# Uradni list L 333/2015

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 333 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5819. december 2015 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 333

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5819. december 2015

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MEDNARODNI SPORAZUMI |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2015/2399 z dne 26. oktobra 2015 o podpisu Sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Kolumbijo o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje, v imenu Evropske unije, in o njegovi začasni uporabi | 1 |
| | | Sporazum med Evropsko unijo in Republiko Kolumbijo o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje | 3 |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2015/2400 z dne 8. decembra 2015 o sklenitvi, v imenu Evropske unije, Protokola o spremembi k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o ukrepih, enakovrednih tistim iz Direktive Sveta 2003/48/ES o obdavčevanju dohodka od prihrankov v obliki plačil obresti | 10 |
| | | Protokol o spremembi k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o ukrepih, enakovrednih tistim iz Direktive Sveta 2003/48/ES o obdavčevanju dohodka od prihrankov v obliki plačil obresti | 12 |
| | | UREDBE |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/2401 z dne 2. oktobra 2015 o vsebini in delovanju registra evropskih političnih strank in fundacij | 50 |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/2402 z dne 12. oktobra 2015 o pregledu harmoniziranih referenčnih vrednosti izkoristkov za ločeno proizvodnjo električne energije in toplote pri uporabi Direktive 2012/27/EU Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Izvedbenega sklepa Komisije 2011/877/EU | 54 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/2403 z dne 15. decembra 2015 o določitvi skupnih smernic o standardih in tehnikah za onesposobitev, ki zagotavljajo nepreklicno neuporabnost onesposobljenega strelnega orožja (
  1
  ) | 62 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/2404 z dne 16. decembra 2015 o izvajanju odbitkov od ribolovnih kvot, ki so na voljo za nekatere staleže rib v letu 2015, zaradi prelova drugih staležev rib v preteklih letih in o spremembi Izvedbene uredbe (EU) 2015/1801 | 73 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/2405 z dne 18. decembra 2015 o odprtju in upravljanju tarifnih kvot EU za kmetijske proizvode s poreklom iz Ukrajine | 89 |
| | * | Uredba Komisije (EU) 2015/2406 z dne 18. decembra 2015 o spremembi Uredbe (ES) št. 1126/2008 o sprejetju nekaterih mednarodnih računovodskih standardov v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta glede Mednarodnega računovodskega standarda 1 (
  1
  ) | 97 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/2407 z dne 18. decembra 2015 o podaljšanju odstopanja od Uredbe Sveta (ES) št. 1967/2006 glede najmanjše oddaljenosti od obale in najmanjše morske globine za potegalke odprtega morja za lovljenje belega glavača (Aphia minuta) v določenih teritorialnih vodah Italije | 104 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/2408 z dne 18. decembra 2015 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 108 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/2409 z dne 18. decembra 2015 o določitvi količin, ki se bodo dodale količini, določeni za podobdobje od 1. aprila do 30. junija 2016 v okviru tarifne kvote, odprte z Uredbo (ES) št. 536/2007 za perutninsko meso s poreklom iz Združenih držav Amerike | 110 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/2410 z dne 18. decembra 2015 o določitvi količin, ki se dodajo količini, določeni za podobdobje od 1. aprila do 30. junija 2016 v okviru tarifnih kvot, ki so z Izvedbeno uredbo (EU) 2015/2077 odprte za jajca, jajčne proizvode in albumine s poreklom iz Ukrajine | 112 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/2411 z dne 18. decembra 2015 o določitvi količin, ki jih je treba dodati količini, določeni za podobdobje od 1. aprila do 30. junija 2016 v okviru tarifnih kvot, ki so z Uredbo (ES) št. 1384/2007 odprte za perutninsko meso s poreklom iz Izraela | 114 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/2412 z dne 18. decembra 2015 o določitvi količin, ki jih je treba dodati količini, določeni za podobdobje od 1. aprila do 30. junija 2016 v okviru tarifnih kvot, ki so z Uredbo (ES) št. 442/2009 odprte v sektorju prašičjega mesa | 116 |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep političnega in varnostnega odbora (SZVP) 2015/2413 z dne 9. decembra 2015 o podaljšanju mandata vodje policijske misije Evropske unije v Afganistanu (EUPOL AFGHANISTAN) (EUPOL Afghanistan/2/2015) | 118 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2015/2414 z dne 17. decembra 2015 o omejeni objavi sklica na harmonizirani standard EN 521:2006 Specifikacije za plinske aparate na utekočinjeni naftni plin – Prenosni aparati, ki delujejo s tlakom uparjenega plina v skladu z Direktivo 2009/142/ES Evropskega parlamenta in Sveta v Uradnem listu Evropske unije

  (notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 9145)

   (
  1
  ) | 120 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2015/2415 z dne 17. decembra 2015 o odobritvi spremenjenih pravil o porazdelitvi prometa za letališča Milano Malpensa, Milano Linate in Orio al Serio (Bergamo) v skladu s členom 19 Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 9177) | 124 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2015/2416 z dne 17. decembra 2015 o priznanju nekaterih območij Združenih držav Amerike kot nenapadenih z Agrilus planipennis Fairmaire
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 9185) | 128 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2015/2417 z dne 17. decembra 2015 o spremembi Izvedbenega sklepa (EU) 2015/789 glede ukrepov za preprečevanje vnosa organizma Xylella fastidiosa (Wells et al.) v Unijo in njegovega širjenja znotraj Unije
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 9191) | 143 |
| | * | Sklep Komisije (EU) 2015/2418 z dne 18. decembra 2015 o spremembi Sklepa 1999/352/ES, ESPJ, Euratom o ustanovitvi Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) | 148 |
| | | PRIPOROČILA |
| | * | Priporočilo (EU) 2015/2419 z dne 16. marca 2015 o izvajanju pridružitvenega načrta EU-Ukrajina | 150 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

MEDNARODNI SPORAZUMI

*

Sklep Sveta (EU) 2015/2399 z dne 26. oktobra 2015 o podpisu Sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Kolumbijo o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje, v imenu Evropske unije, in o njegovi začasni uporabi

1

Sporazum med Evropsko unijo in Republiko Kolumbijo o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje

3

*

Sklep Sveta (EU) 2015/2400 z dne 8. decembra 2015 o sklenitvi, v imenu Evropske unije, Protokola o spremembi k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o ukrepih, enakovrednih tistim iz Direktive Sveta 2003/48/ES o obdavčevanju dohodka od prihrankov v obliki plačil obresti

10

Protokol o spremembi k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o ukrepih, enakovrednih tistim iz Direktive Sveta 2003/48/ES o obdavčevanju dohodka od prihrankov v obliki plačil obresti

12

UREDBE

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/2401 z dne 2. oktobra 2015 o vsebini in delovanju registra evropskih političnih strank in fundacij

50

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/2402 z dne 12. oktobra 2015 o pregledu harmoniziranih referenčnih vrednosti izkoristkov za ločeno proizvodnjo električne energije in toplote pri uporabi Direktive 2012/27/EU Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Izvedbenega sklepa Komisije 2011/877/EU

54

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/2403 z dne 15. decembra 2015 o določitvi skupnih smernic o standardih in tehnikah za onesposobitev, ki zagotavljajo nepreklicno neuporabnost onesposobljenega strelnega orožja (
  1
  )

1

62

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/2404 z dne 16. decembra 2015 o izvajanju odbitkov od ribolovnih kvot, ki so na voljo za nekatere staleže rib v letu 2015, zaradi prelova drugih staležev rib v preteklih letih in o spremembi Izvedbene uredbe (EU) 2015/1801

73

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/2405 z dne 18. decembra 2015 o odprtju in upravljanju tarifnih kvot EU za kmetijske proizvode s poreklom iz Ukrajine

89

*

Uredba Komisije (EU) 2015/2406 z dne 18. decembra 2015 o spremembi Uredbe (ES) št. 1126/2008 o sprejetju nekaterih mednarodnih računovodskih standardov v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta glede Mednarodnega računovodskega standarda 1 (
  1
  )

1

97

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/2407 z dne 18. decembra 2015 o podaljšanju odstopanja od Uredbe Sveta (ES) št. 1967/2006 glede najmanjše oddaljenosti od obale in najmanjše morske globine za potegalke odprtega morja za lovljenje belega glavača (Aphia minuta) v določenih teritorialnih vodah Italije

Aphia minuta

104

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/2408 z dne 18. decembra 2015 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

108

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/2409 z dne 18. decembra 2015 o določitvi količin, ki se bodo dodale količini, določeni za podobdobje od 1. aprila do 30. junija 2016 v okviru tarifne kvote, odprte z Uredbo (ES) št. 536/2007 za perutninsko meso s poreklom iz Združenih držav Amerike

110

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/2410 z dne 18. decembra 2015 o določitvi količin, ki se dodajo količini, določeni za podobdobje od 1. aprila do 30. junija 2016 v okviru tarifnih kvot, ki so z Izvedbeno uredbo (EU) 2015/2077 odprte za jajca, jajčne proizvode in albumine s poreklom iz Ukrajine

112

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/2411 z dne 18. decembra 2015 o določitvi količin, ki jih je treba dodati količini, določeni za podobdobje od 1. aprila do 30. junija 2016 v okviru tarifnih kvot, ki so z Uredbo (ES) št. 1384/2007 odprte za perutninsko meso s poreklom iz Izraela

114

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/2412 z dne 18. decembra 2015 o določitvi količin, ki jih je treba dodati količini, določeni za podobdobje od 1. aprila do 30. junija 2016 v okviru tarifnih kvot, ki so z Uredbo (ES) št. 442/2009 odprte v sektorju prašičjega mesa

116

SKLEPI

*

Sklep političnega in varnostnega odbora (SZVP) 2015/2413 z dne 9. decembra 2015 o podaljšanju mandata vodje policijske misije Evropske unije v Afganistanu (EUPOL AFGHANISTAN) (EUPOL Afghanistan/2/2015)

118

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2015/2414 z dne 17. decembra 2015 o omejeni objavi sklica na harmonizirani standard EN 521:2006 Specifikacije za plinske aparate na utekočinjeni naftni plin – Prenosni aparati, ki delujejo s tlakom uparjenega plina v skladu z Direktivo 2009/142/ES Evropskega parlamenta in Sveta v Uradnem listu Evropske unije

  (notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 9145)

   (
  1
  )

Uradnem listu Evropske unije

(notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 9145)

1

120

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2015/2415 z dne 17. decembra 2015 o odobritvi spremenjenih pravil o porazdelitvi prometa za letališča Milano Malpensa, Milano Linate in Orio al Serio (Bergamo) v skladu s členom 19 Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 9177)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 9177)

124

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2015/2416 z dne 17. decembra 2015 o priznanju nekaterih območij Združenih držav Amerike kot nenapadenih z Agrilus planipennis Fairmaire
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 9185)

Agrilus planipennis

(notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 9185)

128

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2015/2417 z dne 17. decembra 2015 o spremembi Izvedbenega sklepa (EU) 2015/789 glede ukrepov za preprečevanje vnosa organizma Xylella fastidiosa (Wells et al.) v Unijo in njegovega širjenja znotraj Unije
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 9191)

Xylella fastidiosa

(notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 9191)

143

*

Sklep Komisije (EU) 2015/2418 z dne 18. decembra 2015 o spremembi Sklepa 1999/352/ES, ESPJ, Euratom o ustanovitvi Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF)

148

PRIPOROČILA

*

Priporočilo (EU) 2015/2419 z dne 16. marca 2015 o izvajanju pridružitvenega načrta EU-Ukrajina

150

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

MEDNARODNI SPORAZUMI

| 19.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 333/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 333/1

---

SKLEP SVETA (EU) 2015/2399

z dne 26. oktobra 2015

o podpisu Sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Kolumbijo o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje, v imenu Evropske unije, in o njegovi začasni uporabi

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 77(2)(a) v povezavi s členom 218(5) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Uredbo (EU) št. 509/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je bil sklic na Republiko Kolumbijo prenesen iz Priloge I v Prilogo II k Uredbi Sveta (ES) št. 539/2001 (2). |
| --- | --- |

(1)

Z Uredbo (EU) št. 509/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je bil sklic na Republiko Kolumbijo prenesen iz Priloge I v Prilogo II k Uredbi Sveta (ES) št. 539/2001 (2).

| (2) | Navedeni sklic na Republiko Kolumbijo je opremljen z opombo, v kateri je navedeno, da se izvzetje iz vizumske obveznosti uporablja od dneva začetka veljavnosti sporazuma o izvzetju iz vizumske obveznosti, ki se sklene z Evropsko unijo. |
| --- | --- |

(2)

Navedeni sklic na Republiko Kolumbijo je opremljen z opombo, v kateri je navedeno, da se izvzetje iz vizumske obveznosti uporablja od dneva začetka veljavnosti sporazuma o izvzetju iz vizumske obveznosti, ki se sklene z Evropsko unijo.

| (3) | Na podlagi Uredbe (EU) št. 509/2014 je Komisija ocenila stanje Republike Kolumbije glede na merila iz navedene uredbe. Komisija je 29. oktobra 2014 sprejela poročilo, v katerem je sklenila, da je zaradi znatnega izboljšanja gospodarskih, družbenih in varnostnih razmer v Kolumbiji v zadnjih letih upravičeno, da se državljani Kolumbije izvzamejo iz vizumske obveznosti, ko potujejo v Evropsko unijo. |
| --- | --- |

(3)

Na podlagi Uredbe (EU) št. 509/2014 je Komisija ocenila stanje Republike Kolumbije glede na merila iz navedene uredbe. Komisija je 29. oktobra 2014 sprejela poročilo, v katerem je sklenila, da je zaradi znatnega izboljšanja gospodarskih, družbenih in varnostnih razmer v Kolumbiji v zadnjih letih upravičeno, da se državljani Kolumbije izvzamejo iz vizumske obveznosti, ko potujejo v Evropsko unijo.

| (4) | Svet je 19. maja 2015 sprejel sklep, s katerim je Komisijo pooblastil, da začne pogajanja z Republiko Kolumbijo za sklenitev sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Kolumbijo o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje (v nadaljnjem besedilu: Sporazum). |
| --- | --- |

(4)

Svet je 19. maja 2015 sprejel sklep, s katerim je Komisijo pooblastil, da začne pogajanja z Republiko Kolumbijo za sklenitev sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Kolumbijo o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje (v nadaljnjem besedilu: Sporazum).

| (5) | Pogajanja o Sporazumu so bila 20. maja 2015 in so se uspešno končala s parafiranjem navedenega sporazuma 9. junija 2015. |
| --- | --- |

(5)

Pogajanja o Sporazumu so bila 20. maja 2015 in so se uspešno končala s parafiranjem navedenega sporazuma 9. junija 2015.

| (6) | Sporazum bi bilo treba podpisati, izjave, priložene k Sporazumu, pa bi bilo treba odobriti v imenu Unije. Sporazum bi bilo treba začasno uporabljati od dneva po tem, ko je bil Sporazum podpisan, do zaključka postopkov, potrebnih za njegovo formalno sklenitev. |
| --- | --- |

(6)

Sporazum bi bilo treba podpisati, izjave, priložene k Sporazumu, pa bi bilo treba odobriti v imenu Unije. Sporazum bi bilo treba začasno uporabljati od dneva po tem, ko je bil Sporazum podpisan, do zaključka postopkov, potrebnih za njegovo formalno sklenitev.

| (7) | Ta sklep predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda, pri katerem Združeno kraljestvo ne sodeluje v skladu s Sklepom Sveta 2000/365/ES (3). Združeno kraljestvo torej ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanj ni zavezujoč in se v njem ne uporablja. |
| --- | --- |

(7)

Ta sklep predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda, pri katerem Združeno kraljestvo ne sodeluje v skladu s Sklepom Sveta 2000/365/ES (3). Združeno kraljestvo torej ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanj ni zavezujoč in se v njem ne uporablja.

| (8) | Ta sklep predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda, pri katerem Irska ne sodeluje v skladu s Sklepom Sveta 2002/192/ES (4). Irska torej ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja – |
| --- | --- |

(8)

Ta sklep predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda, pri katerem Irska ne sodeluje v skladu s Sklepom Sveta 2002/192/ES (4). Irska torej ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Podpis Sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Kolumbijo o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) se odobri v imenu Unije, s pridržkom sklenitve navedenega sporazuma.

Besedilo Sporazuma je priloženo temu sklepu.

Člen 2

Izjave, priložene k temu sklepu, se odobrijo v imenu Unije.

Člen 3

Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e) za podpis Sporazuma v imenu Unije.

Člen 4

Sporazum se začasno uporablja od dneva po tem, ko je bil Sporazum podpisan (5), do zaključka postopkov, potrebnih za njegovo sklenitev.

Člen 5

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Luxembourgu, 26. oktobra 2015

Za Svet

Predsednica

C. DIESCHBOURG

---

(1)  Uredba (EU) št. 509/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 539/2001 o seznamu tretjih držav, katerih državljani morajo pri prehodu zunanjih meja imeti vizume, in držav, katerih državljani so oproščeni te zahteve (UL L 149, 20.5.2014, str. 67).

1

(2)  Uredba Sveta (ES) št. 539/2001 z dne 15. marca 2001 o seznamu tretjih držav, katerih državljani morajo pri prehodu zunanjih meja imeti vizume, in držav, katerih državljani so oproščeni te zahteve (UL L 81, 21.3.2001, str. 1).

2

(3)  Sklep Sveta 2000/365/ES z dne 29. maja 2000 o prošnji Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska za sodelovanje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda (UL L 131, 1.6.2000, str. 43).

3

(4)  Sklep Sveta 2002/192/ES z dne 28. februarja 2002 o prošnji Irske, da sodeluje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda (UL L 64, 7.3.2002, str. 20).

4

(5)  Generalni sekretariat Sveta bo v Uradnem listu Evropske unije objavil datum podpisa Sporazuma.

5

Uradnem listu Evropske unije

---

| 19.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 333/3 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 333/3

---

SPORAZUM

med Evropsko unijo in Republiko Kolumbijo o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje

EVROPSKA UNIJA, v nadaljnjem besedilu: Unija ali EU, in

REPUBLIKA KOLUMBIJA, v nadaljnjem besedilu: Kolumbija,

v nadaljnjem besedilu skupaj: pogodbenici, STA SE –

Z NAMENOM nadaljnjega razvoja prijateljskih odnosov med pogodbenicama in v želji po olajšanju potovanja svojim državljanom z zagotovitvijo vstopa in kratkoročnega bivanja brez vizumov,

OB UPOŠTEVANJU Uredbe (EU) št. 509/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 539/2001 o seznamu tretjih držav, katerih državljani morajo pri prehodu zunanjih meja imeti vizume, in držav, katerih državljani so oproščeni te zahteve (1), s katero je bilo med drugim 19 tretjih držav, vključno s Kolumbijo, prenesenih na seznam tretjih držav, katerih državljani so izvzeti iz vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje v državah članicah,

GLEDE NA TO, da člen 1 Uredbe (EU) št. 509/2014 določa, da se za teh 19 držav izvzetje iz vizumske obveznosti uporablja od dne začetka veljavnosti sporazuma o izvzetju iz vizumske obveznosti, ki se sklene z Unijo,

V ŽELJI po varstvu načela enakega obravnavanja vseh državljanov EU,

OB UPOŠTEVANJU TEGA, da osebe, ki potujejo z namenom opravljanja plačanega dela med svojim kratkoročnim bivanjem, niso zajete v tem sporazumu, zaradi česar se za to kategorijo oseb v zvezi z vizumsko obveznostjo ali njenim izvzetjem in dostopom do zaposlitve še naprej uporabljajo ustrezna pravila prava Unije in nacionalnega prava držav članic ter nacionalnega prava Kolumbije,

OB UPOŠTEVANJU Protokola o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice ter Protokola o schengenskem pravnem redu, vključenem v okvir Evropske unije, ki sta priložena Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, ter s potrditvijo, da se določbe tega sporazuma za Združeno kraljestvo in Irsko ne uporabljajo –

DOGOVORILI O NASLEDNJEM:

Člen 1

Namen

Ta sporazum državljanom Unije in državljanom Kolumbije omogoča potovanje brez vizumov na ozemlje druge pogodbenice za obdobje največ 90 dni v katerem koli 180-dnevnem obdobju.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tem sporazumu:

| (a) | „država članica“ pomeni katero koli državo članico Unije razen Združenega kraljestva in Irske; |
| --- | --- |

(a)

„država članica“ pomeni katero koli državo članico Unije razen Združenega kraljestva in Irske;

| (b) | „državljan Unije“ pomeni državljana države članice, kot je opredeljena v točki (a); |
| --- | --- |

(b)

„državljan Unije“ pomeni državljana države članice, kot je opredeljena v točki (a);

| (c) | „državljan Kolumbije“ pomeni osebo, ki ima državljanstvo Kolumbije; |
| --- | --- |

(c)

„državljan Kolumbije“ pomeni osebo, ki ima državljanstvo Kolumbije;

| (d) | „schengensko območje“ pomeni območje brez notranjih meja, ki zajema ozemlja držav članic, kot so opredeljene v točki (a) in ki v celoti uporabljajo schengenski pravni red. |
| --- | --- |

(d)

„schengensko območje“ pomeni območje brez notranjih meja, ki zajema ozemlja držav članic, kot so opredeljene v točki (a) in ki v celoti uporabljajo schengenski pravni red.

| (e) | „schengenski pravni red“ pomeni vse ukrepe iz Protokola (št. 19) o schengenskem pravnem redu, vključenem v okvir Evropske unije, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, katerega cilje je zagotoviti odsotnosti kontrole oseb na notranjih mejah v povezavi s skupno politiko glede kontrole na zunanjih mejah ter viz ter z neposredno povezanimi spremljajočimi ukrepi za preprečevanje kriminala in boj proti njemu. |
| --- | --- |

(e)

„schengenski pravni red“ pomeni vse ukrepe iz Protokola (št. 19) o schengenskem pravnem redu, vključenem v okvir Evropske unije, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, katerega cilje je zagotoviti odsotnosti kontrole oseb na notranjih mejah v povezavi s skupno politiko glede kontrole na zunanjih mejah ter viz ter z neposredno povezanimi spremljajočimi ukrepi za preprečevanje kriminala in boj proti njemu.

Člen 3

Področje uporabe

1.   Državljani Unije, ki so imetniki veljavnega navadnega, diplomatskega, službenega, uradnega ali posebnega potnega lista, ki ga je izdala ena od držav članic, lahko brez vizuma vstopijo in bivajo na ozemlju Kolumbije za obdobje bivanja, kot je opredeljeno v členu 4(1).

Državljani Kolumbije, ki so imetniki veljavnega navadnega, diplomatskega, službenega, uradnega ali posebnega potnega lista, ki ga je izdala Kolumbija, lahko brez vizuma vstopijo in bivajo na ozemlju držav članic za obdobje bivanja, kot je opredeljeno v členu 4(2).

2.   Odstavek 1 tega člena se ne uporablja za osebe, ki potujejo z namenom opravljanja plačanega dela.

Vsaka država članica posebej lahko za to kategorijo oseb v skladu s členom 4(3) Uredbe Sveta (ES) št. 539/2001 (2) uvede vizumsko obveznost za državljane Kolumbije ali jo odpravi.

Kolumbija lahko za to kategorijo oseb uvede vizumsko obveznost ali jo odpravi za državljane vsake države članice posebej v skladu s svojim nacionalnim pravom.

3.   Odprava vizumske obveznosti, ki jo določa ta sporazum, se uporablja brez poseganja v zakonodajo pogodbenic v zvezi s pogoji za vstop in kratkoročno bivanje. Države članice in Kolumbija si pridržujejo pravico do zavrnitve vstopa in kratkoročnega bivanja na svojem ozemlju, če eden ali več od teh pogojev ni izpolnjen.

4.   Odprava vizumske obveznosti se uporablja ne glede na način prevoza, s katerim se prestopijo meje pogodbenic.

5.   Zadeve, ki jih ta sporazum ne zajema, se presojajo po pravu Unije, nacionalnem pravu držav članic in nacionalnem pravu Kolumbije.

Člen 4

Trajanje bivanja

1.   Državljani Unije lahko bivajo na ozemlju Kolumbije v obdobju največ 90 dni v katerem koli 180-dnevnem obdobju.

2.   Državljani Kolumbije lahko bivajo na ozemlju držav članic, ki v celoti uporabljajo schengenski pravni red, v obdobju največ 90 dni v katerem koli 180-dnevnem obdobju. Pri izračunu tega obdobja se ne upošteva kakršno koli bivanje v državi članici, ki schengenskega pravnega reda še ne uporablja v celoti.

Državljani Kolumbije lahko bivajo na ozemlju vsake države članice, ki schengenskega pravnega reda še ne uporablja v celoti, v obdobju največ 90 dni v katerem koli 180-dnevnem obdobju, neodvisno od obdobja bivanja na ozemlju držav članic, ki v celoti uporabljajo schengenski pravni red.

3.   Ta sporazum ne posega v možnost, ki jo imajo Kolumbija in države članice v skladu z zadevno nacionalno zakonodajo in pravom Unije, da obdobje bivanja podaljšajo na več kot 90 dni.

Člen 5

Območje uporabe

1.   Kar zadeva Francosko republiko, se ta sporazum uporablja samo za evropsko ozemlje Francoske republike.

2.   Kar zadeva Kraljevino Nizozemsko, se ta sporazum uporablja samo za evropsko ozemlje Kraljevine Nizozemske.

Člen 6

Skupni odbor za upravljanje Sporazuma

1.   Pogodbenici ustanovita Skupni odbor strokovnjakov (v nadaljnjem besedilu: Odbor), ki ga sestavljajo predstavniki Unije in predstavniki Kolumbije. Unijo v njem zastopa Evropska komisija.

2.   Odbor izvaja naslednje naloge:

| (a) | spremljanje izvajanja tega sporazuma; |
| --- | --- |

(a)

spremljanje izvajanja tega sporazuma;

| (b) | predlaganje sprememb ali dopolnitev k temu sporazumu; |
| --- | --- |

(b)

predlaganje sprememb ali dopolnitev k temu sporazumu;

| (c) | reševanje sporov, ki izhajajo iz razlage ali uporabe tega sporazuma; |
| --- | --- |

(c)

reševanje sporov, ki izhajajo iz razlage ali uporabe tega sporazuma;

| (d) | vse druge naloge, o katerih se pogodbenici dogovorita. |
| --- | --- |

(d)

vse druge naloge, o katerih se pogodbenici dogovorita.

3.   Odbor se sestane po potrebi, na zahtevo ene od pogodbenic.

4.   Odbor sprejme svoj poslovnik.

Člen 7

Razmerje med tem sporazumom in obstoječimi dvostranskimi sporazumi o odpravi vizumske obveznosti med državami članicami in Kolumbijo

Ta sporazum ima prednost pred katerimi koli dvostranskimi sporazumi ali dogovori, sklenjenimi med posameznimi državami članicami in Kolumbijo, kolikor urejajo zadeve, ki spadajo na področje uporabe tega sporazuma.

Člen 8

Končne določbe

1.   Pogodbenici ratificirata ali odobrita ta sporazum v skladu s svojimi notranjimi postopki, ta sporazum pa začne veljati prvi dan drugega meseca po dnevu, ko zadnja pogodbenica drugo uradno obvesti o zaključku teh postopkov.

Ta sporazum se uporablja do začetka njegove veljavnosti, in sicer od dneva po tem, ko je bil podpisan.

2.   Ta sporazum se sklene za nedoločen čas, lahko pa se odpove v skladu z odstavkom 5.

3.   Ta sporazum se lahko spremeni s pisnim soglasjem pogodbenic. Spremembe začnejo veljati potem, ko pogodbenici druga drugo uradno obvestita, da so potrebni notranji postopki zaključeni.

4.   Vsaka pogodbenica lahko ta sporazum v celoti ali delno začasno preneha uporabljati, zlasti zaradi varstva javnega reda, zaščite nacionalne varnosti ali varstva javnega zdravja, nezakonitega priseljevanja ali če ena od pogodbenic ponovno uvede vizumsko obveznost. O odločitvi o začasnem prenehanju uporabe se uradno obvesti drugo pogodbenico najpozneje dva meseca pred načrtovanim začetkom veljavnosti odločitve. Pogodbenica, ki je začasno prenehala uporabljati ta sporazum, takoj obvesti drugo pogodbenico, če razlogi za to začasno prenehanje izvajanja prenehajo obstajati, in ta sporazum ponovno začne uporabljati.

5.   Vsaka pogodbenica lahko ta sporazum odpove, tako da o tem pisno obvesti drugo pogodbenico. Ta sporazum preneha veljati 90 dni po takem obvestilu.

6.   Kolumbija lahko ta sporazum začasno preneha uporabljati ali ga odpove samo za vse države članice.

7.   Unija lahko ta sporazum začasno preneha uporabljati ali ga odpove samo za vse svoje države članice.

V dveh izvodih v angleškem, bolgarskem, češkem, danskem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, hrvaškem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, romunskem, slovaškem, slovenskem, španskem in švedskem jeziku, pri čemer so besedila v vseh teh jezikih enako verodostojna.

Съставено в Брюксел на втори декември две хиляди и петнадесета година.

Hecho en Bruselas, el dos de diciembre de dos mil quince.

V Bruselu dne druhého prosince dva tisíce patnáct.

Udfærdiget i Bruxelles den anden december to tusind og femten.

Geschehen zu Brüssel am zweiten Dezember zweitausendfünfzehn.

Kahe tuhande viieteistkümnenda aasta detsembrikuu teisel päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δύο Δεκεμβρίου δύο χιλιάδες δεκαπέντε.

Done at Brussels on the second day of December in the year two thousand and fifteen.

Fait à Bruxelles, le deux décembre deux mille quinze.

Sastavljeno u Bruxellesu drugog prosinca dvije tisuće petnaeste.

Fatto a Bruxelles, addì due dicembre duemilaquindici.

Briselē, divi tūkstoši piecpadsmitā gada otrajā decembrī.

Priimta du tūkstančiai penkioliktų metų gruodžio antrą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kéteze-tizenötödik év december havának második napján.

Magħmul fi Brussell, fit-tieni jum ta’ Diċembru fis-sena elfejn u ħmistax.

Gedaan te Brussel, de tweede december tweeduizend vijftien.

Sporządzono w Brukseli dnia drugiego grudnia roku dwa tysiące piętnastego.

Feito em Bruxelas, em dois de dezembro de dois mil e quinze.

Întocmit la Bruxelles la doi decembrie două mii cincisprezece.

V Bruseli druhého decembra dvetisíctridsať.

V Bruslju, dne drugega decembra leta dva tisoč petnajst.

Tehty Brysselissä toisena päivänä joulukuuta vuonna kaksituhattaviisitoista.

Som skedde i Bryssel den andra december år tjugohundrafemton.

За Европейския съюз

Рог la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l'Union européenne

Za Europsku uniju

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

Image

За Република Колумбия

Por la República de Colombia

Za Kolumbijskou republiku

For Republikken Colombia

Für die Republik Kolumbien

Colombia Vabariigi nimel

Για τη Δημοκρατία της Κολομβίας

For the Republic of Colombia

Pour la République de la Colombie

Za Republiku Kolumbiju

Per la Repubblica di Colombia

Kolumbijas Republikas vārdā –

Kolumbijos Respublikos vardu

A Kolumbiai Köztársaság részéről

Għar-Repubblika tal-Kolombja

Voor de Republiek Colombia

W imieniu Republiki Kolumbii

Pela República da Colômbia

Pentru Republica Columbia

Za Kolumbijskú republiku

Za Republiko Kolumbijo

Kolumbian tasavallan puolesta

För Republiken Colombia

Image

---

(1)  UL L 149, 20.5.2014, str. 67.

1

(2)  Uredba Sveta (ES) št. 539/2001 z dne 15. marca 2001 o seznamu tretjih držav, katerih državljani morajo pri prehodu zunanjih meja imeti vizume, in držav, katerih državljani so oproščeni te zahteve (UL L 81, 21.3.2001, str. 1).

2

---

SKUPNA IZJAVA GLEDE ISLANDIJE, NORVEŠKE, ŠVICE IN LIHTENŠTAJNA

Pogodbenici sta seznanjeni s tesnimi odnosi med Evropsko unijo ter Norveško, Islandijo, Švico in Lihtenštajnom, zlasti na podlagi sporazumov z dne 18. maja 1999 in 26. oktobra 2004 o pridružitvi navedenih držav k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda.

V takih okoliščinah je zaželeno, da organi Norveške, Islandije, Švice in Lihtenštajna na eni strani ter organi Kolumbije na drugi strani brez odlašanja sklenejo dvostranske sporazume o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje, in sicer z določbami, ki so podobne določbam iz tega sporazuma.

---

SKUPNA IZJAVA O RAZLAGI KATEGORIJE OSEB IZ ČLENA 3(2) TEGA SPORAZUMA, KI POTUJEJO Z NAMENOM OPRAVLJANJA PLAČANEGA DELA

V želji, da se zagotovi enotna razlaga, se pogodbenici strinjata, da v tem sporazumu kategorija oseb, ki opravljajo plačano delo, zajema osebe, ki na ozemlje druge pogodbenice vstopajo z namenom opravljanja plačanega dela ali pridobitne dejavnosti kot zaposlene osebe ali ponudniki storitev.

Ta kategorija ne zajema:

| — | poslovnežev, to je oseb, ki potujejo s poslovnimi nameni (ne da bi bile zaposlene v državi druge pogodbenice), |
| --- | --- |

—

poslovnežev, to je oseb, ki potujejo s poslovnimi nameni (ne da bi bile zaposlene v državi druge pogodbenice),

| — | športnikov ali umetnikov, ki svojo dejavnost opravljajo priložnostno, |
| --- | --- |

—

športnikov ali umetnikov, ki svojo dejavnost opravljajo priložnostno,

| — | novinarjev, ki jih pošljejo mediji iz države njihovega prebivališča, in |
| --- | --- |

—

novinarjev, ki jih pošljejo mediji iz države njihovega prebivališča, in

| — | udeležencev usposabljanj znotraj podjetij. |
| --- | --- |

—

udeležencev usposabljanj znotraj podjetij.

Izvajanje te izjave nadzoruje Skupni odbor v okviru njegove odgovornosti iz člena 6 tega sporazuma; če na podlagi izkušenj pogodbenic oceni, da je to potrebno, lahko Skupni odbor predlaga spremembe.

---

SKUPNA IZJAVA O RAZLAGI OBDOBJA 90 DNI V KATEREM KOLI 180-DNEVNEM OBDOBJU IZ ČLENA 4 TEGA SPORAZUMA

Pogodbenici soglašata, da obdobje največ 90 dni v katerem koli 180-dnevnem obdobju iz člena 4 tega sporazuma pomeni neprekinjen obisk ali več zaporednih obiskov, katerih skupno trajanje ne presega 90 dni v katerem koli 180-dnevnem obdobju.

Pojem „kateri koli“ se nanaša na gibljivo 180-dnevno referenčno obdobje, pri preverjanju, ali je zahteva v zvezi z 90 dni v katerem koli 180-dnevnem obdobju še vedno izpolnjena, pa se upošteva vsak dan bivanja v obdobju zadnjih 180 dni. To med drugim pomeni, da odsotnost v neprekinjenem obdobju 90 dni omogoča novo bivanje do 90 dni.

---

SKUPNA IZJAVA O OBVEŠČANJU DRŽAVLJANOV O SPORAZUMU O ODPRAVI VIZUMSKE OBVEZNOSTI

Ob upoštevanju pomembnosti, ki jo ima preglednost za državljane Evropske unije in državljane Kolumbije, pogodbenici soglašata, da zagotovita celovito razširjanje informacij v zvezi z vsebino in posledicami sporazuma o odpravi vizumske obveznosti ter povezanimi zadevami, kot so pogoji za vstop.

---

SKUPNA IZJAVA O UVEDBI BIOMETRIČNIH POTNIH LISTOV S STRANI KOLUMBIJE

Kolumbija kot pogodbenica izjavlja, da je oddala naročilo za izdelavo biometričnih potnih listov, in se zavezuje, da bo začela izdajati biometrične potne liste svojim državljanom najpozneje do 31. avgusta 2015. Ti potni listi bodo v celoti skladni z zahtevami Mednarodne organizacije civilnega letalstva (ICAO), določenimi v dokumentu ICAO 9303.

Pogodbenici soglašata, da je neizpolnitev zaveze glede začetka uvedbe biometričnih potnih listov do 31. decembra 2015 zadosten razlog za začasno prenehanje izvajanja tega sporazuma v skladu s postopki iz člena 8(4) Sporazuma.

---

SKUPNA IZJAVA O SODELOVANJU V ZVEZI Z NEDOVOLJENIMI MIGRACIJAMI

Pogodbenici opozarjata na svojo zavezo v zvezi s ponovnim sprejemom njunih migrantov z neurejenim statusom, kot je določena v členu 49(3) Sporazuma o političnem dialogu in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Andsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi (podpisanega 15. decembra 2003).

Pogodbenici bosta pozorno spremljali to zavezo. Pogodbenici soglašata, da bosta na zahtevo ene od pogodbenic, zlasti v primeru povečanja nedovoljenih migracij in težav v zvezi s ponovnim sprejemom migrantov z neurejenim statusom po začetku veljavnosti tega sporazuma, sklenili sporazum, ki bo urejal posebne obveznosti pogodbenic glede ponovnega sprejema migrantov z neurejenim statusom.

Pogodbenici soglašata, da bi bil tak sporazum o ponovnem sprejemu pomemben element pri krepitvi vzajemnih zavez iz tega sporazuma in da je neizpolnitev zaveze glede sklenitve takega sporazuma o ponovnem sprejemu, ki ga je zahtevala ena od pogodbenic, zadosten razlog za začasno prenehanje izvajanja tega sporazuma v skladu s postopki iz člena 8(4) Sporazuma.

---

| 19.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 333/10 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 333/10

---

SKLEP SVETA (EU) 2015/2400

z dne 8. decembra 2015

o sklenitvi, v imenu Evropske unije, Protokola o spremembi k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o ukrepih, enakovrednih tistim iz Direktive Sveta 2003/48/ES o obdavčevanju dohodka od prihrankov v obliki plačil obresti

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 115 v povezavi s členom 218(6)(b) in drugim pododstavkom člena 218(8) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s Sklepom Sveta (EU) 2015/860 (1) je bil Protokol o spremembi k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o ukrepih, enakovrednih tistim iz Direktive Sveta 2003/48/ES o obdavčevanju dohodka od prihrankov v obliki plačil obresti podpisan dne 27. maja 2015 s pridržkom njegove poznejše sklenitve. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s Sklepom Sveta (EU) 2015/860 (1) je bil Protokol o spremembi k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o ukrepih, enakovrednih tistim iz Direktive Sveta 2003/48/ES o obdavčevanju dohodka od prihrankov v obliki plačil obresti podpisan dne 27. maja 2015 s pridržkom njegove poznejše sklenitve.

| (2) | Besedilo Protokola o spremembi, ki je rezultat teh pogajanj, ustrezno odraža pogajalske smernice, ki jih je izdal Svet, saj usklajuje sporazum z najnovejšim razvojem dogodkov na mednarodni ravni v zvezi z avtomatično izmenjavo podatkov, in sicer svetovnim standardom za avtomatično izmenjavo podatkov o finančnih računih za namene obdavčenja, ki ga je oblikovala Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD). Unija, njene države članice ter Švicarska konfederacija so aktivno sodelovale pri delu OECD. Besedilo sporazuma, kakor je bilo spremenjeno s Protokolom o spremembi, je pravna podlaga za izvajanje svetovnega standarda v odnosih med Unijo in Švicarsko konfederacijo. |
| --- | --- |

(2)

Besedilo Protokola o spremembi, ki je rezultat teh pogajanj, ustrezno odraža pogajalske smernice, ki jih je izdal Svet, saj usklajuje sporazum z najnovejšim razvojem dogodkov na mednarodni ravni v zvezi z avtomatično izmenjavo podatkov, in sicer svetovnim standardom za avtomatično izmenjavo podatkov o finančnih računih za namene obdavčenja, ki ga je oblikovala Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD). Unija, njene države članice ter Švicarska konfederacija so aktivno sodelovale pri delu OECD. Besedilo sporazuma, kakor je bilo spremenjeno s Protokolom o spremembi, je pravna podlaga za izvajanje svetovnega standarda v odnosih med Unijo in Švicarsko konfederacijo.

| (3) | Protokol o spremembi bi bilo treba odobriti v imenu Unije – |
| --- | --- |

(3)

Protokol o spremembi bi bilo treba odobriti v imenu Unije –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Protokol o spremembi k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o ukrepih, enakovrednih tistim iz Direktive Sveta 2003/48/ES o obdavčevanju dohodka od prihrankov v obliki plačil obresti, se odobri v imenu Unije.

Besedilo Protokola o spremembi je priloženo temu sklepu.

Člen 2

1.   Predsednik Sveta v imenu Unije pošlje uradno obvestilo iz člena 2(1) Protokola o spremembi (2).

2.   Komisija obvesti Švicarsko konfederacijo in države članice o uradnem obvestilu iz točke (d) člena 1(1) Sporazuma med Evropsko unijo in Švicarsko konfederacijo o avtomatični izmenjavi podatkov o finančnih računih za izboljšanje spoštovanja davčnih predpisov na mednarodni ravni, kot izhaja iz Protokola o spremembi.

Člen 3

Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 8. decembra 2015

Za Svet

Predsednik

P. GRAMEGNA

---

(1)  Sklep Sveta (EU) 2015/860 z dne 26. maja 2015 o podpisu, v imenu Evropske unije, Protokola o spremembi k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o ukrepih, enakovrednih tistim iz Direktive Sveta 2003/48/ES o obdavčevanju dohodka od prihrankov v obliki plačil obresti (UL L 136, 3.6.2015, str. 5).

1

(2)  Generalni sekretariat Sveta bo v Uradnem listu Evropske unije objavil datum začetka veljavnosti protokola o spremembi.

2

Uradnem listu Evropske unije

---

| 19.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 333/12 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 333/12

---

PROTOKOL

o spremembi k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o ukrepih, enakovrednih tistim iz Direktive Sveta 2003/48/ES o obdavčevanju dohodka od prihrankov v obliki plačil obresti

EVROPSKA UNIJA

in

ŠVICARSKA KONFEDERACIJA, v nadaljnjem besedilu: Švica,

v nadaljnjem besedilu: pogodbenica oziroma pogodbenici, STA SE –

Z NAMENOM izvesti standard OECD za avtomatično izmenjavo podatkov o finančnih računih, v nadaljnjem besedilu: svetovni standard, v okviru sodelovanja, ki upošteva legitimne interese obeh pogodbenic,

OB UPOŠTEVANJU, da pogodbenici dolgotrajno in tesno sodelujeta na področju medsebojne pomoči v davčnih zadevah, zlasti na področju uporabe ukrepov, enakovrednih tistim iz Direktive Sveta 2003/48/ES o obdavčevanju dohodka od prihrankov v obliki plačil obresti (1), in želita z nadaljnjo krepitvijo navedenega sodelovanja izboljšati spoštovanje davčnih predpisov na mednarodni ravni,

OB UPOŠTEVANJU, da želita pogodbenici skleniti sporazum za izboljšanje spoštovanja davčnih predpisov na mednarodni ravni na podlagi vzajemne avtomatične izmenjave podatkov ob upoštevanju nekaterih določb o varstvu zaupnosti in drugih tovrstnih določb, vključno z določbami, ki omejujejo uporabo izmenjanih podatkov,

OB UPOŠTEVANJU, da je treba člen 10 Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o ukrepih, enakovrednih tistim iz Direktive Sveta 2003/48/ES o obdavčenju dohodka od prihrankov v obliki plačil obresti (v nadaljnjem besedilu; Sporazum) v obliki, kakršna je pred spremembo s tem protokolom o spremembi, ki trenutno zagotavlja izmenjavo podatkov na zaprosilo, omejenih na dejanja, ki predstavljajo davčno goljufijo ali podobno, uskladiti s standardom OECD o preglednosti in izmenjavi podatkov v davčnih zadevah,

OB UPOŠTEVANJU, da bosta pogodbenici pri obdelavi osebnih podatkov, izmenjanih v skladu s Sporazumom, kakor je spremenjen s tem protokolom o spremembi, uporabili svoje zadevne predpise in prakse na področju varstva podatkov in da se zavezujeta, da bosta druga drugo v primeru spremembe vsebine teh predpisov in praks o tem takoj obvestili,

OB UPOŠTEVANJU, da imajo države članice in Švica vzpostavljene (i) ustrezne zaščitne ukrepe za zagotavljanje, da podatki, prejeti v skladu s Sporazumom, kakor je spremenjen s tem protokolom o spremembi, ostanejo zaupni in se uporabljajo le za namene odmere, pobiranja, izterjave davkov, izvrševanja, pregona ali odločanja o pritožbah v zvezi z davki, nadzora nad njimi in druge zakonsko dovoljene namene, pri čemer jih uporabljajo le osebe ali organi, ki pri tem sodelujejo; in (ii) infrastrukturo za učinkovito izmenjavo podatkov (vključno z uveljavljenimi postopki za zagotavljanje pravočasne, natančne, varne in zaupne izmenjave podatkov, učinkovitim in zanesljivim komunikacijskim sistemom ter zmogljivostmi za hitro reševanje vprašanj in pomislekov o izmenjavi ali zaprosil za izmenjavo podatkov in zagotavljanje izvajanja določb člena 4 Sporazuma, kakor je spremenjen s tem protokolom o spremembi),

OB UPOŠTEVANJU, da sta kategoriji Poročevalskih finančnih institucij in Računov, o katerih se poroča, ki sta zajeti v Sporazumu, kakor je spremenjen s tem protokolom o spremembi, oblikovani tako, da se omejijo priložnosti, da bi se davkoplačevalci s prenašanjem sredstev v Finančne institucije ali z vlaganjem v finančne produkte, ki so izvzeti iz področja uporabe Sporazuma, kakor je spremenjen s tem protokolom o spremembi, izognili poročanju. Kljub temu bi morale biti nekatere Finančne institucije in računi, pri katerih obstaja majhno tveganje, da se bodo uporabili za izogibanje davku, izvzeti iz področja uporabe. Pragovi se na splošno ne bi smeli vključiti, saj bi se jim bilo mogoče, če bi račune razdelili med več Finančnih institucij, brez težav izogniti. Finančni podatki, ki jih je treba sporočiti in izmenjati, se ne nanašajo le na celotni zadevni dohodek (obresti, dividende in podobne vrste dohodkov), temveč tudi na stanje na računu in iztržke od prodaje Finančnih sredstev, da bi se lahko ukrepalo v primerih, ko skušajo davkoplačevalci skriti kapital, ki že sam predstavlja dohodek ali sredstva, pri katerih je bil utajen davek. Obdelava podatkov v skladu s Sporazumom, kakor je spremenjen s tem protokolom o spremembi, je torej potrebna in sorazmerna, da se davčnim upravam držav članic in Švice omogoči, da pravilno in nedvoumno identificirajo zadevne davkoplačevalce, uveljavljajo in izvršujejo svoje davčne zakonodaje v čezmejnih primerih, ocenijo verjetnost, da bodo storjene davčne utaje, in se izognejo nepotrebnim nadaljnjim preiskavam –

DOGOVORILI O NASLEDNJEM:

Člen 1

Sporazum med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o ukrepih, enakovrednih tistim iz Direktive Sveta 2003/48/ES o obdavčenju dohodka od prihrankov v obliki plačil obresti se spremeni:

| (1) | naslov se nadomesti z naslednjim:
  „Sporazum med Evropsko unijo in Švicarsko konfederacijo o avtomatični izmenjavi podatkov o finančnih računih za izboljšanje spoštovanja davčnih predpisov na mednarodni ravni“; |
| --- | --- |

(1)

naslov se nadomesti z naslednjim:

„Sporazum med Evropsko unijo in Švicarsko konfederacijo o avtomatični izmenjavi podatkov o finančnih računih za izboljšanje spoštovanja davčnih predpisov na mednarodni ravni“;

| (2) | členi 1 do 22 se nadomestijo z naslednjim:
  „Člen 1
  Opredelitve pojmov
  1.   V tem Sporazumu::






  (a) | ‚Evropska unija‘ pomeni Unijo, kakor je bila ustanovljena s Pogodbo o Evropski uniji in vključuje ozemlja, na katerih se uporablja Pogodba o delovanju Evropske unije, pod pogoji, določenimi v Pogodbi o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- | --- |

(2)

členi 1 do 22 se nadomestijo z naslednjim:

„Člen 1

Opredelitve pojmov

1.   V tem Sporazumu::

(a)

‚Evropska unija‘ pomeni Unijo, kakor je bila ustanovljena s Pogodbo o Evropski uniji in vključuje ozemlja, na katerih se uporablja Pogodba o delovanju Evropske unije, pod pogoji, določenimi v Pogodbi o delovanju Evropske unije;

| (b) | ‚država članica‘ pomeni državo članico Evropske unije; |
| --- | --- |

(b)

‚država članica‘ pomeni državo članico Evropske unije;

| (c) | ‚Švica‘ pomeni ozemlje Švicarske konfederacije, kakor je opredeljeno z njeno zakonodajo v skladu z mednarodnim pravom; |
| --- | --- |

(c)

‚Švica‘ pomeni ozemlje Švicarske konfederacije, kakor je opredeljeno z njeno zakonodajo v skladu z mednarodnim pravom;

| (d) | ‚Pristojni organi Švice‘ in ‚Pristojni organi držav članic‘ pomeni tiste organe, ki so navedeni v Prilogi III pod točko (a) oziroma (b) do (ac). Priloga III je sestavni del tega sporazuma. Seznam Pristojnih organov v Prilogi III se lahko spremeni s preprostim obvestilom, ki ga drugi pogodbenici pošlje Švica za organ iz točke (a) Priloge III in Evropska unija za organe iz točk (b) do (ac) Priloge III; |
| --- | --- |

(d)

‚Pristojni organi Švice‘ in ‚Pristojni organi držav članic‘ pomeni tiste organe, ki so navedeni v Prilogi III pod točko (a) oziroma (b) do (ac). Priloga III je sestavni del tega sporazuma. Seznam Pristojnih organov v Prilogi III se lahko spremeni s preprostim obvestilom, ki ga drugi pogodbenici pošlje Švica za organ iz točke (a) Priloge III in Evropska unija za organe iz točk (b) do (ac) Priloge III;

| (e) | ‚Finančna institucija države članice‘ pomeni (i) katero koli Finančno institucijo, ki je rezidentka države članice, ne vključuje pa podružnic navedene Finančne institucije, ki so zunaj te države članice, in (ii) katero koli podružnico Finančne institucije, ki ni rezidentka navedene države članice, če se navedena podružnica nahaja v tej državi članici; |
| --- | --- |

(e)

‚Finančna institucija države članice‘ pomeni (i) katero koli Finančno institucijo, ki je rezidentka države članice, ne vključuje pa podružnic navedene Finančne institucije, ki so zunaj te države članice, in (ii) katero koli podružnico Finančne institucije, ki ni rezidentka navedene države članice, če se navedena podružnica nahaja v tej državi članici;

| (f) | ‚Finančna institucija Švice‘ pomeni (i) katero koli Finančno institucijo, ki je rezidentka Švice, ne vključuje pa podružnic navedene Finančne institucije, ki so zunaj Švice, in (ii) katero koli podružnico Finančne institucije, ki ni rezidentka Švice, če se navedena podružnica nahaja v Švici; |
| --- | --- |

(f)

‚Finančna institucija Švice‘ pomeni (i) katero koli Finančno institucijo, ki je rezidentka Švice, ne vključuje pa podružnic navedene Finančne institucije, ki so zunaj Švice, in (ii) katero koli podružnico Finančne institucije, ki ni rezidentka Švice, če se navedena podružnica nahaja v Švici;

| (g) | ‚Poročevalska finančna institucija‘ odvisno od vsebine pomeni katero koli Finančno institucijo države članice ali Finančno institucijo Švice, ki ni Neporočevalska finančna institucija; |
| --- | --- |

(g)

‚Poročevalska finančna institucija‘ odvisno od vsebine pomeni katero koli Finančno institucijo države članice ali Finančno institucijo Švice, ki ni Neporočevalska finančna institucija;

| (h) | ‚Račun, o katerem se poroča‘ odvisno od vsebine pomeni Račun države članice, o katerem se poroča, ali Račun Švice, o katerem se poroča, če je bil kot tak opredeljen v skladu s postopki dolžne skrbnosti v skladu s prilogama I in II, ki so vzpostavljeni v navedeni državi članici ali Švici; |
| --- | --- |

(h)

‚Račun, o katerem se poroča‘ odvisno od vsebine pomeni Račun države članice, o katerem se poroča, ali Račun Švice, o katerem se poroča, če je bil kot tak opredeljen v skladu s postopki dolžne skrbnosti v skladu s prilogama I in II, ki so vzpostavljeni v navedeni državi članici ali Švici;

| (i) | ‚Račun države članice, o katerem se poroča‘ pomeni Finančni račun, ki ga vodi Poročevalska finančna institucija Švice in je v lasti vsaj ene osebe države članice, ki je Oseba, o kateri se poroča, ali Pasivnega nefinančnega subjekta z vsaj eno Obvladujočo osebo, ki je Oseba države članice, o kateri se poroča; |
| --- | --- |

(i)

‚Račun države članice, o katerem se poroča‘ pomeni Finančni račun, ki ga vodi Poročevalska finančna institucija Švice in je v lasti vsaj ene osebe države članice, ki je Oseba, o kateri se poroča, ali Pasivnega nefinančnega subjekta z vsaj eno Obvladujočo osebo, ki je Oseba države članice, o kateri se poroča;

| (j) | ‚Račun Švice, o katerem se poroča‘ pomeni Finančni račun, ki ga vodi Poročevalska finančna institucija države članice in je v lasti vsaj ene Osebe Švice, ki je Oseba, o kateri se poroča, ali Pasivnega nefinančnega subjekta z vsaj eno Obvladujočo osebo, ki je Oseba Švice, o kateri se poroča; |
| --- | --- |

(j)

‚Račun Švice, o katerem se poroča‘ pomeni Finančni račun, ki ga vodi Poročevalska finančna institucija države članice in je v lasti vsaj ene Osebe Švice, ki je Oseba, o kateri se poroča, ali Pasivnega nefinančnega subjekta z vsaj eno Obvladujočo osebo, ki je Oseba Švice, o kateri se poroča;

| (k) | ‚Oseba države članice‘ pomeni posameznika ali Subjekt, ki ga Poročevalska finančna institucija Švice opredeli za rezidenta države članice v skladu s postopki dolžne skrbnosti v skladu s prilogama I in II, oziroma zapuščino pokojnika, ki je bil rezident države članice; |
| --- | --- |

(k)

‚Oseba države članice‘ pomeni posameznika ali Subjekt, ki ga Poročevalska finančna institucija Švice opredeli za rezidenta države članice v skladu s postopki dolžne skrbnosti v skladu s prilogama I in II, oziroma zapuščino pokojnika, ki je bil rezident države članice;

| (l) | ‚Oseba Švice‘ pomeni posameznika ali Subjekt, ki ga Poročevalska finančna institucija države članice opredeli za rezidenta Švice v skladu s postopki dolžne skrbnosti v skladu s prilogama I in II, oziroma zapuščino pokojnika, ki je bil rezident Švice. |
| --- | --- |

(l)

‚Oseba Švice‘ pomeni posameznika ali Subjekt, ki ga Poročevalska finančna institucija države članice opredeli za rezidenta Švice v skladu s postopki dolžne skrbnosti v skladu s prilogama I in II, oziroma zapuščino pokojnika, ki je bil rezident Švice.

2.   Vsak izraz z veliko začetnico, ki ni drugače opredeljen v tem sporazumu, ima tak pomen, kot ga ima (i) za države članice na podlagi Direktive Sveta 2011/16/EU o upravnem sodelovanju na področju obdavčevanja (2) ali, kjer je primerno, nacionalne zakonodaje države članice, ki uporablja Sporazum, in (ii) za Švico na podlagi njene nacionalne zakonodaje, tak pomen pa je skladen s pomenom iz prilog I in II.

Vsak izraz, ki ni drugače opredeljen v tem sporazumu, Prilogi I ali Prilogi II, ima, razen če iz vsebine izhaja drugače oziroma se Pristojna organa države članice in Švice dogovorita o skupnem pomenu v skladu s členom 7 (kot to dovoljuje nacionalna zakonodaja), tak pomen, kot ga ima v tistem trenutku vzakonodaji zadevne jurisdikcije, ki uporablja ta sporazum, (i) za države članice v Direktivi Sveta 2011/16/EU o upravnem sodelovanju na področju obdavčevanja ali, kjer je primerno, nacionalni zakonodaji zadevne države članice in (ii) za Švico v njeni nacionalni zakonodaji, pomen, kot ga ima v veljavni davčni zakonodaji zadevne jurisdikcije (države članice ali Švice), ki prevlada nad pomenom, ki se izrazu dodeli v drugih pravnih aktih navedene jurisdikcije.

Člen 2

Avtomatična izmenjava podatkov v zvezi z Računi, o katerih se poroča

1.   Pristojni organ Švice in Pristojni organ posamezne države članice ter Pristojni organ posamezne države članice in Pristojni organ Švice si v skladu z določbami tega člena in na podlagi veljavnih pravil o poročanju in dolžni skrbnosti v skladu s prilogama I in II, ki sta sestavni del tega sporazuma, vsako leto avtomatično izmenjata podatke, pridobljene v skladu s takimi pravili, ki so določeni v odstavku 2.

2.   Podatki, ki se izmenjajo v primeru države članice glede posameznega Računa Švice, o katerem se poroča, in v primeru Švice glede posameznega Računa države članice, o katerem se poroča, so:

| (a) | ime, naslov, identifikacijska številka davkoplačevalca (v nadaljnjem besedilu: IŠD) ter datum in kraj rojstva (v primeru posameznikov) vsake Osebe, o kateri se poroča in ki je Imetnik računa, v primeru Subjekta, ki je Imetnik računa in za katerega se po uporabi postopkov dolžne skrbnosti iz prilog I in II ugotovi, da ima eno ali več Obvladujočih oseb, ki so Osebe, o katerih se poroča, pa ime, naslov in IŠD Subjekta ter ime, naslov, IŠD ter datum in kraj rojstva vsake Osebe, o kateri se poroča; |
| --- | --- |

(a)

ime, naslov, identifikacijska številka davkoplačevalca (v nadaljnjem besedilu: IŠD) ter datum in kraj rojstva (v primeru posameznikov) vsake Osebe, o kateri se poroča in ki je Imetnik računa, v primeru Subjekta, ki je Imetnik računa in za katerega se po uporabi postopkov dolžne skrbnosti iz prilog I in II ugotovi, da ima eno ali več Obvladujočih oseb, ki so Osebe, o katerih se poroča, pa ime, naslov in IŠD Subjekta ter ime, naslov, IŠD ter datum in kraj rojstva vsake Osebe, o kateri se poroča;

| (b) | številka računa (ali ustrezna oznaka, če ni številke računa); |
| --- | --- |

(b)

številka računa (ali ustrezna oznaka, če ni številke računa);

| (c) | ime in morebitna identifikacijska številka Poročevalske finančne institucije; |
| --- | --- |

(c)

ime in morebitna identifikacijska številka Poročevalske finančne institucije;

| (d) | stanje na računu ali vrednost računa (vključno z Odkupno vrednostjo ali vrednostjo ob odstopu v primeru Zavarovalne pogodbe z odkupno vrednostjo ali Pogodbe rentnega zavarovanja) ob koncu zadevnega koledarskega leta ali drugega ustreznega poročevalskega obdobja ali, če je bil račun zaprt med takim letom ali obdobjem, neposredno pred zaprtjem računa; |
| --- | --- |

(d)

stanje na računu ali vrednost računa (vključno z Odkupno vrednostjo ali vrednostjo ob odstopu v primeru Zavarovalne pogodbe z odkupno vrednostjo ali Pogodbe rentnega zavarovanja) ob koncu zadevnega koledarskega leta ali drugega ustreznega poročevalskega obdobja ali, če je bil račun zaprt med takim letom ali obdobjem, neposredno pred zaprtjem računa;

| (e) | v primeru kakršnega koli Skrbniškega računa:






  (i) | skupni bruto znesek obresti, skupni bruto znesek dividend in skupni bruto znesek drugih dohodkov, ustvarjenih v zvezi s sredstvi na računu, ki se v vsakem od primerov vplačajo ali pripišejo na račun (ali v zvezi z računom) med koledarskim letom ali drugim ustreznim poročevalskim obdobjem, in |
| --- | --- | --- |

(e)

v primeru kakršnega koli Skrbniškega računa:

(i)

skupni bruto znesek obresti, skupni bruto znesek dividend in skupni bruto znesek drugih dohodkov, ustvarjenih v zvezi s sredstvi na računu, ki se v vsakem od primerov vplačajo ali pripišejo na račun (ali v zvezi z računom) med koledarskim letom ali drugim ustreznim poročevalskim obdobjem, in

| (ii) | skupni bruto iztržek od prodaje ali odkupa Finančnih sredstev, ki se vplača ali pripiše na račun med koledarskim letom ali drugim ustreznim poročevalskim obdobjem, v zvezi s katerim je Poročevalska finančna institucija delovala kot skrbnik, borzni posrednik, pooblaščenec ali kako drugače kot zastopnik Imetnika računa; |
| --- | --- |

(ii)

skupni bruto iztržek od prodaje ali odkupa Finančnih sredstev, ki se vplača ali pripiše na račun med koledarskim letom ali drugim ustreznim poročevalskim obdobjem, v zvezi s katerim je Poročevalska finančna institucija delovala kot skrbnik, borzni posrednik, pooblaščenec ali kako drugače kot zastopnik Imetnika računa;

| (f) | v primeru katerega koli Depozitnega računa skupni bruto znesek obresti, vplačanih ali pripisanih na račun med koledarskim letom ali drugim ustreznim poročevalskim obdobjem, in |
| --- | --- |

(f)

v primeru katerega koli Depozitnega računa skupni bruto znesek obresti, vplačanih ali pripisanih na račun med koledarskim letom ali drugim ustreznim poročevalskim obdobjem, in

| (g) | v primeru računov, ki niso opisani v pododstavku 2(e) ali (f), skupni bruto znesek, plačan ali pripisan Imetniku računa v zvezi z računom med koledarskim letom ali drugim ustreznim poročevalskim obdobjem, v zvezi s katerim je Poročevalska finančna institucija dolžnik, vključno s skupnim zneskom vseh plačil v zvezi z odkupom, opravljenih Imetniku računa med koledarskim letom ali drugim ustreznim poročevalskim obdobjem. |
| --- | --- |

(g)

v primeru računov, ki niso opisani v pododstavku 2(e) ali (f), skupni bruto znesek, plačan ali pripisan Imetniku računa v zvezi z računom med koledarskim letom ali drugim ustreznim poročevalskim obdobjem, v zvezi s katerim je Poročevalska finančna institucija dolžnik, vključno s skupnim zneskom vseh plačil v zvezi z odkupom, opravljenih Imetniku računa med koledarskim letom ali drugim ustreznim poročevalskim obdobjem.

Člen 3

Čas in način avtomatične izmenjave podatkov

1.   Znesek in kategorizacija plačil, opravljenih v zvezi z Računom, o katerem se poroča, se zaradi izmenjave podatkov iz člena 2 lahko določita v skladu z davčno zakonodajo jurisdikcije (države članice ali Švice), ki izmenjuje podatke.

2.   V podatkih, ki se izmenjujejo, mora biti zaradi izmenjave podatkov iz člena 2 navedena valuta, v kateri je izražen zadevni znesek.

3.   Kar zadeva člen 2(2), se izmenjajo podatki za prvo leto, ki se začne z začetkom veljavnosti Protokola o spremembi, podpisanega dne 27. maja 2015, in za vsa naslednja leta, izmenjajo pa se v devetih mesecih po koncu koledarskega leta, na katerega se podatki nanašajo.

4.   Pristojni organi bodo podatke iz člena 2 avtomatično izmenjali v shemi skupnega standarda poročanja v razširljivem označevalnem jeziku.

5.   Pristojni organi se bodo dogovorili o vsaj enem načinu prenosa podatkov, vključno s standardi šifriranja.

Člen 4

Sodelovanje pri vzpostavljanju skladnosti in izvrševanju

Pristojni organ države članice bo obvestil Pristojni organ Švice in Pristojni organ Švice bo obvestil Pristojni organ države članice, če najprej navedeni pristojni organ (ki obvešča) upravičeno domneva, da so se zaradi napake sporočili nepravilni ali nepopolni podatki na podlagi člena 2, ali pa Finančna institucija, ki poroča, ni v skladu z veljavnimi zahtevami za poročanje in postopki dolžne skrbnosti v skladu s prilogama I in II. Obveščeni Pristojni organ bo sprejel vse ustrezne ukrepe, ki so na voljo v skladu z njegovo nacionalno zakonodajo, da odpravi napake ali neskladnosti, opisane v obvestilu.

Člen 5

Izmenjava podatkov na zaprosilo

1.   Ne glede na določbe člena 2 in vseh drugih sporazumov, ki zagotavljajo izmenjavo podatkov na zaprosilo med Švico in državo članico, lahko pristojni organ Švice in pristojni organ države članice na zaprosilo izmenjajo tiste podatke, ki so predvidoma pomembni za izvajanje tega sporazuma ali za izvajanje ali uveljavljanje nacionalne zakonodaje glede davkov vseh vrst in opisov, ki se uvedejo v imenu Švice in držav članic, njihovih političnih enot ali lokalnih organov, če obdavčenje na podlagi take nacionalne zakonodaje ni v nasprotju z veljavnim sporazumom o izogibanju dvojnemu obdavčevanju med Švico in zadevno državno članico.

2.   Določbe odstavka 1 tega člena in člena 6 se v nobenem primeru ne razlagajo, kakor da Švici ali državi članici nalagajo obveznost:

| (a) | da izvaja upravne ukrepe, ki niso v skladu z zakonodajo in upravno prakso Švice oziroma države članice; |
| --- | --- |

(a)

da izvaja upravne ukrepe, ki niso v skladu z zakonodajo in upravno prakso Švice oziroma države članice;

| (b) | da predloži podatke, ki jih ni mogoče dobiti na podlagi zakonodaje ali po običajni upravni poti Švice oziroma navedene države članice; |
| --- | --- |

(b)

da predloži podatke, ki jih ni mogoče dobiti na podlagi zakonodaje ali po običajni upravni poti Švice oziroma navedene države članice;

| (c) | da predloži podatke, ki bi razkrile kakršno koli trgovinsko, poslovno, industrijsko, komercialno ali poklicno skrivnost ali trgovinski postopek, ali podatke, katerih razkritje bi bilo v nasprotju z javnim redom. |
| --- | --- |

(c)

da predloži podatke, ki bi razkrile kakršno koli trgovinsko, poslovno, industrijsko, komercialno ali poklicno skrivnost ali trgovinski postopek, ali podatke, katerih razkritje bi bilo v nasprotju z javnim redom.

3.   Če v skladu s tem členom za podatke zaprosi država članica ali Švica, ki ravna kot jurisdikcija, ki je poslala zaprosilo, Švica ali država članica, ki ravna kot jurisdikcija, ki zaprosilo prejme, sprejme ukrepe za pridobitev zaprošenih podatkov, tudi če jih navedena jurisdikcija, ki zaprosilo prejme, morda ne potrebuje za svoje davčne namene. Za obveznost iz prejšnjega stavka veljajo omejitve iz odstavka 2, vendar se v nobenem primeru te omejitve ne razlagajo tako, kot da lahko jurisdikcija, ki zaprosilo prejme, zavrne predložitev podatkov le zato, ker sama zanje nima interesa.

4.   V nobenem primeru se določbe odstavka 2 ne razlagajo, kot da je v skladu z njimi dovoljeno, da Švica ali država članica zavrne posredovanje podatkov le zato, ker ima te podatke banka, druga finančna institucija, pooblaščenec ali oseba, ki deluje kot zastopnik ali fiduciar, ali ker zadevajo lastniško udeležbo osebe.

5.   Pristojni organi se bodo dogovorili o standardnih obrazcih, ki se bodo uporabljali, in vsaj enem načinu prenosa podatkov, vključno s standardi šifriranja.

Člen 6

Zaupnost in varstvo osebnih podatkov

1.   Vsi podatki, ki jih jurisdikcija (država članica ali Švica) pridobi na podlagi tega sporazuma, se obravnavajo kot zaupni in varujejo enako kakor podatki, pridobljeni na podlagi nacionalne zakonodaje navedene jurisdikcije, in v obsegu, ki zagotavlja potrebno varstvo osebnih podatkov v skladu z veljavno nacionalno zakonodajo in zaščitnimi ukrepi, ki jih lahko jurisdikcija, ki pošilja podatke, določi v skladu s svojo nacionalno zakonodajo.

2.   Taki podatki se vsekakor razkrijejo le osebam ali organom (vključno s sodišči in upravnimi ali nadzornimi organi), ki sodelujejo pri odmeri, pobiranju ali izterjavi davkov, izvrševanju, pregonu, odločanju o pritožbah ali nadzoru v zvezi z davki navedene jurisdikcije (države članice ali Švice). Zadevne podatke lahko uporabljajo le navedene osebe ali organi, ki jih lahko uporabljajo le v namene iz prejšnjega stavka. Ne glede na določbe odstavka 1 pa smejo podatke razkriti v javnem sodnem postopku ali sodnih odločbah v zvezi s takimi davki.

3.   Ne glede na določbe prejšnjih odstavkov se podatki, ki jih prejme jurisdikcija (država članica ali Švica), lahko uporabijo za druge namene, kadar se za take namene lahko uporabijo po zakonodaji jurisdikcije, ki je podatke predložila (Švice oziroma države članice), njen pristojni organ pa tako uporabo dovoli. Podatke, ki jih jurisdikcija (država članica ali Švica) zagotovi drugi jurisdikciji (Švici oziroma državi članici), lahko slednja s predhodnim dovoljenjem pristojnega organa prve jurisdikcije, od katere podatki izvirajo, pošlje tretji jurisdikciji (drugi državi članici). Podatki, ki jih ena država članica zagotovi drugi državi članici na podlagi svoje veljavne zakonodaje, s katero se izvaja Direktiva Sveta 2011/16/EU o upravnem sodelovanju na področju obdavčevanja, se lahko s predhodnim dovoljenjem pristojnega organa države članice, od katere podatki izvirajo, pošljejo Švici.

4.   Vsak pristojni organ države članice ali Švice takoj obvesti drugi pristojni organ, tj. Švice oziroma navedene države članice, o kršitvi zaupnosti, neučinkovitosti zaščitnih ukrepov ter vseh sankcijah in popravnih ukrepih, ki so bili zato uvedeni.

Člen 7

Posvetovanja in začasna prekinitev Sporazuma

1.   Če se pojavijo kakšne težave pri izvajanju ali razlagi tega sporazuma, lahko pristojni organi Švice ali države članice zahtevajo posvetovanja med pristojnim organom Švice in vsaj enim pristojnim organom držav članic, da se razvijejo ustrezni ukrepi za zagotavljanje izpolnjevanja tega sporazuma. Ti pristojni organi o rezultatih posvetovanj nemudoma obvestijo Evropsko komisijo in pristojne organe drugih držav članic. Na zahtevo katerega koli od pristojnih organov lahko pri posvetovanjih v zvezi z razlago sodeluje Evropska komisija.

2.   Če se posvetovanje nanaša na večjo neskladnost z določbami tega sporazuma in s postopkom iz odstavka 1 ni mogoče doseči ustreznega dogovora, lahko pristojni organ države članice ali Švice začasno prekine izmenjavo podatkov na podlagi tega sporazuma s Švico oziroma določeno državo članico, in sicer s pisnim obvestilom, ki ga pošlje drugemu zadevnemu pristojnemu organu. Takšna začasna prekinitev ima takojšni učinek. Za namene tega odstavka večja neskladnost vključuje, vendar ni omejena na: neskladnost z določbami o zaupnosti in varovanju podatkov iz tega sporazuma, neskladnost pristojnega organa države članice ali Švice z zahtevami iz tega sporazuma glede pravočasnega posredovanja podatkov ali posredovanja ustreznih podatkov oziroma opredelitev statusa Subjektov ali računov kot Neporočevalskih finančnih institucij in Izključenih računov na način, ki je v nasprotju s tem sporazumom.

Člen 8

Spremembe

1.   Pogodbenici se posvetujeta vedno, kadar se na ravni OECD sprejme pomembna sprememba katerega od elementov svetovnega standarda ali, če je po mnenju pogodbenic to potrebno, da se izboljša tehnično delovanje tega sporazuma ali ocenijo in vključijo drugi dogodki na mednarodni ravni. Posvetovanja se izvedejo v enem mesecu od datuma, na katerega je pogodbenica podala zahtevo, v nujnih primerih pa kakor hitro je mogoče.

2.   Pogodbenici se na podlagi take pogodbe lahko posvetujeta in proučita, ali so potrebne spremembe tega sporazuma.

3.   Za namene posvetovanj iz odstavkov 1 in 2 vsaka pogodbenica drugo pogodbenico obvesti o možnih dogodkih, ki bi lahko vplivali na pravilno delovanje tega sporazuma. To vključuje tudi vse ustrezne sporazume med eno od pogodbenic in tretjo državo.

4.   Po posvetovanjih se lahko ta sporazum spremeni s protokolom ali novim sporazumom med pogodbenicama.

5.   Kadar pogodbenica začne izvajati spremembo svetovnega standarda, ki jo je sprejela OECD, in želi ustrezno spremeniti Prilogo I in/ali Prilogo II tega sporazuma, o tem obvesti drugo pogodbenico. Postopek posvetovanja med pogodbenicama se izvede v enem mesecu od obvestila. Ne glede na odstavek 4, kadar se pogodbenici v okviru tega postopka posvetovanja dogovorita glede spremembe, ki bi jo bilo treba uvesti v Prilogo I in/ali Prilogo II, lahko pogodbenica, ki je spremembo zahtevala, v obdobju, potrebnem za izvedbo spremembe z uradno spremembo Sporazuma, od prvega januarja leta, ki sledi sklenitvi navedenega postopka, začasno uporablja spremenjeno različico Priloge I in/ali Priloge II k temu sporazumu, kot je bila potrjena v postopku posvetovanja.

Za pogodbenico se šteje, da je začela izvajati spremembo svetovnega standarda, ki jo je sprejela OECD:

| (a) | za države članice: ko je sprememba vključena v Direktivo Sveta 2011/16/EU o upravnem sodelovanju na področju obdavčevanja; |
| --- | --- |

(a)

za države članice: ko je sprememba vključena v Direktivo Sveta 2011/16/EU o upravnem sodelovanju na področju obdavčevanja;

| (b) | za Švico: ko je sprememba vključena v sporazum s tretjo državo ali v nacionalno zakonodajo. |
| --- | --- |

(b)

za Švico: ko je sprememba vključena v sporazum s tretjo državo ali v nacionalno zakonodajo.

Člen 9

Plačila dividend, obresti in licenčnin med družbami

1.   Brez poseganja v uporabo nacionalnih določb ali določb na podlagi sporazuma, ki so namenjene preprečevanju goljufij ali zlorab v Švici in v državah članicah, dividende, ki jih odvisne družbe plačujejo matičnim družbam, v državi vira niso obdavčene, kadar:

| — | ima matična družba vsaj dve leti neposredno v lasti vsaj 25 % kapitala te odvisne družbe in |
| --- | --- |

—

ima matična družba vsaj dve leti neposredno v lasti vsaj 25 % kapitala te odvisne družbe in

| — | je ena družba rezidentka za davčne namene v državi članici in druga družba rezidentka za davčne namene v Švici in |
| --- | --- |

—

je ena družba rezidentka za davčne namene v državi članici in druga družba rezidentka za davčne namene v Švici in

| — | v skladu s katerim koli sporazumom o izogibanju dvojnemu obdavčevanju s katero koli tretjo državo nobena družba ni rezidentka za davčne namene v tej tretji državi in |
| --- | --- |

—

v skladu s katerim koli sporazumom o izogibanju dvojnemu obdavčevanju s katero koli tretjo državo nobena družba ni rezidentka za davčne namene v tej tretji državi in

| — | sta obe družbi zavezani plačilu davka od dobička pravnih oseb, ne da bi bili oproščeni plačila, in imata obe obliko kapitalske družbe (3). |
| --- | --- |

—

sta obe družbi zavezani plačilu davka od dobička pravnih oseb, ne da bi bili oproščeni plačila, in imata obe obliko kapitalske družbe (3).

2.   Brez poseganja v uporabo nacionalnih določb ali določb na podlagi sporazuma, ki so namenjene preprečevanju goljufij ali zlorab v Švici in v državah članicah, plačila obresti in licenčnin med povezanimi družbami ali njihovimi stalnimi poslovnimi enotami v državi vira niso obdavčena, kadar:

| — | sta ti družbi vsaj dve leti povezani z vsaj 25-odstotno neposredno udeležbo ali sta obe v lasti tretje družbe, ki ima vsaj dve leti neposredno v lasti vsaj 25 % kapitala prve in kapitala druge družbe, in |
| --- | --- |

—

sta ti družbi vsaj dve leti povezani z vsaj 25-odstotno neposredno udeležbo ali sta obe v lasti tretje družbe, ki ima vsaj dve leti neposredno v lasti vsaj 25 % kapitala prve in kapitala druge družbe, in

| — | je ena družba rezidentka za davčne namene ali je stalna poslovna enota v državi članici in je druga družba rezidentka za davčne namene ali je druga stalna poslovna enota v Švici, in |
| --- | --- |

—

je ena družba rezidentka za davčne namene ali je stalna poslovna enota v državi članici in je druga družba rezidentka za davčne namene ali je druga stalna poslovna enota v Švici, in

| — | po katerih koli sporazumih o izogibanju dvojnemu obdavčevanju s tretjimi državami nobena družba ni rezidentka za davčne namene v tej tretji državi in tam nima stalne poslovne enote, in |
| --- | --- |

—

po katerih koli sporazumih o izogibanju dvojnemu obdavčevanju s tretjimi državami nobena družba ni rezidentka za davčne namene v tej tretji državi in tam nima stalne poslovne enote, in

| — | so vse družbe zavezane plačilu davka od dobička pravnih oseb, ne da bi bile oproščene plačila, in imajo vse obliko kapitalske družbe (3). |
| --- | --- |

—

so vse družbe zavezane plačilu davka od dobička pravnih oseb, ne da bi bile oproščene plačila, in imajo vse obliko kapitalske družbe (3).

3.   To ne vpliva na obstoječe sporazume o dvojnem obdavčevanju med Švico in državami članicami, v katerih je zagotovljena ugodnejša davčna obravnava plačil dividend, obresti in lincenčnin.

Člen 10

Odpoved

Vsaka pogodbenica lahko ta sporazum odpove tako, da o tem pisno obvesti drugo pogodbenico. Ta odpoved začne učinkovati prvi dan v mesecu po poteku dvanajstih mesecev od datuma obvestila o odpovedi. V primeru odpovedi vsi podatki, prejeti na podlagi tega sporazuma, ostanejo zaupni, zanje pa še naprej velja člen 6 tega sporazuma.

Člen 11

Ozemlje uporabe

Ta sporazum se uporablja na eni strani na ozemlju držav članic, na katerem se uporabljata Pogodba o Evropski uniji in Pogodba o delovanju Evropske unije, pod pogoji, določenimi v navedenih pogodbah, ter na drugi strani v Švici.“;

| (3) | priloge se nadomestijo z naslednjim:„
  PRILOGA I

  Enotni standard poročanja in dolžne skrbnosti za podatke o finančnih računih (v nadaljnjem besedilu: enotni standard poročanja)

  ODDELEK I

  SPLOŠNE ZAHTEVE ZA POROČANJE







  A. | V skladu z odstavki od C do E mora vsaka Poročevalska finančna institucija pristojnemu organu svoje jurisdikcije (države članice ali Švice) v zvezi z vsakim Računom, o katerem se poroča, v takšni Poročevalski finančni instituciji sporočiti naslednje podatke:






  1. | ime, naslov, jurisdikcijo ali jurisdikcije, katerih rezident je (države članice ali Švice), IŠD ter datum in kraj rojstva (v primeru posameznikov) vsake Osebe, o kateri se poroča in ki je Imetnik računa, v primeru Subjekta, ki je Imetnik računa in za katerega se po uporabi postopkov dolžne skrbnosti v skladu z oddelki V, VI in VII ugotovi, da ima eno ali več Obvladujočih oseb, ki so Osebe, o katerih se poroča, pa ime, naslov, jurisdikcijo ali jurisdikcije, katerih rezident je (države članice, Švice ali druge jurisdikcije), ter IŠD Subjekta in ime, naslov, jurisdikcijo ali jurisdikcije, katerih rezident je (države članice ali Švice), IŠD ter datum in kraj rojstva vsake Osebe, o kateri se poroča; |
| --- | --- | --- | --- |

(3)

priloge se nadomestijo z naslednjim:

PRILOGA I

Enotni standard poročanja in dolžne skrbnosti za podatke o finančnih računih (v nadaljnjem besedilu: enotni standard poročanja)

ODDELEK I

SPLOŠNE ZAHTEVE ZA POROČANJE

A.

V skladu z odstavki od C do E mora vsaka Poročevalska finančna institucija pristojnemu organu svoje jurisdikcije (države članice ali Švice) v zvezi z vsakim Računom, o katerem se poroča, v takšni Poročevalski finančni instituciji sporočiti naslednje podatke:

1.

ime, naslov, jurisdikcijo ali jurisdikcije, katerih rezident je (države članice ali Švice), IŠD ter datum in kraj rojstva (v primeru posameznikov) vsake Osebe, o kateri se poroča in ki je Imetnik računa, v primeru Subjekta, ki je Imetnik računa in za katerega se po uporabi postopkov dolžne skrbnosti v skladu z oddelki V, VI in VII ugotovi, da ima eno ali več Obvladujočih oseb, ki so Osebe, o katerih se poroča, pa ime, naslov, jurisdikcijo ali jurisdikcije, katerih rezident je (države članice, Švice ali druge jurisdikcije), ter IŠD Subjekta in ime, naslov, jurisdikcijo ali jurisdikcije, katerih rezident je (države članice ali Švice), IŠD ter datum in kraj rojstva vsake Osebe, o kateri se poroča;

| 2. | številko računa (ali ustrezno oznako, če ni številke računa); |
| --- | --- |

2.

številko računa (ali ustrezno oznako, če ni številke računa);

| 3. | ime in morebitno identifikacijsko številko Poročevalske finančne institucije; |
| --- | --- |

3.

ime in morebitno identifikacijsko številko Poročevalske finančne institucije;

| 4. | stanje na računu ali vrednost računa (vključno z Odkupno vrednostjo ali vrednostjo ob odstopu v primeru Zavarovalne pogodbe z odkupno vrednostjo ali Pogodbe rentnega zavarovanja) ob koncu zadevnega koledarskega leta ali drugega ustreznega poročevalskega obdobja ali, če je bil račun zaprt med takim letom ali obdobjem, neposredno pred zaprtjem računa; |
| --- | --- |

4.

stanje na računu ali vrednost računa (vključno z Odkupno vrednostjo ali vrednostjo ob odstopu v primeru Zavarovalne pogodbe z odkupno vrednostjo ali Pogodbe rentnega zavarovanja) ob koncu zadevnega koledarskega leta ali drugega ustreznega poročevalskega obdobja ali, če je bil račun zaprt med takim letom ali obdobjem, neposredno pred zaprtjem računa;

| 5. | v primeru kakršnega koli Skrbniškega računa:






  (a) | skupni bruto znesek obresti, skupni bruto znesek dividend in skupni bruto znesek drugih dohodkov, ustvarjenih v zvezi s sredstvi na računu, ki se v vsakem od primerov vplačajo ali pripišejo na račun (ali v zvezi z računom) med koledarskim letom ali drugim ustreznim poročevalskim obdobjem; in |
| --- | --- | --- |

5.

v primeru kakršnega koli Skrbniškega računa:

(a)

skupni bruto znesek obresti, skupni bruto znesek dividend in skupni bruto znesek drugih dohodkov, ustvarjenih v zvezi s sredstvi na računu, ki se v vsakem od primerov vplačajo ali pripišejo na račun (ali v zvezi z računom) med koledarskim letom ali drugim ustreznim poročevalskim obdobjem; in

| (b) | skupni bruto iztržek od prodaje ali odkupa Finančnih sredstev, ki se vplača ali pripiše na račun med koledarskim letom ali drugim ustreznim poročevalskim obdobjem, v zvezi s katerim je Poročevalska finančna institucija delovala kot skrbnik, borzni posrednik, pooblaščenec ali kako drugače kot zastopnik Imetnika računa; |
| --- | --- |

(b)

skupni bruto iztržek od prodaje ali odkupa Finančnih sredstev, ki se vplača ali pripiše na račun med koledarskim letom ali drugim ustreznim poročevalskim obdobjem, v zvezi s katerim je Poročevalska finančna institucija delovala kot skrbnik, borzni posrednik, pooblaščenec ali kako drugače kot zastopnik Imetnika računa;

| 6. | v primeru katerega koli Depozitnega računa skupni bruto znesek obresti, vplačanih ali pripisanih na račun med koledarskim letom ali drugim ustreznim poročevalskim obdobjem; in |
| --- | --- |

6.

v primeru katerega koli Depozitnega računa skupni bruto znesek obresti, vplačanih ali pripisanih na račun med koledarskim letom ali drugim ustreznim poročevalskim obdobjem; in

| 7. | v primeru računov, ki niso opisani v pododstavku A(5) ali (6), skupni bruto znesek, plačan ali pripisan Imetniku računa v zvezi z računom med koledarskim letom ali drugim ustreznim poročevalskim obdobjem, v zvezi s katerim je Poročevalska finančna institucija dolžnik, vključno s skupnim zneskom vseh plačil v zvezi z odkupom, opravljenih Imetniku računa med koledarskim letom ali drugim ustreznim poročevalskim obdobjem. |
| --- | --- |

7.

v primeru računov, ki niso opisani v pododstavku A(5) ali (6), skupni bruto znesek, plačan ali pripisan Imetniku računa v zvezi z računom med koledarskim letom ali drugim ustreznim poročevalskim obdobjem, v zvezi s katerim je Poročevalska finančna institucija dolžnik, vključno s skupnim zneskom vseh plačil v zvezi z odkupom, opravljenih Imetniku računa med koledarskim letom ali drugim ustreznim poročevalskim obdobjem.

| B. | Med podatki, ki se sporočajo, mora biti navedena valuta, v kateri je izražen zadevni znesek. |
| --- | --- |

B.

Med podatki, ki se sporočajo, mora biti navedena valuta, v kateri je izražen zadevni znesek.

| C. | Ne glede na pododstavek A(1) za noben Račun, o katerem se poroča in ki je Že obstoječi račun, ni treba sporočiti IŠD oziroma datuma rojstva, če takšne IŠD oziroma datuma rojstva ni v evidencah Poročevalske finančne institucije in če takšni Poročevalski finančni instituciji na podlagi nacionalne zakonodaje ali katerega koli pravnega instrumenta Evropske unije tudi sicer ni treba zbirati takšnih podatkov (če je primerno). Vendar se od Poročevalske finančne institucije zahtevajo razumna prizadevanja, da za Že obstoječe račune pridobi IŠD in datum rojstva do konca drugega koledarskega leta po letu, v katerem so takšni Že obstoječi računi identificirani kot Računi, o katerih se poroča. |
| --- | --- |

C.

Ne glede na pododstavek A(1) za noben Račun, o katerem se poroča in ki je Že obstoječi račun, ni treba sporočiti IŠD oziroma datuma rojstva, če takšne IŠD oziroma datuma rojstva ni v evidencah Poročevalske finančne institucije in če takšni Poročevalski finančni instituciji na podlagi nacionalne zakonodaje ali katerega koli pravnega instrumenta Evropske unije tudi sicer ni treba zbirati takšnih podatkov (če je primerno). Vendar se od Poročevalske finančne institucije zahtevajo razumna prizadevanja, da za Že obstoječe račune pridobi IŠD in datum rojstva do konca drugega koledarskega leta po letu, v katerem so takšni Že obstoječi računi identificirani kot Računi, o katerih se poroča.

| D. | Ne glede na pododstavek A(1) IŠD ni treba sporočiti, če je ni izdala zadevna država članica, Švica ali druga jurisdikcija rezidentstva. |
| --- | --- |

D.

Ne glede na pododstavek A(1) IŠD ni treba sporočiti, če je ni izdala zadevna država članica, Švica ali druga jurisdikcija rezidentstva.

| E. | Ne glede na pododstavek A(1) datuma rojstva ni treba sporočiti, razen če mora Poročevalska finančna institucija tudi sicer zbirati in sporočati takšne podatke na podlagi nacionalne zakonodaje in je ta podatek med podatki, ki se lahko iščejo elektronsko in so shranjeni pri Poročevalski finančni instituciji. |
| --- | --- |

E.

Ne glede na pododstavek A(1) datuma rojstva ni treba sporočiti, razen če mora Poročevalska finančna institucija tudi sicer zbirati in sporočati takšne podatke na podlagi nacionalne zakonodaje in je ta podatek med podatki, ki se lahko iščejo elektronsko in so shranjeni pri Poročevalski finančni instituciji.

ODDELEK II

SPLOŠNE ZAHTEVE ZA DOLŽNO SKRBNOST

| A. | Račun se obravnava kot Račun, o katerem se poroča, od datuma, ko je identificiran kot tak v skladu s postopki dolžne skrbnosti iz oddelkov od II do VII, če ni določeno drugače, pa je treba podatke v zvezi z Računom, o katerem se poroča, sporočiti vsako leto v koledarskem letu po letu, na katerega se podatki nanašajo. |
| --- | --- |

A.

Račun se obravnava kot Račun, o katerem se poroča, od datuma, ko je identificiran kot tak v skladu s postopki dolžne skrbnosti iz oddelkov od II do VII, če ni določeno drugače, pa je treba podatke v zvezi z Računom, o katerem se poroča, sporočiti vsako leto v koledarskem letu po letu, na katerega se podatki nanašajo.

| B. | Stanje ali vrednost računa se določi na zadnji dan koledarskega leta ali drugega ustreznega poročevalskega obdobja. |
| --- | --- |

B.

Stanje ali vrednost računa se določi na zadnji dan koledarskega leta ali drugega ustreznega poročevalskega obdobja.

| C. | Če se prag stanja ali vrednosti računa določi na zadnji dan koledarskega leta, je treba ustrezno stanje ali vrednost določiti na zadnji dan poročevalskega obdobja, ki se konča s tem koledarskim letom ali med njim. |
| --- | --- |

C.

Če se prag stanja ali vrednosti računa določi na zadnji dan koledarskega leta, je treba ustrezno stanje ali vrednost določiti na zadnji dan poročevalskega obdobja, ki se konča s tem koledarskim letom ali med njim.

| D. | Vsaka država članica ali Švica lahko Poročevalskim finančnim institucijam dovoli uporabo storitev tretjih oseb pri izpolnjevanju obveznosti o poročanju in dolžni skrbnosti, ki so takšnim Poročevalskim finančnim institucijam naložene na podlagi nacionalnega prava, vendar za izpolnjevanje teh obveznosti ostanejo odgovorne Poročevalske finančne institucije. |
| --- | --- |

D.

Vsaka država članica ali Švica lahko Poročevalskim finančnim institucijam dovoli uporabo storitev tretjih oseb pri izpolnjevanju obveznosti o poročanju in dolžni skrbnosti, ki so takšnim Poročevalskim finančnim institucijam naložene na podlagi nacionalnega prava, vendar za izpolnjevanje teh obveznosti ostanejo odgovorne Poročevalske finančne institucije.

| E. | Vsaka država članica ali Švica lahko Poročevalskim finančnim institucijam dovoli, da postopke dolžne skrbnosti za Nove račune uporabijo za Že obstoječe račune, postopke dolžne skrbnosti za Račune visoke vrednosti pa za Račune nižje vrednosti. Če država članica ali Švica dovoli, da se postopki dolžne skrbnosti za Nove račune uporabijo za Že obstoječe račune, še naprej veljajo pravila, ki se sicer uporabljajo za Že obstoječe račune. |
| --- | --- |

E.

Vsaka država članica ali Švica lahko Poročevalskim finančnim institucijam dovoli, da postopke dolžne skrbnosti za Nove račune uporabijo za Že obstoječe račune, postopke dolžne skrbnosti za Račune visoke vrednosti pa za Račune nižje vrednosti. Če država članica ali Švica dovoli, da se postopki dolžne skrbnosti za Nove račune uporabijo za Že obstoječe račune, še naprej veljajo pravila, ki se sicer uporabljajo za Že obstoječe račune.

ODDELEK III

DOLŽNA SKRBNOST PRI ŽE OBSTOJEČIH RAČUNIH POSAMEZNIKOV

Za opredelitev Računov, o katerih se poroča, med Že obstoječimi računi posameznikov se uporabljajo naslednji postopki.

| A. | Računi subjektov, za katere se ne zahteva pregled, identificiranje ali poročanje. Za Že obstoječi račun posameznika, ki je Zavarovalna pogodba z odkupno vrednostjo ali Pogodba rentnega zavarovanja, ni potreben pregled, identifikacija ali poročanje, če zakonodaja Poročevalski finančni instituciji učinkovito preprečuje prodajo takšne Pogodbe rezidentom Jurisdikcije, o kateri se poroča. |
| --- | --- |

A.

Računi subjektov, za katere se ne zahteva pregled, identificiranje ali poročanje. Za Že obstoječi račun posameznika, ki je Zavarovalna pogodba z odkupno vrednostjo ali Pogodba rentnega zavarovanja, ni potreben pregled, identifikacija ali poročanje, če zakonodaja Poročevalski finančni instituciji učinkovito preprečuje prodajo takšne Pogodbe rezidentom Jurisdikcije, o kateri se poroča.

| B. | Računi nižje vrednosti. Za Račune nižje vrednosti se uporabljajo naslednji postopki.






  1. | Naslov prebivališča. Če je v evidencah Poročevalske finančne institucije naslov trenutnega prebivališča posameznega Imetnika računa, pridobljen na podlagi dokaznih listin, lahko Poročevalska finančna institucija posameznega Imetnika računa za davčne namene obravnava kot rezidenta države članice, Švice ali druge jurisdikcije, kjer ima naslov, da lahko tako določi, ali je takšen posamezni Imetnik računa Oseba, o kateri se poroča. |
| --- | --- | --- |

B.

Računi nižje vrednosti. Za Račune nižje vrednosti se uporabljajo naslednji postopki.

1.

Naslov prebivališča. Če je v evidencah Poročevalske finančne institucije naslov trenutnega prebivališča posameznega Imetnika računa, pridobljen na podlagi dokaznih listin, lahko Poročevalska finančna institucija posameznega Imetnika računa za davčne namene obravnava kot rezidenta države članice, Švice ali druge jurisdikcije, kjer ima naslov, da lahko tako določi, ali je takšen posamezni Imetnik računa Oseba, o kateri se poroča.

| 2. | Iskanje po elektronski evidenci. Če se Poročevalska finančna institucija ne more zanesti na naslov trenutnega prebivališča posameznega Imetnika računa, pridobljen na podlagi dokaznih listin iz pododstavka B(1), mora Poročevalska finančna institucija pregledati, ali je med podatki, ki se lahko iščejo elektronsko in so shranjeni pri njej, kateri koli od naslednjih indicev, ter uporabiti pododstavke B(3) do (6):






  (a) | identifikacija Imetnika računa kot rezidenta Jurisdikcije, o kateri se poroča; |
| --- | --- | --- |

2.

Iskanje po elektronski evidenci. Če se Poročevalska finančna institucija ne more zanesti na naslov trenutnega prebivališča posameznega Imetnika računa, pridobljen na podlagi dokaznih listin iz pododstavka B(1), mora Poročevalska finančna institucija pregledati, ali je med podatki, ki se lahko iščejo elektronsko in so shranjeni pri njej, kateri koli od naslednjih indicev, ter uporabiti pododstavke B(3) do (6):

(a)

identifikacija Imetnika računa kot rezidenta Jurisdikcije, o kateri se poroča;

| (b) | trenutni poštni naslov ali naslov prebivališča (vključno s poštnim predalom) v Jurisdikciji, o kateri se poroča; |
| --- | --- |

(b)

trenutni poštni naslov ali naslov prebivališča (vključno s poštnim predalom) v Jurisdikciji, o kateri se poroča;

| (c) | ena ali več telefonskih številk v Jurisdikciji, o kateri se poroča in, odvisno od vsebine, nobena v Švici ali državi članici Poročevalske finančne institucije; |
| --- | --- |

(c)

ena ali več telefonskih številk v Jurisdikciji, o kateri se poroča in, odvisno od vsebine, nobena v Švici ali državi članici Poročevalske finančne institucije;

| (d) | trajni nalog (razen za depozitne račune) za prenos sredstev na račun, ki se vodi v Jurisdikciji, o kateri se poroča; |
| --- | --- |

(d)

trajni nalog (razen za depozitne račune) za prenos sredstev na račun, ki se vodi v Jurisdikciji, o kateri se poroča;

| (e) | trenutno veljavno pooblastilo za zastopanje ali podpisovanje, dano osebi z naslovom v Jurisdikciji, o kateri se poroča, ali |
| --- | --- |

(e)

trenutno veljavno pooblastilo za zastopanje ali podpisovanje, dano osebi z naslovom v Jurisdikciji, o kateri se poroča, ali

| (f) | naslov ‚poštno ležeče‘ ali ‚v skrbi drugega‘ v Jurisdikciji, o kateri se poroča, če Poročevalska finančna institucija v evidenci nima nobenega drugega naslova Imetnika računa. |
| --- | --- |

(f)

naslov ‚poštno ležeče‘ ali ‚v skrbi drugega‘ v Jurisdikciji, o kateri se poroča, če Poročevalska finančna institucija v evidenci nima nobenega drugega naslova Imetnika računa.

| 3. | Če se z elektronskim iskanjem ne odkrije nobeden od indicev, ki so našteti v pododstavku B(2), nadaljnji ukrepi niso potrebni, dokler se ne spremenijo okoliščine, zaradi česar nastane en ali več indicev, povezanih z računom, ali dokler račun ne postane Račun visoke vrednosti. |
| --- | --- |

3.

Če se z elektronskim iskanjem ne odkrije nobeden od indicev, ki so našteti v pododstavku B(2), nadaljnji ukrepi niso potrebni, dokler se ne spremenijo okoliščine, zaradi česar nastane en ali več indicev, povezanih z računom, ali dokler račun ne postane Račun visoke vrednosti.

| 4. | Če se z elektronskim iskanjem odkrije kateri koli od indicev, ki so našteti v pododstavkih B(2)(a) do (e), ali če se spremenijo okoliščine, zaradi česar nastane en ali več indicev, povezanih z računom, mora Poročevalska finančna institucija Imetnika računa za davčne namene obravnavati kot rezidenta vsake Jurisdikcije, o kateri se poroča, za katero je ugotovljen indic, razen če se odloči za uporabo pododstavka B(6) in za navedeni račun velja ena od izjem iz navedenega pododstavka. |
| --- | --- |

4.

Če se z elektronskim iskanjem odkrije kateri koli od indicev, ki so našteti v pododstavkih B(2)(a) do (e), ali če se spremenijo okoliščine, zaradi česar nastane en ali več indicev, povezanih z računom, mora Poročevalska finančna institucija Imetnika računa za davčne namene obravnavati kot rezidenta vsake Jurisdikcije, o kateri se poroča, za katero je ugotovljen indic, razen če se odloči za uporabo pododstavka B(6) in za navedeni račun velja ena od izjem iz navedenega pododstavka.

| 5. | Če se z elektronskim iskanjem odkrije naslov ‚poštno ležeče‘ ali ‚v skrbi drugega‘ ter se za Imetnika računa ne ugotovijo noben drug naslov in nobeni drugi indici, našteti v pododstavkih B(2)(a) do (e), mora Poročevalska finančna institucija po vrstnem redu, ki najbolj ustreza okoliščinam, uporabiti iskanje po papirni evidenci, opisano v pododstavku C(2), ali od Imetnika računa pridobiti samopotrdilo oziroma Dokazne listine zaradi ugotavljanja rezidentstva tega Imetnika računa za davčne namene. Če z iskanjem po papirni evidenci ni mogoče odkriti indica in so prizadevanja za pridobitev samopotrdila ali Dokaznih listin neuspešna, mora Poročevalska finančna institucija pristojnemu organu v svoji državi članici ali Švici, odvisno od vsebine, račun prijaviti kot nedokumentiran račun. |
| --- | --- |

5.

Če se z elektronskim iskanjem odkrije naslov ‚poštno ležeče‘ ali ‚v skrbi drugega‘ ter se za Imetnika računa ne ugotovijo noben drug naslov in nobeni drugi indici, našteti v pododstavkih B(2)(a) do (e), mora Poročevalska finančna institucija po vrstnem redu, ki najbolj ustreza okoliščinam, uporabiti iskanje po papirni evidenci, opisano v pododstavku C(2), ali od Imetnika računa pridobiti samopotrdilo oziroma Dokazne listine zaradi ugotavljanja rezidentstva tega Imetnika računa za davčne namene. Če z iskanjem po papirni evidenci ni mogoče odkriti indica in so prizadevanja za pridobitev samopotrdila ali Dokaznih listin neuspešna, mora Poročevalska finančna institucija pristojnemu organu v svoji državi članici ali Švici, odvisno od vsebine, račun prijaviti kot nedokumentiran račun.

| 6. | Ne glede na odkritje indicev iz pododstavka B(2) Poročevalski finančni instituciji Imetnika računa ni treba obravnavati kot rezidenta Jurisdikcije, o kateri se poroča, če:






  (a) | podatki o Imetniku računa vsebujejo trenutni poštni naslov ali naslov prebivališča v Jurisdikciji, o kateri se poroča, eno ali več telefonskih številk v navedeni Jurisdikciji, o kateri se poroča (in, odvisno od vsebine, nobene v Švici ali državi članici Poročevalske finančne institucije) ali trajni nalog (v zvezi s Finančnimi računi razen Depozitnih računov) za prenos sredstev na račun, ki se vodi v Jurisdikciji, o kateri se poroča, Poročevalska finančna institucija pa pridobi ali je že prej pregledala in ima v evidenci:






  (i) | samopotrdilo Imetnika računa jurisdikcije ali jurisdikcij (države članice, Švice ali drugih jurisdikcij), katerih rezident je takšen Imetnik računa, ki ne vključuje takšne Jurisdikcije, o kateri se poroča, ter |
| --- | --- | --- | --- |

6.

Ne glede na odkritje indicev iz pododstavka B(2) Poročevalski finančni instituciji Imetnika računa ni treba obravnavati kot rezidenta Jurisdikcije, o kateri se poroča, če:

(a)

podatki o Imetniku računa vsebujejo trenutni poštni naslov ali naslov prebivališča v Jurisdikciji, o kateri se poroča, eno ali več telefonskih številk v navedeni Jurisdikciji, o kateri se poroča (in, odvisno od vsebine, nobene v Švici ali državi članici Poročevalske finančne institucije) ali trajni nalog (v zvezi s Finančnimi računi razen Depozitnih računov) za prenos sredstev na račun, ki se vodi v Jurisdikciji, o kateri se poroča, Poročevalska finančna institucija pa pridobi ali je že prej pregledala in ima v evidenci:

(i)

samopotrdilo Imetnika računa jurisdikcije ali jurisdikcij (države članice, Švice ali drugih jurisdikcij), katerih rezident je takšen Imetnik računa, ki ne vključuje takšne Jurisdikcije, o kateri se poroča, ter

| (ii) | Dokazne listine, ki potrjujejo neporočevalski status Imetnika računa; |
| --- | --- |

(ii)

Dokazne listine, ki potrjujejo neporočevalski status Imetnika računa;

| (b) | podatki o Imetniku računa vsebujejo trenutno veljavno pooblastilo za zastopanje ali podpisovanje, dano osebi z naslovom v Jurisdikciji, o kateri se poroča, Poročevalska finančna institucija pa pridobi ali je že prej pregledala in ima v evidenci:






  (i) | samopotrdilo Imetnika računa jurisdikcije ali jurisdikcij (države članice, Švice ali drugih jurisdikcij), katerih rezident je takšen Imetnik računa, ki ne vključuje takšne Jurisdikcije, o kateri se poroča, ali |
| --- | --- | --- |

(b)

podatki o Imetniku računa vsebujejo trenutno veljavno pooblastilo za zastopanje ali podpisovanje, dano osebi z naslovom v Jurisdikciji, o kateri se poroča, Poročevalska finančna institucija pa pridobi ali je že prej pregledala in ima v evidenci:

(i)

samopotrdilo Imetnika računa jurisdikcije ali jurisdikcij (države članice, Švice ali drugih jurisdikcij), katerih rezident je takšen Imetnik računa, ki ne vključuje takšne Jurisdikcije, o kateri se poroča, ali

| (ii) | Dokazne listine, ki potrjujejo neporočevalski status Imetnika računa; |
| --- | --- |

(ii)

Dokazne listine, ki potrjujejo neporočevalski status Imetnika računa;

| C. | Postopki natančnejšega pregleda za račune visoke vrednosti. Za Račune visoke vrednosti se uporabljajo naslednji postopki natančnejšega pregleda.






  1. | Iskanje po elektronski evidenci. V zvezi z Računi visoke vrednosti mora Poročevalska finančna institucija pregledati, ali je med podatki, ki se lahko iščejo elektronsko in so shranjeni pri njej, kateri koli od indicev, opisanih v pododstavku B(2). |
| --- | --- | --- |

C.

Postopki natančnejšega pregleda za račune visoke vrednosti. Za Račune visoke vrednosti se uporabljajo naslednji postopki natančnejšega pregleda.

1.

Iskanje po elektronski evidenci. V zvezi z Računi visoke vrednosti mora Poročevalska finančna institucija pregledati, ali je med podatki, ki se lahko iščejo elektronsko in so shranjeni pri njej, kateri koli od indicev, opisanih v pododstavku B(2).

| 2. | Iskanje po papirni evidenci. Če zbirke podatkov Poročevalske finančne institucije, ki se lahko pregledujejo elektronsko, vsebujejo razpredelke za vse podatke, opisane v pododstavku C(3), in te podatke tudi zajemajo, nadaljnje iskanje po papirnih evidencah ni potrebno. Če elektronske zbirke podatkov ne zajemajo vseh teh podatkov, mora Poročevalska finančna institucija v zvezi z Računom visoke vrednosti pregledati tudi trenutno glavno datoteko stranke, ali obstaja kateri koli od indicev, opisanih v pododstavku B(2), in če v trenutni glavni datoteki stranke ni teh podatkov, še naslednje dokumente, povezane z računom, ki jih je Poročevalska finančna institucija pridobila v zadnjih petih letih:






  (a) | najnovejše Dokazne listine, zbrane v zvezi z računom; |
| --- | --- | --- |

2.

Iskanje po papirni evidenci. Če zbirke podatkov Poročevalske finančne institucije, ki se lahko pregledujejo elektronsko, vsebujejo razpredelke za vse podatke, opisane v pododstavku C(3), in te podatke tudi zajemajo, nadaljnje iskanje po papirnih evidencah ni potrebno. Če elektronske zbirke podatkov ne zajemajo vseh teh podatkov, mora Poročevalska finančna institucija v zvezi z Računom visoke vrednosti pregledati tudi trenutno glavno datoteko stranke, ali obstaja kateri koli od indicev, opisanih v pododstavku B(2), in če v trenutni glavni datoteki stranke ni teh podatkov, še naslednje dokumente, povezane z računom, ki jih je Poročevalska finančna institucija pridobila v zadnjih petih letih:

(a)

najnovejše Dokazne listine, zbrane v zvezi z računom;

| (b) | najnovejšo pogodbo ali dokumentacijo o odprtju računa; |
| --- | --- |

(b)

najnovejšo pogodbo ali dokumentacijo o odprtju računa;

| (c) | najnovejšo dokumentacijo, ki jo pridobi Poročevalska finančna institucija v skladu s Postopki za preprečevanje pranja denarja ali poznavanje strank ali za druge regulativne namene; |
| --- | --- |

(c)

najnovejšo dokumentacijo, ki jo pridobi Poročevalska finančna institucija v skladu s Postopki za preprečevanje pranja denarja ali poznavanje strank ali za druge regulativne namene;

| (d) | katero koli trenutno veljavno pooblastilo za zastopanje ali podpisovanje in |
| --- | --- |

(d)

katero koli trenutno veljavno pooblastilo za zastopanje ali podpisovanje in

| (e) | kateri koli trenutno veljavni trajni nalog (razen za Depozitne račune) za prenos sredstev. |
| --- | --- |

(e)

kateri koli trenutno veljavni trajni nalog (razen za Depozitne račune) za prenos sredstev.

| 3. | Izjema, ko zbirke podatkov vsebujejo zadostne podatke. Poročevalski finančni instituciji ni treba opraviti iskanja po papirni evidenci, opisanega v pododstavku C(2), kadar njeni podatki, ki se lahko iščejo elektronsko, vključujejo:






  (a) | rezidenčni status Imetnika računa; |
| --- | --- | --- |

3.

Izjema, ko zbirke podatkov vsebujejo zadostne podatke. Poročevalski finančni instituciji ni treba opraviti iskanja po papirni evidenci, opisanega v pododstavku C(2), kadar njeni podatki, ki se lahko iščejo elektronsko, vključujejo:

(a)

rezidenčni status Imetnika računa;

| (b) | naslov prebivališča in poštni naslov Imetnika računa, ki sta trenutno v evidenci Poročevalske finančne institucije; |
| --- | --- |

(b)

naslov prebivališča in poštni naslov Imetnika računa, ki sta trenutno v evidenci Poročevalske finančne institucije;

| (c) | telefonsko številko ali številke Imetnika računa, če obstajajo in so trenutno v evidenci Poročevalske finančne institucije; |
| --- | --- |

(c)

telefonsko številko ali številke Imetnika računa, če obstajajo in so trenutno v evidenci Poročevalske finančne institucije;

| (d) | v primeru Finančnih računov razen Depozitnih računov morebitni trajni nalog za prenos sredstev z računa na drug račun (vključno z računom pri drugi podružnici Poročevalske finančne institucije ali drugi Finančni instituciji); |
| --- | --- |

(d)

v primeru Finančnih računov razen Depozitnih računov morebitni trajni nalog za prenos sredstev z računa na drug račun (vključno z računom pri drugi podružnici Poročevalske finančne institucije ali drugi Finančni instituciji);

| (e) | morebitni trenutni naslov ‚v skrbi drugega‘ ali ‚poštno ležeče‘ za Imetnika računa, in |
| --- | --- |

(e)

morebitni trenutni naslov ‚v skrbi drugega‘ ali ‚poštno ležeče‘ za Imetnika računa, in

| (f) | morebitno pooblastilo za zastopanje ali podpisovanje v zvezi z računom. |
| --- | --- |

(f)

morebitno pooblastilo za zastopanje ali podpisovanje v zvezi z računom.

| 4. | Poizvedba pri uslužbencu za poslovanje s strankami glede dejanske seznanjenosti. Poleg iskanja po elektronski in papirni evidenci, opisanega v pododstavkih C(1) in (2), mora Poročevalska finančna institucija kateri koli Račun visoke vrednosti, dodeljen uslužbencu za poslovanje s strankami (vključno s katerimi koli Finančnimi računi, ki se seštevajo s tem Računom visoke vrednosti), obravnavati kot račun, o katerem se poroča, če je uslužbenec za poslovanje s strankami dejansko seznanjen s tem, da je Imetnik računa oseba, o kateri se poroča. |
| --- | --- |

4.

Poizvedba pri uslužbencu za poslovanje s strankami glede dejanske seznanjenosti. Poleg iskanja po elektronski in papirni evidenci, opisanega v pododstavkih C(1) in (2), mora Poročevalska finančna institucija kateri koli Račun visoke vrednosti, dodeljen uslužbencu za poslovanje s strankami (vključno s katerimi koli Finančnimi računi, ki se seštevajo s tem Računom visoke vrednosti), obravnavati kot račun, o katerem se poroča, če je uslužbenec za poslovanje s strankami dejansko seznanjen s tem, da je Imetnik računa oseba, o kateri se poroča.

| 5. | Posledica odkritja indicev.






  (a) | Če pri natančnejšem pregledu Računov visoke vrednosti, opisanem v odstavku C, ni odkrit nobeden od indicev, naštetih v pododstavku B(2), in račun ni identificiran kot račun, ki ga ima Oseba, o kateri se poroča, iz pododstavka C(4), nadaljnji ukrepi niso potrebni, dokler se ne spremenijo okoliščine, zaradi česar nastane en ali več indicev, povezanih s tem računom. |
| --- | --- | --- |

5.

Posledica odkritja indicev.

(a)

Če pri natančnejšem pregledu Računov visoke vrednosti, opisanem v odstavku C, ni odkrit nobeden od indicev, naštetih v pododstavku B(2), in račun ni identificiran kot račun, ki ga ima Oseba, o kateri se poroča, iz pododstavka C(4), nadaljnji ukrepi niso potrebni, dokler se ne spremenijo okoliščine, zaradi česar nastane en ali več indicev, povezanih s tem računom.

| (b) | Če se pri natančnejšem pregledu Računov visoke vrednosti, opisanem v odstavku C, odkrije kateri koli od indicev, ki so našteti v pododstavkih B(2)(a) do (e), ali če se naknadno spremenijo okoliščine, zaradi česar nastane en ali več indicev, povezanih z računom, mora Poročevalska finančna institucija račun obravnavati kot Račun, o katerem se poroča, za vsako Jurisdikcijo, o kateri se poroča, za katero je ugotovljen indic, razen če se odloči za uporabo pododstavka B(6) in za navedeni račun velja ena od izjem iz navedenega pododstavka. |
| --- | --- |

(b)

Če se pri natančnejšem pregledu Računov visoke vrednosti, opisanem v odstavku C, odkrije kateri koli od indicev, ki so našteti v pododstavkih B(2)(a) do (e), ali če se naknadno spremenijo okoliščine, zaradi česar nastane en ali več indicev, povezanih z računom, mora Poročevalska finančna institucija račun obravnavati kot Račun, o katerem se poroča, za vsako Jurisdikcijo, o kateri se poroča, za katero je ugotovljen indic, razen če se odloči za uporabo pododstavka B(6) in za navedeni račun velja ena od izjem iz navedenega pododstavka.

| (c) | Če se pri natančnejšem pregledu Računov visoke vrednosti, opisanem v odstavku C, odkrije naslov ‚poštno ležeče‘ ali ‚v skrbi drugega‘ ter se za Imetnika računa ne ugotovijo noben drug naslov in nobeni drugi indici, našteti v pododstavkih B(2)(a) do (e), mora Poročevalska finančna institucija od tega Imetnika računa pridobiti samopotrdilo oziroma Dokazne listine zaradi ugotavljanja, kje je Imetnik računa rezident za davčne namene. Če Poročevalska finančna institucija ne more pridobiti takšnega samopotrdila ali Dokaznih listin, mora pristojnemu organu v svoji državi članici ali Švici, odvisno od vsebine, račun prijaviti kot nedokumentiran račun. |
| --- | --- |

(c)

Če se pri natančnejšem pregledu Računov visoke vrednosti, opisanem v odstavku C, odkrije naslov ‚poštno ležeče‘ ali ‚v skrbi drugega‘ ter se za Imetnika računa ne ugotovijo noben drug naslov in nobeni drugi indici, našteti v pododstavkih B(2)(a) do (e), mora Poročevalska finančna institucija od tega Imetnika računa pridobiti samopotrdilo oziroma Dokazne listine zaradi ugotavljanja, kje je Imetnik računa rezident za davčne namene. Če Poročevalska finančna institucija ne more pridobiti takšnega samopotrdila ali Dokaznih listin, mora pristojnemu organu v svoji državi članici ali Švici, odvisno od vsebine, račun prijaviti kot nedokumentiran račun.

| 6. | Če Že obstoječi račun posameznika na dan 31. decembra pred začetkom veljavnosti Protokola o spremembi, podpisanega dne 27. maja 2015, ni Račun visoke vrednosti, postane pa Račun visoke vrednosti na zadnji dan naslednjega koledarskega leta, mora Poročevalska finančna institucija v zvezi s tem računom dokončati postopke natančnejšega pregleda, opisane v odstavku C, v koledarskem letu po letu, v katerem je račun postal Račun visoke vrednosti. Če se na podlagi tega pregleda takšen račun identificira kot Račun, o katerem se poroča, mora Poročevalska finančna institucija zahtevane podatke o takem računu za leto, v katerem je identificiran kot Račun, o katerem se poroča, in vsako naslednje leto sporočiti vsako leto, razen če Imetnik računa ni več Oseba, o kateri se poroča. |
| --- | --- |

6.

Če Že obstoječi račun posameznika na dan 31. decembra pred začetkom veljavnosti Protokola o spremembi, podpisanega dne 27. maja 2015, ni Račun visoke vrednosti, postane pa Račun visoke vrednosti na zadnji dan naslednjega koledarskega leta, mora Poročevalska finančna institucija v zvezi s tem računom dokončati postopke natančnejšega pregleda, opisane v odstavku C, v koledarskem letu po letu, v katerem je račun postal Račun visoke vrednosti. Če se na podlagi tega pregleda takšen račun identificira kot Račun, o katerem se poroča, mora Poročevalska finančna institucija zahtevane podatke o takem računu za leto, v katerem je identificiran kot Račun, o katerem se poroča, in vsako naslednje leto sporočiti vsako leto, razen če Imetnik računa ni več Oseba, o kateri se poroča.

| 7. | Ko Poročevalska finančna institucija v zvezi z Računom visoke vrednosti opravi postopke natančnejšega pregleda, opisane v odstavku C, ji teh postopkov, razen poizvedbe pri uslužbencu za poslovanje s strankami, opisane v pododstavku C(4), za isti Račun visoke vrednosti v naslednjih letih ni treba ponovno opraviti, razen če je račun nedokumentiran račun, pri katerem bi morala Poročevalska finančna institucija te postopke vsako leto ponovno opraviti, dokler takšen račun ne bi bil več nedokumentiran. |
| --- | --- |

7.

Ko Poročevalska finančna institucija v zvezi z Računom visoke vrednosti opravi postopke natančnejšega pregleda, opisane v odstavku C, ji teh postopkov, razen poizvedbe pri uslužbencu za poslovanje s strankami, opisane v pododstavku C(4), za isti Račun visoke vrednosti v naslednjih letih ni treba ponovno opraviti, razen če je račun nedokumentiran račun, pri katerem bi morala Poročevalska finančna institucija te postopke vsako leto ponovno opraviti, dokler takšen račun ne bi bil več nedokumentiran.

| 8. | Če se v zvezi z Računom visoke vrednosti spremenijo okoliščine, zaradi česar nastane en ali več indicev, opisanih v pododstavku B(2) in povezanih z računom, mora Poročevalska finančna institucija račun obravnavati kot Račun, o katerem se poroča, za vsako Jurisdikcijo, o kateri se poroča, za katero je ugotovljen indic, razen če se odloči za uporabo pododstavka B(6) in za navedeni račun velja ena od izjem iz navedenega pododstavka. |
| --- | --- |

8.

Če se v zvezi z Računom visoke vrednosti spremenijo okoliščine, zaradi česar nastane en ali več indicev, opisanih v pododstavku B(2) in povezanih z računom, mora Poročevalska finančna institucija račun obravnavati kot Račun, o katerem se poroča, za vsako Jurisdikcijo, o kateri se poroča, za katero je ugotovljen indic, razen če se odloči za uporabo pododstavka B(6) in za navedeni račun velja ena od izjem iz navedenega pododstavka.

| 9. | Poročevalska finančna institucija mora vzpostaviti postopke, ki uslužbencu za poslovanje s strankami omogočajo, da ugotovi morebitno spremembo okoliščin v zvezi z računom. Če je na primer uslužbenec za poslovanje s strankami obveščen o novem poštnem naslovu Imetnika računa v Jurisdikciji, o kateri se poroča, mora Poročevalska finančna institucija novi naslov obravnavati kot spremembo okoliščin in mora, če se odloči za uporabo pododstavka B(6), od Imetnika računa pridobiti ustrezno dokumentacijo. |
| --- | --- |

9.

Poročevalska finančna institucija mora vzpostaviti postopke, ki uslužbencu za poslovanje s strankami omogočajo, da ugotovi morebitno spremembo okoliščin v zvezi z računom. Če je na primer uslužbenec za poslovanje s strankami obveščen o novem poštnem naslovu Imetnika računa v Jurisdikciji, o kateri se poroča, mora Poročevalska finančna institucija novi naslov obravnavati kot spremembo okoliščin in mora, če se odloči za uporabo pododstavka B(6), od Imetnika računa pridobiti ustrezno dokumentacijo.

| D. | Pregled Že obstoječih računov visoke vrednosti, katerih imetniki so posamezniki, mora biti končan v enem letu od začetka veljavnosti Protokola o spremembi, podpisanega dne 27. maja 2015. Pregled Že obstoječih računov nižje vrednosti, katerih imetniki so posamezniki, mora biti končan v dveh letih od začetka veljavnosti Protokola o spremembi, podpisanega dne 27. maja 2015. |
| --- | --- |

D.

Pregled Že obstoječih računov visoke vrednosti, katerih imetniki so posamezniki, mora biti končan v enem letu od začetka veljavnosti Protokola o spremembi, podpisanega dne 27. maja 2015. Pregled Že obstoječih računov nižje vrednosti, katerih imetniki so posamezniki, mora biti končan v dveh letih od začetka veljavnosti Protokola o spremembi, podpisanega dne 27. maja 2015.

| E. | Kateri koli Že obstoječi račun posameznika, ki je bil v skladu s tem oddelkom identificiran kot Račun, o katerem se poroča, se v vseh nadaljnjih letih obravnava kot Račun, o katerem se poroča, razen če Imetnik računa ni več Oseba, o kateri se poroča. |
| --- | --- |

E.

Kateri koli Že obstoječi račun posameznika, ki je bil v skladu s tem oddelkom identificiran kot Račun, o katerem se poroča, se v vseh nadaljnjih letih obravnava kot Račun, o katerem se poroča, razen če Imetnik računa ni več Oseba, o kateri se poroča.

ODDELEK IV

DOLŽNA SKRBNOST PRI NOVIH RAČUNIH POSAMEZNIKOV

Za opredelitev Računov, o katerih se poroča, med Novimi računi posameznikov se uporabljajo naslednji postopki.

| A. | Pri Novih računih posameznikov mora Poročevalska finančna institucija ob odprtju računa pridobiti samopotrdilo, ki je lahko del dokumentacije za odprtje računa in ji omogoča ugotoviti, kje je Imetnik računa rezident za davčne namene, ter potrditi sprejemljivost takega samopotrdila na podlagi podatkov, ki jih je Poročevalska finančna institucija pridobila v zvezi z odprtjem računa, vključno s kakršno koli dokumentacijo, zbrano v skladu s Postopki za preprečevanje pranja denarja ali poznavanje strank. |
| --- | --- |

A.

Pri Novih računih posameznikov mora Poročevalska finančna institucija ob odprtju računa pridobiti samopotrdilo, ki je lahko del dokumentacije za odprtje računa in ji omogoča ugotoviti, kje je Imetnik računa rezident za davčne namene, ter potrditi sprejemljivost takega samopotrdila na podlagi podatkov, ki jih je Poročevalska finančna institucija pridobila v zvezi z odprtjem računa, vključno s kakršno koli dokumentacijo, zbrano v skladu s Postopki za preprečevanje pranja denarja ali poznavanje strank.

| B. | Če je iz samopotrdila razvidno, da je Imetnik računa za davčne namene rezident Jurisdikcije, o kateri se poroča, mora Poročevalska finančna institucija račun obravnavati kot Račun, o katerem se poroča, v samopotrdilu pa morata biti navedena tudi IŠD Imetnika računa za takšno Jurisdikcijo, o kateri se poroča (v skladu z odstavkom D oddelka I), in datum rojstva. |
| --- | --- |

B.

Če je iz samopotrdila razvidno, da je Imetnik računa za davčne namene rezident Jurisdikcije, o kateri se poroča, mora Poročevalska finančna institucija račun obravnavati kot Račun, o katerem se poroča, v samopotrdilu pa morata biti navedena tudi IŠD Imetnika računa za takšno Jurisdikcijo, o kateri se poroča (v skladu z odstavkom D oddelka I), in datum rojstva.

| C. | Če se spremenijo okoliščine v zvezi z Novim računom posameznika, zaradi česar Poročevalska finančna institucija spozna ali utemeljeno domneva, da je prvotno samopotrdilo nepravilno ali nezanesljivo, se Poročevalska finančna institucija ne more zanašati na to samopotrdilo, zato mora pridobiti veljavno samopotrdilo, iz katerega je razvidno, kje je Imetnik računa rezident za davčne namene. |
| --- | --- |

C.

Če se spremenijo okoliščine v zvezi z Novim računom posameznika, zaradi česar Poročevalska finančna institucija spozna ali utemeljeno domneva, da je prvotno samopotrdilo nepravilno ali nezanesljivo, se Poročevalska finančna institucija ne more zanašati na to samopotrdilo, zato mora pridobiti veljavno samopotrdilo, iz katerega je razvidno, kje je Imetnik računa rezident za davčne namene.

ODDELEK V

DOLŽNA SKRBNOST PRI ŽE OBSTOJEČIH RAČUNIH SUBJEKTA

Za opredelitev Računov, o katerih se poroča, med Že obstoječimi računi subjekta se uporabljajo naslednji postopki.

| A. | Računi subjektov, za katere se ne zahteva pregled, identificiranje ali poročanje. Razen če se Poročevalska finančna institucija glede vseh Že obstoječih računov subjekta ali posebej glede katere koli jasno identificirane skupine takšnih računov odloči drugače, se za Že obstoječi račun subjekta s skupnim stanjem ali vrednostjo, ki na dan 31. decembra pred začetkom veljavnosti Protokola o spremembi, podpisanega dne 27. maja 2015, ne presega 250 000 USD ali enakovrednega zneska, izraženega v domači valuti posamezne države članice ali Švice, ne zahteva pregled, identificiranje ali poročanje kot za Račun, o katerem se poroča, dokler skupno stanje na računu ali vrednost ne preseže tega zneska na zadnji dan naslednjega koledarskega leta. |
| --- | --- |

A.

Računi subjektov, za katere se ne zahteva pregled, identificiranje ali poročanje. Razen če se Poročevalska finančna institucija glede vseh Že obstoječih računov subjekta ali posebej glede katere koli jasno identificirane skupine takšnih računov odloči drugače, se za Že obstoječi račun subjekta s skupnim stanjem ali vrednostjo, ki na dan 31. decembra pred začetkom veljavnosti Protokola o spremembi, podpisanega dne 27. maja 2015, ne presega 250 000 USD ali enakovrednega zneska, izraženega v domači valuti posamezne države članice ali Švice, ne zahteva pregled, identificiranje ali poročanje kot za Račun, o katerem se poroča, dokler skupno stanje na računu ali vrednost ne preseže tega zneska na zadnji dan naslednjega koledarskega leta.

| B. | Računi subjektov, ki se pregledujejo. Že obstoječi račun subjekta s skupnim stanjem ali vrednostjo, ki na dan 31. decembra pred začetkom veljavnosti Protokola o spremembi, podpisanega dne 27. maja 2015, presega 250 000 USD ali enakovredni znesek, izražen v domači valuti posamezne države članice ali Švice, in Že obstoječi račun subjekta, ki na dan 31. decembra pred začetkom veljavnosti Protokola o spremembi, podpisanega dne 27. maja 2015, ne presega tega zneska, vendar njegovo skupno stanje ali vrednost preseže takšen znesek na zadnji dan katerega koli naslednjega koledarskega leta, morata biti pregledana v skladu s postopki iz odstavka D. |
| --- | --- |

B.

Računi subjektov, ki se pregledujejo. Že obstoječi račun subjekta s skupnim stanjem ali vrednostjo, ki na dan 31. decembra pred začetkom veljavnosti Protokola o spremembi, podpisanega dne 27. maja 2015, presega 250 000 USD ali enakovredni znesek, izražen v domači valuti posamezne države članice ali Švice, in Že obstoječi račun subjekta, ki na dan 31. decembra pred začetkom veljavnosti Protokola o spremembi, podpisanega dne 27. maja 2015, ne presega tega zneska, vendar njegovo skupno stanje ali vrednost preseže takšen znesek na zadnji dan katerega koli naslednjega koledarskega leta, morata biti pregledana v skladu s postopki iz odstavka D.

| C. | Računi subjektov, za katere se zahteva poročanje. V zvezi z Že obstoječimi računi subjektov, opisanimi v odstavku B, se samo računi, ki jih ima en ali več Subjektov, ki so Osebe, o katerih se poroča, ali pa jih imajo Pasivni nefinančni subjekti z eno ali več Obvladujočimi osebami, ki so Osebe, o katerih se poroča, obravnavajo kot Računi, o katerih se poroča. |
| --- | --- |

C.

Računi subjektov, za katere se zahteva poročanje. V zvezi z Že obstoječimi računi subjektov, opisanimi v odstavku B, se samo računi, ki jih ima en ali več Subjektov, ki so Osebe, o katerih se poroča, ali pa jih imajo Pasivni nefinančni subjekti z eno ali več Obvladujočimi osebami, ki so Osebe, o katerih se poroča, obravnavajo kot Računi, o katerih se poroča.

| D. | Postopki pregleda za identificiranje računov subjektov, za katere se zahteva poročanje. Za Že obstoječe račune subjektov, opisane v odstavku B, mora Poročevalska finančna institucija uporabiti naslednje postopke pregleda, da ugotovi, ali ima račun ena ali več Oseb, o katerih se poroča, ali pa ga imajo Pasivni nefinančni subjekti z eno ali več Obvladujočimi osebami, ki so Osebe, o katerih se poroča:






  1. | Ugotavljanje, ali je Subjekt Oseba, o kateri se poroča.






  (a) | Pregled podatkov, ki se hranijo v regulativne namene ali zaradi poslovanja s strankami (vključno s podatki, zbranimi v skladu s Postopki za preprečevanje pranja denarja ali poznavanje strank), da se ugotovi, ali je iz podatkov razvidno, da je Imetnik računa rezident Jurisdikcije, o kateri se poroča. Zato podatki, iz katerih je razvidno, da je Imetnik računa rezident v Jurisdikciji, o kateri se poroča, vključujejo kraj ustanovitve ali organiziranja ali naslov v Jurisdikciji, o kateri se poroča. |
| --- | --- | --- | --- |

D.

Postopki pregleda za identificiranje računov subjektov, za katere se zahteva poročanje. Za Že obstoječe račune subjektov, opisane v odstavku B, mora Poročevalska finančna institucija uporabiti naslednje postopke pregleda, da ugotovi, ali ima račun ena ali več Oseb, o katerih se poroča, ali pa ga imajo Pasivni nefinančni subjekti z eno ali več Obvladujočimi osebami, ki so Osebe, o katerih se poroča:

1.

Ugotavljanje, ali je Subjekt Oseba, o kateri se poroča.

(a)

Pregled podatkov, ki se hranijo v regulativne namene ali zaradi poslovanja s strankami (vključno s podatki, zbranimi v skladu s Postopki za preprečevanje pranja denarja ali poznavanje strank), da se ugotovi, ali je iz podatkov razvidno, da je Imetnik računa rezident Jurisdikcije, o kateri se poroča. Zato podatki, iz katerih je razvidno, da je Imetnik računa rezident v Jurisdikciji, o kateri se poroča, vključujejo kraj ustanovitve ali organiziranja ali naslov v Jurisdikciji, o kateri se poroča.

| (b) | Če je iz podatkov razvidno, da je Imetnik računa rezident v Jurisdikciji, o kateri se poroča, mora Poročevalska finančna institucija račun obravnavati kot Račun, o katerem se poroča, razen če od Imetnika računa pridobi samopotrdilo ali če na podlagi podatkov, s katerimi razpolaga ali ki so javno dostopni, utemeljeno ugotovi, da Imetnik računa ni Oseba, o kateri se poroča. |
| --- | --- |

(b)

Če je iz podatkov razvidno, da je Imetnik računa rezident v Jurisdikciji, o kateri se poroča, mora Poročevalska finančna institucija račun obravnavati kot Račun, o katerem se poroča, razen če od Imetnika računa pridobi samopotrdilo ali če na podlagi podatkov, s katerimi razpolaga ali ki so javno dostopni, utemeljeno ugotovi, da Imetnik računa ni Oseba, o kateri se poroča.

| 2. | Ugotavljanje, ali je Subjekt Pasivni nefinančni subjekt z eno ali več Obvladujočimi osebami, ki so Osebe, o katerih se poroča. V zvezi z Imetnikom Že obstoječega računa subjekta (vključno s Subjektom, ki je Oseba, o kateri se poroča) mora Poročevalska finančna institucija ugotoviti, ali je Imetnik računa Pasivni nefinančni subjekt z eno ali več Obvladujočimi osebami, ki so Osebe, o katerih se poroča. Če je ena od Obvladujočih oseb Pasivnega nefinančnega subjekta Oseba, o kateri se poroča, je treba račun obravnavati kot Račun, o katerem se poroča. Pri tem ugotavljanju mora Poročevalska finančna institucija upoštevati navodila iz pododstavkov D(2)(a) do (c) v najprimernejšem vrstnem redu glede na okoliščine.






  (a) | ugotavljanje, ali je Imetnik računa Pasivni nefinančni subjekt. Pri ugotavljanju, ali je Imetnik računa Pasivni nefinančni subjekt, mora Poročevalska finančna institucija od Imetnika računa pridobiti samopotrdilo, da ugotovi njegov status, razen če na podlagi podatkov, s katerimi razpolaga ali ki so javno dostopni, utemeljeno ugotovi, da je Imetnik računa Aktivni nefinančni subjekt ali Finančna institucija, vendar ne Investicijski subjekt iz pododstavka A(6)(b) oddelka VIII, ki ni Finančna institucija sodelujoče jurisdikcije. |
| --- | --- | --- |

2.

Ugotavljanje, ali je Subjekt Pasivni nefinančni subjekt z eno ali več Obvladujočimi osebami, ki so Osebe, o katerih se poroča. V zvezi z Imetnikom Že obstoječega računa subjekta (vključno s Subjektom, ki je Oseba, o kateri se poroča) mora Poročevalska finančna institucija ugotoviti, ali je Imetnik računa Pasivni nefinančni subjekt z eno ali več Obvladujočimi osebami, ki so Osebe, o katerih se poroča. Če je ena od Obvladujočih oseb Pasivnega nefinančnega subjekta Oseba, o kateri se poroča, je treba račun obravnavati kot Račun, o katerem se poroča. Pri tem ugotavljanju mora Poročevalska finančna institucija upoštevati navodila iz pododstavkov D(2)(a) do (c) v najprimernejšem vrstnem redu glede na okoliščine.

(a)

ugotavljanje, ali je Imetnik računa Pasivni nefinančni subjekt. Pri ugotavljanju, ali je Imetnik računa Pasivni nefinančni subjekt, mora Poročevalska finančna institucija od Imetnika računa pridobiti samopotrdilo, da ugotovi njegov status, razen če na podlagi podatkov, s katerimi razpolaga ali ki so javno dostopni, utemeljeno ugotovi, da je Imetnik računa Aktivni nefinančni subjekt ali Finančna institucija, vendar ne Investicijski subjekt iz pododstavka A(6)(b) oddelka VIII, ki ni Finančna institucija sodelujoče jurisdikcije.

| (b) | ugotavljanje Obvladujočih oseb Imetnika računa. Pri ugotavljanju Obvladujočih oseb Imetnika računa se Poročevalska finančna institucija lahko opre na podatke, ki se zbirajo in hranijo v skladu s Postopki za preprečevanje pranja denarja ali poznavanje strank. |
| --- | --- |

(b)

ugotavljanje Obvladujočih oseb Imetnika računa. Pri ugotavljanju Obvladujočih oseb Imetnika računa se Poročevalska finančna institucija lahko opre na podatke, ki se zbirajo in hranijo v skladu s Postopki za preprečevanje pranja denarja ali poznavanje strank.

| (c) | Ugotavljanje, ali je Obvladujoča oseba Pasivnega nefinančnega subjekta Oseba, o kateri se poroča. Pri ugotavljanju, ali je obvladujoča oseba Pasivnega nefinančnega subjekta Oseba, o kateri se poroča, se Poročevalska finančna institucija lahko opre na:






  (i) | podatke, ki se zbirajo in hranijo v skladu s Postopki za preprečevanje pranja denarja ali poznavanje strank glede Že obstoječega računa subjekta, ki ga ima en ali več nefinančni subjekt, s skupnim stanjem ali vrednostjo, ki ne presega 1 000 000 USD ali enakovrednega zneska, izraženega v domači valuti posamezne države članice ali Švice, ali |
| --- | --- | --- |

(c)

Ugotavljanje, ali je Obvladujoča oseba Pasivnega nefinančnega subjekta Oseba, o kateri se poroča. Pri ugotavljanju, ali je obvladujoča oseba Pasivnega nefinančnega subjekta Oseba, o kateri se poroča, se Poročevalska finančna institucija lahko opre na:

(i)

podatke, ki se zbirajo in hranijo v skladu s Postopki za preprečevanje pranja denarja ali poznavanje strank glede Že obstoječega računa subjekta, ki ga ima en ali več nefinančni subjekt, s skupnim stanjem ali vrednostjo, ki ne presega 1 000 000 USD ali enakovrednega zneska, izraženega v domači valuti posamezne države članice ali Švice, ali

| (ii) | samopotrdilo Imetnika računa ali takšne Obvladujoče osebe iz jurisdikcije ali jurisdikcij (države članice, Švice ali drugih jurisdikcij), kjer je Obvladujoča oseba rezident za davčne namene. |
| --- | --- |

(ii)

samopotrdilo Imetnika računa ali takšne Obvladujoče osebe iz jurisdikcije ali jurisdikcij (države članice, Švice ali drugih jurisdikcij), kjer je Obvladujoča oseba rezident za davčne namene.

| E. | Časovni okvir postopkov pregleda in dodatnih postopkov, ki veljajo za Že obstoječe račune subjektov.






  1. | Pregled Že obstoječih računov subjektov s skupnim stanjem ali vrednostjo, ki na dan 31. decembra pred začetkom veljavnosti Protokola o spremembi, podpisanega dne 27. maja 2015, presega 250 000 USD ali enakovredni znesek, izražen v domači valuti posamezne države članice ali Švice, mora biti končan v dveh letih od začetka veljavnosti. |
| --- | --- | --- |

E.

Časovni okvir postopkov pregleda in dodatnih postopkov, ki veljajo za Že obstoječe račune subjektov.

1.

Pregled Že obstoječih računov subjektov s skupnim stanjem ali vrednostjo, ki na dan 31. decembra pred začetkom veljavnosti Protokola o spremembi, podpisanega dne 27. maja 2015, presega 250 000 USD ali enakovredni znesek, izražen v domači valuti posamezne države članice ali Švice, mora biti končan v dveh letih od začetka veljavnosti.

| 2. | Pregled Že obstoječih računov subjektov s skupnim stanjem ali vrednostjo, ki na dan 31. decembra pred začetkom veljavnosti Protokola o spremembi, podpisanega dne 27. maja 2015, ne presega 250 000 USD ali enakovrednega zneska, izraženega v domači valuti posamezne države članice ali Švice, vendar na dan 31. decembra naslednjega leta presega ta znesek, se mora dokončati v koledarskem letu po letu, v katerem skupno stanje na računu ali vrednost preseže takšen znesek. |
| --- | --- |

2.

Pregled Že obstoječih računov subjektov s skupnim stanjem ali vrednostjo, ki na dan 31. decembra pred začetkom veljavnosti Protokola o spremembi, podpisanega dne 27. maja 2015, ne presega 250 000 USD ali enakovrednega zneska, izraženega v domači valuti posamezne države članice ali Švice, vendar na dan 31. decembra naslednjega leta presega ta znesek, se mora dokončati v koledarskem letu po letu, v katerem skupno stanje na računu ali vrednost preseže takšen znesek.

| 3. | Če se spremenijo okoliščine v zvezi z Že obstoječim računom subjekta, zaradi česar Poročevalska finančna institucija spozna ali utemeljeno domneva, da je samopotrdilo ali druga dokumentacija v zvezi z računom nepravilna ali nezanesljiva, mora Poročevalska finančna institucija ponovno določiti status računa v skladu s postopki iz odstavka D. |
| --- | --- |

3.

Če se spremenijo okoliščine v zvezi z Že obstoječim računom subjekta, zaradi česar Poročevalska finančna institucija spozna ali utemeljeno domneva, da je samopotrdilo ali druga dokumentacija v zvezi z računom nepravilna ali nezanesljiva, mora Poročevalska finančna institucija ponovno določiti status računa v skladu s postopki iz odstavka D.

ODDELEK VI

DOLŽNA SKRBNOST PRI NOVIH RAČUNIH SUBJEKTOV

Za opredelitev Računov, o katerih se poroča, med Novimi računi Subjektov se uporabljajo naslednji postopki.

| A. | Postopki pregleda za identificiranje računov subjektov, za katere se zahteva poročanje. Za Nove račune subjektov mora Poročevalska finančna institucija uporabiti naslednje postopke pregleda, da ugotovi, ali ima račun ena ali več Oseb, o katerih se poroča, ali pa ga imajo Pasivni nefinančni subjekti z eno ali več Obvladujočimi osebami, ki so Osebe, o katerih se poroča:






  1. | Ugotavljanje, ali je Subjekt Oseba, o kateri se poroča.






  (a) | Poročevalska finančna institucija mora pridobiti samopotrdilo, ki je lahko del dokumentacije za odprtje računa in ji omogoča ugotoviti, kje je Imetnik računa rezident za davčne namene, ter potrditi sprejemljivost takega samopotrdila na podlagi podatkov, ki jih je Poročevalska finančna institucija pridobila v zvezi z odprtjem računa, vključno s kakršno koli dokumentacijo, zbrano v skladu s Postopki za preprečevanje pranja denarja ali poznavanje strank. Če Subjekt predloži potrdilo, da ni nikjer rezident za davčne namene, lahko Poročevalska finančna institucija pri ugotavljanju, kje je rezident Imetnik računa, upošteva naslov sedeža Subjekta. |
| --- | --- | --- | --- |

A.

Postopki pregleda za identificiranje računov subjektov, za katere se zahteva poročanje. Za Nove račune subjektov mora Poročevalska finančna institucija uporabiti naslednje postopke pregleda, da ugotovi, ali ima račun ena ali več Oseb, o katerih se poroča, ali pa ga imajo Pasivni nefinančni subjekti z eno ali več Obvladujočimi osebami, ki so Osebe, o katerih se poroča:

1.

Ugotavljanje, ali je Subjekt Oseba, o kateri se poroča.

(a)

Poročevalska finančna institucija mora pridobiti samopotrdilo, ki je lahko del dokumentacije za odprtje računa in ji omogoča ugotoviti, kje je Imetnik računa rezident za davčne namene, ter potrditi sprejemljivost takega samopotrdila na podlagi podatkov, ki jih je Poročevalska finančna institucija pridobila v zvezi z odprtjem računa, vključno s kakršno koli dokumentacijo, zbrano v skladu s Postopki za preprečevanje pranja denarja ali poznavanje strank. Če Subjekt predloži potrdilo, da ni nikjer rezident za davčne namene, lahko Poročevalska finančna institucija pri ugotavljanju, kje je rezident Imetnik računa, upošteva naslov sedeža Subjekta.

| (b) | Če je iz samopotrdila razvidno, da je Imetnik računa rezident v Jurisdikciji, o kateri se poroča, mora Poročevalska finančna institucija račun obravnavati kot Račun, o katerem se poroča, razen če na podlagi podatkov, s katerimi razpolaga ali ki so javno dostopni, utemeljeno ugotovi, da Imetnik računa v tej Jurisdikciji, o kateri se poroča, ni Oseba, o kateri se poroča. |
| --- | --- |

(b)

Če je iz samopotrdila razvidno, da je Imetnik računa rezident v Jurisdikciji, o kateri se poroča, mora Poročevalska finančna institucija račun obravnavati kot Račun, o katerem se poroča, razen če na podlagi podatkov, s katerimi razpolaga ali ki so javno dostopni, utemeljeno ugotovi, da Imetnik računa v tej Jurisdikciji, o kateri se poroča, ni Oseba, o kateri se poroča.

| 2. | Ugotavljanje, ali je Subjekt Pasivni nefinančni subjekt z eno ali več Obvladujočimi osebami, ki so Osebe, o katerih se poroča. V zvezi z Imetnikom Novega računa Subjekta (vključno s Subjektom, ki je Oseba, o kateri se poroča) mora Poročevalska finančna institucija ugotoviti, ali je Imetnik računa Pasivni nefinančni subjekt z eno ali več Obvladujočimi osebami, ki so Osebe, o katerih se poroča. Če je ena od Obvladujočih oseb Pasivnega nefinančnega subjekta Oseba, o kateri se poroča, je treba račun obravnavati kot Račun, o katerem se poroča. Pri tem ugotavljanju mora Poročevalska finančna institucija upoštevati navodila iz pododstavkov A(2)(a) do (c) v najprimernejšem vrstnem redu glede na okoliščine.






  (a) | ugotavljanje, ali je Imetnik računa Pasivni nefinančni subjekt. Pri ugotavljanju, ali je Imetnik računa Pasivni nefinančni subjekt, mora Poročevalska finančna institucija upoštevati samopotrdilo Imetnika računa, da ugotovi njegov status, razen če na podlagi podatkov, s katerimi razpolaga ali ki so javno dostopni, utemeljeno ugotovi, da je Imetnik računa Aktivni nefinančni subjekt ali Finančna institucija, vendar ne Investicijski subjekt iz pododstavka A(6)(b) oddelka VIII, ki ni Finančna institucija sodelujoče jurisdikcije. |
| --- | --- | --- |

2.

Ugotavljanje, ali je Subjekt Pasivni nefinančni subjekt z eno ali več Obvladujočimi osebami, ki so Osebe, o katerih se poroča. V zvezi z Imetnikom Novega računa Subjekta (vključno s Subjektom, ki je Oseba, o kateri se poroča) mora Poročevalska finančna institucija ugotoviti, ali je Imetnik računa Pasivni nefinančni subjekt z eno ali več Obvladujočimi osebami, ki so Osebe, o katerih se poroča. Če je ena od Obvladujočih oseb Pasivnega nefinančnega subjekta Oseba, o kateri se poroča, je treba račun obravnavati kot Račun, o katerem se poroča. Pri tem ugotavljanju mora Poročevalska finančna institucija upoštevati navodila iz pododstavkov A(2)(a) do (c) v najprimernejšem vrstnem redu glede na okoliščine.

(a)

ugotavljanje, ali je Imetnik računa Pasivni nefinančni subjekt. Pri ugotavljanju, ali je Imetnik računa Pasivni nefinančni subjekt, mora Poročevalska finančna institucija upoštevati samopotrdilo Imetnika računa, da ugotovi njegov status, razen če na podlagi podatkov, s katerimi razpolaga ali ki so javno dostopni, utemeljeno ugotovi, da je Imetnik računa Aktivni nefinančni subjekt ali Finančna institucija, vendar ne Investicijski subjekt iz pododstavka A(6)(b) oddelka VIII, ki ni Finančna institucija sodelujoče jurisdikcije.

| (b) | ugotavljanje Obvladujočih oseb Imetnika računa. Pri ugotavljanju Obvladujočih oseb Imetnika računa se lahko Poročevalska finančna institucija opre na podatke, ki se zbirajo in hranijo v skladu s Postopki za preprečevanje pranja denarja ali poznavanje strank. |
| --- | --- |

(b)

ugotavljanje Obvladujočih oseb Imetnika računa. Pri ugotavljanju Obvladujočih oseb Imetnika računa se lahko Poročevalska finančna institucija opre na podatke, ki se zbirajo in hranijo v skladu s Postopki za preprečevanje pranja denarja ali poznavanje strank.

| (c) | ugotavljanje, ali je Obvladujoča oseba Pasivnega nefinančnega subjekta Oseba, o kateri se poroča. Pri ugotavljanju, ali je Obvladujoča oseba Pasivnega nefinančnega subjekta Oseba, o kateri se poroča, se lahko Poročevalska finančna institucija opre na samopotrdilo Imetnika računa ali takšne Obvladujoče osebe. |
| --- | --- |

(c)

ugotavljanje, ali je Obvladujoča oseba Pasivnega nefinančnega subjekta Oseba, o kateri se poroča. Pri ugotavljanju, ali je Obvladujoča oseba Pasivnega nefinančnega subjekta Oseba, o kateri se poroča, se lahko Poročevalska finančna institucija opre na samopotrdilo Imetnika računa ali takšne Obvladujoče osebe.

ODDELEK VII

POSEBNA PRAVILA O DOLŽNI SKRBNOSTI

Pri izvajanju postopkov o dolžni skrbnosti, opisanih zgoraj, veljajo naslednja dodatna pravila:

| A. | Zanašanje na samopotrdila in Dokazne listine. Poročevalska finančna institucija se ne more zanašati na samopotrdilo ali Dokazne listine, če spozna ali utemeljeno domneva, da so samopotrdilo ali Dokazne listine nepravilni ali nezanesljivi. |
| --- | --- |

A.

Zanašanje na samopotrdila in Dokazne listine. Poročevalska finančna institucija se ne more zanašati na samopotrdilo ali Dokazne listine, če spozna ali utemeljeno domneva, da so samopotrdilo ali Dokazne listine nepravilni ali nezanesljivi.

| B. | Alternativni postopki za Finančne račune, ki jih imajo posamezni upravičenci po Zavarovalni pogodbi z odkupno vrednostjo ali Pogodbi rentnega zavarovanja in za Skupinske zavarovalne pogodbe z odkupno vrednostjo ali Skupinske pogodbe rentnega zavarovanja. Poročevalska finančna institucija lahko domneva, da posamezni upravičenec (ki ni lastnik) po Zavarovalni pogodbi z odkupno vrednostjo ali Pogodbi rentnega zavarovanja, ki prejme izplačilo v primeru smrti, ni Oseba, o kateri se poroča, in lahko tak Finančni račun obravnava kot račun, ki ni Račun, o katerem se poroča, razen če spozna ali utemeljeno domneva, da je upravičenec Oseba, o kateri se poroča. Poročevalska finančna institucija utemeljeno domneva, da je upravičenec po Zavarovalni pogodbi z odkupno vrednostjo ali Pogodbi rentnega zavarovanja Oseba, o kateri se poroča, če podatki, ki jih je zbrala in so povezani z upravičencem, vsebujejo indice, opisane v odstavku B oddelka III. Če Poročevalska finančna institucija spozna ali utemeljeno domneva, da je upravičenec Oseba, o kateri se poroča, mora upoštevati postopke iz odstavka B oddelka III.
  Država članica ali Švica ima možnost, da Poročevalski finančni instituciji dovoli obravnavo Finančnega računa, ki je delež člana pri Skupinski zavarovalni pogodbi z odkupno vrednostjo ali Skupinski pogodbi rentnega zavarovanja, kot Finančnega računa, ki ni Račun, o katerem se poroča, do datuma, ko se znesek izplača zaposlenemu/imetniku potrdila ali upravičencu, če Finančni račun, ki je delež člana pri Skupinski zavarovalni pogodbi z odkupno vrednostjo ali Skupinski pogodbi rentnega zavarovanja, izpolnjuje naslednje pogoje:






  (a) | Skupinska zavarovalna pogodba z odkupno vrednostjo ali Skupinska pogodba rentnega zavarovanja se izda delodajalcu in krije najmanj 25 zaposlenih/imetnikov potrdila; |
| --- | --- | --- |

B.

Alternativni postopki za Finančne račune, ki jih imajo posamezni upravičenci po Zavarovalni pogodbi z odkupno vrednostjo ali Pogodbi rentnega zavarovanja in za Skupinske zavarovalne pogodbe z odkupno vrednostjo ali Skupinske pogodbe rentnega zavarovanja. Poročevalska finančna institucija lahko domneva, da posamezni upravičenec (ki ni lastnik) po Zavarovalni pogodbi z odkupno vrednostjo ali Pogodbi rentnega zavarovanja, ki prejme izplačilo v primeru smrti, ni Oseba, o kateri se poroča, in lahko tak Finančni račun obravnava kot račun, ki ni Račun, o katerem se poroča, razen če spozna ali utemeljeno domneva, da je upravičenec Oseba, o kateri se poroča. Poročevalska finančna institucija utemeljeno domneva, da je upravičenec po Zavarovalni pogodbi z odkupno vrednostjo ali Pogodbi rentnega zavarovanja Oseba, o kateri se poroča, če podatki, ki jih je zbrala in so povezani z upravičencem, vsebujejo indice, opisane v odstavku B oddelka III. Če Poročevalska finančna institucija spozna ali utemeljeno domneva, da je upravičenec Oseba, o kateri se poroča, mora upoštevati postopke iz odstavka B oddelka III.

Država članica ali Švica ima možnost, da Poročevalski finančni instituciji dovoli obravnavo Finančnega računa, ki je delež člana pri Skupinski zavarovalni pogodbi z odkupno vrednostjo ali Skupinski pogodbi rentnega zavarovanja, kot Finančnega računa, ki ni Račun, o katerem se poroča, do datuma, ko se znesek izplača zaposlenemu/imetniku potrdila ali upravičencu, če Finančni račun, ki je delež člana pri Skupinski zavarovalni pogodbi z odkupno vrednostjo ali Skupinski pogodbi rentnega zavarovanja, izpolnjuje naslednje pogoje:

(a)

Skupinska zavarovalna pogodba z odkupno vrednostjo ali Skupinska pogodba rentnega zavarovanja se izda delodajalcu in krije najmanj 25 zaposlenih/imetnikov potrdila;

| (b) | zaposleni/imetniki potrdila imajo pravico, da prejmejo izplačilo kakršne koli pogodbene vrednosti glede na svoje deleže in imenujejo upravičence prejemkov, ki se izplačajo v primeru smrti zaposlenega, ter |
| --- | --- |

(b)

zaposleni/imetniki potrdila imajo pravico, da prejmejo izplačilo kakršne koli pogodbene vrednosti glede na svoje deleže in imenujejo upravičence prejemkov, ki se izplačajo v primeru smrti zaposlenega, ter

| (c) | skupni znesek, ki se izplača kateremu koli zaposlenemu/imetniku potrdila ali upravičencu, ne presega 1 000 000 USD ali enakovrednega zneska, izraženega v domači valuti posamezne države članice ali Švice. |
| --- | --- |

(c)

skupni znesek, ki se izplača kateremu koli zaposlenemu/imetniku potrdila ali upravičencu, ne presega 1 000 000 USD ali enakovrednega zneska, izraženega v domači valuti posamezne države članice ali Švice.

Izraz ‚Skupinska zavarovalna pogodba z odkupno vrednostjo‘ pomeni Zavarovalno pogodbo z odkupno vrednostjo, ki (i) zagotavlja kritje posameznikom, ki se včlanijo prek delodajalca, poklicnega združenja, sindikata ali drugega združenja oziroma skupine, ter (ii) za katero plačujejo premijo vsi člani skupine (ali člani razreda v skupini), ki se določi ne glede na zdravstvene značilnosti posameznikov, razen starosti, spola in kadilskih navad članov (ali razreda članov) skupine.

Izraz ‚Skupinska pogodba rentnega zavarovanja‘ pomeni Pogodbo rentnega zavarovanja, pri kateri so upravičenci posamezniki, ki se včlanijo prek delodajalca, poklicnega združenja, sindikata ali drugega združenja oziroma skupine.

Pred začetkom veljavnosti Protokola o spremembi, podpisanega dne 27. maja 2015, države članice obvestijo Švico in Švica obvesti Evropsko komisijo o tem, ali so uveljavljale katero od možnosti iz tega odstavka. Evropska komisija lahko usklajuje prenos obvestil držav članic Švici in Evropska komisija prenese obvestila Švice vsem državam članicam. Vse nadaljnje spremembe glede uveljavljanja navedene možnosti, ki jih izvede država članica ali Švica, se sporočijo na enak način.

| C. | Pravila o seštevanju stanj na računih in pretvorbi valut.






  1. | Seštevanje računov posameznika. Pri ugotavljanju skupnega stanja ali vrednosti Finančnih računov, ki jih ima posameznik, mora Poročevalska finančna institucija sešteti vse Finančne račune, ki jih vodi ona sama ali Povezani subjekt, vendar le če njeni računalniški sistemi povezujejo Finančne račune po podatkovnem elementu, kot je številka stranke ali IŠD, in omogočajo seštevanje stanj na računih ali vrednosti računov. Pri izpolnjevanju zahtev glede seštevanja iz tega pododstavka se vsakemu Imetniku skupnega Finančnega računa pripiše celotno stanje ali vrednost skupnega Finančnega računa. |
| --- | --- | --- |

C.

Pravila o seštevanju stanj na računih in pretvorbi valut.

1.

Seštevanje računov posameznika. Pri ugotavljanju skupnega stanja ali vrednosti Finančnih računov, ki jih ima posameznik, mora Poročevalska finančna institucija sešteti vse Finančne račune, ki jih vodi ona sama ali Povezani subjekt, vendar le če njeni računalniški sistemi povezujejo Finančne račune po podatkovnem elementu, kot je številka stranke ali IŠD, in omogočajo seštevanje stanj na računih ali vrednosti računov. Pri izpolnjevanju zahtev glede seštevanja iz tega pododstavka se vsakemu Imetniku skupnega Finančnega računa pripiše celotno stanje ali vrednost skupnega Finančnega računa.

| 2. | Seštevanje računov subjekta. Pri ugotavljanju skupnega stanja ali vrednosti Finančnih računov, ki jih ima Subjekt, mora Poročevalska finančna institucija upoštevati vse Finančne račune, ki jih vodi ona sama ali Povezani subjekt, vendar le če njeni računalniški sistemi povezujejo Finančne račune po podatkovnem elementu, kot je številka stranke ali IŠD, in omogočajo seštevanje stanj na računih ali vrednosti računov. Pri izpolnjevanju zahtev glede seštevanja iz tega pododstavka se vsakemu Imetniku skupnega Finančnega računa pripiše celotno stanje ali vrednost skupnega Finančnega računa. |
| --- | --- |

2.

Seštevanje računov subjekta. Pri ugotavljanju skupnega stanja ali vrednosti Finančnih računov, ki jih ima Subjekt, mora Poročevalska finančna institucija upoštevati vse Finančne račune, ki jih vodi ona sama ali Povezani subjekt, vendar le če njeni računalniški sistemi povezujejo Finančne račune po podatkovnem elementu, kot je številka stranke ali IŠD, in omogočajo seštevanje stanj na računih ali vrednosti računov. Pri izpolnjevanju zahtev glede seštevanja iz tega pododstavka se vsakemu Imetniku skupnega Finančnega računa pripiše celotno stanje ali vrednost skupnega Finančnega računa.

| 3. | Posebno pravilo o seštevanju, ki velja za uslužbence za poslovanja s strankami. Pri ugotavljanju skupnega stanja ali vrednosti Finančnih računov, ki jih ima oseba, da se ugotovi, ali gre za Finančni račun visoke vrednosti, mora Poročevalska finančna institucija v primeru Finančnih računov, glede katerih uslužbenec za poslovanja s strankami ve ali utemeljeno domneva, da jih ima v neposredni ali posredni lasti oziroma jih nadzoruje ali odpre (razen kot fiduciar) ista oseba, sešteti tudi vse takšne račune. |
| --- | --- |

3.

Posebno pravilo o seštevanju, ki velja za uslužbence za poslovanja s strankami. Pri ugotavljanju skupnega stanja ali vrednosti Finančnih računov, ki jih ima oseba, da se ugotovi, ali gre za Finančni račun visoke vrednosti, mora Poročevalska finančna institucija v primeru Finančnih računov, glede katerih uslužbenec za poslovanja s strankami ve ali utemeljeno domneva, da jih ima v neposredni ali posredni lasti oziroma jih nadzoruje ali odpre (razen kot fiduciar) ista oseba, sešteti tudi vse takšne račune.

| 4. | Razumevanje, da zneski vključujejo protivrednost v drugih valutah. Za vse v domači valuti posamezne države članice ali Švice izražene zneske se razume, da vključujejo enakovredne zneske v drugih valutah v skladu z notranjim pravom. |
| --- | --- |

4.

Razumevanje, da zneski vključujejo protivrednost v drugih valutah. Za vse v domači valuti posamezne države članice ali Švice izražene zneske se razume, da vključujejo enakovredne zneske v drugih valutah v skladu z notranjim pravom.

ODDELEK VIII

OPREDELJENI IZRAZI

Navedeni izrazi pomenijo naslednje:

| A. | Poročevalska finančna institucija






  1. | Izraz ‚Poročevalska finančna institucija‘ odvisno od vsebine pomeni katero koli Finančno institucijo države članice ali finančno institucijo Švice, ki ni Neporočevalska finančna institucija. |
| --- | --- | --- |

A.

Poročevalska finančna institucija

1.

Izraz ‚Poročevalska finančna institucija‘ odvisno od vsebine pomeni katero koli Finančno institucijo države članice ali finančno institucijo Švice, ki ni Neporočevalska finančna institucija.

| 2. | Izraz ‚Finančna institucija sodelujoče jurisdikcije‘ pomeni (i) katero koli Finančno institucijo, ki je rezidentka Sodelujoče jurisdikcije, ne vključuje pa podružnic takšne Finančne institucije, ki so zunaj te Sodelujoče jurisdikcije, in (ii) katero koli podružnico Finančne institucije, ki ni rezidentka Sodelujoče jurisdikcije, če je podružnica v tej Sodelujoči jurisdikciji. |
| --- | --- |

2.

Izraz ‚Finančna institucija sodelujoče jurisdikcije‘ pomeni (i) katero koli Finančno institucijo, ki je rezidentka Sodelujoče jurisdikcije, ne vključuje pa podružnic takšne Finančne institucije, ki so zunaj te Sodelujoče jurisdikcije, in (ii) katero koli podružnico Finančne institucije, ki ni rezidentka Sodelujoče jurisdikcije, če je podružnica v tej Sodelujoči jurisdikciji.

| 3. | Izraz ‚Finančna institucija‘ pomeni Skrbniško institucijo, Depozitno institucijo, Investicijski subjekt ali Določeno zavarovalno družbo. |
| --- | --- |

3.

Izraz ‚Finančna institucija‘ pomeni Skrbniško institucijo, Depozitno institucijo, Investicijski subjekt ali Določeno zavarovalno družbo.

| 4. | Izraz ‚Skrbniška institucija‘ pomeni kateri koli Subjekt, ki kot znaten del svojega poslovanja hrani Finančna sredstva za račun drugih. Subjekt hrani Finančna sredstva za račun drugih kot znaten del svojega poslovanja, če je njegov bruto dohodek, ki izhaja iz hrambe Finančnih sredstev in povezanih finančnih storitev, enak ali večji od 20 % njegovega bruto dohodka v krajšem od naslednjih obdobij: (i) triletnem obdobju, ki se konča 31. decembra (ali na zadnji dan obračunskega obdobja nekoledarskega leta) pred letom, v katerem se opravi določitev, ali (ii) obdobju obstoja Subjekta. |
| --- | --- |

4.

Izraz ‚Skrbniška institucija‘ pomeni kateri koli Subjekt, ki kot znaten del svojega poslovanja hrani Finančna sredstva za račun drugih. Subjekt hrani Finančna sredstva za račun drugih kot znaten del svojega poslovanja, če je njegov bruto dohodek, ki izhaja iz hrambe Finančnih sredstev in povezanih finančnih storitev, enak ali večji od 20 % njegovega bruto dohodka v krajšem od naslednjih obdobij: (i) triletnem obdobju, ki se konča 31. decembra (ali na zadnji dan obračunskega obdobja nekoledarskega leta) pred letom, v katerem se opravi določitev, ali (ii) obdobju obstoja Subjekta.

| 5. | Izraz ‚Depozitna institucija‘ pomeni kateri koli Subjekt, ki sprejema depozite pri običajnem bančnem ali podobnem poslovanju. |
| --- | --- |

5.

Izraz ‚Depozitna institucija‘ pomeni kateri koli Subjekt, ki sprejema depozite pri običajnem bančnem ali podobnem poslovanju.

| 6. | Izraz ‚Investicijski subjekt‘ pomeni kateri koli Subjekt:






  (a) | katerega osrednji posel je, da za stranke ali v njihovem imenu opravlja eno ali več od naslednjih dejavnosti ali operacij:






  (i) | trgovanje z instrumenti denarnega trga (čeki, menice, potrdila o vlogi, izvedeni finančni instrumenti itd.), deviznimi sredstvi, instrumenti, vezanimi na tečaj, obrestno mero in indekse, prenosljivimi vrednostnimi papirji ali blagovnimi terminskimi pogodbami, |
| --- | --- | --- | --- |

6.

Izraz ‚Investicijski subjekt‘ pomeni kateri koli Subjekt:

(a)

katerega osrednji posel je, da za stranke ali v njihovem imenu opravlja eno ali več od naslednjih dejavnosti ali operacij:

(i)

trgovanje z instrumenti denarnega trga (čeki, menice, potrdila o vlogi, izvedeni finančni instrumenti itd.), deviznimi sredstvi, instrumenti, vezanimi na tečaj, obrestno mero in indekse, prenosljivimi vrednostnimi papirji ali blagovnimi terminskimi pogodbami,

| (ii) | upravljanje individualnih in kolektivnih portfeljev ali |
| --- | --- |

(ii)

upravljanje individualnih in kolektivnih portfeljev ali

| (iii) | drugo vlaganje, vodenje ali upravljanje Finančnih sredstev ali denarja za druge osebe |
| --- | --- |

(iii)

drugo vlaganje, vodenje ali upravljanje Finančnih sredstev ali denarja za druge osebe

ali

| (b) | katerega bruto dohodek izhaja zlasti iz investiranja ali reinvestiranja finančnih sredstev oziroma trgovanja z njimi, če ga upravlja drug subjekt, ki je depozitna institucija, skrbniška institucija, določena zavarovalna družba ali investicijski subjekt iz pododstavka A(6)(a). |
| --- | --- |

(b)

katerega bruto dohodek izhaja zlasti iz investiranja ali reinvestiranja finančnih sredstev oziroma trgovanja z njimi, če ga upravlja drug subjekt, ki je depozitna institucija, skrbniška institucija, določena zavarovalna družba ali investicijski subjekt iz pododstavka A(6)(a).

Za Subjekt velja, da je njegov osrednji posel opravljanje ene ali več od dejavnosti iz pododstavka A(6)(a), oziroma bruto dohodek Subjekta za namene iz pododstavka A(6)(b) izhaja zlasti iz investiranja ali reinvestiranja Finančnih sredstev oziroma trgovanja z njimi, če je njegov bruto dohodek iz zadevnih dejavnosti enak ali večji od 50 % njegovega bruto dohodka v krajšem od naslednjih obdobij: (i) triletnem obdobju, ki se konča 31. decembra pred letom, v katerem se opravi določitev, ali (ii) obdobju obstoja Subjekta. Izraz ‚Investicijski subjekt‘ ne zajema Subjekta, ki je Aktivni nefinančni subjekt, ker izpolnjuje katero od meril iz pododstavkov D(9)(d) do (g).

Ta odstavek se razlaga skladno z besedilom iz opredelitve izraza ‚finančna institucija‘ v priporočilih Projektne skupine za finančno ukrepanje.

| 7. | Izraz ‚Finančno sredstvo‘ zajema vrednostni papir (na primer delnico družbe, lastniški delež ali upravičeni lastniški delež v partnerstvu ali skrbniškem skladu, ki ima razpršeno lastništvo ali s katerim se javno trguje, oziroma menico, obveznico, zadolžnico ali drugo dokazilo o zadolženosti), delež v partnerstvu, blago, posel zamenjave (na primer zamenjavo obrestnih mer, valutno zamenjavo, zamenjavo osnove, določitev najvišje in najnižje obrestne mere, blagovno zamenjavo, kapitalsko zamenjavo, zamenjavo delniških indeksov in podobne dogovore), Zavarovalno pogodbo in Pogodbo rentnega zavarovanja ter vsakršno udeležbo (vključno s standardizirano ali nestandardizirano terminsko pogodbo ali opcijo) v vrednostnem papirju, deležu v partnerstvu, blagu, poslu zamenjave oziroma Zavarovalni pogodbi ali Pogodbi rentnega zavarovanja. Izraz ‚Finančno sredstvo‘ ne vključuje nedolžniškega, neposrednega deleža v nepremičnini. |
| --- | --- |

7.

Izraz ‚Finančno sredstvo‘ zajema vrednostni papir (na primer delnico družbe, lastniški delež ali upravičeni lastniški delež v partnerstvu ali skrbniškem skladu, ki ima razpršeno lastništvo ali s katerim se javno trguje, oziroma menico, obveznico, zadolžnico ali drugo dokazilo o zadolženosti), delež v partnerstvu, blago, posel zamenjave (na primer zamenjavo obrestnih mer, valutno zamenjavo, zamenjavo osnove, določitev najvišje in najnižje obrestne mere, blagovno zamenjavo, kapitalsko zamenjavo, zamenjavo delniških indeksov in podobne dogovore), Zavarovalno pogodbo in Pogodbo rentnega zavarovanja ter vsakršno udeležbo (vključno s standardizirano ali nestandardizirano terminsko pogodbo ali opcijo) v vrednostnem papirju, deležu v partnerstvu, blagu, poslu zamenjave oziroma Zavarovalni pogodbi ali Pogodbi rentnega zavarovanja. Izraz ‚Finančno sredstvo‘ ne vključuje nedolžniškega, neposrednega deleža v nepremičnini.

| 8. | Izraz ‚Določena zavarovalna družba‘ pomeni Subjekt, ki je zavarovalna družba (ali holdinška družba zavarovalne družbe) in izda Zavarovalno pogodbo z odkupno vrednostjo ali Pogodbo rentnega zavarovanja oziroma je dolžna opravljati plačila v zvezi z njo. |
| --- | --- |

8.

Izraz ‚Določena zavarovalna družba‘ pomeni Subjekt, ki je zavarovalna družba (ali holdinška družba zavarovalne družbe) in izda Zavarovalno pogodbo z odkupno vrednostjo ali Pogodbo rentnega zavarovanja oziroma je dolžna opravljati plačila v zvezi z njo.

| B. | Neporočevalska finančna institucija






  1. | Izraz ‚Neporočevalska finančna institucija‘ pomeni Finančno institucijo, ki je:






  (a) | Državni subjekt, Mednarodna organizacija ali Centralna banka, razen v zvezi s plačilom, ki izhaja iz obveznosti v zvezi z vrsto komercialne finančne dejavnosti, ki jo opravlja Določena zavarovalna družba, Skrbniška institucija ali Depozitna institucija; |
| --- | --- | --- | --- |

B.

Neporočevalska finančna institucija

1.

Izraz ‚Neporočevalska finančna institucija‘ pomeni Finančno institucijo, ki je:

(a)

Državni subjekt, Mednarodna organizacija ali Centralna banka, razen v zvezi s plačilom, ki izhaja iz obveznosti v zvezi z vrsto komercialne finančne dejavnosti, ki jo opravlja Določena zavarovalna družba, Skrbniška institucija ali Depozitna institucija;

| (b) | Pokojninski sklad z veliko udeležbo, Pokojninski sklad z majhno udeležbo, Pokojninski sklad državnega subjekta, Mednarodne organizacije ali Centralne banke ali Kvalificirani izdajatelj kreditnih kartic; |
| --- | --- |

(b)

Pokojninski sklad z veliko udeležbo, Pokojninski sklad z majhno udeležbo, Pokojninski sklad državnega subjekta, Mednarodne organizacije ali Centralne banke ali Kvalificirani izdajatelj kreditnih kartic;

| (c) | kateri koli drug Subjekt, pri katerem obstaja majhno tveganje, da se bo uporabil za izogibanje davku, in ki ima zelo podobne značilnosti kot Subjekti iz pododstavkov B(1)(a) in (b) in je v nacionalnih zakonodajah opredeljen kot Neporočevalska finančna institucija ter je za države članice določen v členu 8(7a) Direktive Sveta 2011/16/EU o upravnem sodelovanju na področju obdavčevanja in se sporoči Švici ter za Švico, se sporoči Evropski komisiji, če status takšnega Subjekta kot Neporočevalske finančne institucije ni v nasprotju s cilji tega sporazuma; |
| --- | --- |

(c)

kateri koli drug Subjekt, pri katerem obstaja majhno tveganje, da se bo uporabil za izogibanje davku, in ki ima zelo podobne značilnosti kot Subjekti iz pododstavkov B(1)(a) in (b) in je v nacionalnih zakonodajah opredeljen kot Neporočevalska finančna institucija ter je za države članice določen v členu 8(7a) Direktive Sveta 2011/16/EU o upravnem sodelovanju na področju obdavčevanja in se sporoči Švici ter za Švico, se sporoči Evropski komisiji, če status takšnega Subjekta kot Neporočevalske finančne institucije ni v nasprotju s cilji tega sporazuma;

| (d) | Opravičeni kolektivni naložbeni nosilec ali |
| --- | --- |

(d)

Opravičeni kolektivni naložbeni nosilec ali

| (e) | skrbniški sklad, če je njegov skrbnik Poročevalska finančna institucija, ki v zvezi z vsemi Računi sklada, o katerih se poroča, sporoča vse zahtevane podatke v skladu z oddelkom I. |
| --- | --- |

(e)

skrbniški sklad, če je njegov skrbnik Poročevalska finančna institucija, ki v zvezi z vsemi Računi sklada, o katerih se poroča, sporoča vse zahtevane podatke v skladu z oddelkom I.

| 2. | Izraz ‚Državni subjekt‘ pomeni vlado države članice, Švice ali druge jurisdikcije, katero koli politično enoto države članice, Švice ali druge jurisdikcije (kar vključuje, da ne bi bilo dvoma, zvezno državo, pokrajino, okrožje ali občino) ali katero koli agencijo ali javni organ v celotni lasti države članice, Švice ali druge jurisdikcije oziroma enega ali več navedenih subjektov (pri čemer vsak velja za ‚Državni subjekt‘). Ta kategorija vključuje sestavne dele, nadzorovane subjekte in politične enote države članice, Švice ali druge jurisdikcije.






  (a) | ‚Sestavni del‘ države članice, Švice ali druge jurisdikcije pomeni osebo, organizacijo, agencijo, urad, sklad, javni organ ali kakor koli imenovano drugo telo, ki je organ oblasti države članice, Švice ali druge jurisdikcije. Čisti dobiček organa oblasti se mora pripisati na njegov račun ali druge račune države članice, Švice ali druge jurisdikcije, pri čemer noben del ne gre v korist katere koli zasebne osebe. Sestavni del ne vključuje posameznika, ki je vladar, uradnik ali upravljavec in nastopa zasebno ali v osebnem svojstvu. |
| --- | --- | --- |

2.

Izraz ‚Državni subjekt‘ pomeni vlado države članice, Švice ali druge jurisdikcije, katero koli politično enoto države članice, Švice ali druge jurisdikcije (kar vključuje, da ne bi bilo dvoma, zvezno državo, pokrajino, okrožje ali občino) ali katero koli agencijo ali javni organ v celotni lasti države članice, Švice ali druge jurisdikcije oziroma enega ali več navedenih subjektov (pri čemer vsak velja za ‚Državni subjekt‘). Ta kategorija vključuje sestavne dele, nadzorovane subjekte in politične enote države članice, Švice ali druge jurisdikcije.

(a)

‚Sestavni del‘ države članice, Švice ali druge jurisdikcije pomeni osebo, organizacijo, agencijo, urad, sklad, javni organ ali kakor koli imenovano drugo telo, ki je organ oblasti države članice, Švice ali druge jurisdikcije. Čisti dobiček organa oblasti se mora pripisati na njegov račun ali druge račune države članice, Švice ali druge jurisdikcije, pri čemer noben del ne gre v korist katere koli zasebne osebe. Sestavni del ne vključuje posameznika, ki je vladar, uradnik ali upravljavec in nastopa zasebno ali v osebnem svojstvu.

| (b) | Nadzorovani subjekt pomeni Subjekt, ki je po obliki ločen od države članice, Švice ali druge jurisdikcije ali je drugače ločen pravni subjekt, če:






  (i) | je v celotni lasti in pod nadzorom enega ali več Državnih subjektov, in sicer neposredno ali prek enega ali več nadzorovanih subjektov; |
| --- | --- | --- |

(b)

Nadzorovani subjekt pomeni Subjekt, ki je po obliki ločen od države članice, Švice ali druge jurisdikcije ali je drugače ločen pravni subjekt, če:

(i)

je v celotni lasti in pod nadzorom enega ali več Državnih subjektov, in sicer neposredno ali prek enega ali več nadzorovanih subjektov;

| (ii) | se njegov čisti dobiček pripiše na njegov račun ali račune enega ali več Državnih subjektov, pri čemer noben del njegovega dohodka ne gre v korist katere koli zasebne osebe, in |
| --- | --- |

(ii)

se njegov čisti dobiček pripiše na njegov račun ali račune enega ali več Državnih subjektov, pri čemer noben del njegovega dohodka ne gre v korist katere koli zasebne osebe, in

| (iii) | se premoženje Subjekta ob prenehanju prenese na enega ali več Državnih subjektov. |
| --- | --- |

(iii)

se premoženje Subjekta ob prenehanju prenese na enega ali več Državnih subjektov.

| (c) | Dohodek ne gre v korist zasebnih oseb, če so take osebe predvideni upravičenci vladnega programa in se dejavnosti programa izvajajo za širšo javnost v zvezi s splošno blaginjo ali se nanašajo na izvajanje posameznih nalog države. Ne glede na to pa se šteje, da gre dohodek v korist zasebnih oseb, če je dosežen prek Državnega subjekta, ki se uporablja za opravljanje komercialne dejavnosti, kot je komercialna bančna dejavnost, s katero se zagotavljajo finančne storitve zasebnim osebam. |
| --- | --- |

(c)

Dohodek ne gre v korist zasebnih oseb, če so take osebe predvideni upravičenci vladnega programa in se dejavnosti programa izvajajo za širšo javnost v zvezi s splošno blaginjo ali se nanašajo na izvajanje posameznih nalog države. Ne glede na to pa se šteje, da gre dohodek v korist zasebnih oseb, če je dosežen prek Državnega subjekta, ki se uporablja za opravljanje komercialne dejavnosti, kot je komercialna bančna dejavnost, s katero se zagotavljajo finančne storitve zasebnim osebam.

| 3. | Izraz ‚Mednarodna organizacija‘ pomeni katero koli mednarodno organizacijo oziroma agencijo ali javni organ v njeni celotni lasti. Ta kategorija vključuje katero koli medvladno organizacijo (vključno z nadnacionalno organizacijo), (i) ki jo sestavljajo predvsem vlade, (ii) ki ima z državo članico, Švico ali drugo jurisdikcijo veljaven sporazum o sedežu ali zelo podoben sporazum in (iii) katere dohodek ne gre v korist zasebnih oseb. |
| --- | --- |

3.

Izraz ‚Mednarodna organizacija‘ pomeni katero koli mednarodno organizacijo oziroma agencijo ali javni organ v njeni celotni lasti. Ta kategorija vključuje katero koli medvladno organizacijo (vključno z nadnacionalno organizacijo), (i) ki jo sestavljajo predvsem vlade, (ii) ki ima z državo članico, Švico ali drugo jurisdikcijo veljaven sporazum o sedežu ali zelo podoben sporazum in (iii) katere dohodek ne gre v korist zasebnih oseb.

| 4. | Izraz ‚Centralna banka‘ pomeni institucijo, ki je po pravu ali odobritvi države glavni organ, ki ni vlada same države članice, Švice ali druge jurisdikcije in izdaja instrumente z namenom, da krožijo kot valuta. Takšna institucija lahko vključuje javni organ, ki je ločen od vlade države članice, Švice ali druge jurisdikcije ne glede na to, ali je v celotni ali delni lasti države članice, Švice ali druge jurisdikcije. |
| --- | --- |

4.

Izraz ‚Centralna banka‘ pomeni institucijo, ki je po pravu ali odobritvi države glavni organ, ki ni vlada same države članice, Švice ali druge jurisdikcije in izdaja instrumente z namenom, da krožijo kot valuta. Takšna institucija lahko vključuje javni organ, ki je ločen od vlade države članice, Švice ali druge jurisdikcije ne glede na to, ali je v celotni ali delni lasti države članice, Švice ali druge jurisdikcije.

| 5. | Izraz ‚Pokojninski sklad z veliko udeležbo‘ pomeni sklad, ustanovljen za zagotavljanje prejemkov za primer upokojitve, invalidnosti ali smrti ali katere koli kombinacije teh upravičencem, ki so sedanji ali nekdanji zaposleni (ali osebe, ki jih določijo taki zaposleni) pri enem ali več delodajalcih, zaradi opravljenih storitev, če:






  (a) | sklad nima niti enega upravičenca s pravico do več kot 5 % sredstev sklada; |
| --- | --- | --- |

5.

Izraz ‚Pokojninski sklad z veliko udeležbo‘ pomeni sklad, ustanovljen za zagotavljanje prejemkov za primer upokojitve, invalidnosti ali smrti ali katere koli kombinacije teh upravičencem, ki so sedanji ali nekdanji zaposleni (ali osebe, ki jih določijo taki zaposleni) pri enem ali več delodajalcih, zaradi opravljenih storitev, če:

(a)

sklad nima niti enega upravičenca s pravico do več kot 5 % sredstev sklada;

| (b) | za sklad veljajo državni predpisi, letno pa sporoča podatke davčnim organom, ter |
| --- | --- |

(b)

za sklad veljajo državni predpisi, letno pa sporoča podatke davčnim organom, ter

| (c) | sklad izpolnjuje vsaj eno od naslednjih zahtev:






  (i) | sklad je na splošno oproščen plačila davka od dohodka iz naložb oziroma je obdavčitev takšnega dohodka odložena ali pa je takšen dohodek obdavčen po nižji stopnji, ker ima status pokojninskega načrta; |
| --- | --- | --- |

(c)

sklad izpolnjuje vsaj eno od naslednjih zahtev:

(i)

sklad je na splošno oproščen plačila davka od dohodka iz naložb oziroma je obdavčitev takšnega dohodka odložena ali pa je takšen dohodek obdavčen po nižji stopnji, ker ima status pokojninskega načrta;

| (ii) | sklad prejema vsaj 50 % vseh svojih prispevkov (razen prenosov sredstev iz drugih načrtov iz pododstavkov B(5) do (7) ali s pokojninskih računov iz pododstavka C(17)(a)) od delodajalcev financerjev; |
| --- | --- |

(ii)

sklad prejema vsaj 50 % vseh svojih prispevkov (razen prenosov sredstev iz drugih načrtov iz pododstavkov B(5) do (7) ali s pokojninskih računov iz pododstavka C(17)(a)) od delodajalcev financerjev;

| (iii) | izplačila ali dvigi iz sklada so dopustni le ob določenih dogodkih v zvezi z upokojitvijo, invalidnostjo ali smrtjo (razen izplačil, prenesenih na druge pokojninske sklade iz pododstavkov B(5) do (7) ali pokojninske račune iz pododstavka C(17)(a)) ali pa velja sistem malusov za izplačila ali dvige, opravljene pred takšnimi dogodki, ali |
| --- | --- |

(iii)

izplačila ali dvigi iz sklada so dopustni le ob določenih dogodkih v zvezi z upokojitvijo, invalidnostjo ali smrtjo (razen izplačil, prenesenih na druge pokojninske sklade iz pododstavkov B(5) do (7) ali pokojninske račune iz pododstavka C(17)(a)) ali pa velja sistem malusov za izplačila ali dvige, opravljene pred takšnimi dogodki, ali

| (iv) | prispevki (razen določenih dopustnih dopolnilnih prispevkov) zaposlenih v sklad so omejeni glede na zasluženi dohodek zaposlenega ali ob upoštevanju pravil iz odstavka C oddelka VII o seštevanju računov in pretvorbi valut letno ne smejo presegati 50 000 USD ali enakovrednega zneska, izraženega v domači valuti posamezne države članice ali Švice,. |
| --- | --- |

(iv)

prispevki (razen določenih dopustnih dopolnilnih prispevkov) zaposlenih v sklad so omejeni glede na zasluženi dohodek zaposlenega ali ob upoštevanju pravil iz odstavka C oddelka VII o seštevanju računov in pretvorbi valut letno ne smejo presegati 50 000 USD ali enakovrednega zneska, izraženega v domači valuti posamezne države članice ali Švice,.

| 6. | Izraz ‚Pokojninski sklad z majhno udeležbo‘ pomeni sklad, ustanovljen za zagotavljanje prejemkov za primer upokojitve, invalidnosti ali smrti upravičencem, ki so sedanji ali nekdanji zaposleni (ali osebe, ki jih določijo taki zaposleni) pri enem ali več delodajalcih, zaradi opravljenih storitev, če:






  (a) | ima sklad manj kot 50 udeležencev; |
| --- | --- | --- |

6.

Izraz ‚Pokojninski sklad z majhno udeležbo‘ pomeni sklad, ustanovljen za zagotavljanje prejemkov za primer upokojitve, invalidnosti ali smrti upravičencem, ki so sedanji ali nekdanji zaposleni (ali osebe, ki jih določijo taki zaposleni) pri enem ali več delodajalcih, zaradi opravljenih storitev, če:

(a)

ima sklad manj kot 50 udeležencev;

| (b) | sklad financira en ali več delodajalcev, ki niso Investicijski subjekti ali Pasivni nefinančni subjekti; |
| --- | --- |

(b)

sklad financira en ali več delodajalcev, ki niso Investicijski subjekti ali Pasivni nefinančni subjekti;

| (c) | prispevki zaposlenih in delodajalcev v sklad (razen prenosov sredstev s pokojninskih računov iz pododstavka C(17)(a)) so omejeni glede na zasluženi dohodek oziroma nadomestila zaposlenega; |
| --- | --- |

(c)

prispevki zaposlenih in delodajalcev v sklad (razen prenosov sredstev s pokojninskih računov iz pododstavka C(17)(a)) so omejeni glede na zasluženi dohodek oziroma nadomestila zaposlenega;

| (d) | udeleženci, ki niso rezidenti jurisdikcije (države članice ali Švice), v kateri je sklad ustanovljen, niso upravičeni do več kot 20 % sredstev sklada in |
| --- | --- |

(d)

udeleženci, ki niso rezidenti jurisdikcije (države članice ali Švice), v kateri je sklad ustanovljen, niso upravičeni do več kot 20 % sredstev sklada in

| (e) | za sklad veljajo državni predpisi, letno pa sklad sporoča podatke davčnim organom. |
| --- | --- |

(e)

za sklad veljajo državni predpisi, letno pa sklad sporoča podatke davčnim organom.

| 7. | Izraz ‚Pokojninski sklad Državnega subjekta, Mednarodne organizacije ali Centralne banke‘ pomeni sklad, ki ga ustanovi Državni subjekt, Mednarodna organizacija ali Centralna banka za zagotavljanje prejemkov za primer upokojitve, invalidnosti ali smrti upravičencem ali udeležencem, ki so sedanji ali nekdanji zaposleni (ali osebe, ki jih določijo taki zaposleni) ali ki niso sedanji ali nekdanji zaposleni, če se prejemki takim upravičencem ali udeležencem zagotovijo zaradi osebnih storitev, opravljenih za Državni subjekt, Mednarodno organizacijo ali Centralno banko. |
| --- | --- |

7.

Izraz ‚Pokojninski sklad Državnega subjekta, Mednarodne organizacije ali Centralne banke‘ pomeni sklad, ki ga ustanovi Državni subjekt, Mednarodna organizacija ali Centralna banka za zagotavljanje prejemkov za primer upokojitve, invalidnosti ali smrti upravičencem ali udeležencem, ki so sedanji ali nekdanji zaposleni (ali osebe, ki jih določijo taki zaposleni) ali ki niso sedanji ali nekdanji zaposleni, če se prejemki takim upravičencem ali udeležencem zagotovijo zaradi osebnih storitev, opravljenih za Državni subjekt, Mednarodno organizacijo ali Centralno banko.

| 8. | Izraz ‚Kvalificirani izdajatelj kreditnih kartic‘ pomeni Finančno institucijo, ki izpolnjuje naslednje zahteve:






  (a) | je Finančna institucija le zato, ker je izdajatelj kreditnih kartic, ki sprejema depozite samo, ko stranka opravi plačilo, ki presega dolgovano stanje na kartici, preplačilo pa se stranki ne vrne takoj, in |
| --- | --- | --- |

8.

Izraz ‚Kvalificirani izdajatelj kreditnih kartic‘ pomeni Finančno institucijo, ki izpolnjuje naslednje zahteve:

(a)

je Finančna institucija le zato, ker je izdajatelj kreditnih kartic, ki sprejema depozite samo, ko stranka opravi plačilo, ki presega dolgovano stanje na kartici, preplačilo pa se stranki ne vrne takoj, in

| (b) | Finančna institucija ob začetku veljavnosti Protokola o spremembi, podpisanega dne 27. maja 2015, ali pred njim izvaja politike in postopke, da prepreči preplačilo stranke nad zneskom v višini 50 000 USD ali enakovrednim zneskom, izraženim v domači valuti posamezne države članice ali Švice, ali zagotovi, da se kakršno koli preplačilo stranke nad tem zneskom stranki vrne v 60 dneh, pri čemer se v obeh primerih upoštevajo pravila iz odstavka C oddelka VII o seštevanju računov in pretvorbi valut. Pri tem se preplačilo stranke ne nanaša na stanja v dobro v višini spornih obveznosti, vključuje pa stanja v dobro, ki so posledica vrnitve blaga. |
| --- | --- |

(b)

Finančna institucija ob začetku veljavnosti Protokola o spremembi, podpisanega dne 27. maja 2015, ali pred njim izvaja politike in postopke, da prepreči preplačilo stranke nad zneskom v višini 50 000 USD ali enakovrednim zneskom, izraženim v domači valuti posamezne države članice ali Švice, ali zagotovi, da se kakršno koli preplačilo stranke nad tem zneskom stranki vrne v 60 dneh, pri čemer se v obeh primerih upoštevajo pravila iz odstavka C oddelka VII o seštevanju računov in pretvorbi valut. Pri tem se preplačilo stranke ne nanaša na stanja v dobro v višini spornih obveznosti, vključuje pa stanja v dobro, ki so posledica vrnitve blaga.

| 9. | Izraz ‚Oproščeni kolektivni naložbeni nosilec‘ pomeni Investicijski subjekt, ki je s predpisi urejen kot kolektivni naložbeni nosilec, če imajo ali hranijo vse deleže v njem posamezniki ali Subjekti, ki niso Osebe, o katerih se poroča, razen Pasivnih nefinančnih subjektov z Obvladujočimi osebami, ki so Osebe, o katerih se poroča.
  Za Investicijski subjekt, ki je s predpisi urejen kot kolektivni naložbeni nosilec, ne more veljati, da ni Oproščeni kolektivni naložbeni nosilec v skladu s pododstavkom B(9) zgolj zato, ker je kolektivni naložbeni nosilec izdal prinosniške delnice v fizični obliki, če:






  (a) | kolektivni naložbeni nosilec ni izdal in ne izda prinosniških delnic v fizični obliki po 31. decembru pred začetkom veljavnosti Protokola o spremembi, podpisanega dne 27. maja 2015; |
| --- | --- | --- |

9.

Izraz ‚Oproščeni kolektivni naložbeni nosilec‘ pomeni Investicijski subjekt, ki je s predpisi urejen kot kolektivni naložbeni nosilec, če imajo ali hranijo vse deleže v njem posamezniki ali Subjekti, ki niso Osebe, o katerih se poroča, razen Pasivnih nefinančnih subjektov z Obvladujočimi osebami, ki so Osebe, o katerih se poroča.

Za Investicijski subjekt, ki je s predpisi urejen kot kolektivni naložbeni nosilec, ne more veljati, da ni Oproščeni kolektivni naložbeni nosilec v skladu s pododstavkom B(9) zgolj zato, ker je kolektivni naložbeni nosilec izdal prinosniške delnice v fizični obliki, če:

(a)

kolektivni naložbeni nosilec ni izdal in ne izda prinosniških delnic v fizični obliki po 31. decembru pred začetkom veljavnosti Protokola o spremembi, podpisanega dne 27. maja 2015;

| (b) | kolektivni naložbeni nosilec prekliče vse takšne delnice po vrnitvi; |
| --- | --- |

(b)

kolektivni naložbeni nosilec prekliče vse takšne delnice po vrnitvi;

| (c) | kolektivni naložbeni nosilec izvaja postopke dolžne skrbnosti iz oddelkov od II do VII in sporoča vse zahtevane podatke v zvezi s takšnimi delnicami, kadar se te predložijo v odkup ali drugo izplačilo, in |
| --- | --- |

(c)

kolektivni naložbeni nosilec izvaja postopke dolžne skrbnosti iz oddelkov od II do VII in sporoča vse zahtevane podatke v zvezi s takšnimi delnicami, kadar se te predložijo v odkup ali drugo izplačilo, in

| (d) | kolektivni naložbeni nosilec izvaja politike in postopke, s katerimi zagotovi, da se takšne delnice čim prej, v vsakem primeru pa v dveh letih po začetku veljavnosti Protokola o spremembi, podpisanega dne 27. maja 2015, odkupijo ali imobilizirajo. |
| --- | --- |

(d)

kolektivni naložbeni nosilec izvaja politike in postopke, s katerimi zagotovi, da se takšne delnice čim prej, v vsakem primeru pa v dveh letih po začetku veljavnosti Protokola o spremembi, podpisanega dne 27. maja 2015, odkupijo ali imobilizirajo.

| C. | Finančni račun






  1. | Izraz ‚Finančni račun‘ pomeni račun, ki ga vodi Finančna institucija, vključuje pa Depozitni račun, Skrbniški račun in:






  (a) | v primeru Investicijskega subjekta kakršen koli lastniški ali dolžniški delež v Finančni instituciji. Ne glede na navedeno izraz ‚Finančni račun‘ ne vključuje nobenega lastniškega ali dolžniškega deleža v Subjektu, ki je investicijski subjekt izključno zato, ker (i) stranki svetuje glede naložb in deluje zanjo ali (ii) zanjo upravlja portfelje in deluje zanjo pri vlaganju, upravljanju ali vodenju Finančnih sredstev, deponiranih v imenu stranke pri Finančni instituciji, ki ni takšen Subjekt; |
| --- | --- | --- | --- |

C.

Finančni račun

1.

Izraz ‚Finančni račun‘ pomeni račun, ki ga vodi Finančna institucija, vključuje pa Depozitni račun, Skrbniški račun in:

(a)

v primeru Investicijskega subjekta kakršen koli lastniški ali dolžniški delež v Finančni instituciji. Ne glede na navedeno izraz ‚Finančni račun‘ ne vključuje nobenega lastniškega ali dolžniškega deleža v Subjektu, ki je investicijski subjekt izključno zato, ker (i) stranki svetuje glede naložb in deluje zanjo ali (ii) zanjo upravlja portfelje in deluje zanjo pri vlaganju, upravljanju ali vodenju Finančnih sredstev, deponiranih v imenu stranke pri Finančni instituciji, ki ni takšen Subjekt;

| (b) | v primeru Finančne institucije, ki ni opisana v pododstavku C(1)(a), kakršen koli lastniški ali dolžniški delež v Finančni instituciji, če je bila vrsta deležev uvedena zaradi izognitve poročanju v skladu z oddelkom I, in |
| --- | --- |

(b)

v primeru Finančne institucije, ki ni opisana v pododstavku C(1)(a), kakršen koli lastniški ali dolžniški delež v Finančni instituciji, če je bila vrsta deležev uvedena zaradi izognitve poročanju v skladu z oddelkom I, in

| (c) | katero koli Zavarovalno pogodbo z odkupno vrednostjo in Pogodbo rentnega zavarovanja, ki jo izda ali izvršuje Finančna institucija, razen neprenosljive takojšnje vseživljenjske rente, nevezane na naložbe, ki se izda posamezniku in v denarju izraža pokojninski ali invalidski prejemek, zagotovljen na podlagi Izključenega računa. |
| --- | --- |

(c)

katero koli Zavarovalno pogodbo z odkupno vrednostjo in Pogodbo rentnega zavarovanja, ki jo izda ali izvršuje Finančna institucija, razen neprenosljive takojšnje vseživljenjske rente, nevezane na naložbe, ki se izda posamezniku in v denarju izraža pokojninski ali invalidski prejemek, zagotovljen na podlagi Izključenega računa.

Izraz ‚Finančni račun‘ ne zajema Izključenih računov.

| 2. | Izraz ‚Depozitni račun‘ vključuje vsak poslovni, čekovni, varčevalni, vezani ali varčevalni pokojninski račun ali račun, ki se izkaže s potrdilom o vlogi, varčevalnim pokojninskim potrdilom, naložbenim potrdilom, potrdilom o zadolženosti ali drugim podobnim instrumentom, ki ga vodi Finančna institucija pri običajnem bančnem ali podobnem poslovanju. Depozitni račun vključuje tudi znesek, ki ga ima zavarovalna družba po pogodbi o zajamčeni naložbi ali podobnem dogovoru, da bo od njega izplačevala obresti ali jih k njemu pripisovala. |
| --- | --- |

2.

Izraz ‚Depozitni račun‘ vključuje vsak poslovni, čekovni, varčevalni, vezani ali varčevalni pokojninski račun ali račun, ki se izkaže s potrdilom o vlogi, varčevalnim pokojninskim potrdilom, naložbenim potrdilom, potrdilom o zadolženosti ali drugim podobnim instrumentom, ki ga vodi Finančna institucija pri običajnem bančnem ali podobnem poslovanju. Depozitni račun vključuje tudi znesek, ki ga ima zavarovalna družba po pogodbi o zajamčeni naložbi ali podobnem dogovoru, da bo od njega izplačevala obresti ali jih k njemu pripisovala.

| 3. | Izraz ‚Skrbniški račun‘ pomeni račun (razen Zavarovalne pogodbe ali Pogodbe rentnega zavarovanja), na katerem je eno ali več Finančnih sredstev v korist druge osebe. |
| --- | --- |

3.

Izraz ‚Skrbniški račun‘ pomeni račun (razen Zavarovalne pogodbe ali Pogodbe rentnega zavarovanja), na katerem je eno ali več Finančnih sredstev v korist druge osebe.

| 4. | Izraz ‚Lastniški delež‘ pomeni v primeru partnerstva, ki je Finančna institucija, delež v kapitalu ali delež od dobička partnerstva. Pri skrbniškem skladu, ki je Finančna institucija, se šteje, da ima Lastniški delež katera koli oseba, ki se obravnava kot ustanovitelj ali upravičenec do celote ali dela sklada, ali katera koli druga fizična oseba, ki opravlja končni dejanski nadzor nad skladom. Oseba, o kateri se poroča, se obravnava kot upravičenec skrbniškega sklada, če ima pravico, da od sklada neposredno ali posredno (npr. prek pooblaščene osebe) prejema obvezno izplačilo ali lahko od njega neposredno ali posredno prejema diskrecijsko izplačilo. |
| --- | --- |

4.

Izraz ‚Lastniški delež‘ pomeni v primeru partnerstva, ki je Finančna institucija, delež v kapitalu ali delež od dobička partnerstva. Pri skrbniškem skladu, ki je Finančna institucija, se šteje, da ima Lastniški delež katera koli oseba, ki se obravnava kot ustanovitelj ali upravičenec do celote ali dela sklada, ali katera koli druga fizična oseba, ki opravlja končni dejanski nadzor nad skladom. Oseba, o kateri se poroča, se obravnava kot upravičenec skrbniškega sklada, če ima pravico, da od sklada neposredno ali posredno (npr. prek pooblaščene osebe) prejema obvezno izplačilo ali lahko od njega neposredno ali posredno prejema diskrecijsko izplačilo.

| 5. | Izraz ‚Zavarovalna pogodba‘ pomeni pogodbo (razen Pogodbe rentnega zavarovanja), v skladu s katero izdajatelj soglaša, da bo izplačal določen znesek, če se zgodi določen nepredvidljiv dogodek, ki vključuje smrt, bolezen, nesrečo, odgovornost ali premoženjsko tveganje. |
| --- | --- |

5.

Izraz ‚Zavarovalna pogodba‘ pomeni pogodbo (razen Pogodbe rentnega zavarovanja), v skladu s katero izdajatelj soglaša, da bo izplačal določen znesek, če se zgodi določen nepredvidljiv dogodek, ki vključuje smrt, bolezen, nesrečo, odgovornost ali premoženjsko tveganje.

| 6. | Izraz ‚Pogodba rentnega zavarovanja‘ pomeni pogodbo, v skladu s katero izdajatelj soglaša, da bo opravljal izplačila v časovnem obdobju, ki se v celoti ali delno določi glede na pričakovano življenjsko dobo enega ali več posameznikov. Izraz vključuje tudi pogodbo, ki se v skladu z zakoni, predpisi ali prakso jurisdikcije (države članice, Švice ali druge jurisdikcije), v kateri je bila izdana, šteje za Pogodbo rentnega zavarovanja, v skladu s katero izdajatelj soglaša, da bo opravljal izplačila v obdobju več let. |
| --- | --- |

6.

Izraz ‚Pogodba rentnega zavarovanja‘ pomeni pogodbo, v skladu s katero izdajatelj soglaša, da bo opravljal izplačila v časovnem obdobju, ki se v celoti ali delno določi glede na pričakovano življenjsko dobo enega ali več posameznikov. Izraz vključuje tudi pogodbo, ki se v skladu z zakoni, predpisi ali prakso jurisdikcije (države članice, Švice ali druge jurisdikcije), v kateri je bila izdana, šteje za Pogodbo rentnega zavarovanja, v skladu s katero izdajatelj soglaša, da bo opravljal izplačila v obdobju več let.

| 7. | Izraz ‚Zavarovalna pogodba z odkupno vrednostjo‘ pomeni Zavarovalno pogodbo (razen škodne pozavarovalne pogodbe med zavarovalnima družbama), ki ima Odkupno vrednost. |
| --- | --- |

7.

Izraz ‚Zavarovalna pogodba z odkupno vrednostjo‘ pomeni Zavarovalno pogodbo (razen škodne pozavarovalne pogodbe med zavarovalnima družbama), ki ima Odkupno vrednost.

| 8. | Izraz ‚Odkupna vrednost‘ pomeni večjega od zneskov: (i) znesek, do prejema katerega je imetnik police upravičen ob odkupu ali prenehanju pogodbe (določi se brez zmanjšanja za izstopne stroške ali posojilo na polico), in (ii) znesek, ki si ga imetnik police lahko izposodi po pogodbi ali v zvezi z njo. Ne glede na navedeno izraz ‚Odkupna vrednost‘ ne vključuje zneska, izplačljivega po Zavarovalni pogodbi:






  (a) | izključno v primeru smrti posameznika, zavarovanega s pogodbo o življenjskem zavarovanju; |
| --- | --- | --- |

8.

Izraz ‚Odkupna vrednost‘ pomeni večjega od zneskov: (i) znesek, do prejema katerega je imetnik police upravičen ob odkupu ali prenehanju pogodbe (določi se brez zmanjšanja za izstopne stroške ali posojilo na polico), in (ii) znesek, ki si ga imetnik police lahko izposodi po pogodbi ali v zvezi z njo. Ne glede na navedeno izraz ‚Odkupna vrednost‘ ne vključuje zneska, izplačljivega po Zavarovalni pogodbi:

(a)

izključno v primeru smrti posameznika, zavarovanega s pogodbo o življenjskem zavarovanju;

| (b) | kot prejemek zaradi telesne poškodbe ali bolezni ali drug prejemek, ki je nadomestilo za ekonomsko izgubo, nastalo ob zavarovalnem dogodku; |
| --- | --- |

(b)

kot prejemek zaradi telesne poškodbe ali bolezni ali drug prejemek, ki je nadomestilo za ekonomsko izgubo, nastalo ob zavarovalnem dogodku;

| (c) | kot povračilo predhodno plačane premije (od katere se odštejejo stroški zavarovanja, ne glede na to, ali so bili dejansko zaračunani) po Zavarovalni pogodbi (razen po pogodbi o naložbenem življenjskem zavarovanju ali rentnem zavarovanju) zaradi odpovedi ali prenehanja pogodbe, zmanjšanja izpostavljenosti tveganju med veljavnostjo pogodbe ali na podlagi popravka pri knjiženju ali druge podobne napake v zvezi s premijo pogodbe; |
| --- | --- |

(c)

kot povračilo predhodno plačane premije (od katere se odštejejo stroški zavarovanja, ne glede na to, ali so bili dejansko zaračunani) po Zavarovalni pogodbi (razen po pogodbi o naložbenem življenjskem zavarovanju ali rentnem zavarovanju) zaradi odpovedi ali prenehanja pogodbe, zmanjšanja izpostavljenosti tveganju med veljavnostjo pogodbe ali na podlagi popravka pri knjiženju ali druge podobne napake v zvezi s premijo pogodbe;

| (d) | kot dividenda imetnika police (razen dividende, ki se izplača ob prenehanju pogodbe), če je dividenda povezana z Zavarovalno pogodbo, v skladu s katero se izplačajo le prejemki, opisani v pododstavku C(8)(b), ali |
| --- | --- |

(d)

kot dividenda imetnika police (razen dividende, ki se izplača ob prenehanju pogodbe), če je dividenda povezana z Zavarovalno pogodbo, v skladu s katero se izplačajo le prejemki, opisani v pododstavku C(8)(b), ali

| (e) | kot vračilo vnaprej plačane ali deponirane premije za Zavarovalno pogodbo, pri kateri se premija plača vsaj letno, če znesek vnaprej plačane ali delno plačane premije ne presega naslednje letne premije, ki jo bo treba plačati v skladu s pogodbo. |
| --- | --- |

(e)

kot vračilo vnaprej plačane ali deponirane premije za Zavarovalno pogodbo, pri kateri se premija plača vsaj letno, če znesek vnaprej plačane ali delno plačane premije ne presega naslednje letne premije, ki jo bo treba plačati v skladu s pogodbo.

| 9. | Izraz ‚Že obstoječi račun‘ pomeni:






  (a) | Finančni račun, ki ga vodi Poročevalska finančna institucija na dan 31. decembra pred začetkom veljavnosti Protokola o spremembi, podpisanega dne 27. maja 2015. |
| --- | --- | --- |

9.

Izraz ‚Že obstoječi račun‘ pomeni:

(a)

Finančni račun, ki ga vodi Poročevalska finančna institucija na dan 31. decembra pred začetkom veljavnosti Protokola o spremembi, podpisanega dne 27. maja 2015.

| (b) | Država članica ali Švica lahko razširi izraz ‚Že obstoječi račun‘ tako, da pomeni tudi kakršen koli Finančni račun Imetnika računa ne glede na datum njegovega odprtja, če:






  (i) | ima Imetnik računa pri Poročevalski finančni instituciji ali Povezanem subjektu, ki je v isti jurisdikciji (državi članici ali Švici) kot Poročevalska finančna institucija, Finančni račun, ki je Že obstoječi račun v skladu s pododstavkom C(9)(a); |
| --- | --- | --- |

(b)

Država članica ali Švica lahko razširi izraz ‚Že obstoječi račun‘ tako, da pomeni tudi kakršen koli Finančni račun Imetnika računa ne glede na datum njegovega odprtja, če:

(i)

ima Imetnik računa pri Poročevalski finančni instituciji ali Povezanem subjektu, ki je v isti jurisdikciji (državi članici ali Švici) kot Poročevalska finančna institucija, Finančni račun, ki je Že obstoječi račun v skladu s pododstavkom C(9)(a);

| (ii) | Poročevalska finančna institucija oziroma Povezani subjekt, ki je v isti jurisdikciji (državi članici ali Švici) kot Poročevalska finančna institucija za namene izpolnjevanja zahtev o spoznanju ali domnevanju iz odstavka A oddelka VII in za določitev stanja ali vrednosti kakršnih koli Finančnih računov pri uporabi katerega od računskih pragov oba navedena finančna računa in vse druge Finančne račune Imetnika računa, ki se obravnavajo kot Že obstoječi računi v skladu s točko (b), obravnava kot en sam Finančni račun; |
| --- | --- |

(ii)

Poročevalska finančna institucija oziroma Povezani subjekt, ki je v isti jurisdikciji (državi članici ali Švici) kot Poročevalska finančna institucija za namene izpolnjevanja zahtev o spoznanju ali domnevanju iz odstavka A oddelka VII in za določitev stanja ali vrednosti kakršnih koli Finančnih računov pri uporabi katerega od računskih pragov oba navedena finančna računa in vse druge Finančne račune Imetnika računa, ki se obravnavajo kot Že obstoječi računi v skladu s točko (b), obravnava kot en sam Finančni račun;

| (iii) | lahko Poročevalska finančna institucija v zvezi s Finančnim računom, za katerega je treba izvesti Postopke za preprečevanje pranja denarja ali poznavanje strank, zahteve glede takšnih postopkov izpolni tako, da se opre na tovrstne postopke, izvedene za Že obstoječi račun iz pododstavka C(9)(a), in |
| --- | --- |

(iii)

lahko Poročevalska finančna institucija v zvezi s Finančnim računom, za katerega je treba izvesti Postopke za preprečevanje pranja denarja ali poznavanje strank, zahteve glede takšnih postopkov izpolni tako, da se opre na tovrstne postopke, izvedene za Že obstoječi račun iz pododstavka C(9)(a), in

| (iv) | za odprtje Finančnega računa ni potrebno, da bi Imetnik računa predložil nove, dodatne ali spremenjene podatke o stranki, razen za namene tega sporazuma. |
| --- | --- |

(iv)

za odprtje Finančnega računa ni potrebno, da bi Imetnik računa predložil nove, dodatne ali spremenjene podatke o stranki, razen za namene tega sporazuma.

Pred začetkom veljavnosti Protokola o spremembi, podpisanega dne 27. maja 2015, države članice obvestijo Švico in Švica obvesti Evropsko komisijo o tem, ali so uveljavljale katero od možnosti iz te točke. Evropska komisija lahko usklajuje prenos obvestil držav članic Švici in Evropska komisija prenese obvestila Švice vsem državam članicam. Vse nadaljnje spremembe glede uveljavljanja navedene možnosti, kot to stori država članica ali Švica, se sporočijo na enak način.

| 10. | Izraz ‚Novi račun‘ pomeni finančni račun, ki ga vodi Poročevalska finančna institucija, odprt ob začetku veljavnosti Protokola o spremembi, podpisanega dne 27. maja 2015, ali pozneje, razen če se v skladu z razširjeno opredelitvijo Že obstoječega računa v skladu s pododstavkom C(9) obravnava kot Že obstoječi račun. |
| --- | --- |

10.

Izraz ‚Novi račun‘ pomeni finančni račun, ki ga vodi Poročevalska finančna institucija, odprt ob začetku veljavnosti Protokola o spremembi, podpisanega dne 27. maja 2015, ali pozneje, razen če se v skladu z razširjeno opredelitvijo Že obstoječega računa v skladu s pododstavkom C(9) obravnava kot Že obstoječi račun.

| 11. | Izraz ‚Že obstoječi račun posameznika‘ pomeni Že obstoječi račun enega ali več posameznikov. |
| --- | --- |

11.

Izraz ‚Že obstoječi račun posameznika‘ pomeni Že obstoječi račun enega ali več posameznikov.

| 12. | Izraz ‚Novi račun posameznika‘ pomeni Novi račun enega ali več posameznikov. |
| --- | --- |

12.

Izraz ‚Novi račun posameznika‘ pomeni Novi račun enega ali več posameznikov.

| 13. | Izraz ‚Že obstoječi račun subjekta‘ pomeni Že obstoječi račun enega ali več Subjektov. |
| --- | --- |

13.

Izraz ‚Že obstoječi račun subjekta‘ pomeni Že obstoječi račun enega ali več Subjektov.

| 14. | Izraz ‚Račun nižje vrednosti‘ pomeni Že obstoječi račun posameznika s skupnim stanjem ali vrednostjo, ki na dan 31. decembra pred začetkom veljavnosti Protokola o spremembi, podpisanega dne 27. maja 2015, ne presega 1 000 000 USD ali enakovrednega zneska, izraženega v domači valuti posamezne države članice ali Švice. |
| --- | --- |

14.

Izraz ‚Račun nižje vrednosti‘ pomeni Že obstoječi račun posameznika s skupnim stanjem ali vrednostjo, ki na dan 31. decembra pred začetkom veljavnosti Protokola o spremembi, podpisanega dne 27. maja 2015, ne presega 1 000 000 USD ali enakovrednega zneska, izraženega v domači valuti posamezne države članice ali Švice.

| 15. | Izraz ‚Račun visoke vrednosti‘ pomeni Že obstoječi račun posameznika s skupnim stanjem ali vrednostjo, ki na dan 31. decembra pred začetkom veljavnosti Protokola o spremembi, podpisanega dne 27. maja 2015, ali 31. decembra katerega koli poznejšega leta presega 1 000 000 USD ali enakovredni znesek, izražen v domači valuti posamezne države članice ali Švice. |
| --- | --- |

15.

Izraz ‚Račun visoke vrednosti‘ pomeni Že obstoječi račun posameznika s skupnim stanjem ali vrednostjo, ki na dan 31. decembra pred začetkom veljavnosti Protokola o spremembi, podpisanega dne 27. maja 2015, ali 31. decembra katerega koli poznejšega leta presega 1 000 000 USD ali enakovredni znesek, izražen v domači valuti posamezne države članice ali Švice.

| 16. | Izraz ‚Novi račun subjekta‘ pomeni Novi račun enega ali več Subjektov. |
| --- | --- |

16.

Izraz ‚Novi račun subjekta‘ pomeni Novi račun enega ali več Subjektov.

| 17. | Izraz ‚Izključeni račun‘ pomeni katerega koli od naslednjih računov:






  (a) | pokojninski račun, ki izpolnjuje naslednje zahteve:






  (i) | račun je urejen s predpisi kot osebni pokojninski račun ali je del registriranega ali s predpisi urejenega pokojninskega načrta za zagotavljanje pokojninskih prejemkov (vključno s prejemki za primer invalidnosti ali smrti); |
| --- | --- | --- | --- |

17.

Izraz ‚Izključeni račun‘ pomeni katerega koli od naslednjih računov:

(a)

pokojninski račun, ki izpolnjuje naslednje zahteve:

(i)

račun je urejen s predpisi kot osebni pokojninski račun ali je del registriranega ali s predpisi urejenega pokojninskega načrta za zagotavljanje pokojninskih prejemkov (vključno s prejemki za primer invalidnosti ali smrti);

| (ii) | račun je davčno ugoden (torej se prispevki na račun, ki bi bili sicer obdavčeni, odštejejo ali izvzamejo iz bruto dohodka Imetnika računa ali se obdavčijo po nižji stopnji ali pa se obdavčitev dohodka iz naložb z računa odloži ali se ta dohodek obdavči po nižji stopnji); |
| --- | --- |

(ii)

račun je davčno ugoden (torej se prispevki na račun, ki bi bili sicer obdavčeni, odštejejo ali izvzamejo iz bruto dohodka Imetnika računa ali se obdavčijo po nižji stopnji ali pa se obdavčitev dohodka iz naložb z računa odloži ali se ta dohodek obdavči po nižji stopnji);

| (iii) | davčnim organom je treba sporočati podatke v zvezi z računom; |
| --- | --- |

(iii)

davčnim organom je treba sporočati podatke v zvezi z računom;

| (iv) | pogoji za dvig so dosežena določena upokojitvena starost, invalidnost ali smrt ali pa se pri dvigih pred takimi določenimi dogodki uporabijo malusi in |
| --- | --- |

(iv)

pogoji za dvig so dosežena določena upokojitvena starost, invalidnost ali smrt ali pa se pri dvigih pred takimi določenimi dogodki uporabijo malusi in

| (v) | bodisi (i) so letni prispevki omejeni na največ 50 000 USD ali na enakovredni znesek, izražen v domači valuti posamezne države članice ali Švice, bodisi (ii) so najvišji prispevki za celo življenje na račun omejeni na največ 1 000 000 USD ali enakovredni znesek, izražen v domači valuti posamezne države članice ali Švice, pri čemer se v obeh primerih uporabijo pravila iz odstavka C oddelka VII o seštevanju računov in pretvorbi valut. |
| --- | --- |

(v)

bodisi (i) so letni prispevki omejeni na največ 50 000 USD ali na enakovredni znesek, izražen v domači valuti posamezne države članice ali Švice, bodisi (ii) so najvišji prispevki za celo življenje na račun omejeni na največ 1 000 000 USD ali enakovredni znesek, izražen v domači valuti posamezne države članice ali Švice, pri čemer se v obeh primerih uporabijo pravila iz odstavka C oddelka VII o seštevanju računov in pretvorbi valut.

Za Finančni račun, ki sicer izpolnjuje zahteve iz pododstavka C(17)(a)(v), ne more veljati, da takšnih zahtev ne izpolnjuje zgolj zato, ker se nanj lahko prenesejo sredstva ali premoženje z enega ali več Finančnih računov, ki izpolnjujejo zahteve iz pododstavka C(17)(a) ali (b), oziroma z enega ali več pokojninskih skladov, ki izpolnjujejo zahteve iz katerega koli pododstavka od B(5) do (7).

| (b) | račun, ki izpolnjuje naslednje zahteve:






  (i) | račun je urejen s predpisi kot naložbeni nosilec za druge namene, razen pokojninskih, z njim pa se redno trguje na organiziranem trgu vrednostnih papirjev, ali pa je urejen s predpisi kot nosilec varčevanja za druge namene, razen pokojninskih; |
| --- | --- | --- |

(b)

račun, ki izpolnjuje naslednje zahteve:

(i)

račun je urejen s predpisi kot naložbeni nosilec za druge namene, razen pokojninskih, z njim pa se redno trguje na organiziranem trgu vrednostnih papirjev, ali pa je urejen s predpisi kot nosilec varčevanja za druge namene, razen pokojninskih;

| (ii) | račun je davčno ugoden (torej se prispevki na račun, ki bi bili sicer obdavčeni, odštejejo ali izvzamejo iz bruto dohodka Imetnika računa ali se obdavčijo po nižji stopnji ali pa se obdavčitev dohodka iz naložb z računa odloži ali se ta dohodek obdavči po nižji stopnji); |
| --- | --- |

(ii)

račun je davčno ugoden (torej se prispevki na račun, ki bi bili sicer obdavčeni, odštejejo ali izvzamejo iz bruto dohodka Imetnika računa ali se obdavčijo po nižji stopnji ali pa se obdavčitev dohodka iz naložb z računa odloži ali se ta dohodek obdavči po nižji stopnji);

| (iii) | pogoj za dvig je izpolnitev določenih pogojev, povezanih z namenom naložbenega ali varčevalnega računa (npr. zagotavljanjem prejemkov v zvezi z izobraževanjem ali zdravstvom), ali pa se pri dvigih pred izpolnitvijo takšnih pogojev uporabijo malusi, in |
| --- | --- |

(iii)

pogoj za dvig je izpolnitev določenih pogojev, povezanih z namenom naložbenega ali varčevalnega računa (npr. zagotavljanjem prejemkov v zvezi z izobraževanjem ali zdravstvom), ali pa se pri dvigih pred izpolnitvijo takšnih pogojev uporabijo malusi, in

| (iv) | letni prispevki so omejeni na največ 50 000 USD ali enakovredni znesek, izražen v domači valuti posamezne države članice ali Švice, pri čemer se uporabijo pravila iz odstavka C oddelka VII o seštevanju računov in pretvorbi valut. |
| --- | --- |

(iv)

letni prispevki so omejeni na največ 50 000 USD ali enakovredni znesek, izražen v domači valuti posamezne države članice ali Švice, pri čemer se uporabijo pravila iz odstavka C oddelka VII o seštevanju računov in pretvorbi valut.

Za Finančni račun, ki sicer izpolnjuje zahteve iz pododstavka C(17)(b)(iv), ne more veljati, da takšnih zahtev ne izpolnjuje zgolj zato, ker se nanj lahko prenesejo sredstva ali premoženje z enega ali več Finančnih računov, ki izpolnjujejo zahteve iz pododstavka C(17)(a) ali (b), oziroma z enega ali več pokojninskih skladov, ki izpolnjujejo zahteve iz katerega koli pododstavka od B(5) do (7);

| (c) | pogodbo o življenjskem zavarovanju z dobo kritja, ki se bo končala, preden zavarovanec doseže starost 90 let, če pogodba izpolnjuje naslednje zahteve:






  (i) | periodične premije, ki se s časom ne zmanjšujejo, se plačujejo vsaj letno, dokler pogodba velja ali dokler zavarovanec ne doseže starosti 90 let, kar je krajše; |
| --- | --- | --- |

(c)

pogodbo o življenjskem zavarovanju z dobo kritja, ki se bo končala, preden zavarovanec doseže starost 90 let, če pogodba izpolnjuje naslednje zahteve:

(i)

periodične premije, ki se s časom ne zmanjšujejo, se plačujejo vsaj letno, dokler pogodba velja ali dokler zavarovanec ne doseže starosti 90 let, kar je krajše;

| (ii) | pogodba nima pogodbene vrednosti, ki bi bila na voljo kateri koli osebi (z dvigom, posojilom ali drugače), ne da bi bila pogodba prekinjena; |
| --- | --- |

(ii)

pogodba nima pogodbene vrednosti, ki bi bila na voljo kateri koli osebi (z dvigom, posojilom ali drugače), ne da bi bila pogodba prekinjena;

| (iii) | znesek (razen za primer smrti), ki se izplača ob odpovedi ali prekinitvi pogodbe, ne more preseči skupnih premij, plačanih po pogodbi, zmanjšanih za znesek za primer smrti ali bolezni in stroške (dejansko zaračunane ali ne) za obdobje ali obdobja veljavnosti pogodbe ter kakršne koli zneske, plačane pred odpovedjo ali prekinitvijo pogodbe, in |
| --- | --- |

(iii)

znesek (razen za primer smrti), ki se izplača ob odpovedi ali prekinitvi pogodbe, ne more preseči skupnih premij, plačanih po pogodbi, zmanjšanih za znesek za primer smrti ali bolezni in stroške (dejansko zaračunane ali ne) za obdobje ali obdobja veljavnosti pogodbe ter kakršne koli zneske, plačane pred odpovedjo ali prekinitvijo pogodbe, in

| (iv) | pogodba ni bila odplačno prenesena na prevzemnika; |
| --- | --- |

(iv)

pogodba ni bila odplačno prenesena na prevzemnika;

| (d) | račun, ki ga ima samo zapuščina, če dokumentacija za tak račun vključuje kopijo oporoke ali potrdila o smrti zapustnika; |
| --- | --- |

(d)

račun, ki ga ima samo zapuščina, če dokumentacija za tak račun vključuje kopijo oporoke ali potrdila o smrti zapustnika;

| (e) | račun, ki se odpre v zvezi s:






  (i) | sklepom ali sodbo sodišča; |
| --- | --- | --- |

(e)

račun, ki se odpre v zvezi s:

(i)

sklepom ali sodbo sodišča;

| (ii) | prodajo, zamenjavo ali zakupom nepremičnega ali osebnega premoženja, če račun izpolnjuje naslednje zahteve:






  — | sredstva se nanj nalagajo izključno kot predplačilo, ara, depozit v znesku, primernem za zavarovanje obveznosti, neposredno povezane s transakcijo, ali podobno plačilo ali se nanj nalagajo Finančna sredstva v zvezi s prodajo, zamenjavo ali zakupom premoženja; |
| --- | --- | --- |

(ii)

prodajo, zamenjavo ali zakupom nepremičnega ali osebnega premoženja, če račun izpolnjuje naslednje zahteve:

—

sredstva se nanj nalagajo izključno kot predplačilo, ara, depozit v znesku, primernem za zavarovanje obveznosti, neposredno povezane s transakcijo, ali podobno plačilo ali se nanj nalagajo Finančna sredstva v zvezi s prodajo, zamenjavo ali zakupom premoženja;

| — | odpre in uporablja se izključno za zavarovanje obveznosti kupca, da plača kupnino za premoženje, obveznosti prodajalca, da plača kakršno koli pogojno obveznost, ali obveznosti zakupodajalca ali zakupojemalca, da plača kakršno koli odškodnino v zvezi z zakupljenim premoženjem, kot je bilo dogovorjeno z zakupom; |
| --- | --- |

—

odpre in uporablja se izključno za zavarovanje obveznosti kupca, da plača kupnino za premoženje, obveznosti prodajalca, da plača kakršno koli pogojno obveznost, ali obveznosti zakupodajalca ali zakupojemalca, da plača kakršno koli odškodnino v zvezi z zakupljenim premoženjem, kot je bilo dogovorjeno z zakupom;

| — | sredstva na njem, vključno z dohodkom iz teh sredstev, se bodo izplačala ali drugače razdelila v korist kupca, prodajalca, zakupodajalca ali zakupojemalca (tudi za poravnavo njegove obveznosti), ko se premoženje proda, zamenja ali izroči oziroma se zakup prekine; |
| --- | --- |

—

sredstva na njem, vključno z dohodkom iz teh sredstev, se bodo izplačala ali drugače razdelila v korist kupca, prodajalca, zakupodajalca ali zakupojemalca (tudi za poravnavo njegove obveznosti), ko se premoženje proda, zamenja ali izroči oziroma se zakup prekine;

| — | ni kritni ali podoben račun, odprt v zvezi s prodajo ali zamenjavo Finančnih sredstev, in |
| --- | --- |

—

ni kritni ali podoben račun, odprt v zvezi s prodajo ali zamenjavo Finančnih sredstev, in

| — | ni povezan z računom iz pododstavka C(17)(f); |
| --- | --- |

—

ni povezan z računom iz pododstavka C(17)(f);

| (iii) | obveznostjo Finančne institucije, ki opravlja storitve v zvezi s posojilom, zavarovanim z nepremičnino, da rezervira del plačila izključno zato, da omogoči poznejše plačilo davkov ali zavarovanja v zvezi z nepremičnino; |
| --- | --- |

(iii)

obveznostjo Finančne institucije, ki opravlja storitve v zvezi s posojilom, zavarovanim z nepremičnino, da rezervira del plačila izključno zato, da omogoči poznejše plačilo davkov ali zavarovanja v zvezi z nepremičnino;

| (iv) | obveznostjo Finančne institucije izključno zato, da se omogoči poznejše plačilo davkov; |
| --- | --- |

(iv)

obveznostjo Finančne institucije izključno zato, da se omogoči poznejše plačilo davkov;

| (f) | Depozitni račun, ki izpolnjuje naslednje zahteve:






  (i) | obstaja izključno zato, da stranka opravi plačilo, ki presega dolgovano stanje na kreditni kartici ali v zvezi z drugim revolving kreditom, preplačilo pa se stranki ne vrne takoj, in |
| --- | --- | --- |

(f)

Depozitni račun, ki izpolnjuje naslednje zahteve:

(i)

obstaja izključno zato, da stranka opravi plačilo, ki presega dolgovano stanje na kreditni kartici ali v zvezi z drugim revolving kreditom, preplačilo pa se stranki ne vrne takoj, in

| (ii) | Finančna institucija z ali pred začetkom veljavnosti Protokola o spremembi, podpisanega dne 27. maja 2015, izvaja politike in postopke, da prepreči preplačilo stranke v višini nad 50 000 USD ali enakovrednim zneskom, izraženim v domači valuti posamezne države članice ali Švice ali zagotovi, da se kakršno koli preplačilo stranke nad tem zneskom stranki vrne v 60 dneh, pri čemer se v obeh primerih upoštevajo pravila iz odstavka C oddelka VII o pretvorbi valut. Pri tem se preplačilo stranke ne nanaša na stanja v dobro v višini spornih obveznosti, vključuje pa stanja v dobro, ki so posledica vrnitve blaga. |
| --- | --- |

(ii)

Finančna institucija z ali pred začetkom veljavnosti Protokola o spremembi, podpisanega dne 27. maja 2015, izvaja politike in postopke, da prepreči preplačilo stranke v višini nad 50 000 USD ali enakovrednim zneskom, izraženim v domači valuti posamezne države članice ali Švice ali zagotovi, da se kakršno koli preplačilo stranke nad tem zneskom stranki vrne v 60 dneh, pri čemer se v obeh primerih upoštevajo pravila iz odstavka C oddelka VII o pretvorbi valut. Pri tem se preplačilo stranke ne nanaša na stanja v dobro v višini spornih obveznosti, vključuje pa stanja v dobro, ki so posledica vrnitve blaga.

| (g) | kateri koli drug račun, pri katerem obstaja majhno tveganje, da se bo uporabil za izogibanje davku, in ki ima zelo podobne značilnosti kot računi iz pododstavkov C(17)(a) do (f) in je v nacionalnih zakonodajah opredeljen kot Izključeni račun ter je za države članice določen v členu 8(7a) Direktive Sveta 2011/16/EU o upravnem sodelovanju na področju obdavčevanja in se sporoči Švici ter za Švico, ki se sporoči Evropski komisiji, če status takšnega računa kot Izključenega računa ni v nasprotju s cilji tega sporazuma; |
| --- | --- |

(g)

kateri koli drug račun, pri katerem obstaja majhno tveganje, da se bo uporabil za izogibanje davku, in ki ima zelo podobne značilnosti kot računi iz pododstavkov C(17)(a) do (f) in je v nacionalnih zakonodajah opredeljen kot Izključeni račun ter je za države članice določen v členu 8(7a) Direktive Sveta 2011/16/EU o upravnem sodelovanju na področju obdavčevanja in se sporoči Švici ter za Švico, ki se sporoči Evropski komisiji, če status takšnega računa kot Izključenega računa ni v nasprotju s cilji tega sporazuma;

| D. | Račun, o katerem se poroča






  1. | Izraz ‚Račun, o katerem se poroča‘, pomeni račun, ki ga ima ena ali več Oseb, o katerih se poroča, ali Pasivni nefinančni subjekt z eno ali več Obvladujočimi osebami, ki so Osebe, o katerih se poroča, če je bil kot tak opredeljen v skladu s postopki dolžne skrbnosti iz oddelkov od II do VII. |
| --- | --- | --- |

D.

Račun, o katerem se poroča

1.

Izraz ‚Račun, o katerem se poroča‘, pomeni račun, ki ga ima ena ali več Oseb, o katerih se poroča, ali Pasivni nefinančni subjekt z eno ali več Obvladujočimi osebami, ki so Osebe, o katerih se poroča, če je bil kot tak opredeljen v skladu s postopki dolžne skrbnosti iz oddelkov od II do VII.

| 2. | Izraz ‚Oseba, o kateri se poroča‘, pomeni Osebo jurisdikcije, o kateri se poroča, ki ni: (i) družba, s katere delnicami se redno trguje na enem ali več organiziranih trgih vrednostnih papirjev; (ii) kakršna koli družba, ki je Povezani subjekt družbe iz točke (i); (iii) Državni subjekt; (iv) Mednarodna organizacija; (v) Centralna banka ali (vi) Finančna institucija. |
| --- | --- |

2.

Izraz ‚Oseba, o kateri se poroča‘, pomeni Osebo jurisdikcije, o kateri se poroča, ki ni: (i) družba, s katere delnicami se redno trguje na enem ali več organiziranih trgih vrednostnih papirjev; (ii) kakršna koli družba, ki je Povezani subjekt družbe iz točke (i); (iii) Državni subjekt; (iv) Mednarodna organizacija; (v) Centralna banka ali (vi) Finančna institucija.

| 3. | Izraz ‚Oseba jurisdikcije, o kateri se poroča‘, pomeni posameznika ali Subjekt, ki je rezident Jurisdikcije, o kateri se poroča, v skladu z davčno zakonodajo takšne jurisdikcije, oziroma zapuščino pokojnika, ki je bil rezident Jurisdikcije, o kateri se poroča. Pri tem se Subjekt, kot je partnerstvo, partnerstvo z omejeno odgovornostjo ali podoben pravni dogovor, ki nima rezidentstva za davčne namene, obravnava kot rezident jurisdikcije, v kateri ima sedež dejanske uprave. |
| --- | --- |

3.

Izraz ‚Oseba jurisdikcije, o kateri se poroča‘, pomeni posameznika ali Subjekt, ki je rezident Jurisdikcije, o kateri se poroča, v skladu z davčno zakonodajo takšne jurisdikcije, oziroma zapuščino pokojnika, ki je bil rezident Jurisdikcije, o kateri se poroča. Pri tem se Subjekt, kot je partnerstvo, partnerstvo z omejeno odgovornostjo ali podoben pravni dogovor, ki nima rezidentstva za davčne namene, obravnava kot rezident jurisdikcije, v kateri ima sedež dejanske uprave.

| 4. | Izraz ‚Jurisdikcija, o kateri se poroča‘ pomeni Švico glede na državo članico ali državo članico glede na Švico v okviru obveznosti zagotavljanja podatkov iz oddelka I. |
| --- | --- |

4.

Izraz ‚Jurisdikcija, o kateri se poroča‘ pomeni Švico glede na državo članico ali državo članico glede na Švico v okviru obveznosti zagotavljanja podatkov iz oddelka I.

| 5. | Izraz ‚Sodelujoča jurisdikcija‘ v zvezi z državo članico ali Švico pomeni:






  (a) | katero koli državo članico glede poročanja Švici, ali |
| --- | --- | --- |

5.

Izraz ‚Sodelujoča jurisdikcija‘ v zvezi z državo članico ali Švico pomeni:

(a)

katero koli državo članico glede poročanja Švici, ali

| (b) | Švico glede poročanja državi članici, ali |
| --- | --- |

(b)

Švico glede poročanja državi članici, ali

| (c) | katero koli drugo jurisdikcijo, (i) s katero ima, odvisno od vsebine, zadevna država članica ali Švica sporazum, v skladu s katerim bo navedena druga jurisdikcija zagotavljala podatke iz oddelka I, in (ii) ki se opredeli na seznamu, ki ga navedena država članica ali Švica objavi in sporoči Švici oziroma Evropski komisiji; |
| --- | --- |

(c)

katero koli drugo jurisdikcijo, (i) s katero ima, odvisno od vsebine, zadevna država članica ali Švica sporazum, v skladu s katerim bo navedena druga jurisdikcija zagotavljala podatke iz oddelka I, in (ii) ki se opredeli na seznamu, ki ga navedena država članica ali Švica objavi in sporoči Švici oziroma Evropski komisiji;

| (d) | v zvezi z državami članicami katero koli drugo jurisdikcijo, (i) s katero ima Evropska unija sporazum, v skladu s katerim bo ta jurisdikcija zagotavljala podatke iz oddelka I, in (ii) ki se opredeli na seznamu, ki ga objavi Evropska komisija. |
| --- | --- |

(d)

v zvezi z državami članicami katero koli drugo jurisdikcijo, (i) s katero ima Evropska unija sporazum, v skladu s katerim bo ta jurisdikcija zagotavljala podatke iz oddelka I, in (ii) ki se opredeli na seznamu, ki ga objavi Evropska komisija.

| 6. | Izraz ‚Obvladujoče osebe‘ pomeni fizične osebe, ki opravljajo nadzor nad Subjektom. Pri skrbniškem skladu ta izraz pomeni ustanovitelja(-e), skrbnika(-e), morebitnega(-e) nadzornika(-e), upravičenca(-e) ali razred(-e) upravičencev in vsako drugo fizično osebo, ki opravlja končni dejanski nadzor nad skrbniškim skladom, pri pravnem dogovoru, ki ni skrbniški sklad, pa osebe z enakovrednimi ali podobnimi položaji. Izraz ‚Obvladujoče osebe‘ je treba razlagati skladno s priporočili Projektne skupine za finančno ukrepanje. |
| --- | --- |

6.

Izraz ‚Obvladujoče osebe‘ pomeni fizične osebe, ki opravljajo nadzor nad Subjektom. Pri skrbniškem skladu ta izraz pomeni ustanovitelja(-e), skrbnika(-e), morebitnega(-e) nadzornika(-e), upravičenca(-e) ali razred(-e) upravičencev in vsako drugo fizično osebo, ki opravlja končni dejanski nadzor nad skrbniškim skladom, pri pravnem dogovoru, ki ni skrbniški sklad, pa osebe z enakovrednimi ali podobnimi položaji. Izraz ‚Obvladujoče osebe‘ je treba razlagati skladno s priporočili Projektne skupine za finančno ukrepanje.

| 7. | Izraz ‚nefinančni subjekt‘ pomeni kateri koli Subjekt, ki ni Finančna institucija. |
| --- | --- |

7.

Izraz ‚nefinančni subjekt‘ pomeni kateri koli Subjekt, ki ni Finančna institucija.

| 8. | Izraz ‚Pasivni nefinančni subjekt‘ pomeni: (i) nefinančni subjekt, ki ni Aktivni nefinančni subjekt, ali (ii) Investicijski subjekt iz pododstavka A(6)(b), ki ni Finančna institucija sodelujoče jurisdikcije. |
| --- | --- |

8.

Izraz ‚Pasivni nefinančni subjekt‘ pomeni: (i) nefinančni subjekt, ki ni Aktivni nefinančni subjekt, ali (ii) Investicijski subjekt iz pododstavka A(6)(b), ki ni Finančna institucija sodelujoče jurisdikcije.

| 9. | Izraz ‚Aktivni nefinančni subjekt‘ pomeni nefinančni subjekt, ki izpolnjuje katero koli od naslednjih meril:






  (a) | manj kot 50 % bruto dohodka nefinančnega subjekta v predhodnem koledarskem letu ali drugem ustreznem poročevalskem obdobju je pasivni dohodek in manj kot 50 % sredstev, ki jih je imel nefinančni subjekt v predhodnem koledarskem letu ali drugem ustreznem poročevalskem obdobju, so sredstva, ki ustvarjajo pasivni dohodek ali se z njimi lahko ustvarja pasivni dohodek; |
| --- | --- | --- |

9.

Izraz ‚Aktivni nefinančni subjekt‘ pomeni nefinančni subjekt, ki izpolnjuje katero koli od naslednjih meril:

(a)

manj kot 50 % bruto dohodka nefinančnega subjekta v predhodnem koledarskem letu ali drugem ustreznem poročevalskem obdobju je pasivni dohodek in manj kot 50 % sredstev, ki jih je imel nefinančni subjekt v predhodnem koledarskem letu ali drugem ustreznem poročevalskem obdobju, so sredstva, ki ustvarjajo pasivni dohodek ali se z njimi lahko ustvarja pasivni dohodek;

| (b) | z delnicami nefinančnega subjekta se redno trguje na organiziranem trgu vrednostnih papirjev ali pa je nefinančni subjekt Povezani subjekt Subjekta, s katerega delnicami se redno trguje na organiziranem trgu vrednostnih papirjev; |
| --- | --- |

(b)

z delnicami nefinančnega subjekta se redno trguje na organiziranem trgu vrednostnih papirjev ali pa je nefinančni subjekt Povezani subjekt Subjekta, s katerega delnicami se redno trguje na organiziranem trgu vrednostnih papirjev;

| (c) | nefinančni subjekt je Državni subjekt, Mednarodna organizacija ali Centralna banka oziroma Subjekt, ki je v celotni lasti enega ali več od navedenih; |
| --- | --- |

(c)

nefinančni subjekt je Državni subjekt, Mednarodna organizacija ali Centralna banka oziroma Subjekt, ki je v celotni lasti enega ali več od navedenih;

| (d) | pretežen del dejavnosti nefinančnega subjekta je imetništvo (v celoti ali delno) izdanih delnic v eni ali več hčerinskih družbah, ki ne trgujejo ali poslujejo kot Finančne institucije, ali zagotavljanje financiranja in storitev tem družbam, pri čemer Subjekt ne more pridobiti statusa nefinančnega subjekta, če deluje (ali se predstavlja) kot investicijski sklad, na primer zasebni lastniški sklad, sklad tveganega kapitala, sklad za odkupe z zadolžitvijo ali kateri koli naložbeni nosilec, katerega namen je pridobivanje ali financiranje družb in nato imetništvo deležev v teh družbah kot kapitalskih sredstev za vlaganje; |
| --- | --- |

(d)

pretežen del dejavnosti nefinančnega subjekta je imetništvo (v celoti ali delno) izdanih delnic v eni ali več hčerinskih družbah, ki ne trgujejo ali poslujejo kot Finančne institucije, ali zagotavljanje financiranja in storitev tem družbam, pri čemer Subjekt ne more pridobiti statusa nefinančnega subjekta, če deluje (ali se predstavlja) kot investicijski sklad, na primer zasebni lastniški sklad, sklad tveganega kapitala, sklad za odkupe z zadolžitvijo ali kateri koli naložbeni nosilec, katerega namen je pridobivanje ali financiranje družb in nato imetništvo deležev v teh družbah kot kapitalskih sredstev za vlaganje;

| (e) | nefinančni subjekt še ne opravlja dejavnosti in je ni opravljal v preteklosti, vendar vlaga premoženje v sredstva z namenom opravljati dejavnost, ki ni dejavnost finančne institucije, pod pogojem, da za nefinančni subjekt ta izjema ne velja po 24-mesečnem obdobju od dneva, ko je bil nefinančni subjekt prvotno organiziran; |
| --- | --- |

(e)

nefinančni subjekt še ne opravlja dejavnosti in je ni opravljal v preteklosti, vendar vlaga premoženje v sredstva z namenom opravljati dejavnost, ki ni dejavnost finančne institucije, pod pogojem, da za nefinančni subjekt ta izjema ne velja po 24-mesečnem obdobju od dneva, ko je bil nefinančni subjekt prvotno organiziran;

| (f) | nefinančni subjekt v preteklih petih letih ni bil Finančna institucija in je v postopku unovčenja svojih sredstev ali reorganizacije z namenom nadaljevati ali ponovno vzpostaviti poslovanje, ki ni poslovanje Finančne institucije; |
| --- | --- |

(f)

nefinančni subjekt v preteklih petih letih ni bil Finančna institucija in je v postopku unovčenja svojih sredstev ali reorganizacije z namenom nadaljevati ali ponovno vzpostaviti poslovanje, ki ni poslovanje Finančne institucije;

| (g) | nefinančni subjekt se ukvarja predvsem s transakcijami financiranja in varovanja pred tveganji s Povezanimi subjekti, ki niso Finančne institucije, ali zanje in ne zagotavlja finančnih storitev ali storitev varovanja pred tveganji Subjektu, ki ni Povezani subjekt, pod pogojem, da se skupina katerih koli tako Povezanih subjektov ukvarja predvsem s poslovanjem, ki ni poslovanje Finančne institucije, ali |
| --- | --- |

(g)

nefinančni subjekt se ukvarja predvsem s transakcijami financiranja in varovanja pred tveganji s Povezanimi subjekti, ki niso Finančne institucije, ali zanje in ne zagotavlja finančnih storitev ali storitev varovanja pred tveganji Subjektu, ki ni Povezani subjekt, pod pogojem, da se skupina katerih koli tako Povezanih subjektov ukvarja predvsem s poslovanjem, ki ni poslovanje Finančne institucije, ali

| (h) | nefinančni subjekt izpolnjuje vse naslednje zahteve:






  (i) | je ustanovljen in deluje v jurisdikciji, katere rezident je (državi članici, Švici ali drugi jurisdikciji), izključno v verske, dobrodelne, znanstvene, umetniške, kulturne, športne ali izobraževalne namene ali je ustanovljen in deluje v jurisdikciji, katere rezident je (državi članici, Švici ali drugi jurisdikciji), ter je strokovna organizacija, poslovno združenje, gospodarska zbornica, delavska organizacija, kmetijska ali hortikulturna organizacija, državljansko združenje ali organizacija, ki deluje izključno za spodbujanje družbene blaginje; |
| --- | --- | --- |

(h)

nefinančni subjekt izpolnjuje vse naslednje zahteve:

(i)

je ustanovljen in deluje v jurisdikciji, katere rezident je (državi članici, Švici ali drugi jurisdikciji), izključno v verske, dobrodelne, znanstvene, umetniške, kulturne, športne ali izobraževalne namene ali je ustanovljen in deluje v jurisdikciji, katere rezident je (državi članici, Švici ali drugi jurisdikciji), ter je strokovna organizacija, poslovno združenje, gospodarska zbornica, delavska organizacija, kmetijska ali hortikulturna organizacija, državljansko združenje ali organizacija, ki deluje izključno za spodbujanje družbene blaginje;

| (ii) | je oproščen davka od dohodka v jurisdikciji, katere rezident je (državi članici, Švici ali drugi jurisdikciji); |
| --- | --- |

(ii)

je oproščen davka od dohodka v jurisdikciji, katere rezident je (državi članici, Švici ali drugi jurisdikciji);

| (iii) | nima družbenikov ali članov, ki bi imeli lastniški ali upravičeni delež v njegovem dohodku ali sredstvih; |
| --- | --- |

(iii)

nima družbenikov ali članov, ki bi imeli lastniški ali upravičeni delež v njegovem dohodku ali sredstvih;

| (iv) | veljavna zakonodaja jurisdikcije, katere rezident je nefinančni subjekt (države članice, Švice ali druge jurisdikcije), ali listine o ustanovitvi nefinančnega subjekta ne dovoljujejo delitve dohodka ali sredstev nefinančnega subjekta ali njihove uporabe v korist zasebne osebe ali nedobrodelnega Subjekta, razen pri dobrodelnem delovanju nefinančnega subjekta ali kot plačilo primernega nadomestila za opravljene storitve ali plačilo, ki ustreza pošteni tržni vrednosti premoženja, ki ga je kupil nefinančni subjekt, in |
| --- | --- |

(iv)

veljavna zakonodaja jurisdikcije, katere rezident je nefinančni subjekt (države članice, Švice ali druge jurisdikcije), ali listine o ustanovitvi nefinančnega subjekta ne dovoljujejo delitve dohodka ali sredstev nefinančnega subjekta ali njihove uporabe v korist zasebne osebe ali nedobrodelnega Subjekta, razen pri dobrodelnem delovanju nefinančnega subjekta ali kot plačilo primernega nadomestila za opravljene storitve ali plačilo, ki ustreza pošteni tržni vrednosti premoženja, ki ga je kupil nefinančni subjekt, in

| (v) | veljavna zakonodaja jurisdikcije, katere rezident je nefinančni subjekt (države članice, Švice ali druge jurisdikcije), ali listine o ustanovitvi nefinančnega subjekta določajo, da se ob likvidaciji ali prenehanju nefinančnega subjekta vsa njegova sredstva dodelijo državnemu subjektu ali drugi nepridobitni organizaciji ali pripadejo vladi jurisdikcije, katere rezident je nefinančni subjekt (države članice, Švice ali druge jurisdikcije), ali kateri koli njeni politični enoti. |
| --- | --- |

(v)

veljavna zakonodaja jurisdikcije, katere rezident je nefinančni subjekt (države članice, Švice ali druge jurisdikcije), ali listine o ustanovitvi nefinančnega subjekta določajo, da se ob likvidaciji ali prenehanju nefinančnega subjekta vsa njegova sredstva dodelijo državnemu subjektu ali drugi nepridobitni organizaciji ali pripadejo vladi jurisdikcije, katere rezident je nefinančni subjekt (države članice, Švice ali druge jurisdikcije), ali kateri koli njeni politični enoti.

| E. | Razno






  1. | Izraz ‚Imetnik računa‘ pomeni osebo, ki je navedena ali identificirana kot Imetnik Finančnega računa pri Finančni instituciji, ki vodi račun. Oseba, ki ni Finančna institucija in ima Finančni račun v korist ali za račun druge osebe kot zastopnik, skrbnik, pooblaščenec, podpisnik, svetovalec pri naložbah ali posrednik, se za namene te priloge ne obravnava, kot da ima račun, taka druga oseba pa se obravnava, kot da ima račun. Pri Zavarovalni pogodbi z odkupno vrednostjo ali Pogodbi rentnega zavarovanja je Imetnik računa katera koli oseba, ki ima pravico pridobiti Odkupno vrednost ali spremeniti upravičenca pogodbe. Če nobena oseba ne more pridobiti Odkupne vrednosti ali spremeniti upravičenca, je Imetnik računa katera koli oseba, v pogodbi imenovana kot lastnik, in vsaka oseba s pridobljeno pravico do izplačila po določilih pogodbe. Ob dospetju Zavarovalne pogodbe z odkupno vrednostjo ali Pogodbe rentnega zavarovanja se vsaka oseba, upravičena do izplačila po pogodbi, obravnava kot Imetnik računa. |
| --- | --- | --- |

E.

Razno

1.

Izraz ‚Imetnik računa‘ pomeni osebo, ki je navedena ali identificirana kot Imetnik Finančnega računa pri Finančni instituciji, ki vodi račun. Oseba, ki ni Finančna institucija in ima Finančni račun v korist ali za račun druge osebe kot zastopnik, skrbnik, pooblaščenec, podpisnik, svetovalec pri naložbah ali posrednik, se za namene te priloge ne obravnava, kot da ima račun, taka druga oseba pa se obravnava, kot da ima račun. Pri Zavarovalni pogodbi z odkupno vrednostjo ali Pogodbi rentnega zavarovanja je Imetnik računa katera koli oseba, ki ima pravico pridobiti Odkupno vrednost ali spremeniti upravičenca pogodbe. Če nobena oseba ne more pridobiti Odkupne vrednosti ali spremeniti upravičenca, je Imetnik računa katera koli oseba, v pogodbi imenovana kot lastnik, in vsaka oseba s pridobljeno pravico do izplačila po določilih pogodbe. Ob dospetju Zavarovalne pogodbe z odkupno vrednostjo ali Pogodbe rentnega zavarovanja se vsaka oseba, upravičena do izplačila po pogodbi, obravnava kot Imetnik računa.

| 2. | Izraz ‚Postopki za preprečevanje pranja denarja ali poznavanje strank‘ pomeni postopke dolžne skrbnosti v zvezi s strankami, ki jih Poročevalska finančna institucija izvede v skladu z zahtevami za preprečevanje pranja denarja ali podobnimi zahtevami, ki veljajo zanjo. |
| --- | --- |

2.

Izraz ‚Postopki za preprečevanje pranja denarja ali poznavanje strank‘ pomeni postopke dolžne skrbnosti v zvezi s strankami, ki jih Poročevalska finančna institucija izvede v skladu z zahtevami za preprečevanje pranja denarja ali podobnimi zahtevami, ki veljajo zanjo.

| 3. | Izraz ‚Subjekt‘ pomeni pravno osebo ali pravni dogovor, kot je družba, partnerstvo, skrbniški sklad ali fundacija. |
| --- | --- |

3.

Izraz ‚Subjekt‘ pomeni pravno osebo ali pravni dogovor, kot je družba, partnerstvo, skrbniški sklad ali fundacija.

| 4. | Subjekt je ‚Povezani subjekt‘ drugega Subjekta, če en Subjekt nadzoruje drugega ali pa sta oba pod skupnim nadzorom. Pri tem nadzor vključuje neposredno ali posredno lastništvo več kot 50 % glasov in vrednosti Subjekta. Država članica ali Švica lahko Subjekt opredeli kot ‚Povezani subjekt‘ drugega Subjekta, če (a) en Subjekt nadzoruje drugega, (b) sta oba pod skupnim nadzorom ali (c) sta oba Investicijska subjekta iz pododstavka A(6)(b) in pod skupnim upravljanjem, ki izpolnjuje zahteve glede dolžne skrbnosti, ki veljajo za takšne Investicijske subjekte. Pri tem nadzor vključuje neposredno ali posredno lastništvo več kot 50 % glasov in vrednosti Subjekta.
  Pred začetkom veljavnosti Protokola o spremembi, podpisanega dne 27. maja 2015, države članice obvestijo Švico in Švica obvesti Evropsko komisijo o tem, ali so uveljavljale katero od možnosti iz tega pododstavka. Evropska komisija lahko usklajuje prenos obvestil držav članic Švici in Evropska komisija prenese obvestila Švice vsem državam članicam. Vse nadaljnje spremembe glede uveljavljanja navedene možnosti, ki jih izvede država članica ali Švica, se sporočijo na enak način. |
| --- | --- |

4.

Subjekt je ‚Povezani subjekt‘ drugega Subjekta, če en Subjekt nadzoruje drugega ali pa sta oba pod skupnim nadzorom. Pri tem nadzor vključuje neposredno ali posredno lastništvo več kot 50 % glasov in vrednosti Subjekta. Država članica ali Švica lahko Subjekt opredeli kot ‚Povezani subjekt‘ drugega Subjekta, če (a) en Subjekt nadzoruje drugega, (b) sta oba pod skupnim nadzorom ali (c) sta oba Investicijska subjekta iz pododstavka A(6)(b) in pod skupnim upravljanjem, ki izpolnjuje zahteve glede dolžne skrbnosti, ki veljajo za takšne Investicijske subjekte. Pri tem nadzor vključuje neposredno ali posredno lastništvo več kot 50 % glasov in vrednosti Subjekta.

Pred začetkom veljavnosti Protokola o spremembi, podpisanega dne 27. maja 2015, države članice obvestijo Švico in Švica obvesti Evropsko komisijo o tem, ali so uveljavljale katero od možnosti iz tega pododstavka. Evropska komisija lahko usklajuje prenos obvestil držav članic Švici in Evropska komisija prenese obvestila Švice vsem državam članicam. Vse nadaljnje spremembe glede uveljavljanja navedene možnosti, ki jih izvede država članica ali Švica, se sporočijo na enak način.

| 5. | Izraz ‚IŠD‘ pomeni identifikacijsko številko davkoplačevalca (ali enakovredno oznako, če ni identifikacijske številke davkoplačevalca). |
| --- | --- |

5.

Izraz ‚IŠD‘ pomeni identifikacijsko številko davkoplačevalca (ali enakovredno oznako, če ni identifikacijske številke davkoplačevalca).

| 6. | Izraz ‚Dokazne listine‘ vključuje kar koli od naslednjega:






  (a) | potrdilo o rezidentstvu, ki ga izda pooblaščeni javni organ (na primer vlada ali njena agencija ali občina) jurisdikcije (države članice, Švice ali druge jurisdikcije), za katero prejemnik plačila zatrjuje, da je njen rezident; |
| --- | --- | --- |

6.

Izraz ‚Dokazne listine‘ vključuje kar koli od naslednjega:

(a)

potrdilo o rezidentstvu, ki ga izda pooblaščeni javni organ (na primer vlada ali njena agencija ali občina) jurisdikcije (države članice, Švice ali druge jurisdikcije), za katero prejemnik plačila zatrjuje, da je njen rezident;

| (b) | glede posameznika kateri koli veljaven identifikacijski dokument, ki ga izda pooblaščeni javni organ (na primer vlada ali njena agencija ali občina) in vsebuje ime in priimek posameznika ter se praviloma uporablja za ugotavljanje istovetnosti; |
| --- | --- |

(b)

glede posameznika kateri koli veljaven identifikacijski dokument, ki ga izda pooblaščeni javni organ (na primer vlada ali njena agencija ali občina) in vsebuje ime in priimek posameznika ter se praviloma uporablja za ugotavljanje istovetnosti;

| (c) | glede Subjekta katero koli uradno dokumentacijo, ki jo izda pooblaščeni javni organ (na primer vlada ali njena agencija ali občina) in vsebuje ime Subjekta ter bodisi naslov njegovega sedeža v jurisdikciji (državi članici, Švici ali drugi jurisdikciji), za katero zatrjuje, da je njen rezident, bodisi jurisdikcijo (države članice, Švice ali druge jurisdikcije), v kateri je bil Subjekt ustanovljen ali organiziran; |
| --- | --- |

(c)

glede Subjekta katero koli uradno dokumentacijo, ki jo izda pooblaščeni javni organ (na primer vlada ali njena agencija ali občina) in vsebuje ime Subjekta ter bodisi naslov njegovega sedeža v jurisdikciji (državi članici, Švici ali drugi jurisdikciji), za katero zatrjuje, da je njen rezident, bodisi jurisdikcijo (države članice, Švice ali druge jurisdikcije), v kateri je bil Subjekt ustanovljen ali organiziran;

| (d) | kateri koli revidirani finančni izkaz, poročilo tretje osebe o kreditni sposobnosti, vlogo za stečaj ali poročilo regulativnega organa za vrednostne papirje. |
| --- | --- |

(d)

kateri koli revidirani finančni izkaz, poročilo tretje osebe o kreditni sposobnosti, vlogo za stečaj ali poročilo regulativnega organa za vrednostne papirje.

Glede Že obstoječega računa subjekta lahko posamezna država članica ali Švica Poročevalski finančni instituciji dovoli, da kot Dokazno listino uporabi kakršno koli klasifikacijo iz svojih evidenc v zvezi z Imetnikom računa, ki je bila oblikovana na podlagi standardiziranega sistema sektorskih oznak in jo je Poročevalska finančna institucija v skladu s svojimi običajnimi poslovnimi praksami evidentirala v okviru Postopkov za preprečevanje pranja denarja ali poznavanje strank ali za druge regulativne namene (razen davčnih namenov) ter jo je vzpostavila pred dnevom, na katerega je finančni račun klasificirala kot Že obstoječi račun, če ne spozna ali nima razlogov domnevati, da je takšna klasifikacija nepravilna ali nezanesljiva. Izraz ‚standardizirani sistem sektorskih oznak‘ pomeni sistem oznak za klasifikacijo ustanov po poslovni dejavnosti za namene, ki niso davčni nameni.

Pred začetkom veljavnosti Protokola o spremembi, podpisanega dne 27. maja 2015, države članice obvestijo Švico in Švica obvesti Evropsko komisijo o tem, ali so uveljavljale katero od možnosti iz tega pododstavka. Evropska komisija lahko usklajuje prenos obvestil držav članic Švici in Evropska komisija prenese obvestila Švice vsem državam članicam. Vse nadaljnje spremembe glede uveljavljanja navedene možnosti, ki jih izvede država članica ali Švica, se sporočijo na enak način.

ODDELEK IX

UČINKOVITO IZVAJANJE

Vse države članice in Švica morajo imeti pravila in upravne postopke, s katerimi zagotovijo učinkovito izvajanje in spoštovanje navedenih postopkov poročanja in dolžne skrbnosti, med drugim:

| 1. | pravila, s katerimi se Finančnim institucijam, osebam ali posrednikom prepreči uvajanje praks, katerih namen je izogibanje postopkom poročanja in dolžne skrbnosti; |
| --- | --- |

1.

pravila, s katerimi se Finančnim institucijam, osebam ali posrednikom prepreči uvajanje praks, katerih namen je izogibanje postopkom poročanja in dolžne skrbnosti;

| 2. | pravila, v skladu s katerimi morajo Poročevalske finančne institucije voditi evidenco ukrepov, sprejetih za izvajanje postopkov poročanja in dolžne skrbnosti, in kakršnih koli dokazil, na katere se pri tem oprejo, ter ustrezne ukrepe za pridobitev teh evidenc; |
| --- | --- |

2.

pravila, v skladu s katerimi morajo Poročevalske finančne institucije voditi evidenco ukrepov, sprejetih za izvajanje postopkov poročanja in dolžne skrbnosti, in kakršnih koli dokazil, na katere se pri tem oprejo, ter ustrezne ukrepe za pridobitev teh evidenc;

| 3. | upravne postopke, s katerimi se preveri, ali Poročevalske finančne institucije spoštujejo postopke poročanja in dolžne skrbnosti, ter upravne postopke za nadaljnje ukrepanje s Poročevalsko finančno institucijo, ko se sporočijo nedokumentirani računi; |
| --- | --- |

3.

upravne postopke, s katerimi se preveri, ali Poročevalske finančne institucije spoštujejo postopke poročanja in dolžne skrbnosti, ter upravne postopke za nadaljnje ukrepanje s Poročevalsko finančno institucijo, ko se sporočijo nedokumentirani računi;

| 4. | upravne postopke za zagotovitev, da je pri Subjektih in računih, ki so po notranjem pravu opredeljeni kot Neporočevalske finančne institucije in kot Izključeni računi, tveganje, da se bodo uporabili za izogibanje davku, še naprej nizko, in |
| --- | --- |

4.

upravne postopke za zagotovitev, da je pri Subjektih in računih, ki so po notranjem pravu opredeljeni kot Neporočevalske finančne institucije in kot Izključeni računi, tveganje, da se bodo uporabili za izogibanje davku, še naprej nizko, in

| 5. | učinkovite določbe o izvrševanju, da se odpravi neizpolnjevanje obveznosti. |
| --- | --- |

5.

učinkovite določbe o izvrševanju, da se odpravi neizpolnjevanje obveznosti.

PRILOGA II

Dopolnilna pravila o poročanju in dolžni skrbnosti za podatke o finančnih računih

1.   Sprememba okoliščin

‚Sprememba okoliščin‘ vključuje vsakršno spremembo, zaradi katere se dodajo podatki, pomembni za status osebe, ali ki je kako drugače v nasprotju s statusom takšne osebe. Poleg tega sprememba okoliščin zajema vsakršno spremembo računa Imetnika računa ali dodajanje podatkov takšnemu računu (vključno z dodatkom, zamenjavo ali drugo spremembo Imetnika računa) oziroma vsakršno spremembo računa, povezanega s takšnim računom, ali dodajanje podatkov takšnemu računu (ob uporabi pravil o seštevanju računov iz pododstavkov C(1) do (3) oddelka VII Priloge I), če takšna sprememba ali dodajanje podatkov vpliva na status Imetnika računa.

Če se je Poročevalska finančna institucija oprla na preverjanje naslova bivališča iz pododstavka B(1) oddelka III Priloge I in zaradi spremembe okoliščin spozna ali utemeljeno domneva, da je izvirna dokazna listina (ali druga enakovredna dokumentacija) nepravilna ali nezanesljiva, mora do poznejšega od datumov, in sicer bodisi do zadnjega dne zadevnega koledarskega leta ali drugega ustreznega poročevalskega obdobja bodisi v 90 koledarskih dneh po obvestilu o takšni spremembi okoliščin ali odkritju takšne spremembe, pridobiti samopotrdilo in novo Dokazno listino, da za davčne namene določi bivališče(-a) imetnika računa. Če Poročevalska finančna institucija do tega datuma ne more pridobiti samopotrdila ali nove Dokazne listine, mora izvesti postopek iskanja po elektronski evidenci iz pododstavkov B(2) do (6) oddelka III Priloge I.

2.   Samopotrdilo za Nove račune subjekta

Glede Novih računov subjekta se lahko Poročevalska finančna institucija pri določanju, ali je Obvladujoča oseba Pasivnega nefinančnega subjekta Oseba, o kateri se poroča, opre le na samopotrdilo Imetnika računa ali Obvladujoče osebe.

3.   Rezidentstvo Finančne institucije

Finančna institucija je rezidentka države članice, Švice ali druge Sodelujoče jurisdikcije, če je pod jurisdikcijo te države članice, Švice ali druge Sodelujoče jurisdikcije (torej lahko Sodelujoča jurisdikcija uveljavi, da ji mora finančna institucija poročati). Na splošno velja, da je finančna institucija, ki je rezidentka države članice, Švice ali druge Sodelujoče jurisdikcije za davčne namene, pod jurisdikcijo te države članice, Švice ali druge Sodelujoče jurisdikcije in tako Finančna institucija države članice, Finančna institucija Švice ali Finančna institucija druge sodelujoče jurisdikcije. Pri skrbniškem skladu, ki je Finančna institucija (ne glede na to, ali je rezident države članice, Švice ali druge Sodelujoče jurisdikcije za davčne namene), se šteje, da je pod jurisdikcijo države članice, Švice ali druge Sodelujoče jurisdikcije, če je eden ali več njegovih skrbnikov rezidentov te države članice, Švice ali druge Sodelujoče jurisdikcije, razen če sklad vse podatke, ki jih je treba v skladu s tem sporazumom ali katerim drugim sporazumom, s katerim se izvaja svetovni standard glede Računov, o katerih se poroča in ki jih vodi sklad, sporoča drugi državi članici, Švici ali drugi Sodelujoči jurisdikciji, ker je rezident te druge Sodelujoče jurisdikcije za davčne namene. Kadar pa Finančna institucija (razen skrbniškega sklada) nima rezidentstva za davčne namene (na primer ker se obravnava kot davčno pregledna ali je v jurisdikciji, ki nima davka na dohodek), se šteje, da je pod jurisdikcijo države članice, Švice ali druge Sodelujoče jurisdikcije in tako Finančna institucija države članice, Švice ali druge Sodelujoče jurisdikcije, če:

| (a) | je ustanovljena v skladu z zakoni te države članice, Švice ali druge Sodelujoče jurisdikcije, |
| --- | --- |

(a)

je ustanovljena v skladu z zakoni te države članice, Švice ali druge Sodelujoče jurisdikcije,

| (b) | je njen sedež uprave (tudi dejanske uprave) v državi članici, Švici ali drugi Sodelujoči jurisdikciji, ali |
| --- | --- |

(b)

je njen sedež uprave (tudi dejanske uprave) v državi članici, Švici ali drugi Sodelujoči jurisdikciji, ali

| (c) | se nad njo izvaja finančni nadzor v državi članici, Švici ali drugi Sodelujoči jurisdikciji. |
| --- | --- |

(c)

se nad njo izvaja finančni nadzor v državi članici, Švici ali drugi Sodelujoči jurisdikciji.

Kadar je Finančna institucija (razen skrbniškega sklada) rezidentka dveh ali več Sodelujočih jurisdikcij (države članice, Švice ali druge Sodelujoče jurisdikcije), zanjo veljajo obveznosti glede poročanja in dolžne skrbnosti sodelujoče jurisdikcije, v kateri ima Finančni račun oziroma račune.

4.   Vodenje računa

Pri določanju, katera Finančna institucija vodi račun, na splošno velja naslednje:

| (a) | v primeru Skrbniškega računa Finančna institucija, ki ima skrbništvo nad sredstvi na računu (vključno s Finančno institucijo, ki za Imetnika računa hrani sredstva, registrirana pod imenom posrednika); |
| --- | --- |

(a)

v primeru Skrbniškega računa Finančna institucija, ki ima skrbništvo nad sredstvi na računu (vključno s Finančno institucijo, ki za Imetnika računa hrani sredstva, registrirana pod imenom posrednika);

| (b) | v primeru Depozitnega računa Finančna institucija, ki je dolžna opravljati plačila v zvezi z računom (ne pa zastopnik Finančne institucije, ne glede na to, ali je Finančna institucija); |
| --- | --- |

(b)

v primeru Depozitnega računa Finančna institucija, ki je dolžna opravljati plačila v zvezi z računom (ne pa zastopnik Finančne institucije, ne glede na to, ali je Finančna institucija);

| (c) | v primeru kakršnega koli lastniškega ali dolžniškega deleža v Finančni instituciji, ki predstavlja Finančni račun, zadevna Finančna institucija; |
| --- | --- |

(c)

v primeru kakršnega koli lastniškega ali dolžniškega deleža v Finančni instituciji, ki predstavlja Finančni račun, zadevna Finančna institucija;

| (d) | v primeru Zavarovalne pogodbe z odkupno vrednostjo ali Pogodbe rentnega zavarovanja Finančna institucija, ki je dolžna opravljati plačila v zvezi s pogodbo. |
| --- | --- |

(d)

v primeru Zavarovalne pogodbe z odkupno vrednostjo ali Pogodbe rentnega zavarovanja Finančna institucija, ki je dolžna opravljati plačila v zvezi s pogodbo.

5.   Skrbniški skladi, ki so Pasivni nefinančni subjekti

Subjekt, kot je partnerstvo, partnerstvo z omejeno odgovornostjo ali podoben pravni dogovor, ki nima rezidentstva za davčne namene v skladu s pododstavkom D(3) oddelka VIII Priloge I, se obravnava kot rezident jurisdikcije, v kateri ima sedež dejanske uprave. Pri tem se šteje, da je pravna oseba ali pravni dogovor ‚podoben‘ partnerstvu oziroma partnerstvu z omejeno odgovornostjo, če se v državi članici v skladu z njeno davčno zakonodajo ne obravnava kot obdavčljiva enota. Da pa bi se pri poročanju izognili podvajanju (glede na širok obseg pojma ‚Obvladujoče osebe‘ v zvezi s skrbniškimi skladi), se skrbniški sklad, ki je Pasivni nefinančni subjekt, ne sme razumeti kot podoben pravni dogovor.

6.   Naslov sedeža Subjekta

Ena od zahtev iz pododstavka E(6)(c) oddelka VIII Priloge I je, da uradna dokumentacija v zvezi s Subjektom vsebuje bodisi naslov njegovega sedeža v državi članici, Švici ali drugi jurisdikciji, za katero zatrjuje, da je njen rezident, bodisi državo članico, Švico ali drugo jurisdikcijo, v kateri je bil Subjekt ustanovljen ali organiziran. Naslov sedeža Subjekta je načeloma kraj, v katerem je njegova dejanska uprava. Naslov Finančne institucije, pri kateri ima Subjekt račun, poštni predal ali naslov, ki se uporablja izključno za pošto, ni naslov sedeža Subjekta, razen če je to edini naslov, ki ga Subjekt uporablja, in je naveden kot prijavljeni naslov Subjekta v njegovih organizacijskih dokumentih. Prav tako naslov, kjer se v skladu z napotki hrani vsa pošta, ni naslov sedeža Subjekta.

PRILOGA III

Seznam pristojnih organov pogodbenic

Pristojni organi za namene tega sporazuma so:

| (a) | v Švici: Le chef du Département fédéral des finances ou son représentant autorisé/Der Vorsteher oder die Vorsteherin des Eidgenössischen Finanzdepartements oder die zu seiner oder ihrer Vertretung bevollmächtigte Person / Il capo del Dipartimento federale delle finanze o la persona autorizzata a rappresentarlo, |
| --- | --- |

(a)

v Švici: Le chef du Département fédéral des finances ou son représentant autorisé/Der Vorsteher oder die Vorsteherin des Eidgenössischen Finanzdepartements oder die zu seiner oder ihrer Vertretung bevollmächtigte Person / Il capo del Dipartimento federale delle finanze o la persona autorizzata a rappresentarlo,

| (b) | v Kraljevini Belgiji: De Minister van Financiën/Le Ministre des Finances ali pooblaščeni predstavnik, |
| --- | --- |

(b)

v Kraljevini Belgiji: De Minister van Financiën/Le Ministre des Finances ali pooblaščeni predstavnik,

| (c) | v Republiki Bolgariji: Изпълнителният директор на Националната агенция за приходите ali pooblaščeni predstavnik, |
| --- | --- |

(c)

v Republiki Bolgariji: Изпълнителният директор на Националната агенция за приходите ali pooblaščeni predstavnik,

| (d) | v Češki republiki: Ministr financí ali pooblaščeni predstavnik, |
| --- | --- |

(d)

v Češki republiki: Ministr financí ali pooblaščeni predstavnik,

| (e) | v Kraljevini Danski: Skatteministeren ali pooblaščeni predstavnik, |
| --- | --- |

(e)

v Kraljevini Danski: Skatteministeren ali pooblaščeni predstavnik,

| (f) | v Zvezni republiki Nemčiji: Der Bundesminister der Finanzen ali pooblaščeni predstavnik, |
| --- | --- |

(f)

v Zvezni republiki Nemčiji: Der Bundesminister der Finanzen ali pooblaščeni predstavnik,

| (g) | v Republiki Estoniji: Rahandusminister ali pooblaščeni predstavnik, |
| --- | --- |

(g)

v Republiki Estoniji: Rahandusminister ali pooblaščeni predstavnik,

| (h) | v Helenski republiki: Ο Υπουργός Οικονομίας και Οικονομικών ali pooblaščeni predstavnik, |
| --- | --- |

(h)

v Helenski republiki: Ο Υπουργός Οικονομίας και Οικονομικών ali pooblaščeni predstavnik,

| (i) | v Kraljevini Španiji: El Ministro de Economía y Hacienda ali pooblaščeni predstavnik, |
| --- | --- |

(i)

v Kraljevini Španiji: El Ministro de Economía y Hacienda ali pooblaščeni predstavnik,

| (j) | v Francoski republiki: Le Ministre chargé du budget ali pooblaščeni predstavnik, |
| --- | --- |

(j)

v Francoski republiki: Le Ministre chargé du budget ali pooblaščeni predstavnik,

| (k) | v Republiki Hrvaški: Ministar financija ali pooblaščeni predstavnik, |
| --- | --- |

(k)

v Republiki Hrvaški: Ministar financija ali pooblaščeni predstavnik,

| (l) | na Irskem: The Revenue Commissioners ali njihov pooblaščeni predstavnik, |
| --- | --- |

(l)

na Irskem: The Revenue Commissioners ali njihov pooblaščeni predstavnik,

| (m) | v Italijanski republiki: Il Capo del Dipartimento per le Politiche Fiscali ali pooblaščeni predstavnik, |
| --- | --- |

(m)

v Italijanski republiki: Il Capo del Dipartimento per le Politiche Fiscali ali pooblaščeni predstavnik,

| (n) | v Republiki Ciper: Υπουργός Οικονομικών ali pooblaščeni predstavnik, |
| --- | --- |

(n)

v Republiki Ciper: Υπουργός Οικονομικών ali pooblaščeni predstavnik,

| (o) | v Republiki Latviji: Finanšu ministrs ali pooblaščeni predstavnik, |
| --- | --- |

(o)

v Republiki Latviji: Finanšu ministrs ali pooblaščeni predstavnik,

| (p) | v Republiki Litvi: Finansų ministras ali pooblaščeni predstavnik, |
| --- | --- |

(p)

v Republiki Litvi: Finansų ministras ali pooblaščeni predstavnik,

| (q) | v Velikem vojvodstvu Luksemburg: Le Ministre des Finances ali pooblaščeni predstavnik, |
| --- | --- |

(q)

v Velikem vojvodstvu Luksemburg: Le Ministre des Finances ali pooblaščeni predstavnik,

| (r) | na Madžarskem: A pénzügyminiszter ali pooblaščeni predstavnik, |
| --- | --- |

(r)

na Madžarskem: A pénzügyminiszter ali pooblaščeni predstavnik,

| (s) | v Republiki Malti: Il-Ministru responsabbli għall-Finanzi ali pooblaščeni predstavnik, |
| --- | --- |

(s)

v Republiki Malti: Il-Ministru responsabbli għall-Finanzi ali pooblaščeni predstavnik,

| (t) | v Kraljevini Nizozemski: De Minister van Financiën ali pooblaščeni predstavnik, |
| --- | --- |

(t)

v Kraljevini Nizozemski: De Minister van Financiën ali pooblaščeni predstavnik,

| (u) | v Republiki Avstriji: Der Bundesminister für Finanzen ali pooblaščeni predstavnik, |
| --- | --- |

(u)

v Republiki Avstriji: Der Bundesminister für Finanzen ali pooblaščeni predstavnik,

| (v) | v Republiki Poljski: Minister Finansów ali pooblaščeni predstavnik, |
| --- | --- |

(v)

v Republiki Poljski: Minister Finansów ali pooblaščeni predstavnik,

| (w) | v Portugalski republiki: O Ministro das Finanças ali pooblaščeni predstavnik, |
| --- | --- |

(w)

v Portugalski republiki: O Ministro das Finanças ali pooblaščeni predstavnik,

| (x) | v Romuniji: Președintele Agenției Naționale de Administrare Fiscală ali pooblaščeni predstavnik, |
| --- | --- |

(x)

v Romuniji: Președintele Agenției Naționale de Administrare Fiscală ali pooblaščeni predstavnik,

| (y) | v Republiki Sloveniji: Minister za finance ali pooblaščeni predstavnik, |
| --- | --- |

(y)

v Republiki Sloveniji: Minister za finance ali pooblaščeni predstavnik,

| (z) | v Slovaški republiki: Minister financií ali pooblaščeni predstavnik, |
| --- | --- |

(z)

v Slovaški republiki: Minister financií ali pooblaščeni predstavnik,

| (aa) | v Republiki Finski: Valtiovarainministeriö/Finansministeriet ali pooblaščeni predstavnik, |
| --- | --- |

(aa)

v Republiki Finski: Valtiovarainministeriö/Finansministeriet ali pooblaščeni predstavnik,

| (ab) | v Kraljevini Švedski: Chefen för Finansdepartementet ali pooblaščeni predstavnik, |
| --- | --- |

(ab)

v Kraljevini Švedski: Chefen för Finansdepartementet ali pooblaščeni predstavnik,

| (ac) | v Združenem kraljestvu Velika Britanija in Severna Irska in na evropskih ozemljih, za katerih zunanje odnose je odgovorno Združeno kraljestvo: Commissioners of Inland Revenue ali njihov pooblaščeni predstavnik in pristojni organ v Gibraltarju, ki ga bo Združeno kraljestvo imenovalo v skladu s sprejetimi dogovori glede gibraltarskih oblasti v okviru instrumentov EU in ES in zadevnih pogodb, uradno posredovanih državam članicam in institucijam Evropske unije z dne 19. aprila 2000, kopijo katerih Generalni sekretar Sveta Evropske unije uradno pošlje Švici in ki se uporabljajo za ta sporazum. |
| --- | --- |

(ac)

v Združenem kraljestvu Velika Britanija in Severna Irska in na evropskih ozemljih, za katerih zunanje odnose je odgovorno Združeno kraljestvo: Commissioners of Inland Revenue ali njihov pooblaščeni predstavnik in pristojni organ v Gibraltarju, ki ga bo Združeno kraljestvo imenovalo v skladu s sprejetimi dogovori glede gibraltarskih oblasti v okviru instrumentov EU in ES in zadevnih pogodb, uradno posredovanih državam članicam in institucijam Evropske unije z dne 19. aprila 2000, kopijo katerih Generalni sekretar Sveta Evropske unije uradno pošlje Švici in ki se uporabljajo za ta sporazum.

Člen 2

Začetek veljavnosti in uporaba

1.   Ta protokol o spremembi morata pogodbenici ratificirati ali potrditi v skladu s svojimi postopki. Pogodbenici druga drugo obvestita o zaključku teh postopkov. Protokol o spremembi začne veljati prvega dne januarja po končnem uradnem obvestilu.

2.   Kar zadeva izmenjavo podatkov na zahtevo, izmenjava podatkov na zahtevo v skladu s tem protokolom o spremembi velja za zahteve, podane na dan začetka njegove veljavnosti ali pozneje za podatke, povezane s proračunskimi leti, ki se začnejo prvega dne januarja leta, v katerem začne veljati ta protokol o spremembi. Člen 10 Sporazuma v obliki, kakršna je bila pred spremembo s tem protokolom o spremembi, velja naprej, razen če velja člen 5 Sporazuma, kakor je bil spremenjen s tem protokolom o spremembi.

3.   Terjatve posameznikov v skladu s členom 9 Sporazuma v obliki, kakršna je bila pred spremembo s tem protokolom o spremembi, ostanejo z začetkom veljavnosti tega protokola o spremembi nespremenjene.

4.   Švica pripravi končni obračun najpozneje do konca obdobja uporabe tega sporazuma v obliki, kakršna je bila pred spremembo s tem protokolom o spremembi, opravi končno plačilo državam članicam in sporoči podatke, ki jih je v skladu s členom 2 Sporazuma v obliki, kakršna je bila pred spremembo s tem protokolom o spremembi, prejela od plačilnih zastopnikov s sedežem v Švici za zadnje leto veljavnosti Sporazuma v obliki, kakršna je bila pred spremembo s tem protokolom o spremembi, oziroma če je primerno, za katero koli predhodno leto.

Člen 3

Sporazum se s Protokolom dopolni z naslednjo vsebino:

„Protokol o spremembi k Sporazumu med Evropsko unijo in Švicarsko konfederacijo o avtomatični izmenjavi podatkov o finančnih računih za izboljšanje spoštovanja davčnih predpisov na mednarodni ravni.

Ob podpisu tega protokola o spremembi med Evropsko unijo in Švicarsko konfederacijo sta se podpisana, ki sta bila pravilno obveščena, sporazumela o teh določbah, ki so sestavni del Sporazuma, kakor je spremenjen s tem protokolom o spremembi:

| 1. | Razume se, da se za izmenjavo podatkov na podlagi člena 5 tega sporazuma zaprosi šele, ko država prosilka (država članica ali Švica) izčrpa vse običajne vire informacij, ki so na voljo po notranjem davčnem postopku. |
| --- | --- |

1.

Razume se, da se za izmenjavo podatkov na podlagi člena 5 tega sporazuma zaprosi šele, ko država prosilka (država članica ali Švica) izčrpa vse običajne vire informacij, ki so na voljo po notranjem davčnem postopku.

| 2. | Razume se, da pristojni organ države prosilke (države članice ali Švice) ob zaprosilu za podatke na podlagi člena 5 tega sporazuma pristojnemu organu zaprošene države (Švice oziroma države članice) priskrbijo naslednje podatke:






  (i) | identiteto osebe, ki je predmet preverjanja ali preiskave; |
| --- | --- | --- |

2.

Razume se, da pristojni organ države prosilke (države članice ali Švice) ob zaprosilu za podatke na podlagi člena 5 tega sporazuma pristojnemu organu zaprošene države (Švice oziroma države članice) priskrbijo naslednje podatke:

(i)

identiteto osebe, ki je predmet preverjanja ali preiskave;

| (ii) | obdobje, za katerega se prosijo podatki; |
| --- | --- |

(ii)

obdobje, za katerega se prosijo podatki;

| (iii) | izjavo o podatkih, ki jih prosijo, vključno z njihovo naravo in obliko, v kateri bi jih država prosilka želela prejeti od zaprošene države; |
| --- | --- |

(iii)

izjavo o podatkih, ki jih prosijo, vključno z njihovo naravo in obliko, v kateri bi jih država prosilka želela prejeti od zaprošene države;

| (iv) | davčni namen, za katerega se prosijo podatki; |
| --- | --- |

(iv)

davčni namen, za katerega se prosijo podatki;

| (v) | če sta znana, ime in naslov osebe, za katero menijo, da ima zaprošene podatke. |
| --- | --- |

(v)

če sta znana, ime in naslov osebe, za katero menijo, da ima zaprošene podatke.

| 3. | Razume se, da je navedba standarda ‚predvidene pomembnosti‘ zagotoviti izmenjavo podatkov na podlagi člena 5 tega sporazuma v čim večjem obsegu, hkrati pa razjasniti, da se države članice in Švica ne smejo ukvarjati z ‚naključnimi poizvedbami‘ ali zaprositi za podatke, ki najverjetneje niso pomembni za davčne zadeve določenega davkoplačevalca. Odstavek 2 vsebuje pomembne postopkovne zahteve, ki naj bi zagotovile, da ni naključnih poizvedb, vendar se določbe od (i) do (v) odstavka 2 kljub temu ne smejo razlagati, kot da so v nasprotju z učinkovito izmenjavo podatkov. Standard ‚predvidene pomembnosti‘ se lahko izpolni v primerih, ki se nanašajo na enega davkoplačevalca (identificiranega z imenom ali kako drugače) ali v primerih, ki se nanašajo na več davkoplačevalcev (identificiranih z imenom ali kako drugače). |
| --- | --- |

3.

Razume se, da je navedba standarda ‚predvidene pomembnosti‘ zagotoviti izmenjavo podatkov na podlagi člena 5 tega sporazuma v čim večjem obsegu, hkrati pa razjasniti, da se države članice in Švica ne smejo ukvarjati z ‚naključnimi poizvedbami‘ ali zaprositi za podatke, ki najverjetneje niso pomembni za davčne zadeve določenega davkoplačevalca. Odstavek 2 vsebuje pomembne postopkovne zahteve, ki naj bi zagotovile, da ni naključnih poizvedb, vendar se določbe od (i) do (v) odstavka 2 kljub temu ne smejo razlagati, kot da so v nasprotju z učinkovito izmenjavo podatkov. Standard ‚predvidene pomembnosti‘ se lahko izpolni v primerih, ki se nanašajo na enega davkoplačevalca (identificiranega z imenom ali kako drugače) ali v primerih, ki se nanašajo na več davkoplačevalcev (identificiranih z imenom ali kako drugače).

| 4. | Razume se, da ta sporazum ne vključuje spontane izmenjave podatkov. |
| --- | --- |

4.

Razume se, da ta sporazum ne vključuje spontane izmenjave podatkov.

| 5. | Razume se, da se pri izmenjavi podatkov na podlagi člena 5 tega sporazuma uporabljajo upravna postopkovna pravila glede pravic davkoplačevalcev, ki jih imajo v zaprošeni državi (državi članici ali Švici). Razume se tudi, da je cilj teh določb davkoplačevalcem zagotoviti pošten postopek in ne preprečiti ali neupravičeno zavlačevati postopka izmenjave podatkov.“ |
| --- | --- |

5.

Razume se, da se pri izmenjavi podatkov na podlagi člena 5 tega sporazuma uporabljajo upravna postopkovna pravila glede pravic davkoplačevalcev, ki jih imajo v zaprošeni državi (državi članici ali Švici). Razume se tudi, da je cilj teh določb davkoplačevalcem zagotoviti pošten postopek in ne preprečiti ali neupravičeno zavlačevati postopka izmenjave podatkov.“

Člen 4

Jeziki

Ta protokol o spremembi je sestavljen v dveh izvodih v angleškem, bolgarskem, češkem, danskem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, hrvaškem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, romunskem, slovaškem, slovenskem, španskem in švedskem jeziku, pri čemer so besedila v vseh teh jezikih enako verodostojna.

V POTRDITEV TEGA so spodaj podpisani pooblaščenci podpisali ta protokol.

Съставено в Брюксел на двадесет и седми май две хиляди и петнадесета година.

Hecho en Bruselas, el veintisiete de mayo de dos mil quince.

V Bruselu dne dvacátého sedmého května dva tisíce patnáct.

Udfærdiget i Bruxelles den syvogtyvende maj to tusind og femten.

Geschehen zu Brüssel am siebenundzwanzigsten Mai zweitausendfünfzehn.

Kahe tuhande viieteistkümnenda aasta maikuu kahekümne seitsmendal päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις είκοσι εφτά Μαΐου δύο χιλιάδες δεκαπέντε.

Done at Brussels on the twenty-seventh day of May in the year two thousand and fifteen.

Fait à Bruxelles, le vingt-sept mai deux mille quinze.

Sastavljeno u Bruxellesu dvadeset sedmog svibnja dvije tisuće petnaeste.

Fatto a Bruxelles, addì ventisette maggio duemilaquindici.

Briselē, divi tūkstoši piecpadsmitā gada divdesmit septītajā maijā.

Priimta du tūkstančiai penkioliktų metų gegužės dvidešimt septintą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenötödik év május havának huszonhetedik napján.

Magħmul fi Brussell, fis-sebgħa u għoxrin jum ta’ Mejju tas-sena elfejn u ħmistax.

Gedaan te Brussel, de zevenentwintigste mei tweeduizend vijftien.

Sporządzono w Brukseli dnia dwudziestego siódmego maja roku dwa tysiące piętnastego.

Feito em Bruxelas, em vinte e sete de maio de dois mil e quinze.

Întocmit la Bruxelles la douăzeci și șapte mai două mii cincisprezece.

V Bruseli dvadsiateho siedmeho mája dvetisícpätnásť.

V Bruslju, dne sedemindvajsetega maja leta dva tisoč petnajst.

Tehty Brysselissä kahdentenakymmenentenäseitsemäntenä päivänä toukokuuta vuonna kaksituhattaviisitoista.

Som skedde i Bryssel den tjugosjunde maj tjugohundrafemton.

За Европейския съюз

Рог la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l'Union européenne

Za Europsku uniju

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

Image

За Конфедерация Швейцария

Por la Confederación Suiza

Za Švýcarskou konfederaci

For Det Schweiziske Forbund

Für die Schweizerische Eidgenossenschaft

Šveitsi Konföderatsiooni nimel

Για την Ελβετική Συνομοσπονδία

For the Swiss Confederation

Pour la Confédération suisse

Za Švicarsku Konfederaciju

Per la Confederazione svizzera

Šveices Konfederācijas vārdā –

Šveicarijos Konfederacijos vardu

A Svájci Államszövetség részéről

Għall-Konfederazzjoni Żvizzera

Voor de Zwitserse Bondsstaat

W imieniu Konfederacji Szwajcarskiej

Pela Confederação Suíça

Pentru Confederația Elvețiană

Za Švajčiarsku konfederáciu

Za Švicarsko konfederacijo

Sveitsin valaliiton puolesta

För Schweiziska edsförbundet

Image

---

(1)  UL L 157, 26.6.2003, str. 38.

1

(2)  UL L 64, 11.3.2011, str. 1.

2

(3)  V zvezi s Švico izraz ‚kapitalska družba‘ zajema:

3

| — | société anonyme/Aktiengesellschaft/società anonima; |
| --- | --- |

—

société anonyme/Aktiengesellschaft/società anonima;

| — | société à responsabilité limitée/Gesellschaft mit beschränkter Haftung/società a responsabilità limitata; |
| --- | --- |

—

société à responsabilité limitée/Gesellschaft mit beschränkter Haftung/società a responsabilità limitata;

| — | société en commandite par actions/Kommanditaktiengesellschaft/società in accomandita per azioni. |
| --- | --- |

—

société en commandite par actions/Kommanditaktiengesellschaft/società in accomandita per azioni.

---

IZJAVE POGODBENIC:

SKUPNA IZJAVA POGODBENIC O ZAČETKU VELJAVNOSTI PROTOKOLA O SPREMEMBI

Pogodbenici izjavljata, da pričakujeta, da bodo ustavna pravila Švice in pravila zakonodaje Evropske unije o sklepanju mednarodnih sporazumov pravočasno izpolnjena, da bo Protokol o spremembi začel veljati prvega januarja 2017. Da se doseže ta cilj, bosta sprejeli vse mogoče ukrepe.

SKUPNA IZJAVA POGODBENIC O SPORAZUMU IN PRILOGAH

Pogodbenici se glede izvajanja Sporazuma in prilog strinjata, da bi bilo treba komentarje k vzorčnemu sporazumu OECD in skupni standard poročanja upoštevati kot ponazoritev ali razlago, da se zagotovi dosledna uporaba.

SKUPNA IZJAVA POGODBENIC O ČLENU 5 SPORAZUMA

Pogodbenici se glede izvajanja člena 5 o izmenjavi podatkov na zahtevo strinjata, da bi bilo treba komentar k členu 26 vzorčne konvencije OECD o davku na dohodek in kapital upoštevati kot razlago.

SKUPNA IZJAVA POGODBENIC O DELU III(A) PRILOGE I K SPORAZUMU

Pogodbenici se strinjata, da bosta proučili praktični pomen oddelka III(A) Priloge I, v skladu s katerim za Zavarovalne pogodbe z odkupno vrednostjo ali Pogodbe rentnega zavarovanja ni potreben pregled, identifikacija ali poročanje, če zakonodaja Poročevalski finančni instituciji učinkovito preprečuje prodajo takšne Pogodbe rezidentom Jurisdikcije, o kateri se poroča.

Pogodbenici enotno razlagata, da zakonodaja Poročevalski finančni instituciji na podlagi oddelka III(A) Priloge I prodajo Zavarovalnih pogodb z odkupno vrednostjo in Pogodb rentnega zavarovanja rezidentom Jurisdikcije, o kateri se poroča, učinkovito preprečuje le, kadar zakonodaja Evropske unije in nacionalna zakonodaja držav članic ali švicarska zakonodaja, ki se uporablja za Poročevalsko finančno institucijo, rezidentko Sodelujoče jurisdikcije (države članice ali Švice), navedeni Poročevalski finančni instituciji učinkovito ne preprečuje le prodaje Zavarovalnih pogodb z odkupno vrednostjo ali Pogodb rentnega zavarovanja v Jurisdikciji, o kateri se poroča (Švici oziroma državi članici), ampak ta zakonodaja Poročevalski finančni instituciji učinkovito preprečuje tudi prodajo Zavarovalnih pogodb z odkupno vrednostjo ali Pogodb rentnega zavarovanja rezidentom navedene Jurisdikcije, o kateri se poroča, v katerih koli drugih okoliščinah.

V tem okviru bo posamezna država članica obvestila Evropsko komisijo, ki bo obvestila Švico, če veljavna zakonodaja Evropske unije in nacionalna zakonodaja navedene države članice Poročevalskim finančnim institucijam v Švici preprečujeta prodajo takih pogodb njenim rezidentom, ne glede na to kje so bile te pogodbe zaključene. V skladu s tem bo Švica obvestila Evropsko komisijo, ki bo obvestila države članice, če švicarska zakonodaja Poročevalskim finančnim institucijam ene države članice ali več preprečuje prodajo takih pogodb švicarskim rezidentom, ne glede na to kje so pogodbe zaključene. Ta obvestila se posredujejo pred začetkom veljavnosti Protokola o spremembi glede na predviden pravni položaj po začetku veljavnosti. Če takšno obvestilo ne bo posredovano, se bo štelo, da zakonodaja Jurisdikcije, o kateri se poroča, Poročevalskim finančnim institucijam v enih ali več okoliščinah učinkovito ne preprečuje prodaje Zavarovalnih pogodb z odkupno vrednostjo ali Pogodb rentnega zavarovanja rezidentom navedene Jurisdikcije, o kateri se poroča. Pod pogojem, da zakonodaja jurisdikcije Poročevalske finančne institucije Poročevalskim finančnim institucijam prav tako učinkovito ne preprečuje prodaje Zavarovalnih pogodb z odkupno vrednostjo ali Pogodb rentnega zavarovanja rezidentom Jurisdikcije, o kateri se poroča, oddelek III(A) Priloge I ne velja za zadevne Poročevalske finančne institucije in pogodbe.

IZJAVA ŠVICE O ČLENU 5 SPORAZUMA

Švicarska delegacija je Evropsko komisijo obvestila, da Švica ne bo izmenjala podatkov v zvezi z zahtevo v zvezi s podatki, ki so bili pridobljeni nezakonito. Evropska komisija se je seznanila s švicarskim stališčem.

---

UREDBE

| 19.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 333/50 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 333/50

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/2401

z dne 2. oktobra 2015

o vsebini in delovanju registra evropskih političnih strank in fundacij

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo,

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2014 o statutu in financiranju evropskih političnih strank in evropskih političnih fundacij (1), ter zlasti člena 7(2) in člena 8(3)(a) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES, Euratom) št. 1141/2014 zahteva, da Organ za evropske politične stranke in evropske politične fundacije (v nadaljnjem besedilu: Organ) vzpostavi in upravlja register evropskih političnih strank in fundacij (v nadaljnjem besedilu: register). |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES, Euratom) št. 1141/2014 zahteva, da Organ za evropske politične stranke in evropske politične fundacije (v nadaljnjem besedilu: Organ) vzpostavi in upravlja register evropskih političnih strank in fundacij (v nadaljnjem besedilu: register).

| (2) | Register bi moral biti odložišče podatkov, podrobnosti in dokumentov, predloženih z vlogami za registracijo kot evropska politična stranka ali evropska politična fundacija, kot tudi vseh naknadnih podatkov, podrobnosti in dokumentov, ki jih predloži evropska politična stranka ali evropska politična fundacija v skladu s to uredbo. |
| --- | --- |

(2)

Register bi moral biti odložišče podatkov, podrobnosti in dokumentov, predloženih z vlogami za registracijo kot evropska politična stranka ali evropska politična fundacija, kot tudi vseh naknadnih podatkov, podrobnosti in dokumentov, ki jih predloži evropska politična stranka ali evropska politična fundacija v skladu s to uredbo.

| (3) | Organ bi moral prejeti informacije in podporne dokumente, ki jih zahteva, da lahko polno izvaja svoje naloge za register. |
| --- | --- |

(3)

Organ bi moral prejeti informacije in podporne dokumente, ki jih zahteva, da lahko polno izvaja svoje naloge za register.

| (4) | Register bi moral zagotavljati javne storitve v korist preglednosti, odgovornosti in pravne varnosti. Zato bi moral Organ upravljati register na način, ki zagotavlja ustrezen dostop do njega in potrditev informacij v njem, pri čemer bi moral spoštovati svoje obveznosti v zvezi z varstvom osebnih podatkov v skladu s členom 33 Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014, vključno s svojo vlogo upravljavca podatkov, ki je opredeljena v Uredbi (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (2). |
| --- | --- |

(4)

Register bi moral zagotavljati javne storitve v korist preglednosti, odgovornosti in pravne varnosti. Zato bi moral Organ upravljati register na način, ki zagotavlja ustrezen dostop do njega in potrditev informacij v njem, pri čemer bi moral spoštovati svoje obveznosti v zvezi z varstvom osebnih podatkov v skladu s členom 33 Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014, vključno s svojo vlogo upravljavca podatkov, ki je opredeljena v Uredbi (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (2).

| (5) | Organ bi moral zagotavljati standardni izpisek iz registra, ki vsebuje informacije, določene z Izvedbeno uredbo, ki jo je sprejela Komisija v skladu s členom 7(3) Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014. |
| --- | --- |

(5)

Organ bi moral zagotavljati standardni izpisek iz registra, ki vsebuje informacije, določene z Izvedbeno uredbo, ki jo je sprejela Komisija v skladu s členom 7(3) Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014.

| (6) | Operativne podrobnosti, ki bi morale ostati sorazmerne, bi moral določiti Organ. |
| --- | --- |

(6)

Operativne podrobnosti, ki bi morale ostati sorazmerne, bi moral določiti Organ.

| (7) | Register bi moral biti ločen od spletnega mesta, ki ga ustvari Evropski parlament v skladu s členom 32 Uredbe (ES, Euratom) št. 1141/2014, vendar bi morali biti nekateri dokumenti, shranjeni v registru, objavljeni na navedenem spletnem mestu – |
| --- | --- |

(7)

Register bi moral biti ločen od spletnega mesta, ki ga ustvari Evropski parlament v skladu s členom 32 Uredbe (ES, Euratom) št. 1141/2014, vendar bi morali biti nekateri dokumenti, shranjeni v registru, objavljeni na navedenem spletnem mestu –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Vsebina registra

1.   V zvezi z evropskimi političnimi strankami in evropskimi političnimi fundacijami vsebuje register naslednje dokumente, vključno z njihovimi morebitnimi posodobitvami:

| (a) | statute, vključno z vsemi elementi, ki jih zahtevata člena 4 in 5 Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014, in vsemi spremembami statutov; |
| --- | --- |

(a)

statute, vključno z vsemi elementi, ki jih zahtevata člena 4 in 5 Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014, in vsemi spremembami statutov;

| (b) | ustrezno izpolnjeno in podpisano standardno izjavo, ki je priložena Uredbi (EU, Euratom) št. 1141/2014; |
| --- | --- |

(b)

ustrezno izpolnjeno in podpisano standardno izjavo, ki je priložena Uredbi (EU, Euratom) št. 1141/2014;

| (c) | poleg statutov po potrebi podroben opis finančne, upravne in poslovne strukture evropske politične stranke in morebitne z njo povezane fundacije, ki izkazuje jasno ločevanje med obema subjektoma; |
| --- | --- |

(c)

poleg statutov po potrebi podroben opis finančne, upravne in poslovne strukture evropske politične stranke in morebitne z njo povezane fundacije, ki izkazuje jasno ločevanje med obema subjektoma;

| (d) | če tako zahteva država članica, v kateri ima vlagatelj sedež, izjavo te države članice, ki potrjuje, da vlagatelj izpolnjuje vse zadevne nacionalne zahteve za vlogo in da je njegov statut v skladu z vsemi veljavnimi določbami nacionalne zakonodaje; |
| --- | --- |

(d)

če tako zahteva država članica, v kateri ima vlagatelj sedež, izjavo te države članice, ki potrjuje, da vlagatelj izpolnjuje vse zadevne nacionalne zahteve za vlogo in da je njegov statut v skladu z vsemi veljavnimi določbami nacionalne zakonodaje;

| (e) | vse dokumente ali korespondenco organov držav članic glede dokumentov ali informacij v skladu s tem členom. |
| --- | --- |

(e)

vse dokumente ali korespondenco organov držav članic glede dokumentov ali informacij v skladu s tem členom.

2.   V zvezi z evropskimi političnimi strankami vsebuje register poleg dokumentov iz odstavka 1 naslednje dokumente:

| (a) | vlogo za registracijo kot evropska politična stranka, ki jo podpiše predsednik subjekta, ki vlaga vlogo; |
| --- | --- |

(a)

vlogo za registracijo kot evropska politična stranka, ki jo podpiše predsednik subjekta, ki vlaga vlogo;

| (b) | kopijo uradnih rezultatov zadnjih volitev v Evropski parlament v času vložitve vloge za registracijo in, ko je evropska politična stranka registrirana, kopijo uradnih rezultatov po vsakih volitvah v Evropski parlament; |
| --- | --- |

(b)

kopijo uradnih rezultatov zadnjih volitev v Evropski parlament v času vložitve vloge za registracijo in, ko je evropska politična stranka registrirana, kopijo uradnih rezultatov po vsakih volitvah v Evropski parlament;

| (c) | če fizične osebe sestavljajo evropsko politično stranko, izjavo, ki jo podpiše najmanj sedem oseb iz različnih držav članic, ki so nosilci voljene funkcije v Evropskem parlamentu ali nacionalnih ali regionalnih parlamentih ali skupščinah, s katero potrdijo svoje načrtovano članstvo v zadevni evropski politični stranki; prav tako se vključijo spremembe na podlagi izida volitev v Evropski parlament ali nacionalnih ali regionalnih volitev ali kot posledica spremembe članstva, ali obojega; |
| --- | --- |

(c)

če fizične osebe sestavljajo evropsko politično stranko, izjavo, ki jo podpiše najmanj sedem oseb iz različnih držav članic, ki so nosilci voljene funkcije v Evropskem parlamentu ali nacionalnih ali regionalnih parlamentih ali skupščinah, s katero potrdijo svoje načrtovano članstvo v zadevni evropski politični stranki; prav tako se vključijo spremembe na podlagi izida volitev v Evropski parlament ali nacionalnih ali regionalnih volitev ali kot posledica spremembe članstva, ali obojega;

| (d) | če politična stranka, ki vlaga vlogo, še ni sodelovala na volitvah v Evropski parlament, pisno dokazilo o svoji javno naznanjeni nameri, da bo sodelovala na naslednjih volitvah v Evropski parlament, z navedbo povezanih nacionalnih ali regionalnih političnih strank, ali obojega, ki načrtujejo predstavitev kandidatov na volitvah; |
| --- | --- |

(d)

če politična stranka, ki vlaga vlogo, še ni sodelovala na volitvah v Evropski parlament, pisno dokazilo o svoji javno naznanjeni nameri, da bo sodelovala na naslednjih volitvah v Evropski parlament, z navedbo povezanih nacionalnih ali regionalnih političnih strank, ali obojega, ki načrtujejo predstavitev kandidatov na volitvah;

| (e) | trenutni seznam strank članic, ki je priložen statutom, na katerem je za vsako stranko članico navedeno njeno polno ime, kratica, vrsta članstva in država članica, v kateri ima sedež. |
| --- | --- |

(e)

trenutni seznam strank članic, ki je priložen statutom, na katerem je za vsako stranko članico navedeno njeno polno ime, kratica, vrsta članstva in država članica, v kateri ima sedež.

3.   V zvezi z evropskimi političnimi fundacijami vsebuje register poleg dokumentov iz odstavka 1 naslednje dokumente:

| (a) | vlogo za registracijo kot evropska politična fundacija, ki jo podpišeta predsednik subjekta, ki vlaga vlogo, in predsednik evropske politične stranke, s katero je povezana politična fundacija, ki vlaga vlogo; |
| --- | --- |

(a)

vlogo za registracijo kot evropska politična fundacija, ki jo podpišeta predsednik subjekta, ki vlaga vlogo, in predsednik evropske politične stranke, s katero je povezana politična fundacija, ki vlaga vlogo;

| (b) | seznam članov organa upravljanja, z navedbo državljanstva vsakega člana; |
| --- | --- |

(b)

seznam članov organa upravljanja, z navedbo državljanstva vsakega člana;

| (c) | trenutni seznam organizacij članic, na katerem je za vsako organizacijo članico navedeno njeno polno ime, kratica, vrsta članstva in država članica, v kateri ima sedež. |
| --- | --- |

(c)

trenutni seznam organizacij članic, na katerem je za vsako organizacijo članico navedeno njeno polno ime, kratica, vrsta članstva in država članica, v kateri ima sedež.

4.   Naslednje informacije o vsaki registrirani evropski politični stranki in evropski politični fundaciji se posodabljajo v registru:

| (a) | vrsta subjekta (evropska politična stranka ali evropska politična fundacija); |
| --- | --- |

(a)

vrsta subjekta (evropska politična stranka ali evropska politična fundacija);

| (b) | registracijska številka, ki jo dodeli Organ v skladu z Izvedbeno uredbo Komisije o podrobnih določbah za sistem registracijskih številk, ki veljajo za register evropskih političnih strank in evropskih političnih fundacij ter informacije iz standardnih izpiskov iz registra; |
| --- | --- |

(b)

registracijska številka, ki jo dodeli Organ v skladu z Izvedbeno uredbo Komisije o podrobnih določbah za sistem registracijskih številk, ki veljajo za register evropskih političnih strank in evropskih političnih fundacij ter informacije iz standardnih izpiskov iz registra;

| (c) | polno ime, kratica in logotip; |
| --- | --- |

(c)

polno ime, kratica in logotip;

| (d) | država članica, kjer ima evropska politična stranka ali evropska politična fundacija svoj sedež; |
| --- | --- |

(d)

država članica, kjer ima evropska politična stranka ali evropska politična fundacija svoj sedež;

| (e) | če država članica sedeža izvaja vzporedno registracijo, ime, naslov in spletno mesto, če obstaja, relevantnega organa za registracijo; |
| --- | --- |

(e)

če država članica sedeža izvaja vzporedno registracijo, ime, naslov in spletno mesto, če obstaja, relevantnega organa za registracijo;

| (f) | naslov sedeža, naslov za korespondenco, če je ta drugačen, elektronski naslov in spletno mesto, če obstaja; |
| --- | --- |

(f)

naslov sedeža, naslov za korespondenco, če je ta drugačen, elektronski naslov in spletno mesto, če obstaja;

| (g) | datum registracije kot evropska politična stranka ali evropska politična fundacija in po potrebi datum izbrisa iz registra; |
| --- | --- |

(g)

datum registracije kot evropska politična stranka ali evropska politična fundacija in po potrebi datum izbrisa iz registra;

| (h) | če je bila evropska politična stranka ali evropska politična fundacija ustanovljena kot rezultat preoblikovanja subjekta, ki je registriran v državi članici, polno ime in pravni status tega subjekta, vključno z nacionalno registracijsko številko; |
| --- | --- |

(h)

če je bila evropska politična stranka ali evropska politična fundacija ustanovljena kot rezultat preoblikovanja subjekta, ki je registriran v državi članici, polno ime in pravni status tega subjekta, vključno z nacionalno registracijsko številko;

| (i) | datum sprejetja statuta in kakršnih koli sprememb statuta; |
| --- | --- |

(i)

datum sprejetja statuta in kakršnih koli sprememb statuta;

| (j) | po potrebi število članov evropske politične stranke ali njenih strank članic, ki so poslanci Evropskega parlamenta; |
| --- | --- |

(j)

po potrebi število članov evropske politične stranke ali njenih strank članic, ki so poslanci Evropskega parlamenta;

| (k) | ime in registracijska številka evropske politične fundacije, povezane z evropsko politično stranko, če je pomembno; |
| --- | --- |

(k)

ime in registracijska številka evropske politične fundacije, povezane z evropsko politično stranko, če je pomembno;

| (l) | za evropske politične fundacije, ime in registracijska številka povezane evropske politične stranke; |
| --- | --- |

(l)

za evropske politične fundacije, ime in registracijska številka povezane evropske politične stranke;

| (m) | identiteta, vključno z imenom, datumom rojstva, državljanstvom in stalnim prebivališčem oseb, ki so člani organov ali nosilci funkcij s pristojnostmi upravnega, finančnega in pravnega zastopanja, pri čemer je treba jasno navesti sposobnosti in pooblastila, posamično ali skupaj, da se subjekt zaveže do tretjih oseb in za zastopanje subjekta v sodnih postopkih. |
| --- | --- |

(m)

identiteta, vključno z imenom, datumom rojstva, državljanstvom in stalnim prebivališčem oseb, ki so člani organov ali nosilci funkcij s pristojnostmi upravnega, finančnega in pravnega zastopanja, pri čemer je treba jasno navesti sposobnosti in pooblastila, posamično ali skupaj, da se subjekt zaveže do tretjih oseb in za zastopanje subjekta v sodnih postopkih.

5.   Register hrani vse dokumente in informacije iz odstavkov 1 do 4 brez časovne omejitve.

Člen 2

Dopolnilne informacije in podporni dokumenti

Vlagatelji vloge za registracijo ter registrirane evropske politične stranke in evropske politične fundacije predložijo Organu, poleg zahtev iz člena 8(2) Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014, dokumente in informacije iz člena 1 ter vse njihove posodobitve.

Organ lahko od evropskih političnih strank in evropskih političnih fundacij zahteva dopolnitev kakršnih koli nepopolnih ali zastarelih dokumentov in informacij, ki so bili predloženi.

Člen 3

Storitve, ki jih zagotavlja register

1.   Organ vzpostavi standardne izpiske iz registra. Organ zagotavlja vsem fizičnim ali pravnim osebam standardni izpisek v desetih delovnih dneh po prejemu zahtevka.

2.   Če ima Organ pristojnosti v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 1141/2014, na zahtevo potrdi, da so zagotovljene informacije v standardnem izpisku pravilne, posodobljene in skladne z veljavno zakonodajo Unije.

Če Organ nima pristojnosti v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 1141/2014, na zahtevo potrdi, da so zagotovljene informacije v standardnem izpisku najbolj popolne, posodobljene in pravilne, kar jih ima na voljo po izvedbi vseh ustreznih pregledov. Navedeni pregledi vključujejo iskanje potrditev informacij pri zadevnih organih držav članic, če zadevna nacionalna zakonodaja zagotavlja osnovo, da zadevni organi to naredijo. Rok, ki je določen v odstavku 1, ne velja za zahteve, ki jih vključuje ta pododstavek.

V potrdilu iz tega odstavka Organ jasno navede, ali je pristojen v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 1141/2014.

3.   Organ na zahtevo izda potrdilo iz odstavka 2 za institucije in organe Unije ter organe in sodišča držav članic. Prav tako na zahtevo izda potrdilo za evropske politične stranke in evropske politične fundacije glede njihovega lastnega statusa.

Organ lahko na podlagi predložitve ustrezno utemeljenega zahtevka izda tako potrdilo tudi za vse druge fizične ali pravne osebe, če je to potrebno za sodne ali upravne postopke.

4.   Organ podrobneje določi postopek za vlaganje zahtevkov ter za izdajo standardnih izpiskov in potrdil, vključno z uporabo elektronskih sredstev za zagotavljanje teh storitev.

Člen 4

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 2. oktobra 2015

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  UL L 317, 4.11.2014, str. 1.

1

(2)  Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 8, 12.1.2001, str. 1).

2

---

| 19.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 333/54 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 333/54

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/2402

z dne 12. oktobra 2015

o pregledu harmoniziranih referenčnih vrednosti izkoristkov za ločeno proizvodnjo električne energije in toplote pri uporabi Direktive 2012/27/EU Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Izvedbenega sklepa Komisije 2011/877/EU

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 2012/27/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o energetski učinkovitosti, spremembi direktiv 2009/125/ES in 2010/30/EU ter razveljavitvi direktiv 2004/8/ES in 2006/32/ES (1) ter zlasti drugega pododstavka člena 14(10) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je v skladu s členom 4(1) Direktive 2004/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2) v Izvedbenem sklepu 2011/877/EU (3) določila harmonizirane referenčne vrednosti izkoristkov za ločeno proizvodnjo električne energije in toplote kot matriko vrednosti, diferencirano po pomembnih dejavnikih, vključno z letom izdelave in vrstami goriva. Te vrednosti veljajo do 31. decembra 2015. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je v skladu s členom 4(1) Direktive 2004/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2) v Izvedbenem sklepu 2011/877/EU (3) določila harmonizirane referenčne vrednosti izkoristkov za ločeno proizvodnjo električne energije in toplote kot matriko vrednosti, diferencirano po pomembnih dejavnikih, vključno z letom izdelave in vrstami goriva. Te vrednosti veljajo do 31. decembra 2015.

| (2) | Komisija je pregledala harmonizirane referenčne vrednosti izkoristkov za ločeno proizvodnjo električne energije in toplote, ob upoštevanju podatkov o obratovanju v realnih razmerah, ki so jih predložili države članice in deležniki. Kot rezultat razvoja najboljše razpoložljive in ekonomsko upravičene tehnologije, ugotovljenega v pregledanem obdobju 2011–2015, bi bilo treba za harmonizirane referenčne vrednosti izkoristkov za ločeno proizvodnjo električne energije razliko za leto izdelave naprave za soproizvodnjo iz Izvedbenega sklepa Komisije 2011/877/EU obdržati. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je pregledala harmonizirane referenčne vrednosti izkoristkov za ločeno proizvodnjo električne energije in toplote, ob upoštevanju podatkov o obratovanju v realnih razmerah, ki so jih predložili države članice in deležniki. Kot rezultat razvoja najboljše razpoložljive in ekonomsko upravičene tehnologije, ugotovljenega v pregledanem obdobju 2011–2015, bi bilo treba za harmonizirane referenčne vrednosti izkoristkov za ločeno proizvodnjo električne energije razliko za leto izdelave naprave za soproizvodnjo iz Izvedbenega sklepa Komisije 2011/877/EU obdržati.

| (3) | S pregledom harmoniziranih referenčnih vrednosti izkoristkov je bilo potrjeno, da bi se morali na podlagi nedavnih izkušenj in analize korekcijski faktorji v zvezi s podnebnimi razmerami iz Izvedbenega sklepa 2011/877/EU uporabljati le za naprave, ki uporabljajo plinasta goriva. |
| --- | --- |

(3)

S pregledom harmoniziranih referenčnih vrednosti izkoristkov je bilo potrjeno, da bi se morali na podlagi nedavnih izkušenj in analize korekcijski faktorji v zvezi s podnebnimi razmerami iz Izvedbenega sklepa 2011/877/EU uporabljati le za naprave, ki uporabljajo plinasta goriva.

| (4) | Z navedenim pregledom je bilo potrjeno, da bi se morali na podlagi nedavnih izkušenj in analize korekcijski faktorji za izgube omrežja, do katerih ni prišlo, iz Izvedbenega sklepa 2011/877/EU uporabljati tudi v prihodnje. Da bi se bolje odrazile izgube, do katerih ni prišlo, bi bilo treba posodobiti uporabljene napetostne meje in vrednost korekcijskih faktorjev. |
| --- | --- |

(4)

Z navedenim pregledom je bilo potrjeno, da bi se morali na podlagi nedavnih izkušenj in analize korekcijski faktorji za izgube omrežja, do katerih ni prišlo, iz Izvedbenega sklepa 2011/877/EU uporabljati tudi v prihodnje. Da bi se bolje odrazile izgube, do katerih ni prišlo, bi bilo treba posodobiti uporabljene napetostne meje in vrednost korekcijskih faktorjev.

| (5) | Iz pregleda izhajajo dokazi, ki kažejo na to, da bi bilo treba harmonizirane referenčne vrednosti izkoristkov za ločeno proizvodnjo toplote v nekaterih primerih spremeniti. Da bi se izognili retroaktivnim spremembam obstoječih sistemov, se nov sklop referenčnih vrednosti uporablja šele od leta 2016, sedanji sklop vrednosti pa se ohrani za naprave, izdelane pred navedenim datumom. Korekcijski faktorji v zvezi s podnebnimi razmerami niso bili potrebni, saj termodinamika proizvodnje toplote iz goriva ni zelo odvisna od temperature okolja. Poleg tega korekcijski faktorji za toplotne izgube omrežja niso potrebni, saj se toplota vedno uporablja v bližini mesta proizvodnje. |
| --- | --- |

(5)

Iz pregleda izhajajo dokazi, ki kažejo na to, da bi bilo treba harmonizirane referenčne vrednosti izkoristkov za ločeno proizvodnjo toplote v nekaterih primerih spremeniti. Da bi se izognili retroaktivnim spremembam obstoječih sistemov, se nov sklop referenčnih vrednosti uporablja šele od leta 2016, sedanji sklop vrednosti pa se ohrani za naprave, izdelane pred navedenim datumom. Korekcijski faktorji v zvezi s podnebnimi razmerami niso bili potrebni, saj termodinamika proizvodnje toplote iz goriva ni zelo odvisna od temperature okolja. Poleg tega korekcijski faktorji za toplotne izgube omrežja niso potrebni, saj se toplota vedno uporablja v bližini mesta proizvodnje.

| (6) | Iz navedenega pregleda pa izhajajo dokazi, ki kažejo na to, da bi bilo treba razlikovati med referenčnimi vrednostmi za energijsko učinkovitost ogrevalnih kotlov, ki proizvajajo paro ali vročo vodo. |
| --- | --- |

(6)

Iz navedenega pregleda pa izhajajo dokazi, ki kažejo na to, da bi bilo treba razlikovati med referenčnimi vrednostmi za energijsko učinkovitost ogrevalnih kotlov, ki proizvajajo paro ali vročo vodo.

| (7) | Podatki o obratovanju v realnih razmerah dokazujejo statistično pomembno izboljšavo dejanske učinkovitosti najsodobnejših naprav, ki uporabljajo določene vrste goriva, v pregledanem obdobju. |
| --- | --- |

(7)

Podatki o obratovanju v realnih razmerah dokazujejo statistično pomembno izboljšavo dejanske učinkovitosti najsodobnejših naprav, ki uporabljajo določene vrste goriva, v pregledanem obdobju.

| (8) | Potrebni so stabilni pogoji za naložbe v soproizvodnjo in stalno zaupanje vlagateljev, zato je primerno določiti harmonizirane referenčne vrednosti za električno energijo in toploto. |
| --- | --- |

(8)

Potrebni so stabilni pogoji za naložbe v soproizvodnjo in stalno zaupanje vlagateljev, zato je primerno določiti harmonizirane referenčne vrednosti za električno energijo in toploto.

| (9) | Referenčne vrednosti za ločeno proizvodnjo toplote in električne energije, določene v Izvedbenem sklepu 2011/877/EU, veljajo do 31. decembra 2015, zato je treba od 1. januarja 2016 uporabljati nove referenčne vrednosti. Da bi se nov sklop referenčnih vrednosti lahko uporabljal od navedenega datuma, ta uredba začne veljati prvi dan po objavi. |
| --- | --- |

(9)

Referenčne vrednosti za ločeno proizvodnjo toplote in električne energije, določene v Izvedbenem sklepu 2011/877/EU, veljajo do 31. decembra 2015, zato je treba od 1. januarja 2016 uporabljati nove referenčne vrednosti. Da bi se nov sklop referenčnih vrednosti lahko uporabljal od navedenega datuma, ta uredba začne veljati prvi dan po objavi.

| (10) | Komisija je v skladu s členi 14, 22 in 23 Direktive 2012/27/EU pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov za posodobitev harmoniziranih referenčnih vrednosti za ločeno proizvodnjo električne energije in toplote. Pooblastilo se prenese na Komisijo za obdobje petih let od 4. decembra 2012. V primeru, da se prenos pooblastila ne podaljša na obdobje po 4. decembru 2017, referenčne vrednosti, določene v tej uredbi, veljajo dalje. Če se v vmesnem obdobju na Komisijo prenesejo nova pooblastila za sprejemanje delegiranih aktov, je namera Komisije, da pregleda referenčne vrednosti, določene v tej uredbi, najpozneje štiri leta po začetku njihove veljavnosti. |
| --- | --- |

(10)

Komisija je v skladu s členi 14, 22 in 23 Direktive 2012/27/EU pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov za posodobitev harmoniziranih referenčnih vrednosti za ločeno proizvodnjo električne energije in toplote. Pooblastilo se prenese na Komisijo za obdobje petih let od 4. decembra 2012. V primeru, da se prenos pooblastila ne podaljša na obdobje po 4. decembru 2017, referenčne vrednosti, določene v tej uredbi, veljajo dalje. Če se v vmesnem obdobju na Komisijo prenesejo nova pooblastila za sprejemanje delegiranih aktov, je namera Komisije, da pregleda referenčne vrednosti, določene v tej uredbi, najpozneje štiri leta po začetku njihove veljavnosti.

| (11) | Cilj Direktive 2012/27/EU je spodbujanje soproizvodnje z namenom prihranka energije, zato bi bilo treba dati spodbudo za posodobitev starejših naprav za soproizvodnjo, da bi izboljšali njihovo energijsko učinkovitost. Iz navedenih razlogov in v skladu z zahtevo po harmoniziranih referenčnih vrednostih izkoristkov, ki morajo temeljiti na načelih iz točke (f) Priloge II Direktive 2012/27/EU, bi se morale referenčne vrednosti izkoristkov za električno energijo, ki se uporabljajo za napravo za soproizvodnjo, po enajstem letu od leta njene izdelave povečati – |
| --- | --- |

(11)

Cilj Direktive 2012/27/EU je spodbujanje soproizvodnje z namenom prihranka energije, zato bi bilo treba dati spodbudo za posodobitev starejših naprav za soproizvodnjo, da bi izboljšali njihovo energijsko učinkovitost. Iz navedenih razlogov in v skladu z zahtevo po harmoniziranih referenčnih vrednostih izkoristkov, ki morajo temeljiti na načelih iz točke (f) Priloge II Direktive 2012/27/EU, bi se morale referenčne vrednosti izkoristkov za električno energijo, ki se uporabljajo za napravo za soproizvodnjo, po enajstem letu od leta njene izdelave povečati –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Določitev harmoniziranih referenčnih vrednosti izkoristkov

Harmonizirane referenčne vrednosti izkoristkov za ločeno proizvodnjo električne energije in toplote so navedene v Prilogi I oziroma Prilogi II.

Člen 2

Korekcijski faktorji za harmonizirane referenčne vrednosti izkoristkov za ločeno proizvodnjo električne energije

1.   Države članice uporabijo korekcijske faktorje, navedene v Prilogi III, za prilagoditev harmoniziranih referenčnih vrednosti izkoristkov, navedenih v Prilogi I, povprečnim podnebnim razmeram v posamezni državi članici.

Če na ozemlju države članice uradni meteorološki podatki kažejo razliko v letni temperaturi okolja za 5 °C ali več, lahko navedena država članica na podlagi obvestila Komisiji za namene prvega pododstavka uporabi več podnebnih območij z uporabo metode, določene v Prilogi III.

2.   Države članice uporabijo korekcijske faktorje, navedene v Prilogi IV, za prilagoditev harmoniziranih referenčnih vrednosti izkoristkov, navedenih v Prilogi I, izgubam omrežja, do katerih ni prišlo.

3.   Če država članica uporablja korekcijske faktorje, določene v Prilogi III, in korekcijske faktorje, določene v Prilogi IV, najprej uporabi Prilogo III, nato pa Prilogo IV.

Člen 3

Uporaba harmoniziranih referenčnih vrednosti izkoristkov za ločeno proizvodnjo električne energije

1.   Države članice uporabijo harmonizirane referenčne vrednosti izkoristkov, navedene v Prilogi I, glede na leto izdelave naprave za soproizvodnjo. Navedene harmonizirane referenčne vrednosti izkoristkov se uporabljajo deset let od leta izdelave naprave za soproizvodnjo.

2.   Od enajstega leta po letu izdelave naprave za soproizvodnjo države članice uporabljajo harmonizirane referenčne vrednosti izkoristkov, ki se na podlagi odstavka 1 uporabljajo za napravo za soproizvodnjo, staro deset let. Te harmonizirane referenčne vrednosti izkoristkov veljajo eno leto.

3.   V tem členu leto izdelave naprave za soproizvodnjo pomeni koledarsko leto, v katerem naprava prvič proizvede električno energijo.

Člen 4

Uporaba harmoniziranih referenčnih vrednosti izkoristkov za ločeno proizvodnjo toplote

1.   Države članice uporabijo harmonizirane referenčne vrednosti, navedene v Prilogi II, glede na leto izdelave naprave za soproizvodnjo.

2.   V tem členu leto izdelave naprave za soproizvodnjo pomeni leto izdelave za namene člena 3.

Člen 5

Posodobitev naprave za soproizvodnjo

Če strošek naložbe v posodobitev naprave za soproizvodnjo presega 50 % stroška naložbe v novo primerljivo napravo za soproizvodnjo, se za namene členov 3 in 4 koledarsko leto, v katerem posodobljena naprava za soproizvodnjo prvič proizvede električno energijo, šteje kot leto izdelave posodobljene naprave za soproizvodnjo.

Člen 6

Mešanica goriv

Če naprava za soproizvodnjo deluje z več kot eno vrsto goriva, se harmonizirane referenčne vrednosti izkoristkov za ločeno proizvodnjo uporabljajo sorazmerno glede na tehtano sredino dovedene energije različnih goriv.

Člen 7

Razveljavitev

Izvedbeni sklep 2011/877/EU se razveljavi.

Člen 8

Začetek veljavnosti in uporaba

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba se uporablja od 1. januarja 2016.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 12. oktobra 2015

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  UL L 315, 14.11.2012, str. 1.

1

(2)  Direktiva 2004/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. februarja 2004 o spodbujanju soproizvodnje, ki temelji na rabi koristne toplote, na notranjem trgu z energijo in o spremembi Direktive 92/42/EGS (UL L 52, 21.2.2004, str. 50).

2

(3)  Izvedbeni sklep Komisije 2011/877/EU z dne 19. decembra 2011 o določitvi harmoniziranih vrednosti referenčnih izkoristkov za ločeno proizvodnjo električne energije in toplote pri uporabi Direktive 2004/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Odločbe Komisije 2007/74/ES (UL L 343, 23.12.2011, str. 91).

3

---

PRILOGA I

Harmonizirane referenčne vrednosti izkoristkov za ločeno proizvodnjo električne energije

(iz člena 1)

V spodnji tabeli harmonizirane referenčne vrednosti izkoristkov za ločeno proizvodnjo električne energije temeljijo na neto kalorični vrednosti in standardnih atmosferskih pogojih ISO (temperatura okolja 15 °C, 1,013 bara, 60 % relativna vlažnost).

| Kategorija | Vrsta goriva | Leto izdelave |
| --- | --- | --- |
| pred letom 2012 | 2012–2015 | od leta 2016 |
| Trdna goriva | S1 | Črni premog, vključno z antracitom, bituminoznim premogom, sub-bituminoznim premogom, koksom, polkoksom, naftnim koksom | 44,2 | 44,2 | 44,2 |
| S2 | Lignit, lignitni briketi, nafta iz skrilavca | 41,8 | 41,8 | 41,8 |
| S3 | Šota / šotni briketi | 39,0 | 39,0 | 39,0 |
| S4 | Suha biomasa, vključno z lesom in drugo trdno biomaso, vključno z lesnimi peleti in briketi, sušenimi lesnimi sekanci, čistimi in suhimi lesnimi odpadki, orehovimi lupinami ter olivnimi in drugimi koščicami | 33,0 | 33,0 | 37,0 |
| S5 | Druga trdna biomasa, vključno z vsemi vrstami lesa, ki niso navedene pod S4, ter črno in sulfitno lužino | 25,0 | 25,0 | 30,0 |
| S6 | Komunalni in industrijski odpadki (neobnovljivi) ter obnovljivi/biorazgradljivi odpadki | 25,0 | 25,0 | 25,0 |
| Tekoča goriva | L7 | Težko kurilno olje, plinsko olje/dizelsko gorivo, drugi naftni derivati | 44,2 | 44,2 | 44,2 |
| L8 | Tekoča biogoriva, vključno z biometanolom, bioetanolom, biobutanolom, biodizlom in drugimi tekočimi biogorivi | 44,2 | 44,2 | 44,2 |
| L9 | Tekoči odpadki, vključno z biorazgradljivimi in neobnovljivimi odpadki (vključno z lojem, maščobo in sladnimi tropinami) | 25,0 | 25,0 | 29,0 |
| Plini | G10 | Zemeljski plin, utekočinjeni naftni plin, utekočinjeni zemeljski plin in biometan | 52,5 | 52,5 | 53,0 |
| G11 | Rafinerijski plini, vodik in sintezni plin | 44,2 | 44,2 | 44,2 |
| G12 | Bioplin, proizveden z anaerobno presnovo, deponijski plin in plin iz čistilnih naprav | 42,0 | 42,0 | 42,0 |
| G13 | Koksarniški plin, plavžni plin, rudniški plin in drugi pridobljeni plini (razen rafinerijskega plina) | 35,0 | 35,0 | 35,0 |
| Drugo | O14 | Odpadna toplota (vključno z izpušnimi plini, nastalimi pri visokotemperaturnih procesih, proizvodi iz eksotermnih kemičnih reakcij) | | | 30,0 |
| O15 | Jedrska energija | | | 33,0 |
| O16 | Sončna termična energija | | | 30,0 |
| O17 | Geotermalna energija | | | 19,5 |
| O18 | Druga goriva, ki niso navedena zgoraj | | | 30,0 |

Kategorija

Vrsta goriva

Leto izdelave

pred letom 2012

2012–2015

od leta 2016

Trdna goriva

S1

Črni premog, vključno z antracitom, bituminoznim premogom, sub-bituminoznim premogom, koksom, polkoksom, naftnim koksom

44,2

44,2

44,2

S2

Lignit, lignitni briketi, nafta iz skrilavca

41,8

41,8

41,8

S3

Šota / šotni briketi

39,0

39,0

39,0

S4

Suha biomasa, vključno z lesom in drugo trdno biomaso, vključno z lesnimi peleti in briketi, sušenimi lesnimi sekanci, čistimi in suhimi lesnimi odpadki, orehovimi lupinami ter olivnimi in drugimi koščicami

33,0

33,0

37,0

S5

Druga trdna biomasa, vključno z vsemi vrstami lesa, ki niso navedene pod S4, ter črno in sulfitno lužino

25,0

25,0

30,0

S6

Komunalni in industrijski odpadki (neobnovljivi) ter obnovljivi/biorazgradljivi odpadki

25,0

25,0

25,0

Tekoča goriva

L7

Težko kurilno olje, plinsko olje/dizelsko gorivo, drugi naftni derivati

44,2

44,2

44,2

L8

Tekoča biogoriva, vključno z biometanolom, bioetanolom, biobutanolom, biodizlom in drugimi tekočimi biogorivi

44,2

44,2

44,2

L9

Tekoči odpadki, vključno z biorazgradljivimi in neobnovljivimi odpadki (vključno z lojem, maščobo in sladnimi tropinami)

25,0

25,0

29,0

Plini

G10

Zemeljski plin, utekočinjeni naftni plin, utekočinjeni zemeljski plin in biometan

52,5

52,5

53,0

G11

Rafinerijski plini, vodik in sintezni plin

44,2

44,2

44,2

G12

Bioplin, proizveden z anaerobno presnovo, deponijski plin in plin iz čistilnih naprav

42,0

42,0

42,0

G13

Koksarniški plin, plavžni plin, rudniški plin in drugi pridobljeni plini (razen rafinerijskega plina)

35,0

35,0

35,0

Drugo

O14

Odpadna toplota (vključno z izpušnimi plini, nastalimi pri visokotemperaturnih procesih, proizvodi iz eksotermnih kemičnih reakcij)

30,0

O15

Jedrska energija

33,0

O16

Sončna termična energija

30,0

O17

Geotermalna energija

19,5

O18

Druga goriva, ki niso navedena zgoraj

30,0

---

PRILOGA II

Harmonizirane referenčne vrednosti izkoristkov za ločeno proizvodnjo toplote

(iz člena 1)

V spodnji tabeli harmonizirane referenčne vrednosti izkoristkov za ločeno proizvodnjo toplote temeljijo na neto kalorični vrednosti in standardnih atmosferskih pogojih ISO(temperatura okolja 15 °C, 1,013 bara, 60 % relativna vlažnost).

| Kategorija | Vrsta goriva | Leto izdelave |
| --- | --- | --- |
| pred letom 2016 | od leta 2016 |
| Vroča voda | Para (1) | Neposredna uporaba izpušnih plinov (2) | Vroča voda | Para (1) | Neposredna uporaba izpušnih plinov (2) |
| Trdna goriva | S1 | Črni premog, vključno z antracitom, bituminoznim premogom, sub-bituminoznim premogom, koksom, polkoksom, naftnim koksom | 88 | 83 | 80 | 88 | 83 | 80 |
| S2 | Lignit, lignitni briketi, nafta iz skrilavca | 86 | 81 | 78 | 86 | 81 | 78 |
| S3 | Šota / šotni briketi | 86 | 81 | 78 | 86 | 81 | 78 |
| S4 | Suha biomasa, vključno z lesom in drugo trdno biomaso, vključno z lesnimi peleti in briketi, sušenimi lesnimi sekanci, čistimi in suhimi lesnimi odpadki, orehovimi lupinami ter olivnimi in drugimi koščicami | 86 | 81 | 78 | 86 | 81 | 78 |
| S5 | Druga trdna biomasa, vključno z vsemi vrstami lesa, ki niso navedene pod S4, ter črno in sulfitno lužino | 80 | 75 | 72 | 80 | 75 | 72 |
| S6 | Komunalni in industrijski odpadki (neobnovljivi) ter obnovljivi/biorazgradljivi odpadki | 80 | 75 | 72 | 80 | 75 | 72 |
| Tekoča goriva | L7 | Težko kurilno olje, plinsko olje/dizelsko gorivo, drugi naftni derivati | 89 | 84 | 81 | 85 | 80 | 77 |
| L8 | Tekoča biogoriva, vključno z biometanolom, bioetanolom, biobutanolom, biodizlom in drugimi tekočimi biogorivi | 89 | 84 | 81 | 85 | 80 | 77 |
| L9 | Tekoči odpadki, vključno z biorazgradljivimi in neobnovljivimi odpadki (vključno z lojem, maščobo in sladnimi tropinami) | 80 | 75 | 72 | 75 | 70 | 67 |
| Plini | G10 | Zemeljski plin, utekočinjeni naftni plin, utekočinjeni zemeljski plin in biometan | 90 | 85 | 82 | 92 | 87 | 84 |
| G11 | Rafinerijski plini, vodik in sintezni plin | 89 | 84 | 81 | 90 | 85 | 82 |
| G12 | Bioplin, proizveden z anaerobno presnovo, deponijski plin in plin iz čistilnih naprav | 70 | 65 | 62 | 80 | 75 | 72 |
| G13 | Koksarniški plin, plavžni plin, rudniški plin in drugi pridobljeni plini (razen rafinerijskega plina) | 80 | 75 | 72 | 80 | 75 | 72 |
| Drugo | O14 | Odpadna toplota (vključno z izpušnimi plini, nastalimi pri visokotemperaturnih procesih, proizvodi iz eksotermnih kemičnih reakcij) | — | — | — | 92 | 87 | — |
| O15 | Jedrska energija | — | — | — | 92 | 87 | — |
| O16 | Sončna termična energija | — | — | — | 92 | 87 | — |
| O17 | Geotermalna energija | — | — | — | 92 | 87 | — |
| O18 | Druga goriva, ki niso navedena zgoraj | — | — | — | 92 | 87 | — |

Kategorija

Vrsta goriva

Leto izdelave

pred letom 2016

od leta 2016

Vroča voda

Para (1)

Neposredna uporaba izpušnih plinov (2)

Vroča voda

Para (1)

Neposredna uporaba izpušnih plinov (2)

Trdna goriva

S1

Črni premog, vključno z antracitom, bituminoznim premogom, sub-bituminoznim premogom, koksom, polkoksom, naftnim koksom

88

83

80

88

83

80

S2

Lignit, lignitni briketi, nafta iz skrilavca

86

81

78

86

81

78

S3

Šota / šotni briketi

86

81

78

86

81

78

S4

Suha biomasa, vključno z lesom in drugo trdno biomaso, vključno z lesnimi peleti in briketi, sušenimi lesnimi sekanci, čistimi in suhimi lesnimi odpadki, orehovimi lupinami ter olivnimi in drugimi koščicami

86

81

78

86

81

78

S5

Druga trdna biomasa, vključno z vsemi vrstami lesa, ki niso navedene pod S4, ter črno in sulfitno lužino

80

75

72

80

75

72

S6

Komunalni in industrijski odpadki (neobnovljivi) ter obnovljivi/biorazgradljivi odpadki

80

75

72

80

75

72

Tekoča goriva

L7

Težko kurilno olje, plinsko olje/dizelsko gorivo, drugi naftni derivati

89

84

81

85

80

77

L8

Tekoča biogoriva, vključno z biometanolom, bioetanolom, biobutanolom, biodizlom in drugimi tekočimi biogorivi

89

84

81

85

80

77

L9

Tekoči odpadki, vključno z biorazgradljivimi in neobnovljivimi odpadki (vključno z lojem, maščobo in sladnimi tropinami)

80

75

72

75

70

67

Plini

G10

Zemeljski plin, utekočinjeni naftni plin, utekočinjeni zemeljski plin in biometan

90

85

82

92

87

84

G11

Rafinerijski plini, vodik in sintezni plin

89

84

81

90

85

82

G12

Bioplin, proizveden z anaerobno presnovo, deponijski plin in plin iz čistilnih naprav

70

65

62

80

75

72

G13

Koksarniški plin, plavžni plin, rudniški plin in drugi pridobljeni plini (razen rafinerijskega plina)

80

75

72

80

75

72

Drugo

O14

Odpadna toplota (vključno z izpušnimi plini, nastalimi pri visokotemperaturnih procesih, proizvodi iz eksotermnih kemičnih reakcij)

—

—

—

92

87

—

O15

Jedrska energija

—

—

—

92

87

—

O16

Sončna termična energija

—

—

—

92

87

—

O17

Geotermalna energija

—

—

—

92

87

—

O18

Druga goriva, ki niso navedena zgoraj

—

—

—

92

87

—

---

(1)  Če naprave za uparjevanje pri izračunu vrednosti izkoristkov za ločeno proizvodnjo toplote ne upoštevajo kondenzacijskega vračila, je treba vrednosti izkoristkov za paro iz zgornje tabele povečati za pet odstotnih točk.

(2)  Vrednosti za neposredno uporabo izpušnih plinov je treba uporabiti, če je temperatura 250 °C ali več.

---

PRILOGA III

Korekcijski faktorji, ki se nanašajo na povprečne podnebne razmere, in metoda za določitev podnebnih območij za uporabo harmoniziranih referenčnih vrednosti izkoristkov za ločeno proizvodnjo električne energije

(iz člena 2(1))

(a)   Korekcijski faktorji, ki se nanašajo na povprečne podnebne razmere

Korekcija za temperaturo okolja temelji na razliki med povprečno letno temperaturo v državi članici in standardnimi atmosferskimi pogoji ISO (15 °C).

Korekcija je, kot sledi:

| | izguba izkoristka 0,1 odstotne točke za vsako stopinjo nad 15 °C; |
| --- | --- |

izguba izkoristka 0,1 odstotne točke za vsako stopinjo nad 15 °C;

| | pridobitev izkoristka 0,1 odstotne točke za vsako stopinjo pod 15 °C. |
| --- | --- |

pridobitev izkoristka 0,1 odstotne točke za vsako stopinjo pod 15 °C.

Primer:

Ko je povprečna letna temperatura v državi članici 10 °C, je treba referenčno vrednost naprave za soproizvodnjo v navedeni državi članici povečati za 0,5 odstotne točke.

(b)   Korekcija za temperaturo okolja se uporablja samo za plinasta goriva (G10, G11, G12, G13).

(c)   Metoda za določitev podnebnih območij:

Meje vsakega podnebnega območja predstavljajo izoterme (v polnih stopinjah Celzija) povprečne letne temperature okolja, ki se razlikujejo za najmanj 4 °C. Temperaturna razlika med povprečnimi letnimi temperaturami okolja, uporabljena v sosednjih podnebnih območjih, je najmanj 4 °C.

Primer:

Če je v določeni državi članici povprečna letna temperatura okolja 12 °C v enem kraju in 6 °C v drugem kraju, ima država članica možnost vpeljati dve podnebni območji, ki ju ločuje izoterma 9 °C:

prvo podnebno območje med izotermama 9 °C in 13 °C (razlika 4 °C) s povprečno letno temperaturo okolja 11 °C in

drugo podnebno območje med izotermama 5 °C in 9 °C s povprečno letno temperaturo okolja 7 °C.

---

PRILOGA IV

Korekcijski faktorji za izgube omrežja, do katerih ni prišlo, za uporabo harmoniziranih referenčnih vrednosti izkoristkov za ločeno proizvodnjo električne energije

(iz člena 2(2))

| Priključna napetost | Korekcijski faktor (zunaj kraja samega) | Korekcijski faktor (na kraju samem) |
| --- | --- | --- |
| ≥ 345 kV | 1 | 0,976 |
| ≥ 200 – < 345 kV | 0,972 | 0,963 |
| ≥ 100 – < 200 kV | 0,963 | 0,951 |
| ≥ 50 – < 100 kV | 0,952 | 0,936 |
| ≥ 12 – < 50 kV | 0,935 | 0,914 |
| ≥ 0,45 – < 12 kV | 0,918 | 0,891 |
| < 0,45 kV | 0,888 | 0,851 |

Priključna napetost

Korekcijski faktor (zunaj kraja samega)

Korekcijski faktor (na kraju samem)

≥ 345 kV

1

0,976

≥ 200 – < 345 kV

0,972

0,963

≥ 100 – < 200 kV

0,963

0,951

≥ 50 – < 100 kV

0,952

0,936

≥ 12 – < 50 kV

0,935

0,914

≥ 0,45 – < 12 kV

0,918

0,891

< 0,45 kV

0,888

0,851

Primer:

100 kWel naprava za soproizvodnjo z batnim motorjem, ki ga poganja zemeljski plin, proizvaja električno energijo pri napetosti 380 V. Od tega se 85 % nameni za lastno porabo, 15 % pa se pošlje v omrežje. Naprava je bila zgrajena leta 2010. Letna temperatura okolja je 15 °C (zato korekcija, ki se nanaša na podnebne razmere, ni potrebna).

Po korekciji za izgube omrežja bi referenčna vrednost izkoristkov za ločeno proizvodnjo električne energije v tej napravi za soproizvodnjo znašala (na podlagi tehtane sredine faktorjev v tej prilogi):

Ref Εη = 52,5 % × (0,851 × 85 % + 0,888 × 15 %) = 45,0 %.

---

| 19.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 333/62 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 333/62

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/2403

z dne 15. decembra 2015

o določitvi skupnih smernic o standardih in tehnikah za onesposobitev, ki zagotavljajo nepreklicno neuporabnost onesposobljenega strelnega orožja

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 91/477/EGS z dne 18. junija 1991 o nadzoru nabave in posedovanja orožja (1) ter zlasti drugega odstavka dela III Priloge I k Direktivi,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 4 Direktive 91/477/EGS države članice zagotovijo, da se vsako strelno orožje ali njegov sestavni del, dan v promet, označi in registrira v skladu s to direktivo ali pa se ga onesposobi. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 4 Direktive 91/477/EGS države članice zagotovijo, da se vsako strelno orožje ali njegov sestavni del, dan v promet, označi in registrira v skladu s to direktivo ali pa se ga onesposobi.

| (2) | V skladu s točko a) prvega odstavka dela III Priloge I k Direktivi 91/477/EGS predmeti, ki ustrezajo opredelitvi pojma „strelno orožje“, niso zajeti v to opredelitev, če so z onesposobitvijo postali trajno neprimerni za uporabo in je zagotovljeno, da so vsi bistveni deli strelnega orožja trajno neuporabni in jih ni mogoče odstraniti, zamenjati ali prirediti tako, da bi se lahko strelno orožje na kakršen koli način ponovno usposobilo. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s točko a) prvega odstavka dela III Priloge I k Direktivi 91/477/EGS predmeti, ki ustrezajo opredelitvi pojma „strelno orožje“, niso zajeti v to opredelitev, če so z onesposobitvijo postali trajno neprimerni za uporabo in je zagotovljeno, da so vsi bistveni deli strelnega orožja trajno neuporabni in jih ni mogoče odstraniti, zamenjati ali prirediti tako, da bi se lahko strelno orožje na kakršen koli način ponovno usposobilo.

| (3) | Drugi odstavek dela III Priloge I k Direktivi 91/477/EGS zahteva od držav članic, da organizirajo preverjanje ukrepov za onesposobitev s strani pristojnega organa, da se zagotovi, da je strelno orožje zaradi opravljenih sprememb nepreklicno neuporabno. Države članice morajo tudi zagotoviti, da se izda potrdilo ali drug dokument, s katerim se potrdi onesposobitev strelnega orožja, ali da se naredi ustrezna jasno vidna oznaka na strelnem orožju. |
| --- | --- |

(3)

Drugi odstavek dela III Priloge I k Direktivi 91/477/EGS zahteva od držav članic, da organizirajo preverjanje ukrepov za onesposobitev s strani pristojnega organa, da se zagotovi, da je strelno orožje zaradi opravljenih sprememb nepreklicno neuporabno. Države članice morajo tudi zagotoviti, da se izda potrdilo ali drug dokument, s katerim se potrdi onesposobitev strelnega orožja, ali da se naredi ustrezna jasno vidna oznaka na strelnem orožju.

| (4) | Unija je podpisnica Protokola proti nedovoljeni proizvodnji in trgovini s strelnim orožjem, njegovimi sestavnimi deli in strelivom, ki dopolnjuje Konvencijo Združenih narodov proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu (v nadaljnjem besedilu: Protokol), ki je bil sklenjen v skladu s Sklepom Sveta št. 2014/164/EU (2). |
| --- | --- |

(4)

Unija je podpisnica Protokola proti nedovoljeni proizvodnji in trgovini s strelnim orožjem, njegovimi sestavnimi deli in strelivom, ki dopolnjuje Konvencijo Združenih narodov proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu (v nadaljnjem besedilu: Protokol), ki je bil sklenjen v skladu s Sklepom Sveta št. 2014/164/EU (2).

| (5) | Člen 9 Protokola navaja skupna splošna načela onesposobitve, ki jih morajo podpisnice izpolnjevati. |
| --- | --- |

(5)

Člen 9 Protokola navaja skupna splošna načela onesposobitve, ki jih morajo podpisnice izpolnjevati.

| (6) | Standardi in tehnike za nepreklicno onesposobitev strelnega orožja, predpisani v tej uredbi, so bili določeni na podlagi strokovnih znanj „Stalne mednarodne komisije za preskušanje strelnega orožja“ (C.I.P.). C.I.P. je bila ustanovljena za preverjanje dejavnosti nacionalnih ustanov za preverjanje strelnega orožja in zlasti, da se zagotovi, da imajo vse države zakonske predpise, ki zagotavljajo učinkovito in poenoteno preskušanje strelnega orožja in streliva. |
| --- | --- |

(6)

Standardi in tehnike za nepreklicno onesposobitev strelnega orožja, predpisani v tej uredbi, so bili določeni na podlagi strokovnih znanj „Stalne mednarodne komisije za preskušanje strelnega orožja“ (C.I.P.). C.I.P. je bila ustanovljena za preverjanje dejavnosti nacionalnih ustanov za preverjanje strelnega orožja in zlasti, da se zagotovi, da imajo vse države zakonske predpise, ki zagotavljajo učinkovito in poenoteno preskušanje strelnega orožja in streliva.

| (7) | Za zagotovitev najvišje možne ravni varnosti onesposabljanja strelnega orožja bi morala Komisija redno pregledovati in posodabljati tehnične specifikacije, določene v tej uredbi. V ta namen bi morala Komisija pri uporabi morebitnih dodatnih ukrepov za onesposabljanje upoštevati izkušnje, pridobljene v državah članicah. |
| --- | --- |

(7)

Za zagotovitev najvišje možne ravni varnosti onesposabljanja strelnega orožja bi morala Komisija redno pregledovati in posodabljati tehnične specifikacije, določene v tej uredbi. V ta namen bi morala Komisija pri uporabi morebitnih dodatnih ukrepov za onesposabljanje upoštevati izkušnje, pridobljene v državah članicah.

| (8) | Ta uredba ne posega v člen 3 Direktive 91/477/ES. |
| --- | --- |

(8)

Ta uredba ne posega v člen 3 Direktive 91/477/ES.

| (9) | Ob upoštevanju tveganja glede varnosti mora biti strelno orožje, onesposobljeno pred datumom začetka uporabe te uredbe, ki se daje na trg, vključno z brezplačnim prenosom, izmenjavo ali menjavo, ali prenaša v drugo državo članico po tem datumu, v skladu z določbami te uredbe. |
| --- | --- |

(9)

Ob upoštevanju tveganja glede varnosti mora biti strelno orožje, onesposobljeno pred datumom začetka uporabe te uredbe, ki se daje na trg, vključno z brezplačnim prenosom, izmenjavo ali menjavo, ali prenaša v drugo državo članico po tem datumu, v skladu z določbami te uredbe.

| (10) | Države članice bi morale imeti možnost, da za onesposabljanje strelnega orožja na svojem ozemlju uvedejo dodatne ukrepe k tehničnim specifikacijam iz Priloge I, če so sprejele vse potrebne ukrepe za uporabo skupnih standardov in tehnik za onesposabljanje, ki jih določa ta uredba. |
| --- | --- |

(10)

Države članice bi morale imeti možnost, da za onesposabljanje strelnega orožja na svojem ozemlju uvedejo dodatne ukrepe k tehničnim specifikacijam iz Priloge I, če so sprejele vse potrebne ukrepe za uporabo skupnih standardov in tehnik za onesposabljanje, ki jih določa ta uredba.

| (11) | Da bi države članice imele možnost zagotoviti enako raven varnosti na svojem ozemlju, bi državam članicam, ki v skladu z določbami te uredbe na svojem ozemlju uvedejo dodatne ukrepe za onesposobitev strelnega orožja, moralo biti dovoljeno, da zahtevajo dokazila, da je onesposobljeno strelno orožje, ki se bo preneslo na njihovo ozemlje, v skladu s temi dodatnimi ukrepi. |
| --- | --- |

(11)

Da bi države članice imele možnost zagotoviti enako raven varnosti na svojem ozemlju, bi državam članicam, ki v skladu z določbami te uredbe na svojem ozemlju uvedejo dodatne ukrepe za onesposobitev strelnega orožja, moralo biti dovoljeno, da zahtevajo dokazila, da je onesposobljeno strelno orožje, ki se bo preneslo na njihovo ozemlje, v skladu s temi dodatnimi ukrepi.

| (12) | Da bi Komisija lahko pri pregledu te uredbe upoštevala razvoj in dobre prakse na področju onesposabljanja strelnega orožja v državah članicah, bi morale države članice uradno obvestiti Komisijo o ustreznih ukrepih, ki jih sprejmejo na področju, ki ga ureja ta uredba, in o morebitnih dodatnih ukrepih, ki jih uvedejo. V ta namen bi se morali uporabljati postopki uradnega obveščanja iz Direktive (EU) 2015/1535 Evropskega parlamenta in Sveta (3). |
| --- | --- |

(12)

Da bi Komisija lahko pri pregledu te uredbe upoštevala razvoj in dobre prakse na področju onesposabljanja strelnega orožja v državah članicah, bi morale države članice uradno obvestiti Komisijo o ustreznih ukrepih, ki jih sprejmejo na področju, ki ga ureja ta uredba, in o morebitnih dodatnih ukrepih, ki jih uvedejo. V ta namen bi se morali uporabljati postopki uradnega obveščanja iz Direktive (EU) 2015/1535 Evropskega parlamenta in Sveta (3).

| (13) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega z Direktivo 91/477/EGS – |
| --- | --- |

(13)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega z Direktivo 91/477/EGS –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Področje uporabe

1.   Ta uredba se uporablja za strelno orožje iz razredov A, B, C ali D, kot so opredeljeni v Prilogi I k Direktivi 91/477/EGS.

2.   Ta uredba se ne uporablja za strelno orožje, onesposobljeno pred datumom začetka njene uporabe, razen če se to strelno orožje prenese v drugo državo članico ali da na trg.

Člen 2

Osebe in subjekti, pooblaščeni za onesposabljanje strelnega orožja

Onesposabljanje strelnega orožja izvajajo javni ali zasebni subjekti ali posamezniki, ki so za to pooblaščeni v skladu z nacionalno zakonodajo.

Člen 3

Preverjanje in potrjevanje onesposobitve strelnega orožja

1.   Države članice imenujejo pristojni organ, ki preverja, ali je bila onesposobitev strelnega orožja izvedena v skladu s tehničnimi specifikacijami iz Priloge I (v nadaljnjem besedilu: „subjekt, pristojen za preverjanje“).

2.   Če je subjekt, pristojen za preverjanje, pooblaščen tudi za onesposabljanje strelnega orožja, države članice zagotovijo jasno ločevanje teh nalog in oseb, ki jih izvajajo v okviru subjekta.

3.   Komisija na svoji spletni strani objavi seznam subjektov, pristojnih za preverjanje, ki so jih imenovale države članice, vključno s podrobnimi informacijami o subjektu, pristojnem za preverjanje, njegovim simbolom in kontaktnimi podatki.

4.   Če je bila onesposobitev strelnega orožja izvedena v skladu s tehničnimi specifikacijami iz Priloge I, subjekt, pristojen za preverjanje, lastniku strelnega orožja izda potrdilo o onesposobitvi v skladu s predlogo iz Priloge III. Vse informacije iz potrdila o onesposobitvi so navedene v jeziku države članice, v kateri je bilo potrdilo o onesposobitvi izdano, in v angleščini.

5.   Lastnik onesposobljenega strelnega orožja trajno hrani potrdilo o onesposobitvi. Če se onesposobljeno strelno orožje da na trg, mu mora biti priloženo potrdilo o onesposobitvi.

6.   Države članice zagotovijo, da se vodi evidenca izdanih potrdil o onesposobitvi strelnega orožja z navedbo datuma onesposobitve in številko potrdila, za obdobje najmanj 20 let.

Člen 4

Zahteve za pomoč

Katera koli država članica lahko zahteva pomoč subjektov, pooblaščenih za onesposabljanje strelnega orožja ali imenovanih za subjekte, pristojne za preverjanje, v drugi državi članici, da se izvede ali preveri onesposobitev strelnega orožja. Če takšna zahteva zadeva preverjanje onesposobitve strelnega orožja, subjekt, pristojen za preverjanje, ki zagotavlja pomoč, v primeru, da sprejme zahtevo, izda potrdilo o onesposobitvi v skladu s členom 3(4).

Člen 5

Označevanje onesposobljenega strelnega orožja

Onesposobljeno strelno orožje se označi s skupno enotno oznako v skladu s predlogo iz Priloge II, ki označuje, da je bilo orožje onesposobljeno v skladu s tehničnimi specifikacijami iz Priloge I. Subjekt, pristojen za preverjanje, namesti oznako na vse sestavne dele, ki so bili spremenjeni zaradi onesposobitve strelnega orožja, izpolnjevati pa mora naslednja merila:

| (a) | je jasno vidna in neodstranljiva; |
| --- | --- |

(a)

je jasno vidna in neodstranljiva;

| (b) | vključuje podatka o državi članici, v kateri je bila opravljena onesposobitev, in subjektu, pristojnem za preverjanje, ki je potrdil onesposobitev; |
| --- | --- |

(b)

vključuje podatka o državi članici, v kateri je bila opravljena onesposobitev, in subjektu, pristojnem za preverjanje, ki je potrdil onesposobitev;

| (c) | izvirne serijske številke strelnega orožja se ohranijo. |
| --- | --- |

(c)

izvirne serijske številke strelnega orožja se ohranijo.

Člen 6

Dodatni ukrepi za onesposabljanje

1.   Države članice lahko na svojem ozemlju uvedejo dodatne ukrepe za onesposabljanje strelnega orožja, ki presegajo tehnične specifikacije iz Priloge I.

2.   Komisija redno analizira morebitne dodatne ukrepe, ki so jih sprejele države članice, skupaj z odborom, ustanovljenim na podlagi Direktive 91/477/EGS, in presoja o pravočasni reviziji tehničnih specifikacij iz Priloge I.

Člen 7

Prenos onesposobljenega strelnega orožja znotraj Unije

1.   Onesposobljeno strelno orožje se lahko prenese v drugo državo članico, če je označeno s skupno enotno oznako in mu je priloženo potrdilo o onesposobitvi v skladu s to uredbo.

2.   Države članice priznajo potrdilo o onesposobitvi, ki ga je izdala druga država članica, če izpolnjuje zahteve iz te uredbe. Vendar lahko države članice, ki so uvedle dodatne ukrepe v skladu s členom 6, zahtevajo dokaz, da je onesposobljeno strelno orožje, ki se bo preneslo na njihovo ozemlje, v skladu z navedenimi dodatnimi ukrepi.

Člen 8

Zahteve glede uradnih obvestil

Države članice uradno obvestijo Komisijo o vseh ukrepih, ki jih sprejmejo na področju, ki ga ureja ta uredba, kakor tudi o morebitnih dodatnih ukrepih, uvedenih v skladu s členom 6. V ta namen države članice uporabijo postopke uradnega obveščanja iz Direktive (EU) 2015/1535.

Člen 9

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 8. aprila 2016.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 15. decembra 2015

Za Komisijo

V imenu predsednica

Elżbieta BIEŃKOWSKA

Članica Komisije

---

(1)  UL L 256, 13.9.1991, str. 51.

1

(2)  Sklep Sveta št. 2014/164/EU z dne 11. februarja 2014 o sklenitvi Protokola proti nedovoljeni proizvodnji in trgovini s strelnim orožjem, njegovimi sestavnimi deli in strelivom, ki dopolnjuje Konvencijo Združenih narodov proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu (UL L 89, 25.3.2014, str. 7).

2

(3)  Direktiva (EU) 2015/1535 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. septembra 2015 o določitvi postopka za zbiranje informacij na področju tehničnih predpisov in pravil za storitve informacijske družbe (UL L 241, 17.9.2015, str. 1).

3

---

PRILOGA I

Tehnične specifikacije za onesposobitev strelnega orožja

| I. | Ukrepi za onesposobitev, ki se izvedejo, da bi postalo strelno orožje nepreklicno neuporabno, so opredeljeni na podlagi treh preglednic:






  — | v preglednici I so navedene različne vrste strelnega orožja, |
| --- | --- | --- |

I.

Ukrepi za onesposobitev, ki se izvedejo, da bi postalo strelno orožje nepreklicno neuporabno, so opredeljeni na podlagi treh preglednic:

—

v preglednici I so navedene različne vrste strelnega orožja,

| — | v preglednici II so opisani ukrepi, ki jih je treba izvesti, da bi vsak bistven sestavni del strelnega orožja postal nepreklicno neuporaben, |
| --- | --- |

—

v preglednici II so opisani ukrepi, ki jih je treba izvesti, da bi vsak bistven sestavni del strelnega orožja postal nepreklicno neuporaben,

| — | v preglednici III je določeno, katere ukrepe za onesposobitev je treba izvesti za različne vrste strelnega orožja. |
| --- | --- |

—

v preglednici III je določeno, katere ukrepe za onesposobitev je treba izvesti za različne vrste strelnega orožja.

| II. | Da bi se upošteval tehnični razvoj strelnega orožja in ukrepov za onesposobitev skozi čas, se bodo navedene tehnične specifikacije redno pregledovale in posodabljale vsaj na vsaki 2 leti. |
| --- | --- |

II.

Da bi se upošteval tehnični razvoj strelnega orožja in ukrepov za onesposobitev skozi čas, se bodo navedene tehnične specifikacije redno pregledovale in posodabljale vsaj na vsaki 2 leti.

| III. | Za zagotovitev pravilne in enotne uporabe ukrepov za onesposobitev strelnega orožja bo Komisija v sodelovanju z državami članicami pripravila opredelitve. |
| --- | --- |

III.

Za zagotovitev pravilne in enotne uporabe ukrepov za onesposobitev strelnega orožja bo Komisija v sodelovanju z državami članicami pripravila opredelitve.

ZAVIHEK I: Seznam vrst strelnega orožja

| Vrste strelnega orožja |
| --- |
| 1 | Pištole (enostrelne, polavtomatske) |
| 2 | Revolverji (vključno z revolverji s polnjenjem iz bobna) |
| 3 | Enostrelno dolgocevno strelno orožje (brez preloma) |
| 4 | Strelno orožje na prelom (npr. z gladko cevjo, z risano cevjo, kombinirano, s padajočim/vrtljivim bločnim zaklepom, kratko- in dolgocevno strelno orožje) |
| 5 | Repetirno dolgocevno strelno orožje (z gladko cevjo, z risano cevjo) |
| 6 | Polavtomatsko dolgocevno strelno orožje (z gladko cevjo, z risano cevjo), |
| 7 | (Popolnoma) avtomatsko strelno orožje: npr. nekatere jurišne puške, (kratke) avtomatske puške, (popolnoma) avtomatske pištole |
| 8 | Strelno orožje, ki se polni od spredaj |

Vrste strelnega orožja

1

Pištole (enostrelne, polavtomatske)

2

Revolverji (vključno z revolverji s polnjenjem iz bobna)

3

Enostrelno dolgocevno strelno orožje (brez preloma)

4

Strelno orožje na prelom (npr. z gladko cevjo, z risano cevjo, kombinirano, s padajočim/vrtljivim bločnim zaklepom, kratko- in dolgocevno strelno orožje)

5

Repetirno dolgocevno strelno orožje (z gladko cevjo, z risano cevjo)

6

Polavtomatsko dolgocevno strelno orožje (z gladko cevjo, z risano cevjo),

7

(Popolnoma) avtomatsko strelno orožje: npr. nekatere jurišne puške, (kratke) avtomatske puške, (popolnoma) avtomatske pištole

8

Strelno orožje, ki se polni od spredaj

ZAVIHEK II: Posebni ukrepi po sestavnih delih

| SESTAVNI DEL | POSTOPEK |
| --- | --- |
| 1 | CEV |

SESTAVNI DEL

POSTOPEK

1

CEV

| 1.1 | Če je cev pritrjena na okvir (1), jo povežite s sprožilnim mehanizmom z zatičem iz utrjenega jekla (premer > 50 % ležišča naboja, najmanj 4,5 mm) skozi ležišče naboja in okvir. Zatič mora biti zavarjen (2). |
| --- | --- |

1.1

Če je cev pritrjena na okvir (1), jo povežite s sprožilnim mehanizmom z zatičem iz utrjenega jekla (premer > 50 % ležišča naboja, najmanj 4,5 mm) skozi ležišče naboja in okvir. Zatič mora biti zavarjen (2).

| 1.2 | Če je cev prosta (ni pritrjena), izrežite vzdolžno odprtino po celotni dolžini stene ležišča naboja (širina >

  kalibra in največ 8 mm) in trdno privarite čep ali palico v cev od začetka ležišča naboja (L ≥ 2/3 dolžine cevi). |
| --- | --- |

1.2

Formula

| 1.3 | V prvo tretjino cevi iz smeri ležišča naboja bodisi izvrtajte luknje (premer lukenj mora znašati najmanj 2/3 premera izvrtine cevi pri orožju z gladko cevjo in cel premer izvrtine cevi pri vsem drugem orožju; eno za drugo, 3 pri kratkocevnem in 6 pri dolgocevnem orožju), ali izrežite za ležiščem naboja V-utor (s kotom 60 ± 5°), da je na tem mestu cev odprta, ali izrežite za ležiščem naboja vzdolžno odprtino (širina 8 – 10 mm ± 0,5 mm, dolžina ≥ 52 mm) na enakem položaju kot luknje, ali pa izrežite vzdolžno odprtino (širina 4 – 6 mm ± 0,5 mm od ležišča naboja do ustja cevi, razen na dolžini 5 mm na ustju. |
| --- | --- |

1.3

V prvo tretjino cevi iz smeri ležišča naboja bodisi izvrtajte luknje (premer lukenj mora znašati najmanj 2/3 premera izvrtine cevi pri orožju z gladko cevjo in cel premer izvrtine cevi pri vsem drugem orožju; eno za drugo, 3 pri kratkocevnem in 6 pri dolgocevnem orožju), ali izrežite za ležiščem naboja V-utor (s kotom 60 ± 5°), da je na tem mestu cev odprta, ali izrežite za ležiščem naboja vzdolžno odprtino (širina 8 – 10 mm ± 0,5 mm, dolžina ≥ 52 mm) na enakem položaju kot luknje, ali pa izrežite vzdolžno odprtino (širina 4 – 6 mm ± 0,5 mm od ležišča naboja do ustja cevi, razen na dolžini 5 mm na ustju.

| 1.4 | Pri ceveh s podajalnikom nabojev odstranite podajalnik nabojev. |
| --- | --- |

1.4

Pri ceveh s podajalnikom nabojev odstranite podajalnik nabojev.

| 1.5 | Preprečite odstranitev cevi z okvirja z zatičem iz utrjenega jekla ali varjenjem. |
| --- | --- |

1.5

Preprečite odstranitev cevi z okvirja z zatičem iz utrjenega jekla ali varjenjem.

| 2 | ZAKLEPIŠČE, GLAVA ZAKLEPIŠČA |
| --- | --- |

2

ZAKLEPIŠČE, GLAVA ZAKLEPIŠČA

| 2.1 | Odstranite ali skrajšajte udarno iglo. |
| --- | --- |

2.1

Odstranite ali skrajšajte udarno iglo.

| 2.2 | Strojno obdelajte čelni del glave zaklepišča pod kotom najmanj 45 stopinj in na površini, večji od 50 % čelnega dela zaklepišča. |
| --- | --- |

2.2

Strojno obdelajte čelni del glave zaklepišča pod kotom najmanj 45 stopinj in na površini, večji od 50 % čelnega dela zaklepišča.

| 2.3 | Zavarite luknjo za udarno iglo. |
| --- | --- |

2.3

Zavarite luknjo za udarno iglo.

| 3 | BOBEN |
| --- | --- |

3

BOBEN

| 3.1 | Odstranite vse notranje stene iz bobna vzdolž najmanj 2/3 njegove dolžine s krožno strojno obdelavo > = premera ležišča naboja. |
| --- | --- |

3.1

Odstranite vse notranje stene iz bobna vzdolž najmanj 2/3 njegove dolžine s krožno strojno obdelavo > = premera ležišča naboja.

| 3.2 | Če je mogoče, z varjenjem preprečite odstranitev bobna iz okvira ali, če to ni mogoče, uporabite primerne ukrepe za preprečitev odstranitve. |
| --- | --- |

3.2

Če je mogoče, z varjenjem preprečite odstranitev bobna iz okvira ali, če to ni mogoče, uporabite primerne ukrepe za preprečitev odstranitve.

| 4 | ZAKLEP |
| --- | --- |

4

ZAKLEP

| 4.1 | Strojno obdelajte ali odstranite več kot 50 % čelnega dela zaklepišča pod kotom od 45 do 90 stopinj. |
| --- | --- |

4.1

Strojno obdelajte ali odstranite več kot 50 % čelnega dela zaklepišča pod kotom od 45 do 90 stopinj.

| 4.2 | Odstranite ali skrajšajte udarno iglo. |
| --- | --- |

4.2

Odstranite ali skrajšajte udarno iglo.

| 4.3 | Strojno obdelajte in zavarite luknjo za udarno iglo. |
| --- | --- |

4.3

Strojno obdelajte in zavarite luknjo za udarno iglo.

| 4.4 | S strojno obdelavo odstranite blokirna ušesca z zaklepa. |
| --- | --- |

4.4

S strojno obdelavo odstranite blokirna ušesca z zaklepa.

| 4.5 | Kjer je primerno, strojno obdelajte notranji del zgornjega sprednjega roba izvlečnika v zaklepu pod kotom 45 stopinj. |
| --- | --- |

4.5

Kjer je primerno, strojno obdelajte notranji del zgornjega sprednjega roba izvlečnika v zaklepu pod kotom 45 stopinj.

| 5 | OKVIR (PIŠTOLE) |
| --- | --- |

5

OKVIR (PIŠTOLE)

| 5.1 | Odstranite podajalnik nabojev. |
| --- | --- |

5.1

Odstranite podajalnik nabojev.

| 5.2 | Strojno odstranite vsaj 2/3 vodil zaklepa na obeh straneh okvirja. |
| --- | --- |

5.2

Strojno odstranite vsaj 2/3 vodil zaklepa na obeh straneh okvirja.

| 5.3 | Zavarite blokado zaklepa. |
| --- | --- |

5.3

Zavarite blokado zaklepa.

| 5.4 | Z varjenjem preprečite razstavljanje pištol s polimernim okvirjem. V skladu z nacionalno zakonodajo se lahko ta postopek izvede po preverjanju s strani nacionalnega organa. |
| --- | --- |

5.4

Z varjenjem preprečite razstavljanje pištol s polimernim okvirjem. V skladu z nacionalno zakonodajo se lahko ta postopek izvede po preverjanju s strani nacionalnega organa.

| 6 | AVTOMATSKI SISTEM |
| --- | --- |

6

AVTOMATSKI SISTEM

| 6.1 | Z rezanjem ali varjenjem uničite bat in plinski sistem. |
| --- | --- |

6.1

Z rezanjem ali varjenjem uničite bat in plinski sistem.

| 6.2 | Odstranite zaklepišče in ga nadomestite z jeklenim kosom, ki ga zavarite, ali zmanjšajte zaklepišče za najmanj 50 %, ga zavarite in odrežite blokirna ušesca z glave zaklepišča. |
| --- | --- |

6.2

Odstranite zaklepišče in ga nadomestite z jeklenim kosom, ki ga zavarite, ali zmanjšajte zaklepišče za najmanj 50 %, ga zavarite in odrežite blokirna ušesca z glave zaklepišča.

| 6.3 | Zavarite skupaj sprožilni mehanizem in ga, če je mogoče, privarite na okvir. Če varjenje v okvirju ni mogoče: odstranite vžigalni mehanizem in na primeren način zapolnite prazen prostor (na primer zalepite prilegajoč kos polnila z epoksidno smolo). |
| --- | --- |

6.3

Zavarite skupaj sprožilni mehanizem in ga, če je mogoče, privarite na okvir. Če varjenje v okvirju ni mogoče: odstranite vžigalni mehanizem in na primeren način zapolnite prazen prostor (na primer zalepite prilegajoč kos polnila z epoksidno smolo).

| 6.4 | Preprečite razstavljanje sistema za zapiranje ročaja na okvirju z varjenjem ali uporabite primerne ukrepe, s katerimi se prepreči odstranitev. Trdno zavarite polnilni mehanizem orožja z nabojnim pasom. |
| --- | --- |

6.4

Preprečite razstavljanje sistema za zapiranje ročaja na okvirju z varjenjem ali uporabite primerne ukrepe, s katerimi se prepreči odstranitev. Trdno zavarite polnilni mehanizem orožja z nabojnim pasom.

| 7 | POLNILNI MEHANIZEM |
| --- | --- |

7

POLNILNI MEHANIZEM

| 7.1 | Strojno obdelajte konus pod kotom najmanj 60 stopinj (kot konice) tako, da znaša premer osnove najmanj 1 cm oziroma je enak premeru čelne strani zaklepa. |
| --- | --- |

7.1

Strojno obdelajte konus pod kotom najmanj 60 stopinj (kot konice) tako, da znaša premer osnove najmanj 1 cm oziroma je enak premeru čelne strani zaklepa.

| 7.2 | Odstranite udarno iglo, povečajte luknjo za udarno iglo na premer najmanj 5 mm in zavarite luknjo za udarno iglo. |
| --- | --- |

7.2

Odstranite udarno iglo, povečajte luknjo za udarno iglo na premer najmanj 5 mm in zavarite luknjo za udarno iglo.

| 8 | NABOJNIK (kjer je primerno) |
| --- | --- |

8

NABOJNIK (kjer je primerno)

| 8.1 | Privarite nabojnik k okvirju ali ročaju, odvisno od vrste orožja, da se prepreči odstranitev nabojnika. |
| --- | --- |

8.1

Privarite nabojnik k okvirju ali ročaju, odvisno od vrste orožja, da se prepreči odstranitev nabojnika.

| 8.2 | Če nabojnik manjka, z varjenjem nakopičite material na kraju namestitve nabojnika ali blokirajte zaklep nabojnika, da se trajno onemogoči vstavljanje nabojnika. |
| --- | --- |

8.2

Če nabojnik manjka, z varjenjem nakopičite material na kraju namestitve nabojnika ali blokirajte zaklep nabojnika, da se trajno onemogoči vstavljanje nabojnika.

| 8.3 | Skozi nabojnik, ležišče naboja in okvir vstavite zatič iz utrjenega jekla. Pritrdite ga z varjenjem. |
| --- | --- |

8.3

Skozi nabojnik, ležišče naboja in okvir vstavite zatič iz utrjenega jekla. Pritrdite ga z varjenjem.

| 9 | POLNJENJE OD SPREDAJ |
| --- | --- |

9

POLNJENJE OD SPREDAJ

| 9.1 | Odstranite ali zavarite izpuste, zavarite odprtine. |
| --- | --- |

9.1

Odstranite ali zavarite izpuste, zavarite odprtine.

| 10 | MODERATOR ZVOKA |
| --- | --- |

10

MODERATOR ZVOKA

| 10.1 | Če je moderator zvoka sestavni del orožja, preprečite njegovo odstranitev s cevi z zatičem iz utrjenega jekla ali varjenjem. |
| --- | --- |

10.1

Če je moderator zvoka sestavni del orožja, preprečite njegovo odstranitev s cevi z zatičem iz utrjenega jekla ali varjenjem.

| 10.2 | Odstranite vse notranje dele moderatorja in njihova pritrdišča, tako da ostane samo cev. V preostalo zunanjo cev izvrtajte luknje na vsakih 5 cm. |
| --- | --- |

10.2

Odstranite vse notranje dele moderatorja in njihova pritrdišča, tako da ostane samo cev. V preostalo zunanjo cev izvrtajte luknje na vsakih 5 cm.

Trdota vložkov

Trdota zatiča/čepa/palice = 58 -0; + 6 HRC

nerjavno jeklo tipa ER 316 L za varjenje po postopku TIG

ZAVIHEK III: Posebni postopki za bistvene sestavne dele vsake vrste strelnega orožja

| VRSTA | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| POSTOPEK | Pištole (razen avtomatskih) | Revolverji | Enostrelno dolgocevno strelno orožje (polnjenje brez preloma) | Strelno orožje s polnjenjem na prelom (z gladko cevjo, z risano cevjo, kombinirano) | Repetirno dolgocevno strelno orožje (z gladko cevjo, z risano cevjo) | Polavtomatsko dolgocevno strelno orožje (z gladko cevjo, z risano cevjo) | Avtomatsko strelno orožje: jurišne puške, (kratke) avtomatske puške | Strelno orožje, ki se polni od spredaj |
| 1,1 | | | X | | X | X | X | |
| 1,2 in 1,3 | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 1,4 | X | | | | | X | X | |
| 1,5 | | X | | | | | | |
| 2,1 | | | X | | X | X | X | |
| 2,2 | | | X | | X | X | X | |
| 2,3 | | | X | | X | X | X | |
| 3,1 | | X | | | | | | |
| 3,2 | | X | | | | | | |
| 4,1 | X | | | | | | X (za avtomatske pištole) | |
| 4,2 | X | | | | | | X (za avtomatske pištole) | |
| 4,3 | X | | | | | | X (za avtomatske pištole) | |
| 4,4 | X | | | | | | X (za avtomatske pištole) | |
| 4,5 | X | | | | | X | X (za avtomatske pištole) | |
| 5,1 | X | | | | | | X (za avtomatske pištole) | |
| 5,2 | X | | | | | | X (za avtomatske pištole) | |
| 5,3 | X | | | | | | X (za avtomatske pištole) | |
| 5,4 | X (polimerni okvir) | | | | | | X (za avtomatske pištole) | |
| 6,1 | | | | | | X | X | |
| 6,2 | | | | | | X | X | |
| 6,3 | | | | | | | X | |
| 6,4 | | | | | | | X | |
| 7,1 | | | | X | | | | |
| 7,2 | | X | | X | | | | |
| 8,1 ali 8,2 | X | | | | X | X | X | |
| 8,3 | | | | | X (cev nabojnika) | X (cev nabojnika) | | |
| 9,1 | | X | | | | | | X |
| 10,1 | X | | X | | X | X | X | |
| 10,2 | X | | X | X | X | X | X | |

VRSTA

1

2

3

4

5

6

7

8

POSTOPEK

Pištole (razen avtomatskih)

Revolverji

Enostrelno dolgocevno strelno orožje (polnjenje brez preloma)

Strelno orožje s polnjenjem na prelom (z gladko cevjo, z risano cevjo, kombinirano)

Repetirno dolgocevno strelno orožje (z gladko cevjo, z risano cevjo)

Polavtomatsko dolgocevno strelno orožje (z gladko cevjo, z risano cevjo)

Avtomatsko strelno orožje: jurišne puške, (kratke) avtomatske puške

Strelno orožje, ki se polni od spredaj

1,1

X

X

X

X

1,2 in 1,3

X

X

X

X

X

X

X

X

1,4

X

X

X

1,5

X

2,1

X

X

X

X

2,2

X

X

X

X

2,3

X

X

X

X

3,1

X

3,2

X

4,1

X

X (za avtomatske pištole)

4,2

X

X (za avtomatske pištole)

4,3

X

X (za avtomatske pištole)

4,4

X

X (za avtomatske pištole)

4,5

X

X

X (za avtomatske pištole)

5,1

X

X (za avtomatske pištole)

5,2

X

X (za avtomatske pištole)

5,3

X

X (za avtomatske pištole)

5,4

X (polimerni okvir)

X (za avtomatske pištole)

6,1

X

X

6,2

X

X

6,3

X

6,4

X

7,1

X

7,2

X

X

8,1 ali 8,2

X

X

X

X

8,3

X (cev nabojnika)

X (cev nabojnika)

9,1

X

X

10,1

X

X

X

X

X

10,2

X

X

X

X

X

X

---

(1)  Cev je pritrjena na okvir z vijačenjem, spenjanjem ali drugim postopkom.

(2)  Varjenje je proizvodni ali oblikovni postopek ki povezuje materiale, običajno kovine ali termoplaste, tako da povzroči zlitje.

---

PRILOGA II

Predloga za označevanje onesposobljenega strelnega orožja

| 1) | Oznaka onesposobitve |
| --- | --- |

1)

Oznaka onesposobitve

| 2) | Država onesposobitve – uradna mednarodna oznaka |
| --- | --- |

2)

Država onesposobitve – uradna mednarodna oznaka

| 3) | Simbol subjekta, ki je potrdil onesposobitev strelnega orožja |
| --- | --- |

3)

Simbol subjekta, ki je potrdil onesposobitev strelnega orožja

| 4) | Leto onesposobitve |
| --- | --- |

4)

Leto onesposobitve

Celotna oznaka se namesti samo na okvir strelnega orožja, medtem ko se oznaki onesposobitve (1) in države onesposobitve (2) namestita na vse druge bistvene sestavne dele.

---

PRILOGA III

Image

---

| 19.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 333/73 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 333/73

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/2404

z dne 16. decembra 2015

o izvajanju odbitkov od ribolovnih kvot, ki so na voljo za nekatere staleže rib v letu 2015, zaradi prelova drugih staležev rib v preteklih letih in o spremembi Izvedbene uredbe (EU) 2015/1801

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike, o spremembi uredb (ES) št. 847/96, (ES) št. 2371/2002, (ES) št. 811/2004, (ES) št. 768/2005, (ES) št. 2115/2005, (ES) št. 2166/2005, (ES) št. 388/2006, (ES) št. 509/2007, (ES) št. 676/2007, (ES) št. 1098/2007, (ES) št. 1300/2008, (ES) št. 1342/2008 in razveljavitvi uredb (EGS) št. 2847/93, (ES) št. 1627/94 in (ES) št. 1966/2006 (1) ter zlasti člena 105(1), (2), (3) in (5) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Ribolovne kvote za leto 2014 so bile določene z:






  — | Uredbo Sveta (EU) št. 1262/2012 (2), |
| --- | --- | --- |

(1)

Ribolovne kvote za leto 2014 so bile določene z:

—

Uredbo Sveta (EU) št. 1262/2012 (2),

| — | Uredbo Sveta (EU) št. 1180/2013 (3), |
| --- | --- |

—

Uredbo Sveta (EU) št. 1180/2013 (3),

| — | Uredbo Sveta (EU) št. 24/2014 (4) in |
| --- | --- |

—

Uredbo Sveta (EU) št. 24/2014 (4) in

| — | Uredbo Sveta (EU) št. 43/2014 (5). |
| --- | --- |

—

Uredbo Sveta (EU) št. 43/2014 (5).

| (2) | Ribolovne kvote za leto 2015 so bile določene z:






  — | Uredbo Sveta (EU) št. 1221/2014 (6), |
| --- | --- | --- |

(2)

Ribolovne kvote za leto 2015 so bile določene z:

—

Uredbo Sveta (EU) št. 1221/2014 (6),

| — | Uredbo Sveta (EU) št. 1367/2014 (7), |
| --- | --- |

—

Uredbo Sveta (EU) št. 1367/2014 (7),

| — | Uredbo Sveta (EU) 2015/104 (8) in |
| --- | --- |

—

Uredbo Sveta (EU) 2015/104 (8) in

| — | Uredbo Sveta (EU) 2015/106 (9). |
| --- | --- |

—

Uredbo Sveta (EU) 2015/106 (9).

| (3) | Kadar Komisija ugotovi, da je država članica presegla ribolovne kvote, ki so ji bile dodeljene, v skladu s členom 105(1) Uredbe (ES) št. 1224/2009 izvede odbitke od prihodnjih ribolovnih kvot navedene države članice. |
| --- | --- |

(3)

Kadar Komisija ugotovi, da je država članica presegla ribolovne kvote, ki so ji bile dodeljene, v skladu s členom 105(1) Uredbe (ES) št. 1224/2009 izvede odbitke od prihodnjih ribolovnih kvot navedene države članice.

| (4) | Z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2015/1801 (10) so bili določeni odbitki od ribolovnih kvot za nekatere staleže rib v letu 2015 zaradi prelova v preteklih letih. |
| --- | --- |

(4)

Z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2015/1801 (10) so bili določeni odbitki od ribolovnih kvot za nekatere staleže rib v letu 2015 zaradi prelova v preteklih letih.

| (5) | Vendar za nekatere države članice z Uredbo (EU) 2015/1801 ne bi bilo mogoče izvesti odbitkov od kvot, dodeljenih za prelovljene staleže rib, ker te kvote za navedene države članice v letu 2015 niso bile na voljo. |
| --- | --- |

(5)

Vendar za nekatere države članice z Uredbo (EU) 2015/1801 ne bi bilo mogoče izvesti odbitkov od kvot, dodeljenih za prelovljene staleže rib, ker te kvote za navedene države članice v letu 2015 niso bile na voljo.

| (6) | V nekaterih primerih je izmenjava ribolovnih možnosti v skladu s členom 16(8) Uredbe (EU) št. 1380/2013 (11) omogočila delne odbitke. Preostale količine bi bilo treba odšteti od kvot za druge staleže rib v skladu s členom 105(5) Uredbe (ES) št. 1224/2009. |
| --- | --- |

(6)

V nekaterih primerih je izmenjava ribolovnih možnosti v skladu s členom 16(8) Uredbe (EU) št. 1380/2013 (11) omogočila delne odbitke. Preostale količine bi bilo treba odšteti od kvot za druge staleže rib v skladu s členom 105(5) Uredbe (ES) št. 1224/2009.

| (7) | V členu 105(5) Uredbe (ES) št. 1224/2009 je določeno, da bi bilo treba, če pri prelovljenem staležu rib v letu, ki sledi prelovu, ni mogoče izvesti odbitkov, ker kvota zadevni državi članici ni na voljo, odbitke izvesti pri drugih staležih rib na istem geografskem območju ali z enako komercialno vrednostjo. V skladu s Sporočilom Komisije št. 2012/C-72/07 (12) bi bilo treba take odbitke po možnosti izvesti od kvot, dodeljenih za staleže rib, ki jih lovi ladjevje, ki je preseglo kvoto, ob upoštevanju potrebe po izogibanju zavržkom pri mešanem ribolovu. |
| --- | --- |

(7)

V členu 105(5) Uredbe (ES) št. 1224/2009 je določeno, da bi bilo treba, če pri prelovljenem staležu rib v letu, ki sledi prelovu, ni mogoče izvesti odbitkov, ker kvota zadevni državi članici ni na voljo, odbitke izvesti pri drugih staležih rib na istem geografskem območju ali z enako komercialno vrednostjo. V skladu s Sporočilom Komisije št. 2012/C-72/07 (12) bi bilo treba take odbitke po možnosti izvesti od kvot, dodeljenih za staleže rib, ki jih lovi ladjevje, ki je preseglo kvoto, ob upoštevanju potrebe po izogibanju zavržkom pri mešanem ribolovu.

| (8) | Z zadevnimi državami članicami so bila opravljena posvetovanja v zvezi s predlaganimi odbitki od kvot, dodeljenih za staleže rib, ki niso bili prelovljeni. |
| --- | --- |

(8)

Z zadevnimi državami članicami so bila opravljena posvetovanja v zvezi s predlaganimi odbitki od kvot, dodeljenih za staleže rib, ki niso bili prelovljeni.

| (9) | Na zahtevo Portugalske bi bilo treba rdečega okuna v norveških vodah območij I in II (RED/1N2AB.) uporabiti kot drugi stalež rib za povračilo prelova 371 766 kilogramov vahnje in 178 850 kilogramov saja v norveških vodah območij I in II (HAD/1N2AB. in POK/1N2AB.) v preteklih letih. Glede na to, da v letu 2015 portugalska kvota za rdečega okuna v norveških vodah območij I in II znaša 405 000 kilogramov in ne zadostuje za odbitka za oba prelovljena staleža rib, bi bilo treba uporabiti celotno razpoložljivo količino te kvote, preostalo količino 145 616 kilogramov pa bi bilo treba odšteti v naslednjih letih od kvote za saja na istem območju (POK/1N2AB.), dokler se ne povrne celoten prelov. |
| --- | --- |

(9)

Na zahtevo Portugalske bi bilo treba rdečega okuna v norveških vodah območij I in II (RED/1N2AB.) uporabiti kot drugi stalež rib za povračilo prelova 371 766 kilogramov vahnje in 178 850 kilogramov saja v norveških vodah območij I in II (HAD/1N2AB. in POK/1N2AB.) v preteklih letih. Glede na to, da v letu 2015 portugalska kvota za rdečega okuna v norveških vodah območij I in II znaša 405 000 kilogramov in ne zadostuje za odbitka za oba prelovljena staleža rib, bi bilo treba uporabiti celotno razpoložljivo količino te kvote, preostalo količino 145 616 kilogramov pa bi bilo treba odšteti v naslednjih letih od kvote za saja na istem območju (POK/1N2AB.), dokler se ne povrne celoten prelov.

| (10) | Poleg tega se nekateri odbitki iz Izvedbene uredbe (EU) 2015/1801 zdijo nezadostni. Videti je, da so zahtevani odbitki večji od prilagojene kvote, ki je na voljo v letu 2015, in se zato za navedeno kvoto ne morejo v celoti izvesti. V skladu s Sporočilom Komisije št. 2012/C-72/07 bi bilo treba preostanek odbiti od prilagojenih kvot, ki bodo na voljo v naslednjih letih. |
| --- | --- |

(10)

Poleg tega se nekateri odbitki iz Izvedbene uredbe (EU) 2015/1801 zdijo nezadostni. Videti je, da so zahtevani odbitki večji od prilagojene kvote, ki je na voljo v letu 2015, in se zato za navedeno kvoto ne morejo v celoti izvesti. V skladu s Sporočilom Komisije št. 2012/C-72/07 bi bilo treba preostanek odbiti od prilagojenih kvot, ki bodo na voljo v naslednjih letih.

| (11) | Na podlagi Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2015/1170 (13) količina 3 369 kilogramov, ki ustreza 10 % španske prilagojene kvote za škampa na območjih IX in X ter v vodah Unije območja CECAF 34.1.1 (NEP/9/3411) v letu 2014, Španiji po prenosu kvote ni več na voljo. Zato bi bilo treba razpoložljivo količino 9 287 kilogramov, odšteto od neporavnanega odbitka 19 000 kilogramov, ki se dolguje za navedeni stalež rib, zmanjšati na 5 918 kilogramov ter takoj uporabiti dodatni odbitek 3 369 kilogramov. |
| --- | --- |

(11)

Na podlagi Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2015/1170 (13) količina 3 369 kilogramov, ki ustreza 10 % španske prilagojene kvote za škampa na območjih IX in X ter v vodah Unije območja CECAF 34.1.1 (NEP/9/3411) v letu 2014, Španiji po prenosu kvote ni več na voljo. Zato bi bilo treba razpoložljivo količino 9 287 kilogramov, odšteto od neporavnanega odbitka 19 000 kilogramov, ki se dolguje za navedeni stalež rib, zmanjšati na 5 918 kilogramov ter takoj uporabiti dodatni odbitek 3 369 kilogramov.

| (12) | Izvedbeno uredbo (EU) 2015/1801 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(12)

Izvedbeno uredbo (EU) 2015/1801 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Ribolovne kvote za leto 2015 iz Priloge I k tej uredbi se zmanjšajo z uporabo odbitkov pri drugih staležih rib iz navedene priloge.

Člen 2

Priloga k Izvedbeni uredbi (EU) 2015/1801 se nadomesti z besedilom iz Priloge II k tej uredbi.

Člen 3

Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 16. decembra 2015

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 1.

1

(2)  Uredba Sveta (EU) št. 1262/2012 z dne 20. decembra 2012 o določitvi ribolovnih možnosti za plovila EU za nekatere staleže globokomorskih rib za leti 2013 in 2014 (UL L 356, 22.12.2012, str. 22).

2

(3)  Uredba Sveta (EU) št. 1180/2013 z dne 19. novembra 2013 o določitvi ribolovnih možnosti za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se za leto 2014 uporabljajo v Baltskem morju (UL L 313, 22.11.2013, str. 4).

3

(4)  Uredba Sveta (EU) št. 24/2014 z dne 10. januarja 2014 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2014 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib v Črnem morju (UL L 9, 14.1.2014, str. 4).

4

(5)  Uredba Sveta (EU) št. 43/2014 z dne 20. januarja 2014 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2014 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki veljajo za vode Unije in za plovila Unije v nekaterih vodah zunaj Unije (UL L 24, 28.1.2014, str. 1).

5

(6)  Uredba Sveta (EU) št. 1221/2014 z dne 10. novembra 2014 o določitvi ribolovnih možnosti za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se za leto 2015 uporabljajo v Baltskem morju, ter spremembah uredb (EU) št. 43/2014 in (EU) št. 1180/2013 (UL L 330, 15.11.2014, str. 16).

6

(7)  Uredba Sveta (EU) št. 1367/2014 z dne 15. decembra 2014 o določitvi ribolovnih možnosti za plovila Unije za določene staleže globokomorskih rib za leti 2015 in 2016 (UL L 366, 20.12.2014, str. 1).

7

(8)  Uredba Sveta (EU) 2015/104 z dne 19. januarja 2015 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2015 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki veljajo za vode Unije in za plovila Unije v nekaterih vodah zunaj Unije, o spremembi Uredbe (EU) št. 43/2014 ter o razveljavitvi Uredbe (EU) št. 779/2014 (UL L 22, 28.1.2015, str. 1).

8

(9)  Uredba Sveta (EU) 2015/106 z dne 19. januarja 2015 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2015 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib v Črnem morju (UL L 19, 24.1.2015, str. 8).

9

(10)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1801 z dne 7. oktobra 2015 o izvajanju odbitkov od ribolovnih kvot, ki so na voljo za nekatere staleže rib v letu 2015, zaradi prelova v preteklih letih (UL L 263, 8.10.2015, str. 19).

10

(11)  Uredba (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o skupni ribiški politiki in o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1954/2003 in (ES) št. 1224/2009 ter razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2371/2002 in (ES) št. 639/2004 ter Sklepa Sveta 2004/585/ES (UL L 354, 28.12.2013, str. 22).

11

(12)  UL C 72, 10.3.2012, str. 27.

12

(13)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1170 z dne 16. julija 2015 o dodatku določenih količin, ki so bile leta 2014 zadržane v skladu s členom 4(2) Uredbe Sveta (ES) št. 847/96, ribolovnim kvotam za leto 2015 (UL L 189, 17.7.2015, str. 2).

13

---

PRILOGA I

ODBITKI OD KVOT ZA STALEŽE RIB, KI NISO BILI PRELOVLJENI

| Država članica | Oznaka vrste | Oznaka območja | Ime vrste | Ime območja | Dovoljeni iztovori za leto 2014 (celotna prilagojena količina v kilogramih) (1) | Skupni ulov v letu 2014 (količina v kilogramih) | Poraba kvote (v %) | Prelov, povezan z dovoljenim iztovorom (količina v kilogramih) | Množilni količnik (2) | Dodatni množilni količnik (3)
   (4) | Preostali odbitki iz leta 2014 (5) (količina v kilogramih) | Ostane za odbitek (6) količina v kilogramih) | Odbitki za leto 2015 (količina v kilogramih) | Odbitki, ki so se v letu 2015 že uporabili za isti stalež rib (količina v kilogramih) (7) | Preostala količina, ki se odšteje od kvote za drug stalež rib (v kilogramih) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| |
| ES | DWS | 56789- | globokomorski morski psi | vode EU in mednarodne vode območij V, VI, VII, VIII in IX | 0 | 3 039 | ni relevantno | 3 039 | / | A | / | / | 4 559 | 0 | 4 559 |
| Odbitek se izvede za naslednji stalež: |
| ES | BSF | 56712- | črni morski meč | vode Unije in mednarodne vode območij V, VI, VII in XII | / | / | / | / | / | / | / | / | / | / | 4 559 |
| |
| ES | GHL | 1N2AB. | grenlandska morska plošča | norveške vode območij I in II | 0 | 22 685 | ni relevantno | 22 685 | / | / | / | / | 22 685 | 0 | 22 685 |
| Odbitek se izvede za naslednji stalež: |
| ES | RED | 1N2AB. | rdeči okun | norveške vode območij I in II | / | / | / | / | / | / | / | / | / | / | 22 685 |
| |
| ES | HAD | 5BC6A. | vahnja | vode Unije in mednarodne vode območij Vb in VIa | 2 840 | 18 933 | 666,65 % | 16 093 | / | A | 12 540 | / | 36 680 | 2 564 | 34 116 |
| Odbitek se izvede za naslednji stalež: |
| ES | LIN | 6X14. | leng | vode Unije in mednarodne vode območij VI, VII, VIII, IX, X, XII in XIV | / | / | / | / | / | / | / | / | / | / | 34 116 |
| |
| ES | HAD | 7X7A34 | vahnja | območja VIIb–k, VIII, IX in X; vode Unije območja CECAF 34.1.1 | 0 | 3 075 | ni relevantno | 3 075 | / | A | / | / | 4 613 | 0 | 4 613 |
| Odbitek se izvede za naslednji stalež: |
| ES | WHG | 08 | mol | območje VIII | / | / | / | / | / | / | / | / | / | / | 4 613 |
| |
| ES | OTH | 1N2AB. | druge vrste | norveške vode območij I in II | 0 | 26 744 | ni relevantno | 26 744 | / | / | / | / | 26 744 | 4 281 | 22 463 |
| Odbitek se izvede za naslednji stalež: |
| ES | RED | 1N2AB | rdeči okun | norveške vode območij I in II | / | / | / | / | / | / | / | / | / | / | 22 463 |
| |
| ES | POK | 56-14 | saj | območje VI; vode Unije in mednarodne vode območij Vb, XII in XIV | 4 810 | 8 703 | 180,94 % | 3 893 | / | / | / | / | 3 893 | 0 | 3 893 |
| Odbitek se izvede za naslednji stalež: |
| ES | BLI | 5B67- | modri leng | vode Unije in mednarodne vode območij Vb, VI in VII | / | / | / | / | / | / | / | / | / | / | 3 893 |
| |
| NL | HKE | 3A/BCD | oslič | območje IIIa; vode Unije podrazdelkov 22–32 | 0 | 1 655 | ni relevantno | 1 655 | / | C | / | / | 2 482 | 0 | 2 482 |
| Odbitek se izvede za naslednji stalež: |
| NL | PLE | 2A3AX4 | morska plošča | območje IV; vode Unije območja IIa; del območja IIIa, ki ni zajet v Skagerraku in Kattegatu | / | / | / | / | / | / | / | / | / | / | 2 482 |
| |
| NL | RED | 1N2AB. | rdeči okun | norveške vode območij I in II | 0 | 2 798 | ni relevantno | 2 798 | / | / | / | / | 2 798 | 0 | 2 798 |
| Odbitek se izvede za naslednji stalež: |
| NL | WHB | 1X14 | sinji mol | vode Unije in mednarodne vode območij I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII in XIV | / | / | / | / | / | / | / | / | / | / | 2 798 |
| |
| PT | HAD | 1N2AB | vahnja | norveške vode območij I in II | 0 | 26 816 | ni relevantno | 26 816 | / | / | / | 344 950 | 371 766 | 0 | 371 766 |
| Odbitek se izvede za naslednji stalež: |
| PT | RED | 1N2AB | rdeči okun | norveške vode območij I in II | / | / | / | / | / | / | / | / | / | / | 371 766 |
| |
| PT | POK | 1N2AB. | saj | norveške vode območij I in II | 18 000 | 11 850 | 65,83 % | – 6 150 | / | / | / | 185 000 | 178 850 | 0 | 178 850 |
| Odbitek se izvede za naslednji stalež: |
| PT | RED | 1N2AB | rdeči okun | norveške vode območij I in II | / | / | / | / | / | / | / | / | / | / | 33 234 (8) |
| |
| UK | DGS | 15X14 | trnež | vode Unije in mednarodne vode območij I, V, VI, VII, VIII, XII in XIV | 0 | 1 027 | ni relevantno | 1 027 | / | A | / | / | 1 541 | 0 | 1 541 |
| Odbitek se izvede za naslednji stalež: |
| UK | POK | 7/3411 | saj | VII, VIII, IX in X; vode Unije območja CECAF 34.1.1 | / | / | / | / | / | / | / | / | / | / | 1 541 |
| |
| UK | NOP | 2A3A4. | norveški molič | območje IIIa; vode Unije območij IIa in IV | 0 | 14 000 | ni relevantno | 14 000 | / | / | / | / | 14 000 | 0 | 14 000 |
| Odbitek se izvede za naslednji stalež: |
| UK | SPR | 2AC4-C | papalina in z njo povezan prilov | vode Unije območij IIa in IV | / | / | / | / | / | / | / | / | / | / | 14 000 |
| |
| UK | WHB | 24-N | sinji mol | norveške vode območij II in IV | 0 | 22 204 | ni relevantno | 22 204 | / | / | / | / | 22 204 | 0 | 22 204 |
| Odbitek se izvede za naslednji stalež: |
| UK | WHB | 2A4AXF | sinji mol | vode Ferskih otokov | / | / | / | / | / | / | / | / | / | / | 22 204 |

Država članica

Oznaka vrste

Oznaka območja

Ime vrste

Ime območja

Dovoljeni iztovori za leto 2014 (celotna prilagojena količina v kilogramih) (1)

Skupni ulov v letu 2014 (količina v kilogramih)

Poraba kvote (v %)

Prelov, povezan z dovoljenim iztovorom (količina v kilogramih)

Množilni količnik (2)

Dodatni množilni količnik (3)
   (4)

Preostali odbitki iz leta 2014 (5) (količina v kilogramih)

Ostane za odbitek (6) količina v kilogramih)

Odbitki za leto 2015 (količina v kilogramih)

Odbitki, ki so se v letu 2015 že uporabili za isti stalež rib (količina v kilogramih) (7)

Preostala količina, ki se odšteje od kvote za drug stalež rib (v kilogramih)

ES

DWS

56789-

globokomorski morski psi

vode EU in mednarodne vode območij V, VI, VII, VIII in IX

0

3 039

ni relevantno

3 039

/

A

/

/

4 559

0

4 559

Odbitek se izvede za naslednji stalež:

ES

BSF

56712-

črni morski meč

vode Unije in mednarodne vode območij V, VI, VII in XII

/

/

/

/

/

/

/

/

/

/

4 559

ES

GHL

1N2AB.

grenlandska morska plošča

norveške vode območij I in II

0

22 685

ni relevantno

22 685

/

/

/

/

22 685

0

22 685

Odbitek se izvede za naslednji stalež:

ES

RED

1N2AB.

rdeči okun

norveške vode območij I in II

/

/

/

/

/

/

/

/

/

/

22 685

ES

HAD

5BC6A.

vahnja

vode Unije in mednarodne vode območij Vb in VIa

2 840

18 933

666,65 %

16 093

/

A

12 540

/

36 680

2 564

34 116

Odbitek se izvede za naslednji stalež:

ES

LIN

6X14.

leng

vode Unije in mednarodne vode območij VI, VII, VIII, IX, X, XII in XIV

/

/

/

/

/

/

/

/

/

/

34 116

ES

HAD

7X7A34

vahnja

območja VIIb–k, VIII, IX in X; vode Unije območja CECAF 34.1.1

0

3 075

ni relevantno

3 075

/

A

/

/

4 613

0

4 613

Odbitek se izvede za naslednji stalež:

ES

WHG

08

mol

območje VIII

/

/

/

/

/

/

/

/

/

/

4 613

ES

OTH

1N2AB.

druge vrste

norveške vode območij I in II

0

26 744

ni relevantno

26 744

/

/

/

/

26 744

4 281

22 463

Odbitek se izvede za naslednji stalež:

ES

RED

1N2AB

rdeči okun

norveške vode območij I in II

/

/

/

/

/

/

/

/

/

/

22 463

ES

POK

56-14

saj

območje VI; vode Unije in mednarodne vode območij Vb, XII in XIV

4 810

8 703

180,94 %

3 893

/

/

/

/

3 893

0

3 893

Odbitek se izvede za naslednji stalež:

ES

BLI

5B67-

modri leng

vode Unije in mednarodne vode območij Vb, VI in VII

/

/

/

/

/

/

/

/

/

/

3 893

NL

HKE

3A/BCD

oslič

območje IIIa; vode Unije podrazdelkov 22–32

0

1 655

ni relevantno

1 655

/

C

/

/

2 482

0

2 482

Odbitek se izvede za naslednji stalež:

NL

PLE

2A3AX4

morska plošča

območje IV; vode Unije območja IIa; del območja IIIa, ki ni zajet v Skagerraku in Kattegatu

/

/

/

/

/

/

/

/

/

/

2 482

NL

RED

1N2AB.

rdeči okun

norveške vode območij I in II

0

2 798

ni relevantno

2 798

/

/

/

/

2 798

0

2 798

Odbitek se izvede za naslednji stalež:

NL

WHB

1X14

sinji mol

vode Unije in mednarodne vode območij I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII in XIV

/

/

/

/

/

/

/

/

/

/

2 798

PT

HAD

1N2AB

vahnja

norveške vode območij I in II

0

26 816

ni relevantno

26 816

/

/

/

344 950

371 766

0

371 766

Odbitek se izvede za naslednji stalež:

PT

RED

1N2AB

rdeči okun

norveške vode območij I in II

/

/

/

/

/

/

/

/

/

/

371 766

PT

POK

1N2AB.

saj

norveške vode območij I in II

18 000

11 850

65,83 %

– 6 150

/

/

/

185 000

178 850

0

178 850

Odbitek se izvede za naslednji stalež:

PT

RED

1N2AB

rdeči okun

norveške vode območij I in II

/

/

/

/

/

/

/

/

/

/

33 234 (8)

UK

DGS

15X14

trnež

vode Unije in mednarodne vode območij I, V, VI, VII, VIII, XII in XIV

0

1 027

ni relevantno

1 027

/

A

/

/

1 541

0

1 541

Odbitek se izvede za naslednji stalež:

UK

POK

7/3411

saj

VII, VIII, IX in X; vode Unije območja CECAF 34.1.1

/

/

/

/

/

/

/

/

/

/

1 541

UK

NOP

2A3A4.

norveški molič

območje IIIa; vode Unije območij IIa in IV

0

14 000

ni relevantno

14 000

/

/

/

/

14 000

0

14 000

Odbitek se izvede za naslednji stalež:

UK

SPR

2AC4-C

papalina in z njo povezan prilov

vode Unije območij IIa in IV

/

/

/

/

/

/

/

/

/

/

14 000

UK

WHB

24-N

sinji mol

norveške vode območij II in IV

0

22 204

ni relevantno

22 204

/

/

/

/

22 204

0

22 204

Odbitek se izvede za naslednji stalež:

UK

WHB

2A4AXF

sinji mol

vode Ferskih otokov

/

/

/

/

/

/

/

/

/

/

22 204

---

(1)  Kvote, ki so na voljo državi članici v skladu z zadevnimi uredbami o ribolovnih možnostih po upoštevanju izmenjav ribolovnih možnosti v skladu s členom 16(8) Uredbe (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 354, 28.12.2013, str. 22), prenosov kvot v skladu s členom 4(2) Uredbe Sveta (ES) št. 847/96 (UL L 115, 9.5.1996, str. 3) ali ponovnih dodelitev in odbitkov od ribolovnih možnosti v skladu s členoma 37 in 105 Uredbe (ES) št. 1224/2009.

(2)  Kot določa člen 105(2) Uredbe (ES) št. 1224/2009. Odbitek, ki je enak prelovu * 1,00, se uporablja v vseh primerih prelova, ki je enak ali manjši od 100 ton.

(3)  Kot določa člen 105(3) Uredbe (ES) št. 1224/2009.

(4)  Črka „A“ pomeni, da se uporablja dodatni množilni količnik 1,5 zaradi zaporednega prelova v letih 2012, 2013 in 2014. Črka „C“ pomeni, da se uporablja dodatni množilni količnik 1,5, ker za stalež velja večletni načrt.

(5)  Preostale količine, ki jih ni bilo mogoče odšteti v letu 2014 v skladu z Uredbo (EU) št. 871/2014, ker ni bilo na voljo kvot oziroma dovolj kvot.

(6)  Preostale količine prelova v letih pred začetkom veljavnosti Uredbe (ES) št. 1224/2009, ki jih ni mogoče odšteti od kvote za drug stalež.

(7)  Količine, ki se lahko odštejejo od istega staleža zaradi izmenjave ribolovnih možnosti v skladu s členom 16(8) Uredbe (EU) št. 1380/2013.

(8)  Na zahtevo portugalske službe Direção de Serviços de Recursos Naturais in glede na omejeno kvoto, ki je na voljo, bo odbitek izveden od celotne razpoložljive količine kvote za leto 2015 za RED/1N2AB, preostala količina 145 616 kilogramov pa se bo odštela v naslednjih letih, dokler se ne povrne celoten prelov.

---

PRILOGA II

„PRILOGA

ODBITKI OD KVOT ZA STALEŽE RIB, KI SO BILI PRELOVLJENI

| Država članica | Oznaka vrste | Oznaka območja | Ime vrste | Ime območja | Začetna kvota za leto 2014 (v kilogramih) | Dovoljeni iztovori za leto 2014 (celotna prilagojena količina v kilogramih) (1) | Skupni ulov v letu 2014 (količina v kilogramih) | Poraba kvote, povezana z dovoljenim iztovorom | Prelov, povezan z dovoljenim iztovorom (količina v kilogramih) | Množilni količnik (2) | Dodatni množilni količnik (3)
   (4) | Preostali odbitki iz leta 2014 (5) (količina v kilogramih) | Ostane za odbitek (6) (količina v kilogramih) | Odbitki za leto 2015 (količina v kilogramih) (7) | Odbitki, ki so se v letu 2015 že uporabili
  (količina v kilogramih) (8) | Odbitki za leto 2016 in naslednja leta (količina v kilogramih) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BE | PLE | 7HJK. | morska plošča | območja VIIh, VIIj in VIIk | 8 000 | 1 120 | 3 701 | 330,45 % | 2 581 | / | / | / | / | 2 581 | 2 581 | / |
| BE | SOL | 8AB. | morski list | območji VIIIa in VIIIb | 47 000 | 327 900 | 328 823 | 100,28 % | 923 | / | C | / | / | 1 385 | 1 385 | / |
| BE | SRX | 07D. | raže | vode Unije območja VIId | 72 000 | 60 000 | 69 586 | 115,98 % | 9 586 | / | / | / | / | 9 586 | 8 489 | 1 097 |
| BE | SRX | 67AKXD | raže | vode Unije območij VIa, VIb, VIIa–c in VIIe–k | 725 000 | 765 000 | 770 738 | 100,75 % | 5 738 | / | / | / | / | 5 738 | 5 738 | / |
| DK | COD | 03AN. | trska | Skagerrak | 3 177 000 | 3 299 380 | 3 408 570 | 103,31 % | 109 190 | / | C | / | / | 163 785 | 163 785 | / |
| DK | HER | 03A. | sled | območje IIIa | 19 357 000 | 15 529 000 | 15 641 340 | 100,72 % | 112 340 | / | / | / | / | 112 340 | 112 340 | / |
| DK | HER | 2A47DX | sled | območji IV in VIId ter vode Unije območja IIa | 12 526 000 | 12 959 000 | 13 430 160 | 103,64 % | 471 160 | / | / | / | / | 471 160 | 471 160 | / |
| DK | HER | 4AB. | sled | vode Unije in norveške vode območja IV severno od 53° 30′ S | 80 026 000 | 99 702 000 | 99 711 800 | 100,10 % | 9 800 | / | / | / | / | 9 800 | 9 800 | / |
| DK | PRA | 03A. | severna kozica | območje IIIa | 2 308 000 | 2 308 000 | 2 317 330 | 100,40 % | 9 330 | / | / | / | / | 9 330 | 9 330 | / |
| DK | SAN | 234_2 | prava peščenka | vode Unije območja upravljanja prave peščenke 2 | 4 717 000 | 4 868 000 | 8 381 430 | 172,17 % | 3 513 430 | 2 | / | / | / | 7 026 860 | 7 026 860 | / |
| DK | SPR | 2AC4-C | papalina in z njo povezan prilov | vode Unije območij IIa in IV | 122 383 000 | 126 007 000 | 127 165 410 | 100,92 % | 1 158 410 | / | / | / | / | 1 158 410 | 1 158 410 | / |
| ES | ALF | 3X14- | sluzoglavke | vode EU in mednarodne vode območij III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII in XIV | 67 000 | 67 000 | 79 683 | 118,93 % | 12 683 | / | A | 3 000 | / | 22 025 | 5 866 | 16 159 |
| ES | BSF | 56712- | črni morski meč | vode EU in mednarodne vode območij V, VI, VII in XII | 226 000 | 312 500 | 327 697 | 104,86 % | 15 197 | / | A | / | / | 22 796 | 22 796 | / |
| ES | BSF | 8910- | črni morski meč | vode EU in mednarodne vode območij VIII, IX in X | 12 000 | 6 130 | 15 769 | 257,24 % | 9 639 | / | A | 27 130 | / | 41 589 | 11 950 | 29 639 |
| ES | BUM | ATLANT | sinja jadrovnica | Atlantski ocean | 27 200 | 27 200 | 124 452 | 457,54 % | 97 252 | / | A | 27 000 | / | 172 878 | 0 | 172 878 |
| ES | DWS | 56789- | globokomorski morski psi | vode EU in mednarodne vode območij V, VI, VII, VIII in IX | 0 | 0 | 3 039 | ni relevantno | 3 039 | / | A | / | / | 4 559 | 4 559 | / |
| ES | GFB | 567- | tabinja belica | vode EU in mednarodne vode območij V, VI in VII | 588 000 | 828 030 | 842 467 | 101,74 % | 14 437 | / | / | / | / | 14 437 | 14 437 | / |
| ES | GFB | 89- | tabinja belica | vode EU in mednarodne vode območij VIII in IX | 242 000 | 216 750 | 237 282 | 109,47 % | 20 532 | / | A | 17 750 | / | 48 548 | 48 548 | / |
| ES | GHL | 1N2AB. | grenlandska morska plošča | norveške vode območij I in II | / | 0 | 22 685 | ni relevantno | 22 685 | / | / | / | / | 22 685 | 22 685 | / |
| ES | HAD | 5BC6A. | vahnja | vode Unije in mednarodne vode območij Vb in VIa | / | 2 840 | 18 933 | 666,65 % | 16 093 | / | A | 12 540 | / | 36 680 | 36 680 | / |
| ES | HAD | 7X7A34 | vahnja | območja VIIb–k, VIII, IX in X; vode Unije območja CECAF 34.1.1 | / | 0 | 3 075 | ni relevantno | 3 075 | / | A | / | / | 4 613 | 4 613 | / |
| ES | NEP | 9/3411 | škamp | območji IX in X; vode Unije območja CECAF 34.1.1 | 55 000 | 33 690 | 24 403 | 72,43 % | – 5 918 (9) | / | / | 19 000 (10) | / | 13 082 | 13 082 (11) | / |
| ES | OTH | 1N2AB. | druge vrste | norveške vode območij I in II | / | 0 | 26 744 | ni relevantno | 26 744 | / | / | / | / | 26 744 | 26 744 | / |
| ES | POK | 56-14 | saj | območje VI; vode Unije in mednarodne vode območij Vb, XII in XIV | / | 4 810 | 8 703 | 180,94 % | 3 893 | / | / | / | / | 3 893 | 3 893 | / |
| ES | RNG | 5B67- | okroglonosi repak | vode EU in mednarodne vode območij Vb, VI, VII | 70 000 | 111 160 | 125 401 | 112,81 % | 14 241 | / | / | / | / | 14 241 | 14 241 | / |
| ES | SBR | 678- | okati ribon | vode EU in mednarodne vode območij VI, VII in VIII | 143 000 | 133 060 | 136 418 | 102,52 % | 3 358 | / | / | / | / | 3 358 | 3 358 | / |
| ES | SOL | 8AB. | morski list | območji VIIIa in VIIIb | 9 000 | 8 100 | 9 894 | 122,15 % | 1 794 | / | A+C | 2 100 | / | 4 791 | 2 032 | 2 759 |
| ES | SRX | 89-C. | raže | vode Unije območij VIII in IX | 1 057 000 | 857 000 | 1 089 241 | 127,10 % | 232 241 | 1,4 | / | / | / | 325 137 | 206 515 | 118 622 |
| ES | USK | 567EI. | morski menek | vode Unije in mednarodne vode območij V, VI in VII | 26 000 | 15 770 | 15 762 | 99,95 % | – 8 | / | / | 58 770 | / | 58 762 | 0 | 58 762 |
| ES | WHM | ATLANT | bela jadrovnica | Atlantski ocean | 30 500 | 25 670 | 98 039 | 381,92 % | 72 369 | / | / | 170 | / | 72 539 | 0 | 72 539 |
| FR | SRX | 07D. | raže | vode Unije območja VIId | 602 000 | 627 000 | 698 414 | 111,39 % | 71 414 | / | / | / | / | 71 414 | 71 414 | / |
| FR | SRX | 2AC4-C | raže | vode Unije območij IIa in IV | 33 000 | 36 000 | 48 212 | 133,92 % | 12 212 | / | / | / | / | 12 212 | 12 212 | / |
| IE | PLE | 7HJK. | morska plošča | območja VIIh, VIIj in VIIk | 59 000 | 61 000 | 78 270 | 128,31 % | 17 270 | / | A | / | / | 25 905 | 25 905 | / |
| IE | SOL | 07A. | morski list | območje VIIa | 41 000 | 42 000 | 43 107 | 102,64 % | 1 107 | / | / | / | / | 1 107 | 1 107 | / |
| IE | SRX | 67AKXD | raže | vode Unije območij VIa, VIb, VIIa–c in VIIe–k | 1 048 000 | 1 030 000 | 1 079 446 | 104,80 % | 49 446 | / | / | / | / | 49 446 | 49 446 | / |
| LT | GHL | N3LMNO | grenlandska morska plošča | NAFO 3LMNO | 22 000 | 0 | 0 | ni relevantno | 0 | / | / | 46 000 | / | 46 000 | 46 000 | / |
| LV | HER | 03D.RG | sled | podrazdelek 28.1 | 16 534 000 | 19 334 630 | 20 084 200 | 103,88 % | 749 570 | / | / | / | / | 749 570 | 749 570 | / |
| NL | HKE | 3A/BCD | oslič | območje IIIa; vode Unije podrazdelkov 22–32 | / | 0 | 1 655 | ni relevantno | 1 655 | / | C | / | / | 2 482 | 2 482 | / |
| NL | RED | 1N2AB. | rdeči okun | norveške vode območij I in II | / | 0 | 2 798 | ni relevantno | 2 798 | / | / | / | / | 2 798 | 2 798 | / |
| PT | ANF | 8C3411 | morska spaka | območja VIIIc, IX in X; vode Unije območja CECAF 34.1.1 | 436 000 | 664 000 | 676 302 | 101,85 % | 12 302 | / | / | / | / | 12 302 | 12 302 | / |
| PT | BFT | AE45WM | navadni tun | Atlantski ocean vzhodno od 45° Z in Sredozemsko morje | 235 500 | 235 500 | 243 092 | 103,22 % | 7 592 | / | C | / | / | 11 388 | 11 388 | / |
| PT | HAD | 1N2AB | vahnja | norveške vode območij I in II | / | 0 | 26 816 | ni relevantno | 26 816 | / | / | / | 344 950 | 371 766 | 371 766 | / |
| PT | POK | 1N2AB. | saj | norveške vode območij I in II | / | 18 000 | 11 850 | 65,83 % | – 6 150 | / | / | / | 185 000 | 178 850 | 33 234 | 145 616 |
| PT | SRX | 89-C. | raže | vode Unije območij VIII in IX | 1 051 000 | 1 051 000 | 1 059 237 | 100,78 % | 8 237 | / | / | / | / | 8 237 | 8 237 | / |
| SE | COD | 03AN. | trska | Skagerrak | 371 000 | 560 000 | 562 836 | 100,51 % | 2 836 | / | C | / | / | 4 254 | 4 254 | / |
| UK | DGS | 15X14 | trnež | vode Unije in mednarodne vode območij I, V, VI, VII, VIII, XII in XIV | 0 | 0 | 1 027 | ni relevantno | 1 027 | / | A | / | / | 1 541 | 1 541 | / |
| UK | GHL | 514GRN | grenlandska morska plošča | grenlandske vode območij V in XIV | 189 000 | 0 | 0 | ni relevantno | 0 | / | / | 1 000 | / | 1 000 | 1 000 | / |
| UK | HAD | 5BC6A. | vahnja | vode Unije in mednarodne vode območij Vb in VIa | 3 106 000 | 3 236 600 | 3 277 296 | 101,26 % | 40 696 | / | / | / | / | 40 696 | 40 696 | / |
| UK | MAC | 2CX14- | skuša | območja VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId in VIIIe; vode Unije in mednarodne vode območja Vb; mednarodne vode območij IIa, XII in XIV | 179 471 000 | 275 119 000 | 279 250 206 | 101,50 % | 4 131 206 | / | / | / | / | 4 131 206 | 4 131 206 | / |
| UK | NOP | 2A3A4. | norveški molič | območje IIIa; vode Unije območij IIa in IV | / | 0 | 14 000 | ni relevantno | 14 000 | / | / | / | / | 14 000 | 14 000 | / |
| UK | PLE | 7DE. | morska plošča | območji VIId in VIIe | 1 548 000 | 1 500 000 | 1 606 749 | 107,12 % | 106 749 | 1,1 | / | / | / | 117 424 | 117 424 | / |
| UK | SOL | 7FG. | morski list | območji VIIf in VIIg | 282 000 | 255 250 | 252 487 | 98,92 % | (– 2 763) (12) | / | / | 1 950 | / | 1 950 | 1 950 | / |
| UK | SRX | 07D. | raže | vode Unije območja VIId | 120 000 | 95 000 | 102 679 | 108,08 % | 7 679 | / | / | / | / | 7 679 | 7 679 | / |
| UK | WHB | 24-N | sinji mol | norveške vode območij II in IV | 0 | 0 | 22 204 | ni relevantno | 22 204 | / | / | / | / | 22 204 | 22 204 | / |

Država članica

Oznaka vrste

Oznaka območja

Ime vrste

Ime območja

Začetna kvota za leto 2014 (v kilogramih)

Dovoljeni iztovori za leto 2014 (celotna prilagojena količina v kilogramih) (1)

Skupni ulov v letu 2014 (količina v kilogramih)

Poraba kvote, povezana z dovoljenim iztovorom

Prelov, povezan z dovoljenim iztovorom (količina v kilogramih)

Množilni količnik (2)

Dodatni množilni količnik (3)
   (4)

Preostali odbitki iz leta 2014 (5) (količina v kilogramih)

Ostane za odbitek (6) (količina v kilogramih)

Odbitki za leto 2015 (količina v kilogramih) (7)

Odbitki, ki so se v letu 2015 že uporabili

(količina v kilogramih) (8)

Odbitki za leto 2016 in naslednja leta (količina v kilogramih)

BE

PLE

7HJK.

morska plošča

območja VIIh, VIIj in VIIk

8 000

1 120

3 701

330,45 %

2 581

/

/

/

/

2 581

2 581

/

BE

SOL

8AB.

morski list

območji VIIIa in VIIIb

47 000

327 900

328 823

100,28 %

923

/

C

/

/

1 385

1 385

/

BE

SRX

07D.

raže

vode Unije območja VIId

72 000

60 000

69 586

115,98 %

9 586

/

/

/

/

9 586

8 489

1 097

BE

SRX

67AKXD

raže

vode Unije območij VIa, VIb, VIIa–c in VIIe–k

725 000

765 000

770 738

100,75 %

5 738

/

/

/

/

5 738

5 738

/

DK

COD

03AN.

trska

Skagerrak

3 177 000

3 299 380

3 408 570

103,31 %

109 190

/

C

/

/

163 785

163 785

/

DK

HER

03A.

sled

območje IIIa

19 357 000

15 529 000

15 641 340

100,72 %

112 340

/

/

/

/

112 340

112 340

/

DK

HER

2A47DX

sled

območji IV in VIId ter vode Unije območja IIa

12 526 000

12 959 000

13 430 160

103,64 %

471 160

/

/

/

/

471 160

471 160

/

DK

HER

4AB.

sled

vode Unije in norveške vode območja IV severno od 53° 30′ S

80 026 000

99 702 000

99 711 800

100,10 %

9 800

/

/

/

/

9 800

9 800

/

DK

PRA

03A.

severna kozica

območje IIIa

2 308 000

2 308 000

2 317 330

100,40 %

9 330

/

/

/

/

9 330

9 330

/

DK

SAN

234_2

prava peščenka

vode Unije območja upravljanja prave peščenke 2

4 717 000

4 868 000

8 381 430

172,17 %

3 513 430

2

/

/

/

7 026 860

7 026 860

/

DK

SPR

2AC4-C

papalina in z njo povezan prilov

vode Unije območij IIa in IV

122 383 000

126 007 000

127 165 410

100,92 %

1 158 410

/

/

/

/

1 158 410

1 158 410

/

ES

ALF

3X14-

sluzoglavke

vode EU in mednarodne vode območij III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII in XIV

67 000

67 000

79 683

118,93 %

12 683

/

A

3 000

/

22 025

5 866

16 159

ES

BSF

56712-

črni morski meč

vode EU in mednarodne vode območij V, VI, VII in XII

226 000

312 500

327 697

104,86 %

15 197

/

A

/

/

22 796

22 796

/

ES

BSF

8910-

črni morski meč

vode EU in mednarodne vode območij VIII, IX in X

12 000

6 130

15 769

257,24 %

9 639

/

A

27 130

/

41 589

11 950

29 639

ES

BUM

ATLANT

sinja jadrovnica

Atlantski ocean

27 200

27 200

124 452

457,54 %

97 252

/

A

27 000

/

172 878

0

172 878

ES

DWS

56789-

globokomorski morski psi

vode EU in mednarodne vode območij V, VI, VII, VIII in IX

0

0

3 039

ni relevantno

3 039

/

A

/

/

4 559

4 559

/

ES

GFB

567-

tabinja belica

vode EU in mednarodne vode območij V, VI in VII

588 000

828 030

842 467

101,74 %

14 437

/

/

/

/

14 437

14 437

/

ES

GFB

89-

tabinja belica

vode EU in mednarodne vode območij VIII in IX

242 000

216 750

237 282

109,47 %

20 532

/

A

17 750

/

48 548

48 548

/

ES

GHL

1N2AB.

grenlandska morska plošča

norveške vode območij I in II

/

0

22 685

ni relevantno

22 685

/

/

/

/

22 685

22 685

/

ES

HAD

5BC6A.

vahnja

vode Unije in mednarodne vode območij Vb in VIa

/

2 840

18 933

666,65 %

16 093

/

A

12 540

/

36 680

36 680

/

ES

HAD

7X7A34

vahnja

območja VIIb–k, VIII, IX in X; vode Unije območja CECAF 34.1.1

/

0

3 075

ni relevantno

3 075

/

A

/

/

4 613

4 613

/

ES

NEP

9/3411

škamp

območji IX in X; vode Unije območja CECAF 34.1.1

55 000

33 690

24 403

72,43 %

– 5 918 (9)

/

/

19 000 (10)

/

13 082

13 082 (11)

/

ES

OTH

1N2AB.

druge vrste

norveške vode območij I in II

/

0

26 744

ni relevantno

26 744

/

/

/

/

26 744

26 744

/

ES

POK

56-14

saj

območje VI; vode Unije in mednarodne vode območij Vb, XII in XIV

/

4 810

8 703

180,94 %

3 893

/

/

/

/

3 893

3 893

/

ES

RNG

5B67-

okroglonosi repak

vode EU in mednarodne vode območij Vb, VI, VII

70 000

111 160

125 401

112,81 %

14 241

/

/

/

/

14 241

14 241

/

ES

SBR

678-

okati ribon

vode EU in mednarodne vode območij VI, VII in VIII

143 000

133 060

136 418

102,52 %

3 358

/

/

/

/

3 358

3 358

/

ES

SOL

8AB.

morski list

območji VIIIa in VIIIb

9 000

8 100

9 894

122,15 %

1 794

/

A+C

2 100

/

4 791

2 032

2 759

ES

SRX

89-C.

raže

vode Unije območij VIII in IX

1 057 000

857 000

1 089 241

127,10 %

232 241

1,4

/

/

/

325 137

206 515

118 622

ES

USK

567EI.

morski menek

vode Unije in mednarodne vode območij V, VI in VII

26 000

15 770

15 762

99,95 %

– 8

/

/

58 770

/

58 762

0

58 762

ES

WHM

ATLANT

bela jadrovnica

Atlantski ocean

30 500

25 670

98 039

381,92 %

72 369

/

/

170

/

72 539

0

72 539

FR

SRX

07D.

raže

vode Unije območja VIId

602 000

627 000

698 414

111,39 %

71 414

/

/

/

/

71 414

71 414

/

FR

SRX

2AC4-C

raže

vode Unije območij IIa in IV

33 000

36 000

48 212

133,92 %

12 212

/

/

/

/

12 212

12 212

/

IE

PLE

7HJK.

morska plošča

območja VIIh, VIIj in VIIk

59 000

61 000

78 270

128,31 %

17 270

/

A

/

/

25 905

25 905

/

IE

SOL

07A.

morski list

območje VIIa

41 000

42 000

43 107

102,64 %

1 107

/

/

/

/

1 107

1 107

/

IE

SRX

67AKXD

raže

vode Unije območij VIa, VIb, VIIa–c in VIIe–k

1 048 000

1 030 000

1 079 446

104,80 %

49 446

/

/

/

/

49 446

49 446

/

LT

GHL

N3LMNO

grenlandska morska plošča

NAFO 3LMNO

22 000

0

0

ni relevantno

0

/

/

46 000

/

46 000

46 000

/

LV

HER

03D.RG

sled

podrazdelek 28.1

16 534 000

19 334 630

20 084 200

103,88 %

749 570

/

/

/

/

749 570

749 570

/

NL

HKE

3A/BCD

oslič

območje IIIa; vode Unije podrazdelkov 22–32

/

0

1 655

ni relevantno

1 655

/

C

/

/

2 482

2 482

/

NL

RED

1N2AB.

rdeči okun

norveške vode območij I in II

/

0

2 798

ni relevantno

2 798

/

/

/

/

2 798

2 798

/

PT

ANF

8C3411

morska spaka

območja VIIIc, IX in X; vode Unije območja CECAF 34.1.1

436 000

664 000

676 302

101,85 %

12 302

/

/

/

/

12 302

12 302

/

PT

BFT

AE45WM

navadni tun

Atlantski ocean vzhodno od 45° Z in Sredozemsko morje

235 500

235 500

243 092

103,22 %

7 592

/

C

/

/

11 388

11 388

/

PT

HAD

1N2AB

vahnja

norveške vode območij I in II

/

0

26 816

ni relevantno

26 816

/

/

/

344 950

371 766

371 766

/

PT

POK

1N2AB.

saj

norveške vode območij I in II

/

18 000

11 850

65,83 %

– 6 150

/

/

/

185 000

178 850

33 234

145 616

PT

SRX

89-C.

raže

vode Unije območij VIII in IX

1 051 000

1 051 000

1 059 237

100,78 %

8 237

/

/

/

/

8 237

8 237

/

SE

COD

03AN.

trska

Skagerrak

371 000

560 000

562 836

100,51 %

2 836

/

C

/

/

4 254

4 254

/

UK

DGS

15X14

trnež

vode Unije in mednarodne vode območij I, V, VI, VII, VIII, XII in XIV

0

0

1 027

ni relevantno

1 027

/

A

/

/

1 541

1 541

/

UK

GHL

514GRN

grenlandska morska plošča

grenlandske vode območij V in XIV

189 000

0

0

ni relevantno

0

/

/

1 000

/

1 000

1 000

/

UK

HAD

5BC6A.

vahnja

vode Unije in mednarodne vode območij Vb in VIa

3 106 000

3 236 600

3 277 296

101,26 %

40 696

/

/

/

/

40 696

40 696

/

UK

MAC

2CX14-

skuša

območja VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId in VIIIe; vode Unije in mednarodne vode območja Vb; mednarodne vode območij IIa, XII in XIV

179 471 000

275 119 000

279 250 206

101,50 %

4 131 206

/

/

/

/

4 131 206

4 131 206

/

UK

NOP

2A3A4.

norveški molič

območje IIIa; vode Unije območij IIa in IV

/

0

14 000

ni relevantno

14 000

/

/

/

/

14 000

14 000

/

UK

PLE

7DE.

morska plošča

območji VIId in VIIe

1 548 000

1 500 000

1 606 749

107,12 %

106 749

1,1

/

/

/

117 424

117 424

/

UK

SOL

7FG.

morski list

območji VIIf in VIIg

282 000

255 250

252 487

98,92 %

(– 2 763) (12)

/

/

1 950

/

1 950

1 950

/

UK

SRX

07D.

raže

vode Unije območja VIId

120 000

95 000

102 679

108,08 %

7 679

/

/

/

/

7 679

7 679

/

UK

WHB

24-N

sinji mol

norveške vode območij II in IV

0

0

22 204

ni relevantno

22 204

/

/

/

/

22 204

22 204

/

---

(1)  Kvote, ki so na voljo državi članici v skladu z zadevnimi uredbami o ribolovnih možnostih po upoštevanju izmenjav ribolovnih možnosti v skladu s členom 16(8) Uredbe (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 354, 28.12.2013, str. 22), prenosov kvot v skladu s členom 4(2) Uredbe Sveta (ES) št. 847/96 (UL L 115, 9.5.1996, str. 3) ali ponovnih dodelitev in odbitkov od ribolovnih možnosti v skladu s členoma 37 in 105 Uredbe (ES) št. 1224/2009.

1

(2)  Kot določa člen 105(2) Uredbe (ES) št. 1224/2009. Odbitek, ki je enak prelovu * 1,00, se uporablja v vseh primerih prelova, ki je enak ali manjši od 100 ton.

2

(3)  Kot določa člen 105(3) Uredbe (ES) št. 1224/2009.

3

(4)  Črka ‚A‘ pomeni, da se uporablja dodatni množilni količnik 1,5 zaradi zaporednega prelova v letih 2012, 2013 in 2014. Črka ‚C‘ pomeni, da se uporablja dodatni množilni količnik 1,5, ker za stalež velja večletni načrt.

4

(5)  Preostale količine, ki jih ni bilo mogoče odšteti v letu 2014 v skladu z Uredbo (EU) št. 871/2014, ker ni bilo na voljo kvot oziroma dovolj kvot.

5

(6)  Preostale količine prelova v letih pred začetkom veljavnosti Uredbe (ES) št. 1224/2009, ki jih ni mogoče odšteti od kvote za drug stalež.

6

(7)  Odbitki za leto 2015, kot je določeno v Izvedbeni uredbi (EU) 2015/1801.

7

(8)  Odbitki za leto 2015, ki bi se glede na razpoložljivo kvoto dejansko lahko uporabili na dan začetka veljavnosti Uredbe (EU) 2015/1801.

8

(9)  Količina 3 369 kilogramov ni več na voljo po zahtevku Španije za prenos, ki je bil predložen v skladu z Uredbo (ES) št. 847/96 in je določen v Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2015/1170 (UL L 189, 17.7.2015, str. 2).

9

(10)  Na zahtevo Španije se je povračilo iz leta 2013 porazdelilo na tri leta.

10

(11)  Preostala količina 3 369 kilogramov se odšteje do začetka veljavnosti te uredbe.

11

(12)  Ta količina ni več na voljo po zahtevku Združenega kraljestva za prenos, ki je bil predložen v skladu z Uredbo (ES) št. 847/96 in je določen v Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2015/1170 (UL L 189, 17.7.2015, str. 2).“

12

---

| 19.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 333/89 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 333/89

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/2405

z dne 18. decembra 2015

o odprtju in upravljanju tarifnih kvot EU za kmetijske proizvode s poreklom iz Ukrajine

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1) in zlasti točke (a) člena 187 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | S Sklepom Sveta 2014/668/EU (2) sta bila v imenu Evropske unije odobrena podpis in začasna uporaba Sporazuma o pridružitvi med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Ukrajino na drugi strani (3) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum), kar zadeva nekatere določbe navedenega sporazuma. Člen 29(1) Sporazuma določa, da je treba carinske dajatve na uvoz blaga s poreklom iz Ukrajine znižati ali odpraviti v skladu s Prilogo I-A k poglavju I naslova IV navedenega sporazuma. Dodatek k navedeni Prilogi vsebuje seznam uvoznih tarifnih kvot za nekatero blago s poreklom iz Ukrajine, vključno s kmetijskimi proizvodi, ki spadajo na področje uporabe Uredbe (EU) št. 1308/2013. |
| --- | --- |

(1)

S Sklepom Sveta 2014/668/EU (2) sta bila v imenu Evropske unije odobrena podpis in začasna uporaba Sporazuma o pridružitvi med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Ukrajino na drugi strani (3) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum), kar zadeva nekatere določbe navedenega sporazuma. Člen 29(1) Sporazuma določa, da je treba carinske dajatve na uvoz blaga s poreklom iz Ukrajine znižati ali odpraviti v skladu s Prilogo I-A k poglavju I naslova IV navedenega sporazuma. Dodatek k navedeni Prilogi vsebuje seznam uvoznih tarifnih kvot za nekatero blago s poreklom iz Ukrajine, vključno s kmetijskimi proizvodi, ki spadajo na področje uporabe Uredbe (EU) št. 1308/2013.

| (2) | Do začetka začasne uporabe Sporazuma so bile v skladu z Uredbo (EU) št. 374/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (4) za leti 2014 in 2015 odprte tarifne kvote za uvoz nekaterega blaga s poreklom iz Ukrajine, z njimi pa je Komisija upravljala po načelu „kdor prej pride, prej melje“ v skladu z Uredbo Komisije (EGS) št. 2454/93 (5). |
| --- | --- |

(2)

Do začetka začasne uporabe Sporazuma so bile v skladu z Uredbo (EU) št. 374/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (4) za leti 2014 in 2015 odprte tarifne kvote za uvoz nekaterega blaga s poreklom iz Ukrajine, z njimi pa je Komisija upravljala po načelu „kdor prej pride, prej melje“ v skladu z Uredbo Komisije (EGS) št. 2454/93 (5).

| (3) | Ta sporazum se bo začasno uporabljal od 1. januarja 2016. Zato je treba od 1. januarja 2016 odpreti letne tarifne kvote za uvoz kmetijskih proizvodov iz Priloge I-A k poglavju 1 naslova IV Sporazuma. |
| --- | --- |

(3)

Ta sporazum se bo začasno uporabljal od 1. januarja 2016. Zato je treba od 1. januarja 2016 odpreti letne tarifne kvote za uvoz kmetijskih proizvodov iz Priloge I-A k poglavju 1 naslova IV Sporazuma.

| (4) | Kot je določeno v sporazumu, mora biti proizvodom iz Priloge priloženo dokazilo o poreklu, da se lahko uveljavljajo tarifne koncesije, določene v tej uredbi. |
| --- | --- |

(4)

Kot je določeno v sporazumu, mora biti proizvodom iz Priloge priloženo dokazilo o poreklu, da se lahko uveljavljajo tarifne koncesije, določene v tej uredbi.

| (5) | Kombinirana nomenklatura (KN) iz Priloge I k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 (6), kakor je bila spremenjena z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 1101/2014 (7), vsebuje nove oznake KN, ki se razlikujejo od tistih iz Sporazuma. Zato bi se morala Priloga k tej uredbi sklicevati na nove oznake KN. |
| --- | --- |

(5)

Kombinirana nomenklatura (KN) iz Priloge I k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 (6), kakor je bila spremenjena z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 1101/2014 (7), vsebuje nove oznake KN, ki se razlikujejo od tistih iz Sporazuma. Zato bi se morala Priloga k tej uredbi sklicevati na nove oznake KN.

| (6) | Sporazum je treba deloma začasno uporabljati od 1. januarja 2016. Da se zagotovi učinkovita uporaba in upravljanje tarifnih kvot, ki so dodeljene v skladu s Sporazumom, bi bilo treba to uredbo uporabljati od 1. januarja 2016. |
| --- | --- |

(6)

Sporazum je treba deloma začasno uporabljati od 1. januarja 2016. Da se zagotovi učinkovita uporaba in upravljanje tarifnih kvot, ki so dodeljene v skladu s Sporazumom, bi bilo treba to uredbo uporabljati od 1. januarja 2016.

| (7) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Tarifne kvote EU se odprejo za proizvode s poreklom iz Ukrajine, ki so navedeni v Prilogi.

Člen 2

Carinske dajatve, ki se uporabljajo za uvoz proizvodov s poreklom iz Ukrajine, navedenih v Prilogi, v Unijo, se opustijo v okviru ustreznih tarifnih kvot, določenih v Prilogi.

Člen 3

Proizvodom iz Priloge je priloženo dokazilo o poreklu, kakor je določeno v Prilogi III k Protokolu I k Sporazumu o pridružitvi med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Ukrajino na drugi strani.

Člen 4

Tarifne kvote, določene v Prilogi, upravlja Komisija v skladu s členi 308a, 308b in 308c Uredbe (EGS) št. 2454/93.

Člen 5

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2016.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 18. decembra 2015

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  Sklep Sveta 2014/668/EU z dne 23. junija 2014 o podpisu Sporazuma o pridružitvi med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Ukrajino na drugi strani, v imenu Evropske unije, in o njegovi začasni uporabi, kar zadeva naslov III (razen določb v zvezi z obravnavo državljanov tretjih držav, ki so zakonito zaposleni kot delavci na ozemlju druge pogodbenice) ter naslove IV, V, VI in VII Sporazuma ter z njim povezanih prilog in protokolov (UL L 278, 20.9.2014, str. 1).

2

(3)  Sporazum o pridružitvi med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Ukrajino na drugi strani (UL L 161, 29.5.2014, str. 3).

3

(4)  Uredba (EU) št. 374/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o znižanju ali odpravi carinskih dajatev za blago s poreklom iz Ukrajine (UL L 118, 22.4.2014, str. 1).

4

(5)  Uredba Komisije (EGS) št. 2454/93 z dne 2. julija 1993 o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o carinskem zakoniku Skupnosti (UL L 253, 11.10.1993, str. 1).

5

(6)  Uredba Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (UL L 256, 7.9.1987, str. 1).

6

(7)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1101/2014 z dne 16. oktobra 2014 o spremembi Priloge I k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (UL L 312, 31.10.2014, str. 1).

7

---

PRILOGA

Ne glede na pravila za razlago kombinirane nomenklature se šteje, da ima besedilo poimenovanja teh proizvodov zgolj okvirno vrednost, področje uporabe preferencialne sheme pa je v okviru te priloge določeno z oznakami KN, kot obstajajo v času sprejetja te uredbe.

| Zaporedna številka | Oznaka KN | Opis blaga | Obdobje veljavnosti kvote | Obseg letne kvote
  (v tonah neto mase, če ni določeno drugače) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.6700 | 0204 22 50
  0204 22 90 | Ovčje noge, drugi kosi s kostmi (razen trupov in polovic, skrajšanih sprednjih četrti, zarebrnic in/ali filejev), sveži ali ohlajeni | Od 1.1. do 31.12.2016 in za vsako nadaljnje obdobje od 1.1. do 31.12. | 1 500 (1) |
| 0204 23 | Ovčje meso brez kosti, sveže ali ohlajeno |
| 0204 42 30
  0204 42 50
  0204 42 90 | Ovčje meso, zamrznjeno, kosi s kostmi (razen trupov in polovic ter skrajšanih sprednjih četrti) |
| 0204 43 10
  0204 43 90 | Zamrznjeno jagnječje meso brez kosti
  Zamrznjeno ovčje meso brez kosti |
| 09.6701 | 0409 | Naravni med | Od 1.1. do 31.12.2016 in za vsako nadaljnje obdobje od 1.1. do 31.12. | 5 000 (2) |
| 09.6702 | 0703 20 | Česen, svež ali ohlajen | Od 1.1. do 31.12.2016 in za vsako nadaljnje obdobje od 1.1. do 31.12. | 500 |
| 09.6703 | 1004 | Oves | Od 1.1. do 31.12.2016 in za vsako nadaljnje obdobje od 1.1. do 31.12. | 4 000 |
| 09.6704 | 1701 12 | Surovi sladkor iz sladkorne pese, ki ne vsebuje dodanih snovi za aromatiziranje ali barvil | Od 1.1. do 31.12.2016 in za vsako nadaljnje obdobje od 1.1. do 31.12. | 20 070 |
| 1701 91 | |
| 1701 99 | Drug sladkor, ki ni surov |
| 1702 20 10 | Javorjev sladkor v trdni obliki, ki vsebuje dodane snovi za aromatiziranje ali barvila |
| 1702 90 30 | Izoglukoza v trdni obliki, ki v suhem stanju vsebuje 50 mas. % fruktoze |
| 1702 90 50 | Maltodekstrin v trdni obliki in maltodekstrinski sirup, ki v suhem stanju vsebuje 50 mas. % fruktoze |
| 1702 90 71
  1702 90 75
  1702 90 79 | Karamel |
| 1702 90 80 | Inulinski sirup |
| 1702 90 95 | Drugi sladkorji, vključno invertni sladkor in drugi sladkorji in druge mešanice sladkornih sirupov, ki v suhem stanju vsebujejo 50 mas. % fruktoze |
| 09.6705 | 1702 30
  1702 40 | Glukoza in glukozni sirup, ki ne vsebuje fruktoze, ali ki v suhem stanju vsebuje manj kot 50 mas. % fruktoze, razen invertnega sladkorja | Od 1.1. do 31.12.2016 in za vsako nadaljnje obdobje od 1.1. do 31.12. | 10 000 (3) |
| 1702 60 | Druga fruktoza in fruktozni sirup, ki v suhem stanju vsebuje več kot 50 mas. % fruktoze, razen invertnega sladkorja |
| 09.6706 | 2106 90 30 | Aromatizirani ali obarvani izoglukozni sirupi | Od 1.1. do 31.12.2016 in za vsako nadaljnje obdobje od 1.1. do 31.12. | 2 000 |
| 2106 90 55 | Aromatizirani ali obarvani glukozni sirupi in maltodekstrinski sirupi |
| 2106 90 59 | Aromatizirani ali obarvani sladkorni sirupi (razen izoglukoznega, laktoznega, glukoznega in maltodekstrinskega sirupa) |
| 09.6707 | ex 1103 19 20 | Ječmenovi drobljenci in zdrob | Od 1.1. do 31.12.2016 in za vsako nadaljnje obdobje od 1.1. do 31.12. | 6 300 (4) |
| 1103 19 90 | Drobljenci in zdrob žit (razen pšenični, rženi, ovseni, koruzni, rižev in ječmenov) |
| 1103 20 90 | Žitni peleti (razen pšenični, rženi, ovseni, koruzni, riževi in ječmenovi) |
| 1104 19 10
  1104 19 50
  1104 19 61
  1104 19 69 | Pšenična zrna, valjana ali v obliki kosmičev
  Koruzna zrna, valjana ali v obliki kosmičev
  Valjana ječmenova zrna
  Ječmenova zrna v obliki kosmičev |
| ex 1104 29 | Obdelana zrna (npr.: oluščena, perlirana, rezana ali drobljena), razen ovsena, ržena ali koruzna |
| 1104 30 | Žitni kalčki, celi, valjani, v kosmičih ali zmleti |
| 09.6708 | 1107 | Slad, pražen ali nepražen | Od 1.1. do 31.12.2016 in za vsako nadaljnje obdobje od 1.1. do 31.12. | 7 000 |
| 1109 | Pšenični gluten, osušen ali neosušen |
| 09.6709 | 1108 11 | Pšenični škrob | Od 1.1. do 31.12.2016 in za vsako nadaljnje obdobje od 1.1. do 31.12. | 10 000 |
| 1108 12 | Koruzni škrob |
| 1108 13 | Krompirjev škrob |
| 09.6710 | 3505 10 10
  3505 10 90 | Dekstrini in drugi modificirani škrobi (razen škrobov, esterificiranih ali eterificiranih) | Od 1.1. do 31.12.2016 in za vsako nadaljnje obdobje od 1.1. do 31.12. | 1 000 (5) |
| 3505 20 30
  3505 20 50
  3505 20 90 | Lepila, ki vsebujejo 25 mas. % ali več škroba ali dekstrina ali drugega modificiranega škroba |
| 09.6711 | 2302 10
  2302 30
  2302 40 10
  2302 40 90 | Otrobi in drugi ostanki pri presejevanju, mletju ali drugi obdelavi žit (razen riževih), v obliki peletov ali ne | Od 1.1. do 31.12.2016 in za vsako nadaljnje obdobje od 1.1. do 31.12. | 17 000 (6) |
| 2303 10 11 | Ostanki pri proizvodnji škroba iz koruze (razen zgoščenih tekočin za namakanje), z vsebnostjo beljakovin, računano na suh proizvod, več kot 40 mas. % |
| 09.6712 | 0711 51 | Gobe iz rodu Agaricus, začasno konzervirane (npr.: z žveplovim dioksidom, v slanici, žveplani vodi ali drugih raztopinah za konzerviranje), vendar kot takšne neprimerne za takojšnjo prehrano | Od 1.1. do 31.12.2016 in za vsako nadaljnje obdobje od 1.1. do 31.12. | 500 |
| 2003 10 | Gobe iz rodu Agaricus, pripravljene ali konzervirane kako drugače kot v kisu ali v ocetni kislini |
| 09.6713 | 0711 51 | Gobe iz rodu Agaricus, začasno konzervirane (npr.: z žveplovim dioksidom, v slanici, žveplani vodi ali drugih raztopinah za konzerviranje), vendar kot takšne neprimerne za takojšnjo prehrano | Od 1.1. do 31.12.2016 in za vsako nadaljnje obdobje od 1.1. do 31.12. | 500 |
| 09.6714 | 2002 | Paradižnik, pripravljen ali konzerviran kako drugače kot v kisu ali ocetni kislini | Od 1.1. do 31.12.2016 in za vsako nadaljnje obdobje od 1.1. do 31.12. | 10 000 |
| 09.6715 | 2009 61 90 | Grozdni sok (vključno grozdni mošt), z Brix vrednostjo do vključno 30, z vrednostjo do vključno 18 EUR za 100 kg neto mase | Od 1.1. do 31.12.2016 in za vsako nadaljnje obdobje od 1.1. do 31.12. | 10 000 (7) |
| 2009 69 11 | Grozdni sok (vključno grozdni mošt), z Brix vrednostjo več kot 67, z vrednostjo do vključno 22 EUR za 100 kg neto mase |
| 2009 69 71
  2009 69 79
  2009 69 90 | Grozdni sok (vključno grozdni mošt), z Brix vrednostjo več kot 30 do vključno 67, z vrednostjo do vključno 18 EUR za 100 kg neto mase |
| 2009 71
  2009 79 | Jabolčni sok |
| 09.6716 | 0403 10 51
  0403 10 53
  0403 10 59
  0403 10 91
  0403 10 93
  0403 10 99
  0403 90 71
  0403 90 73
  0403 90 79
  0403 90 91
  0403 90 93
  0403 90 99 | Pinjenec, kislo mleko in kisla smetana, jogurt, kefir in drugo fermentirano ali kislo mleko in smetana, koncentrirani ali ne, aromatizirani ali ki vsebujejo dodano sadje, oreške ali kakav | Od 1.1. do 31.12.2016 in za vsako nadaljnje obdobje od 1.1. do 31.12. | 2 000 |
| 09.6717 | 0405 20 10
  0405 20 30 | Mlečni namazi z vsebnostjo maščob 39 mas. % ali več do vključno 75 mas. % maščobe | Od 1.1. do 31.12.2016 in za vsako nadaljnje obdobje od 1.1. do 31.12. | 250 |
| 09.6718 | 0710 40
  0711 90 30
  2001 90 30
  2004 90 10
  2005 80 | Sladka koruza | Od 1.1. do 31.12.2016 in za vsako nadaljnje obdobje od 1.1. do 31.12. | 1 500 |
| 09.6719 | 1702 50 | Kemično čista fruktoza | Od 1.1. do 31.12.2016 in za vsako nadaljnje obdobje od 1.1. do 31.12. | 2 000 (8) |
| 1702 90 10 | Kemično čista maltoza |
| ex 1704 90 99 | Drugi sladkorni proizvodi, ki ne vsebujejo kakava in vsebujejo 70 mas. % ali več saharoze |
| 1806 10 30
  1806 10 90 | Kakavov prah, ki vsebuje 65 mas. % ali več saharoze ali izoglukoze, izražene kot saharoza |
| ex 1806 20 95 | Drugi proizvodi v blokih, ploščah ali palicah, mase več kot 2 kg, ali v obliki tekočine, paste, prahu, granul ali podobnih oblikah, v razsutem stanju ali v izvirnih pakiranjih z maso nad 2 kg, ki vsebujejo manj kot 18 mas. % kakavovega masla in 70 mas. % ali več saharoze |
| ex 1901 90 99 | Drugi prehrambeni proizvodi iz moke, drobljenca, zdroba, škroba ali sladnega ekstrakta, ki ne vsebujejo kakava ali ga vsebujejo manj kot 40 mas. %, preračunano na popolnoma odmaščeno osnovo, ki vsebujejo 70 mas. % ali več saharoze |
| 2101 12 98
  2101 20 98 | Pripravki na osnovi kave, čaja ali maté čaja |
| 3302 10 29 | Mešanice dišav in mešanice na osnovi ene ali več teh snovi, ki se uporabljajo v industriji pijač, ki vsebujejo vse arome, značilne za določeno vrsto pijače, z volumsko vsebnostjo alkohola, ki ne presega 0,5 vol. % |
| 09.6720 | 1903 | Tapioka in njeni nadomestki, pripravljeni iz škroba, v obliki kosmičev, kaše, kroglic, mrvic ali podobnih oblikah | Od 1.1. do 31.12.2016 in za vsako nadaljnje obdobje od 1.1. do 31.12. | 2 000 |
| 1904 30 | Bulgur pšenica |
| 09.6721 | 1806 20 70 | Čokoladno mleko v prahu | Od 1.1. do 31.12.2016 in za vsako nadaljnje obdobje od 1.1. do 31.12. | 300 (9) |
| 2106 10 80 | Drugi beljakovinski koncentrati in teksturirane beljakovinske snovi |
| 2202 90 99 | Brezalkoholne pijače, razen vode, ki vsebujejo 2 mas. % ali več maščobe, pridobljene iz proizvodov iz tarifnih številk 0401 do 0404 |
| 09.6722 | 2106 90 98 | Druga živila, ki niso navedena ali zajeta na drugem mestu | Od 1.1. do 31.12.2016 in za vsako nadaljnje obdobje od 1.1. do 31.12. | 2 000 |
| 09.6723 | 2207 10
  2208 90 91
  2208 90 99 | Nedenaturiran etilni alkohol | Od 1.1. do 31.12.2016 in za vsako nadaljnje obdobje od 1.1. do 31.12. | 27 000 (10) |
| 2207 20 | Denaturirani etilni alkohol in drugi destilati, s katero koli vsebnostjo alkohola |
| 09.6724 | 2402 10 | Cigare, cigare, ki so odprte na obeh koncih, in cigarilosi, ki vsebujejo tobak | Od 1.1. do 31.12.2016 in za vsako nadaljnje obdobje od 1.1. do 31.12. | 2 500 |
| 2402 20 90 | Cigarete, ki vsebujejo tobak in ne vsebujejo nageljnovih žbic |
| 09.6725 | 2905 43 | Manitol | Od 1.1. do 31.12.2016 in za vsako nadaljnje obdobje od 1.1. do 31.12. | 100 |
| 2905 44 | D–glucitol (sorbitol) |
| 3824 60 | Sorbitol, razen sorbitola iz tarifne podštevilke 2905 44 |
| 09.6726 | 3809 10 10
  3809 10 30
  3809 10 50
  3809 10 90 | Sredstva za dodelavo, nosilci barv, sredstva za pospeševanje barvanja in fiksiranje barvil ter drugi proizvodi (npr.: sredstva za apreturo in jedkanje), ki se uporabljajo v tekstilni, papirni, usnjarski in podobnih industrijah, ki niso navedeni in ne zajeti na drugem mestu, na osnovi škrobnih snovi | Od 1.1. do 31.12.2016 in za vsako nadaljnje obdobje od 1.1. do 31.12. | 2 000 |

Zaporedna številka

Oznaka KN

Opis blaga

Obdobje veljavnosti kvote

Obseg letne kvote

(v tonah neto mase, če ni določeno drugače)

09.6700

0204 22 50

0204 22 90

Ovčje noge, drugi kosi s kostmi (razen trupov in polovic, skrajšanih sprednjih četrti, zarebrnic in/ali filejev), sveži ali ohlajeni

Od 1.1. do 31.12.2016 in za vsako nadaljnje obdobje od 1.1. do 31.12.

1 500 (1)

0204 23

Ovčje meso brez kosti, sveže ali ohlajeno

0204 42 30

0204 42 50

0204 42 90

Ovčje meso, zamrznjeno, kosi s kostmi (razen trupov in polovic ter skrajšanih sprednjih četrti)

0204 43 10

0204 43 90

Zamrznjeno jagnječje meso brez kosti

Zamrznjeno ovčje meso brez kosti

09.6701

0409

Naravni med

Od 1.1. do 31.12.2016 in za vsako nadaljnje obdobje od 1.1. do 31.12.

5 000 (2)

09.6702

0703 20

Česen, svež ali ohlajen

Od 1.1. do 31.12.2016 in za vsako nadaljnje obdobje od 1.1. do 31.12.

500

09.6703

1004

Oves

Od 1.1. do 31.12.2016 in za vsako nadaljnje obdobje od 1.1. do 31.12.

4 000

09.6704

1701 12

Surovi sladkor iz sladkorne pese, ki ne vsebuje dodanih snovi za aromatiziranje ali barvil

Od 1.1. do 31.12.2016 in za vsako nadaljnje obdobje od 1.1. do 31.12.

20 070

1701 91

1701 99

Drug sladkor, ki ni surov

1702 20 10

Javorjev sladkor v trdni obliki, ki vsebuje dodane snovi za aromatiziranje ali barvila

1702 90 30

Izoglukoza v trdni obliki, ki v suhem stanju vsebuje 50 mas. % fruktoze

1702 90 50

Maltodekstrin v trdni obliki in maltodekstrinski sirup, ki v suhem stanju vsebuje 50 mas. % fruktoze

1702 90 71

1702 90 75

1702 90 79

Karamel

1702 90 80

Inulinski sirup

1702 90 95

Drugi sladkorji, vključno invertni sladkor in drugi sladkorji in druge mešanice sladkornih sirupov, ki v suhem stanju vsebujejo 50 mas. % fruktoze

09.6705

1702 30

1702 40

Glukoza in glukozni sirup, ki ne vsebuje fruktoze, ali ki v suhem stanju vsebuje manj kot 50 mas. % fruktoze, razen invertnega sladkorja

Od 1.1. do 31.12.2016 in za vsako nadaljnje obdobje od 1.1. do 31.12.

10 000 (3)

1702 60

Druga fruktoza in fruktozni sirup, ki v suhem stanju vsebuje več kot 50 mas. % fruktoze, razen invertnega sladkorja

09.6706

2106 90 30

Aromatizirani ali obarvani izoglukozni sirupi

Od 1.1. do 31.12.2016 in za vsako nadaljnje obdobje od 1.1. do 31.12.

2 000

2106 90 55

Aromatizirani ali obarvani glukozni sirupi in maltodekstrinski sirupi

2106 90 59

Aromatizirani ali obarvani sladkorni sirupi (razen izoglukoznega, laktoznega, glukoznega in maltodekstrinskega sirupa)

09.6707

ex 1103 19 20

Ječmenovi drobljenci in zdrob

Od 1.1. do 31.12.2016 in za vsako nadaljnje obdobje od 1.1. do 31.12.

6 300 (4)

1103 19 90

Drobljenci in zdrob žit (razen pšenični, rženi, ovseni, koruzni, rižev in ječmenov)

1103 20 90

Žitni peleti (razen pšenični, rženi, ovseni, koruzni, riževi in ječmenovi)

1104 19 10

1104 19 50

1104 19 61

1104 19 69

Pšenična zrna, valjana ali v obliki kosmičev

Koruzna zrna, valjana ali v obliki kosmičev

Valjana ječmenova zrna

Ječmenova zrna v obliki kosmičev

ex 1104 29

Obdelana zrna (npr.: oluščena, perlirana, rezana ali drobljena), razen ovsena, ržena ali koruzna

1104 30

Žitni kalčki, celi, valjani, v kosmičih ali zmleti

09.6708

1107

Slad, pražen ali nepražen

Od 1.1. do 31.12.2016 in za vsako nadaljnje obdobje od 1.1. do 31.12.

7 000

1109

Pšenični gluten, osušen ali neosušen

09.6709

1108 11

Pšenični škrob

Od 1.1. do 31.12.2016 in za vsako nadaljnje obdobje od 1.1. do 31.12.

10 000

1108 12

Koruzni škrob

1108 13

Krompirjev škrob

09.6710

3505 10 10

3505 10 90

Dekstrini in drugi modificirani škrobi (razen škrobov, esterificiranih ali eterificiranih)

Od 1.1. do 31.12.2016 in za vsako nadaljnje obdobje od 1.1. do 31.12.

1 000 (5)

3505 20 30

3505 20 50

3505 20 90

Lepila, ki vsebujejo 25 mas. % ali več škroba ali dekstrina ali drugega modificiranega škroba

09.6711

2302 10

2302 30

2302 40 10

2302 40 90

Otrobi in drugi ostanki pri presejevanju, mletju ali drugi obdelavi žit (razen riževih), v obliki peletov ali ne

Od 1.1. do 31.12.2016 in za vsako nadaljnje obdobje od 1.1. do 31.12.

17 000 (6)

2303 10 11

Ostanki pri proizvodnji škroba iz koruze (razen zgoščenih tekočin za namakanje), z vsebnostjo beljakovin, računano na suh proizvod, več kot 40 mas. %

09.6712

0711 51

Gobe iz rodu Agaricus, začasno konzervirane (npr.: z žveplovim dioksidom, v slanici, žveplani vodi ali drugih raztopinah za konzerviranje), vendar kot takšne neprimerne za takojšnjo prehrano

Od 1.1. do 31.12.2016 in za vsako nadaljnje obdobje od 1.1. do 31.12.

500

2003 10

Gobe iz rodu Agaricus, pripravljene ali konzervirane kako drugače kot v kisu ali v ocetni kislini

09.6713

0711 51

Gobe iz rodu Agaricus, začasno konzervirane (npr.: z žveplovim dioksidom, v slanici, žveplani vodi ali drugih raztopinah za konzerviranje), vendar kot takšne neprimerne za takojšnjo prehrano

Od 1.1. do 31.12.2016 in za vsako nadaljnje obdobje od 1.1. do 31.12.

500

09.6714

2002

Paradižnik, pripravljen ali konzerviran kako drugače kot v kisu ali ocetni kislini

Od 1.1. do 31.12.2016 in za vsako nadaljnje obdobje od 1.1. do 31.12.

10 000

09.6715

2009 61 90

Grozdni sok (vključno grozdni mošt), z Brix vrednostjo do vključno 30, z vrednostjo do vključno 18 EUR za 100 kg neto mase

Od 1.1. do 31.12.2016 in za vsako nadaljnje obdobje od 1.1. do 31.12.

10 000 (7)

2009 69 11

Grozdni sok (vključno grozdni mošt), z Brix vrednostjo več kot 67, z vrednostjo do vključno 22 EUR za 100 kg neto mase

2009 69 71

2009 69 79

2009 69 90

Grozdni sok (vključno grozdni mošt), z Brix vrednostjo več kot 30 do vključno 67, z vrednostjo do vključno 18 EUR za 100 kg neto mase

2009 71

2009 79

Jabolčni sok

09.6716

0403 10 51

0403 10 53

0403 10 59

0403 10 91

0403 10 93

0403 10 99

0403 90 71

0403 90 73

0403 90 79

0403 90 91

0403 90 93

0403 90 99

Pinjenec, kislo mleko in kisla smetana, jogurt, kefir in drugo fermentirano ali kislo mleko in smetana, koncentrirani ali ne, aromatizirani ali ki vsebujejo dodano sadje, oreške ali kakav

Od 1.1. do 31.12.2016 in za vsako nadaljnje obdobje od 1.1. do 31.12.

2 000

09.6717

0405 20 10

0405 20 30

Mlečni namazi z vsebnostjo maščob 39 mas. % ali več do vključno 75 mas. % maščobe

Od 1.1. do 31.12.2016 in za vsako nadaljnje obdobje od 1.1. do 31.12.

250

09.6718

0710 40

0711 90 30

2001 90 30

2004 90 10

2005 80

Sladka koruza

Od 1.1. do 31.12.2016 in za vsako nadaljnje obdobje od 1.1. do 31.12.

1 500

09.6719

1702 50

Kemično čista fruktoza

Od 1.1. do 31.12.2016 in za vsako nadaljnje obdobje od 1.1. do 31.12.

2 000 (8)

1702 90 10

Kemično čista maltoza

ex 1704 90 99

Drugi sladkorni proizvodi, ki ne vsebujejo kakava in vsebujejo 70 mas. % ali več saharoze

1806 10 30

1806 10 90

Kakavov prah, ki vsebuje 65 mas. % ali več saharoze ali izoglukoze, izražene kot saharoza

ex 1806 20 95

Drugi proizvodi v blokih, ploščah ali palicah, mase več kot 2 kg, ali v obliki tekočine, paste, prahu, granul ali podobnih oblikah, v razsutem stanju ali v izvirnih pakiranjih z maso nad 2 kg, ki vsebujejo manj kot 18 mas. % kakavovega masla in 70 mas. % ali več saharoze

ex 1901 90 99

Drugi prehrambeni proizvodi iz moke, drobljenca, zdroba, škroba ali sladnega ekstrakta, ki ne vsebujejo kakava ali ga vsebujejo manj kot 40 mas. %, preračunano na popolnoma odmaščeno osnovo, ki vsebujejo 70 mas. % ali več saharoze

2101 12 98

2101 20 98

Pripravki na osnovi kave, čaja ali maté čaja

3302 10 29

Mešanice dišav in mešanice na osnovi ene ali več teh snovi, ki se uporabljajo v industriji pijač, ki vsebujejo vse arome, značilne za določeno vrsto pijače, z volumsko vsebnostjo alkohola, ki ne presega 0,5 vol. %

09.6720

1903

Tapioka in njeni nadomestki, pripravljeni iz škroba, v obliki kosmičev, kaše, kroglic, mrvic ali podobnih oblikah

Od 1.1. do 31.12.2016 in za vsako nadaljnje obdobje od 1.1. do 31.12.

2 000

1904 30

Bulgur pšenica

09.6721

1806 20 70

Čokoladno mleko v prahu

Od 1.1. do 31.12.2016 in za vsako nadaljnje obdobje od 1.1. do 31.12.

300 (9)

2106 10 80

Drugi beljakovinski koncentrati in teksturirane beljakovinske snovi

2202 90 99

Brezalkoholne pijače, razen vode, ki vsebujejo 2 mas. % ali več maščobe, pridobljene iz proizvodov iz tarifnih številk 0401 do 0404

09.6722

2106 90 98

Druga živila, ki niso navedena ali zajeta na drugem mestu

Od 1.1. do 31.12.2016 in za vsako nadaljnje obdobje od 1.1. do 31.12.

2 000

09.6723

2207 10

2208 90 91

2208 90 99

Nedenaturiran etilni alkohol

Od 1.1. do 31.12.2016 in za vsako nadaljnje obdobje od 1.1. do 31.12.

27 000 (10)

2207 20

Denaturirani etilni alkohol in drugi destilati, s katero koli vsebnostjo alkohola

09.6724

2402 10

Cigare, cigare, ki so odprte na obeh koncih, in cigarilosi, ki vsebujejo tobak

Od 1.1. do 31.12.2016 in za vsako nadaljnje obdobje od 1.1. do 31.12.

2 500

2402 20 90

Cigarete, ki vsebujejo tobak in ne vsebujejo nageljnovih žbic

09.6725

2905 43

Manitol

Od 1.1. do 31.12.2016 in za vsako nadaljnje obdobje od 1.1. do 31.12.

100

2905 44

D–glucitol (sorbitol)

3824 60

Sorbitol, razen sorbitola iz tarifne podštevilke 2905 44

09.6726

3809 10 10

3809 10 30

3809 10 50

3809 10 90

Sredstva za dodelavo, nosilci barv, sredstva za pospeševanje barvanja in fiksiranje barvil ter drugi proizvodi (npr.: sredstva za apreturo in jedkanje), ki se uporabljajo v tekstilni, papirni, usnjarski in podobnih industrijah, ki niso navedeni in ne zajeti na drugem mestu, na osnovi škrobnih snovi

Od 1.1. do 31.12.2016 in za vsako nadaljnje obdobje od 1.1. do 31.12.

2 000

---

(1)  S povečanjem za 150 ton na leto od 1. januarja 2017 do 1. januarja 2021.

(2)  S povečanjem za 200 ton na leto od 1. januarja 2017 do 1. januarja 2021.

(3)  S povečanjem za 2 000 ton na leto od 1. januarja 2017 do 1. januarja 2021.

(4)  S povečanjem za 300 ton na leto od 1. januarja 2017 do 1. januarja 2021.

(5)  S povečanjem za 200 ton na leto od 1. januarja 2017 do 1. januarja 2021.

(6)  S povečanjem za 1 000 ton na leto od 1. januarja 2017 do 1. januarja 2021.

(7)  S povečanjem za 2 000 ton na leto od 1. januarja 2017 do 1. januarja 2021.

(8)  S povečanjem za 200 ton na leto od 1. januarja 2017 do 1. januarja 2021.

(9)  S povečanjem za 40 ton na leto od 1. januarja 2017 do 1. januarja 2021.

(10)  S povečanjem za 14 600 ton na leto od 1. januarja 2017 do 1. januarja 2021.

---

| 19.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 333/97 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 333/97

---

UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/2406

z dne 18. decembra 2015

o spremembi Uredbe (ES) št. 1126/2008 o sprejetju nekaterih mednarodnih računovodskih standardov v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta glede Mednarodnega računovodskega standarda 1

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. julija 2002 o uporabi mednarodnih računovodskih standardov (1) in zlasti člena 3(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Uredbo Komisije (ES) št. 1126/2008 (2) so bili sprejeti nekateri mednarodni standardi in pojasnila, ki so obstajali 15. oktobra 2008. |
| --- | --- |

(1)

Z Uredbo Komisije (ES) št. 1126/2008 (2) so bili sprejeti nekateri mednarodni standardi in pojasnila, ki so obstajali 15. oktobra 2008.

| (2) | Upravni odbor za mednarodne računovodske standarde (UOMRS) je 18. decembra 2014 izdal spremembe mednarodnega računovodskega standarda 1 – Predstavljanje računovodskih izkazov z naslovom Pobuda za razkritje. Cilj sprememb je izboljšati učinkovitost razkritij in spodbuditi podjetja, da pri določanju, katere informacije bodo pri uporabi MRS 1 razkrila v svojih računovodskih izkazih, uporabijo strokovno presojo. |
| --- | --- |

(2)

Upravni odbor za mednarodne računovodske standarde (UOMRS) je 18. decembra 2014 izdal spremembe mednarodnega računovodskega standarda 1 – Predstavljanje računovodskih izkazov z naslovom Pobuda za razkritje. Cilj sprememb je izboljšati učinkovitost razkritij in spodbuditi podjetja, da pri določanju, katere informacije bodo pri uporabi MRS 1 razkrila v svojih računovodskih izkazih, uporabijo strokovno presojo.

| (3) | Spremembe MRS 1 posledično pomenijo spremembe MRS 34 in Mednarodnega standarda računovodskega poročanja (MSRP) 7, da se zagotovi skladnost med mednarodnimi računovodskimi standardi. |
| --- | --- |

(3)

Spremembe MRS 1 posledično pomenijo spremembe MRS 34 in Mednarodnega standarda računovodskega poročanja (MSRP) 7, da se zagotovi skladnost med mednarodnimi računovodskimi standardi.

| (4) | Posvetovanje z Evropsko svetovalno skupino za računovodsko poročanje potrjuje, da spremembe MRS 1 izpolnjujejo merila za sprejetje, določena v členu 3(2) Uredbe (ES) št. 1606/2002. |
| --- | --- |

(4)

Posvetovanje z Evropsko svetovalno skupino za računovodsko poročanje potrjuje, da spremembe MRS 1 izpolnjujejo merila za sprejetje, določena v členu 3(2) Uredbe (ES) št. 1606/2002.

| (5) | Uredbo (ES) št. 1126/2008 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(5)

Uredbo (ES) št. 1126/2008 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (6) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Računovodskega regulativnega odbora – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Računovodskega regulativnega odbora –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga k Uredbi (ES) št. 1126/2008 se spremeni:

| (a) | Mednarodni računovodski standard (MRS) 1 Predstavljanje računovodskih izkazov se spremeni, kot je navedeno v Prilogi k tej uredbi; |
| --- | --- |

(a)

Mednarodni računovodski standard (MRS) 1 Predstavljanje računovodskih izkazov se spremeni, kot je navedeno v Prilogi k tej uredbi;

| (b) | MRS 34 Medletno računovodsko poročanje in Mednarodni standard računovodskega poročanja (MSRP) 7 Finančni instrumenti: razkritja se spremenita v skladu s spremembami MRS 1, kakor je navedeno v Prilogi k tej uredbi. |
| --- | --- |

(b)

MRS 34 Medletno računovodsko poročanje in Mednarodni standard računovodskega poročanja (MSRP) 7 Finančni instrumenti: razkritja se spremenita v skladu s spremembami MRS 1, kakor je navedeno v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Podjetja začnejo uporabljati spremembe iz člena 1 najpozneje z začetkom prvega poslovnega leta, ki se začne 1. januarja 2016 ali pozneje.

Člen 3

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 18. decembra 2015

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  UL L 243, 11.9.2002, str. 1.

1

(2)  Uredba Komisije (ES) št. 1126/2008 z dne 3. novembra 2008 o sprejetju nekaterih mednarodnih računovodskih standardov v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 320, 29.11.2008, str. 1).

2

---

PRILOGA

Pobuda za razkritje

(Spremembe MRS 1)

Spremembe

MRS 1 Predstavljanje računovodskih izkazov

10., 31., 54.–55., 82.A, 85., 113.–114., 117., 119. in 122. člen se spremenijo, dodajo se 30.A, 55.A, 85.A–85.B in 139.P člen in črtata se 115. in 120. člen. 29.–30., 112., 116., 118. in 121. člen niso bili spremenjeni, vendar so vključeni zaradi lažjega sklicevanja.

Celoten sklop računovodskih izkazov

| 10. | Celoten sklop računovodskih izkazov vsebuje:







  (a) | izkaz finančnega položaja ob koncu obdobja; |
| --- | --- | --- |

10.

Celoten sklop računovodskih izkazov vsebuje:

(a)

izkaz finančnega položaja ob koncu obdobja;

| (b) | izkaz poslovnega izida in drugega vseobsegajočega donosa za obdobje; |
| --- | --- |

(b)

izkaz poslovnega izida in drugega vseobsegajočega donosa za obdobje;

| (c) | izkaz sprememb lastniškega kapitala za obdobje; |
| --- | --- |

(c)

izkaz sprememb lastniškega kapitala za obdobje;

| (d) | izkaz denarnih tokov za obdobje; |
| --- | --- |

(d)

izkaz denarnih tokov za obdobje;

| (e) | pojasnila, ki obsegajo pomembne računovodske usmeritve in drugo pojasnjevalno gradivo; |
| --- | --- |

(e)

pojasnila, ki obsegajo pomembne računovodske usmeritve in drugo pojasnjevalno gradivo;

| (ea) | primerjalne informacije v zvezi s predhodnim obdobjem, kot so določene v 38. in 38.A členu; ter |
| --- | --- |

(ea)

primerjalne informacije v zvezi s predhodnim obdobjem, kot so določene v 38. in 38.A členu; ter

| (f) | izkaz finančnega položaja po stanju z začetka predhodnega obdobja, če podjetje uporablja računovodsko usmeritev za nazaj ali postavke v računovodskih izkazih preračuna za nazaj ali če postavke v računovodskih izkazih prerazvrsti v skladu s 40.A–40.D členom. |
| --- | --- |

(f)

izkaz finančnega položaja po stanju z začetka predhodnega obdobja, če podjetje uporablja računovodsko usmeritev za nazaj ali postavke v računovodskih izkazih preračuna za nazaj ali če postavke v računovodskih izkazih prerazvrsti v skladu s 40.A–40.D členom.

Podjetje lahko za izkaze uporablja druge naslove, kot so naslovi, ki se uporabljajo v tem standardu. Podjetje lahko na primer namesto naslova „izkaz poslovnega izida in drugega vseobsegajočega donosa“ uporabi „izkaz vseobsegajočega donosa“.

...

Pomembnost in združevanje

| 29. | Podjetje mora predstavljati ločeno vsako pomembno skupino podobnih postavk. Podjetje mora predstavljati postavke različne narave ali vloge ločeno, razen če so nepomembne. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Računovodski izkazi so rezultat obdelave večjega števila transakcij ali drugih dogodkov, ki se združijo v razrede glede na njihovo naravo ali funkcijo. Zadnja faza postopka združevanja in razvrščanja je predstavitev zgoščenih in razvrščenih podatkov, ki tvorijo vrstične postavke v računovodskih izkazih. Če vrstična postavka ni posamično pomembna, se združi z drugimi postavkami v teh izkazih ali v pojasnilih. Postavka, ki ni dovolj pomembna, da bi upravičevala ločeno predstavitev v teh izkazih, se lahko ločeno predstavi v pojasnilih. |
| --- | --- |

30.

Računovodski izkazi so rezultat obdelave večjega števila transakcij ali drugih dogodkov, ki se združijo v razrede glede na njihovo naravo ali funkcijo. Zadnja faza postopka združevanja in razvrščanja je predstavitev zgoščenih in razvrščenih podatkov, ki tvorijo vrstične postavke v računovodskih izkazih. Če vrstična postavka ni posamično pomembna, se združi z drugimi postavkami v teh izkazih ali v pojasnilih. Postavka, ki ni dovolj pomembna, da bi upravičevala ločeno predstavitev v teh izkazih, se lahko ločeno predstavi v pojasnilih.

| 30A | Pri uporabi tega in drugih MSRP se podjetje ob upoštevanju vseh zadevnih dejavnikov in okoliščin odloči, kako bo združevalo informacije v računovodskih izkazih, vključno s pojasnili. Podjetje ne sme zmanjšati razumljivosti svojih računovodskih izkazov, tako da pomembne informacije pomeša z nepomembnimi oziroma združi pomembne podatke, ki pa so različne narave ali imajo različno funkcijo. |
| --- | --- |

30A

Pri uporabi tega in drugih MSRP se podjetje ob upoštevanju vseh zadevnih dejavnikov in okoliščin odloči, kako bo združevalo informacije v računovodskih izkazih, vključno s pojasnili. Podjetje ne sme zmanjšati razumljivosti svojih računovodskih izkazov, tako da pomembne informacije pomeša z nepomembnimi oziroma združi pomembne podatke, ki pa so različne narave ali imajo različno funkcijo.

| 31. | Nekateri MSRP določajo podatke, ki jih je treba vključiti v računovodske izkaze, ki vključujejo pojasnila. Podjetju ni treba zagotoviti posebnega razkritja, ki ga zahteva MSRP, če informacija, ki izhaja iz razkritja, ni pomembna. To velja tudi v primeru, če MSRP vsebuje seznam posebnih zahtev ali jih opisuje kot minimalne zahteve. Podjetje tudi premisli, ali naj navede dodatna razkritja, če izpolnjevanje specifičnih zahtev MSRP ne zadostuje, da bi uporabniki razumeli vpliv posameznih transakcij, drugih dogodkov in določenih stanj na finančni položaj in finančno uspešnost podjetja. |
| --- | --- |

31.

Nekateri MSRP določajo podatke, ki jih je treba vključiti v računovodske izkaze, ki vključujejo pojasnila. Podjetju ni treba zagotoviti posebnega razkritja, ki ga zahteva MSRP, če informacija, ki izhaja iz razkritja, ni pomembna. To velja tudi v primeru, če MSRP vsebuje seznam posebnih zahtev ali jih opisuje kot minimalne zahteve. Podjetje tudi premisli, ali naj navede dodatna razkritja, če izpolnjevanje specifičnih zahtev MSRP ne zadostuje, da bi uporabniki razumeli vpliv posameznih transakcij, drugih dogodkov in določenih stanj na finančni položaj in finančno uspešnost podjetja.

...

Informacije, ki jih je treba predstaviti v izkazu finančnega položaja

| 54. | Izkaz finančnega položaja mora vsebovati vrstične postavke, ki predstavljajo naslednje zneske:







  (a) | ... |
| --- | --- | --- |

54.

(a)

| 55. | Podjetje predstavi dodatne vrstične postavke (vključno z razdružitvijo vrstičnih postavk, naštetih v 54. členu), naslove in vmesne seštevke v izkazu finančnega položaja, če je takšna predstavitev koristna za razumevanje finančnega položaja podjetja. |
| --- | --- |

55.

| 55A | Če podjetje predstavlja vmesne seštevke v skladu s 55. členom, te delne vsote:






  (a) | vsebujejo vrstične postavke, ki jih sestavljajo zneski, pripoznani in izmerjeni v skladu z MSRP; |
| --- | --- | --- |

55A

Če podjetje predstavlja vmesne seštevke v skladu s 55. členom, te delne vsote:

(a)

vsebujejo vrstične postavke, ki jih sestavljajo zneski, pripoznani in izmerjeni v skladu z MSRP;

| (b) | so predstavljene in označene tako, da so vrstične postavke, ki sestavljajo vmesni seštevek, jasne in razumljive; |
| --- | --- |

(b)

so predstavljene in označene tako, da so vrstične postavke, ki sestavljajo vmesni seštevek, jasne in razumljive;

| (c) | so dosledne iz obdobja v obdobje v skladu s 45. členom; ter |
| --- | --- |

(c)

so dosledne iz obdobja v obdobje v skladu s 45. členom; ter

| (d) | se ne prikažejo kot bolj pomembne od vmesnih seštevkov in seštevkov, ki se zahtevajo v MSRP za izkaz finančnega položaja. |
| --- | --- |

(d)

se ne prikažejo kot bolj pomembne od vmesnih seštevkov in seštevkov, ki se zahtevajo v MSRP za izkaz finančnega položaja.

...

Informacije, ki jih je treba predstaviti v oddelku drugega vseobsegajočega donosa

| 82A | V oddelku drugega vseobsegajočega donosa so predstavljene vrstične postavke za obdobje za zneske:







  (a) | postavk drugega vseobsegajočega donosa (razen zneskov v odstavku (b)), razvrščenih po vrstah in združenih v skupine, ki v skladu z drugimi MSRP:








  (i) | ne bodo pozneje prerazvrščene v poslovni izid; ter |
| --- | --- | --- | --- |

82A

(a)

postavk drugega vseobsegajočega donosa (razen zneskov v odstavku (b)), razvrščenih po vrstah in združenih v skupine, ki v skladu z drugimi MSRP:

(i)

ne bodo pozneje prerazvrščene v poslovni izid; ter

| (ii) | bodo pozneje na podlagi izpolnjevanja posebnih pogojev prerazvrščene v poslovni izid; |
| --- | --- |

(ii)

bodo pozneje na podlagi izpolnjevanja posebnih pogojev prerazvrščene v poslovni izid;

| (b) | deleža drugega vseobsegajočega donosa pridruženih podjetij in skupnih podvigov, ki se obračunava po kapitalski metodi, razčlenjenega po deležu postavk, ki v skladu z drugimi MSRP:








  (i) | ne bodo pozneje prerazvrščene v poslovni izid; ter |
| --- | --- | --- |

(b)

deleža drugega vseobsegajočega donosa pridruženih podjetij in skupnih podvigov, ki se obračunava po kapitalski metodi, razčlenjenega po deležu postavk, ki v skladu z drugimi MSRP:

(i)

ne bodo pozneje prerazvrščene v poslovni izid; ter

| (ii) | bodo pozneje na podlagi izpolnjevanja posebnih pogojev prerazvrščene v poslovni izid; |
| --- | --- |

(ii)

bodo pozneje na podlagi izpolnjevanja posebnih pogojev prerazvrščene v poslovni izid;

...

| 85. | Podjetje predstavi dodatne vrstične postavke (vključno z razdružitvijo vrstičnih postavk, naštetih v členu 82), naslove in vmesne seštevke v izkazih poslovnega izida in izkazih drugega vseobsegajočega donosa, če je takšna predstavitev koristna za razumevanje finančne uspešnosti podjetja. |
| --- | --- |

85.

| 85A | Če podjetje predstavlja vmesne seštevke v skladu s 85. členom, ti vmesni seštevki:






  (a) | vsebujejo vrstične postavke, ki jih sestavljajo zneski, pripoznani in izmerjeni v skladu z MSRP; |
| --- | --- | --- |

85A

Če podjetje predstavlja vmesne seštevke v skladu s 85. členom, ti vmesni seštevki:

(a)

vsebujejo vrstične postavke, ki jih sestavljajo zneski, pripoznani in izmerjeni v skladu z MSRP;

| (b) | so predstavljeni in označeni tako, da so vrstične postavke, ki sestavljajo seštevek jasne in razumljive; |
| --- | --- |

(b)

so predstavljeni in označeni tako, da so vrstične postavke, ki sestavljajo seštevek jasne in razumljive;

| (c) | so dosledni iz obdobja v obdobje v skladu s 45. členom; ter |
| --- | --- |

(c)

so dosledni iz obdobja v obdobje v skladu s 45. členom; ter

| (d) | se ne prikažejo kot bolj pomembni od vmesnih seštevkov in seštevkov, ki se zahtevajo v MSRP za izkaze poslovnega izida in drugega vseobsegajočega donosa. |
| --- | --- |

(d)

se ne prikažejo kot bolj pomembni od vmesnih seštevkov in seštevkov, ki se zahtevajo v MSRP za izkaze poslovnega izida in drugega vseobsegajočega donosa.

| 85B | Podjetje predstavi vrstične postavke v izkazih poslovnega izida in drugega vseobsegajočega donosa, ki usklajujejo vse vmesne seštevke, predstavljene v skladu s 85. členom, z vmesnimi seštevki ali seštevki, ki jih za takšne izkaze zahteva MSRP. |
| --- | --- |

85B

Podjetje predstavi vrstične postavke v izkazih poslovnega izida in drugega vseobsegajočega donosa, ki usklajujejo vse vmesne seštevke, predstavljene v skladu s 85. členom, z vmesnimi seštevki ali seštevki, ki jih za takšne izkaze zahteva MSRP.

...

Sestava

| 112. | Pojasnila:







  (a) | predstavljajo informacije o podlagi za pripravo računovodskih izkazov in o posebnih računovodskih usmeritvah, uporabljenih v skladu s 117.-124. členom; |
| --- | --- | --- |

112.

(a)

predstavljajo informacije o podlagi za pripravo računovodskih izkazov in o posebnih računovodskih usmeritvah, uporabljenih v skladu s 117.-124. členom;

| (b) | razkrivajo informacije, ki jih zahtevajo MSRP in niso predstavljene drugod v računovodskih izkazih; ter |
| --- | --- |

(b)

razkrivajo informacije, ki jih zahtevajo MSRP in niso predstavljene drugod v računovodskih izkazih; ter

| (c) | zagotavljajo informacije, ki niso predstavljene drugod v računovodskih izkazih, vendar so koristne za razumevanje računovodskih izkazov. |
| --- | --- |

(c)

zagotavljajo informacije, ki niso predstavljene drugod v računovodskih izkazih, vendar so koristne za razumevanje računovodskih izkazov.

| 113. | Podjetje mora pojasnila predstaviti kolikor je mogoče sistematično. Pri določanju sistematičnega načina podjetje preuči učinek na razumljivost in primerljivost svojih računovodskih izkazov. Podjetje se mora pri vsaki postavki v izkazih finančnega položaja ter izkazih poslovnega izida in drugega vseobsegajočega donosa ter v izkazih sprememb lastniškega kapitala in denarnih tokov sklicevati na ustrezne informacije v pojasnilih. |
| --- | --- |

113.

| 114. | Primeri sistematičnega urejanja ali združevanja pojasnil vključujejo:






  (a) | poudarjanje pomembnosti področij dejavnosti, za katera podjetje meni, da so najpomembnejša za razumevanje njegove finančne uspešnosti in finančnega položaja, kot je združevanje informacij o določenih poslovnih dejavnostih; |
| --- | --- | --- |

114.

Primeri sistematičnega urejanja ali združevanja pojasnil vključujejo:

(a)

poudarjanje pomembnosti področij dejavnosti, za katera podjetje meni, da so najpomembnejša za razumevanje njegove finančne uspešnosti in finančnega položaja, kot je združevanje informacij o določenih poslovnih dejavnostih;

| (b) | združevanje informacij o podobno merjenih postavkah, kot so sredstva, merjena po pošteni vrednosti; ali |
| --- | --- |

(b)

združevanje informacij o podobno merjenih postavkah, kot so sredstva, merjena po pošteni vrednosti; ali

| (c) | upoštevanje vrstnega reda vrstičnih postavk v izkazih poslovnega izida in drugega vseobsegajočega donosa ter v izkazih finančnega položaja, kot so:






  (i) | izjava o skladnosti z MSRP (glejte 16. člen), |
| --- | --- | --- |

(c)

upoštevanje vrstnega reda vrstičnih postavk v izkazih poslovnega izida in drugega vseobsegajočega donosa ter v izkazih finančnega položaja, kot so:

(i)

izjava o skladnosti z MSRP (glejte 16. člen),

| (ii) | pomembne računovodske usmeritve, ki so bile upoštevane (glejte 117. člen), |
| --- | --- |

(ii)

pomembne računovodske usmeritve, ki so bile upoštevane (glejte 117. člen),

| (iii) | podporne informacije za postavke, ki so bile predstavljene v izkazih finančnega položaja ter izkazih poslovnega izida in drugega vseobsegajočega donosa, v izkazih sprememb lastniškega kapitala in denarnih tokov, v vrstnem redu navedbe posameznega izkaza in vrstične postavke; ter |
| --- | --- |

(iii)

podporne informacije za postavke, ki so bile predstavljene v izkazih finančnega položaja ter izkazih poslovnega izida in drugega vseobsegajočega donosa, v izkazih sprememb lastniškega kapitala in denarnih tokov, v vrstnem redu navedbe posameznega izkaza in vrstične postavke; ter

| (iv) | druga razkritja, med njimi






  (1) | pogojne obveznosti (glej MRS 37) in nepripoznane pogodbene obveze ter |
| --- | --- | --- |

(iv)

druga razkritja, med njimi

(1)

pogojne obveznosti (glej MRS 37) in nepripoznane pogodbene obveze ter

| (2) | razkritja nefinančne narave, npr. cilji in usmeritve podjetja na področju obvladovanja finančnih tveganj (glej MSRP 7). |
| --- | --- |

(2)

razkritja nefinančne narave, npr. cilji in usmeritve podjetja na področju obvladovanja finančnih tveganj (glej MSRP 7).

| 115. | [črtano] |
| --- | --- |

115.

[črtano]

| 116. | Podjetje lahko predstavi pojasnila z informacijami o podlagi za pripravo računovodskih izkazov in o posameznih računovodskih usmeritvah kot ločen del računovodskih izkazov. |
| --- | --- |

116.

Podjetje lahko predstavi pojasnila z informacijami o podlagi za pripravo računovodskih izkazov in o posameznih računovodskih usmeritvah kot ločen del računovodskih izkazov.

Razkrivanje računovodskih usmeritev

| 117. | Podjetje razkrije pomembne računovodske usmeritve, ki vključujejo:







  (a) | podlage za merjenje, ki so uporabljajo pri pripravi računovodskih izkazov; ter |
| --- | --- | --- |

117.

(a)

podlage za merjenje, ki so uporabljajo pri pripravi računovodskih izkazov; ter

| (b) | druge računovodske usmeritve, ki so koristne za razumevanje računovodskih izkazov. |
| --- | --- |

(b)

druge računovodske usmeritve, ki so koristne za razumevanje računovodskih izkazov.

| 118. | Pomembno je, da podjetje uporabnike obvesti o podlagi (podlagah), uporabljenih v računovodskih izkazih (npr. izvirna vrednost, dnevna vrednost, čista iztržljiva vrednost, poštena vrednost ali nadomestljiva vrednost), saj podlaga, na kateri podjetje pripravlja računovodske izkaze, pomembno vpliva na analizo, ki jo izvajajo uporabniki. Če podjetje v računovodskih izkazih uporablja več kot eno podlago za merjenje, na primer če so določene skupine sredstev prevrednotene, zadošča prikaz skupin sredstev in obveznosti, pri katerih je bila posamezna podlaga za merjenje uporabljena. |
| --- | --- |

118.

Pomembno je, da podjetje uporabnike obvesti o podlagi (podlagah), uporabljenih v računovodskih izkazih (npr. izvirna vrednost, dnevna vrednost, čista iztržljiva vrednost, poštena vrednost ali nadomestljiva vrednost), saj podlaga, na kateri podjetje pripravlja računovodske izkaze, pomembno vpliva na analizo, ki jo izvajajo uporabniki. Če podjetje v računovodskih izkazih uporablja več kot eno podlago za merjenje, na primer če so določene skupine sredstev prevrednotene, zadošča prikaz skupin sredstev in obveznosti, pri katerih je bila posamezna podlaga za merjenje uporabljena.

| 119. | Pri odločanju o razkritju posamezne računovodske usmeritve poslovodstvo upošteva, ali razkritje pomaga uporabnikom razumeti, kako so transakcije, drugi dogodki in stanja izraženi v finančni uspešnosti in finančnem položaju, o katerih se poroča. Vsako podjetje upošteva naravo svojega poslovanja in usmeritve, za katere uporabnik računovodskih izkazov pričakuje, da jih bo tovrstno podjetje razkrilo. Razkritje določenih računovodskih usmeritev je še posebej koristno za uporabnike, če so te usmeritve izbrane iz alternativ, ki jih MSRP dovoljujejo. Primer je razkritje, ali podjetje za svoje naložbene nepremičnine uporablja model poštene vrednosti ali model nabavne vrednosti (glej MRS 40 Naložbene nepremičnine). Nekateri MSRP izrecno zahtevajo razkritje določenih računovodskih usmeritev, vključno z izbirami poslovodstva med usmeritvami, ki jih MSRP dovoljujejo. Na primer, MRS 16 zahteva razkritje podlag za merjenje, uporabljenih za razrede opredmetenih osnovnih sredstev. |
| --- | --- |

119.

Pri odločanju o razkritju posamezne računovodske usmeritve poslovodstvo upošteva, ali razkritje pomaga uporabnikom razumeti, kako so transakcije, drugi dogodki in stanja izraženi v finančni uspešnosti in finančnem položaju, o katerih se poroča. Vsako podjetje upošteva naravo svojega poslovanja in usmeritve, za katere uporabnik računovodskih izkazov pričakuje, da jih bo tovrstno podjetje razkrilo. Razkritje določenih računovodskih usmeritev je še posebej koristno za uporabnike, če so te usmeritve izbrane iz alternativ, ki jih MSRP dovoljujejo. Primer je razkritje, ali podjetje za svoje naložbene nepremičnine uporablja model poštene vrednosti ali model nabavne vrednosti (glej MRS 40 Naložbene nepremičnine). Nekateri MSRP izrecno zahtevajo razkritje določenih računovodskih usmeritev, vključno z izbirami poslovodstva med usmeritvami, ki jih MSRP dovoljujejo. Na primer, MRS 16 zahteva razkritje podlag za merjenje, uporabljenih za razrede opredmetenih osnovnih sredstev.

| 120. | [črtano] |
| --- | --- |

120.

[črtano]

| 121. | Računovodska usmeritev je lahko pomembna zaradi narave poslovanja podjetja, četudi so zneski, prikazani v obravnavanem in prejšnjih obdobjih, nepomembni. Prav tako je ustrezno razkriti vsako pomembno računovodsko usmeritev, ki je MSRP sicer izrecno ne zahteva, jo pa podjetje izbere in uporablja v skladu z MRS 8. |
| --- | --- |

121.

Računovodska usmeritev je lahko pomembna zaradi narave poslovanja podjetja, četudi so zneski, prikazani v obravnavanem in prejšnjih obdobjih, nepomembni. Prav tako je ustrezno razkriti vsako pomembno računovodsko usmeritev, ki je MSRP sicer izrecno ne zahteva, jo pa podjetje izbere in uporablja v skladu z MRS 8.

| 122. | Podjetje skupaj s pomembnimi računovodskimi usmeritvami ali drugimi pojasnili poleg presoj, ki temeljijo na ocenah, razkrije presoje (glejte člen 125), ki jih je poslovodstvo pripravilo v procesu izvrševanja računovodskih usmeritev in ki najbolj močno vplivajo na zneske, pripoznane v računovodskih izkazih. |
| --- | --- |

122.

...

PREHOD IN DATUM UVELJAVITVE

...

| 139P | Pobuda za razkritje (Spremembe k MRS 1), izdana decembra 2014, spremenjeni 10., 31., 54.–55., 82.A, 85., 113.–114., 117., 119. in 122. člen, dodani 30.A, 55.A in 85.A–85.B člen ter črtana 115. in 120. člen. Podjetje začne uporabljati navedene spremembe za letna obdobja, ki se začnejo 1. januarja 2016 ali pozneje. Uporaba pred tem datumom je dovoljena. Naročniki niso dolžni razkriti informacij, ki jih zahtevajo 28.–30. člen standarda MRS 8 v zvezi s temi spremembami. |
| --- | --- |

139P

Pobuda za razkritje (Spremembe k MRS 1), izdana decembra 2014, spremenjeni 10., 31., 54.–55., 82.A, 85., 113.–114., 117., 119. in 122. člen, dodani 30.A, 55.A in 85.A–85.B člen ter črtana 115. in 120. člen. Podjetje začne uporabljati navedene spremembe za letna obdobja, ki se začnejo 1. januarja 2016 ali pozneje. Uporaba pred tem datumom je dovoljena. Naročniki niso dolžni razkriti informacij, ki jih zahtevajo 28.–30. člen standarda MRS 8 v zvezi s temi spremembami.

Posledične spremembe drugih standardov

MSRP 7 Finančni instrumenti: Razkritja

21. člen se spremeni in doda se 44.BB člen.

Računovodske usmeritve

| 21. | V skladu s 117. členom MRS 1 Predstavljanje računovodskih izkazov (kakor je bil popravljen 2007) podjetje razkrije pomembne računovodske usmeritve, vključno s podlagami za merjenje, ki se uporabljajo pri pripravljanju računovodskih izkazov, in druge računovodske usmeritve, ki so koristne za razumevanje računovodskih izkazov. |
| --- | --- |

21.

V skladu s 117. členom MRS 1 Predstavljanje računovodskih izkazov (kakor je bil popravljen 2007) podjetje razkrije pomembne računovodske usmeritve, vključno s podlagami za merjenje, ki se uporabljajo pri pripravljanju računovodskih izkazov, in druge računovodske usmeritve, ki so koristne za razumevanje računovodskih izkazov.

...

PREHOD IN DATUM UVELJAVITVE

...

| 44BB | Pobuda za razkritje (spremembe MRS 1), izdana decembra 2014, spremenjena 21. in B.5 člen. Podjetje začne uporabljati navedene spremembe za letna obdobja, ki se začnejo 1. januarja 2016 ali pozneje. Te spremembe je dovoljeno uporabljati pred tem datumom. |
| --- | --- |

44BB

Pobuda za razkritje (spremembe MRS 1), izdana decembra 2014, spremenjena 21. in B.5 člen. Podjetje začne uporabljati navedene spremembe za letna obdobja, ki se začnejo 1. januarja 2016 ali pozneje. Te spremembe je dovoljeno uporabljati pred tem datumom.

V Prilogi B se spremeni B5. člen.

Druga razkritja – računovodske usmeritve (21. člen)

| B5 | 21. člen zahteva razkritje podlag za merjenje, uporabljenih za pripravo računovodskih izkazov, in drugih uporabljenih računovodskih usmeritev, ki so pomembne za razumevanje računovodskih izkazov. Za finančne instrumente lahko takšna razkritja vključujejo:






  (a) | ... |
| --- | --- | --- |

B5

21. člen zahteva razkritje podlag za merjenje, uporabljenih za pripravo računovodskih izkazov, in drugih uporabljenih računovodskih usmeritev, ki so pomembne za razumevanje računovodskih izkazov. Za finančne instrumente lahko takšna razkritja vključujejo:

(a)

...

122. člen MRS 1 (kakor je bil popravljen 2007) od podjetij tudi zahteva, da poleg pomembnih računovodskih usmeritev ali pojasnil razkrijejo presoje, razen presoj, ki vključujejo ocene, ki jih je poslovodstvo pripravilo v procesu izvrševanja računovodskih usmeritev in ki imajo največji vpliv na zneske, pripoznane v računovodskih izkazih.

MRS 34 Medletno računovodsko poročanje

Spremeni se 5. člen in doda 57. člen.

VSEBINA VMESNEGA FINANČNEGA POROČILA

| 5. | MRS 1 opredeljuje popoln sklop računovodskih izkazov, vključno z naslednjimi sestavnimi deli:
  ...






  (e) | pojasnila, ki obsegajo pomembne računovodske usmeritve in drugo pojasnjevalno gradivo; |
| --- | --- | --- |

5.

MRS 1 opredeljuje popoln sklop računovodskih izkazov, vključno z naslednjimi sestavnimi deli:

...

(e)

pojasnila, ki obsegajo pomembne računovodske usmeritve in drugo pojasnjevalno gradivo;

...

DATUM ZAČETKA VELJAVNOSTI

...

| 57. | Pobuda za razkritje (spremembe k MRS 1), izdana decembra 2014, spremenjen 5. člen. Podjetje mora uporabljati navedeno spremembo za letna obdobja, ki se začnejo 1. januarja 2016 ali pozneje. To spremembo je dovoljeno uporabljati pred tem datumom. |
| --- | --- |

57.

Pobuda za razkritje (spremembe k MRS 1), izdana decembra 2014, spremenjen 5. člen. Podjetje mora uporabljati navedeno spremembo za letna obdobja, ki se začnejo 1. januarja 2016 ali pozneje. To spremembo je dovoljeno uporabljati pred tem datumom.

---

| 19.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 333/104 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 333/104

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/2407

z dne 18. decembra 2015

o podaljšanju odstopanja od Uredbe Sveta (ES) št. 1967/2006 glede najmanjše oddaljenosti od obale in najmanjše morske globine za potegalke odprtega morja za lovljenje belega glavača (Aphia minuta) v določenih teritorialnih vodah Italije

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1967/2006 z dne 21. decembra 2006 o ukrepih za upravljanje za trajnostno izkoriščanje ribolovnih virov v Sredozemskem morju, spremembi Uredbe (EGS) št. 2847/93 in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1626/94 (1) ter zlasti člena 13(5) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 13(1) Uredbe (ES) št. 1967/2006 prepoveduje uporabo vlečnega orodja znotraj pasu 3 navtičnih milj od obale oziroma do izobate 50 m, kadar je ta globina dosežena na krajši razdalji od obale. |
| --- | --- |

(1)

Člen 13(1) Uredbe (ES) št. 1967/2006 prepoveduje uporabo vlečnega orodja znotraj pasu 3 navtičnih milj od obale oziroma do izobate 50 m, kadar je ta globina dosežena na krajši razdalji od obale.

| (2) | Na zahtevo države članice lahko Komisija odobri odstopanje od člena 13(1) Uredbe (ES) št. 1967/2006, pod pogojem, da so izpolnjeni določeni pogoji iz člena 13(5) in (9). |
| --- | --- |

(2)

Na zahtevo države članice lahko Komisija odobri odstopanje od člena 13(1) Uredbe (ES) št. 1967/2006, pod pogojem, da so izpolnjeni določeni pogoji iz člena 13(5) in (9).

| (3) | Komisija je 16. marca 2010 od Italije prejela zahtevek za odstopanje od prvega pododstavka člena 13(1) Uredbe (ES) št. 1967/2006 za uporabo potegalk odprtega morja za lovljenje belega glavača (Aphia minuta) v teritorialnih vodah geografskega podobmočja 9, kot je opredeljeno v Prilogi I k Uredbi (EU) št. 1343/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (2). |
| --- | --- |

(3)

Komisija je 16. marca 2010 od Italije prejela zahtevek za odstopanje od prvega pododstavka člena 13(1) Uredbe (ES) št. 1967/2006 za uporabo potegalk odprtega morja za lovljenje belega glavača (Aphia minuta) v teritorialnih vodah geografskega podobmočja 9, kot je opredeljeno v Prilogi I k Uredbi (EU) št. 1343/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (2).

| (4) | Zahteva se je nanašala na plovila, registrirana pri genovškem in livornškem direktoratu za pomorstvo, ki so se že več kot pet let ukvarjala z ribištvom in izvajala načrt upravljanja, ki ureja potegalke odprtega morja za lovljenje belega glavača (Aphia minuta) v geografskem podobmočju 9. |
| --- | --- |

(4)

Zahteva se je nanašala na plovila, registrirana pri genovškem in livornškem direktoratu za pomorstvo, ki so se že več kot pet let ukvarjala z ribištvom in izvajala načrt upravljanja, ki ureja potegalke odprtega morja za lovljenje belega glavača (Aphia minuta) v geografskem podobmočju 9.

| (5) | Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo (STECF) je leta 2010 ocenil odstopanje, ki ga je zahtevala Italija, in pripadajoči osnutek načrta upravljanja. Italija je načrt upravljanja sprejela z odlokom (3) v skladu s členom 19(2) Uredbe (ES) št. 1967/2006. |
| --- | --- |

(5)

Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo (STECF) je leta 2010 ocenil odstopanje, ki ga je zahtevala Italija, in pripadajoči osnutek načrta upravljanja. Italija je načrt upravljanja sprejela z odlokom (3) v skladu s členom 19(2) Uredbe (ES) št. 1967/2006.

| (6) | Odstopanje, ki ga je zahtevala Italija, je izpolnjevalo pogoje iz člena 13(5) in (9) Uredbe (ES) št. 1967/2006 in je bilo z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 988/2011 (4) odobreno do 31. marca 2014. |
| --- | --- |

(6)

Odstopanje, ki ga je zahtevala Italija, je izpolnjevalo pogoje iz člena 13(5) in (9) Uredbe (ES) št. 1967/2006 in je bilo z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 988/2011 (4) odobreno do 31. marca 2014.

| (7) | Italijanski organi so 16. julija 2015 pri Komisiji vložili zahtevek za podaljšanje veljavnosti odstopanja, ki je prenehalo veljati 31. marca 2014. Italija je predložila posodobljene podatke, ki utemeljujejo podaljšanje odstopanja, vključno s podrobnimi podatki o zmanjšanju števila pooblaščenih plovil in nadaljnjih prilagoditvah zadevnega načrta upravljanja. |
| --- | --- |

(7)

Italijanski organi so 16. julija 2015 pri Komisiji vložili zahtevek za podaljšanje veljavnosti odstopanja, ki je prenehalo veljati 31. marca 2014. Italija je predložila posodobljene podatke, ki utemeljujejo podaljšanje odstopanja, vključno s podrobnimi podatki o zmanjšanju števila pooblaščenih plovil in nadaljnjih prilagoditvah zadevnega načrta upravljanja.

| (8) | Italija je 16. julija 2015 Komisijo obvestila o tem, da namerava kmalu objaviti posodobljeni načrt upravljanja. |
| --- | --- |

(8)

Italija je 16. julija 2015 Komisijo obvestila o tem, da namerava kmalu objaviti posodobljeni načrt upravljanja.

| (9) | Odstopanje, ki ga je zahtevala Italija, izpolnjuje pogoje iz člena 13(5) in (9) Uredbe (ES) št. 1967/2006. |
| --- | --- |

(9)

Odstopanje, ki ga je zahtevala Italija, izpolnjuje pogoje iz člena 13(5) in (9) Uredbe (ES) št. 1967/2006.

| (10) | Zaradi majhnega epikontinentalnega pasu in prostorske porazdelitve ciljnih vrst, ki živijo zgolj v nekaterih conah obalnega območja v globini manj kot 50 m, obstajajo posebne geografske omejitve. Zato so omejena tudi ribolovna območja. |
| --- | --- |

(10)

Zaradi majhnega epikontinentalnega pasu in prostorske porazdelitve ciljnih vrst, ki živijo zgolj v nekaterih conah obalnega območja v globini manj kot 50 m, obstajajo posebne geografske omejitve. Zato so omejena tudi ribolovna območja.

| (11) | Odstopanje, ki ga je zahtevala Italija, se nanaša na 117 plovil. |
| --- | --- |

(11)

Odstopanje, ki ga je zahtevala Italija, se nanaša na 117 plovil.

| (12) | Načrt upravljanja, ki ga je predstavila Italija, zagotavlja, da se ribolovni napor v prihodnosti ne bo povečal, saj se bodo ribolovna dovoljenja izdajala za določenih 117 plovil, ki jih je Italija že pooblastila za ribolov, s skupnim ribolovnim naporom 5 754,5 kW. |
| --- | --- |

(12)

Načrt upravljanja, ki ga je predstavila Italija, zagotavlja, da se ribolovni napor v prihodnosti ne bo povečal, saj se bodo ribolovna dovoljenja izdajala za določenih 117 plovil, ki jih je Italija že pooblastila za ribolov, s skupnim ribolovnim naporom 5 754,5 kW.

| (13) | Zahtevek zadeva tista plovila, ki se že več kot pet let ukvarjajo z ribištvom in izvajajo načrt upravljanja, ki ga je Italija sprejela v skladu s členom 19(2) Uredbe (ES) št. 1967/2006. |
| --- | --- |

(13)

Zahtevek zadeva tista plovila, ki se že več kot pet let ukvarjajo z ribištvom in izvajajo načrt upravljanja, ki ga je Italija sprejela v skladu s členom 19(2) Uredbe (ES) št. 1967/2006.

| (14) | Navedena plovila so vključena na seznam, ki je bil Komisiji sporočen v skladu z zahtevami iz člena 13(9) Uredbe (ES) št. 1967/2006. |
| --- | --- |

(14)

Navedena plovila so vključena na seznam, ki je bil Komisiji sporočen v skladu z zahtevami iz člena 13(9) Uredbe (ES) št. 1967/2006.

| (15) | Ribolov s potegalkami odprtega morja se izvaja v bližini obale v majhni globini. Ta vrsta ribolova se zaradi svoje narave ne more izvajati z nobenim drugim orodjem. |
| --- | --- |

(15)

Ribolov s potegalkami odprtega morja se izvaja v bližini obale v majhni globini. Ta vrsta ribolova se zaradi svoje narave ne more izvajati z nobenim drugim orodjem.

| (16) | Ribolov s potegalkami odprtega morja ne vpliva bistveno na zaščitene habitate in je zelo selektiven, saj se potegalke vlečejo po vodnem stolpcu in se ne dotaknejo morskega dna, ker bi zbrani material z morskega dna poškodoval ciljne vrste in onemogočil selektivno lovljenje vrst zaradi njihove majhnosti. |
| --- | --- |

(16)

Ribolov s potegalkami odprtega morja ne vpliva bistveno na zaščitene habitate in je zelo selektiven, saj se potegalke vlečejo po vodnem stolpcu in se ne dotaknejo morskega dna, ker bi zbrani material z morskega dna poškodoval ciljne vrste in onemogočil selektivno lovljenje vrst zaradi njihove majhnosti.

| (17) | Zadevne ribolovne dejavnosti izpolnjujejo zahteve iz člena 4 Uredbe (ES) št. 1967/2006, saj italijanski načrt upravljanja izrecno prepoveduje lovljenje nad zaščitenimi habitati. |
| --- | --- |

(17)

Zadevne ribolovne dejavnosti izpolnjujejo zahteve iz člena 4 Uredbe (ES) št. 1967/2006, saj italijanski načrt upravljanja izrecno prepoveduje lovljenje nad zaščitenimi habitati.

| (18) | Zahteva iz člena 8(1)(h) Uredbe (ES) št. 1967/2006 se ne uporablja, ker se nanaša na vlečne mreže. |
| --- | --- |

(18)

Zahteva iz člena 8(1)(h) Uredbe (ES) št. 1967/2006 se ne uporablja, ker se nanaša na vlečne mreže.

| (19) | Glede zahteve za skladnost s členom 9(3) Uredbe (ES) št. 1967/2006, ki določa najmanjšo velikost mrežnih očes, Komisija ugotavlja, da so zadevne ribolovne dejavnosti zelo selektivne, zanemarljivo vplivajo na morsko okolje in se ne izvajajo nad zaščitenimi habitati, zato je Italija v skladu s členom 9(7) Uredbe (ES) št. 1967/2006 v svojem načrtu upravljanja dovolila odstopanje od teh določb. |
| --- | --- |

(19)

Glede zahteve za skladnost s členom 9(3) Uredbe (ES) št. 1967/2006, ki določa najmanjšo velikost mrežnih očes, Komisija ugotavlja, da so zadevne ribolovne dejavnosti zelo selektivne, zanemarljivo vplivajo na morsko okolje in se ne izvajajo nad zaščitenimi habitati, zato je Italija v skladu s členom 9(7) Uredbe (ES) št. 1967/2006 v svojem načrtu upravljanja dovolila odstopanje od teh določb.

| (20) | Zadevne ribolovne dejavnosti izpolnjujejo zahteve glede beleženja, določene v členu 14 Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 (5). |
| --- | --- |

(20)

Zadevne ribolovne dejavnosti izpolnjujejo zahteve glede beleženja, določene v členu 14 Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 (5).

| (21) | Zadevne ribolovne dejavnosti se izvajajo zelo blizu obale in zato ne motijo dejavnosti plovil, ki ne uporabljajo vlečnih mrež, potegalk ali njim podobnih mrež, ampak drugo orodje. |
| --- | --- |

(21)

Zadevne ribolovne dejavnosti se izvajajo zelo blizu obale in zato ne motijo dejavnosti plovil, ki ne uporabljajo vlečnih mrež, potegalk ali njim podobnih mrež, ampak drugo orodje.

| (22) | Dejavnost plovil s potegalkami odprtega morja ureja italijanski načrt upravljanja, da bi se zagotovilo, da so ulovi vrst iz Priloge III k Uredbi (ES) št. 1967/2006 minimalni. Poleg tega je v skladu z odstavkom 5.1.2(a) italijanskega načrta upravljanja ribolov vrste Aphia minuta omejen na ribolovno sezono, ki traja od 1. novembra do 31. marca vsako leto. |
| --- | --- |

(22)

Dejavnost plovil s potegalkami odprtega morja ureja italijanski načrt upravljanja, da bi se zagotovilo, da so ulovi vrst iz Priloge III k Uredbi (ES) št. 1967/2006 minimalni. Poleg tega je v skladu z odstavkom 5.1.2(a) italijanskega načrta upravljanja ribolov vrste Aphia minuta omejen na ribolovno sezono, ki traja od 1. novembra do 31. marca vsako leto.

| (23) | Plovila s potegalkami odprtega morja ne lovijo glavonožcev. |
| --- | --- |

(23)

Plovila s potegalkami odprtega morja ne lovijo glavonožcev.

| (24) | Italijanski načrt upravljanja vključuje ukrepe za spremljanje ribolovnih dejavnosti v skladu s tretjim pododstavkom člena 13(9) Uredbe (ES) št. 1967/2006. |
| --- | --- |

(24)

Italijanski načrt upravljanja vključuje ukrepe za spremljanje ribolovnih dejavnosti v skladu s tretjim pododstavkom člena 13(9) Uredbe (ES) št. 1967/2006.

| (25) | Italija mora Komisiji poročati pravočasno in v skladu z načrtom spremljanja, določenim v italijanskem načrtu upravljanja. |
| --- | --- |

(25)

Italija mora Komisiji poročati pravočasno in v skladu z načrtom spremljanja, določenim v italijanskem načrtu upravljanja.

| (26) | Omejeno trajanje odstopanja omogoča takojšnje sprejetje korektivnih ukrepov upravljanja, če bi bilo iz poročila Komisiji razvidno, da je stanje ohranjenosti izkoriščanega staleža slabo, hkrati pa omogoča izboljšanje znanstvene podlage ter s tem tudi načrta upravljanja. |
| --- | --- |

(26)

Omejeno trajanje odstopanja omogoča takojšnje sprejetje korektivnih ukrepov upravljanja, če bi bilo iz poročila Komisiji razvidno, da je stanje ohranjenosti izkoriščanega staleža slabo, hkrati pa omogoča izboljšanje znanstvene podlage ter s tem tudi načrta upravljanja.

| (27) | Odstopanje bi bilo zato treba uporabljati do 31. marca 2018. |
| --- | --- |

(27)

Odstopanje bi bilo zato treba uporabljati do 31. marca 2018.

| (28) | Zahtevano podaljšanje odstopanja bi bilo zato treba odobriti. |
| --- | --- |

(28)

Zahtevano podaljšanje odstopanja bi bilo zato treba odobriti.

| (29) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za ribištvo in ribogojstvo – |
| --- | --- |

(29)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za ribištvo in ribogojstvo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Odstopanje

Člen 13(1) Uredbe (ES) št. 1967/2006 se v italijanskih teritorialnih vodah, ki mejijo na ligurško in toskansko obalo, ne uporablja za lovljenje belega glavača (Aphia minuta) s potegalkami odprtega morja, ki se uporabljajo na plovilih, ki:

| (a) | so registrirana pri genovškem oziroma livornškem direktoratu za pomorstvo (Direzioni Marittime); |
| --- | --- |

(a)

so registrirana pri genovškem oziroma livornškem direktoratu za pomorstvo (Direzioni Marittime);

| (b) | se že več kot pet let ukvarjajo z ribištvom in ne povzročajo povečanja ribolovnega napora v prihodnosti; ter |
| --- | --- |

(b)

se že več kot pet let ukvarjajo z ribištvom in ne povzročajo povečanja ribolovnega napora v prihodnosti; ter

| (c) | imajo dovoljenje za ribolov in izvajajo načrt upravljanja, ki ga je Italija sprejela v skladu s členom 19(2) Uredbe (ES) št. 1967/2006. |
| --- | --- |

(c)

imajo dovoljenje za ribolov in izvajajo načrt upravljanja, ki ga je Italija sprejela v skladu s členom 19(2) Uredbe (ES) št. 1967/2006.

Člen 2

Načrt spremljanja in poročilo

Italija Komisiji v enem letu od začetka veljavnosti te uredbe predloži poročilo, ki ga pripravi v skladu z načrtom spremljanja, določenim v načrtu upravljanja iz člena 1(c).

Člen 3

Začetek veljavnosti in obdobje uporabe

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se do 31. marca 2018.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 18. decembra 2015

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  UL L 409, 30.12.2006, popravljena različica v UL L 36, 8.2.2007, str. 6.

1

(2)  Uredba (EU) št. 1343/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o nekaterih določbah za ribolov na območju Sporazuma GFCM (Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju) in spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1967/2006 o ukrepih za upravljanje za trajnostno izkoriščanje ribolovnih virov v Sredozemskem morju (UL L 347, 30.12.2011, str. 44).

2

(3)  Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana 192, 19.8.2011, supplemento ordinario št. 192.

3

Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana

(4)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 988/2011 z dne 4. oktobra 2011 o uvedbi odstopanja od Uredbe Sveta (ES) št. 1967/2006 glede najmanjše oddaljenosti od obale in najmanjše morske globine za potegalke odprtega morja za lovljenje belega glavača (Aphia minuta) v določenih teritorialnih vodah Italije (UL L 260, 5.10.2011, str. 15).

4

Aphia minuta

(5)  Uredba Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike, o spremembi uredb (ES) št. 847/96, (ES) št. 2371/2002, (ES) št. 811/2004, (ES) št. 768/2005, (ES) št. 2115/2005, (ES) št. 2166/2005, (ES) št. 388/2006, (ES) št. 509/2007, (ES) št. 676/2007, (ES) št. 1098/2007, (ES) št. 1300/2008, (ES) št. 1342/2008 in razveljavitvi uredb (EGS) št. 2847/93, (ES) št. 1627/94 in (ES) št. 1966/2006 (UL L 343, 22.12.2009, str. 1).

5

---

| 19.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 333/108 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 333/108

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/2408

z dne 18. decembra 2015

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Izvedbene uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.

| (2) | Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(2)

Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 18. decembra 2015

Za Komisijo

V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Standardna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | IL | 236,2 |
| MA | 94,6 |
| TR | 118,0 |
| ZZ | 149,6 |
| 0707 00 05 | EG | 174,9 |
| MA | 82,9 |
| TR | 149,4 |
| ZZ | 135,7 |
| 0709 93 10 | MA | 46,5 |
| TR | 153,0 |
| ZZ | 99,8 |
| 0805 10 20 | EG | 57,7 |
| MA | 64,7 |
| TR | 52,2 |
| ZA | 48,6 |
| ZZ | 55,8 |
| 0805 20 10 | MA | 75,3 |
| ZZ | 75,3 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 110,0 |
| TR | 88,5 |
| ZZ | 99,3 |
| 0805 50 10 | TR | 94,4 |
| ZZ | 94,4 |
| 0808 10 80 | CA | 151,7 |
| CL | 82,8 |
| US | 163,9 |
| ZA | 141,1 |
| ZZ | 134,9 |
| 0808 30 90 | CN | 63,2 |
| TR | 127,3 |
| ZZ | 95,3 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Standardna uvozna vrednost

0702 00 00

IL

236,2

MA

94,6

TR

118,0

ZZ

149,6

0707 00 05

EG

174,9

MA

82,9

TR

149,4

ZZ

135,7

0709 93 10

MA

46,5

TR

153,0

ZZ

99,8

0805 10 20

EG

57,7

MA

64,7

TR

52,2

ZA

48,6

ZZ

55,8

0805 20 10

MA

75,3

ZZ

75,3

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

110,0

TR

88,5

ZZ

99,3

0805 50 10

TR

94,4

ZZ

94,4

0808 10 80

CA

151,7

CL

82,8

US

163,9

ZA

141,1

ZZ

134,9

0808 30 90

CN

63,2

TR

127,3

ZZ

95,3

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (EU) št. 1106/2012 z dne 27. novembra 2012 o izvajanju Uredbe (ES) št. 471/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki Skupnosti o zunanji trgovini z državami nečlanicami v zvezi s posodabljanjem nomenklature držav in ozemelj (UL L 328, 28.11.2012, str. 7). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

| 19.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 333/110 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 333/110

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/2409

z dne 18. decembra 2015

o določitvi količin, ki se bodo dodale količini, določeni za podobdobje od 1. aprila do 30. junija 2016 v okviru tarifne kvote, odprte z Uredbo (ES) št. 536/2007 za perutninsko meso s poreklom iz Združenih držav Amerike

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1) ter zlasti člena 188(2) in (3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 536/2007 (2) je odprla letno tarifno kvoto za uvoz proizvodov iz sektorja za perutninsko meso s poreklom iz Združenih držav Amerike. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 536/2007 (2) je odprla letno tarifno kvoto za uvoz proizvodov iz sektorja za perutninsko meso s poreklom iz Združenih držav Amerike.

| (2) | Količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, vloženih od 1. do 7. decembra 2015 za podobdobje od 1. januarja do 31. marca 2016, so nižje od razpoložljivih količin. Zato bi bilo treba določiti količine, za katere zahtevki niso bili vloženi, in jih dodati količini, določeni za naslednje kvotno podobdobje. |
| --- | --- |

(2)

Količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, vloženih od 1. do 7. decembra 2015 za podobdobje od 1. januarja do 31. marca 2016, so nižje od razpoložljivih količin. Zato bi bilo treba določiti količine, za katere zahtevki niso bili vloženi, in jih dodati količini, določeni za naslednje kvotno podobdobje.

| (3) | Da bi zagotovili učinkovitost ukrepa, bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(3)

Da bi zagotovili učinkovitost ukrepa, bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Količine, za katere zahtevki za uvozna dovoljenja niso bili vloženi v skladu z Uredbo (ES) št. 536/2007 in ki jih je treba dodati količinam za podobdobje od 1. aprila do 30. junija 2016, so navedene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 18. decembra 2015

Za Komisijo

V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  Uredba Komisije (ES) št. 536/2007 z dne 15. maja 2007 o odprtju in upravljanju tarifne kvote za perutninsko meso, dodeljene Združenim državam Amerike (UL L 128, 16.5.2007, str. 6).

2

---

PRILOGA

| Zaporedna št. | Količine, za katere niso bili vloženi zahtevki in ki jih je treba dodati razpoložljivim količinam za podobdobje od 1. aprila do 30. junija 2016
  (v kg) |
| --- | --- |
| 09.4169 | 16 008 750 |

Zaporedna št.

Količine, za katere niso bili vloženi zahtevki in ki jih je treba dodati razpoložljivim količinam za podobdobje od 1. aprila do 30. junija 2016

(v kg)

09.4169

16 008 750

---

| 19.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 333/112 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 333/112

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/2410

z dne 18. decembra 2015

o določitvi količin, ki se dodajo količini, določeni za podobdobje od 1. aprila do 30. junija 2016 v okviru tarifnih kvot, ki so z Izvedbeno uredbo (EU) 2015/2077 odprte za jajca, jajčne proizvode in albumine s poreklom iz Ukrajine

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1) in zlasti člena 188(2) in (3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/2077 (2) je odprla letne tarifne kvote za uvoz proizvodov iz sektorja jajc, jajčnih proizvodov in albuminov s poreklom iz Ukrajine. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/2077 (2) je odprla letne tarifne kvote za uvoz proizvodov iz sektorja jajc, jajčnih proizvodov in albuminov s poreklom iz Ukrajine.

| (2) | Količine iz zahtevkov za uvozna dovoljenja, vloženih od 1. do 7. decembra 2015 za podobdobje od 1. januarja do 31. marca 2016, so nižje od razpoložljivih količin. Zato bi bilo treba določiti količine, za katere zahtevki niso bili vloženi, in jih dodati količini, določeni za naslednje kvotno podobdobje. |
| --- | --- |

(2)

Količine iz zahtevkov za uvozna dovoljenja, vloženih od 1. do 7. decembra 2015 za podobdobje od 1. januarja do 31. marca 2016, so nižje od razpoložljivih količin. Zato bi bilo treba določiti količine, za katere zahtevki niso bili vloženi, in jih dodati količini, določeni za naslednje kvotno podobdobje.

| (3) | Da bi zagotovili učinkovitost ukrepa, bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(3)

Da bi zagotovili učinkovitost ukrepa, bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Količine, za katere zahtevki za uvozna dovoljenja niso bili vloženi na podlagi Izvedbene uredbe (EU) 2015/2077 in ki jih je treba dodati količinam za podobdobje od 1. aprila do 30. junija 2016, so navedene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 18. decembra 2015

Za Komisijo

V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/2077 z dne 18. novembra 2015 o odprtju in upravljanju uvoznih tarifnih kvot Unije za jajca, jajčne proizvode in albumine s poreklom iz Ukrajine (UL L 302, 19.11.2015, str. 57).

2

---

PRILOGA

| Zaporedna št. | Količine, za katere niso bili vloženi zahtevki in ki jih je treba dodati razpoložljivim količinam za podobdobje od 1. aprila do 30. junija 2016
  (protivrednost jajc v lupini v kg) |
| --- | --- |
| 09.4275 | 375 000 |
| 09.4276 | 750 000 |

Zaporedna št.

Količine, za katere niso bili vloženi zahtevki in ki jih je treba dodati razpoložljivim količinam za podobdobje od 1. aprila do 30. junija 2016

(protivrednost jajc v lupini v kg)

09.4275

375 000

09.4276

750 000

---

| 19.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 333/114 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 333/114

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/2411

z dne 18. decembra 2015

o določitvi količin, ki jih je treba dodati količini, določeni za podobdobje od 1. aprila do 30. junija 2016 v okviru tarifnih kvot, ki so z Uredbo (ES) št. 1384/2007 odprte za perutninsko meso s poreklom iz Izraela

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1) ter zlasti člena 188(2) in (3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 1384/2007 (2) je odprla letne tarifne kvote za uvoz proizvodov iz sektorja za perutninsko meso s poreklom iz Izraela. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 1384/2007 (2) je odprla letne tarifne kvote za uvoz proizvodov iz sektorja za perutninsko meso s poreklom iz Izraela.

| (2) | Količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, vloženih od 1. do 7. decembra 2015 za podobdobje od 1. januarja do 31. marca 2016, so nižje od razpoložljivih količin. Zato bi bilo treba določiti količine, za katere zahtevki niso bili vloženi, in jih dodati količini, določeni za naslednje kvotno podobdobje. |
| --- | --- |

(2)

Količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, vloženih od 1. do 7. decembra 2015 za podobdobje od 1. januarja do 31. marca 2016, so nižje od razpoložljivih količin. Zato bi bilo treba določiti količine, za katere zahtevki niso bili vloženi, in jih dodati količini, določeni za naslednje kvotno podobdobje.

| (3) | Da bi zagotovili učinkovitost ukrepa, bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(3)

Da bi zagotovili učinkovitost ukrepa, bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Količine, za katere zahtevki za uvozna dovoljenja niso bili vloženi v skladu z Uredbo (ES) št. 1384/2007 in ki jih je treba dodati količinam za podobdobje od 1. aprila do 30. junija 2016, so navedene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 18. decembra 2015

Za Komisijo

V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  Uredba Komisije (ES) št. 1384/2007 z dne 26. novembra 2007 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 2398/96 o odprtju in upravljanju nekaterih kvot za uvoz proizvodov iz perutninskega mesa s poreklom iz Izraela v Skupnost (UL L 309, 27.11.2007, str. 40).

2

---

PRILOGA

| Zaporedna št. | Količine, za katere niso bili vloženi zahtevki in ki jih je treba dodati razpoložljivim količinam za podobdobje od 1. aprila do 30. junija 2016
  (v kg) |
| --- | --- |
| 09.4091 | 140 000 |
| 09.4092 | 800 000 |

Zaporedna št.

Količine, za katere niso bili vloženi zahtevki in ki jih je treba dodati razpoložljivim količinam za podobdobje od 1. aprila do 30. junija 2016

(v kg)

09.4091

140 000

09.4092

800 000

---

| 19.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 333/116 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 333/116

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/2412

z dne 18. decembra 2015

o določitvi količin, ki jih je treba dodati količini, določeni za podobdobje od 1. aprila do 30. junija 2016 v okviru tarifnih kvot, ki so z Uredbo (ES) št. 442/2009 odprte v sektorju prašičjega mesa

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1) ter zlasti člena 188(2) in (3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 442/2009 (2) je odprla letne tarifne kvote za uvoz proizvodov iz sektorja prašičjega mesa. Kvote iz dela B Priloge I k navedeni uredbi se upravljajo v skladu z metodo hkratnega preverjanja zahtevkov. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 442/2009 (2) je odprla letne tarifne kvote za uvoz proizvodov iz sektorja prašičjega mesa. Kvote iz dela B Priloge I k navedeni uredbi se upravljajo v skladu z metodo hkratnega preverjanja zahtevkov.

| (2) | Količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, vloženih od 1. do 7. decembra 2015 za podobdobje od 1. januarja do 31. marca 2016, so nižje od razpoložljivih količin. Zato bi bilo treba določiti količine, za katere zahtevki niso bili vloženi, in jih dodati količini, določeni za naslednje kvotno podobdobje. |
| --- | --- |

(2)

Količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, vloženih od 1. do 7. decembra 2015 za podobdobje od 1. januarja do 31. marca 2016, so nižje od razpoložljivih količin. Zato bi bilo treba določiti količine, za katere zahtevki niso bili vloženi, in jih dodati količini, določeni za naslednje kvotno podobdobje.

| (3) | Da bi zagotovili učinkovitost ukrepa, bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(3)

Da bi zagotovili učinkovitost ukrepa, bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Količine, za katere zahtevki za uvozna dovoljenja niso bili vloženi v skladu z Uredbo (ES) št. 442/2009 in ki jih je treba dodati količinam za podobdobje od 1. aprila do 30. junija 2016, so navedene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 18. decembra 2015

Za Komisijo

V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  Uredba Komisije (ES) št. 442/2009 z dne 27. maja 2009 o odprtju in upravljanju tarifnih kvot Skupnosti v sektorju prašičjega mesa (UL L 129, 28.5.2009, str. 13).

2

---

PRILOGA

| Zaporedna št. | Količine, za katere niso bili vloženi zahtevki in ki jih je treba dodati razpoložljivim količinam za podobdobje od 1. aprila do 30. junija 2016
  (v kg) |
| --- | --- |
| 09.4038 | 25 743 750 |
| 09.4170 | 3 691 500 |
| 09.4204 | 3 468 000 |

Zaporedna št.

Količine, za katere niso bili vloženi zahtevki in ki jih je treba dodati razpoložljivim količinam za podobdobje od 1. aprila do 30. junija 2016

(v kg)

09.4038

25 743 750

09.4170

3 691 500

09.4204

3 468 000

---

SKLEPI

| 19.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 333/118 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 333/118

---

SKLEP POLITIČNEGA IN VARNOSTNEGA ODBORA (SZVP) 2015/2413

z dne 9. decembra 2015

o podaljšanju mandata vodje policijske misije Evropske unije v Afganistanu (EUPOL AFGHANISTAN) (EUPOL Afghanistan/2/2015)

POLITIČNI IN VARNOSTNI ODBOR JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti tretjega odstavka člena 38 Pogodbe,

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2010/279/SZVP z dne 18. maja 2010 o policijski misiji Evropske unije v Afganistanu (EUPOL AFGHANISTAN) (1) in zlasti člena 10(1) Sklepa,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Politični in varnostni odbor (PVO) je na podlagi člena 10(1) Sklepa 2010/279/SZVP pooblaščen, da v skladu s členom 38 Pogodbe sprejme ustrezne odločitve glede izvajanja političnega nadzora in strateškega vodenja misije EUPOL AFGHANISTAN, vključno s sklepom o imenovanju vodje misije. |
| --- | --- |

(1)

Politični in varnostni odbor (PVO) je na podlagi člena 10(1) Sklepa 2010/279/SZVP pooblaščen, da v skladu s členom 38 Pogodbe sprejme ustrezne odločitve glede izvajanja političnega nadzora in strateškega vodenja misije EUPOL AFGHANISTAN, vključno s sklepom o imenovanju vodje misije.

| (2) | Svet je 17. decembra 2014 sprejel Sklep 2014/922/SZVP (2) o podaljšanju misije EUPOL AFGHANISTAN do 31. decembra 2016. |
| --- | --- |

(2)

Svet je 17. decembra 2014 sprejel Sklep 2014/922/SZVP (2) o podaljšanju misije EUPOL AFGHANISTAN do 31. decembra 2016.

| (3) | PVO je 10. februarja 2015 sprejel Sklep (SZVP) 2015/247 (3) o imenovanju Pie STJERNVALL za vodjo misije EUPOL AFGHANISTAN od 16. februarja 2015 do 31. decembra 2015. |
| --- | --- |

(3)

PVO je 10. februarja 2015 sprejel Sklep (SZVP) 2015/247 (3) o imenovanju Pie STJERNVALL za vodjo misije EUPOL AFGHANISTAN od 16. februarja 2015 do 31. decembra 2015.

| (4) | Visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko je predlagal, da se vodji misije EUPOL AFGHANISTAN Pii STJERNVALL podaljša mandat od 1. januarja 2016 do 31. decembra 2016 – |
| --- | --- |

(4)

Visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko je predlagal, da se vodji misije EUPOL AFGHANISTAN Pii STJERNVALL podaljša mandat od 1. januarja 2016 do 31. decembra 2016 –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Vodji misije EUPOL AFGHANISTAN Pii STJERNVALL se podaljša mandat do 31. decembra 2016.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

Uporablja se od 1. januarja 2016.

V Bruslju, 9. decembra 2015

Za Politični in varnostni odbor

Predsednika

W. STEVENS

---

(1)  Sklep Sveta 2010/279/SZVP z dne 18. maja 2010 o policijski misiji Evropske unije v Afganistanu (EUPOL AFGHANISTAN) (UL L 123, 19.5.2010, str. 4).

1

(2)  Sklep Sveta 2014/922/SZVP z dne 17. decembra 2014 o spremembi in podaljšanju Sklepa 2010/279/SZVP o policijski misiji Evropske unije v Afganistanu (EUPOL AFGHANISTAN) (UL L 363, 18.12.2014, str. 152).

2

(3)  Sklep Političnega in varnostnega odbora (SZVP) 2015/247 z dne 10. februarja 2015 o imenovanju vodje policijske misije Evropske unije v Afganistanu (EUPOL AFGHANISTAN) (EUPOL AFGHANISTAN/1/2015) (UL L 41, 17.2.2015, str. 24).

3

---

| 19.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 333/120 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 333/120

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2015/2414

z dne 17. decembra 2015

o omejeni objavi sklica na harmonizirani standard EN 521:2006 „Specifikacije za plinske aparate na utekočinjeni naftni plin – Prenosni aparati, ki delujejo s tlakom uparjenega plina“ v skladu z Direktivo 2009/142/ES Evropskega parlamenta in Sveta v Uradnem listu Evropske unije

(notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 9145)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 2009/142/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2009 v zvezi z napravami na plinsko gorivo (1) in zlasti člena 6(1) Direktive,

ob upoštevanju mnenja odbora, ustanovljenega na podlagi člena 22 Uredbe (EU) št. 1025/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o evropski standardizaciji, spremembi direktiv Sveta 89/686/EGS in 93/15/EGS ter direktiv 94/9/ES, 94/25/ES, 95/16/ES, 97/23/ES, 98/34/ES, 2004/22/ES, 2007/23/ES, 2009/23/ES in 2009/105/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Sklepa Sveta 87/95/EGS in Sklepa št. 1673/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva 2009/142/ES določa, da se naprave na plinsko gorivo (v nadaljnjem besedilu: naprave) lahko dajo na trg in v uporabo le, kadar pri normalni uporabi ne ogrozijo varnosti oseb, domačih živali in premoženja. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva 2009/142/ES določa, da se naprave na plinsko gorivo (v nadaljnjem besedilu: naprave) lahko dajo na trg in v uporabo le, kadar pri normalni uporabi ne ogrozijo varnosti oseb, domačih živali in premoženja.

| (2) | Naprave morajo izpolnjevati osnovne zahteve, določene v Prilogi I k Direktivi 2009/142/ES. Za naprave se domneva, da so z navedenimi zahtevami skladne, če so skladne z nacionalnimi standardi, ki veljajo zanje in uresničujejo usklajene standarde, katerih sklicne številke so bile objavljene v Uradnem listu Evropske unije. |
| --- | --- |

(2)

Naprave morajo izpolnjevati osnovne zahteve, določene v Prilogi I k Direktivi 2009/142/ES. Za naprave se domneva, da so z navedenimi zahtevami skladne, če so skladne z nacionalnimi standardi, ki veljajo zanje in uresničujejo usklajene standarde, katerih sklicne številke so bile objavljene v Uradnem listu Evropske unije.

| (3) | 28. decembra 2005 je Evropski odbor za standardizacijo (CEN) sprejel harmonizirani standard EN 521:2006 „Specifikacije za plinske aparate na utekočinjeni naftni plin – Prenosni aparati, ki delujejo s tlakom uparjenega plina.“ Sklicna številka standarda je bila nato objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (3). |
| --- | --- |

(3)

28. decembra 2005 je Evropski odbor za standardizacijo (CEN) sprejel harmonizirani standard EN 521:2006 „Specifikacije za plinske aparate na utekočinjeni naftni plin – Prenosni aparati, ki delujejo s tlakom uparjenega plina.“ Sklicna številka standarda je bila nato objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (3).

| (4) | Nizozemska je 30. junija 2014 vložila uradni ugovor v skladu s členom 6(1) Direktive 2009/142/ES v zvezi s harmoniziranim standardom EN 521:2006. Uradni ugovor je temeljil na oceni, da standard ni bil v celoti skladen z osnovnimi zahtevami iz Direktive 2009/142/ES. |
| --- | --- |

(4)

Nizozemska je 30. junija 2014 vložila uradni ugovor v skladu s členom 6(1) Direktive 2009/142/ES v zvezi s harmoniziranim standardom EN 521:2006. Uradni ugovor je temeljil na oceni, da standard ni bil v celoti skladen z osnovnimi zahtevami iz Direktive 2009/142/ES.

| (5) | Nizozemska je v zvezi z vrsto nesreč, ki so vključevale prenosne namizne plinske kuhalnike (vodoravna izvedba) in poznejšim tržnim nadzorom, trdila, da se je normalna uporaba navedenih izdelkov izkazala kot tvegana za uporabnike. Natančneje je bila pri uporabi namiznih plinskih kuhalnikov s pladnjem za žar ali posodo s premerom več kot 180 mm temperatura plinske kartuše veliko višja od 50 °C, ki se zahteva v skladu s standardom EN 521:2006, kar pomeni tveganje za požar ali eksplozijo kartuše. Nizozemska je navedla, da v preskusih iz standarda EN 521:2006 niso ustrezno zajeta tveganja takih prenosnih kuhalnikov ali podobnih plinskih gospodinjskih aparatov, saj take naprave pri uporabi z velikimi posodami niso varne ter zato standard EN 521:2006 ne izpolnjuje osnovnih zahtev iz točk 1.1 in 3.1.1 Priloge I k Direktivi 2009/142/ES. |
| --- | --- |

(5)

Nizozemska je v zvezi z vrsto nesreč, ki so vključevale prenosne namizne plinske kuhalnike (vodoravna izvedba) in poznejšim tržnim nadzorom, trdila, da se je normalna uporaba navedenih izdelkov izkazala kot tvegana za uporabnike. Natančneje je bila pri uporabi namiznih plinskih kuhalnikov s pladnjem za žar ali posodo s premerom več kot 180 mm temperatura plinske kartuše veliko višja od 50 °C, ki se zahteva v skladu s standardom EN 521:2006, kar pomeni tveganje za požar ali eksplozijo kartuše. Nizozemska je navedla, da v preskusih iz standarda EN 521:2006 niso ustrezno zajeta tveganja takih prenosnih kuhalnikov ali podobnih plinskih gospodinjskih aparatov, saj take naprave pri uporabi z velikimi posodami niso varne ter zato standard EN 521:2006 ne izpolnjuje osnovnih zahtev iz točk 1.1 in 3.1.1 Priloge I k Direktivi 2009/142/ES.

| (6) | Prenosni namizni plinski kuhalniki so prenosni gospodinjski aparati za kuhanje in so zajeti v Direktivi 2009/142/ES. Skupaj s pokončnimi plinskimi kuhalniki predstavljajo dve osnovni izvedbi prenosnih plinskih kuhalnikov, ki so neposredno povezani s plinskimi kartušami. V nasprotju s pokončnimi plinskimi kuhalniki, ki jih sestavlja gorilniški sklop, nameščen na vrh plinske kartuše ali prostora za tako kartušo, pa namizne plinske kuhalnike sestavlja skupek gorilnikov, nameščenih na vodoravni element, v katerega je vgrajen prostor za plinsko kartušo poleg gorilnika. Prenosni namizni plinski kuhalniki imajo vedno večji delež na trgu prenosnih plinskih kuhalnikov, ki so izdelki za široko porabo in se običajno uporabljajo za družinske prostočasne dejavnosti. |
| --- | --- |

(6)

Prenosni namizni plinski kuhalniki so prenosni gospodinjski aparati za kuhanje in so zajeti v Direktivi 2009/142/ES. Skupaj s pokončnimi plinskimi kuhalniki predstavljajo dve osnovni izvedbi prenosnih plinskih kuhalnikov, ki so neposredno povezani s plinskimi kartušami. V nasprotju s pokončnimi plinskimi kuhalniki, ki jih sestavlja gorilniški sklop, nameščen na vrh plinske kartuše ali prostora za tako kartušo, pa namizne plinske kuhalnike sestavlja skupek gorilnikov, nameščenih na vodoravni element, v katerega je vgrajen prostor za plinsko kartušo poleg gorilnika. Prenosni namizni plinski kuhalniki imajo vedno večji delež na trgu prenosnih plinskih kuhalnikov, ki so izdelki za široko porabo in se običajno uporabljajo za družinske prostočasne dejavnosti.

| (7) | V skladu z Direktivo 2009/142/ES morajo biti naprave zasnovane in izdelane tako, da delujejo varno in ne pomenijo nevarnosti pri normalni uporabi. Poleg tega ne sme priti do nestabilnosti, motnje, loma ali obrabe, ki lahko ogrozi njihovo varnost. Deli naprav, namenjeni postavitvi v neposredno bližino tal ali drugih površin, tudi ne smejo dosegati temperatur, ki pomenijo nevarnost za okolico. |
| --- | --- |

(7)

V skladu z Direktivo 2009/142/ES morajo biti naprave zasnovane in izdelane tako, da delujejo varno in ne pomenijo nevarnosti pri normalni uporabi. Poleg tega ne sme priti do nestabilnosti, motnje, loma ali obrabe, ki lahko ogrozi njihovo varnost. Deli naprav, namenjeni postavitvi v neposredno bližino tal ali drugih površin, tudi ne smejo dosegati temperatur, ki pomenijo nevarnost za okolico.

| (8) | Standard EN 521:2006 zajema veliko različnih prenosnih gospodinjskih aparatov na utekočinjeni naftni plin, ki delujejo s tlakom uparjenega plina in so namenjeni za uporabo s kartušami za enkratno uporabo, kot aparati za kuhanje, razsvetljavo in ogrevanje. Primeri gospodinjskih aparatov za kuhanje, ki jih zajema standard, so grelne plošče, pekači in nekatere vrste žarov z izjemo žarov, ki se lahko uporabljajo v zaprtih prostorih. Standard EN 521:2006 vsebuje podrobne določbe in risbe značilnosti izdelave ter učinkovitosti v zvezi z varnostjo in gospodarno rabo energije prenosnih aparatov, zajetih v njegovo področje uporabe, vključno s preskusnimi metodami in zahtevami po informacijah. |
| --- | --- |

(8)

Standard EN 521:2006 zajema veliko različnih prenosnih gospodinjskih aparatov na utekočinjeni naftni plin, ki delujejo s tlakom uparjenega plina in so namenjeni za uporabo s kartušami za enkratno uporabo, kot aparati za kuhanje, razsvetljavo in ogrevanje. Primeri gospodinjskih aparatov za kuhanje, ki jih zajema standard, so grelne plošče, pekači in nekatere vrste žarov z izjemo žarov, ki se lahko uporabljajo v zaprtih prostorih. Standard EN 521:2006 vsebuje podrobne določbe in risbe značilnosti izdelave ter učinkovitosti v zvezi z varnostjo in gospodarno rabo energije prenosnih aparatov, zajetih v njegovo področje uporabe, vključno s preskusnimi metodami in zahtevami po informacijah.

| (9) | Standard EN 521:2006 v različnih določbah določa, da bi bilo treba preskuse za preverjanje stabilnosti, temperature itd. izvajati s posodo premera 180 mm, čeprav v preglednici A.1 (Potrebne lastnosti posod za preskuse) v Prilogi A navaja velikosti posod od 120 mm do 340 mm. Poleg tega v navodilih in opozorilih, ki se priložijo gospodinjskemu aparatu, ni navedb, ki bi uporabnika opozorile, da je dovoljeno uporabiti le posode z največjim premerom 180 mm. |
| --- | --- |

(9)

Standard EN 521:2006 v različnih določbah določa, da bi bilo treba preskuse za preverjanje stabilnosti, temperature itd. izvajati s posodo premera 180 mm, čeprav v preglednici A.1 (Potrebne lastnosti posod za preskuse) v Prilogi A navaja velikosti posod od 120 mm do 340 mm. Poleg tega v navodilih in opozorilih, ki se priložijo gospodinjskemu aparatu, ni navedb, ki bi uporabnika opozorile, da je dovoljeno uporabiti le posode z največjim premerom 180 mm.

| (10) | EN 521:2006 se običajno uporablja kot referenčni standard za preverjanje skladnosti prenosnih namiznih plinskih kuhalnikov z osnovnimi zahtevami iz Direktive 2009/142/ES. Vendar EN 521:2006 ne vsebuje določb o tveganjih v zvezi z uporabo posod s premerom več kot 180 mm za namizne plinske kuhalnike. Uporabnikov ne opozarja o nevarnosti uporabe večjih posod. Poleg tega ne vsebuje zahtev glede zasnove (tehničnih specifikacij), ki bi bile glede na stanje tehnike izvedljive, s čimer bi se preprečila uporaba večjih posod, kot takih, ki še zagotavljajo varnost pri uporabi. V prenosne namizne plinske kuhalnike na trgu ni vgrajena konstrukcijska rešitev, ki bi preprečevala tveganja pri uporabi posod velikosti več kot 180 mm, navedeni kuhalniki pa v zvezi s tem ne vsebujejo opozoril ali obvestil. Plinske kartuše namiznih plinskih kuhalnikov so temperaturno občutljivejše za uporabo velikih posod kot plinske kartuše pokončnih plinskih kuhalnikov, za katere ni poročil o nesrečah ali drugih težavah. |
| --- | --- |

(10)

EN 521:2006 se običajno uporablja kot referenčni standard za preverjanje skladnosti prenosnih namiznih plinskih kuhalnikov z osnovnimi zahtevami iz Direktive 2009/142/ES. Vendar EN 521:2006 ne vsebuje določb o tveganjih v zvezi z uporabo posod s premerom več kot 180 mm za namizne plinske kuhalnike. Uporabnikov ne opozarja o nevarnosti uporabe večjih posod. Poleg tega ne vsebuje zahtev glede zasnove (tehničnih specifikacij), ki bi bile glede na stanje tehnike izvedljive, s čimer bi se preprečila uporaba večjih posod, kot takih, ki še zagotavljajo varnost pri uporabi. V prenosne namizne plinske kuhalnike na trgu ni vgrajena konstrukcijska rešitev, ki bi preprečevala tveganja pri uporabi posod velikosti več kot 180 mm, navedeni kuhalniki pa v zvezi s tem ne vsebujejo opozoril ali obvestil. Plinske kartuše namiznih plinskih kuhalnikov so temperaturno občutljivejše za uporabo velikih posod kot plinske kartuše pokončnih plinskih kuhalnikov, za katere ni poročil o nesrečah ali drugih težavah.

| (11) | Ker ni opozoril ali konstrukcijskih specifikacij, ki bi omejili možnost uporabe prenosnih namiznih plinskih kuhalnikov s posodami velikosti več kot 180 mm, je razumno pričakovati, da potrošniki pri pripravi hrane za svojo družino lahko uporabijo večje posode. Njihovo vedenje se šteje za razumno predvidljivo in zato kot „normalna uporaba“ v smislu Direktive 2009/142/ES. Nekateri proizvajalci na lastno pobudo to prakso že upoštevajo in svojim gospodinjskim aparatom prilagajo opozorila za uporabnike o nevarnosti uporabe posod, večjih od 180 mm. |
| --- | --- |

(11)

Ker ni opozoril ali konstrukcijskih specifikacij, ki bi omejili možnost uporabe prenosnih namiznih plinskih kuhalnikov s posodami velikosti več kot 180 mm, je razumno pričakovati, da potrošniki pri pripravi hrane za svojo družino lahko uporabijo večje posode. Njihovo vedenje se šteje za razumno predvidljivo in zato kot „normalna uporaba“ v smislu Direktive 2009/142/ES. Nekateri proizvajalci na lastno pobudo to prakso že upoštevajo in svojim gospodinjskim aparatom prilagajo opozorila za uporabnike o nevarnosti uporabe posod, večjih od 180 mm.

| (12) | Iz vsebine standarda EN 521:2006 je razvidno, da ne upošteva posebnosti prenosnih namiznih plinskih kuhalnikov. Vsebuje le risbe in preskuse, ki se nanašajo na pokončne plinske kuhalnike. To odraža stanje v času priprave, saj tedaj namizni prenosni plinski kuhalniki še niso bili dani na trg. Iz tega izhaja, da je namen standarda EN 521:2006 le vključitev pokončnih plinskih kuhalnikov in ne namiznih izvedb, na katere se nanaša uradni ugovor, ki ga je vložila Nizozemska. Vendar to ni razvidno niti iz področja uporabe niti drugih določb standarda EN 521:2006. V zvezi z obsegom področja uporabe standarda EN 521:2006 zato lahko nastane zmeda med proizvajalci, priglašenimi organi in drugimi zadevnimi strankami. |
| --- | --- |

(12)

Iz vsebine standarda EN 521:2006 je razvidno, da ne upošteva posebnosti prenosnih namiznih plinskih kuhalnikov. Vsebuje le risbe in preskuse, ki se nanašajo na pokončne plinske kuhalnike. To odraža stanje v času priprave, saj tedaj namizni prenosni plinski kuhalniki še niso bili dani na trg. Iz tega izhaja, da je namen standarda EN 521:2006 le vključitev pokončnih plinskih kuhalnikov in ne namiznih izvedb, na katere se nanaša uradni ugovor, ki ga je vložila Nizozemska. Vendar to ni razvidno niti iz področja uporabe niti drugih določb standarda EN 521:2006. V zvezi z obsegom področja uporabe standarda EN 521:2006 zato lahko nastane zmeda med proizvajalci, priglašenimi organi in drugimi zadevnimi strankami.

| (13) | Na podlagi standarda EN 521:2006 in informacij, ki so jih predložili Nizozemska in druge države članice, CEN in industrija, ter po posvetovanju z delovno skupino za plinske naprave, obstaja široko soglasje, da glede na to, da EN 521:2006 ne vsebuje določb o posebnostih prenosnih namiznih plinskih kuhalnikov in povezanih tveganjih, standard ne izpolnjuje osnovnih zahtev Direktive 2009/142/ES, kar zadeva to vrsto gospodinjskih naprav. Proizvajalci prenosnih namiznih plinskih kuhalnikov bi torej morali na podlagi preverjanja med ocenjevanjem skladnosti zagotoviti skladnost svojih gospodinjskih aparatov z osnovnimi zahtevami Direktive 2009/142/ES na druge načine. Potrdila o ES-pregledu tipa za take gospodinjske aparate, ki so bila že izdana na podlagi domneve o skladnosti z Direktivo 2009/142/ES, bi bilo treba ponovno pregledati, da se preveri, ali so zadevni gospodinjski aparati skladni z osnovnimi zahtevami navedene direktive. |
| --- | --- |

(13)

Na podlagi standarda EN 521:2006 in informacij, ki so jih predložili Nizozemska in druge države članice, CEN in industrija, ter po posvetovanju z delovno skupino za plinske naprave, obstaja široko soglasje, da glede na to, da EN 521:2006 ne vsebuje določb o posebnostih prenosnih namiznih plinskih kuhalnikov in povezanih tveganjih, standard ne izpolnjuje osnovnih zahtev Direktive 2009/142/ES, kar zadeva to vrsto gospodinjskih naprav. Proizvajalci prenosnih namiznih plinskih kuhalnikov bi torej morali na podlagi preverjanja med ocenjevanjem skladnosti zagotoviti skladnost svojih gospodinjskih aparatov z osnovnimi zahtevami Direktive 2009/142/ES na druge načine. Potrdila o ES-pregledu tipa za take gospodinjske aparate, ki so bila že izdana na podlagi domneve o skladnosti z Direktivo 2009/142/ES, bi bilo treba ponovno pregledati, da se preveri, ali so zadevni gospodinjski aparati skladni z osnovnimi zahtevami navedene direktive.

| (14) | Sklicna številka standarda EN 521:2006 bi morala biti še naprej objavljena v Uradnem listu Evropske unije, saj glede njene skladnosti z osnovnimi zahtevami Direktive 2009/142/ES v zvezi z napravami, ki jih zajema njeno področje uporabe, ni bilo izpostavljenih težav. Vendar bi zaradi zagotovitve pravne varnosti v zvezi z obsegom področja uporabe standarda EN 521:2006 in torej obsegom domneve skladnosti moralo objavo spremljati opozorilo, da EN 521:2006 ne zajema prenosnih namiznih plinskih kuhalnikov – |
| --- | --- |

(14)

Sklicna številka standarda EN 521:2006 bi morala biti še naprej objavljena v Uradnem listu Evropske unije, saj glede njene skladnosti z osnovnimi zahtevami Direktive 2009/142/ES v zvezi z napravami, ki jih zajema njeno področje uporabe, ni bilo izpostavljenih težav. Vendar bi zaradi zagotovitve pravne varnosti v zvezi z obsegom področja uporabe standarda EN 521:2006 in torej obsegom domneve skladnosti moralo objavo spremljati opozorilo, da EN 521:2006 ne zajema prenosnih namiznih plinskih kuhalnikov –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

1.   Sklic na harmonizirani standard EN 521:2006 „Specifikacije za plinske aparate na utekočinjeni naftni plin – Prenosni aparati, ki delujejo s tlakom uparjenega plina“ se ne umakne iz Uradnega lista Evropske unije.

2.   Objavo sklicne številke standarda EN 521:2006 v Uradnem listu Evropske unije spremlja opozorilo, kakor je določeno v Prilogi.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 17. decembra 2015

Za Komisijo

Elżbieta BIEŃKOWSKA

Članica Komisije

---

(1)  UL L 330, 16.12.2009, str. 10.

1

(2)  UL L 316, 14.11.2012, str. 12.

2

(3)  Sporočilo Komisije v okviru izvajanja Direktive 2009/142/ES Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z napravami na plinsko gorivo (kodificirana različica) (UL C 349, 22.12.2010, str. 6).

3

---

PRILOGA

Objava naslovov harmoniziranih standardov in sklicev nanje skladno z zakonodajo Unije o harmonizaciji

| ESO (1) | Sklic in naslov harmoniziranega standarda
  (in referenčni dokument) | Sklic na nadomeščeni standard | Datum, ko preneha veljati domneva o skladnosti nadomeščenega standarda
  Opomba 1 |
| --- | --- | --- | --- |
| CEN | EN 521:2006 Specifikacije za plinske aparate na utekočinjeni naftni plin – Prenosni aparati, ki delujejo s tlakom uparjenega plina. | EN 521:1998
  Opomba 2,1 | Prenehanje veljavnosti
  (30.11.2009) |
| Opozorilo
   (2): Ta objava ne zajema prenosnih namiznih plinskih kuhalnikov (3). |

ESO (1)

Sklic in naslov harmoniziranega standarda

(in referenčni dokument)

Sklic na nadomeščeni standard

Datum, ko preneha veljati domneva o skladnosti nadomeščenega standarda

Opomba 1

CEN

EN 521:2006 Specifikacije za plinske aparate na utekočinjeni naftni plin – Prenosni aparati, ki delujejo s tlakom uparjenega plina.

EN 521:1998

Opomba 2,1

Prenehanje veljavnosti

(30.11.2009)

Opozorilo
   (2): Ta objava ne zajema prenosnih namiznih plinskih kuhalnikov (3).

---

(1)  ESO: Evropska organizacija za standardizacijo:

| — | CEN: Avenue Marnix 17, 1000, Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË tel. +32 25500811; faks +32 25500819 (http://www.cen.eu) |
| --- | --- |

—

CEN: Avenue Marnix 17, 1000, Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË tel. +32 25500811; faks +32 25500819 (http://www.cen.eu)

(2)  V skladu z Izvedbenim sklepom Komisije (EU) 2015/2414 z dne 17. decembra 2015 o omejeni objavi sklica na harmonizirani standard EN 521:2006 „Specifikacije za plinske aparate na utekočinjeni naftni plin – Prenosni aparati, ki delujejo s tlakom uparjenega plina“ v skladu z Direktivo 2009/142/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 333, 19.12.2015, str. 120) v Uradnem listu Evropske unije.

(3)  Prenosne namizne plinske kuhalnike sestavlja gorilniški sklop, nameščen na vodoravni element, v katerega je vgrajen prostor za plinsko kartušo poleg gorilnika

Opomba 1: Običajno je datum, ko preneha veljati domneva o skladnosti, datum preklica („dow“), ki ga določi Evropska organizacija za standardizacijo, vendar je treba uporabnike teh standardov opozoriti, da je v nekaterih izjemnih primerih postopek lahko drugačen.

Opomba 2.1: Novi (ali spremenjeni) standard ima enako področje uporabe kakor nadomeščeni standard. Na navedeni datum za nadomeščeni standard preneha veljati domneva o skladnosti z bistvenimi zahtevami iz Direktive.

---

| 19.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 333/124 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 333/124

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2015/2415

z dne 17. decembra 2015

o odobritvi spremenjenih pravil o porazdelitvi prometa za letališča Milano Malpensa, Milano Linate in Orio al Serio (Bergamo) v skladu s členom 19 Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta

(notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 9177)

(Besedilo v italijanskem jeziku je edino verodostojno)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. septembra 2008 o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti (1) in zlasti člena 19(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

| (1) | Komisija je 21. aprila 2015 prejela dopis z dne 21. aprila 2015, v katerem so jo italijanski organi v skladu s členom 19(3) Uredbe (ES) št. 1008/2008 obvestili o ministrski uredbi št. 395 z dne 1. oktobra 2014 o spremembi uredbe št. 15 z dne 3. marca 2000 o porazdelitvi zračnega prometa znotraj milanskega letališkega sistema, kakor je bila spremenjena (2) (v nadaljnjem besedilu: uredba Lupi). Italijanski organi so z dopisoma z dne 5. novembra 2014 in 18. marca 2015 zagotovili nadaljnje informacije o uredbi Lupi. Komisija je z dopisom z dne 5. septembra 2015 zahtevala dodatne informacije in italijanski organi so ji odgovorili z dopisom z dne 25. septembra 2015. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 21. aprila 2015 prejela dopis z dne 21. aprila 2015, v katerem so jo italijanski organi v skladu s členom 19(3) Uredbe (ES) št. 1008/2008 obvestili o ministrski uredbi št. 395 z dne 1. oktobra 2014 o spremembi uredbe št. 15 z dne 3. marca 2000 o porazdelitvi zračnega prometa znotraj milanskega letališkega sistema, kakor je bila spremenjena (2) (v nadaljnjem besedilu: uredba Lupi). Italijanski organi so z dopisoma z dne 5. novembra 2014 in 18. marca 2015 zagotovili nadaljnje informacije o uredbi Lupi. Komisija je z dopisom z dne 5. septembra 2015 zahtevala dodatne informacije in italijanski organi so ji odgovorili z dopisom z dne 25. septembra 2015.

| (2) | Milanski letališki sistem zajema letališča Malpensa, Linate in Orio al Serio (Bergamo). |
| --- | --- |

(2)

Milanski letališki sistem zajema letališča Malpensa, Linate in Orio al Serio (Bergamo).

2.   OZADJE IN OPIS UKREPA

2.1   Uredbi Bersani in Bersani 2

| (3) | Komisija je v svojem Sklepu z dne 21. decembra 2000 (3) označila pravila o porazdelitvi prometa za milanski letališki sistem, določena v uredbi ministra za infrastrukturo in promet z dne 3. marca 2000 (4) (v nadaljnjem besedilu: uredba Bersani), za skladna z Uredbo Sveta (EGS) št. 2408/92 (5). Ta uredba je bila pozneje razveljavljena in nadomeščena z Uredbo (ES) št. 1008/2008. Sklep Komisije je bil pogojen s spremembo teh pravil, o čemer so jo italijanski organi obvestili z dopisom z dne 4. decembra 2000. Sprememba je bila uvedena z uredbo ministra za infrastrukturo in promet z dne 5. januarja 2001 (6) (v nadaljnjem besedilu: uredba Bersani 2). |
| --- | --- |

(3)

Komisija je v svojem Sklepu z dne 21. decembra 2000 (3) označila pravila o porazdelitvi prometa za milanski letališki sistem, določena v uredbi ministra za infrastrukturo in promet z dne 3. marca 2000 (4) (v nadaljnjem besedilu: uredba Bersani), za skladna z Uredbo Sveta (EGS) št. 2408/92 (5). Ta uredba je bila pozneje razveljavljena in nadomeščena z Uredbo (ES) št. 1008/2008. Sklep Komisije je bil pogojen s spremembo teh pravil, o čemer so jo italijanski organi obvestili z dopisom z dne 4. decembra 2000. Sprememba je bila uvedena z uredbo ministra za infrastrukturo in promet z dne 5. januarja 2001 (6) (v nadaljnjem besedilu: uredba Bersani 2).

| (4) | Namen uredb Bersani in Bersani 2 je bil zagotoviti, da se v celoti uresniči razvojni potencial letališča Milano Malpensa kot mednarodnega vozlišča, hkrati pa sta letališče Milano Linate opisovali kot letališče za prevoz od točke do točke. Zato sta uredbi Bersani in Bersani 2 vsebovali več določb; zlasti sta na letališču Milano Linate uvedli omejitve števila dnevnih povratnih letov na letališča EU, določene na podlagi obsega potniškega prometa, kot sledi:






  — | en dnevni povratni let na prevoznika za proge s prometom med 350 000 in 700 000 potnikov, |
| --- | --- | --- |

(4)

Namen uredb Bersani in Bersani 2 je bil zagotoviti, da se v celoti uresniči razvojni potencial letališča Milano Malpensa kot mednarodnega vozlišča, hkrati pa sta letališče Milano Linate opisovali kot letališče za prevoz od točke do točke. Zato sta uredbi Bersani in Bersani 2 vsebovali več določb; zlasti sta na letališču Milano Linate uvedli omejitve števila dnevnih povratnih letov na letališča EU, določene na podlagi obsega potniškega prometa, kot sledi:

—

en dnevni povratni let na prevoznika za proge s prometom med 350 000 in 700 000 potnikov,

| — | dva dnevna povratna leta na prevoznika za proge s prometom med 700 000 in 1 400 000 potnikov, |
| --- | --- |

—

dva dnevna povratna leta na prevoznika za proge s prometom med 700 000 in 1 400 000 potnikov,

| — | tri dnevne povratne lete na prevoznika za proge s prometom med 1 400 000 in 2 800 000 potnikov, |
| --- | --- |

—

tri dnevne povratne lete na prevoznika za proge s prometom med 1 400 000 in 2 800 000 potnikov,

| — | brez omejitev za proge s prometom nad 2 800 000 potnikov. |
| --- | --- |

—

brez omejitev za proge s prometom nad 2 800 000 potnikov.

| (5) | Z letališča Linate lahko prevozniki Skupnosti v skladu z zgoraj navedenim režimom opravljajo dnevni povratni let v dveh slotih v letališke sisteme ali na posamezna letališča, ki se nahajajo v regijah iz „cilja 1“, ki so v koledarskem letu 1999 zabeležila obseg potniškega prometa, manjši od 350 000 enot v milanskem letališkem sistemu. |
| --- | --- |

(5)

Z letališča Linate lahko prevozniki Skupnosti v skladu z zgoraj navedenim režimom opravljajo dnevni povratni let v dveh slotih v letališke sisteme ali na posamezna letališča, ki se nahajajo v regijah iz „cilja 1“, ki so v koledarskem letu 1999 zabeležila obseg potniškega prometa, manjši od 350 000 enot v milanskem letališkem sistemu.

| (6) | Uredba Bersani 2 določa, da bodo vse evropske prestolnice z letališčem Linate povezane z vsaj enim povratnim letom na dan in da bodo letališča Skupnosti, ki so leta 1999 zabeležila letni promet, večji od 40 milijonov potnikov, z letališčem Linate povezana z vsaj dvema povratnima letoma na dan. |
| --- | --- |

(6)

Uredba Bersani 2 določa, da bodo vse evropske prestolnice z letališčem Linate povezane z vsaj enim povratnim letom na dan in da bodo letališča Skupnosti, ki so leta 1999 zabeležila letni promet, večji od 40 milijonov potnikov, z letališčem Linate povezana z vsaj dvema povratnima letoma na dan.

| (7) | Uredbi Bersani in Bersani 2 sta letališče Milano Linate omejili na letala z enim prehodom, namenjena izvajanju rednih povezav od točke do točke samo znotraj EU. |
| --- | --- |

(7)

Uredbi Bersani in Bersani 2 sta letališče Milano Linate omejili na letala z enim prehodom, namenjena izvajanju rednih povezav od točke do točke samo znotraj EU.

2.2   Uredba Lupi

| (8) | Uredba Lupi spreminja uredbi Bersani in Bersani 2 in odpravlja vse omejitve števila dnevnih povratnih letov na letališča EU, določene na podlagi obsega potniškega prometa, ki so bile uvedene za letališče Milano Linate. Druge omejitve za letališče Milano Linate (letala z enim prehodom, redne povezave od točke do točke znotraj EU) veljajo še naprej. |
| --- | --- |

(8)

Uredba Lupi spreminja uredbi Bersani in Bersani 2 in odpravlja vse omejitve števila dnevnih povratnih letov na letališča EU, določene na podlagi obsega potniškega prometa, ki so bile uvedene za letališče Milano Linate. Druge omejitve za letališče Milano Linate (letala z enim prehodom, redne povezave od točke do točke znotraj EU) veljajo še naprej.

| (9) | Italijanski organi so pojasnili, da je bil razlog za to spremembo dejstvo, da je bilo treba odpraviti omejitve, ki so temeljile na zastarelih merilih, ki niso več ustrezna, in da bi prevoznikom, ki imajo slote na letališču Milano Linate, omogočili, da jih uporabljajo karseda učinkovito. S tem bi morala italijanski in evropski letališki sistem postati učinkovitejša tako za podjetja kot za potnike. |
| --- | --- |

(9)

Italijanski organi so pojasnili, da je bil razlog za to spremembo dejstvo, da je bilo treba odpraviti omejitve, ki so temeljile na zastarelih merilih, ki niso več ustrezna, in da bi prevoznikom, ki imajo slote na letališču Milano Linate, omogočili, da jih uporabljajo karseda učinkovito. S tem bi morala italijanski in evropski letališki sistem postati učinkovitejša tako za podjetja kot za potnike.

| (10) | Uredba Lupi (ministrska uredba št. 395) je bila podpisana 1. oktobra in objavljena 11. oktobra 2014, tik pred začetkom zimskega prometnega obdobja 2014–2015 Mednarodnega združenja letalskih prevoznikov (IATA), ki se je začelo 26. oktobra 2014. Uredba Lupi velja od začetka zimskega prometnega obdobja 2014/2015. |
| --- | --- |

(10)

Uredba Lupi (ministrska uredba št. 395) je bila podpisana 1. oktobra in objavljena 11. oktobra 2014, tik pred začetkom zimskega prometnega obdobja 2014–2015 Mednarodnega združenja letalskih prevoznikov (IATA), ki se je začelo 26. oktobra 2014. Uredba Lupi velja od začetka zimskega prometnega obdobja 2014/2015.

| (11) | Italija se pred sprejetjem uredbe Lupi ni posvetovala z zainteresiranimi stranmi. |
| --- | --- |

(11)

Italija se pred sprejetjem uredbe Lupi ni posvetovala z zainteresiranimi stranmi.

3.   PRIPOMBE, KI SO JIH KOMISIJI PREDLOŽILE ZAINTERESIRANE STRANI

| (12) | Komisija je v Uradnem listu Evropske unije
   (7) objavila povzetek spremenjenih pravil o porazdelitvi prometa, o katerih so jo uradno obvestili italijanski organi, in zainteresirane strani pozvala, naj podajo svoje pripombe. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je v Uradnem listu Evropske unije
   (7) objavila povzetek spremenjenih pravil o porazdelitvi prometa, o katerih so jo uradno obvestili italijanski organi, in zainteresirane strani pozvala, naj podajo svoje pripombe.

| (13) | Komisija je prejela pripombe dveh zainteresiranih strani, ki sta želeli ostati anonimni. Komisija je italijanskim organom poslala povzetek pripomb, da bi lahko ti nanje podali svoje pripombe. |
| --- | --- |

(13)

Komisija je prejela pripombe dveh zainteresiranih strani, ki sta želeli ostati anonimni. Komisija je italijanskim organom poslala povzetek pripomb, da bi lahko ti nanje podali svoje pripombe.

3.1   Prva zainteresirana stran

| (14) | Prva zainteresirana stran je navedla, da se italijanski organi pred sprejetjem spremenjenih pravil o porazdelitvi prometa niso posvetovali z vsemi zadevnimi letalskimi prevozniki ali letališči. Posledično so po navedbah iste zainteresirane strani lahko le nekateri letalski prevozniki, ki so bili o prihajajočih spremembah obveščeni, izkoristili prožnost, ki jo je uvedla nova uredba, in pravočasno sprejeli ustrezne načrte za začetek zimskega prometnega obdobja 2014/2015. |
| --- | --- |

(14)

Prva zainteresirana stran je navedla, da se italijanski organi pred sprejetjem spremenjenih pravil o porazdelitvi prometa niso posvetovali z vsemi zadevnimi letalskimi prevozniki ali letališči. Posledično so po navedbah iste zainteresirane strani lahko le nekateri letalski prevozniki, ki so bili o prihajajočih spremembah obveščeni, izkoristili prožnost, ki jo je uvedla nova uredba, in pravočasno sprejeli ustrezne načrte za začetek zimskega prometnega obdobja 2014/2015.

| (15) | Prva zainteresirana stran je izpostavila tudi, da italijanski organi niso spoštovali svoje obveznosti iz Uredbe (ES) št. 1008/2008, da pravil o porazdelitvi prometa ne bodo začeli uporabljati pred odobritvijo Komisije. |
| --- | --- |

(15)

Prva zainteresirana stran je izpostavila tudi, da italijanski organi niso spoštovali svoje obveznosti iz Uredbe (ES) št. 1008/2008, da pravil o porazdelitvi prometa ne bodo začeli uporabljati pred odobritvijo Komisije.

| (16) | Poleg tega je prva zainteresirana stran sprožila tudi vprašanje dodelitve slotov na letališču Milano Linate. |
| --- | --- |

(16)

Poleg tega je prva zainteresirana stran sprožila tudi vprašanje dodelitve slotov na letališču Milano Linate.

3.2   Druga zainteresirana stran

| (17) | Druga zainteresirana stran je navedla, da je čas sprejetja uredbe Lupi nekaterim letalskim prevoznikom omogočil uvedbo novih prog z letališča Linate s takojšnjim učinkom brez ustreznega posvetovanja z drugimi letalskimi prevozniki, ki uporabljajo letališče Linate, ali še preden so bili o tem obveščeni. |
| --- | --- |

(17)

Druga zainteresirana stran je navedla, da je čas sprejetja uredbe Lupi nekaterim letalskim prevoznikom omogočil uvedbo novih prog z letališča Linate s takojšnjim učinkom brez ustreznega posvetovanja z drugimi letalskimi prevozniki, ki uporabljajo letališče Linate, ali še preden so bili o tem obveščeni.

| (18) | Druga zainteresirana stran je izpostavila tudi, da je bila Komisija o uredbi Lupi uradno obveščena več kot 7 mesecev po njenem sprejetju. |
| --- | --- |

(18)

Druga zainteresirana stran je izpostavila tudi, da je bila Komisija o uredbi Lupi uradno obveščena več kot 7 mesecev po njenem sprejetju.

| (19) | Poleg tega druga zainteresirana stran meni, da uredba Lupi prinaša posebno ugodnost družbam Etihad, Alitalia in njenim European Equity Partners, saj ima Alitalia veliko večino slotov, ter da bo uredba Lupi verjetno resno izkrivila konkurenco v korist Alitalie. Druga zainteresirana stran je Komisijo pozvala, naj uredbo Lupi nemudoma razveljavi. |
| --- | --- |

(19)

Poleg tega druga zainteresirana stran meni, da uredba Lupi prinaša posebno ugodnost družbam Etihad, Alitalia in njenim European Equity Partners, saj ima Alitalia veliko večino slotov, ter da bo uredba Lupi verjetno resno izkrivila konkurenco v korist Alitalie. Druga zainteresirana stran je Komisijo pozvala, naj uredbo Lupi nemudoma razveljavi.

4.   DOLOČBE ČLENA 19 UREDBE ŠT. 1008/2008

| (20) | Člen 19(2) Uredbe (ES) št. 1008/2008 določa, da država članica lahko po posvetovanju z zadevnimi zainteresiranimi stranmi brez diskriminacije določenih letališč v Skupnosti in ne glede na državljanstvo ali identiteto letalskega prevoznika ureja porazdelitev zračnega prometa med letališči, ki služijo istemu mestu ali somestju. V istem odstavku so navedeni posebni pogoji za porazdelitev prometa. |
| --- | --- |

(20)

Člen 19(2) Uredbe (ES) št. 1008/2008 določa, da država članica lahko po posvetovanju z zadevnimi zainteresiranimi stranmi brez diskriminacije določenih letališč v Skupnosti in ne glede na državljanstvo ali identiteto letalskega prevoznika ureja porazdelitev zračnega prometa med letališči, ki služijo istemu mestu ali somestju. V istem odstavku so navedeni posebni pogoji za porazdelitev prometa.

| (21) | Člen 19(3) Uredbe (ES) št. 1008/2008 določa, da zadevna država članica Komisijo obvesti o svojih namenih glede urejanja porazdelitve zračnega prometa ali glede spreminjanja veljavnih pravil o porazdelitvi prometa. Prav tako določa, da Komisija preuči uporabo člena 19(2) ter v šestih mesecih po prejemu obvestila države članice in potem, ko je za mnenje zaprosila odbor iz člena 25 Uredbe (ES) št. 1008/2008, odloči, ali država članica lahko uporabi ukrepe. Poleg tega mora Komisija svojo odločitev objaviti v Uradnem listu Evropske unije, ukrepi pa se ne uporabljajo pred objavo odobritve Komisije. |
| --- | --- |

(21)

Člen 19(3) Uredbe (ES) št. 1008/2008 določa, da zadevna država članica Komisijo obvesti o svojih namenih glede urejanja porazdelitve zračnega prometa ali glede spreminjanja veljavnih pravil o porazdelitvi prometa. Prav tako določa, da Komisija preuči uporabo člena 19(2) ter v šestih mesecih po prejemu obvestila države članice in potem, ko je za mnenje zaprosila odbor iz člena 25 Uredbe (ES) št. 1008/2008, odloči, ali država članica lahko uporabi ukrepe. Poleg tega mora Komisija svojo odločitev objaviti v Uradnem listu Evropske unije, ukrepi pa se ne uporabljajo pred objavo odobritve Komisije.

5.   OCENA

| (22) | Uredba Lupi spreminja pravila o porazdelitvi prometa za milanski letališki sistem, saj za letališče Linate odpravlja omejitve števila dnevnih povratnih letov na letališča EU, določene na podlagi obsega potniškega prometa. Zato uredba pomeni spremembo obstoječih pravil o porazdelitvi prometa v smislu člena 19(3) Uredbe (ES) št. 1008/2008. |
| --- | --- |

(22)

Uredba Lupi spreminja pravila o porazdelitvi prometa za milanski letališki sistem, saj za letališče Linate odpravlja omejitve števila dnevnih povratnih letov na letališča EU, določene na podlagi obsega potniškega prometa. Zato uredba pomeni spremembo obstoječih pravil o porazdelitvi prometa v smislu člena 19(3) Uredbe (ES) št. 1008/2008.

| (23) | Italijanski organi menijo, da uredba Lupi ne pomeni spremembe obstoječih pravil o porazdelitvi prometa, saj namen uredbe Lupi ni bil spreminjanje zračnega prometa v milanskem letališkem sistemu. Uredba Lupi le odstranjuje omejitev opravljanja storitev. |
| --- | --- |

(23)

Italijanski organi menijo, da uredba Lupi ne pomeni spremembe obstoječih pravil o porazdelitvi prometa, saj namen uredbe Lupi ni bil spreminjanje zračnega prometa v milanskem letališkem sistemu. Uredba Lupi le odstranjuje omejitev opravljanja storitev.

| (24) | Komisija se s tem argumentom ne strinja. Omejitve števila dnevnih povratnih letov na letališča EU, določene na podlagi obsega potniškega prometa, so del pravila o porazdelitvi prometa, s katerim so se zračni prevozi zunaj omejitev dodelili drugemu letališču v milanskem letališkem prostoru. Komisija je to pravilo o porazdelitvi prometa odobrila leta 2000. Odstranitev enega elementa tega pravila o porazdelitvi zato predstavlja spremembo navedenega pravila. |
| --- | --- |

(24)

Komisija se s tem argumentom ne strinja. Omejitve števila dnevnih povratnih letov na letališča EU, določene na podlagi obsega potniškega prometa, so del pravila o porazdelitvi prometa, s katerim so se zračni prevozi zunaj omejitev dodelili drugemu letališču v milanskem letališkem prostoru. Komisija je to pravilo o porazdelitvi prometa odobrila leta 2000. Odstranitev enega elementa tega pravila o porazdelitvi zato predstavlja spremembo navedenega pravila.

| (25) | Italijanski organi se pred sprejetjem uredbe Lupi niso posvetovali z zainteresiranimi stranmi. Zato niso izpolnili obveznosti, da morajo to storiti, ki je določena v členu 19(2) Uredbe (ES) št. 1008/2008. |
| --- | --- |

(25)

Italijanski organi se pred sprejetjem uredbe Lupi niso posvetovali z zainteresiranimi stranmi. Zato niso izpolnili obveznosti, da morajo to storiti, ki je določena v členu 19(2) Uredbe (ES) št. 1008/2008.

| (26) | Italijanski organi menijo, da se jim ni bilo treba posvetovati z zainteresiranimi tretjimi osebami, saj člen 19(2) Uredbe (ES) št. 1008/2008 posvetovanje z zainteresiranimi stranmi zahteva le, kadar država članica namerava „urejati“ promet, tj. pred uvedbo pravila o porazdelitvi prometa, ne pa v primeru njegove spremembe. Komisija se s to utemeljitvijo ne strinja. Sprememba pravila o porazdelitvi prometa pomeni, da je navedeno pravilo po spremembi drugačno od tistega, ki je veljalo prej. Ob upoštevanju načel iz člena 19, se taka (namerna) sprememba v pravnem položaju bistveno ne razlikuje od spremembe z uvedbo novega pravila. Ravno na tej spremembi pravnega položaja temelji dolžnost nacionalnih organov, da se posvetujejo z zainteresiranimi stranmi, prav tako pa tudi njihova dolžnost, da o primeru uradno obvestijo Komisijo. Zato je treba izraz „ureja“ v členu 19(2) razumeti tako, da vsebuje tudi spremembo pravil o porazdelitvi prometa. |
| --- | --- |

(26)

Italijanski organi menijo, da se jim ni bilo treba posvetovati z zainteresiranimi tretjimi osebami, saj člen 19(2) Uredbe (ES) št. 1008/2008 posvetovanje z zainteresiranimi stranmi zahteva le, kadar država članica namerava „urejati“ promet, tj. pred uvedbo pravila o porazdelitvi prometa, ne pa v primeru njegove spremembe. Komisija se s to utemeljitvijo ne strinja. Sprememba pravila o porazdelitvi prometa pomeni, da je navedeno pravilo po spremembi drugačno od tistega, ki je veljalo prej. Ob upoštevanju načel iz člena 19, se taka (namerna) sprememba v pravnem položaju bistveno ne razlikuje od spremembe z uvedbo novega pravila. Ravno na tej spremembi pravnega položaja temelji dolžnost nacionalnih organov, da se posvetujejo z zainteresiranimi stranmi, prav tako pa tudi njihova dolžnost, da o primeru uradno obvestijo Komisijo. Zato je treba izraz „ureja“ v členu 19(2) razumeti tako, da vsebuje tudi spremembo pravil o porazdelitvi prometa.

| (27) | Italijanski organi trdijo, da posvetovanje ni bilo potrebno z vsebinskega vidika, saj je uredba Lupi vsem letalskim prevoznikom, ki imajo slote na letališču Linate, prinesla enake koristi. Komisija ugotavlja, da ta argument prehiteva morebitne zaključke, do katerih lahko pridejo zainteresirane strani na podlagi opažanj. Po definiciji ne more izključiti obveznosti Italije za predhodno posvetovanje z zainteresiranimi stranmi, tj. preden sprejme kakršne koli ugotovitve. |
| --- | --- |

(27)

Italijanski organi trdijo, da posvetovanje ni bilo potrebno z vsebinskega vidika, saj je uredba Lupi vsem letalskim prevoznikom, ki imajo slote na letališču Linate, prinesla enake koristi. Komisija ugotavlja, da ta argument prehiteva morebitne zaključke, do katerih lahko pridejo zainteresirane strani na podlagi opažanj. Po definiciji ne more izključiti obveznosti Italije za predhodno posvetovanje z zainteresiranimi stranmi, tj. preden sprejme kakršne koli ugotovitve.

| (28) | Italijanski organi so navedli, da so posvetovanje pripravljeni izvesti zdaj. Zaradi jasnosti pa je treba poudariti, da bi moral takemu posvetovanju slediti nov akt, ki bi bil pripravljen v luči predloženih opažanj. Tak nov akt bi bil nujen tudi, če bi po posvetovanju italijanske oblasti še naprej menile, da je pravilo, kakor je bilo spremenjeno z uredbo Lupi, ustrezno. |
| --- | --- |

(28)

Italijanski organi so navedli, da so posvetovanje pripravljeni izvesti zdaj. Zaradi jasnosti pa je treba poudariti, da bi moral takemu posvetovanju slediti nov akt, ki bi bil pripravljen v luči predloženih opažanj. Tak nov akt bi bil nujen tudi, če bi po posvetovanju italijanske oblasti še naprej menile, da je pravilo, kakor je bilo spremenjeno z uredbo Lupi, ustrezno.

6.   UGOTOVITEV

| (29) | V nasprotju s členom 19(2) Uredbe (ES) št. 1008/2008 se italijanski organi pred spremembo pravil o porazdelitvi prometa za milanski letališki sistem niso posvetovali z zainteresiranimi stranmi. |
| --- | --- |

(29)

V nasprotju s členom 19(2) Uredbe (ES) št. 1008/2008 se italijanski organi pred spremembo pravil o porazdelitvi prometa za milanski letališki sistem niso posvetovali z zainteresiranimi stranmi.

| (30) | Ukrepi, določeni v ministrski uredbi št. 395 z dne 1. oktobra 2014 o spremembi uredbe št. 15 z dne 3. marca 2000 o porazdelitvi zračnega prometa znotraj milanskega letališkega sistema, kakor je bila spremenjena, o kateri je bila Komisija uradno obveščena 21. aprila 2015, se zato ne morejo odobriti. |
| --- | --- |

(30)

Ukrepi, določeni v ministrski uredbi št. 395 z dne 1. oktobra 2014 o spremembi uredbe št. 15 z dne 3. marca 2000 o porazdelitvi zračnega prometa znotraj milanskega letališkega sistema, kakor je bila spremenjena, o kateri je bila Komisija uradno obveščena 21. aprila 2015, se zato ne morejo odobriti.

| (31) | Ta sklep je v skladu z mnenjem odbora iz člena 25 Uredbe (ES) št. 1008/2008. |
| --- | --- |

(31)

Ta sklep je v skladu z mnenjem odbora iz člena 25 Uredbe (ES) št. 1008/2008.

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Odobritev ukrepov, določenih v ministrski uredbi št. 395 z dne 1. oktobra 2014 o spremembi uredbe št. 15 z dne 3. marca 2000 o porazdelitvi zračnega prometa znotraj milanskega letališkega sistema, o kateri je bila Komisija uradno obveščena 21. aprila 2015, se zavrne.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na Republiko Italijo.

V Bruslju, 17. decembra 2015

Za Komisijo

Violeta BULC

Članica Komisije

---

(1)  UL L 293, 31.10.2008, str. 3.

1

(2)  Uradni list Italijanske republike (Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana) št. 237 z dne 11. oktobra 2014.

2

Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana

(3)  UL L 58, 28.2.2001, str. 29.

3

(4)  Uradni list Italijanske republike (Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana) št. 60 z dne 13. marca 2000.

4

Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana

(5)  Uredba Sveta (EGS) št. 2408/92 z dne 23. julija 1992 o dostopu letalskih prevoznikov Skupnosti do letalskih prog znotraj Skupnosti (UL L 240, 24.8.1992, str. 8). Glede te razveljavitve glej člen 27 Uredbe (ES) št. 1008/2008.

5

(6)  Uradni list Italijanske republike (Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana) št. 14 z dne 18. januarja 2001.

6

Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana

(7)  UL C 183, 4.6.2015, str. 4.

7

---

| 19.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 333/128 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 333/128

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2015/2416

z dne 17. decembra 2015

o priznanju nekaterih območij Združenih držav Amerike kot nenapadenih z Agrilus planipennis Fairmaire

(notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 9185)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/29/ES z dne 8. maja 2000 o varstvenih ukrepih proti vnosu organizmov, škodljivih za rastline ali rastlinske proizvode, v Skupnost in proti njihovemu širjenju v Skupnosti (1), ter zlasti točk 2.3, 2.4 in 2.5 oddelka I dela A Priloge IV k Direktivi,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Točke 2.3, 2.4 in 2.5 oddelka I dela A Priloge IV k Direktivi 2000/29/ES določajo posebne zahteve za vnos v Unijo nekaterih rastlinskih proizvodov in drugih predmetov s poreklom iz nekaterih držav. Ena od navedenih posebnih zahtev je zahteva po uradni izjavi, da navedeni rastlinski proizvodi in drugi predmeti izvirajo iz območja, ki je priznano kot nenapadeno z Agrilus planipennis Fairmaire. |
| --- | --- |

(1)

Točke 2.3, 2.4 in 2.5 oddelka I dela A Priloge IV k Direktivi 2000/29/ES določajo posebne zahteve za vnos v Unijo nekaterih rastlinskih proizvodov in drugih predmetov s poreklom iz nekaterih držav. Ena od navedenih posebnih zahtev je zahteva po uradni izjavi, da navedeni rastlinski proizvodi in drugi predmeti izvirajo iz območja, ki je priznano kot nenapadeno z Agrilus planipennis Fairmaire.

| (2) | Združene države Amerike so zahtevale priznanje nekaterih območjih svojega ozemlja kot nenapadenih z Agrilus planipennis Fairmaire v skladu s točkami 2.3, 2.4 in 2.5 oddelka I dela A Priloge IV k Direktivi 2000/29/ES. |
| --- | --- |

(2)

Združene države Amerike so zahtevale priznanje nekaterih območjih svojega ozemlja kot nenapadenih z Agrilus planipennis Fairmaire v skladu s točkami 2.3, 2.4 in 2.5 oddelka I dela A Priloge IV k Direktivi 2000/29/ES.

| (3) | Iz uradnih informacij, ki so jih predložile Združene države Amerike, je razvidno, da so nekatera območja njenega ozemlja nenapadena z Agrilus planipennis Fairmaire. Navedena območja Združenih držav Amerike bi bilo zato treba priznati kot nenapadena z navedenim škodljivim organizmom. |
| --- | --- |

(3)

Iz uradnih informacij, ki so jih predložile Združene države Amerike, je razvidno, da so nekatera območja njenega ozemlja nenapadena z Agrilus planipennis Fairmaire. Navedena območja Združenih držav Amerike bi bilo zato treba priznati kot nenapadena z navedenim škodljivim organizmom.

| (4) | Zaradi nadaljnjega širjenja Agrilus planipennis Fairmaire v Združenih državah Amerike je priznanje zadevnih območij kot nenapadenih z Agrilus planipennis Fairmaire primerno omejiti na določeno obdobje. |
| --- | --- |

(4)

Zaradi nadaljnjega širjenja Agrilus planipennis Fairmaire v Združenih državah Amerike je priznanje zadevnih območij kot nenapadenih z Agrilus planipennis Fairmaire primerno omejiti na določeno obdobje.

| (5) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Priznanje

Za namene točk 2.3, 2.4 in 2.5 oddelka I dela A Priloge IV k Direktivi 2000/29/ES se območja Združenih držav Amerike iz Priloge k temu sklepu priznajo kot nenapadena z Agrilus planipennis Fairmaire.

Člen 2

Prenehanje veljavnosti

Ta sklep preneha veljati 31. decembra 2017.

Člen 3

Naslovniki

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 17. decembra 2015

Za Komisijo

Vytenis ANDRIUKAITIS

Član Komisije

---

(1)  UL L 169, 10.7.2000, str. 1.

1

---

PRILOGA

SEZNAM OBMOČIJ, KOT SO NAVEDENA V ČLENU 1

| 1. | Zvezne države, ki so nenapadene z Agrilus planipennis Fairmaire







  Aljaska
  Arizona
  Kalifornija
  Florida
  Havaji
  Idaho
  Mississippi
  Montana
  Nevada | Nova Mehika
  Severna Dakota
  Oklahoma
  Oregon
  Južna Dakota
  Utah
  Washington
  Wyoming |
| --- | --- | --- |

1.

Zvezne države, ki so nenapadene z Agrilus planipennis Fairmaire

Aljaska

Arizona

Kalifornija

Florida

Havaji

Idaho

Mississippi

Montana

Nevada

Nova Mehika

Severna Dakota

Oklahoma

Oregon

Južna Dakota

Utah

Washington

Wyoming

| 2. | Okrožja, ki so nenapadena z Agrilus planipennis Fairmaire







  (a) | Okrožja v Alabami:







  Autauga
  Baldwin
  Barbour
  Bibb
  Blount
  Bullock
  Butler
  Calhoun
  Chambers
  Chilton
  Choctaw
  Clarke
  Clay
  Coffee
  Colbert
  Conecuh
  Coosa
  Covington
  Crenshaw
  Cullman
  Dale
  Dallas | DeKalb
  Elmore
  Escambia
  Etowah
  Fayette
  Franklin
  Geneva
  Greene
  Hale
  Henry
  Houston
  Jefferson
  Lamar
  Lawrence
  Lee
  Lowndes
  Macon
  Marengo
  Marion
  Marshall
  Mobile
  Monroe |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Okrožja, ki so nenapadena z Agrilus planipennis Fairmaire

(a)

Okrožja v Alabami:

Autauga

Baldwin

Barbour

Bibb

Blount

Bullock

Butler

Calhoun

Chambers

Chilton

Choctaw

Clarke

Clay

Coffee

Colbert

Conecuh

Coosa

Covington

Crenshaw

Cullman

Dale

Dallas

DeKalb

Elmore

Escambia

Etowah

Fayette

Franklin

Geneva

Greene

Hale

Henry

Houston

Jefferson

Lamar

Lawrence

Lee

Lowndes

Macon

Marengo

Marion

Marshall

Mobile

Monroe

| Montgomery
  Morgan
  Perry
  Pickens
  Pike
  Russell
  Shelby
  St. Clair | Sumter
  Talladega
  Tallapoosa
  Tuscaloosa
  Walker
  Washington
  Wilcox
  Winston |
| --- | --- |

Montgomery

Morgan

Perry

Pickens

Pike

Russell

Shelby

St. Clair

Sumter

Talladega

Tallapoosa

Tuscaloosa

Walker

Washington

Wilcox

Winston

| (b) | Okrožja v Arkansasu:







  Baxter
  Benton
  Boone
  Carroll
  Clay
  Cleburne
  Conway
  Craighead
  Crawford
  Crittenden
  Cross
  Faulkner
  Franklin
  Fulton
  Greene
  Independence
  Izard
  Jackson
  Johnson
  Lawrence
  Lee
  Logan | Madison
  Marion
  Mississippi
  Monroe
  Newton
  Phillips
  Poinsett
  Polk
  Pope
  Prairie
  Randolph
  St. Francis
  Scott
  Searcy
  Sebastian
  Sharp
  Stone
  Van Buren
  Washington
  White
  Woodruff |
| --- | --- | --- |

(b)

Okrožja v Arkansasu:

Baxter

Benton

Boone

Carroll

Clay

Cleburne

Conway

Craighead

Crawford

Crittenden

Cross

Faulkner

Franklin

Fulton

Greene

Independence

Izard

Jackson

Johnson

Lawrence

Lee

Logan

Madison

Marion

Mississippi

Monroe

Newton

Phillips

Poinsett

Polk

Pope

Prairie

Randolph

St. Francis

Scott

Searcy

Sebastian

Sharp

Stone

Van Buren

Washington

White

Woodruff

| (c) | Okrožja v Koloradu:







  Alamosa
  Arapahoe
  Archuleta
  Baca
  Bent | Broomfield
  Chaffee
  Cheyenne
  Clear Creek
  Conejos |
| --- | --- | --- |

(c)

Okrožja v Koloradu:

Alamosa

Arapahoe

Archuleta

Baca

Bent

Broomfield

Chaffee

Cheyenne

Clear Creek

Conejos

| Costilla
  Crowley
  Custer
  Delta
  Denver
  Dolores
  Douglas
  Eagle
  El Paso
  Elbert
  Fremont
  Garfield
  Gunnison
  Hinsdale
  Huerfano
  Jackson
  Kiowa
  Kit Carson
  La Plata
  Lake
  Las Animas
  Lincoln
  Logan
  Mesa | Mineral
  Moffat
  Montezuma
  Montrose
  Morgan
  Otero
  Ouray
  Park
  Phillips
  Pitkin
  Prowers
  Pueblo
  Rio Blanco
  Rio Grande
  Routt
  Saguache
  San Juan
  San Miguel
  Sedgwick
  Summit
  Teller
  Washington
  Yuma |
| --- | --- |

Costilla

Crowley

Custer

Delta

Denver

Dolores

Douglas

Eagle

El Paso

Elbert

Fremont

Garfield

Gunnison

Hinsdale

Huerfano

Jackson

Kiowa

Kit Carson

La Plata

Lake

Las Animas

Lincoln

Logan

Mesa

Mineral

Moffat

Montezuma

Montrose

Morgan

Otero

Ouray

Park

Phillips

Pitkin

Prowers

Pueblo

Rio Blanco

Rio Grande

Routt

Saguache

San Juan

San Miguel

Sedgwick

Summit

Teller

Washington

Yuma

| (d) | Okrožja v Georgii:







  Appling
  Atkinson
  Bacon
  Baker
  Baldwin
  Ben Hill
  Berrien
  Bibb
  Bleckley
  Brantley
  Brooks
  Bryan | Bulloch
  Burke
  Calhoun
  Camden
  Candler
  Charlton
  Chatham
  Chattahoochee
  Clay
  Clinch
  Coffee
  Colquitt |
| --- | --- | --- |

(d)

Okrožja v Georgii:

Appling

Atkinson

Bacon

Baker

Baldwin

Ben Hill

Berrien

Bibb

Bleckley

Brantley

Brooks

Bryan

Bulloch

Burke

Calhoun

Camden

Candler

Charlton

Chatham

Chattahoochee

Clay

Clinch

Coffee

Colquitt

| Columbia
  Cook
  Crawford
  Crisp
  Decatur
  Dodge
  Dooly
  Dougherty
  Early
  Echols
  Effingham
  Emanuel
  Evans
  Glascock
  Glynn
  Grady
  Hancock
  Harris
  Houston
  Irwin
  Jeff Davis
  Jefferson
  Jenkins
  Johnson
  Jones
  Lanier
  Laurens
  Lee
  Liberty
  Lincoln
  Long
  Lowndes
  Macon
  Marion
  McDuffie
  McIntosh
  Miller | Mitchell
  Montgomery
  Morgan
  Muscogee
  Peach
  Pierce
  Pulaski
  Quitman
  Randolph
  Richmond
  Schley
  Seminole
  Stewart
  Sumter
  Talbot
  Taliaferro
  Tattnall
  Taylor
  Telfair
  Terrell
  Thomas
  Tift
  Toombs
  Treutlen
  Turner
  Twiggs
  Upson
  Ware
  Warren
  Washington
  Wayne
  Webster
  Wheeler
  Wilcox
  Wilkinson
  Worth |
| --- | --- |

Columbia

Cook

Crawford

Crisp

Decatur

Dodge

Dooly

Dougherty

Early

Echols

Effingham

Emanuel

Evans

Glascock

Glynn

Grady

Hancock

Harris

Houston

Irwin

Jeff Davis

Jefferson

Jenkins

Johnson

Jones

Lanier

Laurens

Lee

Liberty

Lincoln

Long

Lowndes

Macon

Marion

McDuffie

McIntosh

Miller

Mitchell

Montgomery

Morgan

Muscogee

Peach

Pierce

Pulaski

Quitman

Randolph

Richmond

Schley

Seminole

Stewart

Sumter

Talbot

Taliaferro

Tattnall

Taylor

Telfair

Terrell

Thomas

Tift

Toombs

Treutlen

Turner

Twiggs

Upson

Ware

Warren

Washington

Wayne

Webster

Wheeler

Wilcox

Wilkinson

Worth

| (e) | Okrožja v Kansasu:







  Allen
  Anderson
  Barber
  Barton
  Bourbon
  Butler
  Chase
  Chautauqua
  Cherokee
  Cheyenne
  Clark
  Clay
  Cloud
  Coffey
  Comanche
  Cowley
  Crawford
  Decatur
  Dickinson
  Edwards
  Elk
  Ellis
  Ellsworth
  Finney
  Ford
  Geary
  Gove
  Graham
  Grant
  Gray
  Greeley
  Greenwood
  Hamilton
  Harper
  Harvey
  Haskell
  Hodgeman | Jewell
  Kearny
  Kingman
  Kiowa
  Labette
  Lane
  Lincoln
  Linn
  Logan
  Lyon
  McPherson
  Marion
  Marshall
  Meade
  Mitchell
  Montgomery
  Morris
  Morton
  Nemaha
  Neosho
  Ness
  Norton
  Osborne
  Ottawa
  Pawnee
  Phillips
  Pottawatomie
  Pratt
  Rawlins
  Reno
  Republic
  Rice
  Riley
  Rooks
  Rush
  Russell
  Saline |
| --- | --- | --- |

(e)

Okrožja v Kansasu:

Allen

Anderson

Barber

Barton

Bourbon

Butler

Chase

Chautauqua

Cherokee

Cheyenne

Clark

Clay

Cloud

Coffey

Comanche

Cowley

Crawford

Decatur

Dickinson

Edwards

Elk

Ellis

Ellsworth

Finney

Ford

Geary

Gove

Graham

Grant

Gray

Greeley

Greenwood

Hamilton

Harper

Harvey

Haskell

Hodgeman

Jewell

Kearny

Kingman

Kiowa

Labette

Lane

Lincoln

Linn

Logan

Lyon

McPherson

Marion

Marshall

Meade

Mitchell

Montgomery

Morris

Morton

Nemaha

Neosho

Ness

Norton

Osborne

Ottawa

Pawnee

Phillips

Pottawatomie

Pratt

Rawlins

Reno

Republic

Rice

Riley

Rooks

Rush

Russell

Saline

| Scott
  Sedgwick
  Seward
  Sheridan
  Sherman
  Smith
  Stafford
  Stanton
  Stevens | Sumner
  Thomas
  Trego
  Wabaunsee
  Wallace
  Washington
  Wichita
  Wilson
  Woodson |
| --- | --- |

Scott

Sedgwick

Seward

Sheridan

Sherman

Smith

Stafford

Stanton

Stevens

Sumner

Thomas

Trego

Wabaunsee

Wallace

Washington

Wichita

Wilson

Woodson

| (f) | Okrožja (župnije) v Louisiani:







  Acadia
  Allen
  Ascension
  Assumption
  Avoyelles
  Beauregard
  Calcasieu
  Caldwell
  Cameron
  Catahoula
  Concordia
  De Soto
  East Baton Rouge
  East Feliciana
  Evangeline
  Franklin
  Grant
  Iberia
  Iberville
  Jefferson Davis
  Jefferson
  Lafayette
  Lafourche
  La Salle
  Livingston | Natchitoches
  Orleans
  Plaquemines
  Pointe Coupee
  Rapides
  Red River
  Sabine
  St. Bernard
  St. Charles
  St. Helena
  St. James
  St. John the Baptist
  St. Landry
  St. Martin
  St. Mary
  St. Tammany
  Tangipahoa
  Tensas
  Terrebonne
  Vermilion
  Vernon
  Washington
  West Baton Rouge
  West Feliciana
  Winn |
| --- | --- | --- |

(f)

Okrožja (župnije) v Louisiani:

Acadia

Allen

Ascension

Assumption

Avoyelles

Beauregard

Calcasieu

Caldwell

Cameron

Catahoula

Concordia

De Soto

East Baton Rouge

East Feliciana

Evangeline

Franklin

Grant

Iberia

Iberville

Jefferson Davis

Jefferson

Lafayette

Lafourche

La Salle

Livingston

Natchitoches

Orleans

Plaquemines

Pointe Coupee

Rapides

Red River

Sabine

St. Bernard

St. Charles

St. Helena

St. James

St. John the Baptist

St. Landry

St. Martin

St. Mary

St. Tammany

Tangipahoa

Tensas

Terrebonne

Vermilion

Vernon

Washington

West Baton Rouge

West Feliciana

Winn

| (g) | Okrožja v Maineu:







  Aroostook
  Franklin
  Hancock
  Kennebec
  Knox
  Lincoln | Penobscot
  Piscataquis
  Somerset
  Waldo
  Washington |
| --- | --- | --- |

(g)

Okrožja v Maineu:

Aroostook

Franklin

Hancock

Kennebec

Knox

Lincoln

Penobscot

Piscataquis

Somerset

Waldo

Washington

| (h) | Okrožja v Minnesoti:







  Becker
  Beltrami
  Big Stone
  Blue Earth
  Brown
  Cass
  Chippewa
  Clay
  Clearwater
  Cook
  Cottonwood
  Crow Wing
  Douglas
  Faribault
  Grant
  Hubbard
  Jackson
  Kandiyohi
  Kittson
  Koochiching
  Lac qui Parle
  Lake of the Woods
  Lincoln
  Lyon
  Mahnomen
  Martin | Meeker
  Morrison
  Murray
  Nicollet
  Nobles
  Norman
  Otter Tail
  Pennington
  Pipestone
  Polk
  Pope
  Red Lake
  Redwood
  Renville
  Rock
  Roseau
  Stearns
  Stevens
  Swift
  Todd
  Traverse
  Wabasha
  Wadena
  Watonwan
  Wilkin
  Yellow Medicine |
| --- | --- | --- |

(h)

Okrožja v Minnesoti:

Becker

Beltrami

Big Stone

Blue Earth

Brown

Cass

Chippewa

Clay

Clearwater

Cook

Cottonwood

Crow Wing

Douglas

Faribault

Grant

Hubbard

Jackson

Kandiyohi

Kittson

Koochiching

Lac qui Parle

Lake of the Woods

Lincoln

Lyon

Mahnomen

Martin

Meeker

Morrison

Murray

Nicollet

Nobles

Norman

Otter Tail

Pennington

Pipestone

Polk

Pope

Red Lake

Redwood

Renville

Rock

Roseau

Stearns

Stevens

Swift

Todd

Traverse

Wabasha

Wadena

Watonwan

Wilkin

Yellow Medicine

| (i) | Okrožja v Nebraski:







  Adams
  Antelope | Arthur
  Banner |
| --- | --- | --- |

(i)

Okrožja v Nebraski:

Adams

Antelope

Arthur

Banner

| Blaine
  Boone
  Box Butte
  Boyd
  Brown
  Buffalo
  Burt
  Butler
  Cedar
  Chase
  Cherry
  Cheyenne
  Clay
  Colfax
  Cuming
  Custer
  Dakota
  Dawes
  Dawson
  Deuel
  Dixon
  Dodge
  Dundy
  Fillmore
  Franklin
  Frontier
  Furnas
  Gage
  Garden
  Garfield
  Gosper
  Grant
  Greeley
  Hall
  Hamilton
  Harlan
  Hayes
  Hitchcock | Holt
  Hooker
  Howard
  Jefferson
  Kearney
  Keith
  Keya Paha
  Kimball
  Knox
  Lancaster
  Lincoln
  Logan
  Loup
  Madison
  McPherson
  Merrick
  Morrill
  Nance
  Nuckolls
  Perkins
  Phelps
  Pierce
  Platte
  Polk
  Red Willow
  Rock
  Saline
  Saunders
  Seward
  Scotts Bluff
  Sheridan
  Sherman
  Sioux
  Stanton
  Thayer
  Thomas
  Thurston
  Valley |
| --- | --- |

Blaine

Boone

Box Butte

Boyd

Brown

Buffalo

Burt

Butler

Cedar

Chase

Cherry

Cheyenne

Clay

Colfax

Cuming

Custer

Dakota

Dawes

Dawson

Deuel

Dixon

Dodge

Dundy

Fillmore

Franklin

Frontier

Furnas

Gage

Garden

Garfield

Gosper

Grant

Greeley

Hall

Hamilton

Harlan

Hayes

Hitchcock

Holt

Hooker

Howard

Jefferson

Kearney

Keith

Keya Paha

Kimball

Knox

Lancaster

Lincoln

Logan

Loup

Madison

McPherson

Merrick

Morrill

Nance

Nuckolls

Perkins

Phelps

Pierce

Platte

Polk

Red Willow

Rock

Saline

Saunders

Seward

Scotts Bluff

Sheridan

Sherman

Sioux

Stanton

Thayer

Thomas

Thurston

Valley

| Wayne
  Webster | Wheeler
  York |
| --- | --- |

Wayne

Webster

Wheeler

York

| (j) | Okrožja v New Hampshireu:

  Coos |
| --- | --- |

(j)

Okrožja v New Hampshireu:

Coos

| (k) | Okrožja v Južni Karolini:







  Okrožje Aiken
  Okrožje Allendale
  Okrožje Bamberg
  Okrožje Barnwell
  Okrožje Beaufort
  Okrožja Berkeley
  Okrožje Calhoun
  Okrožje Charleston
  Okrožje Chesterfield
  Okrožje Clarendon
  Okrožje Colleton
  Okrožje Darlington
  Okrožje Dillon
  Okrožje Dorchester
  Okrožje Edgefield
  Okrožje Fairfield
  Okrožje Florence
  Okrožje Georgetown | Okrožje Greenwood
  Okrožje Hampton
  Okrožje Horry
  Okrožje Jasper
  Okrožje Kershaw
  Okrožje Lancaster
  Okrožje Laurens
  Okrožje Lee
  Okrožje Lexington
  Okrožje Marion
  Okrožje Marlboro
  Okrožje McCormick
  Okrožje Newberry
  Okrožje Orangeburg
  Okrožje Richland
  Okrožje Saluda
  Okrožje Sumter
  Okrožje Williamsburg |
| --- | --- | --- |

(k)

Okrožja v Južni Karolini:

Okrožje Aiken

Okrožje Allendale

Okrožje Bamberg

Okrožje Barnwell

Okrožje Beaufort

Okrožja Berkeley

Okrožje Calhoun

Okrožje Charleston

Okrožje Chesterfield

Okrožje Clarendon

Okrožje Colleton

Okrožje Darlington

Okrožje Dillon

Okrožje Dorchester

Okrožje Edgefield

Okrožje Fairfield

Okrožje Florence

Okrožje Georgetown

Okrožje Greenwood

Okrožje Hampton

Okrožje Horry

Okrožje Jasper

Okrožje Kershaw

Okrožje Lancaster

Okrožje Laurens

Okrožje Lee

Okrožje Lexington

Okrožje Marion

Okrožje Marlboro

Okrožje McCormick

Okrožje Newberry

Okrožje Orangeburg

Okrožje Richland

Okrožje Saluda

Okrožje Sumter

Okrožje Williamsburg

| (l) | Okrožja v Tennesseeju:







  Crockett
  Decatur
  Dyer
  Fayette
  Gibson
  Hardeman
  Hardin
  Haywood
  Henderson | Lake
  Lauderdale
  Madison
  McNairy
  Obion
  Shelby
  Tipton
  Weakley |
| --- | --- | --- |

(l)

Okrožja v Tennesseeju:

Crockett

Decatur

Dyer

Fayette

Gibson

Hardeman

Hardin

Haywood

Henderson

Lake

Lauderdale

Madison

McNairy

Obion

Shelby

Tipton

Weakley

| (m) | Okrožja v Teksasu:







  Anderson
  Andrews
  Angelina | Aransas
  Archer
  Armstrong |
| --- | --- | --- |

(m)

Okrožja v Teksasu:

Anderson

Andrews

Angelina

Aransas

Archer

Armstrong

| Atascosa
  Austin
  Bailey
  Bandera
  Bastrop
  Baylor
  Bee
  Bell
  Bexar
  Blanco
  Borden
  Bosque
  Brazoria
  Brazos
  Brewster
  Briscoe
  Brooks
  Brown
  Burleson
  Burnet
  Caldwell
  Calhoun
  Callahan
  Cameron
  Camp
  Carson
  Castro
  Chambers
  Cherokee
  Childress
  Clay
  Cochran
  Coke
  Coleman
  Collin
  Collingsworth
  Colorado
  Comal | Comanche
  Concho
  Cooke
  Coryell
  Cottle
  Crane
  Crockett
  Crosby
  Culberson
  Dallam
  Dallas
  Dawson
  De Witt
  Deaf Smith
  Delta
  Denton
  Dickens
  Dimmit
  Donley
  Duval
  Eastland
  Ector
  Edwards
  El Paso
  Ellis
  Erath
  Falls
  Fannin
  Fayette
  Fisher
  Floyd
  Foard
  Fort Bend
  Franklin
  Freestone
  Frio
  Gaines
  Galveston |
| --- | --- |

Atascosa

Austin

Bailey

Bandera

Bastrop

Baylor

Bee

Bell

Bexar

Blanco

Borden

Bosque

Brazoria

Brazos

Brewster

Briscoe

Brooks

Brown

Burleson

Burnet

Caldwell

Calhoun

Callahan

Cameron

Camp

Carson

Castro

Chambers

Cherokee

Childress

Clay

Cochran

Coke

Coleman

Collin

Collingsworth

Colorado

Comal

Comanche

Concho

Cooke

Coryell

Cottle

Crane

Crockett

Crosby

Culberson

Dallam

Dallas

Dawson

De Witt

Deaf Smith

Delta

Denton

Dickens

Dimmit

Donley

Duval

Eastland

Ector

Edwards

El Paso

Ellis

Erath

Falls

Fannin

Fayette

Fisher

Floyd

Foard

Fort Bend

Franklin

Freestone

Frio

Gaines

Galveston

| Garza
  Gillespie
  Glasscock
  Goliad
  Gonzales
  Gray
  Grayson
  Gregg
  Grimes
  Guadalupe
  Hale
  Hall
  Hamilton
  Hansford
  Hardeman
  Hardin
  Harris
  Hartley
  Haskell
  Hays
  Hemphill
  Henderson
  Hidalgo
  Hill
  Hockley
  Hood
  Hopkins
  Houston
  Howard
  Hudspeth
  Hunt
  Hutchinson
  Irion
  Jack
  Jackson
  Jasper
  Jeff Davis
  Jefferson | Jim Hogg
  Jim Wells
  Johnson
  Jones
  Karnes
  Kaufman
  Kendall
  Kenedy
  Kent
  Kerr
  Kimble
  King
  Kinney
  Kleberg
  Knox
  La Salle
  Lamar
  Lamb
  Lampasas
  Lavaca
  Lee
  Leon
  Liberty
  Limestone
  Lipscomb
  Live Oak
  Llano
  Loving
  Lubbock
  Lynn
  Madison
  Martin
  Mason
  Matagorda
  Maverick
  McCulloch
  McLennan
  McMullen |
| --- | --- |

Garza

Gillespie

Glasscock

Goliad

Gonzales

Gray

Grayson

Gregg

Grimes

Guadalupe

Hale

Hall

Hamilton

Hansford

Hardeman

Hardin

Harris

Hartley

Haskell

Hays

Hemphill

Henderson

Hidalgo

Hill

Hockley

Hood

Hopkins

Houston

Howard

Hudspeth

Hunt

Hutchinson

Irion

Jack

Jackson

Jasper

Jeff Davis

Jefferson

Jim Hogg

Jim Wells

Johnson

Jones

Karnes

Kaufman

Kendall

Kenedy

Kent

Kerr

Kimble

King

Kinney

Kleberg

Knox

La Salle

Lamar

Lamb

Lampasas

Lavaca

Lee

Leon

Liberty

Limestone

Lipscomb

Live Oak

Llano

Loving

Lubbock

Lynn

Madison

Martin

Mason

Matagorda

Maverick

McCulloch

McLennan

McMullen

| Medina
  Menard
  Midland
  Milam
  Mills
  Mitchell
  Montague
  Montgomery
  Moore
  Morris
  Motley
  Nacogdoches
  Navarro
  Newton
  Nolan
  Nueces
  Ochiltree
  Oldham
  Orange
  Palo Pinto
  Parker
  Parmer
  Pecos
  Polk
  Potter
  Presidio
  Rains
  Randall
  Reagan
  Real
  Red River
  Reeves
  Refugio
  Roberts
  Robertson
  Rockwall
  Runnels
  Rusk | Sabine
  San Augustine
  San Jacinto
  San Patricio
  San Saba
  Schleicher
  Scurry
  Shackelford
  Shelby
  Sherman
  Smith
  Somervell
  Starr
  Stephens
  Sterling
  Stonewall
  Sutton
  Swisher
  Tarrant
  Taylor
  Terrell
  Terry
  Throckmorton
  Titus
  Tom Green
  Travis
  Trinity
  Tyler
  Upshur
  Upton
  Uvalde
  Val Verde
  Van Zandt
  Victoria
  Walker
  Waller
  Ward
  Washington |
| --- | --- |

Medina

Menard

Midland

Milam

Mills

Mitchell

Montague

Montgomery

Moore

Morris

Motley

Nacogdoches

Navarro

Newton

Nolan

Nueces

Ochiltree

Oldham

Orange

Palo Pinto

Parker

Parmer

Pecos

Polk

Potter

Presidio

Rains

Randall

Reagan

Real

Red River

Reeves

Refugio

Roberts

Robertson

Rockwall

Runnels

Rusk

Sabine

San Augustine

San Jacinto

San Patricio

San Saba

Schleicher

Scurry

Shackelford

Shelby

Sherman

Smith

Somervell

Starr

Stephens

Sterling

Stonewall

Sutton

Swisher

Tarrant

Taylor

Terrell

Terry

Throckmorton

Titus

Tom Green

Travis

Trinity

Tyler

Upshur

Upton

Uvalde

Val Verde

Van Zandt

Victoria

Walker

Waller

Ward

Washington

| Webb
  Wharton
  Wheeler
  Wichita
  Wilbarger
  Willacy
  Williamson
  Wilson | Winkler
  Wise
  Wood
  Yoakum
  Young
  Zapata
  Zavala |
| --- | --- |

Webb

Wharton

Wheeler

Wichita

Wilbarger

Willacy

Williamson

Wilson

Winkler

Wise

Wood

Yoakum

Young

Zapata

Zavala

| (n) | Okrožja v Wisconsinu:

  Rusk |
| --- | --- |

(n)

Okrožja v Wisconsinu:

Rusk

| (o) | Okrožja v Vermontu:







  Addison
  Caledonia
  Chittenden
  Essex
  Franklin | Grand Isle
  Lamoille
  Orleans
  Washington |
| --- | --- | --- |

(o)

Okrožja v Vermontu:

Addison

Caledonia

Chittenden

Essex

Franklin

Grand Isle

Lamoille

Orleans

Washington

---

| 19.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 333/143 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 333/143

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2015/2417

z dne 17. decembra 2015

o spremembi Izvedbenega sklepa (EU) 2015/789 glede ukrepov za preprečevanje vnosa organizma Xylella fastidiosa (Wells et al.) v Unijo in njegovega širjenja znotraj Unije

(notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 9191)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/29/ES z dne 8. maja 2000 o varstvenih ukrepih proti vnosu organizmov, škodljivih za rastline ali rastlinske proizvode, v Skupnost in proti njihovemu širjenju v Skupnosti (1) ter zlasti četrtega stavka člena 16(3) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2015/789 (2) se uporablja od maja 2015. Glede na obvestila, ki so jih v tem času poslali francoski organi v zvezi z novimi izbruhi organizma Xylella fastidiosa (Wells et al.) (v nadaljnjem besedilu: zadevni organizem) na njihovih ozemljih, bi bilo treba ukrepe iz navedenega sklepa prilagoditi trenutnemu stanju. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2015/789 (2) se uporablja od maja 2015. Glede na obvestila, ki so jih v tem času poslali francoski organi v zvezi z novimi izbruhi organizma Xylella fastidiosa (Wells et al.) (v nadaljnjem besedilu: zadevni organizem) na njihovih ozemljih, bi bilo treba ukrepe iz navedenega sklepa prilagoditi trenutnemu stanju.

| (2) | Znanstvene analize so pokazale, da se na ozemlju Unije pojavljajo različne podvrste zadevnega organizma. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da je več gostiteljskih rastlin dovzetnih za samo eno od navedenih podvrst. Zato bi bilo treba spremeniti opredelitev gostiteljskih rastlin, da se upošteva tak razvoj. Iz istega razloga bi bilo prav tako primerno državam članicam ponuditi možnost, da razmejijo območja samo v zvezi z navedenimi podvrstami. |
| --- | --- |

(2)

Znanstvene analize so pokazale, da se na ozemlju Unije pojavljajo različne podvrste zadevnega organizma. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da je več gostiteljskih rastlin dovzetnih za samo eno od navedenih podvrst. Zato bi bilo treba spremeniti opredelitev gostiteljskih rastlin, da se upošteva tak razvoj. Iz istega razloga bi bilo prav tako primerno državam članicam ponuditi možnost, da razmejijo območja samo v zvezi z navedenimi podvrstami.

| (3) | Za zagotovitev bolj pravočasnega uvrščanja na seznam gostiteljskih rastlin, ki so trenutno navedene v Prilogi II k Izvedbenemu sklepu (EU) 2015/789, bi bilo treba spremeniti opredelitev gostiteljskih rastlin, črtati Prilogo II in objaviti seznam gostiteljskih rastlin v podatkovni bazi Komisije za „gostiteljske rastline, dovzetne za organizem Xylella fastidiosa, na ozemlju Unije“. |
| --- | --- |

(3)

Za zagotovitev bolj pravočasnega uvrščanja na seznam gostiteljskih rastlin, ki so trenutno navedene v Prilogi II k Izvedbenemu sklepu (EU) 2015/789, bi bilo treba spremeniti opredelitev gostiteljskih rastlin, črtati Prilogo II in objaviti seznam gostiteljskih rastlin v podatkovni bazi Komisije za „gostiteljske rastline, dovzetne za organizem Xylella fastidiosa, na ozemlju Unije“.

| (4) | Glede na spremembo opredelitve pojma gostiteljskih rastlin bi bilo primerno spremeniti tudi opredelitev pojma zadevnih rastlin za zagotovitev, da zajema vse gostiteljske rastline takoj po njihovi vključitvi v podatkovno bazo iz uvodne izjave 3. |
| --- | --- |

(4)

Glede na spremembo opredelitve pojma gostiteljskih rastlin bi bilo primerno spremeniti tudi opredelitev pojma zadevnih rastlin za zagotovitev, da zajema vse gostiteljske rastline takoj po njihovi vključitvi v podatkovno bazo iz uvodne izjave 3.

| (5) | Glede na tveganje širjenja zadevnega organizma na katerem koli delu ozemlja Unije ter pomen zgodnjega ukrepanja je izredno pomembna vzpostavitev načrtov izrednih ukrepov na ravni držav članic, da se zagotovi boljša pripravljenost v primeru morebitnih izbruhov. |
| --- | --- |

(5)

Glede na tveganje širjenja zadevnega organizma na katerem koli delu ozemlja Unije ter pomen zgodnjega ukrepanja je izredno pomembna vzpostavitev načrtov izrednih ukrepov na ravni držav članic, da se zagotovi boljša pripravljenost v primeru morebitnih izbruhov.

| (6) | Da se omogočijo znanstvene raziskave za namene opredelitve natančnih posledic zadevnega organizma na gostiteljskih rastlinah, bi bilo treba zadevnim državam članicam dati možnost, da dovolijo sajenje gostiteljskih rastlin v enem delu ali več delih območja zadrževanja za znanstvene namene v skladu s pogoji iz Direktive Komisije 2008/61/ES (3) in zagotovijo zaščito ozemlja Unije, ki ga zadevni organizem še ni napadel. Vendar pa taka možnost ne bi smela obstajati za območje iz člena 7(2)(c) Izvedbenega sklepa (EU) 2015/789 zaradi njegove bližine ostalemu ozemlju Unije. |
| --- | --- |

(6)

Da se omogočijo znanstvene raziskave za namene opredelitve natančnih posledic zadevnega organizma na gostiteljskih rastlinah, bi bilo treba zadevnim državam članicam dati možnost, da dovolijo sajenje gostiteljskih rastlin v enem delu ali več delih območja zadrževanja za znanstvene namene v skladu s pogoji iz Direktive Komisije 2008/61/ES (3) in zagotovijo zaščito ozemlja Unije, ki ga zadevni organizem še ni napadel. Vendar pa taka možnost ne bi smela obstajati za območje iz člena 7(2)(c) Izvedbenega sklepa (EU) 2015/789 zaradi njegove bližine ostalemu ozemlju Unije.

| (7) | Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) je 2. septembra 2015 objavila znanstveno mnenje (4) o tretiranju sadilnega materiala vinske trte v stadiju mirovanja z vročo vodo proti zadevnemu organizmu. Iz navedenega mnenja je razvidno, da pogoji, predpisani in priporočeni za tretiranje sadilnega materiala proti fitoplazmi Grapevine flavescence dorée, učinkujejo tudi proti zadevnemu organizmu. Zato je primerno, da se pod nekaterimi pogoji dovolijo premestitve rastlin Vitis v stadiju mirovanja znotraj in zunaj razmejenih območij, na katerih so bile navedene rastline tretirane z vročo vodo. |
| --- | --- |

(7)

Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) je 2. septembra 2015 objavila znanstveno mnenje (4) o tretiranju sadilnega materiala vinske trte v stadiju mirovanja z vročo vodo proti zadevnemu organizmu. Iz navedenega mnenja je razvidno, da pogoji, predpisani in priporočeni za tretiranje sadilnega materiala proti fitoplazmi Grapevine flavescence dorée, učinkujejo tudi proti zadevnemu organizmu. Zato je primerno, da se pod nekaterimi pogoji dovolijo premestitve rastlin Vitis v stadiju mirovanja znotraj in zunaj razmejenih območij, na katerih so bile navedene rastline tretirane z vročo vodo.

| (8) | Ob upoštevanju dovzetnosti gostiteljskih rastlin za zadevni organizem ter potrebe po povečanju ozaveščenosti gospodarskih subjektov in sledljivosti v primeru pozitivnih rezultatov je primerno določiti, da se tudi gostiteljske rastline, ki nikoli niso rasle na razmejenih območjih, lahko premestijo znotraj ozemlja Unije samo, če jim je priložen rastlinski potni list. Vendar se z namenom, da se ne uvedejo nesorazmerna upravna bremena za prodajalce navedenih rastlin, ta zahteva ne bi smela uporabljati za premestitve navedenih rastlin osebam, ki delujejo za namene zunaj področij njihove trgovske, poslovne ali poklicne dejavnosti. |
| --- | --- |

(8)

Ob upoštevanju dovzetnosti gostiteljskih rastlin za zadevni organizem ter potrebe po povečanju ozaveščenosti gospodarskih subjektov in sledljivosti v primeru pozitivnih rezultatov je primerno določiti, da se tudi gostiteljske rastline, ki nikoli niso rasle na razmejenih območjih, lahko premestijo znotraj ozemlja Unije samo, če jim je priložen rastlinski potni list. Vendar se z namenom, da se ne uvedejo nesorazmerna upravna bremena za prodajalce navedenih rastlin, ta zahteva ne bi smela uporabljati za premestitve navedenih rastlin osebam, ki delujejo za namene zunaj področij njihove trgovske, poslovne ali poklicne dejavnosti.

| (9) | Zaradi resnih posledic, ki jih povzroči zadevni organizem, in pomena preprečevanja ali čimprejšnjega ukrepanja za obvladovanje morebitnih izbruhov na ozemlju Unije, bi morale vse države članice dati informacije na voljo najširši javnosti, potnikom, poklicnim in mednarodnim prevoznikom o nevarnosti zadevnega organizma na ozemlju Unije. |
| --- | --- |

(9)

Zaradi resnih posledic, ki jih povzroči zadevni organizem, in pomena preprečevanja ali čimprejšnjega ukrepanja za obvladovanje morebitnih izbruhov na ozemlju Unije, bi morale vse države članice dati informacije na voljo najširši javnosti, potnikom, poklicnim in mednarodnim prevoznikom o nevarnosti zadevnega organizma na ozemlju Unije.

| (10) | Francoski organi so Komisijo 27. julija 2015 obvestili o prvem izbruhu zadevnega organizma v korziški regiji. Zadevni organizem je bil najden na Korziki na rastlinah tistih vrst, ki še niso uvrščene na seznam kot zadevne rastline, zato je primerno posodobiti seznam zadevnih rastlin, da se vključijo navedene vrste. Prilogo I k Izvedbenemu sklepu 2015/789/EU bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(10)

Francoski organi so Komisijo 27. julija 2015 obvestili o prvem izbruhu zadevnega organizma v korziški regiji. Zadevni organizem je bil najden na Korziki na rastlinah tistih vrst, ki še niso uvrščene na seznam kot zadevne rastline, zato je primerno posodobiti seznam zadevnih rastlin, da se vključijo navedene vrste. Prilogo I k Izvedbenemu sklepu 2015/789/EU bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (11) | Izvedbeni sklep (EU) 2015/789 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(11)

Izvedbeni sklep (EU) 2015/789 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (12) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(12)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Spremembe Izvedbenega sklepa (EU) 2015/789

Izvedbeni sklep (EU) 2015/789 se spremeni:

| 1. | V členu 1 se točke (a), (b) in (c) nadomestijo z naslednjim:






  „(a) | ‚zadevni organizem‘ je katera koli podvrsta organizma Xylella fastidiosa (Wells et al.); |
| --- | --- | --- |

1.

V členu 1 se točke (a), (b) in (c) nadomestijo z naslednjim:

„(a)

‚zadevni organizem‘ je katera koli podvrsta organizma Xylella fastidiosa (Wells et al.);

| (b) | ‚gostiteljske rastline‘ so rastline za sajenje, razen semen, ki pripadajo rodovom in vrstam iz podatkovne baze Komisije za gostiteljske rastline, dovzetne za organizem Xylella fastidiosa, na ozemlju Unije, za katere je bilo ugotovljeno, da so dovzetne za zadevni organizem na ozemlju Unije, ali, kadar je država članica razmejila območje v zvezi z eno podvrsto ali več podvrstami zadevnega organizma v skladu z drugim pododstavkom člena 4(1), za katere je bilo ugotovljeno, da so dovzetne za zadevno podvrsto ali zadevne podvrste; |
| --- | --- |

(b)

‚gostiteljske rastline‘ so rastline za sajenje, razen semen, ki pripadajo rodovom in vrstam iz podatkovne baze Komisije za gostiteljske rastline, dovzetne za organizem Xylella fastidiosa, na ozemlju Unije, za katere je bilo ugotovljeno, da so dovzetne za zadevni organizem na ozemlju Unije, ali, kadar je država članica razmejila območje v zvezi z eno podvrsto ali več podvrstami zadevnega organizma v skladu z drugim pododstavkom člena 4(1), za katere je bilo ugotovljeno, da so dovzetne za zadevno podvrsto ali zadevne podvrste;

| (c) | ‚zadevne rastline‘ so gostiteljske rastline in vse rastline za sajenje, razen semen, ki pripadajo rodovom ali vrstam iz Priloge I;“ |
| --- | --- |

(c)

‚zadevne rastline‘ so gostiteljske rastline in vse rastline za sajenje, razen semen, ki pripadajo rodovom ali vrstam iz Priloge I;“

| 2. | Vstavi se naslednji člen 3a:
  „Člen 3a
  Načrt izrednih ukrepov
  1.   Vsaka država članica do 31. decembra 2016 pripravi načrt, v katerem določi ukrepe, ki se v skladu s členi 4 do 6a in členi 9 do 13a sprejmejo na njenem ozemlju v primeru potrjene navzočnosti ali suma navzočnosti zadevnega organizma (v nadaljnjem besedilu: načrt izrednih ukrepov).
  2.   V načrtu izrednih ukrepov je določeno tudi naslednje:






  (a) | vloge in odgovornosti organov, vključenih v navedene ukrepe, in enotnega organa; |
| --- | --- | --- |

2.

Vstavi se naslednji člen 3a:

„Člen 3a

Načrt izrednih ukrepov

1.   Vsaka država članica do 31. decembra 2016 pripravi načrt, v katerem določi ukrepe, ki se v skladu s členi 4 do 6a in členi 9 do 13a sprejmejo na njenem ozemlju v primeru potrjene navzočnosti ali suma navzočnosti zadevnega organizma (v nadaljnjem besedilu: načrt izrednih ukrepov).

2.   V načrtu izrednih ukrepov je določeno tudi naslednje:

(a)

vloge in odgovornosti organov, vključenih v navedene ukrepe, in enotnega organa;

| (b) | en ali več laboratorijev, posebej odobrenih za testiranje zadevnega organizma; |
| --- | --- |

(b)

en ali več laboratorijev, posebej odobrenih za testiranje zadevnega organizma;

| (c) | pravila glede obveščanja o navedenih ukrepih med zadevnimi organi, enotnim organom, zadevnimi poklicnimi izvajalci dejavnosti in javnostjo; |
| --- | --- |

(c)

pravila glede obveščanja o navedenih ukrepih med zadevnimi organi, enotnim organom, zadevnimi poklicnimi izvajalci dejavnosti in javnostjo;

| (d) | protokoli, ki opisujejo metode vizualnih pregledov, vzorčenja in laboratorijskih testov; |
| --- | --- |

(d)

protokoli, ki opisujejo metode vizualnih pregledov, vzorčenja in laboratorijskih testov;

| (e) | pravila glede usposabljanja osebja organov, vključenih v navedene ukrepe; |
| --- | --- |

(e)

pravila glede usposabljanja osebja organov, vključenih v navedene ukrepe;

| (f) | minimalna sredstva, ki se dajo na voljo, in postopki, s katerimi se dajo na voljo dodatna sredstva v primeru potrjene navzočnosti ali suma navzočnosti zadevnega organizma. |
| --- | --- |

(f)

minimalna sredstva, ki se dajo na voljo, in postopki, s katerimi se dajo na voljo dodatna sredstva v primeru potrjene navzočnosti ali suma navzočnosti zadevnega organizma.

3.   Države članice ocenijo in po potrebi revidirajo svoje načrte izrednih ukrepov.

4.   Države članice Komisiji na njeno zahtevo predložijo načrte izrednih ukrepov.“

| 3. | Člen 4(1) se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Kadar je navzočnost zadevnega organizma potrjena, zadevna država članica nemudoma razmeji območje v skladu z odstavkom 2 (v nadaljnjem besedilu: razmejeno območje).
  Kadar je potrjena navzočnost ene ali več posameznih podvrst zadevnega organizma, lahko zadevna država članica z odstopanjem od prvega pododstavka razmeji območje samo v zvezi z navedeno podvrsto ali navedenimi podvrstami.“ |
| --- | --- |

3.

Člen 4(1) se nadomesti z naslednjim:

„1.   Kadar je navzočnost zadevnega organizma potrjena, zadevna država članica nemudoma razmeji območje v skladu z odstavkom 2 (v nadaljnjem besedilu: razmejeno območje).

Kadar je potrjena navzočnost ene ali več posameznih podvrst zadevnega organizma, lahko zadevna država članica z odstopanjem od prvega pododstavka razmeji območje samo v zvezi z navedeno podvrsto ali navedenimi podvrstami.“

| 4. | Člen 5 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 5
  Prepoved sajenja gostiteljskih rastlin na okuženih območjih
  1.   Sajenje gostiteljskih rastlin na okuženih območjih je prepovedano, razen na enotah pridelave, ki so fizično zavarovane pred vnosom zadevnega organizma z njegovimi vektorji.
  2.   Z odstopanjem od odstavka 1 lahko zadevna država članica v skladu s pogoji iz Direktive Komisije 2008/61/ES (5) dovoli sajenje gostiteljskih rastlin v znanstvene namene na območju zadrževanja iz člena 7, zunaj območja iz člena 7(2)(c).

  (5)  Direktiva Komisije 2008/61/ES z dne 17. junija 2008 o določitvi pogojev, pod katerimi je mogoče nekatere škodljive organizme, rastline, rastlinske proizvode in druge predmete, iz Prilog I do V Direktive Sveta 2000/29/ES, vnesti ali jih premeščati znotraj Skupnosti oziroma na nekaterih njenih varovanih območjih v preskusne ali znanstvene namene in za delo pri žlahtnjenju (UL L 158, 18.6.2008, str. 41).“" |
| --- | --- |

4.

Člen 5 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 5

Prepoved sajenja gostiteljskih rastlin na okuženih območjih

1.   Sajenje gostiteljskih rastlin na okuženih območjih je prepovedano, razen na enotah pridelave, ki so fizično zavarovane pred vnosom zadevnega organizma z njegovimi vektorji.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 lahko zadevna država članica v skladu s pogoji iz Direktive Komisije 2008/61/ES (5) dovoli sajenje gostiteljskih rastlin v znanstvene namene na območju zadrževanja iz člena 7, zunaj območja iz člena 7(2)(c).

(5)  Direktiva Komisije 2008/61/ES z dne 17. junija 2008 o določitvi pogojev, pod katerimi je mogoče nekatere škodljive organizme, rastline, rastlinske proizvode in druge predmete, iz Prilog I do V Direktive Sveta 2000/29/ES, vnesti ali jih premeščati znotraj Skupnosti oziroma na nekaterih njenih varovanih območjih v preskusne ali znanstvene namene in za delo pri žlahtnjenju (UL L 158, 18.6.2008, str. 41).“"

| 5. | Člen 9 se spremeni:






  (a) | vstavi se naslednji odstavek 4a:
  „4a.   Z odstopanjem od odstavkov 1 in 4 se rastline vrste Vitis, namenjene sajenju, razen semen, v stadiju mirovanja v Uniji lahko premeščajo znotraj razmejenih območij ali iz njih, če sta izpolnjena naslednja pogoja:






  (a) | rastline so rasle na enoti pridelave, registrirani v skladu z Direktivo 92/90/EGS; |
| --- | --- | --- | --- |

5.

Člen 9 se spremeni:

(a)

vstavi se naslednji odstavek 4a:

„4a.   Z odstopanjem od odstavkov 1 in 4 se rastline vrste Vitis, namenjene sajenju, razen semen, v stadiju mirovanja v Uniji lahko premeščajo znotraj razmejenih območij ali iz njih, če sta izpolnjena naslednja pogoja:

(a)

rastline so rasle na enoti pridelave, registrirani v skladu z Direktivo 92/90/EGS;

| (b) | kolikor je le praktično mogoče blizu časa premeščanja, so rastline ustrezno tretirane s termoterapijo v obratu za tretiranje, ki ga je v ta namen odobril in ga nadzoruje pristojni uradni organ, in sicer se rastline v stadiju mirovanja v skladu z ustreznim standardom EPPO (6) za 45 minut potopijo v vodo, segreto na 50 °C. |
| --- | --- |

(b)

kolikor je le praktično mogoče blizu časa premeščanja, so rastline ustrezno tretirane s termoterapijo v obratu za tretiranje, ki ga je v ta namen odobril in ga nadzoruje pristojni uradni organ, in sicer se rastline v stadiju mirovanja v skladu z ustreznim standardom EPPO (6) za 45 minut potopijo v vodo, segreto na 50 °C.

(6)  EPPO (Evropska in sredozemska organizacija za varstvo rastlin), 2012. Tretiranje vinske trte z vročo vodo za obvladovanje fitoplazme Grapevine Flavesence dorée. Bulletin OEPP/EPPO Bulletin, 42(3), 490–492.“"

| (b) | Doda se naslednji odstavek 8:
  „8.   Gostiteljske rastline, ki nikoli niso rasle na razmejenih območjih, se premeščajo znotraj Unije samo, če jim je priložen rastlinski potni list, pripravljen in izdan v skladu z Direktivo 92/105/EGS.
  Brez poseganja v del A Priloge V k Direktivi 2000/29/ES se rastlinski potni list ne zahteva za premeščanje gostiteljskih rastlin kateri koli osebi, ki deluje za namene zunaj področij njene trgovske, poslovne ali poklicne dejavnosti in ki navedene rastline kupi za lastno uporabo.“ |
| --- | --- |

(b)

Doda se naslednji odstavek 8:

„8.   Gostiteljske rastline, ki nikoli niso rasle na razmejenih območjih, se premeščajo znotraj Unije samo, če jim je priložen rastlinski potni list, pripravljen in izdan v skladu z Direktivo 92/105/EGS.

Brez poseganja v del A Priloge V k Direktivi 2000/29/ES se rastlinski potni list ne zahteva za premeščanje gostiteljskih rastlin kateri koli osebi, ki deluje za namene zunaj področij njene trgovske, poslovne ali poklicne dejavnosti in ki navedene rastline kupi za lastno uporabo.“

| 6. | Vstavi se naslednji člen 13a:
  „Člen 13a
  Kampanje ozaveščanja
  Države članice dajo najširši javnosti, potnikom ter poklicnim in mednarodnim prevoznikom na voljo informacije o nevarnosti zadevnega organizma za ozemlje Unije. Navedene informacije dajo na voljo javnosti v obliki ciljno usmerjene kampanje ozaveščanja na zadevnih spletiščih pristojnih uradnih organov ali drugih spletiščih, ki jih določijo navedeni organi.“ |
| --- | --- |

6.

Vstavi se naslednji člen 13a:

„Člen 13a

Kampanje ozaveščanja

Države članice dajo najširši javnosti, potnikom ter poklicnim in mednarodnim prevoznikom na voljo informacije o nevarnosti zadevnega organizma za ozemlje Unije. Navedene informacije dajo na voljo javnosti v obliki ciljno usmerjene kampanje ozaveščanja na zadevnih spletiščih pristojnih uradnih organov ali drugih spletiščih, ki jih določijo navedeni organi.“

| 7. | Priloge se spremenijo, kot je določeno v Prilogi k temu sklepu. |
| --- | --- |

7.

Priloge se spremenijo, kot je določeno v Prilogi k temu sklepu.

Člen 2

Naslovniki

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 17. decembra 2015

Za Komisijo

Vytenis ANDRIUKAITIS

Član Komisije

---

(1)  UL L 169, 10.7.2000, str. 1.

1

(2)  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2015/789 z dne 18. maja 2015 glede ukrepov za preprečevanje vnosa organizma Xylella fastidiosa (Wells et al.) v Unijo in njegovega širjenja znotraj Unije (UL L 125, 21.5.2015, str. 36).

2

Xylella fastidiosa

(3)  Direktiva Komisije 2008/61/ES z dne 17. junija 2008 o določitvi pogojev, pod katerimi je mogoče nekatere škodljive organizme, rastline, rastlinske proizvode in druge predmete, iz Prilog I do V Direktive Sveta 2000/29/ES, vnesti ali jih premeščati znotraj Skupnosti oziroma na nekaterih njenih varovanih območjih v preskusne ali znanstvene namene in za delo pri žlahtnjenju (UL L 158, 18.6.2008, str. 41).

3

(4)  Odbor PHL EFSA (Odbor EFSA za zdravje rastlin), 2015. Znanstveno mnenje o tretiranju rastlin Vitis sp. z vročo vodo proti organizmu Xylella fastidiosa. EFSA Journal 2015;13(9):4225, str. 10, doi:10.2903/j.efsa.2015.4225.

4

Vitis

Xylella fastidiosa

---

PRILOGA

Prilogi se spremenita:

| 1. | V Prilogi I se po abecednem vrstnem redu vstavijo naslednje rastline: | Asparagus acutifolius L. |
| --- | --- | --- |

1.

V Prilogi I se po abecednem vrstnem redu vstavijo naslednje rastline:

Asparagus acutifolius L.

| | Cistus creticus L. |
| --- | --- |

Cistus creticus L.

| | Cistus monspeliensis L. |
| --- | --- |

Cistus monspeliensis L.

| | Cistus salviifolius L. |
| --- | --- |

Cistus salviifolius L.

| | Cytisus racemosus Broom |
| --- | --- |

Cytisus racemosus Broom

| | Dodonaea viscosa Jacq. |
| --- | --- |

Dodonaea viscosa Jacq.

| | Euphorbia terracina L. |
| --- | --- |

Euphorbia terracina L.

| | Genista ephedroides DC. |
| --- | --- |

Genista ephedroides DC.

| | Grevillea juniperina L. |
| --- | --- |

Grevillea juniperina L.

| | Hebe |
| --- | --- |

Hebe

| | Laurus nobilis L. |
| --- | --- |

Laurus nobilis L.

| | Lavandula angustifolia Mill. |
| --- | --- |

Lavandula angustifolia Mill.

| | Myoporum insulare R. Br. |
| --- | --- |

Myoporum insulare R. Br.

| | Pelargonium graveolens L'Hér |
| --- | --- |

Pelargonium graveolens L'Hér

| | Westringia glabra L. |
| --- | --- |

Westringia glabra L.

| 2. | Priloga II se črta. |
| --- | --- |

2.

Priloga II se črta.

---

| 19.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 333/148 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 333/148

---

SKLEP KOMISIJE (EU) 2015/2418

z dne 18. decembra 2015

o spremembi Sklepa 1999/352/ES, ESPJ, Euratom o ustanovitvi Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 249 Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (1), zlasti členov 65 in 197 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 65 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 je Komisija pristojna za določitev uslužbencev, na katere prenese svoje naloge, obsega prenesenih pooblastil in omejitev pri prenosu na odredbodajalce. Pri tem bi morala ustrezno upoštevati svojo splošno politično odgovornost za upravljanje proračuna Unije. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 65 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 je Komisija pristojna za določitev uslužbencev, na katere prenese svoje naloge, obsega prenesenih pooblastil in omejitev pri prenosu na odredbodajalce. Pri tem bi morala ustrezno upoštevati svojo splošno politično odgovornost za upravljanje proračuna Unije.

| (2) | V skladu s členom 15(8) Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (2) bi moral sekretariat nadzornega odbora še naprej zagotavljati urad OLAF v tesnem sodelovanju z nadzornim odborom, generalni direktor urada OLAF pa bi moral biti še naprej odredbodajalec na podlagi prenosa pooblastil, pristojen za vse odobritve v zvezi s člani sekretariata. Generalni direktor urada OLAF lahko navedena pooblastila prenese naprej na uslužbence, za katere veljajo kadrovski predpisi ali pogoji za zaposlovanje drugih uslužbencev Unije. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 15(8) Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (2) bi moral sekretariat nadzornega odbora še naprej zagotavljati urad OLAF v tesnem sodelovanju z nadzornim odborom, generalni direktor urada OLAF pa bi moral biti še naprej odredbodajalec na podlagi prenosa pooblastil, pristojen za vse odobritve v zvezi s člani sekretariata. Generalni direktor urada OLAF lahko navedena pooblastila prenese naprej na uslužbence, za katere veljajo kadrovski predpisi ali pogoji za zaposlovanje drugih uslužbencev Unije.

| (3) | Da bi se zagotovil učinkovit sistem notranje kontrole v skladu s členom 32 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 in da bi se preprečil vtis, da se Evropski urad za boj proti goljufijam morebiti vmešava v naloge članov nadzornega odbora, bi bilo treba opredeliti ustrezen okvir za izvrševanje odobritev v zvezi s člani nadzornega odbora. Zlasti prenos pooblastil odredbodajalca v zvezi s člani bi moral biti organiziran tako, da bi preprečeval vtis glede morebitnega vmešavanja. |
| --- | --- |

(3)

Da bi se zagotovil učinkovit sistem notranje kontrole v skladu s členom 32 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 in da bi se preprečil vtis, da se Evropski urad za boj proti goljufijam morebiti vmešava v naloge članov nadzornega odbora, bi bilo treba opredeliti ustrezen okvir za izvrševanje odobritev v zvezi s člani nadzornega odbora. Zlasti prenos pooblastil odredbodajalca v zvezi s člani bi moral biti organiziran tako, da bi preprečeval vtis glede morebitnega vmešavanja.

| (4) | Ta sklep bi se moral začeti uporabljati 1. januarja 2016 skupaj z novo Prilogo I k notranjim pravilom. Zato bi moral začeti veljati čim prej. |
| --- | --- |

(4)

Ta sklep bi se moral začeti uporabljati 1. januarja 2016 skupaj z novo Prilogo I k notranjim pravilom. Zato bi moral začeti veljati čim prej.

| (5) | Sklep Komisije 1999/352/ES, ESPJ, Euratom (3) bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(5)

Sklep Komisije 1999/352/ES, ESPJ, Euratom (3) bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

V členu 6 Sklepa 1999/352/ES, ESPJ, Euratom se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:

„3.   Razen za izvrševanje odobritev v zvezi s člani nadzornega odbora je generalni direktor odredbodajalec na podlagi prenosa pooblastil, pristojen za izvrševanje odobritev, vpisanih v prilogi, ki se nanaša na Urad, k splošnemu proračunu Evropske unije – oddelek Komisija, in odobritev, vpisanih pod postavke proračuna za preprečevanje goljufij, za katere je pooblaščen v skladu z notranjimi pravili za izvrševanje splošnega proračuna. Generalni direktor je pooblaščen za nadaljnji prenos svojih pooblastil na uslužbence, za katere veljajo kadrovski predpisi ali pogoji za zaposlovanje drugih uslužbencev Unije v skladu z navedenimi notranjimi pravili.“

Člen 2

Ta sklep začne veljati prvi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Uporablja se od 1. januarja 2016.

V Bruslju, 18. decembra 2015

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

1

(2)  Uredba (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (Euratom) št. 1074/1999 (UL L 248, 18.9.2013, str. 1).

2

(3)  Sklep Komisije 1999/352/ES, ESPJ, Euratom z dne 28. aprila 1999 o ustanovitvi Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) (UL L 136, 31.5.1999, str. 20).

3

---

PRIPOROČILA

| 19.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 333/150 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 333/150

---

PRIPOROČILO (EU) 2015/2419

z dne 16. marca 2015

o izvajanju pridružitvenega načrta EU-Ukrajina

PRIDRUŽITVENI SVET EU-UKRAJINA JE –

ob upoštevanju Sporazuma o pridružitvi med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Ukrajino na drugi strani in zlasti člena 463 Sporazuma,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Na podlagi člena 463 Sporazuma o pridružitvi med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Ukrajino na drugi strani (1) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) lahko Pridružitveni svet izda ustrezna priporočila za doseganje ciljev Sporazuma. |
| --- | --- |

(1)

Na podlagi člena 463 Sporazuma o pridružitvi med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Ukrajino na drugi strani (1) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) lahko Pridružitveni svet izda ustrezna priporočila za doseganje ciljev Sporazuma.

| (2) | Na podlagi člena 476 Sporazuma pogodbenici sprejmeta kakršne koli splošne ali posebne ukrepe za izpolnjevanje svojih obveznosti iz Sporazuma. |
| --- | --- |

(2)

Na podlagi člena 476 Sporazuma pogodbenici sprejmeta kakršne koli splošne ali posebne ukrepe za izpolnjevanje svojih obveznosti iz Sporazuma.

| (3) | Sporazum se do začetka veljavnosti uporablja začasno v skladu s Sklepom Sveta 2014/295/EU (2), Sklepom Sveta 2014/668/EU (3) in Sklepom Sveta 2014/691/EU (4). |
| --- | --- |

(3)

Sporazum se do začetka veljavnosti uporablja začasno v skladu s Sklepom Sveta 2014/295/EU (2), Sklepom Sveta 2014/668/EU (3) in Sklepom Sveta 2014/691/EU (4).

| (4) | Pogodbenici sta se dogovorili o besedilu pridružitvenega načrta, katerega namen je pripraviti in olajšati izvajanje Sporazuma z vzpostavitvijo praktičnega okvira za doseganje njunih glavnih ciljev, in sicer političnega pridruževanja in gospodarskega povezovanja. |
| --- | --- |

(4)

Pogodbenici sta se dogovorili o besedilu pridružitvenega načrta, katerega namen je pripraviti in olajšati izvajanje Sporazuma z vzpostavitvijo praktičnega okvira za doseganje njunih glavnih ciljev, in sicer političnega pridruževanja in gospodarskega povezovanja.

| (5) | Pridružitveni načrt ima dvojni namen, in sicer določitev konkretnih korakov za izpolnjevanje obveznosti pogodbenic, določenih v Sporazumu, ter zagotovitev širšega okvira za nadaljnjo krepitev odnosov med EU in Ukrajino, da se tako v skladu s splošnim ciljem Sporazuma okrepi gospodarsko povezovanje in poglobi politično sodelovanje – |
| --- | --- |

(5)

Pridružitveni načrt ima dvojni namen, in sicer določitev konkretnih korakov za izpolnjevanje obveznosti pogodbenic, določenih v Sporazumu, ter zagotovitev širšega okvira za nadaljnjo krepitev odnosov med EU in Ukrajino, da se tako v skladu s splošnim ciljem Sporazuma okrepi gospodarsko povezovanje in poglobi politično sodelovanje –

SPREJEL NASLEDNJE PRIPOROČILO:

Edini člen

Pridružitveni svet priporoča, da pogodbenici izvajata pridružitveni načrt EU-Ukrajina (5), če je to izvajanje usmerjeno v doseganje ciljev Sporazuma o pridružitvi med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Ukrajino na drugi strani.

V Bruslju, 16. marca 2015

Za Pridružitveni svet

Predsednik

A. YATSENYUK

---

(1)  UL L 161, 29.5.2014, str. 3.

1

(2)  Sklep Sveta 2014/295/EU z dne 17. marca 2014 o podpisu Sporazuma o pridružitvi med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Ukrajino na drugi strani v imenu Evropske unije in o njegovi začasni uporabi, glede preambule, člena 1 ter naslovov I, II in VII Sporazuma (UL L 161, 29.5.2014, str. 1).

2

(3)  Sklep Sveta 2014/668/EU z dne 23. junija 2014 o podpisu Sporazuma o pridružitvi med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Ukrajino na drugi strani, v imenu Evropske unije in o njegovi začasni uporabi, kar zadeva naslov III (razen določb v zvezi z obravnavo državljanov tretjih držav, ki so zakonito zaposleni kot delavci na ozemlju druge pogodbenice) ter naslove IV, V, VI in VII Sporazuma ter z njim povezanih prilog in protokolov (UL L 278, 20.9.2014, str. 1).

3

(4)  Sklep Sveta 2014/691/EU z dne 29. septembra 2014 o spremembi Sklepa 2014/668/EU o podpisu Sporazuma o pridružitvi med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Ukrajino na drugi strani, v imenu Evropske unije in o njegovi začasni uporabi, kar zadeva naslov III (razen določb v zvezi z obravnavo državljanov tretjih držav, ki so zakonito zaposleni kot delavci na ozemlju druge pogodbenice) ter naslove IV, V, VI in VII Sporazuma ter z njim povezanih prilog in protokolov (UL L 289, 3.10.2014, str. 1).

4

(5)  Dokument st 6978/15, ki se nahaja na: http://register.consilium.europa.eu

5

---