnealuse eesmärgi saavutamise hindamisel
  arvestab komisjon nii kvalitatiivseid kui ka kvantitatiivseid
  näitajaid nagu liikmesriikide vastastikuse abi andmise suurenemise (sealhulgas praktilise koostöö ja ümberpaigutamise kaudu) tase
  ja Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti kaudu kättesaadavaks tehtud inimressurss
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Kõnealuse eesmärgi saavutamise hindamisel
  arvestatakse selliseid
  näitajaid nagu liikmesriikide vastastikuse abi andmise suurenemise (sealhulgas praktilise koostöö ja ümberpaigutamise kaudu) tase.

Kõnealuse eesmärgi saavutamise hindamisel
  arvestab komisjon nii kvalitatiivseid kui ka kvantitatiivseid
  näitajaid nagu liikmesriikide vastastikuse abi andmise suurenemise (sealhulgas praktilise koostöö ja ümberpaigutamise kaudu) tase
  ja Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti kaudu kättesaadavaks tehtud inimressurss
  .

Muudatusettepanek 43

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 2 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Liikmesriigid annavad komisjonile teavet, mis on vajalik saavutuste hindamiseks näitajate põhjal. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigid annavad komisjonile teavet, mis on vajalik saavutuste hindamiseks näitajate põhjal.

Muudatusettepanek 44

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2 a.
     
  Lõikes 2 osutatud erieesmärkide saavutamise hindamisel arvestatakse nii kvalitatiivseid kui ka kvantitatiivseid valdkondadevahelisi näitajaid, sh lastekaitset käsitlevate sätete paranemine, pereelu austamise edendamine, juurdepääs põhiteenustele ning saatjata alaealiste abistamine olenemata nende elanikustaatusest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2 a.
     
  Lõikes 2 osutatud erieesmärkide saavutamise hindamisel arvestatakse nii kvalitatiivseid kui ka kvantitatiivseid valdkondadevahelisi näitajaid, sh lastekaitset käsitlevate sätete paranemine, pereelu austamise edendamine, juurdepääs põhiteenustele ning saatjata alaealiste abistamine olenemata nende elanikustaatusest.

Muudatusettepanek 45

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 2 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2 b.
     
  Lõigetes 1 ja 2 määratletud eesmärkide saavutamiseks võetavad meetmed on täielikus kooskõlas liidu välisrahastamisvahenditest toetatavate meetmetega, täiendavad neid ning vastavad liidu välistegevuse eesmärkidele ja põhimõtetele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2 b.
     
  Lõigetes 1 ja 2 määratletud eesmärkide saavutamiseks võetavad meetmed on täielikus kooskõlas liidu välisrahastamisvahenditest toetatavate meetmetega, täiendavad neid ning vastavad liidu välistegevuse eesmärkidele ja põhimõtetele.

Muudatusettepanek 46

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 2 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2 c.
     
  Lõigetes 1 ja 2 sätestatud eesmärkide saavutamisel peetakse nõuetekohaselt silmas liidu humanitaarabipoliitika põhimõtteid ja eesmärke. Vastavalt artiklile 24a tagatakse järjepidevus ja täiendavus liidu välisrahastamisvahenditest rahastatavate meetmetega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2 c.
     
  Lõigetes 1 ja 2 sätestatud eesmärkide saavutamisel peetakse nõuetekohaselt silmas liidu humanitaarabipoliitika põhimõtteid ja eesmärke. Vastavalt artiklile 24a tagatakse järjepidevus ja täiendavus liidu välisrahastamisvahenditest rahastatavate meetmetega.

Muudatusettepanek 47

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | kolmandate riikide kodanikud või kodakondsuseta isikud, kes saavad täiendavat kaitset direktiivi
  2004/83/EÜ
  tähenduses; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b)

kolmandate riikide kodanikud või kodakondsuseta isikud, kes saavad täiendavat kaitset direktiivi
  2004/83/EÜ
  tähenduses;

| (b) | kolmandate riikide kodanikud või kodakondsuseta isikud, kes saavad täiendavat kaitset direktiivi
  2011/95/EL
  tähenduses; |
| --- | --- |

(b)

kolmandate riikide kodanikud või kodakondsuseta isikud, kes saavad täiendavat kaitset direktiivi
  2011/95/EL
  tähenduses;

Muudatusettepanek 48

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 1 – punkt f

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (f) | kolmandate riikide kodanikud, kes elavad liikmesriigis seaduslikult või kes on saamas õigust liikmesriigis seaduslikult elada; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(f)

kolmandate riikide kodanikud, kes elavad liikmesriigis seaduslikult või kes on saamas õigust liikmesriigis seaduslikult elada;

| (f) | kolmandate riikide kodanikud
  või kodakondsuseta isikud
  , kes elavad liikmesriigis seaduslikult või kes on saamas õigust liikmesriigis seaduslikult elada; |
| --- | --- |

(f)

kolmandate riikide kodanikud
  või kodakondsuseta isikud
  , kes elavad liikmesriigis seaduslikult või kes on saamas õigust liikmesriigis seaduslikult elada;

Muudatusettepanek 49

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 1 – punkt g

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (g) | kõik kolmanda riigi territooriumil viibivad kolmandate riikide kodanikud, kes järgivad siseriiklikus õiguses sätestatud konkreetseid lahkumiseelseid meetmeid ja/või tingimusi, sealhulgas liikmesriigi ühiskonda integreerumise suutlikkusega seotud tingimusi; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(g)

kõik kolmanda riigi territooriumil viibivad kolmandate riikide kodanikud, kes järgivad siseriiklikus õiguses sätestatud konkreetseid lahkumiseelseid meetmeid ja/või tingimusi, sealhulgas liikmesriigi ühiskonda integreerumise suutlikkusega seotud tingimusi;

| (g) | kõik kolmanda riigi territooriumil viibivad kolmandate riikide kodanikud
  või kodakondsuseta isikud
  , kes kavatsevad ELi migreeruda ja kes järgivad siseriiklikus õiguses sätestatud konkreetseid lahkumiseelseid meetmeid ja/või tingimusi, sealhulgas liikmesriigi ühiskonda integreerumise suutlikkusega seotud tingimusi; |
| --- | --- |

(g)

kõik kolmanda riigi territooriumil viibivad kolmandate riikide kodanikud
  või kodakondsuseta isikud
  , kes kavatsevad ELi migreeruda ja kes järgivad siseriiklikus õiguses sätestatud konkreetseid lahkumiseelseid meetmeid ja/või tingimusi, sealhulgas liikmesriigi ühiskonda integreerumise suutlikkusega seotud tingimusi;

Muudatusettepanek 50

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 1 – punkt h

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (h) | kõik kolmandate riikide kodanikud, kes ei ole veel saanud lõplikku eitavat vastust taotlusele liikmesriigis viibida, seaduslikult elada ja/või saada seal rahvusvahelist kaitset ning kes võivad otsustada kasutada vabatahtliku tagasipöördumise võimalust, tingimusel et nad ei ole saanud uut kodakondsust ega ole selle liikmesriigi territooriumilt lahkunud; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(h)

kõik kolmandate riikide kodanikud, kes ei ole veel saanud lõplikku eitavat vastust taotlusele liikmesriigis viibida, seaduslikult elada ja/või saada seal rahvusvahelist kaitset ning kes võivad otsustada kasutada vabatahtliku tagasipöördumise võimalust, tingimusel et nad ei ole saanud uut kodakondsust ega ole selle liikmesriigi territooriumilt lahkunud;

| (h) | kõik kolmandate riikide kodanikud
  või kodakondsuseta isikud
  , kes ei ole veel saanud lõplikku eitavat vastust taotlusele liikmesriigis viibida, seaduslikult elada ja/või saada seal rahvusvahelist kaitset ning kes võivad otsustada kasutada vabatahtliku tagasipöördumise võimalust, tingimusel et nad ei ole saanud uut kodakondsust ega ole selle liikmesriigi territooriumilt lahkunud; |
| --- | --- |

(h)

kõik kolmandate riikide kodanikud
  või kodakondsuseta isikud
  , kes ei ole veel saanud lõplikku eitavat vastust taotlusele liikmesriigis viibida, seaduslikult elada ja/või saada seal rahvusvahelist kaitset ning kes võivad otsustada kasutada vabatahtliku tagasipöördumise võimalust, tingimusel et nad ei ole saanud uut kodakondsust ega ole selle liikmesriigi territooriumilt lahkunud;

Muudatusettepanek 51

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 1 – punkt i

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (i) | kõik kolmandate riikide kodanikud, kellel on õigus liikmesriigis viibida või seaduslikult elada või kellele laieneb seal rahvusvaheline kaitse direktiivi
  2004/83/EÜ
  tähenduses või ajutine kaitse direktiivi 2001/55/EÜ tähenduses ning kes on otsustanud kasutada vabatahtliku tagasipöördumise võimalust, tingimusel et nad ei ole saanud uut kodakondsust ega selle liikmesriigi territooriumilt lahkunud; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(i)

kõik kolmandate riikide kodanikud, kellel on õigus liikmesriigis viibida või seaduslikult elada või kellele laieneb seal rahvusvaheline kaitse direktiivi
  2004/83/EÜ
  tähenduses või ajutine kaitse direktiivi 2001/55/EÜ tähenduses ning kes on otsustanud kasutada vabatahtliku tagasipöördumise võimalust, tingimusel et nad ei ole saanud uut kodakondsust ega selle liikmesriigi territooriumilt lahkunud;

| (i) | kõik kolmandate riikide kodanikud
  või kodakondsuseta isikud
  , kellel on õigus liikmesriigis viibida või seaduslikult elada või kellele laieneb seal rahvusvaheline kaitse direktiivi
  2011/95/EL
  tähenduses või ajutine kaitse direktiivi 2001/55/EÜ tähenduses ning kes on otsustanud kasutada vabatahtliku tagasipöördumise võimalust, tingimusel et nad ei ole saanud uut kodakondsust ega selle liikmesriigi territooriumilt lahkunud; |
| --- | --- |

(i)

kõik kolmandate riikide kodanikud
  või kodakondsuseta isikud
  , kellel on õigus liikmesriigis viibida või seaduslikult elada või kellele laieneb seal rahvusvaheline kaitse direktiivi
  2011/95/EL
  tähenduses või ajutine kaitse direktiivi 2001/55/EÜ tähenduses ning kes on otsustanud kasutada vabatahtliku tagasipöördumise võimalust, tingimusel et nad ei ole saanud uut kodakondsust ega selle liikmesriigi territooriumilt lahkunud;

Muudatusettepanek 52

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 1 – punkt j

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (j) | kõik kolmandate riikide kodanikud, kes ei vasta või enam ei vasta liikmesriiki sisenemise ja/või seal viibimise tingimustele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(j)

kõik kolmandate riikide kodanikud, kes ei vasta või enam ei vasta liikmesriiki sisenemise ja/või seal viibimise tingimustele.

| (j) | kõik
  liikmesriigi territooriumil viibivad
  kolmandate riikide kodanikud
  või kodakondsuseta isikud
  , kes ei vasta või enam ei vasta liikmesriiki sisenemise ja/või seal viibimise tingimustele
  , sh need kolmandate riikide kodanikud, kelle tagasipöördumisprotsess on ametlikult või mitteametlikult edasi lükatud
  . |
| --- | --- |

(j)

kõik
  liikmesriigi territooriumil viibivad
  kolmandate riikide kodanikud
  või kodakondsuseta isikud
  , kes ei vasta või enam ei vasta liikmesriiki sisenemise ja/või seal viibimise tingimustele
  , sh need kolmandate riikide kodanikud, kelle tagasipöördumisprotsess on ametlikult või mitteametlikult edasi lükatud
  .

Muudatusettepanek 53

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 4 a |
| | Partnerlus |
| | Kõnealuse fondi puhul peavad aga määruse (EL) nr .../... [horisontaalne määrus] artiklis 12 osutatud partnerluses osalema muude asutuste seas ka pädevad piirkondliku, kohaliku ja linnapiirkondade omavalitsuste tasandi ametiasutused, rahvusvahelised organisatsioonid ning kodanikuühiskonda esindavad organid, näiteks valitsusvälised organisatsioonid ja sotsiaalpartnerid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 4 a

Partnerlus

Kõnealuse fondi puhul peavad aga määruse (EL) nr .../... [horisontaalne määrus] artiklis 12 osutatud partnerluses osalema muude asutuste seas ka pädevad piirkondliku, kohaliku ja linnapiirkondade omavalitsuste tasandi ametiasutused, rahvusvahelised organisatsioonid ning kodanikuühiskonda esindavad organid, näiteks valitsusvälised organisatsioonid ja sotsiaalpartnerid.

Muudatusettepanek 54

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | materiaalse abi, hariduse, koolituse, tugiteenuste, tervishoiuteenuste ja psühholoogilise abi pakkumine; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a)

materiaalse abi, hariduse, koolituse, tugiteenuste, tervishoiuteenuste ja psühholoogilise abi pakkumine;

| (a) | materiaalse abi
  (sh piiril antava humanitaarabi)
  , hariduse, koolituse, tugiteenuste, tervishoiuteenuste ja psühholoogilise abi pakkumine; |
| --- | --- |

(a)

materiaalse abi
  (sh piiril antava humanitaarabi)
  , hariduse, koolituse, tugiteenuste, tervishoiuteenuste ja psühholoogilise abi pakkumine;

Muudatusettepanek 55

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 1 – punkt a a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (a a) | haldusstruktuuride ja -süsteemide sisseseadmine ja täiustamine ning töötajate ja asjaomaste haldus- ja õigusasutuste personali koolitamine, et tagada varjupaigamenetluste sujuv ja lihtne kättesaadavus varjupaigataotlejate jaoks ning selliste menetluste tõhusus ja kvaliteet; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a a)

haldusstruktuuride ja -süsteemide sisseseadmine ja täiustamine ning töötajate ja asjaomaste haldus- ja õigusasutuste personali koolitamine, et tagada varjupaigamenetluste sujuv ja lihtne kättesaadavus varjupaigataotlejate jaoks ning selliste menetluste tõhusus ja kvaliteet;

Muudatusettepanek 56

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 1 – punkt a b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (a b) | olemasoleva majutusinfrastruktuuri ja -teenuste täiustamine ning hooldus; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a b)

olemasoleva majutusinfrastruktuuri ja -teenuste täiustamine ning hooldus;

Muudatusettepanek 57

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 1 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (d) | eritoetus sellistele kaitsetutele isikutele nagu alaealised, saatjata alaealised, puudega inimesed, eakad inimesed, rasedad, alaealiste lastega üksikvanemad, inimkaubanduse ohvrid, raske füüsilise haiguse, vaimuhaiguse või traumajärgse stressi all kannatavad inimesed ning piinamise või vägistamise ohvrid või isikud, kelle suhtes on tarvitatud muud jõhkrat psühholoogilist, füüsilist või seksuaalset vägivalda; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(d)

eritoetus sellistele kaitsetutele isikutele nagu alaealised, saatjata alaealised, puudega inimesed, eakad inimesed, rasedad, alaealiste lastega üksikvanemad, inimkaubanduse ohvrid, raske füüsilise haiguse, vaimuhaiguse või traumajärgse stressi all kannatavad inimesed ning piinamise või vägistamise ohvrid või isikud, kelle suhtes on tarvitatud muud jõhkrat psühholoogilist, füüsilist või seksuaalset vägivalda;

| (d) | eritoetus sellistele kaitsetutele isikutele nagu alaealised, saatjata alaealised, puudega inimesed, eakad inimesed, rasedad, alaealiste lastega üksikvanemad, inimkaubanduse ohvrid, raske füüsilise haiguse, vaimuhaiguse või traumajärgse stressi all kannatavad inimesed
  , inimesed, kes võivad langeda vägivalla ohvriks Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 21 osutatud põhjustel,
  ning piinamise või vägistamise ohvrid või isikud, kelle suhtes on tarvitatud muud jõhkrat psühholoogilist, füüsilist või seksuaalset vägivalda; |
| --- | --- |

(d)

eritoetus sellistele kaitsetutele isikutele nagu alaealised, saatjata alaealised, puudega inimesed, eakad inimesed, rasedad, alaealiste lastega üksikvanemad, inimkaubanduse ohvrid, raske füüsilise haiguse, vaimuhaiguse või traumajärgse stressi all kannatavad inimesed
  , inimesed, kes võivad langeda vägivalla ohvriks Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 21 osutatud põhjustel,
  ning piinamise või vägistamise ohvrid või isikud, kelle suhtes on tarvitatud muud jõhkrat psühholoogilist, füüsilist või seksuaalset vägivalda;

Muudatusettepanek 58

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 1 – punkt e

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (e) | teave
  kohalikele kogukondadele ning koolituse pakkumine kohalike ametiasutuste töötajatele, kes suhtlevad vastuvõetud isikutega; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(e)

teave
  kohalikele kogukondadele ning koolituse pakkumine kohalike ametiasutuste töötajatele, kes suhtlevad vastuvõetud isikutega;

| (e) | teabe, eelkõige varjupaigataotlejate põhiõiguste austamise alase teabe pakkumine
  kohalikele kogukondadele ning koolituse pakkumine kohalike ametiasutuste töötajatele, kes suhtlevad vastuvõetud isikutega;
  see hõlmab ka punktis d osutatud kaitsetute isikutega kokku puutuvate töötajate koolitamist; |
| --- | --- |

(e)

teabe, eelkõige varjupaigataotlejate põhiõiguste austamise alase teabe pakkumine
  kohalikele kogukondadele ning koolituse pakkumine kohalike ametiasutuste töötajatele, kes suhtlevad vastuvõetud isikutega;
  see hõlmab ka punktis d osutatud kaitsetute isikutega kokku puutuvate töötajate koolitamist;

Muudatusettepanek 59

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 1 – punkt f a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (f a) | kinnipidamisele alternatiivsete meetmete loomine, väljatöötamine ja täiustamine. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(f a)

kinnipidamisele alternatiivsete meetmete loomine, väljatöötamine ja täiustamine.

Muudatusettepanek 60

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 2 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | majutusinfrastruktuuri ja -teenuste loomine, väljaarendamine ja täiustamine; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a)

majutusinfrastruktuuri ja -teenuste loomine, väljaarendamine ja täiustamine;

| (a) | majutusinfrastruktuuri ja -teenuste loomine, väljaarendamine
  , haldamine
  ja täiustamine; |
| --- | --- |

(a)

majutusinfrastruktuuri ja -teenuste loomine, väljaarendamine
  , haldamine
  ja täiustamine;

Muudatusettepanek 61

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 2 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | haldusstruktuuride ja -süsteemide sisseseadmine ning töötajate ja asjaomaste õigusasutuste personali koolitamine, et tagada varjupaigataotlejatele sujuv juurdepääs varjupaigamenetlustele ning selliste menetluste tõhusus ja kvaliteet. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b)

haldusstruktuuride ja -süsteemide sisseseadmine ning töötajate ja asjaomaste õigusasutuste personali koolitamine, et tagada varjupaigataotlejatele sujuv juurdepääs varjupaigamenetlustele ning selliste menetluste tõhusus ja kvaliteet.

| (b) | haldusstruktuuride ja -süsteemide sisseseadmine ning töötajate ja asjaomaste
  haldus- ja
  õigusasutuste personali koolitamine, et tagada varjupaigataotlejatele sujuv juurdepääs varjupaigamenetlustele ning selliste menetluste tõhusus ja kvaliteet. |
| --- | --- |

(b)

haldusstruktuuride ja -süsteemide sisseseadmine ning töötajate ja asjaomaste
  haldus- ja
  õigusasutuste personali koolitamine, et tagada varjupaigataotlejatele sujuv juurdepääs varjupaigamenetlustele ning selliste menetluste tõhusus ja kvaliteet.

Muudatusettepanek 62

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõik 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | meetmed, mis suurendavad liikmesriikide suutlikkust koguda, analüüsida ja levitada andmeid
  ja statistikat
  varjupaigamenetluste, vastuvõtusuutlikkuse ning ümberasustamis- ja ümberpaigutamismeetmete kohta; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a)

meetmed, mis suurendavad liikmesriikide suutlikkust koguda, analüüsida ja levitada andmeid
  ja statistikat
  varjupaigamenetluste, vastuvõtusuutlikkuse ning ümberasustamis- ja ümberpaigutamismeetmete kohta;

| (a) | meetmed, mis suurendavad liikmesriikide suutlikkust
  – muu hulgas seoses määruses (EL) nr .../... [Dublini määrus] kehtestatud varajase hoiatamise, valmisoleku ja kriisiohje mehhanismiga –
  koguda, analüüsida ja levitada
  kvalitatiivseid ja kvantitatiivseid
  andmeid varjupaigamenetluste, vastuvõtusuutlikkuse ning ümberasustamis- ja ümberpaigutamismeetmete kohta; |
| --- | --- |

(a)

meetmed, mis suurendavad liikmesriikide suutlikkust
  – muu hulgas seoses määruses (EL) nr .../... [Dublini määrus] kehtestatud varajase hoiatamise, valmisoleku ja kriisiohje mehhanismiga –
  koguda, analüüsida ja levitada
  kvalitatiivseid ja kvantitatiivseid
  andmeid varjupaigamenetluste, vastuvõtusuutlikkuse ning ümberasustamis- ja ümberpaigutamismeetmete kohta;

Muudatusettepanek 63

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõik 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | meetmed, mis otseselt toetavad varjupaigapoliitika hindamist, näiteks riigisisesed mõjuhinnangud,
  sihtrühmades
  korraldatavad küsitlused, näitajate väljatöötamine ja võrdlusuuringud. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b)

meetmed, mis otseselt toetavad varjupaigapoliitika hindamist, näiteks riigisisesed mõjuhinnangud,
  sihtrühmades
  korraldatavad küsitlused, näitajate väljatöötamine ja võrdlusuuringud.

| (b) | meetmed, mis otseselt toetavad varjupaigapoliitika hindamist, näiteks riigisisesed mõjuhinnangud,
  sihtrühmade ja muude asjaomaste sidusrühmade seas
  korraldatavad küsitlused, näitajate väljatöötamine ja võrdlusuuringud. |
| --- | --- |

(b)

meetmed, mis otseselt toetavad varjupaigapoliitika hindamist, näiteks riigisisesed mõjuhinnangud,
  sihtrühmade ja muude asjaomaste sidusrühmade seas
  korraldatavad küsitlused, näitajate väljatöötamine ja võrdlusuuringud.

Selgitus

Hindamismeetmed peavad olema võimalikult kaasavad.

Muudatusettepanek 64

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõik 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | asjakohase infrastruktuuri ja teenuste loomine, millega tagatakse ümberasustamis- ja ümberpaigutamismeetmete sujuv ja tõhus rakendamine; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b)

asjakohase infrastruktuuri ja teenuste loomine, millega tagatakse ümberasustamis- ja ümberpaigutamismeetmete sujuv ja tõhus rakendamine;

| (b) | asjakohase infrastruktuuri ja
  selliste
  teenuste loomine, millega tagatakse ümberasustamis- ja ümberpaigutamismeetmete sujuv ja tõhus rakendamine
  , sh keeleline abi ning asjaomaste isikute põhiõiguste austamine
  ; |
| --- | --- |

(b)

asjakohase infrastruktuuri ja
  selliste
  teenuste loomine, millega tagatakse ümberasustamis- ja ümberpaigutamismeetmete sujuv ja tõhus rakendamine
  , sh keeleline abi ning asjaomaste isikute põhiõiguste austamine
  ;

Muudatusettepanek 65

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõik 1 – punkt f a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (f a) | liikmesriiki ümberasustatavate isikute perekondade taasühinemisega seonduvad meetmed; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(f a)

liikmesriiki ümberasustatavate isikute perekondade taasühinemisega seonduvad meetmed;

Muudatusettepanek 66

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõik 1 – punkt g

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (g) | infrastruktuuri ja teenuste tugevdamine piirkondlike kaitseprogrammide rakendamiseks määratud riikides. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(g)

infrastruktuuri ja teenuste tugevdamine piirkondlike kaitseprogrammide rakendamiseks määratud riikides.

| (g) | rände ja varjupaigaga seotud
  infrastruktuuri ja teenuste tugevdamine piirkondlike kaitseprogrammide rakendamiseks määratud riikides; |
| --- | --- |

(g)

rände ja varjupaigaga seotud
  infrastruktuuri ja teenuste tugevdamine piirkondlike kaitseprogrammide rakendamiseks määratud riikides;

Muudatusettepanek 67

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõik 1 – punkt g a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (g a) | ümberasustamis- ja ümberpaigutamisstrateegiate kehtestamine ja väljatöötamine, sealhulgas vajaduste analüüs, näitajate täiustamine ja hindamine; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(g a)

ümberasustamis- ja ümberpaigutamisstrateegiate kehtestamine ja väljatöötamine, sealhulgas vajaduste analüüs, näitajate täiustamine ja hindamine;

Muudatusettepanek 68

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõik 1 – punkt g b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (g b) | selliste tingimuste loomine, millega aidatakse kaasa ümberasustatud pagulaste integratsioonile, sõltumatusele ja iseseisvusele pikas perspektiivis; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(g b)

selliste tingimuste loomine, millega aidatakse kaasa ümberasustatud pagulaste integratsioonile, sõltumatusele ja iseseisvusele pikas perspektiivis;

Muudatusettepanek 69

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõik 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Selleks et hõlbustada seaduslikku rännet liitu ning valmistada artikli 4 lõike 1 punktis g osutatud isikud paremini ette vastuvõtvasse ühiskonda integreerumiseks, on artikli 3 lõike 2 punktis b kindlaksmääratud konkreetse eesmärgi raames ning määruse (EL) nr .../... [horisontaalne määrus] artiklis 13 sätestatud poliitikadialoogi käigus kokkulepitud tulemusi arvesse võttes rahastamiskõlblikud eelkõige järgmised päritoluriigis võetavad meetmed: | Selleks et hõlbustada seaduslikku rännet liitu ning valmistada artikli 4 lõike 1 punktis g osutatud isikud paremini ette vastuvõtvasse ühiskonda integreerumiseks, on artikli 3 lõike 2 punktis b kindlaksmääratud konkreetse eesmärgi raames ning määruse (EL) nr .../... [horisontaalne määrus] artiklis 13 sätestatud poliitikadialoogi käigus kokkulepitud tulemusi arvesse võttes rahastamiskõlblikud eelkõige järgmised päritoluriigis võetavad meetmed
  , mille puhul tuleb arvesse võtta ka arengupoliitika sidusust ning eeskätt ELi võetud kohustusi ajude äravoolu vastase võitluse toetamise vallas
  : |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Selleks et hõlbustada seaduslikku rännet liitu ning valmistada artikli 4 lõike 1 punktis g osutatud isikud paremini ette vastuvõtvasse ühiskonda integreerumiseks, on artikli 3 lõike 2 punktis b kindlaksmääratud konkreetse eesmärgi raames ning määruse (EL) nr .../... [horisontaalne määrus] artiklis 13 sätestatud poliitikadialoogi käigus kokkulepitud tulemusi arvesse võttes rahastamiskõlblikud eelkõige järgmised päritoluriigis võetavad meetmed:

Selleks et hõlbustada seaduslikku rännet liitu ning valmistada artikli 4 lõike 1 punktis g osutatud isikud paremini ette vastuvõtvasse ühiskonda integreerumiseks, on artikli 3 lõike 2 punktis b kindlaksmääratud konkreetse eesmärgi raames ning määruse (EL) nr .../... [horisontaalne määrus] artiklis 13 sätestatud poliitikadialoogi käigus kokkulepitud tulemusi arvesse võttes rahastamiskõlblikud eelkõige järgmised päritoluriigis võetavad meetmed
  , mille puhul tuleb arvesse võtta ka arengupoliitika sidusust ning eeskätt ELi võetud kohustusi ajude äravoolu vastase võitluse toetamise vallas
  :

Muudatusettepanek 70

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõik 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | teabepaketid ja teadlikkuse suurendamise kampaaniad,
  sealhulgas
  kasutajasõbraliku side- ja infotehnoloogia ning veebisaitide kaudu; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a)

teabepaketid ja teadlikkuse suurendamise kampaaniad,
  sealhulgas
  kasutajasõbraliku side- ja infotehnoloogia ning veebisaitide kaudu;

| (a) | teabepaketid ja teadlikkuse suurendamise kampaaniad,
  mida viiakse muu hulgas läbi
  kasutajasõbraliku side- ja infotehnoloogia ning veebisaitide kaudu
  , kusjuures seda tehakse eri riikides kooskõlastatult, levitades ühtset Euroopa sõnumit
  ; |
| --- | --- |

(a)

teabepaketid ja teadlikkuse suurendamise kampaaniad,
  mida viiakse muu hulgas läbi
  kasutajasõbraliku side- ja infotehnoloogia ning veebisaitide kaudu
  , kusjuures seda tehakse eri riikides kooskõlastatult, levitades ühtset Euroopa sõnumit
  ;

Muudatusettepanek 71

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Artikli 3 lõike 2 punktis b kindlaksmääratud konkreetse eesmärgi raames võetakse rahastamiskõlblikke meetmeid järjepidevate strateegiate raamistikus, mida rakendavad valitsusvälised organisatsioonid, kohalikud ja/või piirkondlikud asutused ning mis on kavandatud konkreetselt artikli 4 lõike 1 punktides a–g osutatud isikute integreerimiseks vastavalt kohalikul ja/või piirkondlikul tasandil. Sellega seoses hõlmavad rahastamiskõlblikud meetmed eelkõige järgmist: | 1.   Artikli 3 lõike 2 punktis b kindlaksmääratud konkreetse eesmärgi raames võetakse rahastamiskõlblikke meetmeid järjepidevate strateegiate raamistikus, mida rakendavad
  rahvusvahelised ja
  valitsusvälised organisatsioonid
  ning
  kohalikud ja/või piirkondlikud asutused ning mis on kavandatud konkreetselt artikli 4 lõike 1 punktides a–g osutatud isikute integreerimiseks vastavalt kohalikul ja/või piirkondlikul tasandil. Sellega seoses hõlmavad rahastamiskõlblikud meetmed eelkõige järgmist: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Artikli 3 lõike 2 punktis b kindlaksmääratud konkreetse eesmärgi raames võetakse rahastamiskõlblikke meetmeid järjepidevate strateegiate raamistikus, mida rakendavad valitsusvälised organisatsioonid, kohalikud ja/või piirkondlikud asutused ning mis on kavandatud konkreetselt artikli 4 lõike 1 punktides a–g osutatud isikute integreerimiseks vastavalt kohalikul ja/või piirkondlikul tasandil. Sellega seoses hõlmavad rahastamiskõlblikud meetmed eelkõige järgmist:

1.   Artikli 3 lõike 2 punktis b kindlaksmääratud konkreetse eesmärgi raames võetakse rahastamiskõlblikke meetmeid järjepidevate strateegiate raamistikus, mida rakendavad
  rahvusvahelised ja
  valitsusvälised organisatsioonid
  ning
  kohalikud ja/või piirkondlikud asutused ning mis on kavandatud konkreetselt artikli 4 lõike 1 punktides a–g osutatud isikute integreerimiseks vastavalt kohalikul ja/või piirkondlikul tasandil. Sellega seoses hõlmavad rahastamiskõlblikud meetmed eelkõige järgmist:

Muudatusettepanek 72

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | asjaomaste integratsioonistrateegiate väljatöötamine ja arendamine, sealhulgas vajaduste analüüs
  ning näitajate ja hindamise täiustamine
  ; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a)

asjaomaste integratsioonistrateegiate väljatöötamine ja arendamine, sealhulgas vajaduste analüüs
  ning näitajate ja hindamise täiustamine
  ;

| (a) | asjaomaste integratsioonistrateegiate väljatöötamine ja arendamine
  kohaliku ja/või piirkondliku tasandi toimijate osalusel
  , sealhulgas vajaduste analüüs
  , integratsiooninäitajate täiustamine ja varjupaigataotlejate eritingimuste hindamine, sh osalushindamine, et selgitada välja parimad tavad
  ; |
| --- | --- |

(a)

asjaomaste integratsioonistrateegiate väljatöötamine ja arendamine
  kohaliku ja/või piirkondliku tasandi toimijate osalusel
  , sealhulgas vajaduste analüüs
  , integratsiooninäitajate täiustamine ja varjupaigataotlejate eritingimuste hindamine, sh osalushindamine, et selgitada välja parimad tavad
  ;

Muudatusettepanek 73

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | nõu ja abi sellistes valdkondades nagu majutus, elatusvahendid, haldusalane ja õiguslik juhendamine, meditsiiniline, psühholoogiline ja sotsiaalhooldus, lapsehooldus; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b)

nõu ja abi sellistes valdkondades nagu majutus, elatusvahendid, haldusalane ja õiguslik juhendamine, meditsiiniline, psühholoogiline ja sotsiaalhooldus, lapsehooldus;

| (b) | nõu ja abi sellistes valdkondades nagu majutus, elatusvahendid,
  integratsioon tööturule,
  haldusalane ja õiguslik juhendamine, meditsiiniline, psühholoogiline ja sotsiaalhooldus, lapsehooldus
  ja perekondade taasühinemine
  ; |
| --- | --- |

(b)

nõu ja abi sellistes valdkondades nagu majutus, elatusvahendid,
  integratsioon tööturule,
  haldusalane ja õiguslik juhendamine, meditsiiniline, psühholoogiline ja sotsiaalhooldus, lapsehooldus
  ja perekondade taasühinemine
  ;

Muudatusettepanek 74

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Lõikes 1 loetletud meetmetes võetakse arvesse erivajadusi, mis võivad esineda sellistel eri kategooriatesse kuuluvatel kolmandate riikide kodanikel ja nende pereliikmetel nagu isikud, kes sisenevad riiki või elavad seal töötamise, füüsilisest isikust ettevõtjana töötamise või perekonnaga taasühinemise eesmärgil, samuti rahvusvahelise kaitse saajad, varjupaigataotlejad, ümberasustatud või ümberpaigutatud isikud ning kaitsetud rändajate rühmad, eelkõige alaealised, saatjata alaealised, puudega inimesed, eakad inimesed, rasedad, alaealiste lastega üksikvanemad, inimkaubanduse ohvrid ning piinamise või vägistamise ohvrid või isikud, kelle suhtes on tarvitatud muud jõhkrat psühholoogilist, füüsilist või seksuaalset vägivalda. | 2.   Lõikes 1 loetletud meetmetes võetakse arvesse erivajadusi, mis võivad esineda sellistel eri kategooriatesse kuuluvatel kolmandate riikide kodanikel ja nende pereliikmetel nagu isikud, kes sisenevad riiki või elavad seal töötamise, füüsilisest isikust ettevõtjana töötamise või perekonnaga taasühinemise eesmärgil, samuti rahvusvahelise kaitse saajad, varjupaigataotlejad, ümberasustatud või ümberpaigutatud isikud ning kaitsetud rändajate rühmad, eelkõige alaealised, saatjata alaealised, puudega inimesed, eakad inimesed, rasedad, alaealiste lastega üksikvanemad, inimkaubanduse ohvrid
  . isikud, keda ohustab vägivald Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 21 osutatud põhjustel,
  ning piinamise või vägistamise ohvrid või isikud, kelle suhtes on tarvitatud muud jõhkrat psühholoogilist, füüsilist või seksuaalset vägivalda. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Lõikes 1 loetletud meetmetes võetakse arvesse erivajadusi, mis võivad esineda sellistel eri kategooriatesse kuuluvatel kolmandate riikide kodanikel ja nende pereliikmetel nagu isikud, kes sisenevad riiki või elavad seal töötamise, füüsilisest isikust ettevõtjana töötamise või perekonnaga taasühinemise eesmärgil, samuti rahvusvahelise kaitse saajad, varjupaigataotlejad, ümberasustatud või ümberpaigutatud isikud ning kaitsetud rändajate rühmad, eelkõige alaealised, saatjata alaealised, puudega inimesed, eakad inimesed, rasedad, alaealiste lastega üksikvanemad, inimkaubanduse ohvrid ning piinamise või vägistamise ohvrid või isikud, kelle suhtes on tarvitatud muud jõhkrat psühholoogilist, füüsilist või seksuaalset vägivalda.

2.   Lõikes 1 loetletud meetmetes võetakse arvesse erivajadusi, mis võivad esineda sellistel eri kategooriatesse kuuluvatel kolmandate riikide kodanikel ja nende pereliikmetel nagu isikud, kes sisenevad riiki või elavad seal töötamise, füüsilisest isikust ettevõtjana töötamise või perekonnaga taasühinemise eesmärgil, samuti rahvusvahelise kaitse saajad, varjupaigataotlejad, ümberasustatud või ümberpaigutatud isikud ning kaitsetud rändajate rühmad, eelkõige alaealised, saatjata alaealised, puudega inimesed, eakad inimesed, rasedad, alaealiste lastega üksikvanemad, inimkaubanduse ohvrid
  . isikud, keda ohustab vägivald Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 21 osutatud põhjustel,
  ning piinamise või vägistamise ohvrid või isikud, kelle suhtes on tarvitatud muud jõhkrat psühholoogilist, füüsilist või seksuaalset vägivalda.

Muudatusettepanek 75

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 – lõik 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | suurendada liikmesriikide suutlikkust töötada välja, rakendada, jälgida ja hinnata oma sisserändestrateegiaid, -poliitikat ja -meetmeid valitsuse eri tasanditel ja ametkondades, eelkõige nende suutlikkust koguda, analüüsida ja levitada andmeid ja statistikat rändemenetluste ja -voogude ja elamislubade kohta ning töötada välja järelevalvevahendid, hindamiskavad, näitajad ja võrdlusuuringud asjaomaste strateegiate tulemuste mõõtmiseks; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b)

suurendada liikmesriikide suutlikkust töötada välja, rakendada, jälgida ja hinnata oma sisserändestrateegiaid, -poliitikat ja -meetmeid valitsuse eri tasanditel ja ametkondades, eelkõige nende suutlikkust koguda, analüüsida ja levitada andmeid ja statistikat rändemenetluste ja -voogude ja elamislubade kohta ning töötada välja järelevalvevahendid, hindamiskavad, näitajad ja võrdlusuuringud asjaomaste strateegiate tulemuste mõõtmiseks;

| (b) | suurendada liikmesriikide suutlikkust töötada välja, rakendada, jälgida ja hinnata oma sisserändestrateegiaid, -poliitikat ja -meetmeid valitsuse eri tasanditel ja ametkondades, eelkõige nende suutlikkust koguda, analüüsida ja levitada
  üksikasjalikke ja süstemaatilisi
  andmeid ja statistikat rändemenetluste ja -voogude ja elamislubade kohta ning töötada välja järelevalvevahendid, hindamiskavad, näitajad ja võrdlusuuringud asjaomaste strateegiate tulemuste mõõtmiseks; |
| --- | --- |

(b)

suurendada liikmesriikide suutlikkust töötada välja, rakendada, jälgida ja hinnata oma sisserändestrateegiaid, -poliitikat ja -meetmeid valitsuse eri tasanditel ja ametkondades, eelkõige nende suutlikkust koguda, analüüsida ja levitada
  üksikasjalikke ja süstemaatilisi
  andmeid ja statistikat rändemenetluste ja -voogude ja elamislubade kohta ning töötada välja järelevalvevahendid, hindamiskavad, näitajad ja võrdlusuuringud asjaomaste strateegiate tulemuste mõõtmiseks;

Muudatusettepanek 76

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 – lõik 1 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | suurendada avalikke ja erasektori teenuseid pakkuvate rakendusorganisatsioonide, sealhulgas haridusasutuste teadlikkust eri
  kultuuridest
  , edendada kogemuste ja hea tava vahetamist, koostööd ja võrgustike tegevust; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(c)

suurendada avalikke ja erasektori teenuseid pakkuvate rakendusorganisatsioonide, sealhulgas haridusasutuste teadlikkust eri
  kultuuridest
  , edendada kogemuste ja hea tava vahetamist, koostööd ja võrgustike tegevust;

| (c) | suurendada avalikke ja erasektori teenuseid pakkuvate rakendusorganisatsioonide, sealhulgas haridusasutuste teadlikkust eri
  kultuuride ja inimõiguste valdkonnas
  , edendada kogemuste ja hea tava vahetamist, koostööd ja võrgustike tegevust; |
| --- | --- |

(c)

suurendada avalikke ja erasektori teenuseid pakkuvate rakendusorganisatsioonide, sealhulgas haridusasutuste teadlikkust eri
  kultuuride ja inimõiguste valdkonnas
  , edendada kogemuste ja hea tava vahetamist, koostööd ja võrgustike tegevust;

Muudatusettepanek 77

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11 – lõik 1 – punkt a a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (a a) | kinnipidamisele alternatiivsete meetmete loomine, väljatöötamine ja täiustamine; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a a)

kinnipidamisele alternatiivsete meetmete loomine, väljatöötamine ja täiustamine;

Muudatusettepanek 78

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11 – lõik 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | haldusstruktuuride ja -süsteemide sisseseadmine ning töötajate koolitamine, et tagada sujuv tagasipöördumismenetlus; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b)

haldusstruktuuride ja -süsteemide sisseseadmine ning töötajate koolitamine, et tagada sujuv tagasipöördumismenetlus;

| (b) | haldusstruktuuride ja -süsteemide sisseseadmine ning töötajate koolitamine, et tagada sujuv tagasipöördumismenetlus
  , mille raames kaitstakse täielikult migrantide põhiõigusi
  ; |
| --- | --- |

(b)

haldusstruktuuride ja -süsteemide sisseseadmine ning töötajate koolitamine, et tagada sujuv tagasipöördumismenetlus
  , mille raames kaitstakse täielikult migrantide põhiõigusi
  ;

Muudatusettepanek 79

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11 – lõik 1 – punkt b a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (b a) | toetus tagasipöördumisoperatsioonide sõltumatule hindamisele ja seirele, mida viivad läbi kodanikuühiskonna organisatsioonid, et tagada inimõiguste järgimine; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b a)

toetus tagasipöördumisoperatsioonide sõltumatule hindamisele ja seirele, mida viivad läbi kodanikuühiskonna organisatsioonid, et tagada inimõiguste järgimine;

Muudatusettepanek 80

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11 – lõik 1 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | materiaalse abi, tervishoiuteenuste ja psühholoogilise abi pakkumine; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(c)

materiaalse abi, tervishoiuteenuste ja psühholoogilise abi pakkumine;

| (c) | materiaalse abi, tervishoiuteenuste ja psühholoogilise abi pakkumine
  , sh kolmandate riikide kodanikele, kelle väljasaatmine on edasi lükatud vastavalt direktiivi 2008/115/EÜ artiklile 9 ja artikli 14 lõikele 1
  ; |
| --- | --- |

(c)

materiaalse abi, tervishoiuteenuste ja psühholoogilise abi pakkumine
  , sh kolmandate riikide kodanikele, kelle väljasaatmine on edasi lükatud vastavalt direktiivi 2008/115/EÜ artiklile 9 ja artikli 14 lõikele 1
  ;

Muudatusettepanek 81

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11 – lõik 1 – punkt f a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (f a) | sunniviisilise tagasipöördumise sõltumatu ja tõhusa järelevalvesüsteemi kehtestamine ja täiustamine, nagu on sätestatud direktiivi 2008/115/EÜ artiklis 6. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(f a)

sunniviisilise tagasipöördumise sõltumatu ja tõhusa järelevalvesüsteemi kehtestamine ja täiustamine, nagu on sätestatud direktiivi 2008/115/EÜ artiklis 6.

Muudatusettepanek 82

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõik 1 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | taasintegreerimise käivitamiseks vajalikud meetmed seoses tagasipöördunu isikliku arenguga, näiteks rahalised stiimulid, koolitus, abi väljaõppel ja töökoha leidmisel
  ning
  stardiabi majandustegevuse alustamiseks; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(c)

taasintegreerimise käivitamiseks vajalikud meetmed seoses tagasipöördunu isikliku arenguga, näiteks rahalised stiimulid, koolitus, abi väljaõppel ja töökoha leidmisel
  ning
  stardiabi majandustegevuse alustamiseks;

| (c) | taasintegreerimise käivitamiseks vajalikud meetmed seoses tagasipöördunu isikliku arenguga, näiteks rahalised stiimulid, koolitus, abi väljaõppel ja töökoha leidmisel, stardiabi majandustegevuse alustamiseks
  ning muu hulgas ka tagasipöördumisele eelnevad meetmed
  ; |
| --- | --- |

(c)

taasintegreerimise käivitamiseks vajalikud meetmed seoses tagasipöördunu isikliku arenguga, näiteks rahalised stiimulid, koolitus, abi väljaõppel ja töökoha leidmisel, stardiabi majandustegevuse alustamiseks
  ning muu hulgas ka tagasipöördumisele eelnevad meetmed
  ;

Muudatusettepanek 83

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõik 1 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (d) | meetmed, mis suurendavad suutlikkust koguda, analüüsida ning levitada andmeid ja statistikat tagasipöördumismenetluste ja -meetmete, vastuvõtu ja kinnipidamise suutlikkuse, sunniviisilise ja vabatahtliku tagasipöördumise, järelevalve ja taasintegreerimise kohta; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(d)

meetmed, mis suurendavad suutlikkust koguda, analüüsida ning levitada andmeid ja statistikat tagasipöördumismenetluste ja -meetmete, vastuvõtu ja kinnipidamise suutlikkuse, sunniviisilise ja vabatahtliku tagasipöördumise, järelevalve ja taasintegreerimise kohta;

| (d) | meetmed, mis suurendavad suutlikkust koguda, analüüsida ning levitada
  üksikasjalikke ja süstemaatilisi
  andmeid ja statistikat tagasipöördumismenetluste ja -meetmete, vastuvõtu ja kinnipidamise suutlikkuse, sunniviisilise ja vabatahtliku tagasipöördumise, järelevalve ja taasintegreerimise kohta; |
| --- | --- |

(d)

meetmed, mis suurendavad suutlikkust koguda, analüüsida ning levitada
  üksikasjalikke ja süstemaatilisi
  andmeid ja statistikat tagasipöördumismenetluste ja -meetmete, vastuvõtu ja kinnipidamise suutlikkuse, sunniviisilise ja vabatahtliku tagasipöördumise, järelevalve ja taasintegreerimise kohta;

Muudatusettepanek 84

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 14 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Käesoleva määruse rakendamise
  koguvahendid on 3 869
   miljonit eurot. | 1.   Käesoleva määruse rakendamise
  peamiseks juhiseks olev rahastamispakett – vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahelise institutsioonidevahelise kokkuleppe XX/201Z (eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punkti 17 määratlusele – aastateks 2014–2020 on 3 869
   miljonit eurot. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Käesoleva määruse rakendamise
  koguvahendid on 3 869
   miljonit eurot.

1.   Käesoleva määruse rakendamise
  peamiseks juhiseks olev rahastamispakett – vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahelise institutsioonidevahelise kokkuleppe XX/201Z (eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punkti 17 määratlusele – aastateks 2014–2020 on 3 869
   miljonit eurot.

Muudatusettepanek 85

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 14 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Eelarvepädevad institutsioonid kinnitavad fondi iga-aastased assigneeringud
  finantsraamistiku piires
  . | 2.   Eelarvepädevad institutsioonid kinnitavad fondi iga-aastased assigneeringud
  , ilma et see piiraks määruse (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020) ning Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahelise institutsioonidevahelise kokkuleppe xxx/201z (eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) sätete kohaldamist
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Eelarvepädevad institutsioonid kinnitavad fondi iga-aastased assigneeringud
  finantsraamistiku piires
  .

2.   Eelarvepädevad institutsioonid kinnitavad fondi iga-aastased assigneeringud
  , ilma et see piiraks määruse (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020) ning Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahelise institutsioonidevahelise kokkuleppe xxx/201z (eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) sätete kohaldamist
  .

Muudatusettepanek 86

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 14 – lõige 3 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   
  Koguvahendeid
  rakendatakse järgmiselt: | 3.   
  Peamiseks juhiseks olevat rahastamispaketti
  rakendatakse järgmiselt: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.   
  Koguvahendeid
  rakendatakse järgmiselt:

3.   
  Peamiseks juhiseks olevat rahastamispaketti
  rakendatakse järgmiselt:

Muudatusettepanek 87

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 14 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Käesoleva määruse alusel
  kasutatavaid koguvahendeid
  rakendatakse
  koostöös liikmesriikidega toimuva
  eelarve täitmise alusel
  kooskõlas [uue finantsmääruse

   (5)

  artikli 55 lõike 1 punktiga b], välja arvatud
  artiklis 21 osutatud liidu meetmete, artiklis 22 osutatud erakorralise abi, artiklis 23 osutatud Euroopa rändevõrgustiku ja artiklis 24 osutatud tehnilise abi puhul. | 4.   Käesoleva määruse alusel
  kasutatavat peamiseks juhiseks olevat rahastamispaketti
  rakendatakse
  otsese
  eelarve täitmise alusel
  (eelkõige
  artiklis 21 osutatud liidu meetmete, artiklis 22 osutatud erakorralise abi, artiklis 23 osutatud Euroopa rändevõrgustiku ja artiklis 24 osutatud tehnilise abi puhul
  ) või koostöös liikmesriikidega toimuva eelarve täitmise alusel kooskõlas [uue finantsmääruse

   (6)

  artikli 58 lõike 1 punktiga c]
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4.   Käesoleva määruse alusel
  kasutatavaid koguvahendeid
  rakendatakse
  koostöös liikmesriikidega toimuva
  eelarve täitmise alusel
  kooskõlas [uue finantsmääruse

   (5)

  artikli 55 lõike 1 punktiga b], välja arvatud
  artiklis 21 osutatud liidu meetmete, artiklis 22 osutatud erakorralise abi, artiklis 23 osutatud Euroopa rändevõrgustiku ja artiklis 24 osutatud tehnilise abi puhul.

4.   Käesoleva määruse alusel
  kasutatavat peamiseks juhiseks olevat rahastamispaketti
  rakendatakse
  otsese
  eelarve täitmise alusel
  (eelkõige
  artiklis 21 osutatud liidu meetmete, artiklis 22 osutatud erakorralise abi, artiklis 23 osutatud Euroopa rändevõrgustiku ja artiklis 24 osutatud tehnilise abi puhul
  ) või koostöös liikmesriikidega toimuva eelarve täitmise alusel kooskõlas [uue finantsmääruse

   (6)

  artikli 58 lõike 1 punktiga c]
  .

Selgitus

ELi eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega peaks olema erand, mitte reegel.

Muudatusettepanek 88

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 14 – lõige 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4 a.
     
  Komisjon vastutab Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 317 kohaselt liidu eelarve täitmise eest ning teavitab Euroopa Parlamenti ja nõukogu muude üksuste kui liikmesriikide sooritatud toimingutest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4 a.
     
  Komisjon vastutab Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 317 kohaselt liidu eelarve täitmise eest ning teavitab Euroopa Parlamenti ja nõukogu muude üksuste kui liikmesriikide sooritatud toimingutest.

Muudatusettepanek 89

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 14 – lõige 5 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   
  Koguvahendeid
  kasutatakse soovituslikult järgmiselt: | 5.   
  Ilma, et see piiraks eelarvepädevate institutsioonide eesõigusi,
  kasutatakse
  peamiseks juhiseks olevat rahastamispaketti
  soovituslikult järgmiselt: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

5.   
  Koguvahendeid
  kasutatakse soovituslikult järgmiselt:

5.   
  Ilma, et see piiraks eelarvepädevate institutsioonide eesõigusi,
  kasutatakse
  peamiseks juhiseks olevat rahastamispaketti
  soovituslikult järgmiselt:

Muudatusettepanek 90

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 14 – lõige 5 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | 3 232  miljonit eurot
  liikmesriikide riiklike programmide jaoks; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a)

3 232  miljonit eurot
  liikmesriikide riiklike programmide jaoks;

| (a) | 83 %
  liikmesriikide riiklike programmide jaoks; |
| --- | --- |

(a)

83 %
  liikmesriikide riiklike programmide jaoks;

Selgitus

Summad on tehnilistel põhjustel asendatud protsentuaalse määraga.

Muudatusettepanek 91

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 14 – lõige 5 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | 637 miljonit eurot
  liidu meetmete, Euroopa rändevõrgustiku, erakorralise abi ja komisjoni tehnilise abi jaoks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b)

637 miljonit eurot
  liidu meetmete, Euroopa rändevõrgustiku, erakorralise abi ja komisjoni tehnilise abi jaoks.

| (b) | 17 %
  liidu meetmete, Euroopa rändevõrgustiku, erakorralise abi ja komisjoni tehnilise abi jaoks. |
| --- | --- |

(b)

17 %
  liidu meetmete, Euroopa rändevõrgustiku, erakorralise abi ja komisjoni tehnilise abi jaoks.

Muudatusettepanek 92

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 15 – lõige 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Liikmesriikidele
  eraldatakse
  soovituslikult
  3 232  miljonit eurot
  järgmiselt: | 1.   
  Ilma, et see piiraks eelarvepädeva institutsiooni eesõigusi, eraldatakse riiklikele programmidele ette nähtud vahendid
  liikmesriikidele soovituslikult järgmiselt: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Liikmesriikidele
  eraldatakse
  soovituslikult
  3 232  miljonit eurot
  järgmiselt:

1.   
  Ilma, et see piiraks eelarvepädeva institutsiooni eesõigusi, eraldatakse riiklikele programmidele ette nähtud vahendid
  liikmesriikidele soovituslikult järgmiselt:

Muudatusettepanek 93

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 15 – lõige 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | 2 372  miljonit eurot
  vastavalt I lisale; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a)

2 372  miljonit eurot
  vastavalt I lisale;

| (a) | 73 %
  vastavalt I lisale; |
| --- | --- |

(a)

73 %
  vastavalt I lisale;

Muudatusettepanek 94

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 15 – lõige 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | 700 miljonit eurot
  artiklis 16 osutatud erimeetmetega seotud jaotusmehhanismi alusel artiklis 17 nimetatud liidu ümberasustamisprogrammiks ja artiklis 18 osutatud ümberpaigutamiseks; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b)

700 miljonit eurot
  artiklis 16 osutatud erimeetmetega seotud jaotusmehhanismi alusel artiklis 17 nimetatud liidu ümberasustamisprogrammiks ja artiklis 18 osutatud ümberpaigutamiseks;

| (b) | 22 %
  artiklis 16 osutatud erimeetmetega seotud jaotusmehhanismi alusel artiklis 17 nimetatud liidu ümberasustamisprogrammiks ja artiklis 18 osutatud ümberpaigutamiseks; |
| --- | --- |

(b)

22 %
  artiklis 16 osutatud erimeetmetega seotud jaotusmehhanismi alusel artiklis 17 nimetatud liidu ümberasustamisprogrammiks ja artiklis 18 osutatud ümberpaigutamiseks;

Muudatusettepanek 95

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 15 – lõige 1 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | 160 miljonit eurot
  vahekokkuvõtte alusel alates
  2018
  . eelarveaastast, et võtta arvesse olulisi muudatusi rändevoogudes ja/või lahendada komisjoni kindlaksmääratud erivajadusi, nagu on ette nähtud artiklis 19. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(c)

160 miljonit eurot
  vahekokkuvõtte alusel alates
  2018
  . eelarveaastast, et võtta arvesse olulisi muudatusi rändevoogudes ja/või lahendada komisjoni kindlaksmääratud erivajadusi, nagu on ette nähtud artiklis 19.

| (c) | 5 %
  vahekokkuvõtte alusel alates
  2017
  . eelarveaastast, et võtta arvesse olulisi muudatusi rändevoogudes ja/või lahendada komisjoni kindlaksmääratud erivajadusi, nagu on ette nähtud artiklis 19. |
| --- | --- |

(c)

5 %
  vahekokkuvõtte alusel alates
  2017
  . eelarveaastast, et võtta arvesse olulisi muudatusi rändevoogudes ja/või lahendada komisjoni kindlaksmääratud erivajadusi, nagu on ette nähtud artiklis 19.

Muudatusettepanek 96

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 15 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2 a.
     
  Artikli 3 lõikes 2 sätestatud eesmärkide saavutamiseks eraldatud rahalised vahendid jaotatakse õiglasel, tasakaalustatud ja läbipaistval viisil. Liikmesriigid tagavad, et kõik fondist rahastatavad meetmed on kooskõlas varjupaika ja sisserännet käsitleva liidu õigustikuga, isegi kui asjaomased meetmed ei ole nende suhtes siduvad ega kohaldatavad. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2 a.
     
  Artikli 3 lõikes 2 sätestatud eesmärkide saavutamiseks eraldatud rahalised vahendid jaotatakse õiglasel, tasakaalustatud ja läbipaistval viisil. Liikmesriigid tagavad, et kõik fondist rahastatavad meetmed on kooskõlas varjupaika ja sisserännet käsitleva liidu õigustikuga, isegi kui asjaomased meetmed ei ole nende suhtes siduvad ega kohaldatavad.

Muudatusettepanek 97

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 17 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Peale artikli 15 lõike 1 punkti a kohaselt arvutatud eraldise saavad liikmesriigid iga kahe aasta tagant artikli 15 lõike 2 punktiga b ettenähtud lisasumma, mille aluseks on ühekordne makse
  6 000
  eurot iga ümberasustatud isiku kohta. | 1.   Peale artikli 15 lõike 1 punkti a kohaselt arvutatud eraldise saavad liikmesriigid iga kahe aasta tagant artikli 15 lõike 2 punktiga b ettenähtud lisasumma, mille aluseks on ühekordne makse
  4 000
  eurot iga ümberasustatud isiku kohta
  , mis kulutatakse artiklis 7 osutatud ümberasustamismeetmetele
  .
  Meetmete tulemuslikku rakendamist kontrollib ja hindab Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti ümberasustamisüksus. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Peale artikli 15 lõike 1 punkti a kohaselt arvutatud eraldise saavad liikmesriigid iga kahe aasta tagant artikli 15 lõike 2 punktiga b ettenähtud lisasumma, mille aluseks on ühekordne makse
  6 000
  eurot iga ümberasustatud isiku kohta.

1.   Peale artikli 15 lõike 1 punkti a kohaselt arvutatud eraldise saavad liikmesriigid iga kahe aasta tagant artikli 15 lõike 2 punktiga b ettenähtud lisasumma, mille aluseks on ühekordne makse
  4 000
  eurot iga ümberasustatud isiku kohta
  , mis kulutatakse artiklis 7 osutatud ümberasustamismeetmetele
  .
  Meetmete tulemuslikku rakendamist kontrollib ja hindab Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti ümberasustamisüksus.

Muudatusettepanek 98

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 17 – lõige 1 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Lõikes 1 osutatud ühekordset makset suurendatakse 3 000  euro võrra iga isiku kohta, kes asustatakse ümber lisaks liikmesriigi varasemale ümberasustamiskvoodile, või juhul, kui ümberasustatav isik asustatakse ümber liikmesriiki, kus ei ole varem liidu rahastavat ümberasustamist läbi viidud. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Lõikes 1 osutatud ühekordset makset suurendatakse 3 000  euro võrra iga isiku kohta, kes asustatakse ümber lisaks liikmesriigi varasemale ümberasustamiskvoodile, või juhul, kui ümberasustatav isik asustatakse ümber liikmesriiki, kus ei ole varem liidu rahastavat ümberasustamist läbi viidud.

Muudatusettepanek 99

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 17 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Lõikes 1 osutatud ühekordset makset suurendatakse
  10 000 euroni
  iga isiku kohta, kes on ümberasustatud kooskõlas liidu ühiste prioriteetidega ümberasustamise valdkonnas, mis on kehtestatud vastavalt lõigetele 3 ja 4 ning loetletud III lisas. | 2.   Lõikes 1 osutatud ühekordset makset suurendatakse
  3 000  euro võrra ka
  iga isiku kohta, kes on ümberasustatud kooskõlas liidu ühiste prioriteetidega ümberasustamise valdkonnas, mis on kehtestatud vastavalt lõigetele 3 ja 4 ning loetletud III lisas. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Lõikes 1 osutatud ühekordset makset suurendatakse
  10 000 euroni
  iga isiku kohta, kes on ümberasustatud kooskõlas liidu ühiste prioriteetidega ümberasustamise valdkonnas, mis on kehtestatud vastavalt lõigetele 3 ja 4 ning loetletud III lisas.

2.   Lõikes 1 osutatud ühekordset makset suurendatakse
  3 000  euro võrra ka
  iga isiku kohta, kes on ümberasustatud kooskõlas liidu ühiste prioriteetidega ümberasustamise valdkonnas, mis on kehtestatud vastavalt lõigetele 3 ja 4 ning loetletud III lisas.

Muudatusettepanek 100

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 17 – lõige 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3 a.
     
  Liikmesriigid, kes ühendavad oma kohustused üheks tähtajatuks kohustuseks, saavad iga ümberasustatud isiku kohta lisavahendeid ja toetust, et saavutada liidu ümberasustamisprogrammi kvantitatiivsed ja kvalitatiivsed eesmärgid viia aastani 2020 läbi vähemalt 20 000 ümberasustamist aastas ja kehtestada pagulaste integratsiooniks head tavad ja ühtsed normid. Need liikmesriigid teevad tihedat koostööd Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti ümberasustamisüksusega, et kehtestada eelnimetatud kvantitatiivsete ja kvalitatiivsete eesmärkide kohta suunised, täiustada neid korrapäraselt ning vaadata neid regulaarselt läbi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3 a.
     
  Liikmesriigid, kes ühendavad oma kohustused üheks tähtajatuks kohustuseks, saavad iga ümberasustatud isiku kohta lisavahendeid ja toetust, et saavutada liidu ümberasustamisprogrammi kvantitatiivsed ja kvalitatiivsed eesmärgid viia aastani 2020 läbi vähemalt 20 000 ümberasustamist aastas ja kehtestada pagulaste integratsiooniks head tavad ja ühtsed normid. Need liikmesriigid teevad tihedat koostööd Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti ümberasustamisüksusega, et kehtestada eelnimetatud kvantitatiivsete ja kvalitatiivsete eesmärkide kohta suunised, täiustada neid korrapäraselt ning vaadata neid regulaarselt läbi.

Muudatusettepanek 101

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 17 – lõige 4 – taane 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | — | isikud, kes on langenud vägivalla ja/või piinamise ohvriks; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

—

isikud, kes on langenud vägivalla ja/või piinamise ohvriks;

Muudatusettepanek 102

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 17 – lõige 4 – taane 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | isikud,
  kes
  õigusliku
  või
  füüsilise kaitsega seotud põhjustel
  vajavad
  erakorralist
  ja kiiret
  ümberasustamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

—

isikud,
  kes
  õigusliku
  või
  füüsilise kaitsega seotud põhjustel
  vajavad
  erakorralist
  ja kiiret
  ümberasustamist.

| — | isikud,
  kellel on vaja
  õigusliku
  ja/või
  füüsilise kaitsega seotud põhjustel erakorralist ümberasustamist. |
| --- | --- |

—

isikud,
  kellel on vaja
  õigusliku
  ja/või
  füüsilise kaitsega seotud põhjustel erakorralist ümberasustamist.

Muudatusettepanek 103

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 17 – lõige 4 – taane 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | — | isikud, kes on langenud piinamise, vägistamise või muu tõsise psühholoogilise, kehalise või seksuaalse vägivalla ohvriks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

—

isikud, kes on langenud piinamise, vägistamise või muu tõsise psühholoogilise, kehalise või seksuaalse vägivalla ohvriks.

Muudatusettepanek 104

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 17 – lõige 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 8.   Liidu ümberasustamisprogrammi eesmärkide tõhusaks saavutamiseks antakse komisjonile õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 26, et lõigetes 1
  ja
  2 osutatud ühekordseid makseid kasutatavate vahendite piires vajaduse korral korrigeerida. | 8.   Liidu ümberasustamisprogrammi eesmärkide tõhusaks saavutamiseks antakse komisjonile õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 26, et lõigetes 1, 2
  ja 3 a
  osutatud ühekordseid makseid kasutatavate vahendite piires vajaduse korral korrigeerida. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

8.   Liidu ümberasustamisprogrammi eesmärkide tõhusaks saavutamiseks antakse komisjonile õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 26, et lõigetes 1
  ja
  2 osutatud ühekordseid makseid kasutatavate vahendite piires vajaduse korral korrigeerida.

8.   Liidu ümberasustamisprogrammi eesmärkide tõhusaks saavutamiseks antakse komisjonile õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 26, et lõigetes 1, 2
  ja 3 a
  osutatud ühekordseid makseid kasutatavate vahendite piires vajaduse korral korrigeerida.

Muudatusettepanek 105

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 18 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Peale artikli 15 lõike 1 punkti a kohaselt arvutatud eraldise saavad liikmesriigid vajaduse korral artikli 15 lõike 2 punktiga b ettenähtud lisasumma, mille aluseks on ühekordne makse
  6 000
  eurot iga ümberpaigutatud isiku kohta. | 1.   Peale artikli 15 lõike 1 punkti a kohaselt arvutatud eraldise saavad liikmesriigid vajaduse korral artikli 15 lõike 2 punktiga b ettenähtud lisasumma, mille aluseks on ühekordne makse
  4 000
  eurot iga ümberpaigutatud isiku kohta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Peale artikli 15 lõike 1 punkti a kohaselt arvutatud eraldise saavad liikmesriigid vajaduse korral artikli 15 lõike 2 punktiga b ettenähtud lisasumma, mille aluseks on ühekordne makse
  6 000
  eurot iga ümberpaigutatud isiku kohta.

1.   Peale artikli 15 lõike 1 punkti a kohaselt arvutatud eraldise saavad liikmesriigid vajaduse korral artikli 15 lõike 2 punktiga b ettenähtud lisasumma, mille aluseks on ühekordne makse
  4 000
  eurot iga ümberpaigutatud isiku kohta.

Muudatusettepanek 106

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 18 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2 a.
     
  Komisjon kehtestab ümberasustamismeetmete jaoks ranged menetluslikud tagatised ja selged kriteeriumid. Need menetluslikud tagatised hõlmavad muu hulgas läbipaistvate ja mittediskrimineerivate valikukriteeriumide loomist, potentsiaalselt ümberasustatavatele isikutele antavat teavet, küsitletud taotlejatele nende valituks osutumisest või mitteosutumisest kirjalikult teatamist, ümberasustamiskandidaatidele otsustamiseks ja vajaduse korral lahkumiseelsete asjakohaste ettevalmistuste tegemiseks mõistliku tähtaja andmist ning nõuet, et kandidaat peab ümberasustamismeetmetega vabatahtlikult nõustuma. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2 a.
     
  Komisjon kehtestab ümberasustamismeetmete jaoks ranged menetluslikud tagatised ja selged kriteeriumid. Need menetluslikud tagatised hõlmavad muu hulgas läbipaistvate ja mittediskrimineerivate valikukriteeriumide loomist, potentsiaalselt ümberasustatavatele isikutele antavat teavet, küsitletud taotlejatele nende valituks osutumisest või mitteosutumisest kirjalikult teatamist, ümberasustamiskandidaatidele otsustamiseks ja vajaduse korral lahkumiseelsete asjakohaste ettevalmistuste tegemiseks mõistliku tähtaja andmist ning nõuet, et kandidaat peab ümberasustamismeetmetega vabatahtlikult nõustuma.

Muudatusettepanek 107

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 18 – lõige 2 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2 b.
     
  Ümberasustamismeetmetega kaasneb tegevuskava, mis on ette nähtud varjupaigasüsteemide ning vastuvõtu- ja integratsioonitingimuste kvaliteedi säilitamiseks ja/või parandamiseks asjaomases lähteliikmesriigis. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2 b.
     
  Ümberasustamismeetmetega kaasneb tegevuskava, mis on ette nähtud varjupaigasüsteemide ning vastuvõtu- ja integratsioonitingimuste kvaliteedi säilitamiseks ja/või parandamiseks asjaomases lähteliikmesriigis.

Muudatusettepanek 108

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 19 – lõige 1 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Artikli 15 lõike 1 punktis c osutatud summa eraldamiseks hindab komisjon 31. maiks
  2017
  liikmesriikide vajadusi seoses nende varjupaiga- ja vastuvõtusüsteemidega, nende rändevoogude olukorda ajavahemikul 2014–
  2016
  ja oodatavat arengut. | 1.   Artikli 15 lõike 1 punktis c osutatud summa eraldamiseks hindab komisjon 31. maiks
  2016
  liikmesriikide vajadusi seoses nende varjupaiga- ja vastuvõtusüsteemidega, nende rändevoogude olukorda ajavahemikul 2014–
  2015
  ja oodatavat arengut. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Artikli 15 lõike 1 punktis c osutatud summa eraldamiseks hindab komisjon 31. maiks
  2017
  liikmesriikide vajadusi seoses nende varjupaiga- ja vastuvõtusüsteemidega, nende rändevoogude olukorda ajavahemikul 2014–
  2016
  ja oodatavat arengut.

1.   Artikli 15 lõike 1 punktis c osutatud summa eraldamiseks hindab komisjon 31. maiks
  2016
  liikmesriikide vajadusi seoses nende varjupaiga- ja vastuvõtusüsteemidega, nende rändevoogude olukorda ajavahemikul 2014–
  2015
  ja oodatavat arengut.

Muudatusettepanek 109

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 19 – lõige 1 – lõik 3 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | rändesurve
  : |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b)

rändesurve
  :

| (b) | eriline surve
  : |
| --- | --- |

(b)

eriline surve
  :

Muudatusettepanek 110

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 19 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Selle mudeli põhjal määrab komisjon
  rakendusaktidega
  kindlaks, millised liikmesriigid saavad lisasumma, ning kehtestab jaotustabeli olemasolevate vahendite jagamiseks nende liikmesriikide vahel
  kooskõlas artikli 27 lõikes 3 osutatud menetlusega
  . | 2.   Selle mudeli põhjal määrab komisjon
  artikli 26 kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktide abil
  kindlaks, millised liikmesriigid saavad lisasumma, ning kehtestab jaotustabeli olemasolevate vahendite jagamiseks nende liikmesriikide vahel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Selle mudeli põhjal määrab komisjon
  rakendusaktidega
  kindlaks, millised liikmesriigid saavad lisasumma, ning kehtestab jaotustabeli olemasolevate vahendite jagamiseks nende liikmesriikide vahel
  kooskõlas artikli 27 lõikes 3 osutatud menetlusega
  .

2.   Selle mudeli põhjal määrab komisjon
  artikli 26 kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktide abil
  kindlaks, millised liikmesriigid saavad lisasumma, ning kehtestab jaotustabeli olemasolevate vahendite jagamiseks nende liikmesriikide vahel.

Muudatusettepanek 111

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 21 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Komisjoni algatusel võib fondi kasutada artiklis 3 osutatud üldiste ja konkreetsete eesmärkidega seotud riikidevaheliste meetmete või liidu erihuvidele vastavate meetmete rahastamiseks. | 1.   Komisjoni algatusel võib fondi kasutada artiklis 3 osutatud üldiste ja konkreetsete eesmärkidega seotud riikidevaheliste meetmete või liidu erihuvidele vastavate meetmete rahastamiseks
  , pidades seejuures silmas arengupoliitika sidusust
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Komisjoni algatusel võib fondi kasutada artiklis 3 osutatud üldiste ja konkreetsete eesmärkidega seotud riikidevaheliste meetmete või liidu erihuvidele vastavate meetmete rahastamiseks.

1.   Komisjoni algatusel võib fondi kasutada artiklis 3 osutatud üldiste ja konkreetsete eesmärkidega seotud riikidevaheliste meetmete või liidu erihuvidele vastavate meetmete rahastamiseks
  , pidades seejuures silmas arengupoliitika sidusust
  .

Muudatusettepanek 112

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 21 – lõige 2 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | liidu koostöö edendamist liidu õiguse ja hea tava rakendamisel varjupaiga, sealhulgas ümberasustamise ja ümberpaigutamise, ning seadusliku rände, sealhulgas kolmandate riikide kodanike integreerimise ja tagasipöördumise valdkonnas; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a)

liidu koostöö edendamist liidu õiguse ja hea tava rakendamisel varjupaiga, sealhulgas ümberasustamise ja ümberpaigutamise, ning seadusliku rände, sealhulgas kolmandate riikide kodanike integreerimise ja tagasipöördumise valdkonnas;

| (a) | liidu koostöö edendamist liidu õiguse ja hea tava rakendamisel varjupaiga, sealhulgas ümberasustamise ja ümberpaigutamise, ning seadusliku rände, sealhulgas kolmandate riikide kodanike
  või kodakondsuseta isikute
  integreerimise ja tagasipöördumise valdkonnas; |
| --- | --- |

(a)

liidu koostöö edendamist liidu õiguse ja hea tava rakendamisel varjupaiga, sealhulgas ümberasustamise ja ümberpaigutamise, ning seadusliku rände, sealhulgas kolmandate riikide kodanike
  või kodakondsuseta isikute
  integreerimise ja tagasipöördumise valdkonnas;

Muudatusettepanek 113

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 21 – lõige 2 – punkt f

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (f) | koostööd kolmandate riikidega, eelkõige tagasivõtulepingute rakendamise, liikuvuspartnerluste ja piirkondlike kaitseprogrammide raames. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(f)

koostööd kolmandate riikidega, eelkõige tagasivõtulepingute rakendamise, liikuvuspartnerluste ja piirkondlike kaitseprogrammide raames.

| (f) | rände suhtes võetud üldisel lähenemisviisil põhinevat
  koostööd kolmandate riikidega, eelkõige tagasivõtulepingute rakendamise, liikuvuspartnerluste ja piirkondlike kaitseprogrammide raames
  , ning turvalist juurdepääsu liidu varjupaigasüsteemile (kooskõlas artikliga 24a)
  . |
| --- | --- |

(f)

rände suhtes võetud üldisel lähenemisviisil põhinevat
  koostööd kolmandate riikidega, eelkõige tagasivõtulepingute rakendamise, liikuvuspartnerluste ja piirkondlike kaitseprogrammide raames
  , ning turvalist juurdepääsu liidu varjupaigasüsteemile (kooskõlas artikliga 24a)
  .

Muudatusettepanek 114

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 21 – lõige 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3 a.
     
  Kui sisepoliitika valdkonnas tegutsevad liidu ametid teostavad liidu meetmeid kaudselt ja tsentraliseeritud korras, tagab komisjon, et rahalised vahendid jaotatakse eri ametite vahel õiglaselt, võrdväärselt ja läbipaistvalt. Nimetatud meetmed lisatakse kõnealuste ametite ülesannete sekka (lisaks nende tööprogrammidele). |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3 a.
     
  Kui sisepoliitika valdkonnas tegutsevad liidu ametid teostavad liidu meetmeid kaudselt ja tsentraliseeritud korras, tagab komisjon, et rahalised vahendid jaotatakse eri ametite vahel õiglaselt, võrdväärselt ja läbipaistvalt. Nimetatud meetmed lisatakse kõnealuste ametite ülesannete sekka (lisaks nende tööprogrammidele).

Muudatusettepanek 115

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 21 – lõige 3 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3 b.
     
  Komisjon tagab vahendite õiglase ja võrdväärse jaotuse igale artikli 3 lõikes 2 osutatud eesmärgile. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3 b.
     
  Komisjon tagab vahendite õiglase ja võrdväärse jaotuse igale artikli 3 lõikes 2 osutatud eesmärgile.

Muudatusettepanek 116

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 22 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Fondist antakse rahalist abi kiireloomuliste konkreetsete vajaduste rahuldamiseks hädaolukordades. | 1.   Fondist antakse rahalist abi kiireloomuliste konkreetsete vajaduste rahuldamiseks eriolukordades

  , nagu määratletud artikli 2 punktis f
  .
  Kolmandates riikides selle artikli alusel rakendatavad meetmed täiendavad liidu humanitaarabipoliitikat ning on sellega kooskõlas, samuti järgitakse nende puhul humanitaarabi valdkonna konsensuses sätestatud humanitaarabialaseid põhimõtteid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Fondist antakse rahalist abi kiireloomuliste konkreetsete vajaduste rahuldamiseks hädaolukordades.

1.   Fondist antakse rahalist abi kiireloomuliste konkreetsete vajaduste rahuldamiseks eriolukordades

  , nagu määratletud artikli 2 punktis f
  .
  Kolmandates riikides selle artikli alusel rakendatavad meetmed täiendavad liidu humanitaarabipoliitikat ning on sellega kooskõlas, samuti järgitakse nende puhul humanitaarabi valdkonna konsensuses sätestatud humanitaarabialaseid põhimõtteid.

Muudatusettepanek 117

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 23 – lõige 2 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | tegutseda rände- ja varjupaigaküsimustes liidu nõuandekomisjonina, tehes nii riigi kui ka liidu tasandil koostööd liikmesriikide, akadeemiliste ringkondade, kodanikuühiskonna, mõttekodade ja muude
  liidu/rahvusvaheliste
  üksuste esindajatega ning kooskõlastades nende tegevust; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a)

tegutseda rände- ja varjupaigaküsimustes liidu nõuandekomisjonina, tehes nii riigi kui ka liidu tasandil koostööd liikmesriikide, akadeemiliste ringkondade, kodanikuühiskonna, mõttekodade ja muude
  liidu/rahvusvaheliste
  üksuste esindajatega ning kooskõlastades nende tegevust;

| (a) | tegutseda rände- ja varjupaigaküsimustes liidu nõuandekomisjonina, tehes nii riigi kui ka liidu tasandil koostööd liikmesriikide, akadeemiliste ringkondade, kodanikuühiskonna, mõttekodade ja
  liidu või rahvusvaheliste
  muude üksuste
  , eelkõige varjupaiga ja rändeküsimustele spetsialiseerunud üksuste
  esindajatega ning kooskõlastades nende tegevust; |
| --- | --- |

(a)

tegutseda rände- ja varjupaigaküsimustes liidu nõuandekomisjonina, tehes nii riigi kui ka liidu tasandil koostööd liikmesriikide, akadeemiliste ringkondade, kodanikuühiskonna, mõttekodade ja
  liidu või rahvusvaheliste
  muude üksuste
  , eelkõige varjupaiga ja rändeküsimustele spetsialiseerunud üksuste
  esindajatega ning kooskõlastades nende tegevust;

Muudatusettepanek 118

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 23 – lõige 2 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | edastada punktis b osutatud teavet
  üldsusele
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(c)

edastada punktis b osutatud teavet
  üldsusele
  .

| (c) | edastada
  koostöös kodanikuühiskonna ning sisserände ja varjupaiga valdkonnas tegutsevate valitsusväliste organisatsioonidega üldsusele
  punktis b osutatud teavet. |
| --- | --- |

(c)

edastada
  koostöös kodanikuühiskonna ning sisserände ja varjupaiga valdkonnas tegutsevate valitsusväliste organisatsioonidega üldsusele
  punktis b osutatud teavet.

Muudatusettepanek 119

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 23 – lõige 5 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | juhtorgan, kes annab poliitilisi suuniseid ja kiidab heaks Euroopa rändevõrgustiku tegevuse ning kuhu kuulub komisjon ja üks esindaja igast liikmesriigist, Euroopa Parlamendist ning teistest asjakohastest üksustest; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b)

juhtorgan, kes annab poliitilisi suuniseid ja kiidab heaks Euroopa rändevõrgustiku tegevuse ning kuhu kuulub komisjon ja üks esindaja igast liikmesriigist, Euroopa Parlamendist ning teistest asjakohastest üksustest;

| (b) | juhtorgan, kes annab poliitilisi suuniseid ja kiidab heaks Euroopa rändevõrgustiku tegevuse ning kuhu kuulub komisjon ja üks esindaja igast liikmesriigist, Euroopa Parlamendist ning teistest asjakohastest
  sõltumatutest
  üksustest; |
| --- | --- |

(b)

juhtorgan, kes annab poliitilisi suuniseid ja kiidab heaks Euroopa rändevõrgustiku tegevuse ning kuhu kuulub komisjon ja üks esindaja igast liikmesriigist, Euroopa Parlamendist ning teistest asjakohastest
  sõltumatutest
  üksustest;

Muudatusettepanek 120

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 23 – lõige 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 7.   Euroopa rändevõrgustiku jaoks fondi iga-aastastest eraldistest kättesaadavaks tehtav summa ja tööprogramm, milles on sätestatud võrgustiku tegevuse prioriteedid, võetakse vastu
  artikli 27 lõikes 3
  sätestatud korras ja võimaluse korral kombineeritakse neid liidu meetmete ja erakorralise abi tööprogrammiga. | 7.   Euroopa rändevõrgustiku jaoks fondi iga-aastastest eraldistest kättesaadavaks tehtav summa ja tööprogramm, milles on sätestatud võrgustiku tegevuse prioriteedid, võetakse vastu
  artiklis 26
  sätestatud korras ja võimaluse korral kombineeritakse neid liidu meetmete ja erakorralise abi tööprogrammiga. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

7.   Euroopa rändevõrgustiku jaoks fondi iga-aastastest eraldistest kättesaadavaks tehtav summa ja tööprogramm, milles on sätestatud võrgustiku tegevuse prioriteedid, võetakse vastu
  artikli 27 lõikes 3
  sätestatud korras ja võimaluse korral kombineeritakse neid liidu meetmete ja erakorralise abi tööprogrammiga.

7.   Euroopa rändevõrgustiku jaoks fondi iga-aastastest eraldistest kättesaadavaks tehtav summa ja tööprogramm, milles on sätestatud võrgustiku tegevuse prioriteedid, võetakse vastu
  artiklis 26
  sätestatud korras ja võimaluse korral kombineeritakse neid liidu meetmete ja erakorralise abi tööprogrammiga.

Muudatusettepanek 121

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 24 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 24 a |
| | Kooskõlastamine |
| | Komisjon ja liikmesriigid koos Euroopa välisteenistusega tagavad kolmandates riikides võetavate ja kolmandate riikidega seonduvate meetmete kooskõlastamise. Eelkõige tagavad nad selle, et kõnealused meetmed: |
| | (a) | on kooskõlas ELi välispoliitikaga ja esmajoones arengupoliitika sidususe põhimõttega, samuti asjaomase piirkonna või riigi jaoks koostatud strateegiliste programmdokumentidega; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 24 a

Kooskõlastamine

Komisjon ja liikmesriigid koos Euroopa välisteenistusega tagavad kolmandates riikides võetavate ja kolmandate riikidega seonduvate meetmete kooskõlastamise. Eelkõige tagavad nad selle, et kõnealused meetmed:

(a)

on kooskõlas ELi välispoliitikaga ja esmajoones arengupoliitika sidususe põhimõttega, samuti asjaomase piirkonna või riigi jaoks koostatud strateegiliste programmdokumentidega;

| (b) | on eelkõige sellised, mis ei ole orienteeritud arengule; |
| --- | --- |

(b)

on eelkõige sellised, mis ei ole orienteeritud arengule;

| (c) | kuuluvad lühikest või võimalusel keskpikka perioodi hõlmavasse käsitusse (sõltuvalt meetmete ja prioriteetide olemusest); |
| --- | --- |

(c)

kuuluvad lühikest või võimalusel keskpikka perioodi hõlmavasse käsitusse (sõltuvalt meetmete ja prioriteetide olemusest);

| (d) | edendavad eelkõige liidu huve, mõjutavad liitu ja liikmesriike otseselt ning on vajalikul määral järjepidevad liidus võetud meetmetega. |
| --- | --- |

(d)

edendavad eelkõige liidu huve, mõjutavad liitu ja liikmesriike otseselt ning on vajalikul määral järjepidevad liidus võetud meetmetega.

Muudatusettepanek 122

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 25 – taane 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | — | neid kasutatakse ümberasustamis- või ümberpaigutamismeetmeteks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

—

neid kasutatakse ümberasustamis- või ümberpaigutamismeetmeteks.

Muudatusettepanek 123

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 29 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Fondi suhtes kohaldatakse [määruse (EL) nr .../.../] sätteid. | Fondi suhtes kohaldatakse [määruse (EL) nr .../.../] sätteid
  , ilma et see piiraks käesoleva määruse artikli 4 punkti a kohaldamist
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Fondi suhtes kohaldatakse [määruse (EL) nr .../.../] sätteid.

Fondi suhtes kohaldatakse [määruse (EL) nr .../.../] sätteid
  , ilma et see piiraks käesoleva määruse artikli 4 punkti a kohaldamist
  .

Muudatusettepanek 124

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – punkt 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (2 a) | Sellise ümberasustamisüksuse loomine Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti raames, millel oleks piisav arv töötajaid, et tagada kõikide liikmesriikides läbi viidavate ümberasustamismeetmete vajalik kooskõlastamine, korraldada lähetusi kolmandatesse riikidesse ja/või teistesse liikmesriikidesse, aidata läbi viia intervjuusid ning meditsiinilisi ja julgeolekukontrolle, koguda ekspertandmeid, võimaldada teabe kogumist ja jagamist, luua tihedad kontaktid ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti ja kohalike vabaühendustega, täita tähtsat rolli programmide tulemuslikkuse ja kvaliteedi järelevalves ja hindamises, edendada teadlikkust ning tagada liiduülene võrgustikutöö ja heade tavade vahetus ümberasustamisega seotud sidusrühmade vahel (sh rahvusvaheliste organisatsioonide, riigiasutuste ja kodanikuühiskonna partnerlused). |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2 a)

Muudatusettepanek 125

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – punkt 2 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (2 b) | Anda liikmesriikide kohalikele ametiasutustele ja kohalikele partneritele võimalus taotleda fondilt kohalike integratsiooniprogrammide raames rahalist toetust, mis hõlmab saabumise toetust, saabumise järelmeetmeid, planeerimis- ja kooskõlastusstruktuure ja meetmeid, mille abil teavitada ja propageerida ümberasustamist kogukondades, kes ümberasustatud pagulasi vastu võtavad. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2 b)

Muudatusettepanek 126

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – punkt 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3 a. | Integratsioonialased algatused, mille eesmärk on parandada asjaomase poliitika kooskõlastamist liikmesriikide, piirkondade ja kohalike omavalitsuste eri tasandite vahel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3 a.

Muudatusettepanek 127

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – punkt 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (4) | Ühisalgatused uute lähenemisviiside kindlakstegemiseks ja rakendamiseks seoses algetapi menetluste
  ja
  saatjata alaealiste kaitse tingimustega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4)

Ühisalgatused uute lähenemisviiside kindlakstegemiseks ja rakendamiseks seoses algetapi menetluste
  ja
  saatjata alaealiste kaitse tingimustega.

| (4) | Ühisalgatused uute lähenemisviiside kindlakstegemiseks ja rakendamiseks seoses algetapi menetluste
  ning
  saatjata alaealiste kaitse
  ja abistamise
  tingimustega. |
| --- | --- |

(4)

Ühisalgatused uute lähenemisviiside kindlakstegemiseks ja rakendamiseks seoses algetapi menetluste
  ning
  saatjata alaealiste kaitse
  ja abistamise
  tingimustega.

Muudatusettepanek 128

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – punkt 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (7) | Ühisalgatused perekonna taasühinemiseks ja saatjata alaealiste taasintegreerimiseks nende päritoluriikides. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(7)

Ühisalgatused perekonna taasühinemiseks ja saatjata alaealiste taasintegreerimiseks nende päritoluriikides.

| (7) | Ühisalgatused perekonna taasühinemiseks ja saatjata alaealiste taasintegreerimiseks nende päritoluriikides
  , kui see on nende parimates huvides
  . |
| --- | --- |

(7)

Ühisalgatused perekonna taasühinemiseks ja saatjata alaealiste taasintegreerimiseks nende päritoluriikides
  , kui see on nende parimates huvides
  .

Muudatusettepanek 129

Ettepanek võtta vastu määrus

III lisa – punkt 6 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (6 a) | Süüria pagulased Türgis, Jordaanias ja Liibanonis. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6 a)

---

(1)  

  ELT C 161 E, 31.5.2011, lk 1.

(2)  
  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0266.

(3)  
  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0266.

(4)  
  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0266.

(5)  
  Komisjoni ettepanek:
  määrus Euroopa Liidu
  aastaeelarve
  suhtes
  kohaldatavate finantseeskirjade kohta (KOM(2010)0815 (lõplik), 22.12.2010)
  .
  Kõnealuse ettepanekuga tühistab komisjon ametlikult eelmised asjaomased ettepanekud KOM(2010)0071 (lõplik) ja KOM(2010)0260 (lõplik).

(6)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta
  määrus
  (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb
  Euroopa Liidu
  üldeelarve
  suhtes
  kohaldatavaid finantseeskirju (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1

  ).

---

| 30.12.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 440/276 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 440/276

---

P7_TA(2013)0021

Politseikoostöö, kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ning kriisiohje rahastamisvahend (otsus alustada institutsioonidevahelisi läbirääkimisi)

Euroopa Parlamendi 17. jaanuari 2013. aasta otsus institutsioonidevaheliste läbirääkimiste alustamise ja mandaadi kohta seoses ettepanekuga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse Sisejulgeolekufondi osana politseikoostöö, kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ning kriisiohje rahastamisvahend (COM(2011)0753 – C7-0445/2011 – 2011/0368(COD) – 2013/2505(RSP))

(2015/C 440/31)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni ettepanekut,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 70 lõiget 2 ja artiklit 70a, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 70 lõiget 2 ja artiklit 70a,

otsustab alustada institutsioonidevahelisi läbirääkimisi järgmise mandaadi alusel:

MANDAAT

Muudatusettepanek 1

Seadusandliku resolutsiooni projekt

Lõige 1 a (uus)

| Seadusandliku resolutsiooni projekt | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1 a.
     
  juhib tähelepanu asjaolule, et seadusandlikus ettepanekus esitatud rahastamispakett on vaid seadusandjale suunatud soovitus ning seda ei saa kindlaks määrata enne, kui jõutakse kokkuleppele määruses, millega kehtestatakse mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020; |

Seadusandliku resolutsiooni projekt

Muudatusettepanek

1 a.
     
  juhib tähelepanu asjaolule, et seadusandlikus ettepanekus esitatud rahastamispakett on vaid seadusandjale suunatud soovitus ning seda ei saa kindlaks määrata enne, kui jõutakse kokkuleppele määruses, millega kehtestatakse mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020;

Muudatusettepanek 2

Seadusandliku resolutsiooni projekt

Lõige 1 b (uus)

| Seadusandliku resolutsiooni projekt | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1 b.
     
  tuletab meelde oma 8. juuni 2011. aasta resolutsiooni tulevikku investeerimise ning uue mitmeaastase finantsraamistiku kohta konkurentsivõimelise, jätkusuutliku ja kaasava Euroopa nimel (1); kordab, et uues mitmeaastases finantsraamistikus on vaja näha ette piisavad lisavahendid, et liit saaks täita olemasolevaid poliitilisi prioriteete ja Euroopa Liidu toimimise lepingus sätestatud uusi ülesandeid ning reageerida ootamatutele sündmustele; nõuab, et nõukogu, juhul kui ta seda seisukohta ei jaga, määraks selgelt need poliitilised prioriteedid või projektid, mille võiks täiesti kõrvale jätta, hoolimata nende tõendatud lisaväärtusest Euroopa jaoks; juhib tähelepanu sellele, et isegi kui järgmise mitmeaastase finantsraamistiku vahendite summa oleks 2013. aasta tasemest vaid 5 % suurem, oleks võimalik liidu kokkulepitud eesmärkide ja kohustuste ning liidu solidaarsuse põhimõtte täitmist toetada vaid piiratud ulatuses; |

Seadusandliku resolutsiooni projekt

Muudatusettepanek

1 b.
     
  tuletab meelde oma 8. juuni 2011. aasta resolutsiooni tulevikku investeerimise ning uue mitmeaastase finantsraamistiku kohta konkurentsivõimelise, jätkusuutliku ja kaasava Euroopa nimel (1); kordab, et uues mitmeaastases finantsraamistikus on vaja näha ette piisavad lisavahendid, et liit saaks täita olemasolevaid poliitilisi prioriteete ja Euroopa Liidu toimimise lepingus sätestatud uusi ülesandeid ning reageerida ootamatutele sündmustele; nõuab, et nõukogu, juhul kui ta seda seisukohta ei jaga, määraks selgelt need poliitilised prioriteedid või projektid, mille võiks täiesti kõrvale jätta, hoolimata nende tõendatud lisaväärtusest Euroopa jaoks; juhib tähelepanu sellele, et isegi kui järgmise mitmeaastase finantsraamistiku vahendite summa oleks 2013. aasta tasemest vaid 5 % suurem, oleks võimalik liidu kokkulepitud eesmärkide ja kohustuste ning liidu solidaarsuse põhimõtte täitmist toetada vaid piiratud ulatuses;

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (1) | Liidu eesmärk tagada kõrgetasemeline turvalisus vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 67 lõige 3) tuleks saavutada muu hulgas kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemise meetmete ning liikmesriikide õiguskaitseasutuste
  ja
  asjaomaste kolmandate riikide tegevuse koordineerimise ja koostöö meetmetega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1)

Liidu eesmärk tagada kõrgetasemeline turvalisus vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 67 lõige 3) tuleks saavutada muu hulgas kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemise meetmete ning liikmesriikide õiguskaitseasutuste
  ja
  asjaomaste kolmandate riikide tegevuse koordineerimise ja koostöö meetmetega.

| (1) | Liidu eesmärk tagada kõrgetasemeline turvalisus vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 67 lõige 3) tuleks saavutada muu hulgas kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemise meetmete ning liikmesriikide õiguskaitseasutuste
  , muude riiklike ametiasutuste,
  asjaomaste
  liidu asutuste ning
  kolmandate riikide
  ja rahvusvaheliste organisatsioonide
  tegevuse koordineerimise ja koostöö meetmetega.
  See eesmärk tuleks saavutada nii, et oleks tagatud inimõiguste järgimine vastavalt põhiõiguste hartale ning liidu rahvusvaheliste kohustuste täitmine. |
| --- | --- |

(1)

Liidu eesmärk tagada kõrgetasemeline turvalisus vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 67 lõige 3) tuleks saavutada muu hulgas kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemise meetmete ning liikmesriikide õiguskaitseasutuste
  , muude riiklike ametiasutuste,
  asjaomaste
  liidu asutuste ning
  kolmandate riikide
  ja rahvusvaheliste organisatsioonide
  tegevuse koordineerimise ja koostöö meetmetega.
  See eesmärk tuleks saavutada nii, et oleks tagatud inimõiguste järgimine vastavalt põhiõiguste hartale ning liidu rahvusvaheliste kohustuste täitmine.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (2) | Kõnealuse eesmärgi saavutamiseks tuleks võtta liidu tasandil tõhustatud meetmeid, et kaitsta inimesi ja kaupu üha kasvavate piiriüleste ohtude eest ja toetada liikmesriikide pädevate asutuste tööd. Terrorism ja organiseeritud kuritegevus, uimastikaubandus, korruptsioon, küberkuritegevus, inim- ja relvakaubandus tekitavad liidule jätkuvalt sisejulgeolekuga seotud probleeme. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2)

Kõnealuse eesmärgi saavutamiseks tuleks võtta liidu tasandil tõhustatud meetmeid, et kaitsta inimesi ja kaupu üha kasvavate piiriüleste ohtude eest ja toetada liikmesriikide pädevate asutuste tööd. Terrorism ja organiseeritud kuritegevus, uimastikaubandus, korruptsioon, küberkuritegevus, inim- ja relvakaubandus tekitavad liidule jätkuvalt sisejulgeolekuga seotud probleeme.

| (2) | Kõnealuse eesmärgi saavutamiseks tuleks võtta liidu tasandil tõhustatud meetmeid, et kaitsta inimesi ja kaupu üha kasvavate piiriüleste ohtude eest ja toetada liikmesriikide pädevate asutuste tööd. Terrorism ja organiseeritud kuritegevus, uimastikaubandus, korruptsioon, küberkuritegevus,
  küberjulgeolek,
  inim- ja relvakaubandus tekitavad liidule jätkuvalt sisejulgeolekuga seotud probleeme. |
| --- | --- |

(2)

Kõnealuse eesmärgi saavutamiseks tuleks võtta liidu tasandil tõhustatud meetmeid, et kaitsta inimesi ja kaupu üha kasvavate piiriüleste ohtude eest ja toetada liikmesriikide pädevate asutuste tööd. Terrorism ja organiseeritud kuritegevus, uimastikaubandus, korruptsioon, küberkuritegevus,
  küberjulgeolek,
  inim- ja relvakaubandus tekitavad liidule jätkuvalt sisejulgeolekuga seotud probleeme.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (4) | Sisejulgeoleku strateegia elluviimisel juhindutakse peamiselt sellistest põhimõtetest nagu liikmesriikidevaheline solidaarsus, selgus ülesannete jaotamisel, põhiõiguste ja õigusriigi põhimõtte järgimine, keskendumine üleilmsetele huvidele ja
  lahutamatu seotus
  välisjulgeolekuga. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4)

Sisejulgeoleku strateegia elluviimisel juhindutakse peamiselt sellistest põhimõtetest nagu liikmesriikidevaheline solidaarsus, selgus ülesannete jaotamisel, põhiõiguste ja õigusriigi põhimõtte järgimine, keskendumine üleilmsetele huvidele ja
  lahutamatu seotus
  välisjulgeolekuga.

| (4) | Sisejulgeoleku strateegia elluviimisel juhindutakse peamiselt sellistest põhimõtetest nagu liikmesriikidevaheline solidaarsus, selgus ülesannete jaotamisel, põhiõiguste ja
  -vabaduste ning
  õigusriigi põhimõtte järgimine, keskendumine üleilmsetele huvidele
  ning seotusele
  ja
  vajalikule kooskõlale
  välisjulgeolekuga. |
| --- | --- |

(4)

Sisejulgeoleku strateegia elluviimisel juhindutakse peamiselt sellistest põhimõtetest nagu liikmesriikidevaheline solidaarsus, selgus ülesannete jaotamisel, põhiõiguste ja
  -vabaduste ning
  õigusriigi põhimõtte järgimine, keskendumine üleilmsetele huvidele
  ning seotusele
  ja
  vajalikule kooskõlale
  välisjulgeolekuga.

Selgitus

Euroopa Parlament on juba nõudnud oma sisejulgeoleku strateegiat käsitlevas resolutsioonis ELi tegevuse kooskõlastamist sise- ja välisjulgeoleku valdkonnas.

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (5) | Selleks et edendada sisejulgeoleku strateegia rakendamist ja tagada selle toimimine, peaks liit liikmesriike rahaliselt piisavalt toetama, luues Sisejulgeolekufondi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5)

Selleks et edendada sisejulgeoleku strateegia rakendamist ja tagada selle toimimine, peaks liit liikmesriike rahaliselt piisavalt toetama, luues Sisejulgeolekufondi.

| (5) | Selleks et edendada sisejulgeoleku strateegia rakendamist ja tagada selle toimimine, peaks liit liikmesriike rahaliselt piisavalt toetama, luues
  ja hallates
  Sisejulgeolekufondi. |
| --- | --- |

(5)

Selleks et edendada sisejulgeoleku strateegia rakendamist ja tagada selle toimimine, peaks liit liikmesriike rahaliselt piisavalt toetama, luues
  ja hallates
  Sisejulgeolekufondi.

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 7 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (7 a) | Piiriüleseid kuritegusid, näiteks inimkaubandust ja ebaseadusliku sisserände ärakasutamist kuritegelike organisatsioonide poolt, on võimalik edukalt tõkestada õigus- ja politseikoostöö kaudu. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(7 a)

Piiriüleseid kuritegusid, näiteks inimkaubandust ja ebaseadusliku sisserände ärakasutamist kuritegelike organisatsioonide poolt, on võimalik edukalt tõkestada õigus- ja politseikoostöö kaudu.

Selgitus

Kuritegevuse sissetungimine seaduslikku majandusse on üks siseturu moonutajaid.

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 8 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (8 a) | Organiseeritud kuritegevuse tulemuslik tõkestamine on ülimalt tähtis, et kaitsta seaduslikku majandustegevust tüüpilise kuritegeliku tegevuse, näiteks kriminaalse rahapesu eest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(8 a)

Organiseeritud kuritegevuse tulemuslik tõkestamine on ülimalt tähtis, et kaitsta seaduslikku majandustegevust tüüpilise kuritegeliku tegevuse, näiteks kriminaalse rahapesu eest.

Selgitus

Kuritegevuse sissetungimine seaduslikku majandusse on üks siseturu moonutajaid.

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 8 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (8 b) | Kokkuhoiu aegadel on liidu poliitikas majandusraskuste ületamiseks vaja suuremat paindlikkust, uuenduslikke korraldusmeetmeid, olemasolevate struktuuride paremat kasutamist ning liidu institutsioonide, ametite, liikmesriikide ametiasutuste ja kolmandate riikide vahelist koordineeritust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(8 b)

Kokkuhoiu aegadel on liidu poliitikas majandusraskuste ületamiseks vaja suuremat paindlikkust, uuenduslikke korraldusmeetmeid, olemasolevate struktuuride paremat kasutamist ning liidu institutsioonide, ametite, liikmesriikide ametiasutuste ja kolmandate riikide vahelist koordineeritust.

Selgitus

Majanduskriis sunnib otsima paindlikke ja innovaatilisi lahendusi, et võidelda sama tõhusalt organiseeritud kuritegevuse vastu.

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 9

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (9) | Sisejulgeolekufondi terviklikus raamistikus käesoleva rahastamisvahendi raames antava rahalise abiga tuleks toetada politseikoostööd, teabevahetust ja teabele juurdepääsu, kuritegevuse tõkestamist, võitlust piiriülese, raske ja organiseeritud kuritegevusega, sealhulgas
  terrorismiga
  , inimeste ja elutähtsa infrastruktuuri kaitset julgeolekuga seotud intsidentide eest ning tõhusat julgeolekuriskide juhtimist ja kriisiohjet, võttes arvesse ühiseid poliitikapõhimõtteid (strateegiaid, programme ja tegevuskavasid), õigusakte ja praktilist koostööd. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(9)

Sisejulgeolekufondi terviklikus raamistikus käesoleva rahastamisvahendi raames antava rahalise abiga tuleks toetada politseikoostööd, teabevahetust ja teabele juurdepääsu, kuritegevuse tõkestamist, võitlust piiriülese, raske ja organiseeritud kuritegevusega, sealhulgas
  terrorismiga
  , inimeste ja elutähtsa infrastruktuuri kaitset julgeolekuga seotud intsidentide eest ning tõhusat julgeolekuriskide juhtimist ja kriisiohjet, võttes arvesse ühiseid poliitikapõhimõtteid (strateegiaid, programme ja tegevuskavasid), õigusakte ja praktilist koostööd.

| (9) | Sisejulgeolekufondi terviklikus raamistikus käesoleva rahastamisvahendi raames antava rahalise abiga tuleks toetada politseikoostööd, teabevahetust ja teabele juurdepääsu, kuritegevuse tõkestamist, võitlust piiriülese, raske ja organiseeritud kuritegevusega, sealhulgas
  terrorismi
  ,
  inimkaubanduse ja laste seksuaalne ärakasutamisega ning laste väärkohtlemist kujutava visuaalse materjali levitamisega,
  inimeste ja elutähtsa infrastruktuuri kaitset julgeolekuga seotud intsidentide eest ning tõhusat julgeolekuriskide juhtimist ja kriisiohjet, võttes arvesse ühiseid poliitikapõhimõtteid (strateegiaid, programme ja tegevuskavasid), õigusakte ja praktilist koostööd. |
| --- | --- |

(9)

Sisejulgeolekufondi terviklikus raamistikus käesoleva rahastamisvahendi raames antava rahalise abiga tuleks toetada politseikoostööd, teabevahetust ja teabele juurdepääsu, kuritegevuse tõkestamist, võitlust piiriülese, raske ja organiseeritud kuritegevusega, sealhulgas
  terrorismi
  ,
  inimkaubanduse ja laste seksuaalne ärakasutamisega ning laste väärkohtlemist kujutava visuaalse materjali levitamisega,
  inimeste ja elutähtsa infrastruktuuri kaitset julgeolekuga seotud intsidentide eest ning tõhusat julgeolekuriskide juhtimist ja kriisiohjet, võttes arvesse ühiseid poliitikapõhimõtteid (strateegiaid, programme ja tegevuskavasid), õigusakte ja praktilist koostööd.

Selgitus

Inimkaubandus ja laste seksuaalne ärakasutamine on ühed raske ja organiseeritud kuritegevuse kõige hullemad vormid. See tuleks käesolevas põhjenduses eraldi välja tuua.

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 10

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (10) | Kõnealustes valdkondades antava rahalise abiga tuleks eelkõige toetada piiriüleseid ühisoperatsioone
  edendavaid meetmeid
  , teabele juurdepääsu ja teabevahetust, parimate tavade vahetamist, lihtsamat ja turvalist teabevahetust ja koordineerimist, töötajate koolitamist ja vahetust, analüüsivaid, järelevalve- ja hindamismeetmeid, laiaulatuslikke ohu- ja riskihinnanguid, teavitustööd, uue tehnoloogia katsetamist ja valideerimist, kohtumeditsiinialast teadustegevust ning
  koostalitusvõimelise
  tehnilise varustuse omandamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(10)

Kõnealustes valdkondades antava rahalise abiga tuleks eelkõige toetada piiriüleseid ühisoperatsioone
  edendavaid meetmeid
  , teabele juurdepääsu ja teabevahetust, parimate tavade vahetamist, lihtsamat ja turvalist teabevahetust ja koordineerimist, töötajate koolitamist ja vahetust, analüüsivaid, järelevalve- ja hindamismeetmeid, laiaulatuslikke ohu- ja riskihinnanguid, teavitustööd, uue tehnoloogia katsetamist ja valideerimist, kohtumeditsiinialast teadustegevust ning
  koostalitusvõimelise
  tehnilise varustuse omandamist.

| (10) | Kõnealustes valdkondades antava rahalise abiga tuleks eelkõige toetada
  liikmesriikide ja Euroopa Politseiameti (Europol) vahelise koostöö parandamise meetmeid. Need meetmed peaksid toetama
  piiriüleseid ühisoperatsioone, teabele juurdepääsu ja teabevahetust, parimate tavade vahetamist, lihtsamat ja turvalist teabevahetust ja koordineerimist, töötajate koolitamist ja vahetust, analüüsivaid, järelevalve- ja hindamismeetmeid, laiaulatuslikke ohu- ja riskihinnanguid,
  liikmesriikide ja ELi asjaomaste institutsioonide koostööd,
  teavitustööd, uue tehnoloogia katsetamist ja valideerimist, kohtumeditsiinialast teadustegevust ning
  koostalitlusvõimelise
  tehnilise varustuse omandamist.
  Kõnealustes valdkondades antava rahalise abiga tuleks toetada üksnes selliseid meetmeid, mis on kooskõlas liidu prioriteetide ja algatustega, mille on heaks kiitnud Euroopa Parlament ja nõukogu. |
| --- | --- |

(10)

Kõnealustes valdkondades antava rahalise abiga tuleks eelkõige toetada
  liikmesriikide ja Euroopa Politseiameti (Europol) vahelise koostöö parandamise meetmeid. Need meetmed peaksid toetama
  piiriüleseid ühisoperatsioone, teabele juurdepääsu ja teabevahetust, parimate tavade vahetamist, lihtsamat ja turvalist teabevahetust ja koordineerimist, töötajate koolitamist ja vahetust, analüüsivaid, järelevalve- ja hindamismeetmeid, laiaulatuslikke ohu- ja riskihinnanguid,
  liikmesriikide ja ELi asjaomaste institutsioonide koostööd,
  teavitustööd, uue tehnoloogia katsetamist ja valideerimist, kohtumeditsiinialast teadustegevust ning
  koostalitlusvõimelise
  tehnilise varustuse omandamist.
  Kõnealustes valdkondades antava rahalise abiga tuleks toetada üksnes selliseid meetmeid, mis on kooskõlas liidu prioriteetide ja algatustega, mille on heaks kiitnud Euroopa Parlament ja nõukogu.

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 11

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (11) | Kolmandates riikides ja seoses kolmandate riikidega käesoleva rahastamisvahendi kaudu toetatavad meetmed tuleks võtta koostoimes ja kooskõlas muude meetmetega, mida toetatakse väljaspool liitu geograafiliste ja temaatiliste liidu välisabi rahastamisvahendite raames. Kõnealuseid meetmeid rakendades tuleks püüda tagada nende täielik kooskõla asjaomase riigi või piirkonnaga seotud liidu välismeetmete ja -poliitika põhimõtete ja üldiste eesmärkidega. Meetmed ei tohiks olla suunatud otse arengule suunatud tegevuse toetamiseks ning need peaksid vajaduse korral täiendama välisabi rahastamisvahendi kaudu antud rahalist abi. Samuti tuleks püüda tagada kooskõla liidu humanitaarpoliitikaga, eelkõige seoses erakorralise abi meetmetega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(11)

Kolmandates riikides ja seoses kolmandate riikidega käesoleva rahastamisvahendi kaudu toetatavad meetmed tuleks võtta koostoimes ja kooskõlas muude meetmetega, mida toetatakse väljaspool liitu geograafiliste ja temaatiliste liidu välisabi rahastamisvahendite raames. Kõnealuseid meetmeid rakendades tuleks püüda tagada nende täielik kooskõla asjaomase riigi või piirkonnaga seotud liidu välismeetmete ja -poliitika põhimõtete ja üldiste eesmärkidega. Meetmed ei tohiks olla suunatud otse arengule suunatud tegevuse toetamiseks ning need peaksid vajaduse korral täiendama välisabi rahastamisvahendi kaudu antud rahalist abi. Samuti tuleks püüda tagada kooskõla liidu humanitaarpoliitikaga, eelkõige seoses erakorralise abi meetmetega.

| (11) | Kolmandates riikides ja seoses kolmandate riikidega käesoleva rahastamisvahendi kaudu toetatavad meetmed tuleks võtta koostoimes ja kooskõlas muude meetmetega, mida toetatakse väljaspool liitu geograafiliste ja temaatiliste liidu välisabi rahastamisvahendite raames. Kõnealuseid meetmeid rakendades tuleks püüda tagada nende täielik kooskõla asjaomase riigi või piirkonnaga seotud liidu välismeetmete ja -poliitika põhimõtete ja üldiste eesmärkidega
  , demokraatlike põhimõtete ja väärtustega, põhiõiguste ja -vabadustega, õigusriigi põhimõtetega ja kolmandate riikide suveräänsusega
  . Meetmed ei tohiks olla suunatud otse arengule suunatud tegevuse toetamiseks ning need peaksid vajaduse korral täiendama välisabi rahastamisvahendi kaudu antud rahalist abi. Samuti tuleks püüda tagada kooskõla liidu humanitaarpoliitikaga, eelkõige seoses erakorralise abi meetmetega. |
| --- | --- |

(11)

Kolmandates riikides ja seoses kolmandate riikidega käesoleva rahastamisvahendi kaudu toetatavad meetmed tuleks võtta koostoimes ja kooskõlas muude meetmetega, mida toetatakse väljaspool liitu geograafiliste ja temaatiliste liidu välisabi rahastamisvahendite raames. Kõnealuseid meetmeid rakendades tuleks püüda tagada nende täielik kooskõla asjaomase riigi või piirkonnaga seotud liidu välismeetmete ja -poliitika põhimõtete ja üldiste eesmärkidega
  , demokraatlike põhimõtete ja väärtustega, põhiõiguste ja -vabadustega, õigusriigi põhimõtetega ja kolmandate riikide suveräänsusega
  . Meetmed ei tohiks olla suunatud otse arengule suunatud tegevuse toetamiseks ning need peaksid vajaduse korral täiendama välisabi rahastamisvahendi kaudu antud rahalist abi. Samuti tuleks püüda tagada kooskõla liidu humanitaarpoliitikaga, eelkõige seoses erakorralise abi meetmetega.

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 12 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (12 a) | Vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 3 peaks rahastamisvahendi eesmärk olema lapse õiguste kaitse tagamine, sealhulgas laste kaitse vägivalla, väärkohtlemise, ärakasutamise ja hooletussejätmise eest.




  Rahastamisvahendi abil tuleks eelkõige toetada lapstunnistajate ja -ohvrite kaitset ja abistamist ning tagada saatjata laste või muul põhjusel eestkostet vajavate laste eriline kaitse ja toetamine.




  Selleks et hinnata, kuidas rahastamisvahendist toetust saanud meetmed on mõjutanud laste kaitsmist, tuleks korrapäraselt teostada järelevalvet ja hindamisi, sealhulgas kulude järelevalvet. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(12 a)

Vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 3 peaks rahastamisvahendi eesmärk olema lapse õiguste kaitse tagamine, sealhulgas laste kaitse vägivalla, väärkohtlemise, ärakasutamise ja hooletussejätmise eest.

Rahastamisvahendi abil tuleks eelkõige toetada lapstunnistajate ja -ohvrite kaitset ja abistamist ning tagada saatjata laste või muul põhjusel eestkostet vajavate laste eriline kaitse ja toetamine.

Selleks et hinnata, kuidas rahastamisvahendist toetust saanud meetmed on mõjutanud laste kaitsmist, tuleks korrapäraselt teostada järelevalvet ja hindamisi, sealhulgas kulude järelevalvet.

Selgitus

EL on võtnud endale kohustuse kaitsta laste õigusi. Sellekohased jõupingutused tuleb käesoleva määruse rakendamisel ja elluviimisel esile tõsta.

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 13

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (13) | Selleks et tagada Sisejulgeolekufondi ühtne rakendamine, tuleks kõnealuse rahastamisvahendi jaoks ettenähtud liidu eelarvet täita
  koostöös liikmesriikidega
  , välja arvatud
  liidule erilist huvi pakkuvad
  meetmed
  (liidu meetmed), erakorraline abi ja tehniline abi, mida rakendatakse otsese ja kaudse eelarve täitmise raames
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(13)

Selleks et tagada Sisejulgeolekufondi ühtne rakendamine, tuleks kõnealuse rahastamisvahendi jaoks ettenähtud liidu eelarvet täita
  koostöös liikmesriikidega
  , välja arvatud
  liidule erilist huvi pakkuvad
  meetmed
  (liidu meetmed), erakorraline abi ja tehniline abi, mida rakendatakse otsese ja kaudse eelarve täitmise raames
  .

| (13) | Selleks et tagada Sisejulgeolekufondi ühtne rakendamine
  ja liidule erilist huvi pakkuvate meetmete (liidu meetmete)
  ,
  erakorralise abi ning tehnilise abi tõhus haldamine,
  tuleks kõnealuse rahastamisvahendi jaoks ettenähtud liidu eelarvet täita
  otsese või kaudse eelarve haldamise kaudu
  , välja arvatud
  haldusalast paindlikkust eeldavad
  meetmed
  ja riiklikud programmid, mille puhul täidetakse eelarvet koostöös liikmesriikidega
  . |
| --- | --- |

(13)

Selleks et tagada Sisejulgeolekufondi ühtne rakendamine
  ja liidule erilist huvi pakkuvate meetmete (liidu meetmete)
  ,
  erakorralise abi ning tehnilise abi tõhus haldamine,
  tuleks kõnealuse rahastamisvahendi jaoks ettenähtud liidu eelarvet täita
  otsese või kaudse eelarve haldamise kaudu
  , välja arvatud
  haldusalast paindlikkust eeldavad
  meetmed
  ja riiklikud programmid, mille puhul täidetakse eelarvet koostöös liikmesriikidega
  .

Selgitus

Liidu eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega peaks olema erand ja mitte reegel (vt finantsmääruse artikkel 55).

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 13 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (13 a) | Ühiselt hallatavate vahendite puhul on vaja tagada, et liikmesriikide riiklikud programmid oleksid täielikult kooskõlas ELi tasandi prioriteetide ja eesmärkidega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(13 a)

Ühiselt hallatavate vahendite puhul on vaja tagada, et liikmesriikide riiklikud programmid oleksid täielikult kooskõlas ELi tasandi prioriteetide ja eesmärkidega.

Selgitus

Vahekokkuvõttest ja sidusrühmadega konsulteerimisest saadud kogemused näitavad, et eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega peaks olema rohkem tulemustele suunatud ning tuleks koostada ühine reguleeriv raamistik.

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 14

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (14) | Liikmesriikidele riiklike programmide raames rakendamiseks eraldatud rahalised vahendid tuleks jaotada selgete ja objektiivsete kriteeriumide alusel, mis on seotud avalike hüvedega, mida liikmesriigid kaitsma peavad, ning nende finantssuutlikkusega tagada sisejulgeoleku kõrge tase, nagu nende elanikkonna suurus, nende territooriumi suurus, rahvusvahelisi lennujaamu ja sadamaid läbivate reisijate ja veoste arv
  , Euroopa elutähtsate infrastruktuuride arv
  ning nende sisemajanduse koguprodukt. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(14)

Liikmesriikidele riiklike programmide raames rakendamiseks eraldatud rahalised vahendid tuleks jaotada selgete ja objektiivsete kriteeriumide alusel, mis on seotud avalike hüvedega, mida liikmesriigid kaitsma peavad, ning nende finantssuutlikkusega tagada sisejulgeoleku kõrge tase, nagu nende elanikkonna suurus, nende territooriumi suurus, rahvusvahelisi lennujaamu ja sadamaid läbivate reisijate ja veoste arv
  , Euroopa elutähtsate infrastruktuuride arv
  ning nende sisemajanduse koguprodukt.

| (14) | Liikmesriikidele riiklike programmide raames rakendamiseks eraldatud rahalised vahendid tuleks jaotada selgete, objektiivsete ja
  mõõdetavate
  kriteeriumide alusel, mis on seotud avalike hüvedega, mida liikmesriigid kaitsma peavad, ning nende finantssuutlikkusega tagada sisejulgeoleku kõrge tase, nagu nende elanikkonna suurus, nende territooriumi suurus, rahvusvahelisi lennujaamu ja sadamaid läbivate reisijate ja veoste arv ning nende sisemajanduse koguprodukt. |
| --- | --- |

(14)

Liikmesriikidele riiklike programmide raames rakendamiseks eraldatud rahalised vahendid tuleks jaotada selgete, objektiivsete ja
  mõõdetavate
  kriteeriumide alusel, mis on seotud avalike hüvedega, mida liikmesriigid kaitsma peavad, ning nende finantssuutlikkusega tagada sisejulgeoleku kõrge tase, nagu nende elanikkonna suurus, nende territooriumi suurus, rahvusvahelisi lennujaamu ja sadamaid läbivate reisijate ja veoste arv ning nende sisemajanduse koguprodukt.

Selgitus

Muudatused on kooskõlas raportööri soovitatud muudatustega artikli 10 kohta.

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 16

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (16) | Liidu käsutusse jäävate vahendite ülemmäär peaks olema võrdne
  liikmesriikidele nende riiklike programmide rakendamiseks eraldatud
  vahenditega. Nii tagatakse
  liidu suutlikkus toetada asjaomasel eelarveaastal meetmeid, mis liidule erilist huvi pakuvad, nagu uuringud, uue tehnoloogia katsetamine ja valideerimine, riikidevahelised projektid, koostöövõrgustike tegevus ning parimate tavade vahetamine, järelevalve asjaomase liidu õiguse ning liidu poliitikameetmete ja kolmandates riikides või nendega seoses rakendatavate meetmete üle. Toetatavad meetmed peaksid olema kooskõlas asjaomastes liidu strateegiates, programmides, tegevuskavades ning ohu- ja riskihinnangutes kindlaksmääratud prioriteetidega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(16)

Liidu käsutusse jäävate vahendite ülemmäär peaks olema võrdne
  liikmesriikidele nende riiklike programmide rakendamiseks eraldatud
  vahenditega. Nii tagatakse
  liidu suutlikkus toetada asjaomasel eelarveaastal meetmeid, mis liidule erilist huvi pakuvad, nagu uuringud, uue tehnoloogia katsetamine ja valideerimine, riikidevahelised projektid, koostöövõrgustike tegevus ning parimate tavade vahetamine, järelevalve asjaomase liidu õiguse ning liidu poliitikameetmete ja kolmandates riikides või nendega seoses rakendatavate meetmete üle. Toetatavad meetmed peaksid olema kooskõlas asjaomastes liidu strateegiates, programmides, tegevuskavades ning ohu- ja riskihinnangutes kindlaksmääratud prioriteetidega.

| (16) | Liikmesriikidele nende riiklike programmide rakendamiseks eraldatud
  vahendite ülemmäär peaks olema suurem kui
  liidu
  meetmete jaoks kasutatavad vahendid. Seepärast tuleb parandada liikmesriikide suutlikkust olemasolevaid vahendeid kasutada nende asjaomaste asutuste parema koolitamise kaudu. Liidule tuleks kindlustada piisavate vahendite olemasolu, et tagada liidu
  suutlikkus toetada asjaomasel eelarveaastal meetmeid, mis liidule erilist huvi pakuvad, nagu uuringud, uue tehnoloogia katsetamine ja valideerimine, riikidevahelised projektid, koostöövõrgustike tegevus ning parimate tavade vahetamine, järelevalve asjaomase liidu õiguse ning liidu poliitikameetmete ja kolmandates riikides või nendega seoses rakendatavate meetmete üle. Toetatavad meetmed peaksid olema kooskõlas asjaomastes liidu strateegiates,
  sealhulgas küberjulgeoleku strateegias,
  programmides, tegevuskavades ning ohu- ja riskihinnangutes kindlaksmääratud prioriteetidega. |
| --- | --- |

(16)

Liikmesriikidele nende riiklike programmide rakendamiseks eraldatud
  vahendite ülemmäär peaks olema suurem kui
  liidu
  meetmete jaoks kasutatavad vahendid. Seepärast tuleb parandada liikmesriikide suutlikkust olemasolevaid vahendeid kasutada nende asjaomaste asutuste parema koolitamise kaudu. Liidule tuleks kindlustada piisavate vahendite olemasolu, et tagada liidu
  suutlikkus toetada asjaomasel eelarveaastal meetmeid, mis liidule erilist huvi pakuvad, nagu uuringud, uue tehnoloogia katsetamine ja valideerimine, riikidevahelised projektid, koostöövõrgustike tegevus ning parimate tavade vahetamine, järelevalve asjaomase liidu õiguse ning liidu poliitikameetmete ja kolmandates riikides või nendega seoses rakendatavate meetmete üle. Toetatavad meetmed peaksid olema kooskõlas asjaomastes liidu strateegiates,
  sealhulgas küberjulgeoleku strateegias,
  programmides, tegevuskavades ning ohu- ja riskihinnangutes kindlaksmääratud prioriteetidega.

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 18 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (18 a) | Euroopa Liidu toimimise lepinguga nähakse delegeeritud õigusaktid ette üksnes muude kui seadusandlike üldkohaldatavate aktidena, mis on seotud seadusandliku akti mitteolemuslike osadega. Olemuslikud osad tuleks kehtestada kõnealuses seadusandlikus aktis. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(18 a)

Euroopa Liidu toimimise lepinguga nähakse delegeeritud õigusaktid ette üksnes muude kui seadusandlike üldkohaldatavate aktidena, mis on seotud seadusandliku akti mitteolemuslike osadega. Olemuslikud osad tuleks kehtestada kõnealuses seadusandlikus aktis.

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 18 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (18 b) | ELi ja liikmesriikide rahaliste vahendite kasutamist asjaomases valdkonnas tuleks paremini koordineerida, et tagada vastastikune täiendavus, suurem tõhusus ja nähtavus ning saavutada eelarve vallas parem koostoime. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(18 b)

ELi ja liikmesriikide rahaliste vahendite kasutamist asjaomases valdkonnas tuleks paremini koordineerida, et tagada vastastikune täiendavus, suurem tõhusus ja nähtavus ning saavutada eelarve vallas parem koostoime.

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 18 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (18 c) | ELi rahastamise mõju tuleb avaliku sektori rahaliste vahendite kasutuselevõtu, ühendamise ja võimendamise kaudu võimalikult palju suurendada. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(18 c)

ELi rahastamise mõju tuleb avaliku sektori rahaliste vahendite kasutuselevõtu, ühendamise ja võimendamise kaudu võimalikult palju suurendada.

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 18 d (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (18 d) | ELi eelarve osalusega mehhanismide puhul tuleks tagada maksimaalne läbipaistvus, aruandekohustus ja demokraatlik järelevalve. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(18 d)

ELi eelarve osalusega mehhanismide puhul tuleks tagada maksimaalne läbipaistvus, aruandekohustus ja demokraatlik järelevalve.

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 18 e (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (18 e) | Programmi eesmärkide saavutamiseks ja rahaliste vahendite optimaalseks kasutamiseks on kõige olulisem parandada programmi elluviimist ja raha kasutamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(18 e)

Programmi eesmärkide saavutamiseks ja rahaliste vahendite optimaalseks kasutamiseks on kõige olulisem parandada programmi elluviimist ja raha kasutamist.

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 18 f (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (18 f) | Kui komisjon täidab liidu eelarvet koostöös liikmesriikidega, delegeeritakse täitmisülesanded liikmesriikidele. Liidu vahendite haldamisel järgivad komisjon ja liikmesriigid usaldusväärse finantsjuhtimise, läbipaistvuse ja mittediskrimineerimise põhimõtet ning tagavad liidu tegevuse nähtavuse. Sel eesmärgil täidavad komisjon ja liikmesriigid oma asjaomaseid kontrolli- ja auditeerimiskohustusi ning võtavad endale sellest tuleneva, käesolevas määruses sätestatud vastutuse. Täiendavad nõuded esitatakse valdkondlikes eeskirjades. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(18 f)

Kui komisjon täidab liidu eelarvet koostöös liikmesriikidega, delegeeritakse täitmisülesanded liikmesriikidele. Liidu vahendite haldamisel järgivad komisjon ja liikmesriigid usaldusväärse finantsjuhtimise, läbipaistvuse ja mittediskrimineerimise põhimõtet ning tagavad liidu tegevuse nähtavuse. Sel eesmärgil täidavad komisjon ja liikmesriigid oma asjaomaseid kontrolli- ja auditeerimiskohustusi ning võtavad endale sellest tuleneva, käesolevas määruses sätestatud vastutuse. Täiendavad nõuded esitatakse valdkondlikes eeskirjades.

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 18 g (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (18 g) | Tuleb tagada programmi usaldusväärne finantsjuhtimine ja rakendamine võimalikult tulemuslikult ja kasutajasõbralikult ning samal ajal tuleb kõigile osalejatele tagada ka õiguskindlus ja programmile juurdepääs. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(18 g)

Tuleb tagada programmi usaldusväärne finantsjuhtimine ja rakendamine võimalikult tulemuslikult ja kasutajasõbralikult ning samal ajal tuleb kõigile osalejatele tagada ka õiguskindlus ja programmile juurdepääs.

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 18 h (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (18 h) | Komisjon peaks igal aastal teostama järelevalvet rahastamisvahendi rakendamise üle, kasutades selleks peamisi näitajaid, mille abil on võimalik hinnata rahastamisvahendi tulemusi ja mõju. Need näitajad, seahulgas asjaomased alusnäitajad, peaksid andma minimaalse võrdlusaluse, mille põhjal hinnata, kui suures ulatuses on programmi eesmärgid saavutatud. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(18 h)

Komisjon peaks igal aastal teostama järelevalvet rahastamisvahendi rakendamise üle, kasutades selleks peamisi näitajaid, mille abil on võimalik hinnata rahastamisvahendi tulemusi ja mõju. Need näitajad, seahulgas asjaomased alusnäitajad, peaksid andma minimaalse võrdlusaluse, mille põhjal hinnata, kui suures ulatuses on programmi eesmärgid saavutatud.

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 23

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (23) | Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist, mis kuuluvad nõukogu 17. mai 1999. aasta otsuse 1999/437/EÜ (Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu teatavate rakenduseeskirjade kohta nende kahe riigi ühinemiseks Schengeni acquis' sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) artikli 1 punktis H osutatud valdkondadesse. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(23)

Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist, mis kuuluvad nõukogu 17. mai 1999. aasta otsuse 1999/437/EÜ (Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu teatavate rakenduseeskirjade kohta nende kahe riigi ühinemiseks Schengeni acquis' sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) artikli 1 punktis H osutatud valdkondadesse.

välja jäetud

Selgitus

Käesolev määrus ei ole Schengeni acquis' edasiarendus.

Muudatusettepanek 27

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 24

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (24) | Šveitsi puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis' sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis H osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2008/146/EÜ (sõlmida Euroopa Ühenduse nimel nimetatud leping) artikliga 3. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(24)

Šveitsi puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis' sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis H osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2008/146/EÜ (sõlmida Euroopa Ühenduse nimel nimetatud leping) artikliga 3.

välja jäetud

Selgitus

Käesolev määrus ei ole Schengeni acquis' edasiarendus.

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 25

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (25) | Liechtensteini puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) tähenduses, mis kuuluvad nõukogu otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis H osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2011/349/EL artikliga 3. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(25)

Liechtensteini puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) tähenduses, mis kuuluvad nõukogu otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis H osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2011/349/EL artikliga 3.

välja jäetud

Selgitus

Käesolev määrus ei ole Schengeni acquis' edasiarendus.

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| b) | „teabevahetus ja teabele juurdepääs” – sellise teabe kogumine, säilitamine, töötlemine, analüüs ja vahetus, mis on oluline õiguskaitseasutustele seoses kuritegude, eelkõige piiriüleste, raskete ja organiseeritud kuritegude tõkestamise, avastamise, uurimise ja nende eest vastutusele võtmisega; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

b)

„teabevahetus ja teabele juurdepääs” – sellise teabe kogumine, säilitamine, töötlemine, analüüs ja vahetus, mis on oluline õiguskaitseasutustele seoses kuritegude, eelkõige piiriüleste, raskete ja organiseeritud kuritegude tõkestamise, avastamise, uurimise ja nende eest vastutusele võtmisega;

| b) | „teabevahetus ja teabele juurdepääs” – sellise teabe
  turvaline
  kogumine, säilitamine, töötlemine, analüüs ja vahetus, mis on oluline
  liidu
  õiguskaitseasutustele seoses kuritegude, eelkõige piiriüleste, raskete ja organiseeritud kuritegude tõkestamise, avastamise, uurimise ja nende eest vastutusele võtmisega; |
| --- | --- |

b)

„teabevahetus ja teabele juurdepääs” – sellise teabe
  turvaline
  kogumine, säilitamine, töötlemine, analüüs ja vahetus, mis on oluline
  liidu
  õiguskaitseasutustele seoses kuritegude, eelkõige piiriüleste, raskete ja organiseeritud kuritegude tõkestamise, avastamise, uurimise ja nende eest vastutusele võtmisega;

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| d) | „organiseeritud kuritegevus” –
  karistatav
  tegevus,
  millega tegeleb kolmest või enamast isikust koosnev
  struktureeritud rühm, mis on olemas teatava ajavahemiku jooksul
  ning tegutseb kooskõlastatult
  , et saada vahetult või kaudselt rahalist või muud
  materiaalset
  kasu; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

d)

„organiseeritud kuritegevus” –
  karistatav
  tegevus,
  millega tegeleb kolmest või enamast isikust koosnev
  struktureeritud rühm, mis on olemas teatava ajavahemiku jooksul
  ning tegutseb kooskõlastatult
  , et saada vahetult või kaudselt rahalist või muud
  materiaalset
  kasu;

| d) | „organiseeritud kuritegevus” – tegevus,
  mille teostaja on
  struktureeritud rühm, mis on olemas teatava ajavahemiku jooksul,
  nii
  et
  see tegevus ei ole juhuslikku laadi, kusjuures see rühm koosneb rohkem kui kahest isikust, kes on omavahel seotud partnerluskohustuse kaudu ja kes tegutsevad kooskõlastatult, et toime panna kuritegusid, mille eest võidakse karistada vabadusekaotusega või vabadust piirava julgeolekumeetmega, mille maksimaalne pikkus on vähemalt neli aastat, või sellest karmima karistusega, ning selle tegevuse eesmärk on
  saada vahetult või kaudselt rahalist või muud kasu
  , kasutades muu hulgas hirmutamist
  ; |
| --- | --- |

d)

„organiseeritud kuritegevus” – tegevus,
  mille teostaja on
  struktureeritud rühm, mis on olemas teatava ajavahemiku jooksul,
  nii
  et
  see tegevus ei ole juhuslikku laadi, kusjuures see rühm koosneb rohkem kui kahest isikust, kes on omavahel seotud partnerluskohustuse kaudu ja kes tegutsevad kooskõlastatult, et toime panna kuritegusid, mille eest võidakse karistada vabadusekaotusega või vabadust piirava julgeolekumeetmega, mille maksimaalne pikkus on vähemalt neli aastat, või sellest karmima karistusega, ning selle tegevuse eesmärk on
  saada vahetult või kaudselt rahalist või muud kasu
  , kasutades muu hulgas hirmutamist
  ;

Muudatusettepanek 31

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – punkt f

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| f) | „riskijuhtimise ja kriisiohje” – meetmed, mis on seotud terrorismi ning muude julgeolekuriskide hindamise, ennetamise, nendeks valmisoleku ja nende tagajärgede likvideerimisega; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

f)

„riskijuhtimise ja kriisiohje” – meetmed, mis on seotud terrorismi ning muude julgeolekuriskide hindamise, ennetamise, nendeks valmisoleku ja nende tagajärgede likvideerimisega;

| f) | „riskijuhtimine ja kriisiohje” – meetmed, mis on seotud terrorismi
  , organiseeritud kuritegevuse
  ning muude julgeolekuriskide hindamise, ennetamise, nendeks valmisoleku ja nende tagajärgede likvideerimisega; |
| --- | --- |

f)

„riskijuhtimine ja kriisiohje” – meetmed, mis on seotud terrorismi
  , organiseeritud kuritegevuse
  ning muude julgeolekuriskide hindamise, ennetamise, nendeks valmisoleku ja nende tagajärgede likvideerimisega;

Muudatusettepanek 32

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – punkt h

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| h) | „tagajärgede likvideerimine” – terroriaktide ning muude julgeolekuga seotud intsidentide mõjule reageerimiseks ja selle vähendamiseks võetavate meetmete tõhus kooskõlastamine
  , et tagada meetmete tulemuslik koordineerimine
  riiklikul ja/või ELi tasandil; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

h)

„tagajärgede likvideerimine” – terroriaktide ning muude julgeolekuga seotud intsidentide mõjule reageerimiseks ja selle vähendamiseks võetavate meetmete tõhus kooskõlastamine
  , et tagada meetmete tulemuslik koordineerimine
  riiklikul ja/või ELi tasandil;

| h) | „tagajärgede likvideerimine” – terroriaktide ning muude julgeolekuga seotud intsidentide mõjule reageerimiseks ja selle vähendamiseks võetavate meetmete tõhus kooskõlastamine riiklikul ja/või ELi tasandil; |
| --- | --- |

h)

„tagajärgede likvideerimine” – terroriaktide ning muude julgeolekuga seotud intsidentide mõjule reageerimiseks ja selle vähendamiseks võetavate meetmete tõhus kooskõlastamine riiklikul ja/või ELi tasandil;

Selgitus

Ümbersõnastamisega muudetakse tekst oluliselt selgemaks.

Muudatusettepanek 33

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – punkt i

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| i) | „elutähtis infrastruktuur” –
  eelkõige füüsilised ressursid
  ,
  teenused, infotehnoloogiarajatised, võrgustikud ja infrastruktuuri varad, mille tegevuse häirimine või hävitamine avaldaks olulist mõju esmatähtsatele ühiskondlikele funktsioonidele, sealhulgas turustusahelale, tervisele, turvalisusele, julgeolekule,
  inimeste
  majanduslikule või sotsiaalsele heaolule või liidu või selle liikmesriikide toimimisele
  ; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

i)

„elutähtis infrastruktuur” –
  eelkõige füüsilised ressursid
  ,
  teenused, infotehnoloogiarajatised, võrgustikud ja infrastruktuuri varad, mille tegevuse häirimine või hävitamine avaldaks olulist mõju esmatähtsatele ühiskondlikele funktsioonidele, sealhulgas turustusahelale, tervisele, turvalisusele, julgeolekule,
  inimeste
  majanduslikule või sotsiaalsele heaolule või liidu või selle liikmesriikide toimimisele
  ;

| i) | „elutähtis infrastruktuur” –
  ELi liikmesriikides asuv vara
  ,
  võrgustik, süsteem või nende osa, mis on hädavajalikud eluliselt tähtsate ühiskondlike toimingute, tervishoiu, turvalisuse, julgeoleku,
  inimeste
  majandusliku ja sotsiaalse heaolu toimimiseks ning mille kahjustamine, rikkumine või hävimine mõjutaks nimetatud toimingute toimimishäire tulemusena oluliselt liikmesriiki või ELi
  ; |
| --- | --- |

i)

„elutähtis infrastruktuur” –
  ELi liikmesriikides asuv vara
  ,
  võrgustik, süsteem või nende osa, mis on hädavajalikud eluliselt tähtsate ühiskondlike toimingute, tervishoiu, turvalisuse, julgeoleku,
  inimeste
  majandusliku ja sotsiaalse heaolu toimimiseks ning mille kahjustamine, rikkumine või hävimine mõjutaks nimetatud toimingute toimimishäire tulemusena oluliselt liikmesriiki või ELi
  ;

Muudatusettepanek 34

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 2 – punkt a – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| a) | piiriülese, raske ja organiseeritud kuritegevuse, sealhulgas terrorismi
  tõkestamine ja võitlus selle
  vastu ning liikmesriikide õiguskaitseasutuste ja asjaomaste kolmandate riikide
  tegevuse koordineerimise ja koostöö tugevdamine
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

a)

piiriülese, raske ja organiseeritud kuritegevuse, sealhulgas terrorismi
  tõkestamine ja võitlus selle
  vastu ning liikmesriikide õiguskaitseasutuste ja asjaomaste kolmandate riikide
  tegevuse koordineerimise ja koostöö tugevdamine
  .

| a) | kuritegevuse tõkestamine ja võitlus
  piiriülese, raske ja organiseeritud kuritegevuse, sealhulgas terrorismi
  , inimkaubanduse, ebaseadusliku sisserände ärakasutamise, laste seksuaalse ärakasutamise, laste väärkohtlemist kujutava visuaalse materjali levitamise, küberkuritegevuse ja kriminaalse rahapesu
  vastu ning liikmesriikide õiguskaitseasutuste ja
  pädevate liidu asutuste koordineerituse ja koostöö tugevdamine, samuti koordineerituse ja koostöö tugevdamine
  asjaomaste kolmandate riikide
  ja rahvusvaheliste organisatsioonidega
  . |
| --- | --- |

a)

kuritegevuse tõkestamine ja võitlus
  piiriülese, raske ja organiseeritud kuritegevuse, sealhulgas terrorismi
  , inimkaubanduse, ebaseadusliku sisserände ärakasutamise, laste seksuaalse ärakasutamise, laste väärkohtlemist kujutava visuaalse materjali levitamise, küberkuritegevuse ja kriminaalse rahapesu
  vastu ning liikmesriikide õiguskaitseasutuste ja
  pädevate liidu asutuste koordineerituse ja koostöö tugevdamine, samuti koordineerituse ja koostöö tugevdamine
  asjaomaste kolmandate riikide
  ja rahvusvaheliste organisatsioonidega
  .

Muudatusettepanek 35

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 2 – punkt a – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kõnealuse eesmärgi saavutamise hindamisel arvestatakse selliseid näitajaid nagu piiriüleste ühisoperatsioonide arv ning koostatud parimate tavade ja korraldatud ürituste arv. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Kõnealuse eesmärgi saavutamise hindamisel arvestatakse selliseid näitajaid nagu piiriüleste ühisoperatsioonide arv ning koostatud parimate tavade ja korraldatud ürituste arv.

välja jäetud

Selgitus

Nende näitajate kirjeldamiseks, millega hinnata eesmärkide saavutamist, on esitatud eraldi muudatusettepanek.

Muudatusettepanek 36

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 2 – punkt b a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | b a) | liikmesriikide suutlikkuse suurendamine koostöö tegemiseks Europoliga ning Europoli toodete ja teenuste paremaks ärakasutamiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

b a)

liikmesriikide suutlikkuse suurendamine koostöö tegemiseks Europoliga ning Europoli toodete ja teenuste paremaks ärakasutamiseks.

Muudatusettepanek 37

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 2 – punkt b – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kõnealuse eesmärgi saavutamist mõõdetakse selliste näitajatega nagu kasutusele võetud ja/või täiustatud vahendite arv, et lihtsustada liikmesriikidepoolset elutähtsa infrastruktuuri kaitset kõikides majandusharudes, ning liidu tasandil tehtud ohu- ja riskihinnangute arv. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Kõnealuse eesmärgi saavutamist mõõdetakse selliste näitajatega nagu kasutusele võetud ja/või täiustatud vahendite arv, et lihtsustada liikmesriikidepoolset elutähtsa infrastruktuuri kaitset kõikides majandusharudes, ning liidu tasandil tehtud ohu- ja riskihinnangute arv.

välja jäetud

Selgitus

Nende näitajate kirjeldamiseks, millega hinnata eesmärkide saavutamist, on esitatud eraldi muudatusettepanek.

Muudatusettepanek 38

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 3 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Kõnealuste eesmärkide saavutamiseks toetatakse rahastamisvahendiga järgmisi tegevuseesmärke
  , edendades ja arendades järgmist
  : | 3.   Kõnealuste eesmärkide saavutamiseks toetatakse rahastamisvahendiga järgmisi tegevuseesmärke: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.   Kõnealuste eesmärkide saavutamiseks toetatakse rahastamisvahendiga järgmisi tegevuseesmärke
  , edendades ja arendades järgmist
  :

3.   Kõnealuste eesmärkide saavutamiseks toetatakse rahastamisvahendiga järgmisi tegevuseesmärke:

Selgitus

Muudatus on kooskõlas teiste muudatusettepanekutega artikli 3 lõikele 3.

Muudatusettepanek 39

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 3 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| a) | meetmeid (metoodikad, vahendid ja struktuurid), millega tugevdatakse liikmesriikide suutlikkust piiriülese, raske ja organiseeritud kuritegevuse,
  sealhulgas
  terrorismi tõkestamisel ja võitluses selle vastu, eelkõige avaliku ja erasektori partnerluste, teabevahetuse ja parimate tavade vahetamise, andmetele juurdepääsu, koostalitusvõimeliste tehnoloogiate, võrreldava statistika, rakendusliku kriminoloogia, avalikkusega suhtlemise ja teadlikkuse suurendamise kaudu; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

a)

meetmeid (metoodikad, vahendid ja struktuurid), millega tugevdatakse liikmesriikide suutlikkust piiriülese, raske ja organiseeritud kuritegevuse,
  sealhulgas
  terrorismi tõkestamisel ja võitluses selle vastu, eelkõige avaliku ja erasektori partnerluste, teabevahetuse ja parimate tavade vahetamise, andmetele juurdepääsu, koostalitusvõimeliste tehnoloogiate, võrreldava statistika, rakendusliku kriminoloogia, avalikkusega suhtlemise ja teadlikkuse suurendamise kaudu;

| a) | edendada ja arendada
  meetmeid (metoodikad, vahendid ja struktuurid), millega tugevdatakse liikmesriikide suutlikkust piiriülese, raske ja organiseeritud kuritegevuse,
  küberkuritegevuse ja
  terrorismi tõkestamisel ja võitluses selle vastu, eelkõige avaliku ja erasektori partnerluste, teabevahetuse ja parimate tavade vahetamise, andmetele juurdepääsu, koostalitusvõimeliste tehnoloogiate, võrreldava statistika, rakendusliku kriminoloogia, avalikkusega suhtlemise ja teadlikkuse suurendamise kaudu; |
| --- | --- |

a)

edendada ja arendada
  meetmeid (metoodikad, vahendid ja struktuurid), millega tugevdatakse liikmesriikide suutlikkust piiriülese, raske ja organiseeritud kuritegevuse,
  küberkuritegevuse ja
  terrorismi tõkestamisel ja võitluses selle vastu, eelkõige avaliku ja erasektori partnerluste, teabevahetuse ja parimate tavade vahetamise, andmetele juurdepääsu, koostalitusvõimeliste tehnoloogiate, võrreldava statistika, rakendusliku kriminoloogia, avalikkusega suhtlemise ja teadlikkuse suurendamise kaudu;

Muudatusettepanek 40

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 3 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| b) | halduslikku ja tegevuse koordineerimist, koostööd, vastastikust mõistmist ning teabevahetust liikmesriikide õiguskaitseasutuste, muude siseriiklike ametiasutuste, asjaomaste liidu asutuste ja vajaduse korral kolmandate
  riikidega
  ; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

b)

halduslikku ja tegevuse koordineerimist, koostööd, vastastikust mõistmist ning teabevahetust liikmesriikide õiguskaitseasutuste, muude siseriiklike ametiasutuste, asjaomaste liidu asutuste ja vajaduse korral kolmandate
  riikidega
  ;

| b) | edendada ja arendada
  halduslikku ja tegevuse koordineerimist, koostööd, vastastikust mõistmist ning teabevahetust liikmesriikide õiguskaitseasutuste, muude siseriiklike ametiasutuste, asjaomaste liidu asutuste ja vajaduse korral kolmandate
  riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega
  ; |
| --- | --- |

b)

edendada ja arendada
  halduslikku ja tegevuse koordineerimist, koostööd, vastastikust mõistmist ning teabevahetust liikmesriikide õiguskaitseasutuste, muude siseriiklike ametiasutuste, asjaomaste liidu asutuste ja vajaduse korral kolmandate
  riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega
  ;

Muudatusettepanek 41

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 3 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| c) | õppekavasid Euroopa koolituspoliitika
  rakendamiseks, sealhulgas
  liidu õiguskaitse valdkonna töötajate vahetusprogrammidega, et tugevdada Euroopa kohtu- ja õiguskaitsekultuuri; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

c)

õppekavasid Euroopa koolituspoliitika
  rakendamiseks, sealhulgas
  liidu õiguskaitse valdkonna töötajate vahetusprogrammidega, et tugevdada Euroopa kohtu- ja õiguskaitsekultuuri;

| c) | edendada ja arendada
  õppekavasid
  , mis puudutavad teadmisi inimõiguste ja põhivabadustega seotud kohustuste kohta ning
  Euroopa koolituspoliitika
  rakendamist, muu hulgas
  liidu õiguskaitse valdkonna töötajate vahetusprogrammidega, et tugevdada Euroopa kohtu- ja õiguskaitsekultuuri; |
| --- | --- |

c)

edendada ja arendada
  õppekavasid
  , mis puudutavad teadmisi inimõiguste ja põhivabadustega seotud kohustuste kohta ning
  Euroopa koolituspoliitika
  rakendamist, muu hulgas
  liidu õiguskaitse valdkonna töötajate vahetusprogrammidega, et tugevdada Euroopa kohtu- ja õiguskaitsekultuuri;

(Muudatust kohaldatakse ka punktide d–g suhtes; nendes punktides tuleks teha tehnilisi kohandusi.)

Muudatusettepanek 42

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 3 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| d) | meetmeid ning parimaid tavasid tunnistajate ja kuriteoohvrite kaitseks ning toetamiseks; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

d)

meetmeid ning parimaid tavasid tunnistajate ja kuriteoohvrite kaitseks ning toetamiseks;

| d) | edendada ja arendada
  meetmeid
  , mehhanisme
  ning parimaid tavasid tunnistajate ja kuriteoohvrite
  kiireks tuvastamiseks,
  kaitseks ning toetamiseks
  , eelkõige meetmeid lapstunnistajate ja -ohvrite kaitsmiseks ja abistamiseks ning saatjata laste või muul põhjusel eestkostet vajavate laste eriliseks kaitseks ja toetamiseks
  ; |
| --- | --- |

d)

edendada ja arendada
  meetmeid
  , mehhanisme
  ning parimaid tavasid tunnistajate ja kuriteoohvrite
  kiireks tuvastamiseks,
  kaitseks ning toetamiseks
  , eelkõige meetmeid lapstunnistajate ja -ohvrite kaitsmiseks ja abistamiseks ning saatjata laste või muul põhjusel eestkostet vajavate laste eriliseks kaitseks ja toetamiseks
  ;

Selgitus

Lisaks sellele, et tunnistajad ja kuriteoohvrid vajavad kaitset ja toetust, tuleb nad ka võimalikult kiiresti tuvastada. EL on võtnud endale kohustuse kaitsta laste õigusi. Sellekohased jõupingutused tuleb käesoleva määruse rakendamisel ja elluviimisel esile tõsta.

Muudatusettepanek 43

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 3 – punkt g

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| g) | meetmeid (metoodikad, vahendid ja struktuurid), millega suurendatakse liikmesriikide ja liidu halduslikku ja operatiivsuutlikkust välja töötada laiaulatuslikke ohu- ja riskihinnanguid, et võimaldada liidul kujundada integreeritud lähenemisviise, mis põhinevad ühisel ja jagatud hinnangul kriisiolukorrale, ning aidata liikmesriikidel ja partnerriikidel paremini mõista üksteise arusaamu erinevatest ohutasemete määratlustest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

g)

meetmeid (metoodikad, vahendid ja struktuurid), millega suurendatakse liikmesriikide ja liidu halduslikku ja operatiivsuutlikkust välja töötada laiaulatuslikke ohu- ja riskihinnanguid, et võimaldada liidul kujundada integreeritud lähenemisviise, mis põhinevad ühisel ja jagatud hinnangul kriisiolukorrale, ning aidata liikmesriikidel ja partnerriikidel paremini mõista üksteise arusaamu erinevatest ohutasemete määratlustest.

| g) | edendada ja arendada
  meetmeid (metoodikad, vahendid ja struktuurid), millega suurendatakse liikmesriikide ja liidu halduslikku ja operatiivsuutlikkust välja töötada laiaulatuslikke ohu- ja riskihinnanguid,
  mis põhinevad tõenditel ning on kooskõlas liidu prioriteetide ja algatustega, mille on heaks kiitnud Euroopa Parlament ja nõukogu,
  et võimaldada liidul kujundada integreeritud lähenemisviise, mis põhinevad ühisel ja jagatud hinnangul kriisiolukorrale, ning aidata liikmesriikidel ja partnerriikidel paremini mõista üksteise arusaamu erinevatest ohutasemete määratlustest. |
| --- | --- |

g)

edendada ja arendada
  meetmeid (metoodikad, vahendid ja struktuurid), millega suurendatakse liikmesriikide ja liidu halduslikku ja operatiivsuutlikkust välja töötada laiaulatuslikke ohu- ja riskihinnanguid,
  mis põhinevad tõenditel ning on kooskõlas liidu prioriteetide ja algatustega, mille on heaks kiitnud Euroopa Parlament ja nõukogu,
  et võimaldada liidul kujundada integreeritud lähenemisviise, mis põhinevad ühisel ja jagatud hinnangul kriisiolukorrale, ning aidata liikmesriikidel ja partnerriikidel paremini mõista üksteise arusaamu erinevatest ohutasemete määratlustest.

Selgitus

Rahalisi vahendeid ei tohiks mingil juhul kasutada selliste meetmete või tavade rahastamiseks, mida ei ole esmalt heaks kiidetud poliitilise kokkuleppega Euroopa Parlamendi ja nõukogu tasandil.

Muudatusettepanek 44

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 3 a |
| | Näitajad |
| | Artiklis 3 osutatud erieesmärkide saavutamist hinnatakse eelnevalt selgelt kindlaks määratud, läbipaistvate ja mõõdetavate tulemuslikkuse näitajate põhjal, nagu eeskätt: |
| | a) | piiriüleste ühisoperatsioonide arv; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 3 a

Näitajad

Artiklis 3 osutatud erieesmärkide saavutamist hinnatakse eelnevalt selgelt kindlaks määratud, läbipaistvate ja mõõdetavate tulemuslikkuse näitajate põhjal, nagu eeskätt:

a)

piiriüleste ühisoperatsioonide arv;

| b) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 87 kohaste pädevate asutuste selliste töötajate arv ja protsent, kes on osalenud koolitustel, töötajate vahetuses, õppelähetustes, kohtumistes ja seminarides, mida programmist rahastatakse; |
| --- | --- |

b)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 87 kohaste pädevate asutuste selliste töötajate arv ja protsent, kes on osalenud koolitustel, töötajate vahetuses, õppelähetustes, kohtumistes ja seminarides, mida programmist rahastatakse;

| c) | häid tavasid käsitlevate juhiste ja korraldatud ürituste hulk ja kvaliteet; |
| --- | --- |

c)

häid tavasid käsitlevate juhiste ja korraldatud ürituste hulk ja kvaliteet;

| d) | kasutusele võetud ja/või täiustatud vahendite arv, et lihtsustada liikmesriikidepoolset elutähtsa infrastruktuuri kaitset kõikides majandusharudes, ning liidu tasandil tehtud ohu- ja riskihinnangute arv; |
| --- | --- |

d)

kasutusele võetud ja/või täiustatud vahendite arv, et lihtsustada liikmesriikidepoolset elutähtsa infrastruktuuri kaitset kõikides majandusharudes, ning liidu tasandil tehtud ohu- ja riskihinnangute arv;

| e) | Europoli andmebaasidesse saadetud andmete kogus ja algatatud juhtumite arv. |
| --- | --- |

e)

Europoli andmebaasidesse saadetud andmete kogus ja algatatud juhtumite arv.

Liikmesriigid esitavad komisjonile teabe, mis on vajalik saavutuste hindamiseks näitajate mõõtmise alusel.

Muudatusettepanek 45

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| a) | meetmed, millega parandatakse politseikoostööd ja õiguskaitseasutuste vahelist koordineerimist, sealhulgas ühiste uurimisrühmade tegevuse ja muude piiriüleste ühisoperatsioonide kaudu, ning teabele juurdepääsu ja teabevahetust ja täiustatakse
  koostalitusvõimelisi
  tehnoloogiaid; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

a)

meetmed, millega parandatakse politseikoostööd ja õiguskaitseasutuste vahelist koordineerimist, sealhulgas ühiste uurimisrühmade tegevuse ja muude piiriüleste ühisoperatsioonide kaudu, ning teabele juurdepääsu ja teabevahetust ja täiustatakse
  koostalitusvõimelisi
  tehnoloogiaid;

| a) | meetmed, millega parandatakse politseikoostööd, õiguskaitseasutuste vahelist koordineerimist ja
  ametitevahelist koostööd
  , sealhulgas ühiste uurimisrühmade tegevuse ja muude piiriüleste ühisoperatsioonide kaudu, ning teabele juurdepääsu ja teabevahetust ja täiustatakse
  koostalitlusvõimelisi
  tehnoloogiaid
  , nagu Europoli turvalise teabevahetusvõrgu (SIENA) laiendamine või andmelaadijate kasutamine Europoli infosüsteemis
  ; |
| --- | --- |

a)

meetmed, millega parandatakse politseikoostööd, õiguskaitseasutuste vahelist koordineerimist ja
  ametitevahelist koostööd
  , sealhulgas ühiste uurimisrühmade tegevuse ja muude piiriüleste ühisoperatsioonide kaudu, ning teabele juurdepääsu ja teabevahetust ja täiustatakse
  koostalitlusvõimelisi
  tehnoloogiaid
  , nagu Europoli turvalise teabevahetusvõrgu (SIENA) laiendamine või andmelaadijate kasutamine Europoli infosüsteemis
  ;

Muudatusettepanek 46

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 1 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| c) | analüüsivad, järelevalve- ja hindamismeetmed, sealhulgas uuringud ning ohu-, riski- ja mõjuhinnangud; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

c)

analüüsivad, järelevalve- ja hindamismeetmed, sealhulgas uuringud ning ohu-, riski- ja mõjuhinnangud;

| c) | analüüsivad, järelevalve- ja hindamismeetmed, sealhulgas uuringud ning ohu-, riski- ja mõjuhinnangud
  , mis põhinevad tõenditel ning on kooskõlas liidu prioriteetide ja algatustega, mille on heaks kiitnud Euroopa Parlament ja nõukogu
  ; |
| --- | --- |

c)

analüüsivad, järelevalve- ja hindamismeetmed, sealhulgas uuringud ning ohu-, riski- ja mõjuhinnangud
  , mis põhinevad tõenditel ning on kooskõlas liidu prioriteetide ja algatustega, mille on heaks kiitnud Euroopa Parlament ja nõukogu
  ;

Selgitus

Rahalisi vahendeid ei tohiks mingil juhul kasutada selliste meetmete või tavade rahastamiseks, mida ei ole kõigepealt heaks kiidetud poliitilise kokkuleppega Euroopa Parlamendi ja nõukogu tasandil.

Muudatusettepanek 47

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 2 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Komisjon ja ELi liikmesriigid peavad koos Euroopa välisteenistusega tagama kolmandates riikides teostatavate ja kolmandate riikidega seotud meetmete koordineerituse, nagu on sätestatud määruse (EL) nr .../2013 [horisontaalne määrus] artikli 3 lõikes 4a. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Komisjon ja ELi liikmesriigid peavad koos Euroopa välisteenistusega tagama kolmandates riikides teostatavate ja kolmandate riikidega seotud meetmete koordineerituse, nagu on sätestatud määruse (EL) nr .../2013 [horisontaalne määrus] artikli 3 lõikes 4a.

Muudatusettepanek 48

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Iga-aastased assigneeringud kinnitavad eelarvepädevad institutsioonid
  finantsraamistiku piires
  . | 2.   
  Fondi
  iga-aastased assigneeringud kinnitavad eelarvepädevad institutsioonid
  , ilma et see piiraks määruse (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020) ning Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahelise xxx/201z institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) sätete kohaldamist
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Iga-aastased assigneeringud kinnitavad eelarvepädevad institutsioonid
  finantsraamistiku piires
  .

2.   
  Fondi
  iga-aastased assigneeringud kinnitavad eelarvepädevad institutsioonid
  , ilma et see piiraks määruse (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020) ning Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahelise xxx/201z institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) sätete kohaldamist
  .

Muudatusettepanek 49

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Rahastamisvahendi eelarvet täidetakse koostöös liikmesriikidega kooskõlas määruse (EL) nr XXXX/2012 [uus finantsmäärus] artikli 55 lõike 1 punktiga b
  , välja arvatud artiklis 7 osutatud liidu meetmete, artikli 8 lõikes 1 osutatud tehnilise abi ja artiklis 9 osutatud erakorralise abi puhul
  . | 4.   Rahastamisvahendi eelarvet täidetakse
  otsese või kaudse eelarve haldamise raames (artiklis 7 osutatud liidu meetmed, artikli 8 lõikes 1 osutatud tehniline abi ja artiklis 9 osutatud erakorraline abi) või
  koostöös liikmesriikidega kooskõlas määruse (EL) nr XXXX/2012 [uus finantsmäärus] artikli 55 lõike 1 punktiga b. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4.   Rahastamisvahendi eelarvet täidetakse koostöös liikmesriikidega kooskõlas määruse (EL) nr XXXX/2012 [uus finantsmäärus] artikli 55 lõike 1 punktiga b
  , välja arvatud artiklis 7 osutatud liidu meetmete, artikli 8 lõikes 1 osutatud tehnilise abi ja artiklis 9 osutatud erakorralise abi puhul
  .

4.   Rahastamisvahendi eelarvet täidetakse
  otsese või kaudse eelarve haldamise raames (artiklis 7 osutatud liidu meetmed, artikli 8 lõikes 1 osutatud tehniline abi ja artiklis 9 osutatud erakorraline abi) või
  koostöös liikmesriikidega kooskõlas määruse (EL) nr XXXX/2012 [uus finantsmäärus] artikli 55 lõike 1 punktiga b.

Selgitus

Liidu eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega peaks olema erand ja mitte reegel (vt finantsmääruse artikkel 55).

Muudatusettepanek 50

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4 a.
     
  ELi toimimise lepingu artikli 317 kohaselt on lõplik vastutus liidu eelarve täitmise eest komisjonil. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4 a.
     
  ELi toimimise lepingu artikli 317 kohaselt on lõplik vastutus liidu eelarve täitmise eest komisjonil.

Selgitus

ELi toimimise lepingu artikli 317 kohaselt on lõplik vastutus liidu eelarve täitmise eest komisjonil.

Muudatusettepanek 51

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   Koguvahendeid
  kasutatakse soovituslikult
  järgmiselt: | 5.   
  Ilma et see piiraks eelarvepädevate institutsioonide õigusi, kasutatakse
  koguvahendeid järgmiselt: |
| a) | 564 miljonit eurot
  liikmesriikide riiklike programmide jaoks; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

5.   Koguvahendeid
  kasutatakse soovituslikult
  järgmiselt:

5.   
  Ilma et see piiraks eelarvepädevate institutsioonide õigusi, kasutatakse
  koguvahendeid järgmiselt:

a)

564 miljonit eurot
  liikmesriikide riiklike programmide jaoks;

| a) | 55 %
  liikmesriikide riiklike programmide jaoks; |
| --- | --- |

a)

55 %
  liikmesriikide riiklike programmide jaoks;

| b) | 564 miljonit eurot
  komisjoni algatusel liidu meetmete, erakorralise abi ja tehnilise abi jaoks. |
| --- | --- |

b)

564 miljonit eurot
  komisjoni algatusel liidu meetmete, erakorralise abi ja tehnilise abi jaoks.

| b) | 45 %
  komisjoni algatusel liidu meetmete, erakorralise abi ja tehnilise abi jaoks. |
| --- | --- |

b)

45 %
  komisjoni algatusel liidu meetmete, erakorralise abi ja tehnilise abi jaoks.

Muudatusettepanek 52

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 7.
     
  Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja arendamisega seotud riigid osalevad rahastamisvahendis vastavalt käesolevale määrusele. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

7.
     
  Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja arendamisega seotud riigid osalevad rahastamisvahendis vastavalt käesolevale määrusele.

välja jäetud

Selgitus

Käesolev määrus ei ole Schengeni acquis' edasiarendus.

Muudatusettepanek 53

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 8.
     
  Kehtestatakse kord, millega nähakse ette kõnealuste riikide osamaksud rahastamisvahendisse ja osalemiseks vajalikud lisaeeskirjad, sealhulgas sätted, millega tagatakse liidu finantshuvide kaitse ja kontrollikoja auditeerimisalased volitused.




  Kõnealuste riikide osamaksud lisatakse liidu eelarvest lõike 1 kohaselt kasutatavatele koguvahenditele. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

8.
     
  Kehtestatakse kord, millega nähakse ette kõnealuste riikide osamaksud rahastamisvahendisse ja osalemiseks vajalikud lisaeeskirjad, sealhulgas sätted, millega tagatakse liidu finantshuvide kaitse ja kontrollikoja auditeerimisalased volitused.

Kõnealuste riikide osamaksud lisatakse liidu eelarvest lõike 1 kohaselt kasutatavatele koguvahenditele.

välja jäetud

Selgitus

Käesolev määrus ei ole Schengeni acquis' edasiarendus.

Muudatusettepanek 54

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Riiklike programmidega, mida kontrollib ja mille kiidab heaks komisjon kooskõlas määruse (EL) nr XXX/2012 [horisontaalne määrus] artikliga 14,
  keskenduvad
  liikmesriigid käesoleva määruse lisas loetletud liidu strateegiliste prioriteetidega seotud
  projektidele
  . | 2.   Riiklike programmidega, mida kontrollib ja mille kiidab heaks komisjon kooskõlas määruse (EL) nr XXX/2012 [horisontaalne määrus] artikliga 14,
  rakendavad
  liikmesriigid käesoleva määruse lisas loetletud liidu strateegiliste prioriteetidega seotud
  projekte
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Riiklike programmidega, mida kontrollib ja mille kiidab heaks komisjon kooskõlas määruse (EL) nr XXX/2012 [horisontaalne määrus] artikliga 14,
  keskenduvad
  liikmesriigid käesoleva määruse lisas loetletud liidu strateegiliste prioriteetidega seotud
  projektidele
  .

2.   Riiklike programmidega, mida kontrollib ja mille kiidab heaks komisjon kooskõlas määruse (EL) nr XXX/2012 [horisontaalne määrus] artikliga 14,
  rakendavad
  liikmesriigid käesoleva määruse lisas loetletud liidu strateegiliste prioriteetidega seotud
  projekte
  .

Selgitus

Riiklikes programmides tuleks keskenduda projektidele, millega reageeritakse liidu strateegilisele prioriteetidele, mis on loetletud määruse lisas.

Muudatusettepanek 55

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Komisjoni algatusel võib rahastamisvahendit kasutada, et rahastada riikidevahelisi meetmeid või liidu erihuvidele vastavaid meetmeid (edaspidi „liidu meetmed”), mis on seotud artiklis 3 osutatud üldiste, konkreetsete ja fondi toimimisega seotud eesmärkidega. | 1.   Komisjoni algatusel võib rahastamisvahendit kasutada, et rahastada riikidevahelisi meetmeid või liidu erihuvidele vastavaid meetmeid (edaspidi „liidu meetmed”), mis on seotud artiklis 3 osutatud üldiste, konkreetsete ja fondi toimimisega seotud eesmärkidega.
  Kõik sellised meetmed on vastavuses Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud õiguste ja põhimõtetega ning andmekaitset ja eraelu puutumatust käsitlevate liidu õigusnormidega. Vastavuse tagamiseks võivad kõnealuseid meetmeid hinnata Euroopa andmekaitseinspektor, Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet ning teised asjaomased järelevalveasutused ja -organid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Komisjoni algatusel võib rahastamisvahendit kasutada, et rahastada riikidevahelisi meetmeid või liidu erihuvidele vastavaid meetmeid (edaspidi „liidu meetmed”), mis on seotud artiklis 3 osutatud üldiste, konkreetsete ja fondi toimimisega seotud eesmärkidega.

1.   Komisjoni algatusel võib rahastamisvahendit kasutada, et rahastada riikidevahelisi meetmeid või liidu erihuvidele vastavaid meetmeid (edaspidi „liidu meetmed”), mis on seotud artiklis 3 osutatud üldiste, konkreetsete ja fondi toimimisega seotud eesmärkidega.
  Kõik sellised meetmed on vastavuses Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud õiguste ja põhimõtetega ning andmekaitset ja eraelu puutumatust käsitlevate liidu õigusnormidega. Vastavuse tagamiseks võivad kõnealuseid meetmeid hinnata Euroopa andmekaitseinspektor, Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet ning teised asjaomased järelevalveasutused ja -organid.

Selgitus

Sõltumatu järelevalve peaks tagama kõikide meetmete vastavuse andmekaitsestandarditele ja põhiõigustele, sealhulgas eraelu puutumatusele.

Muudatusettepanek 56

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 2 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Selleks et olla rahastamiskõlblikud, peavad liidu meetmed olema kooskõlas asjaomastes liidu strateegiates, programmides, riski- ja ohuhinnangutes kindlaksmääratud prioriteetidega ning eelkõige toetama: | 2.   Selleks et olla rahastamiskõlblikud, peavad liidu meetmed olema kooskõlas asjaomastes liidu strateegiates, programmides, riski- ja ohuhinnangutes kindlaksmääratud
  ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt heaks kiidetud
  prioriteetidega ning eelkõige toetama: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Selleks et olla rahastamiskõlblikud, peavad liidu meetmed olema kooskõlas asjaomastes liidu strateegiates, programmides, riski- ja ohuhinnangutes kindlaksmääratud prioriteetidega ning eelkõige toetama:

2.   Selleks et olla rahastamiskõlblikud, peavad liidu meetmed olema kooskõlas asjaomastes liidu strateegiates, programmides, riski- ja ohuhinnangutes kindlaksmääratud
  ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt heaks kiidetud
  prioriteetidega ning eelkõige toetama:

Selgitus

Rahalisi vahendeid ei tohiks mingil juhul kasutada selliste meetmete või tavade rahastamiseks, mida ei ole esmalt heaks kiidetud poliitilise kokkuleppega Euroopa Parlamendi ja nõukogu tasandil.

Muudatusettepanek 57

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 2 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| c) | analüüsivaid, järelevalve- ja hindamismeetmeid, sealhulgas ohu-, riski- ja mõjuhinnanguid, liidu õiguse ja liikmesriikides liidu poliitikaeesmärkide rakendamise järelevalve projekte; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

c)

analüüsivaid, järelevalve- ja hindamismeetmeid, sealhulgas ohu-, riski- ja mõjuhinnanguid, liidu õiguse ja liikmesriikides liidu poliitikaeesmärkide rakendamise järelevalve projekte;

| c) | analüüsivaid, järelevalve- ja hindamismeetmeid, sealhulgas ohu-, riski- ja mõjuhinnanguid,
  mis põhinevad tõenditel ning on kooskõlas
  liidu
  prioriteetide ja algatustega, mille on heaks kiitnud Euroopa Parlament ja nõukogu, ning liidu
  õiguse ja liikmesriikides liidu poliitikaeesmärkide rakendamise järelevalve projekte; |
| --- | --- |

c)

analüüsivaid, järelevalve- ja hindamismeetmeid, sealhulgas ohu-, riski- ja mõjuhinnanguid,
  mis põhinevad tõenditel ning on kooskõlas
  liidu
  prioriteetide ja algatustega, mille on heaks kiitnud Euroopa Parlament ja nõukogu, ning liidu
  õiguse ja liikmesriikides liidu poliitikaeesmärkide rakendamise järelevalve projekte;

Selgitus

Rahalisi vahendeid ei tohiks mingil juhul kasutada selliste meetmete või tavade rahastamiseks, mida ei ole esmalt heaks kiidetud poliitilise kokkuleppega Euroopa Parlamendi ja nõukogu tasandil.

Muudatusettepanek 58

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 2 – punkt f

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| f) | tehniliste seadmete, turvaliste rajatiste, infrastruktuuri, nendega seotud hoonete ja süsteemide, eelkõige info- ja kommunikatsioonitehnoloogia süsteemide ja nende osade omandamine ja/või täiendav ajakohastamine liidu tasandil, sealhulgas eelkõige küberkuritegevuse vastase võitluse Euroopa keskusega tehtava küberkuritegevuse alase Euroopa koostöö parandamiseks; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

f)

tehniliste seadmete, turvaliste rajatiste, infrastruktuuri, nendega seotud hoonete ja süsteemide, eelkõige info- ja kommunikatsioonitehnoloogia süsteemide ja nende osade omandamine ja/või täiendav ajakohastamine liidu tasandil, sealhulgas eelkõige küberkuritegevuse vastase võitluse Euroopa keskusega tehtava küberkuritegevuse alase Euroopa koostöö parandamiseks;

| f) | tehniliste seadmete,
  oskusteabe,
  turvaliste rajatiste, infrastruktuuri, nendega seotud hoonete ja süsteemide, eelkõige info- ja kommunikatsioonitehnoloogia süsteemide ja nende osade omandamine ja/või täiendav ajakohastamine liidu tasandil, sealhulgas eelkõige küberkuritegevuse vastase võitluse Euroopa keskusega tehtava küberkuritegevuse alase Euroopa koostöö parandamiseks; |
| --- | --- |

f)

tehniliste seadmete,
  oskusteabe,
  turvaliste rajatiste, infrastruktuuri, nendega seotud hoonete ja süsteemide, eelkõige info- ja kommunikatsioonitehnoloogia süsteemide ja nende osade omandamine ja/või täiendav ajakohastamine liidu tasandil, sealhulgas eelkõige küberkuritegevuse vastase võitluse Euroopa keskusega tehtava küberkuritegevuse alase Euroopa koostöö parandamiseks;

Muudatusettepanek 59

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 – lõige 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   
  Liikmesriikidele eraldatakse soovituslikult 564 miljonit eurot järgmiselt: | 1.   
  Liikmesriikide riiklikele programmidele ette nähtud vahendid jaotatakse järgmiselt: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   
  Liikmesriikidele eraldatakse soovituslikult 564 miljonit eurot järgmiselt:

1.   
  Liikmesriikide riiklikele programmidele ette nähtud vahendid jaotatakse järgmiselt:

Muudatusettepanek 60

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 – lõige 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| a) | 30 %
  proportsionaalselt nende elanike koguarvuga; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

a)

30 %
  proportsionaalselt nende elanike koguarvuga;

| a) | 35 %
  proportsionaalselt nende elanike koguarvuga; |
| --- | --- |

a)

35 %
  proportsionaalselt nende elanike koguarvuga;

Muudatusettepanek 61

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 – lõige 1 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| c) | 10 %
  proportsionaalselt nende rahvusvahelisi lennujaamu ja sadamaid läbivate reisijate arvuga ja veoste kogusega tonnides; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

c)

10 %
  proportsionaalselt nende rahvusvahelisi lennujaamu ja sadamaid läbivate reisijate arvuga ja veoste kogusega tonnides;

| c) | 20 %
  proportsionaalselt nende rahvusvahelisi lennujaamu ja sadamaid läbivate reisijate arvuga ja veoste kogusega tonnides; |
| --- | --- |

c)

20 %
  proportsionaalselt nende rahvusvahelisi lennujaamu ja sadamaid läbivate reisijate arvuga ja veoste kogusega tonnides;

Muudatusettepanek 62

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 – lõige 1 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| d) | 10 % proportsionaalselt direktiivi 2008/114/EÜ kohaselt määratud Euroopa elutähtsate infrastruktuuride arvuga; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

d)

10 % proportsionaalselt direktiivi 2008/114/EÜ kohaselt määratud Euroopa elutähtsate infrastruktuuride arvuga;

välja jäetud

Muudatusettepanek 63

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 – lõige 1 – punkt e

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| e) | 40 %
  pöördvõrdeliselt nende sisemajanduse koguproduktiga (ostujõu standard elaniku kohta). |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

e)

40 %
  pöördvõrdeliselt nende sisemajanduse koguproduktiga (ostujõu standard elaniku kohta).

| e) | 35 %
  pöördvõrdeliselt nende sisemajanduse koguproduktiga (ostujõu standard elaniku kohta). |
| --- | --- |

e)

35 %
  pöördvõrdeliselt nende sisemajanduse koguproduktiga (ostujõu standard elaniku kohta).

Muudatusettepanek 64

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Käesolevas määruses osutatud volitused antakse komisjonile seitsmeks aastaks alates [käesoleva määruse jõustumise kuupäev].
  Volituste delegeerimist uuendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite, tehes seda hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist. | 2.   Käesolevas määruses osutatud volitused antakse komisjonile seitsmeks aastaks alates [käesoleva määruse jõustumise kuupäev]. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Käesolevas määruses osutatud volitused antakse komisjonile seitsmeks aastaks alates [käesoleva määruse jõustumise kuupäev].
  Volituste delegeerimist uuendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite, tehes seda hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.

2.   Käesolevas määruses osutatud volitused antakse komisjonile seitsmeks aastaks alates [käesoleva määruse jõustumise kuupäev].

Muudatusettepanek 65

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   Käesoleva määruse alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole
  kahe
  kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist esitanud selle kohta vastuväiteid või kui mõlemad institutsioonid on enne selle tähtaja möödumist teatanud komisjonile, et neil ei ole õigusaktile vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega
  kahe
  kuu võrra. | 5.   Käesoleva määruse alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole
  kolme
  kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist esitanud selle kohta vastuväiteid või kui mõlemad institutsioonid on enne selle tähtaja möödumist teatanud komisjonile, et neil ei ole õigusaktile vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega
  kolme
  kuu võrra. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

5.   Käesoleva määruse alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole
  kahe
  kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist esitanud selle kohta vastuväiteid või kui mõlemad institutsioonid on enne selle tähtaja möödumist teatanud komisjonile, et neil ei ole õigusaktile vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega
  kahe
  kuu võrra.

5.   Käesoleva määruse alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole
  kolme
  kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist esitanud selle kohta vastuväiteid või kui mõlemad institutsioonid on enne selle tähtaja möödumist teatanud komisjonile, et neil ei ole õigusaktile vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega
  kolme
  kuu võrra.

Muudatusettepanek 66

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.
     
  Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.
     
  Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

välja jäetud

Selgitus

Käesolevas tekstis ei ole kuskil viidatud artikli 12 lõikele 2.

Muudatusettepanek 67

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 15 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule 31. detsembriks 2015 aruande saavutatud tulemuste ning nõukogu otsuse 2007/125/JSK ajavahemikul 2011–2013 rakendamise kvalitatiivsete ja kvantitatiivsete aspektide kohta. | 5.   Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule 31. detsembriks 2015 aruande saavutatud tulemuste ning nõukogu otsuse 2007/125/JSK ajavahemikul 2011–2013 rakendamise kvalitatiivsete ja kvantitatiivsete aspektide kohta.
  Aruandes esitab komisjon konkreetsed tõendid – kui need on olemas – ELi vahendite ja liikmesriikide eelarvete vahel saavutatud täiendavuse ja koostoime kohta ning ELi eelarve tõuget andva mõju kohta liikmesriikidele nõukogu otsuses 2007/125/JSK püstitatud eesmärkide saavutamisel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

5.   Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule 31. detsembriks 2015 aruande saavutatud tulemuste ning nõukogu otsuse 2007/125/JSK ajavahemikul 2011–2013 rakendamise kvalitatiivsete ja kvantitatiivsete aspektide kohta.

5.   Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule 31. detsembriks 2015 aruande saavutatud tulemuste ning nõukogu otsuse 2007/125/JSK ajavahemikul 2011–2013 rakendamise kvalitatiivsete ja kvantitatiivsete aspektide kohta.
  Aruandes esitab komisjon konkreetsed tõendid – kui need on olemas – ELi vahendite ja liikmesriikide eelarvete vahel saavutatud täiendavuse ja koostoime kohta ning ELi eelarve tõuget andva mõju kohta liikmesriikidele nõukogu otsuses 2007/125/JSK püstitatud eesmärkide saavutamisel.

Muudatusettepanek 68

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 15 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 15 a |
| | Hindamine |
| | Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule käesoleva määruse eesmärkide täitmise kohta hindamisaruande hiljemalt 2017. aasta 31. detsembriks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 15 a

Hindamine

Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule käesoleva määruse eesmärkide täitmise kohta hindamisaruande hiljemalt 2017. aasta 31. detsembriks.

Selgitus

Tulemuspõhise lähenemisviisi kohaselt tuleks käesoleva määruse toimimise kohta koostada vahearuanne.

Muudatusettepanek 69

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 16 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komisjoni ettepanekul vaatavad Euroopa Parlament ja nõukogu käesoleva määruse läbi hiljemalt
  30
  . 
  juuniks
  2020. | Komisjoni ettepanekul vaatavad Euroopa Parlament ja nõukogu käesoleva määruse läbi hiljemalt
  1. juuniks
   2020. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Komisjoni ettepanekul vaatavad Euroopa Parlament ja nõukogu käesoleva määruse läbi hiljemalt
  30
  . 
  juuniks
  2020.

Komisjoni ettepanekul vaatavad Euroopa Parlament ja nõukogu käesoleva määruse läbi hiljemalt
  1. juuniks
   2020.

Muudatusettepanek 70

Ettepanek võtta vastu määrus

1. lisa – punkt 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | Meetmed, millega tõkestatakse piiriülest, rasket ja organiseeritud kuritegevust, eelkõige uimastikaubandust, inimkaubandust ja laste seksuaalset ärakasutamist, ning võideldakse selle vastu ning projektid, mille raames tehakse kindlaks ja likvideeritakse kuritegelikke võrgustikke, kaitstakse majandust kuritegevuse sissetungi eest ning vähendatakse finantsstiimuleid kuritegelikul teel saadud vara arestimise, külmutamise ja konfiskeerimise teel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

—

Meetmed, millega tõkestatakse piiriülest, rasket ja organiseeritud kuritegevust, eelkõige uimastikaubandust, inimkaubandust ja laste seksuaalset ärakasutamist, ning võideldakse selle vastu ning projektid, mille raames tehakse kindlaks ja likvideeritakse kuritegelikke võrgustikke, kaitstakse majandust kuritegevuse sissetungi eest ning vähendatakse finantsstiimuleid kuritegelikul teel saadud vara arestimise, külmutamise ja konfiskeerimise teel.

| — | Meetmed, millega tõkestatakse piiriülest, rasket ja organiseeritud kuritegevust, eelkõige uimastikaubandust, inimkaubandust, laste seksuaalset ärakasutamist ja
  laste väärkohtlemist kujutava visuaalse materjali levitamist
  , ning võideldakse selle vastu, ning projektid, mille raames tehakse kindlaks ja likvideeritakse kuritegelikke võrgustikke, kaitstakse majandust kuritegevuse sissetungi eest ning vähendatakse finantsstiimuleid kuritegelikul teel saadud vara arestimise, külmutamise ja konfiskeerimise teel. |
| --- | --- |

—

Meetmed, millega tõkestatakse piiriülest, rasket ja organiseeritud kuritegevust, eelkõige uimastikaubandust, inimkaubandust, laste seksuaalset ärakasutamist ja
  laste väärkohtlemist kujutava visuaalse materjali levitamist
  , ning võideldakse selle vastu, ning projektid, mille raames tehakse kindlaks ja likvideeritakse kuritegelikke võrgustikke, kaitstakse majandust kuritegevuse sissetungi eest ning vähendatakse finantsstiimuleid kuritegelikul teel saadud vara arestimise, külmutamise ja konfiskeerimise teel.

Muudatusettepanek 71

Ettepanek võtta vastu määrus

1. lisa – uus punkt viimase punkti järel

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | — | Meetmed, millega püütakse saavutada tihedamat partnerlust liidu ja kolmandate riikide (eriti liidu välispiiridel asuvate riikide) vahel, ning rakenduskavade koostamine ja elluviimine, et saavutada ELi ülalnimetatud strateegilised prioriteedid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

—

Meetmed, millega püütakse saavutada tihedamat partnerlust liidu ja kolmandate riikide (eriti liidu välispiiridel asuvate riikide) vahel, ning rakenduskavade koostamine ja elluviimine, et saavutada ELi ülalnimetatud strateegilised prioriteedid.

---

(1)  
  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0266.

---

| 30.12.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 440/301 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 440/301

---

P7_TA(2013)0023

ELi ja Iraagi vaheline partnerlus- ja koostööleping ***

Euroopa Parlamendi 17. jaanuari 2013. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Iraagi Vabariigi vahelise partnerlus- ja koostöölepingu sõlmimise kohta (10209/2012 – C7-0189/2012 – 2010/0310(NLE))

(Nõusolek)

(2015/C 440/32)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (10209/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (10209/2012),

| — | võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Iraagi Vabariigi vahelise partnerlus- ja koostöölepingu eelnõu (05784/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Iraagi Vabariigi vahelise partnerlus- ja koostöölepingu eelnõu (05784/2011),

| — | võttes arvesse taotlust nõusoleku saamiseks, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 79 lõikele 3, artiklitele 91 ja 100, artikli 192 lõikele 1, artiklitele 194, 207 ja 209 ning artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C7-0189/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse taotlust nõusoleku saamiseks, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 79 lõikele 3, artiklitele 91 ja 100, artikli 192 lõikele 1, artiklitele 194, 207 ja 209 ning artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C7-0189/2012),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 7,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni soovitust ning rahvusvahelise kaubanduse komisjoni arvamust (A7-0411/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni soovitust ning rahvusvahelise kaubanduse komisjoni arvamust (A7-0411/2012),

| 1. | annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Iraagi Vabariigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Iraagi Vabariigi valitsusele ja parlamendile.

---

| 30.12.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 440/302 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 440/302

---

P7_TA(2013)0025

Vaheleping, millega luuakse Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide ning EÜ vaheline majanduspartnerluslepingu raamistik ***

Euroopa Parlamendi 17. jaanuari 2013. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu otsuse eelnõu kohta, millega sõlmitakse vaheleping, millega luuakse ühelt poolt Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise majanduspartnerluslepingu raamistik (11699/2012 – C7-0193/2012 – 2008/0251(NLE))

(Nõusolek)

(2015/C 440/33)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõud (11699/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõud (11699/2012),

| — | võttes arvesse vahelepingut, millega luuakse ühelt poolt Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise majanduspartnerluslepingu raamistik (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vahelepingut, millega luuakse ühelt poolt Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise majanduspartnerluslepingu raamistik (1),

| — | võttes arvesse nõukogu poolt kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõikega 4, artikli 209 lõikega 2 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktiga a esitatud taotlust nõusoleku saamiseks (C7-0193/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu poolt kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõikega 4, artikli 209 lõikega 2 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktiga a esitatud taotlust nõusoleku saamiseks (C7-0193/2012),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 7,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni soovitust ja arengukomisjoni arvamust (A7-0431/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni soovitust ja arengukomisjoni arvamust (A7-0431/2012),

| 1. | annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Madagaskari, Mauritiuse, Seišellide ja Zimbabwe valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Madagaskari, Mauritiuse, Seišellide ja Zimbabwe valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT L 111, 24.4.2012, lk 2.

---