# Az Európai Unió C 297/2019

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 297 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 62. évfolyam2019. szeptember 3. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 297

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

62. évfolyam2019. szeptember 3.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| | AJÁNLÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2019/C 297/01 | A Bizottság ajánlása (2019. június 18.) Belgium 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről | 1 |
| 2019/C 297/02 | A Bizottság ajánlása (2019. június 18.) Bulgária 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről | 5 |
| 2019/C 297/03 | A Bizottság ajánlása (2019. június 18.) Csehország 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről | 9 |
| 2019/C 297/04 | A Bizottság ajánlása (2019. június 18.) Dánia 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről | 13 |
| 2019/C 297/05 | A Bizottság ajánlása (2019. június 18.) Németország 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről | 17 |
| 2019/C 297/06 | A Bizottság ajánlása (2019. június 18.) Észtország 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről | 21 |
| 2019/C 297/07 | A Bizottság ajánlása (2019. június 18.) Írország 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről | 25 |
| 2019/C 297/08 | A Bizottság ajánlása (2019. június 18.) Görögország 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről | 29 |
| 2019/C 297/09 | A Bizottság ajánlása (2019. június 18.) Spanyolország 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről | 33 |
| 2019/C 297/10 | A Bizottság ajánlása (2019. június 18.) Franciaország 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről | 36 |
| 2019/C 297/11 | A Bizottság ajánlása (2019. június 18.) Horvátország 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről | 40 |
| 2019/C 297/12 | A Bizottság ajánlása (2019. június 18.) Olaszország 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről | 44 |
| 2019/C 297/13 | A Bizottság ajánlása (2019. június 18.) Ciprus 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről | 48 |
| 2019/C 297/14 | A Bizottság ajánlása (2019. június 18.) Lettország 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről | 52 |
| 2019/C 297/15 | A Bizottság ajánlása (2019. június 18.) Litvánia 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről | 56 |
| 2019/C 297/16 | A Bizottság ajánlása (2019. június 18.) Luxemburg 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről | 60 |
| 2019/C 297/17 | A Bizottság ajánlása (2019. június 18.) Magyarország 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről | 64 |
| 2019/C 297/18 | A Bizottság ajánlása (2019. június 18.) Málta 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről | 68 |
| 2019/C 297/19 | A Bizottság ajánlása (2019. június 18.) – Hollandia 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről | 72 |
| 2019/C 297/20 | A Bizottság ajánlása (2019. június 18.) – Ausztria 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről | 76 |
| 2019/C 297/21 | A Bizottság ajánlása (2019. június 18.) Lengyelország 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről | 80 |
| 2019/C 297/22 | A Bizottság ajánlása (2019. június 18.) Portugália 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről | 84 |
| 2019/C 297/23 | A Bizottság ajánlása (2019. június 18.) Románia 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről | 88 |
| 2019/C 297/24 | A Bizottság ajánlása (2019. június 18.) Szlovénia 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről | 92 |
| 2019/C 297/25 | A Bizottság ajánlása (2019. június 18.) Szlovákia 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről | 96 |
| 2019/C 297/26 | A Bizottság ajánlása (2019. június 18.) Finnország 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről | 100 |
| 2019/C 297/27 | A Bizottság ajánlása (2019. június 18.) Svédország 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről | 104 |
| 2019/C 297/28 | A Bizottság ajánlása (2019. június 18.) az Egyesült Királyság 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről | 108 |

Tartalom

Oldal

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

AJÁNLÁSOK

Európai Bizottság

2019/C 297/01

A Bizottság ajánlása (2019. június 18.) Belgium 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről

1

2019/C 297/02

A Bizottság ajánlása (2019. június 18.) Bulgária 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről

5

2019/C 297/03

A Bizottság ajánlása (2019. június 18.) Csehország 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről

9

2019/C 297/04

A Bizottság ajánlása (2019. június 18.) Dánia 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről

13

2019/C 297/05

A Bizottság ajánlása (2019. június 18.) Németország 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről

17

2019/C 297/06

A Bizottság ajánlása (2019. június 18.) Észtország 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről

21

2019/C 297/07

A Bizottság ajánlása (2019. június 18.) Írország 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről

25

2019/C 297/08

A Bizottság ajánlása (2019. június 18.) Görögország 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről

29

2019/C 297/09

A Bizottság ajánlása (2019. június 18.) Spanyolország 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről

33

2019/C 297/10

A Bizottság ajánlása (2019. június 18.) Franciaország 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről

36

2019/C 297/11

A Bizottság ajánlása (2019. június 18.) Horvátország 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről

40

2019/C 297/12

A Bizottság ajánlása (2019. június 18.) Olaszország 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről

44

2019/C 297/13

A Bizottság ajánlása (2019. június 18.) Ciprus 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről

48

2019/C 297/14

A Bizottság ajánlása (2019. június 18.) Lettország 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről

52

2019/C 297/15

A Bizottság ajánlása (2019. június 18.) Litvánia 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről

56

2019/C 297/16

A Bizottság ajánlása (2019. június 18.) Luxemburg 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről

60

2019/C 297/17

A Bizottság ajánlása (2019. június 18.) Magyarország 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről

64

2019/C 297/18

A Bizottság ajánlása (2019. június 18.) Málta 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről

68

2019/C 297/19

A Bizottság ajánlása (2019. június 18.) – Hollandia 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről

72

2019/C 297/20

A Bizottság ajánlása (2019. június 18.) – Ausztria 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről

76

2019/C 297/21

A Bizottság ajánlása (2019. június 18.) Lengyelország 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről

80

2019/C 297/22

A Bizottság ajánlása (2019. június 18.) Portugália 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről

84

2019/C 297/23

A Bizottság ajánlása (2019. június 18.) Románia 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről

88

2019/C 297/24

A Bizottság ajánlása (2019. június 18.) Szlovénia 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről

92

2019/C 297/25

A Bizottság ajánlása (2019. június 18.) Szlovákia 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről

96

2019/C 297/26

A Bizottság ajánlása (2019. június 18.) Finnország 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről

100

2019/C 297/27

A Bizottság ajánlása (2019. június 18.) Svédország 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről

104

2019/C 297/28

A Bizottság ajánlása (2019. június 18.) az Egyesült Királyság 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről

108

---

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

AJÁNLÁSOK

Európai Bizottság

| 3.9.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 297/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 297/1

---

A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA

(2019. június 18.)

Belgium 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről

(2019/C 297/01)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az energiaunió és az éghajlat-politika irányításáról, valamint a 663/2009/EK és a 715/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 94/22/EK, a 98/70/EK, a 2009/31/EK, a 2009/73/EK, a 2010/31/EU, a 2012/27/EU és a 2013/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv, a 2009/119/EK és az (EU) 2015/652 tanácsi irányelv módosításáról, továbbá az 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. december 11-i (EU) 2018/1999 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében minden tagállamnak be kell nyújtania a Bizottsághoz a 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét az említett rendelet 3. cikke (1) bekezdésének és I. mellékletének megfelelően. Az integrált nemzeti energia- és klímatervek első tervezeteit 2018. december 31-ig kellett benyújtani. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében minden tagállamnak be kell nyújtania a Bizottsághoz a 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét az említett rendelet 3. cikke (1) bekezdésének és I. mellékletének megfelelően. Az integrált nemzeti energia- és klímatervek első tervezeteit 2018. december 31-ig kellett benyújtani.

| (2) | Belgium 2018. december 31-én nyújtotta be integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét. E terv tervezetének benyújtása képezi az alapját és első lépését a Bizottság és a tagállamok közötti ún. iteratív folyamatnak, amely az integrált nemzeti energia- és klímatervek véglegesítésének és későbbi végrehajtásának előkészítését szolgálja. |
| --- | --- |

(2)

Belgium 2018. december 31-én nyújtotta be integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét. E terv tervezetének benyújtása képezi az alapját és első lépését a Bizottság és a tagállamok közötti ún. iteratív folyamatnak, amely az integrált nemzeti energia- és klímatervek véglegesítésének és későbbi végrehajtásának előkészítését szolgálja.

| (3) | Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében a Bizottságnak értékelnie kell az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetét. A Bizottság átfogó értékelést készített a belga nemzeti energia- és klímaterv tervezetéről, az (EU) 2018/1999 rendelet valamennyi releváns szempontjának figyelembevételével. A Bizottság az értékelést (2) ezen ajánlással egy időben közzéteszi. Az alábbi ajánlások az értékelés eredményein alapulnak. |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében a Bizottságnak értékelnie kell az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetét. A Bizottság átfogó értékelést készített a belga nemzeti energia- és klímaterv tervezetéről, az (EU) 2018/1999 rendelet valamennyi releváns szempontjának figyelembevételével. A Bizottság az értékelést (2) ezen ajánlással egy időben közzéteszi. Az alábbi ajánlások az értékelés eredményein alapulnak.

| (4) | A Bizottság ajánlásai különösen a következőkre irányulhatnak: i. a célkitűzések, célok és hozzájárulások által megcélzott szint az energiaunió célkitűzéseinek és különösen a megújuló energia és az energiahatékonyság tekintetében 2030-ra meghatározott uniós célok együttes elérésének szempontjából, valamint a tagállam által a villamosenergia-rendszerösszeköttetés 2030-ra megcélzott szintje; ii. a tagállami és uniós szintű célkitűzésekkel kapcsolatos szakpolitikák és intézkedések, valamint olyan egyéb szakpolitikák és intézkedések, amelyeknek határokon átnyúló jelentősége lehet; iii. bármely további olyan szakpolitikák és intézkedések, amelyeket az integrált nemzeti energia- és klímatervek esetleg előírnak; iv. az integrált nemzeti energia- és klímatervben foglalt meglévő és tervezett szakpolitikáknak és intézkedéseknek az energiaunió egy dimenzióján belüli, valamint a különböző dimenziói közötti kölcsönhatása és ezek összeegyeztethetősége. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság ajánlásai különösen a következőkre irányulhatnak: i. a célkitűzések, célok és hozzájárulások által megcélzott szint az energiaunió célkitűzéseinek és különösen a megújuló energia és az energiahatékonyság tekintetében 2030-ra meghatározott uniós célok együttes elérésének szempontjából, valamint a tagállam által a villamosenergia-rendszerösszeköttetés 2030-ra megcélzott szintje; ii. a tagállami és uniós szintű célkitűzésekkel kapcsolatos szakpolitikák és intézkedések, valamint olyan egyéb szakpolitikák és intézkedések, amelyeknek határokon átnyúló jelentősége lehet; iii. bármely további olyan szakpolitikák és intézkedések, amelyeket az integrált nemzeti energia- és klímatervek esetleg előírnak; iv. az integrált nemzeti energia- és klímatervben foglalt meglévő és tervezett szakpolitikáknak és intézkedéseknek az energiaunió egy dimenzióján belüli, valamint a különböző dimenziói közötti kölcsönhatása és ezek összeegyeztethetősége.

| (5) | Ajánlásai kidolgozása során a Bizottság két szempontot vett figyelembe: egyfelől azt, hogy az összes tagállam számszerűsített tervezett hozzájárulásait összesítve kell látnia ahhoz, hogy értékelni tudja az uniós szintű ambíciókat; másfelől pedig azt, hogy az érintett tagállamoknak megfelelő idő álljon a rendelkezésére ahhoz, hogy kellően figyelembe tudják venni a Bizottság ajánlásait saját nemzeti tervük véglegesítése előtt. |
| --- | --- |

(5)

Ajánlásai kidolgozása során a Bizottság két szempontot vett figyelembe: egyfelől azt, hogy az összes tagállam számszerűsített tervezett hozzájárulásait összesítve kell látnia ahhoz, hogy értékelni tudja az uniós szintű ambíciókat; másfelől pedig azt, hogy az érintett tagállamoknak megfelelő idő álljon a rendelkezésére ahhoz, hogy kellően figyelembe tudják venni a Bizottság ajánlásait saját nemzeti tervük véglegesítése előtt.

| (6) | A tagállamok megújuló energiával kapcsolatos céljaira vonatkozó bizottsági ajánlások az (EU) 2018/1999 rendelet II. mellékletében meghatározott, objektív kritériumokon alapuló képletre támaszkodnak. |
| --- | --- |

(6)

A tagállamok megújuló energiával kapcsolatos céljaira vonatkozó bizottsági ajánlások az (EU) 2018/1999 rendelet II. mellékletében meghatározott, objektív kritériumokon alapuló képletre támaszkodnak.

| (7) | Az energiahatékonyság tekintetében a Bizottság ajánlásai az integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetében feltüntetett nemzeti szintű célok értékelésén alapulnak, összehasonlítva azokat az uniós célkitűzések eléréséhez szükséges közös erőfeszítések szintjével, adott esetben figyelembe véve egyes egyedi nemzeti körülményekre vonatkozó információkat. Az energiahatékonyság területén kitűzött végleges nemzeti hozzájárulásoknak tükrözniük kell az energiamegtakarítások költséghatékony lehetőségeit, és e hozzájárulásokat szilárd, hosszú távú épületfelújítási stratégiának, valamint a 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) 7. cikkéből eredő energiamegtakarítási kötelezettség végrehajtását célzó intézkedéseknek kell alátámasztaniuk. A tagállamoknak emellett igazolniuk kell, hogy kellő mértékben figyelembe vették az „első az energiahatékonyság” elvet, ismertetve, hogy az energiahatékonyság miként járul hozzá a versenyképes karbonszegény gazdaság nemzeti céljainak költséghatékony megvalósításához, az energiaellátás biztonságához és az energiaszegénység kezeléséhez. |
| --- | --- |

(7)

Az energiahatékonyság tekintetében a Bizottság ajánlásai az integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetében feltüntetett nemzeti szintű célok értékelésén alapulnak, összehasonlítva azokat az uniós célkitűzések eléréséhez szükséges közös erőfeszítések szintjével, adott esetben figyelembe véve egyes egyedi nemzeti körülményekre vonatkozó információkat. Az energiahatékonyság területén kitűzött végleges nemzeti hozzájárulásoknak tükrözniük kell az energiamegtakarítások költséghatékony lehetőségeit, és e hozzájárulásokat szilárd, hosszú távú épületfelújítási stratégiának, valamint a 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) 7. cikkéből eredő energiamegtakarítási kötelezettség végrehajtását célzó intézkedéseknek kell alátámasztaniuk. A tagállamoknak emellett igazolniuk kell, hogy kellő mértékben figyelembe vették az „első az energiahatékonyság” elvet, ismertetve, hogy az energiahatékonyság miként járul hozzá a versenyképes karbonszegény gazdaság nemzeti céljainak költséghatékony megvalósításához, az energiaellátás biztonságához és az energiaszegénység kezeléséhez.

| (8) | Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja a tagállamok számára, hogy adjanak általános áttekintést az integrált nemzeti energia- és klímatervben meghatározott célkitűzések, célok és hozzájárulások eléréséhez szükséges beruházásokról, valamint e beruházások forrásainak általános értékeléséről. A nemzeti energia- és klímaterveknek a befektetői biztonság garantálása érdekében biztosítaniuk kell a nemzeti szakpolitikák és intézkedések átláthatóságát és kiszámíthatóságát. |
| --- | --- |

(8)

Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja a tagállamok számára, hogy adjanak általános áttekintést az integrált nemzeti energia- és klímatervben meghatározott célkitűzések, célok és hozzájárulások eléréséhez szükséges beruházásokról, valamint e beruházások forrásainak általános értékeléséről. A nemzeti energia- és klímaterveknek a befektetői biztonság garantálása érdekében biztosítaniuk kell a nemzeti szakpolitikák és intézkedések átláthatóságát és kiszámíthatóságát.

| (9) | Ezzel párhuzamosan a 2018–2019-as európai szemeszter ciklusának keretében a Bizottság nagy hangsúlyt fektetett a tagállamok energiához és éghajlat-politikához kapcsolódó beruházási szükségleteire. Ez tükröződik a Belgiumra vonatkozó 2019. évi országjelentésben (4), valamint a Belgiumnak szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó bizottsági ajánlásban (5) is, melyek az európai szemeszter folyamatának részét képezik. A Bizottság az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetének értékelése során figyelembe vette az európai szemeszter legfrissebb megállapításait és ajánlásait. A Bizottság ajánlásai kiegészítik az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat. A tagállamok is kötelesek biztosítani azt, hogy az integrált nemzeti energia- és klímaterveik figyelembe vegyék az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat. |
| --- | --- |

(9)

Ezzel párhuzamosan a 2018–2019-as európai szemeszter ciklusának keretében a Bizottság nagy hangsúlyt fektetett a tagállamok energiához és éghajlat-politikához kapcsolódó beruházási szükségleteire. Ez tükröződik a Belgiumra vonatkozó 2019. évi országjelentésben (4), valamint a Belgiumnak szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó bizottsági ajánlásban (5) is, melyek az európai szemeszter folyamatának részét képezik. A Bizottság az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetének értékelése során figyelembe vette az európai szemeszter legfrissebb megállapításait és ajánlásait. A Bizottság ajánlásai kiegészítik az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat. A tagállamok is kötelesek biztosítani azt, hogy az integrált nemzeti energia- és klímaterveik figyelembe vegyék az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat.

| (10) | Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja továbbá azt is, hogy minden tagállamnak kellően figyelembe kell vennie a 2019. december 31-ig benyújtandó integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetéhez fűzött bizottsági ajánlásokat, és amennyiben az érintett tagállam nem fogad meg egy ajánlást vagy nem fogadja meg annak jelentős részét, döntését meg kell indokolnia és az indokolást közzé kell tennie. |
| --- | --- |

(10)

Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja továbbá azt is, hogy minden tagállamnak kellően figyelembe kell vennie a 2019. december 31-ig benyújtandó integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetéhez fűzött bizottsági ajánlásokat, és amennyiben az érintett tagállam nem fogad meg egy ajánlást vagy nem fogadja meg annak jelentős részét, döntését meg kell indokolnia és az indokolást közzé kell tennie.

| (11) | A tagállamok értelemszerűen ugyanazokat az adatokat, illetve a későbbi években ugyanazokat az aktualizált adatokat szerepeltetik integrált nemzeti energia- és klímaterveikben, mint az Eurostathoz vagy az Európai Környezetvédelmi Ügynökséghez benyújtott jelentéseikben. Az azonos forrás és – adott esetben – az európai statisztikák felhasználása szintén elengedhetetlen a modellezéshez és az előrejelzésekhez szükséges alapforgatókönyv számításaihoz. Az európai statisztikák felhasználása lehetővé teszi az integrált nemzeti energia- és klímatervekben alkalmazott adatok és előrejelzések jobb összehasonlíthatóságát. |
| --- | --- |

(11)

A tagállamok értelemszerűen ugyanazokat az adatokat, illetve a későbbi években ugyanazokat az aktualizált adatokat szerepeltetik integrált nemzeti energia- és klímaterveikben, mint az Eurostathoz vagy az Európai Környezetvédelmi Ügynökséghez benyújtott jelentéseikben. Az azonos forrás és – adott esetben – az európai statisztikák felhasználása szintén elengedhetetlen a modellezéshez és az előrejelzésekhez szükséges alapforgatókönyv számításaihoz. Az európai statisztikák felhasználása lehetővé teszi az integrált nemzeti energia- és klímatervekben alkalmazott adatok és előrejelzések jobb összehasonlíthatóságát.

| (12) | A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervnek tartalmaznia kell az (EU) 2018/1999 rendelet I. mellékletének valamennyi elemét. Ennek keretében a lehetőségekhez mérten értékelni kell a tervezett szakpolitikák és intézkedések makrogazdasági, egészségügyi, környezeti, foglalkoztatási, valamint az oktatás, a készségek terén és a társadalom egészére kifejtett hatásait. A nyilvánosságot és az egyéb érdekelt feleket be kell vonni a végleges integrált nemzeti energia- és klímatervek előkészítésébe. Mindezeket, továbbá egyéb elemeket az ezen ajánlással együtt közzétett szolgálati munkadokumentum (6) ismerteti részletesen. |
| --- | --- |

(12)

A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervnek tartalmaznia kell az (EU) 2018/1999 rendelet I. mellékletének valamennyi elemét. Ennek keretében a lehetőségekhez mérten értékelni kell a tervezett szakpolitikák és intézkedések makrogazdasági, egészségügyi, környezeti, foglalkoztatási, valamint az oktatás, a készségek terén és a társadalom egészére kifejtett hatásait. A nyilvánosságot és az egyéb érdekelt feleket be kell vonni a végleges integrált nemzeti energia- és klímatervek előkészítésébe. Mindezeket, továbbá egyéb elemeket az ezen ajánlással együtt közzétett szolgálati munkadokumentum (6) ismerteti részletesen.

| (13) | Belgium olyan előzetes nemzeti energia- és klímatervet jelentett be, amelyhez egy szövetségi tervezetet, négy regionális tervezetet és számos további mellékletet is csatolt. Bár kiegészítő dokumentumok csatolhatók mellékletként, a végleges nemzeti energia- és klímatervnek tartalmaznia kell a rendelet által előírt összes elemet, beleértve a javasolt megcélzott szinteknek és az ezek elérésére irányuló terv megfelelőségének értékeléséhez szükséges összes információt, különösen a szakpolitikák és intézkedések átfogó áttekintése, valamint egy kísérő hatásvizsgálat révén. Jelentős erőfeszítésekre és politikai hajlandóságra van szükség a jobb integrált nemzeti energia- és éghajlati terv eléréséhez, ami még hasznosabb eszköz lenne a különböző felelős hatóságok közötti együttműködés elősegítésére az energiaátmenet megvalósítása során. Különös figyelmet kell fordítani a dekarbonizációs, az energiahatékonysági és a többi dimenzió közötti kapcsolódási pontok kezelésére olyan, az energiabiztonsággal, a belső piaccal, a kutatással, az innovációval és a versenyképességgel kapcsolatos kézzelfoghatóbb és számszerűsíthetőbb célkitűzések bemutatása révén, amelyek támogatják a dekarbonizációra, a megújuló energiaforrásokra és az energiahatékonyságra irányuló törekvések megvalósítását, továbbá jobban elmagyarázva, hogy miként vették figyelembe az „első az energiahatékonyság” elvet. |
| --- | --- |

(13)

Belgium olyan előzetes nemzeti energia- és klímatervet jelentett be, amelyhez egy szövetségi tervezetet, négy regionális tervezetet és számos további mellékletet is csatolt. Bár kiegészítő dokumentumok csatolhatók mellékletként, a végleges nemzeti energia- és klímatervnek tartalmaznia kell a rendelet által előírt összes elemet, beleértve a javasolt megcélzott szinteknek és az ezek elérésére irányuló terv megfelelőségének értékeléséhez szükséges összes információt, különösen a szakpolitikák és intézkedések átfogó áttekintése, valamint egy kísérő hatásvizsgálat révén. Jelentős erőfeszítésekre és politikai hajlandóságra van szükség a jobb integrált nemzeti energia- és éghajlati terv eléréséhez, ami még hasznosabb eszköz lenne a különböző felelős hatóságok közötti együttműködés elősegítésére az energiaátmenet megvalósítása során. Különös figyelmet kell fordítani a dekarbonizációs, az energiahatékonysági és a többi dimenzió közötti kapcsolódási pontok kezelésére olyan, az energiabiztonsággal, a belső piaccal, a kutatással, az innovációval és a versenyképességgel kapcsolatos kézzelfoghatóbb és számszerűsíthetőbb célkitűzések bemutatása révén, amelyek támogatják a dekarbonizációra, a megújuló energiaforrásokra és az energiahatékonyságra irányuló törekvések megvalósítását, továbbá jobban elmagyarázva, hogy miként vették figyelembe az „első az energiahatékonyság” elvet.

| (14) | A végleges integrált nemzeti energia- és klímaterv minősége javulna azzal, ha átfogó áttekintést adna nem csupán az energiaigényes iparágak, hanem a karbonszegény technológiák ágazatának versenyképességéről is, és konkrét elemzést nyújtana a világpiacon betöltött pozíciójáról, kiemelve a versenyképes területeket és a potenciális kihívásokat, a jövőre nézve pedig ismertetné a mérhető célkitűzéseket és az elérésükre irányuló szakpolitikákat és intézkedéseket, megfelelően összekapcsolva azokat a vállalkozás- és iparpolitikával. Szintén előnyére szolgálna a körforgásos gazdaságpolitikák további integrációja, hangsúlyozva azok előnyeit az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentése tekintetében. |
| --- | --- |

(14)

A végleges integrált nemzeti energia- és klímaterv minősége javulna azzal, ha átfogó áttekintést adna nem csupán az energiaigényes iparágak, hanem a karbonszegény technológiák ágazatának versenyképességéről is, és konkrét elemzést nyújtana a világpiacon betöltött pozíciójáról, kiemelve a versenyképes területeket és a potenciális kihívásokat, a jövőre nézve pedig ismertetné a mérhető célkitűzéseket és az elérésükre irányuló szakpolitikákat és intézkedéseket, megfelelően összekapcsolva azokat a vállalkozás- és iparpolitikával. Szintén előnyére szolgálna a körforgásos gazdaságpolitikák további integrációja, hangsúlyozva azok előnyeit az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentése tekintetében.

| (15) | A Bizottság Belgiumnak szóló ajánlásait Belgium integrált nemzeti energia- és klímaterve tervezetének ezen ajánlással egy időben közzétett értékelése támasztja alá (7), |
| --- | --- |

(15)

A Bizottság Belgiumnak szóló ajánlásait Belgium integrált nemzeti energia- és klímaterve tervezetének ezen ajánlással egy időben közzétett értékelése támasztja alá (7),

AJÁNLJA, HOGY BELGIUM TEGYEN INTÉZKEDÉSEKET A KÖVETKEZŐK ÉRDEKÉBEN:

| 1. | Ki kell egészíteni az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer hatálya alá nem tartozó ágazatokban az üvegházhatást okozó gázok 2030-ban 2005-höz képest 35 %-kal történő csökkentését előíró célkitűzés eléréséhez szükséges szakpolitikákra és intézkedésekre vonatkozó információkat – beleértve az építőipari és közlekedési ágazatokat is, ahol a legtöbb csökkenést kell elérni –, további részleteket megadva az alkalmazási körük, az időzítésük és a várható hatások tekintetében. Meg kell határozni a rugalmassági lehetőségek tervezett kihasználását az erőfeszítés-megosztási ágazatok, az elszámolt LULUCF-ágazatok, valamint a kibocsátáskereskedelmi rendszerbe tartozó ágazatok között. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Jelentős mértékben, legalább 25 %-ra kell növelni a 2030-ra vonatkozó célkitűzés szintjét, Belgiumnak a megújuló energiára vonatkozó 2030-as uniós célkitűzéshez való hozzájárulásaként, az (EU) 2018/1999 rendelet II. mellékletében szereplő képletnek megfelelően. A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervnek tartalmaznia kell egy ütemterv-előirányzatot, amely eléri az (EU) 2018/1999 rendelet 4. cikke a) pontjának (2) alpontjában felsorolt valamennyi referenciaértéket az adott részaránnyal összhangban, figyelembe véve azt, hogy ezen cél közös teljesítéséhez fokozni kell az erőfeszítéseket. Részletesen és számszerűsítve ismertetni kell az (EU) 2018/2001 európai parlamenti és tanácsi irányelvben (8) előírt kötelezettségekkel összhangban lévő azon szakpolitikákat és intézkedéseket, amelyek lehetővé teszik e hozzájárulás kellő időben történő és költséghatékony teljesítését. Biztosítani kell továbbá, hogy a 2009/28/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (9) I. mellékletében a megújuló energia tekintetében Belgium számára 2020-ra meghatározott cél maradéktalanul teljesüljön, és a 2021-től kezdődően kiinduló értékként szolgáljon, valamint ki kell fejteni, hogy Belgium miként kívánja elérni, majd megőrizni a részarány kiinduló értékét. Fokozni kell a fűtési és hűtési ágazatban tett erőfeszítéseket az (EU) 2018/2001 irányelv 23. cikkében szereplő irányadó cél elérése érdekében, és fokozni kell a megújuló energiaforrások növelése és diverzifikálása érdekében tett erőfeszítéseket a közlekedési ágazatban. További részleteket kell megadni az (EU) 2018/2001 irányelv 21. és 22. cikkével összhangban a saját megújulóenergia-fogyasztást és a megújulóenergia-közösségeket támogató keretekről, ideértve a közigazgatási eljárások egyszerűsítését is. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Növelni kell az energiahatékonysági célkitűzést a végsőenergia-fogyasztás csökkentésével, figyelembe véve, hogy a 2030-ra vonatkozó uniós energiahatékonysági cél elérése érdekében fokozni kell az erőfeszítéseket. Ezt olyan szakpolitikákkal és intézkedésekkel kell alátámasztani, amelyek révén 2030-ig további energiamegtakarítások érhetők el. A javasolt szakpolitikákat és intézkedéseket hatásvizsgálattal és a 2021-2030-as időszakban érvényesülő nagyságrendre és megvalósítási ütemezésre vonatkozó részletesebb információkkal kell alátámasztani. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Meg kell határozni a diverzifikációval és az energiafüggőség csökkentésével összefüggő energiabiztonsági célkitűzéseket támogató intézkedéseket, beleértve a rugalmassági intézkedéseket is. A villamosenergia-ágazatban az erőforrások megfelelőségének értékelésekor figyelembe kell venni a regionális összefüggéseket, valamint a rendszerösszekötők és a szomszédos országok termelési kapacitásainak tényleges lehetőségeit. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Egyértelműbbé kell tenni a mostantól 2030-ig elérendő, az energiaunióhoz konkrétan kapcsolódó nemzeti célkitűzéseket és finanszírozási célokat a kutatás, az innováció és a versenyképesség terén oly módon, hogy azok könnyen mérhetők legyenek és alkalmasak legyenek az integrált nemzeti energia- és klímaterv más dimenzióiban kitűzött célok elérésének támogatására. E célkitűzéseket konkrét és megfelelő szakpolitikákkal és intézkedésekkel kell alátámasztani, köztük olyanokkal, amelyeket az európai stratégiai energiatechnológiai tervhez hasonlóan más tagállamokkal együttműködve kell kidolgozni. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Fokozni kell a 2019. március 4-i politikai nyilatkozaton alapuló, az ötoldalú energiaügyi fórum részeként már meglévő kiváló regionális együttműködést, hogy az kifejezetten magában foglalja az integrált nemzeti energia- és klímatervek kidolgozását és figyelemmel kísérését, különös tekintettel a határokon átnyúló együttműködés szempontjából releváns kérdésekre. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Javítani kell a befektetési igényekre vonatkozó, főként minőségi információk számszerűsítését, és ki kell egészíteni azt a célkitűzések elérése érdekében szükséges teljes beruházási igények átfogó értékelésével. Általános értékelést kell benyújtani e beruházások forrásairól, beleértve a megfelelő nemzeti, regionális és uniós szintű finanszírozást. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Fel kell sorolni valamennyi energetikai támogatást, ideértve különösen a fosszilis tüzelőanyagokra vonatkozó támogatásokat, valamint az azok fokozatos kivezetésére irányuló megtett intézkedéseket és vonatkozó terveket. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Ki kell egészíteni a kölcsönhatások elemzését a levegőminőséggel és a légköri kibocsátásokkal kapcsolatos szakpolitikákkal, mennyiségi szempontból is. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Jobban be kell építeni a tervbe az igazságos és méltányos átmenettel kapcsolatos szempontokat, részletesebben ismertetve a tervezett célkitűzések, szakpolitikák és intézkedések társadalmi, foglalkoztatási és készségekre gyakorolt hatásait. Jobban ki kell dolgozni az energiaszegénységgel kapcsolatos problémák megoldására irányuló megközelítést, többek között további részletek közlésével a meglévő és lehetséges intézkedésekkel, az energiaszegénységet érintő tervekkel és azok várható hatásaival kapcsolatban, az (EU) 2018/1999 rendeletben előírt elemzés egyidejű elvégzése mellett. |
| --- | --- |

10.

Kelt Brüsszelben, 2019. június 18-án.

a Bizottság részéről

Miguel ARIAS CAÑETE

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 328., 2018.12.21., 1. o.

1

(2)  SWD(2019) 211.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2012/27/EU irányelve (2012. október 25.) az energiahatékonyságról, a 2009/125/EK és a 2010/30/EU irányelv módosításáról, valamint a 2004/8/EK és a 2006/32/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 315., 2012.11.14., 1. o.).

3

(4)  SWD(2019) 1000 final.

4

(5)  COM(2019) 501 final, 2019.június 5.

5

(6)  SWD(2019) 211.

6

(7)  SWD(2019) 211.

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/2001 irányelve (2018. december 11.) a megújuló energiaforrásokból előállított energia használatának előmozdításáról (HL L 328., 2018.12.21., 82. o.).

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/28/EK irányelve (2009. április 23.) a megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásáról, valamint a 2001/77/EK és a 2003/30/EK irányelv módosításáról és azt követő hatályon kívül helyezéséről (HL L 140., 2009.6.5., 16. o.).

9

---

| 3.9.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 297/5 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 297/5

---

A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA

(2019. június 18.)

Bulgária 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről

(2019/C 297/02)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az energiaunió és az éghajlat-politika irányításáról, valamint a 663/2009/EK és a 715/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 94/22/EK, a 98/70/EK, a 2009/31/EK, a 2009/73/EK, a 2010/31/EU, a 2012/27/EU és a 2013/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv, a 2009/119/EK és az (EU) 2015/652 tanácsi irányelv módosításáról, továbbá az 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. december 11-i (EU) 2018/1999 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében minden tagállamnak be kell nyújtania a Bizottsághoz a 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét az említett rendelet 3. cikke (1) bekezdésének és I. mellékletének megfelelően. Az integrált nemzeti energia- és klímatervek első tervezeteit 2018. december 31-ig kellett benyújtani. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében minden tagállamnak be kell nyújtania a Bizottsághoz a 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét az említett rendelet 3. cikke (1) bekezdésének és I. mellékletének megfelelően. Az integrált nemzeti energia- és klímatervek első tervezeteit 2018. december 31-ig kellett benyújtani.

| (2) | Bulgária 2019. január 15-én nyújtotta be nemzeti energia- és klímatervének tervezetét. E terv tervezetének benyújtása képezi az alapját és első lépését a Bizottság és a tagállamok közötti ún. iteratív folyamatnak, amely az integrált nemzeti energia- és klímatervek véglegesítésének és későbbi végrehajtásának előkészítését szolgálja. |
| --- | --- |

(2)

Bulgária 2019. január 15-én nyújtotta be nemzeti energia- és klímatervének tervezetét. E terv tervezetének benyújtása képezi az alapját és első lépését a Bizottság és a tagállamok közötti ún. iteratív folyamatnak, amely az integrált nemzeti energia- és klímatervek véglegesítésének és későbbi végrehajtásának előkészítését szolgálja.

| (3) | Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében a Bizottságnak értékelnie kell az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetét. A Bizottság átfogó értékelést készített a bolgár nemzeti energia- és klímaterv tervezetéről, az (EU) 2018/1999 rendelet valamennyi releváns szempontjának figyelembevételével. A Bizottság az értékelést (2) ezen ajánlással egy időben közzéteszi. Az alábbi ajánlások az értékelés eredményein alapulnak. A Bizottság ajánlásai különösen a következőkre irányulhatnak: i. a célkitűzések, célok és hozzájárulások által megcélzott szint az energiaunió célkitűzéseinek és különösen a megújuló energia és az energiahatékonyság tekintetében 2030-ra meghatározott uniós célok együttes elérésének szempontjából, valamint a tagállam által a villamosenergia-rendszerösszeköttetés 2030-ra megcélzott szintje; ii. a tagállami és uniós szintű célkitűzésekkel kapcsolatos szakpolitikák és intézkedések, valamint olyan egyéb szakpolitikák és intézkedések, amelyeknek határokon átnyúló jelentősége lehet; iii. bármely további olyan szakpolitikák és intézkedések, amelyeket az integrált nemzeti energia- és klímatervek esetleg előírnak; iv. az integrált nemzeti energia- és klímatervben foglalt meglévő és tervezett szakpolitikáknak és intézkedéseknek az energiaunió egy dimenzióján belüli, valamint a különböző dimenziói közötti kölcsönhatása és ezek összeegyeztethetősége. |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében a Bizottságnak értékelnie kell az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetét. A Bizottság átfogó értékelést készített a bolgár nemzeti energia- és klímaterv tervezetéről, az (EU) 2018/1999 rendelet valamennyi releváns szempontjának figyelembevételével. A Bizottság az értékelést (2) ezen ajánlással egy időben közzéteszi. Az alábbi ajánlások az értékelés eredményein alapulnak. A Bizottság ajánlásai különösen a következőkre irányulhatnak: i. a célkitűzések, célok és hozzájárulások által megcélzott szint az energiaunió célkitűzéseinek és különösen a megújuló energia és az energiahatékonyság tekintetében 2030-ra meghatározott uniós célok együttes elérésének szempontjából, valamint a tagállam által a villamosenergia-rendszerösszeköttetés 2030-ra megcélzott szintje; ii. a tagállami és uniós szintű célkitűzésekkel kapcsolatos szakpolitikák és intézkedések, valamint olyan egyéb szakpolitikák és intézkedések, amelyeknek határokon átnyúló jelentősége lehet; iii. bármely további olyan szakpolitikák és intézkedések, amelyeket az integrált nemzeti energia- és klímatervek esetleg előírnak; iv. az integrált nemzeti energia- és klímatervben foglalt meglévő és tervezett szakpolitikáknak és intézkedéseknek az energiaunió egy dimenzióján belüli, valamint a különböző dimenziói közötti kölcsönhatása és ezek összeegyeztethetősége.

| (4) | Ajánlásai kidolgozása során a Bizottság két szempontot vett figyelembe: egyfelől azt, hogy az összes tagállam számszerűsített tervezett hozzájárulásait összesítve kell látnia ahhoz, hogy értékelni tudja az uniós szintű ambíciókat; másfelől pedig azt, hogy az érintett tagállamoknak megfelelő idő álljon a rendelkezésére ahhoz, hogy kellően figyelembe tudják venni a Bizottság ajánlásait saját nemzeti tervük véglegesítése előtt. |
| --- | --- |

(4)

Ajánlásai kidolgozása során a Bizottság két szempontot vett figyelembe: egyfelől azt, hogy az összes tagállam számszerűsített tervezett hozzájárulásait összesítve kell látnia ahhoz, hogy értékelni tudja az uniós szintű ambíciókat; másfelől pedig azt, hogy az érintett tagállamoknak megfelelő idő álljon a rendelkezésére ahhoz, hogy kellően figyelembe tudják venni a Bizottság ajánlásait saját nemzeti tervük véglegesítése előtt.

| (5) | A tagállamok megújuló energiával kapcsolatos céljaira vonatkozó bizottsági ajánlások az (EU) 2018/1999 rendelet II. mellékletében meghatározott, objektív kritériumokon alapuló képletre támaszkodnak. |
| --- | --- |

(5)

A tagállamok megújuló energiával kapcsolatos céljaira vonatkozó bizottsági ajánlások az (EU) 2018/1999 rendelet II. mellékletében meghatározott, objektív kritériumokon alapuló képletre támaszkodnak.

| (6) | Az energiahatékonyság tekintetében a Bizottság ajánlásai az integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetében feltüntetett nemzeti szintű célok értékelésén alapulnak, összehasonlítva azokat az uniós célkitűzések eléréséhez szükséges közös erőfeszítések szintjével, adott esetben figyelembe véve egyes egyedi nemzeti körülményekre vonatkozó információkat. Az energiahatékonyság területén kitűzött végleges nemzeti hozzájárulásoknak tükrözniük kell az energiamegtakarítások költséghatékony lehetőségeit, és e hozzájárulásokat szilárd, hosszú távú épületfelújítási stratégiának, valamint a 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) 7. cikkéből eredő energiamegtakarítási kötelezettség végrehajtását célzó intézkedéseknek kell alátámasztaniuk. A tagállamoknak emellett igazolniuk kell, hogy kellő mértékben figyelembe vették az „első az energiahatékonyság” elvet, ismertetve, hogy az energiahatékonyság miként járul hozzá a versenyképes karbonszegény gazdaság nemzeti céljainak költséghatékony megvalósításához, az energiaellátás biztonságához és az energiaszegénység kezeléséhez. |
| --- | --- |

(6)

Az energiahatékonyság tekintetében a Bizottság ajánlásai az integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetében feltüntetett nemzeti szintű célok értékelésén alapulnak, összehasonlítva azokat az uniós célkitűzések eléréséhez szükséges közös erőfeszítések szintjével, adott esetben figyelembe véve egyes egyedi nemzeti körülményekre vonatkozó információkat. Az energiahatékonyság területén kitűzött végleges nemzeti hozzájárulásoknak tükrözniük kell az energiamegtakarítások költséghatékony lehetőségeit, és e hozzájárulásokat szilárd, hosszú távú épületfelújítási stratégiának, valamint a 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) 7. cikkéből eredő energiamegtakarítási kötelezettség végrehajtását célzó intézkedéseknek kell alátámasztaniuk. A tagállamoknak emellett igazolniuk kell, hogy kellő mértékben figyelembe vették az „első az energiahatékonyság” elvet, ismertetve, hogy az energiahatékonyság miként járul hozzá a versenyképes karbonszegény gazdaság nemzeti céljainak költséghatékony megvalósításához, az energiaellátás biztonságához és az energiaszegénység kezeléséhez.

| (7) | Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja a tagállamok számára, hogy adjanak általános áttekintést az integrált nemzeti energia- és klímatervben meghatározott célkitűzések, célok és hozzájárulások eléréséhez szükséges beruházásokról, valamint e beruházások forrásainak általános értékeléséről. A nemzeti energia- és klímaterveknek a befektetői biztonság garantálása érdekében biztosítaniuk kell a nemzeti szakpolitikák és intézkedések átláthatóságát és kiszámíthatóságát. |
| --- | --- |

(7)

Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja a tagállamok számára, hogy adjanak általános áttekintést az integrált nemzeti energia- és klímatervben meghatározott célkitűzések, célok és hozzájárulások eléréséhez szükséges beruházásokról, valamint e beruházások forrásainak általános értékeléséről. A nemzeti energia- és klímaterveknek a befektetői biztonság garantálása érdekében biztosítaniuk kell a nemzeti szakpolitikák és intézkedések átláthatóságát és kiszámíthatóságát.

| (8) | Ezzel párhuzamosan a 2018–2019-as európai szemeszter ciklusának keretében a Bizottság nagy hangsúlyt fektetett a tagállamok energiához és éghajlat-politikához kapcsolódó beruházási szükségleteire. Ez tükröződik a Bulgáriára vonatkozó 2019. évi országjelentésben (4), valamint a Bulgáriának szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó bizottsági ajánlásban (5) is, melyek az európai szemeszter folyamatának részét képezik. A Bizottság az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetének értékelése során figyelembe vette az európai szemeszter legfrissebb megállapításait és ajánlásait. A Bizottság ajánlásai kiegészítik az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat. A tagállamok is kötelesek biztosítani azt, hogy az integrált nemzeti energia- és klímaterveik figyelembe vegyék az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat. |
| --- | --- |

(8)

Ezzel párhuzamosan a 2018–2019-as európai szemeszter ciklusának keretében a Bizottság nagy hangsúlyt fektetett a tagállamok energiához és éghajlat-politikához kapcsolódó beruházási szükségleteire. Ez tükröződik a Bulgáriára vonatkozó 2019. évi országjelentésben (4), valamint a Bulgáriának szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó bizottsági ajánlásban (5) is, melyek az európai szemeszter folyamatának részét képezik. A Bizottság az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetének értékelése során figyelembe vette az európai szemeszter legfrissebb megállapításait és ajánlásait. A Bizottság ajánlásai kiegészítik az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat. A tagállamok is kötelesek biztosítani azt, hogy az integrált nemzeti energia- és klímaterveik figyelembe vegyék az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat.

| (9) | Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja továbbá azt is, hogy minden tagállamnak kellően figyelembe kell vennie a 2019. december 31-ig benyújtandó integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetéhez fűzött bizottsági ajánlásokat, és amennyiben az érintett tagállam nem fogad meg egy ajánlást vagy nem fogadja meg annak jelentős részét, döntését meg kell indokolnia és az indokolást közzé kell tennie. |
| --- | --- |

(9)

Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja továbbá azt is, hogy minden tagállamnak kellően figyelembe kell vennie a 2019. december 31-ig benyújtandó integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetéhez fűzött bizottsági ajánlásokat, és amennyiben az érintett tagállam nem fogad meg egy ajánlást vagy nem fogadja meg annak jelentős részét, döntését meg kell indokolnia és az indokolást közzé kell tennie.

| (10) | A tagállamok értelemszerűen ugyanazokat az adatokat, illetve a későbbi években ugyanazokat az aktualizált adatokat szerepeltetik integrált nemzeti energia- és klímaterveikben, mint az Eurostathoz vagy az Európai Környezetvédelmi Ügynökséghez benyújtott jelentéseikben. Az azonos forrás és – adott esetben – az európai statisztikák felhasználása szintén elengedhetetlen a modellezéshez és az előrejelzésekhez szükséges alapforgatókönyv számításaihoz. Az európai statisztikák felhasználása lehetővé teszi az integrált nemzeti energia- és klímatervekben alkalmazott adatok és előrejelzések jobb összehasonlíthatóságát. |
| --- | --- |

(10)

A tagállamok értelemszerűen ugyanazokat az adatokat, illetve a későbbi években ugyanazokat az aktualizált adatokat szerepeltetik integrált nemzeti energia- és klímaterveikben, mint az Eurostathoz vagy az Európai Környezetvédelmi Ügynökséghez benyújtott jelentéseikben. Az azonos forrás és – adott esetben – az európai statisztikák felhasználása szintén elengedhetetlen a modellezéshez és az előrejelzésekhez szükséges alapforgatókönyv számításaihoz. Az európai statisztikák felhasználása lehetővé teszi az integrált nemzeti energia- és klímatervekben alkalmazott adatok és előrejelzések jobb összehasonlíthatóságát.

| (11) | A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervnek tartalmaznia kell az (EU) 2018/1999 rendelet I. mellékletének valamennyi elemét. Ennek keretében a lehetőségekhez mérten értékelni kell a tervezett szakpolitikák és intézkedések makrogazdasági, egészségügyi, környezeti, foglalkoztatási, valamint az oktatás, a készségek terén és a társadalom egészére kifejtett hatásait. A nyilvánosságot és az egyéb érdekelt feleket be kell vonni a végleges integrált nemzeti energia- és klímatervek előkészítésébe. Mindezeket, továbbá az egyéb elemeket az ezen ajánlással együtt közzétett szolgálati munkadokumentum (6) ismerteti részletesen. |
| --- | --- |

(11)

A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervnek tartalmaznia kell az (EU) 2018/1999 rendelet I. mellékletének valamennyi elemét. Ennek keretében a lehetőségekhez mérten értékelni kell a tervezett szakpolitikák és intézkedések makrogazdasági, egészségügyi, környezeti, foglalkoztatási, valamint az oktatás, a készségek terén és a társadalom egészére kifejtett hatásait. A nyilvánosságot és az egyéb érdekelt feleket be kell vonni a végleges integrált nemzeti energia- és klímatervek előkészítésébe. Mindezeket, továbbá az egyéb elemeket az ezen ajánlással együtt közzétett szolgálati munkadokumentum (6) ismerteti részletesen.

| (12) | Az integrált energia- és klímatervek lehetőséget biztosítanak a hosszú távú szakpolitikák és intézkedések koherens meghatározására, figyelembe véve az ebből eredő, dimenziók közötti kapcsolódási pontokat a lehetséges szinergiák vagy kockázatok tekintetében. Bár látszólag a terv tervezetében leírt szakpolitikák és intézkedések bizonyos kapcsolódási pontokat figyelembe vesznek, az öt dimenziót átfogó értékelésüket tovább kell erősíteni a végső tervben. Az elemzés tartalmazhatna mennyiségi becsléseket, továbbá ki kellene terjednie a szakpolitikák és az intézkedések közötti lehetséges negatív kölcsönhatásokra is, és meg kellene mutatnia, hogy Bulgária hogyan kívánja ezeket kezelni. Különösen a dekarbonizáció, az energiabiztonság és a belső piaci dimenziók, valamint az „első az energiahatékonyság” elve közötti szinergiák további értékelést tesznek szükségessé. Hasonlóképpen, tovább kell vizsgálni az energiahatékonyságnak az energiaszegénység kezelésében betöltött szerepét. Fontos elem a szénalapú energiatermelés tervezett folytatása és a gáz kedvezőbb felhasználása közötti kölcsönhatás a dekarbonizációs dimenzióban, amelyet a végső tervben tovább kell értékelni, a költségek és a versenyképesség szempontjából is. Egy másik elem a biomassza felhasználásának hatása a földhasználati és erdészeti ágazatban elszámolt abszorpciókra. A villamosenergia-termelés és a karbonszegény technológiák alkalmazása közötti kapcsolatot tovább kell vizsgálni a kutatás, innováció és versenyképesség dimenziója keretében. |
| --- | --- |

(12)

Az integrált energia- és klímatervek lehetőséget biztosítanak a hosszú távú szakpolitikák és intézkedések koherens meghatározására, figyelembe véve az ebből eredő, dimenziók közötti kapcsolódási pontokat a lehetséges szinergiák vagy kockázatok tekintetében. Bár látszólag a terv tervezetében leírt szakpolitikák és intézkedések bizonyos kapcsolódási pontokat figyelembe vesznek, az öt dimenziót átfogó értékelésüket tovább kell erősíteni a végső tervben. Az elemzés tartalmazhatna mennyiségi becsléseket, továbbá ki kellene terjednie a szakpolitikák és az intézkedések közötti lehetséges negatív kölcsönhatásokra is, és meg kellene mutatnia, hogy Bulgária hogyan kívánja ezeket kezelni. Különösen a dekarbonizáció, az energiabiztonság és a belső piaci dimenziók, valamint az „első az energiahatékonyság” elve közötti szinergiák további értékelést tesznek szükségessé. Hasonlóképpen, tovább kell vizsgálni az energiahatékonyságnak az energiaszegénység kezelésében betöltött szerepét. Fontos elem a szénalapú energiatermelés tervezett folytatása és a gáz kedvezőbb felhasználása közötti kölcsönhatás a dekarbonizációs dimenzióban, amelyet a végső tervben tovább kell értékelni, a költségek és a versenyképesség szempontjából is. Egy másik elem a biomassza felhasználásának hatása a földhasználati és erdészeti ágazatban elszámolt abszorpciókra. A villamosenergia-termelés és a karbonszegény technológiák alkalmazása közötti kapcsolatot tovább kell vizsgálni a kutatás, innováció és versenyképesség dimenziója keretében.

| (13) | Hasznos volna a végleges integrált nemzeti energia- és klímatervben átfogó elemzést nyújtani arról, hogy a karbonszegény technológiák ágazata – köztük az energiaigényes és a nagyobb mértékű szén-dioxid-kibocsátást okozó ipari ágazatok dekarbonizációjára szolgáló technológiák ágazata – jelenleg milyen pozíciót foglal el a világpiacon. A tervnek ki kellene emelnie a versenyelőnyt és a potenciális kihívásokat jelentő területeket, valamint meg kellene határoznia a rájuk épülő célkitűzéseket, szakpolitikákat és intézkedéseket, megfelelően összekapcsolva azokat a vállalkozás- és iparpolitikával. A körforgásos gazdasággal kapcsolatos kölcsönhatások és különösen annak az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentése szempontjából való relevanciája tovább hangsúlyozhatók. |
| --- | --- |

(13)

Hasznos volna a végleges integrált nemzeti energia- és klímatervben átfogó elemzést nyújtani arról, hogy a karbonszegény technológiák ágazata – köztük az energiaigényes és a nagyobb mértékű szén-dioxid-kibocsátást okozó ipari ágazatok dekarbonizációjára szolgáló technológiák ágazata – jelenleg milyen pozíciót foglal el a világpiacon. A tervnek ki kellene emelnie a versenyelőnyt és a potenciális kihívásokat jelentő területeket, valamint meg kellene határoznia a rájuk épülő célkitűzéseket, szakpolitikákat és intézkedéseket, megfelelően összekapcsolva azokat a vállalkozás- és iparpolitikával. A körforgásos gazdasággal kapcsolatos kölcsönhatások és különösen annak az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentése szempontjából való relevanciája tovább hangsúlyozhatók.

| (14) | A Bizottság Bulgáriának szóló ajánlásait Bulgária integrált nemzeti energia- és klímaterve tervezetének ezen ajánlással egy időben közzétett értékelése támasztja alá (7), |
| --- | --- |

(14)

A Bizottság Bulgáriának szóló ajánlásait Bulgária integrált nemzeti energia- és klímaterve tervezetének ezen ajánlással egy időben közzétett értékelése támasztja alá (7),

AJÁNLJA, HOGY BULGÁRIA TEGYEN INTÉZKEDÉSEKET A KÖVETKEZŐK ÉRDEKÉBEN:

| 1. | A megújuló energia részesedésének 2030-ra kitűzött célértékét jelentős mértékben, legalább 27 %-ra kell növelni Bulgária hozzájárulásaként a megújuló energiára vonatkozó 2030-as uniós célkitűzéshez, az (EU) 2018/1999 rendelet II. mellékletében szereplő képletnek megfelelően. A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervnek tartalmaznia kell egy ütemterv-előirányzatot, amely eléri az (EU) 2018/1999 rendelet 4. cikke a) pontjának (2) alpontjában felsorolt valamennyi referenciaértéket az adott részaránnyal összhangban, figyelembe véve azt, hogy ezen cél közös teljesítéséhez fokozni kell az erőfeszítéseket. Részletesen és számszerűsítve ismertetni kell az (EU) 2018/2001 európai parlamenti és tanácsi irányelv (8) szerinti kötelezettségekkel összhangban azokat a szakpolitikákat és intézkedéseket, melyek lehetővé teszik e hozzájárulás kellő időben történő és költséghatékony teljesítését. A fűtési és hűtési ágazatban a célok szintjét növelni kell az (EU) 2018/2001 irányelv 23. cikkében foglalt indikatív cél elérése érdekében, és meg kell határozni azokat a szakpolitikákat és intézkedéseket, amelyek révén teljesülni fog a Bulgária integrált nemzeti energia- és klímaterve tervezetében meghatározott közlekedési cél, összhangban az (EU) 2018/2001 irányelv 25. cikkével. További részleteket és mérőszámokat kell megadni az (EU) 2018/2001 irányelv 21. és 22. cikkével összhangban a saját megújulóenergia-fogyasztást és a megújulóenergia-közösségeket támogató keretekről, ideértve a közigazgatási eljárások egyszerűsítését is. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Növelni kell a célkitűzéseket mind a primer, mind a végső energiafogyasztás csökkentése terén, figyelembe véve azt, hogy fokozni kell az erőfeszítéseket az Unió 2030-as energiahatékonysági célkitűzésének elérése érdekében, és ezt olyan szakpolitikákkal és intézkedésekkel kell alátámasztani, amelyek révén 2030-ig további energiamegtakarítások érhetők el. A javasolt szakpolitikákat és intézkedéseket hatásvizsgálattal és részletesebb információkkal kell alátámasztani a hatások számszerűsítésére, a várható energia-megtakarításokra és a végrehajtás ütemtervére vonatkozóan. Részletesebben ki kell fejteni, hogy miként javítható az energiamegtakarítási kötelezettségvállalási rendszerének hatékonysága a várt eredmények elérése érdekében. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Meg kell határozni egy szilárd alapokon álló gázdiverzifikációs stratégiát, beleértve a releváns infrastruktúra-projekteket és azok hozzájárulásait. Részletesen ismertetni kell a nukleáris anyagokkal és üzemanyagokkal való hosszú távú ellátásra vonatkozó stratégiát, különös tekintettel a nukleáris energiatermelési kapacitás tervezett bővítésére. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Előretekintő célkitűzéseket és mérhető célokat kell meghatározni a piaci integrációra vonatkozóan, különösen az arra irányuló intézkedésekre nézve, hogy versenyképes nagykereskedelmi és kiskereskedelmi piacok alakuljanak ki mind az országon belüli verseny előmozdítása – beleértve a teljesen piaci alapú árak felé való elmozdulást is –, mind pedig a határokon átnyúló kereskedelem előtt álló akadályok lebontása útján. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Egyértelműbbé kell tenni a mostantól 2030-ig elérendő, az energiaunióhoz konkrétan kapcsolódó nemzeti célkitűzéseket és finanszírozási célokat a kutatás, az innováció és a versenyképesség terén oly módon, hogy azok könnyen mérhetők legyenek és alkalmasak legyenek az integrált nemzeti energia- és klímaterv más dimenzióiban kitűzött célok elérésének támogatására. E célkitűzéseket konkrét és megfelelő szakpolitikákkal és intézkedésekkel kell alátámasztani, köztük olyanokkal, amelyeket az európai stratégiai energiatechnológiai tervhez hasonlóan más tagállamokkal együttműködve kell kidolgozni. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Fokozni kell a regionális együttműködést a szomszédos tagállamokkal, valamint a már kialakult regionális együttműködési kereteken belül, amilyen például a közép- és délkelet-európai földgáz-összeköttetésekkel foglalkozó magas szintű munkacsoport, többek között a megújuló energiák, az energiahatékonyság és a kutatás, az innováció és a versenyképesség dimenziójában, valamint figyelembe véve a közös kihívásokat és célkitűzéseket. Jelentős potenciál rejlik a villamosenergia-ágazatban zajló, küszöbön álló fejlesztésekre irányuló további együttműködésben, többek között ami a nagyobb megújulóenergia-részarány és a tiszta közlekedés lehetővé tételének szükségességét illeti, ami a régión belüli villamosenergia-összeköttetésekre és kereskedésre egyaránt hatással lehet. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Általános áttekintést kell nyújtani gazdaságának az energia- és éghajlat-politikai célkitűzések megvalósítása révén történő korszerűsítéséhez szükséges beruházásokról. Általános értékelést kell benyújtani e beruházások forrásairól, beleértve a megfelelő nemzeti, regionális és uniós szintű finanszírozást. Finanszírozási forrásként figyelembe kell venni az (EU) 2018/842 európai parlamenti és tanácsi rendelet (9) szerinti, más tagállamok részére történő jogosultság-átadások költséghatékony alkalmazását is. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Fel kell sorolni valamennyi energetikai támogatást, ideértve különösen a fosszilis tüzelőanyagok támogatását, valamint az azok fokozatos kivezetésére irányuló létező és tervezett intézkedéseket. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Ki kell egészíteni a levegőminőséggel és a légköri kibocsátásokkal kapcsolatos szakpolitikák közötti kölcsönhatások elemzését, ennek keretében ismertetni és számszerűsíteni kell a különböző forgatókönyvek tekintetében a levegőszennyezést érintő hatásokat, ezt alátámasztó információkat kell benyújtani, valamint meg kell vizsgálni a szinergiákat és az ellentétes irányú hatásokat. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Jobban be kell építeni a tervbe az igazságos és méltányos átmenettel kapcsolatos szempontokat, részletesebben ismertetve a tervezett célkitűzések, szakpolitikák és intézkedések társadalmi, foglalkoztatási és készségekre gyakorolt hatásait, figyelembe véve különösen az átmenetnek a szén- és szén-dioxid-intenzív iparágakra gyakorolt hatását. Jobban ki kell dolgozni az energiaszegénység problémáinak kezelésére vonatkozó koncepciót, többek között az értékelés meghatározása révén, az (EU) 2018/1999 rendelet előírásainak megfelelően. |
| --- | --- |

10.

Kelt Brüsszelben, 2019. június 18-án.

a Bizottság részéről

Miguel ARIAS CAÑETE

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 328., 2018.12.21., 1. o.

1

(2)  SWD(2019) 225.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2012/27/EU irányelve (2012. október 25.) az energiahatékonyságról, a 2009/125/EK és a 2010/30/EU irányelv módosításáról, valamint a 2004/8/EK és a 2006/32/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 315., 2012.11.14., 1. o.).

3

(4)  SWD(2019) 1001 final/2.

4

(5)  COM(2019) 502 final, 2019. június 5.

5

(6)  SWD(2019) 225.

6

(7)  SWD(2019) 225.

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/2001 irányelve (2018. december 11.) a megújuló energiaforrásokból előállított energia használatának előmozdításáról (HL L 328., 2018.12.21., 82. o.).

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/842 rendelete (2018. május 30.) a Párizsi Megállapodásban vállalt kötelezettségek teljesítése érdekében a tagállamok által 2021-től 2030-ig kötelezően teljesítendő, az éghajlat-politikai fellépéshez hozzájáruló éves üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentések meghatározásáról, valamint az 525/2013/EU rendelet módosításáról (HL L 156., 2018.6.19., 26. o.).

9

---

| 3.9.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 297/9 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 297/9

---

A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA

(2019. június 18.)

Csehország 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről

(2019/C 297/03)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az energiaunió és az éghajlat-politika irányításáról, valamint a 663/2009/EK és a 715/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 94/22/EK, a 98/70/EK, a 2009/31/EK, a 2009/73/EK, a 2010/31/EU, a 2012/27/EU és a 2013/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv, a 2009/119/EK és az (EU) 2015/652 tanácsi irányelv módosításáról, továbbá az 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. december 11-i (EU) 2018/1999 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében minden tagállamnak be kell nyújtania a Bizottsághoz a 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét az említett rendelet 3. cikke (1) bekezdésének és I. mellékletének megfelelően. Az integrált nemzeti energia- és klímatervek első tervezeteit 2018. december 31-ig kellett benyújtani. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében minden tagállamnak be kell nyújtania a Bizottsághoz a 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét az említett rendelet 3. cikke (1) bekezdésének és I. mellékletének megfelelően. Az integrált nemzeti energia- és klímatervek első tervezeteit 2018. december 31-ig kellett benyújtani.

| (2) | Csehország 2019. január 31-én nyújtotta be integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét. E terv tervezetének benyújtása képezi az alapját és első lépését a Bizottság és a tagállamok közötti ún. iteratív folyamatnak, amely az integrált nemzeti energia- és klímatervek véglegesítésének és későbbi végrehajtásának előkészítését szolgálja. |
| --- | --- |

(2)

Csehország 2019. január 31-én nyújtotta be integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét. E terv tervezetének benyújtása képezi az alapját és első lépését a Bizottság és a tagállamok közötti ún. iteratív folyamatnak, amely az integrált nemzeti energia- és klímatervek véglegesítésének és későbbi végrehajtásának előkészítését szolgálja.

| (3) | Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében a Bizottságnak értékelnie kell az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetét. A Bizottság átfogó értékelést készített a cseh nemzeti energia- és klímaterv tervezetéről, az (EU) 2018/1999 rendelet valamennyi releváns szempontjának figyelembevételével. A Bizottság az értékelést (2) ezen ajánlással egy időben közzéteszi. Az alábbi ajánlások az értékelés eredményein alapulnak. A Bizottság ajánlásai különösen a következőkre irányulhatnak: i. a célkitűzések, célok és hozzájárulások által megcélzott szint az energiaunió célkitűzéseinek és különösen a megújuló energia és az energiahatékonyság tekintetében 2030-ra meghatározott uniós célok együttes elérésének szempontjából, valamint a tagállam által a villamosenergia-rendszerösszeköttetés 2030-ra megcélzott szintje; ii. a tagállami és uniós szintű célkitűzésekkel kapcsolatos szakpolitikák és intézkedések, valamint olyan egyéb szakpolitikák és intézkedések, amelyeknek határokon átnyúló jelentősége lehet; iii. bármely további olyan szakpolitikák és intézkedések, amelyeket az integrált nemzeti energia- és klímatervek esetleg előírnak; iv. az integrált nemzeti energia- és klímatervben foglalt meglévő és tervezett szakpolitikáknak és intézkedéseknek az energiaunió egy dimenzióján belüli, valamint a különböző dimenziói közötti kölcsönhatása és ezek összeegyeztethetősége. |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében a Bizottságnak értékelnie kell az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetét. A Bizottság átfogó értékelést készített a cseh nemzeti energia- és klímaterv tervezetéről, az (EU) 2018/1999 rendelet valamennyi releváns szempontjának figyelembevételével. A Bizottság az értékelést (2) ezen ajánlással egy időben közzéteszi. Az alábbi ajánlások az értékelés eredményein alapulnak. A Bizottság ajánlásai különösen a következőkre irányulhatnak: i. a célkitűzések, célok és hozzájárulások által megcélzott szint az energiaunió célkitűzéseinek és különösen a megújuló energia és az energiahatékonyság tekintetében 2030-ra meghatározott uniós célok együttes elérésének szempontjából, valamint a tagállam által a villamosenergia-rendszerösszeköttetés 2030-ra megcélzott szintje; ii. a tagállami és uniós szintű célkitűzésekkel kapcsolatos szakpolitikák és intézkedések, valamint olyan egyéb szakpolitikák és intézkedések, amelyeknek határokon átnyúló jelentősége lehet; iii. bármely további olyan szakpolitikák és intézkedések, amelyeket az integrált nemzeti energia- és klímatervek esetleg előírnak; iv. az integrált nemzeti energia- és klímatervben foglalt meglévő és tervezett szakpolitikáknak és intézkedéseknek az energiaunió egy dimenzióján belüli, valamint a különböző dimenziói közötti kölcsönhatása és ezek összeegyeztethetősége.

| (4) | Ajánlásai kidolgozása során a Bizottság két szempontot vett figyelembe: egyfelől azt, hogy az összes tagállam számszerűsített tervezett hozzájárulásait összesítve kell látnia ahhoz, hogy értékelni tudja az uniós szintű ambíciókat; másfelől pedig azt, hogy az érintett tagállamoknak megfelelő idő álljon a rendelkezésére ahhoz, hogy kellően figyelembe tudják venni a Bizottság ajánlásait saját nemzeti tervük véglegesítése előtt. |
| --- | --- |

(4)

Ajánlásai kidolgozása során a Bizottság két szempontot vett figyelembe: egyfelől azt, hogy az összes tagállam számszerűsített tervezett hozzájárulásait összesítve kell látnia ahhoz, hogy értékelni tudja az uniós szintű ambíciókat; másfelől pedig azt, hogy az érintett tagállamoknak megfelelő idő álljon a rendelkezésére ahhoz, hogy kellően figyelembe tudják venni a Bizottság ajánlásait saját nemzeti tervük véglegesítése előtt.

| (5) | A tagállamok megújuló energiával kapcsolatos céljaira vonatkozó bizottsági ajánlások az (EU) 2018/1999 rendelet II. mellékletében meghatározott, objektív kritériumokon alapuló képletre támaszkodnak. |
| --- | --- |

(5)

A tagállamok megújuló energiával kapcsolatos céljaira vonatkozó bizottsági ajánlások az (EU) 2018/1999 rendelet II. mellékletében meghatározott, objektív kritériumokon alapuló képletre támaszkodnak.

| (6) | Az energiahatékonyság tekintetében a Bizottság ajánlásai az integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetében feltüntetett nemzeti szintű célok értékelésén alapulnak, összehasonlítva azokat az uniós célkitűzések eléréséhez szükséges közös erőfeszítések szintjével, adott esetben figyelembe véve egyes egyedi nemzeti körülményekre vonatkozó információkat. Az energiahatékonyság területén kitűzött végleges nemzeti hozzájárulásoknak tükrözniük kell az energiamegtakarítások költséghatékony lehetőségeit, és e hozzájárulásokat szilárd, hosszú távú épületfelújítási stratégiának, valamint a 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) 7. cikkéből eredő energiamegtakarítási kötelezettség végrehajtását célzó intézkedéseknek kell alátámasztaniuk. A tagállamoknak emellett igazolniuk kell, hogy kellő mértékben figyelembe vették az „első az energiahatékonyság” elvet, ismertetve, hogy az energiahatékonyság miként járul hozzá a versenyképes karbonszegény gazdaság nemzeti céljainak költséghatékony megvalósításához, az energiaellátás biztonságához és az energiaszegénység kezeléséhez. |
| --- | --- |

(6)

Az energiahatékonyság tekintetében a Bizottság ajánlásai az integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetében feltüntetett nemzeti szintű célok értékelésén alapulnak, összehasonlítva azokat az uniós célkitűzések eléréséhez szükséges közös erőfeszítések szintjével, adott esetben figyelembe véve egyes egyedi nemzeti körülményekre vonatkozó információkat. Az energiahatékonyság területén kitűzött végleges nemzeti hozzájárulásoknak tükrözniük kell az energiamegtakarítások költséghatékony lehetőségeit, és e hozzájárulásokat szilárd, hosszú távú épületfelújítási stratégiának, valamint a 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) 7. cikkéből eredő energiamegtakarítási kötelezettség végrehajtását célzó intézkedéseknek kell alátámasztaniuk. A tagállamoknak emellett igazolniuk kell, hogy kellő mértékben figyelembe vették az „első az energiahatékonyság” elvet, ismertetve, hogy az energiahatékonyság miként járul hozzá a versenyképes karbonszegény gazdaság nemzeti céljainak költséghatékony megvalósításához, az energiaellátás biztonságához és az energiaszegénység kezeléséhez.

| (7) | Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja a tagállamok számára, hogy adjanak általános áttekintést az integrált nemzeti energia- és klímatervben meghatározott célkitűzések, célok és hozzájárulások eléréséhez szükséges beruházásokról, valamint e beruházások forrásainak általános értékeléséről. A nemzeti energia- és klímaterveknek a befektetői biztonság garantálása érdekében biztosítaniuk kell a nemzeti szakpolitikák és intézkedések átláthatóságát és kiszámíthatóságát. |
| --- | --- |

(7)

Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja a tagállamok számára, hogy adjanak általános áttekintést az integrált nemzeti energia- és klímatervben meghatározott célkitűzések, célok és hozzájárulások eléréséhez szükséges beruházásokról, valamint e beruházások forrásainak általános értékeléséről. A nemzeti energia- és klímaterveknek a befektetői biztonság garantálása érdekében biztosítaniuk kell a nemzeti szakpolitikák és intézkedések átláthatóságát és kiszámíthatóságát.

| (8) | Ezzel párhuzamosan a 2018–2019-as európai szemeszter ciklusának keretében a Bizottság nagy hangsúlyt fektetett a tagállamok energiához és éghajlat-politikához kapcsolódó beruházási szükségleteire. Ez tükröződik a Csehországra vonatkozó 2019. évi országjelentésben (4), valamint a Csehországnak szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó bizottsági ajánlásban (5) is, melyek az európai szemeszter folyamatának részét képezik. A Bizottság az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetének értékelése során figyelembe vette az európai szemeszter legfrissebb megállapításait és ajánlásait. A Bizottság ajánlásai kiegészítik az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat. A tagállamok is kötelesek biztosítani azt, hogy az integrált nemzeti energia- és klímaterveik figyelembe vegyék az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat. |
| --- | --- |

(8)

Ezzel párhuzamosan a 2018–2019-as európai szemeszter ciklusának keretében a Bizottság nagy hangsúlyt fektetett a tagállamok energiához és éghajlat-politikához kapcsolódó beruházási szükségleteire. Ez tükröződik a Csehországra vonatkozó 2019. évi országjelentésben (4), valamint a Csehországnak szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó bizottsági ajánlásban (5) is, melyek az európai szemeszter folyamatának részét képezik. A Bizottság az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetének értékelése során figyelembe vette az európai szemeszter legfrissebb megállapításait és ajánlásait. A Bizottság ajánlásai kiegészítik az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat. A tagállamok is kötelesek biztosítani azt, hogy az integrált nemzeti energia- és klímaterveik figyelembe vegyék az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat.

| (9) | Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja továbbá azt is, hogy minden tagállamnak kellően figyelembe kell vennie a 2019. december 31-ig benyújtandó integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetéhez fűzött bizottsági ajánlásokat, és amennyiben az érintett tagállam nem fogad meg egy ajánlást vagy nem fogadja meg annak jelentős részét, döntését meg kell indokolnia és az indokolást közzé kell tennie. |
| --- | --- |

(9)

Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja továbbá azt is, hogy minden tagállamnak kellően figyelembe kell vennie a 2019. december 31-ig benyújtandó integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetéhez fűzött bizottsági ajánlásokat, és amennyiben az érintett tagállam nem fogad meg egy ajánlást vagy nem fogadja meg annak jelentős részét, döntését meg kell indokolnia és az indokolást közzé kell tennie.

| (10) | A tagállamok értelemszerűen ugyanazokat az adatokat, illetve a későbbi években ugyanazokat az aktualizált adatokat szerepeltetik integrált nemzeti energia- és klímaterveikben, mint az Eurostathoz vagy az Európai Környezetvédelmi Ügynökséghez benyújtott jelentéseikben. Az azonos forrás és – adott esetben – az európai statisztikák felhasználása szintén elengedhetetlen a modellezéshez és az előrejelzésekhez szükséges alapforgatókönyv számításaihoz. Az európai statisztikák felhasználása lehetővé teszi az integrált nemzeti energia- és klímatervekben alkalmazott adatok és előrejelzések jobb összehasonlíthatóságát. |
| --- | --- |

(10)

A tagállamok értelemszerűen ugyanazokat az adatokat, illetve a későbbi években ugyanazokat az aktualizált adatokat szerepeltetik integrált nemzeti energia- és klímaterveikben, mint az Eurostathoz vagy az Európai Környezetvédelmi Ügynökséghez benyújtott jelentéseikben. Az azonos forrás és – adott esetben – az európai statisztikák felhasználása szintén elengedhetetlen a modellezéshez és az előrejelzésekhez szükséges alapforgatókönyv számításaihoz. Az európai statisztikák felhasználása lehetővé teszi az integrált nemzeti energia- és klímatervekben alkalmazott adatok és előrejelzések jobb összehasonlíthatóságát.

| (11) | A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervnek tartalmaznia kell az (EU) 2018/1999 rendelet I. mellékletének valamennyi elemét. Ennek keretében a lehetőségekhez mérten értékelni kell a tervezett szakpolitikák és intézkedések makrogazdasági, egészségügyi, környezeti, foglalkoztatási, valamint az oktatás, a készségek terén és a társadalom egészére kifejtett hatásait. A nyilvánosságot és az egyéb érdekelt feleket be kell vonni a végleges integrált nemzeti energia- és klímatervek előkészítésébe. Mindezeket, továbbá az egyéb elemeket az ezen ajánlással együtt közzétett szolgálati munkadokumentum (6) ismerteti részletesen. |
| --- | --- |

(11)

A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervnek tartalmaznia kell az (EU) 2018/1999 rendelet I. mellékletének valamennyi elemét. Ennek keretében a lehetőségekhez mérten értékelni kell a tervezett szakpolitikák és intézkedések makrogazdasági, egészségügyi, környezeti, foglalkoztatási, valamint az oktatás, a készségek terén és a társadalom egészére kifejtett hatásait. A nyilvánosságot és az egyéb érdekelt feleket be kell vonni a végleges integrált nemzeti energia- és klímatervek előkészítésébe. Mindezeket, továbbá az egyéb elemeket az ezen ajánlással együtt közzétett szolgálati munkadokumentum (6) ismerteti részletesen.

| (12) | Az energiaunió dimenziói közötti kapcsolódási pontok láthatók a terv tervezetében, de nem említik azokat kifejezetten. A végső tervben Csehországnak részletesebben ki kell fejtenie kell a különböző energiauniós dimenziók közötti említett kapcsolódási pontokat, a dekarbonizációs dimenzión belüli szinergiák azonosításával, mint pl. a bioüzemanyagok és a földhasználat, a földhasználat változása és az erdészet. Tovább kell vizsgálni a dekarbonizáció, az energiabiztonság és a belső piaci dimenziók közötti szinergiákat „az energiahatékonyság az első” elvével összefüggésben is, kifejtve, hogy az energiahatékonyság hogyan járul hozzá az energiaellátás biztonsága nemzeti célkitűzéseinek költséghatékony megvalósításához és az energiaszegénység kezeléséhez, egyértelmű határidőket is megadva. A végső tervben alaposabb megfontolást igénylő fontos elem az igazságos átmenet megtervezése a szén- és szén-dioxid-intenzív régiók tekintetében. Azt is fontos figyelembe venni, hogy az éghajlatváltozás kockázata milyen hatással van az energiaellátásra. A kutatási, innovációs és versenyképességi dimenzió keretében meghatározott célkitűzéseknek hasonlóképpen alá kell támasztaniuk az energiaunió többi dimenziója terén tervbe vett erőfeszítéseket. |
| --- | --- |

(12)

Az energiaunió dimenziói közötti kapcsolódási pontok láthatók a terv tervezetében, de nem említik azokat kifejezetten. A végső tervben Csehországnak részletesebben ki kell fejtenie kell a különböző energiauniós dimenziók közötti említett kapcsolódási pontokat, a dekarbonizációs dimenzión belüli szinergiák azonosításával, mint pl. a bioüzemanyagok és a földhasználat, a földhasználat változása és az erdészet. Tovább kell vizsgálni a dekarbonizáció, az energiabiztonság és a belső piaci dimenziók közötti szinergiákat „az energiahatékonyság az első” elvével összefüggésben is, kifejtve, hogy az energiahatékonyság hogyan járul hozzá az energiaellátás biztonsága nemzeti célkitűzéseinek költséghatékony megvalósításához és az energiaszegénység kezeléséhez, egyértelmű határidőket is megadva. A végső tervben alaposabb megfontolást igénylő fontos elem az igazságos átmenet megtervezése a szén- és szén-dioxid-intenzív régiók tekintetében. Azt is fontos figyelembe venni, hogy az éghajlatváltozás kockázata milyen hatással van az energiaellátásra. A kutatási, innovációs és versenyképességi dimenzió keretében meghatározott célkitűzéseknek hasonlóképpen alá kell támasztaniuk az energiaunió többi dimenziója terén tervbe vett erőfeszítéseket.

| (13) | A végleges integrált nemzeti energia- és klímaterv minősége javulna azzal, ha ismertetne egy átfogó elemzést arról, hogy a karbonszegény technológiák ágazata milyen pozíciót foglal el világpiaci viszonylatban, kiemelve a versenyképes területeket és a potenciális kihívásokat, a jövőre nézve pedig ismertetve a mérhető célkitűzéseket és az elérésükre irányuló szakpolitikákat és intézkedéseket, megfelelően összekapcsolva azokat a vállalkozás- és iparpolitikával. Hasznos volna továbbá szorosabb kölcsönhatást kialakítani a körforgásos gazdasággal, kiemelve annak potenciálját az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentése terén. |
| --- | --- |

(13)

A végleges integrált nemzeti energia- és klímaterv minősége javulna azzal, ha ismertetne egy átfogó elemzést arról, hogy a karbonszegény technológiák ágazata milyen pozíciót foglal el világpiaci viszonylatban, kiemelve a versenyképes területeket és a potenciális kihívásokat, a jövőre nézve pedig ismertetve a mérhető célkitűzéseket és az elérésükre irányuló szakpolitikákat és intézkedéseket, megfelelően összekapcsolva azokat a vállalkozás- és iparpolitikával. Hasznos volna továbbá szorosabb kölcsönhatást kialakítani a körforgásos gazdasággal, kiemelve annak potenciálját az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentése terén.

| (14) | A Bizottság Csehországnak szóló ajánlásait Csehország integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetének ezen ajánlással egy időben közzétett értékelése támasztja alá (7), |
| --- | --- |

(14)

A Bizottság Csehországnak szóló ajánlásait Csehország integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetének ezen ajánlással egy időben közzétett értékelése támasztja alá (7),

AJÁNLJA, HOGY CSEHORSZÁG TEGYEN INTÉZKEDÉSEKET A KÖVETKEZŐK ÉRDEKÉBEN:

| 1. | A megújuló energia tekintetében 2030-ra kitűzött uniós célhoz való cseh hozzájárulásként legalább 23 %-ra kell növelni a megújuló energia részarányának 2030-ra meghatározott célértékét az (EU) 2018/1999 rendelet II. mellékletében szereplő képletnek megfelelően. A végleges tervnek tartalmaznia kell egy ütemterv-előirányzatot, amely eléri az (EU) 2018/1999 rendelet 4. cikke a) pontjának (2) alpontjában felsorolt valamennyi referenciaértéket az adott részaránnyal összhangban, figyelembe véve azt, hogy ezen cél közös teljesítéséhez fokozni kell az erőfeszítéseket. Részletesen és számszerűsítve ismertetni kell az (EU) 2018/2001 európai parlamenti és tanácsi irányelv (8) szerinti kötelezettségekkel összhangban azokat a szakpolitikákat és intézkedéseket, amelyek lehetővé teszik e hozzájárulás kellő időben történő és költséghatékony teljesítését. A fűtési és hűtési ágazatban növelni kell a célkitűzés szintjét az (EU) 2018/2001 irányelv 23. cikkében foglalt irányadó cél elérése érdekében, és meg kell határozni azokat az intézkedéseket, amelyek révén teljesülni fog a Csehország tervében meghatározott közlekedési cél, az (EU) 2018/2001 irányelv 25. cikkével összhangban. A tervnek tartalmaznia kell intézkedéseket az adminisztratív teher csökkentése érdekében és az (EU) 2018/2001 irányelv 21. és 22. cikkével összhangban a saját megújulóenergia-fogyasztást és a megújulóenergia-közösségeket támogató keretekkel kapcsolatban. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Növelni kell a primerenergia-fogyasztás csökkentése terén kitűzött célokat, figyelembe véve azt, hogy fokozni kell az erőfeszítéseket az Unió 2030-as energiahatékonysági célkitűzésének elérése érdekében, és ezt olyan szakpolitikákkal és intézkedésekkel kell alátámasztani, amelyek révén 2030-ig további energiamegtakarítások érhetők el. Jobban meg kell határozni a 2021-2030 közötti időszakban elfogadni tervezett szakpolitikákat és intézkedéseket, azok várható hatásainak értékelése alapján is. |
| --- | --- |

2.

| 3. | A tervnek tartalmaznia kell a jövőbeni energia-összetételre vonatkozó előrejelzéseket, beleértve a megújuló gázforrásokat, illetve az energiarendszer rugalmassága, a keresletoldali válaszintézkedések, a kiberbiztonság és a létfontosságú infrastruktúra területén tervezett intézkedéseket. Részletesebb szakpolitikákat és intézkedéseket kell meghatározni a harmadik országokból származó földgázellátás diverzifikációjának növelése érdekében. Továbbá meg kell határozni a diverzifikációra és az energiafüggőség csökkentésére irányuló energiabiztonsági célkitűzéseket támogató intézkedéseket, beleértve a rugalmassági intézkedéseket, valamint a nukleáris anyagokkal és az üzemanyagokkal való hosszú távú ellátást biztosító stratégiát, különös tekintettel az atomenergia-termelési kapacitás bővítésére. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Meg kell határozni a piaci integrációval kapcsolatos előretekintő célkitűzéseket és célokat, különösen jól meghatározott új és tervezett intézkedések kidolgozására vonatkozóan. Ismertetni kell a megújuló gázokban rejlő potenciált. A végleges tervnek tartalmaznia kell a verseny alakulásával kapcsolatos meglévő és jövőbeni intézkedések általános értékelését. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Tovább kell pontosítani a mostantól 2030-ig elérendő, az energiaunióhoz konkrétan kapcsolódó nemzeti célkitűzéseit és finanszírozási céljait a kutatás, az innováció és a versenyképesség terén oly módon, hogy azok könnyen mérhetők legyenek és alkalmasak legyenek az integrált nemzeti energia- és klímaterv más dimenzióiban kitűzött célok elérésének támogatására. E célkitűzéseket konkrét és megfelelő szakpolitikákkal és intézkedésekkel kell alátámasztani, köztük olyanokkal, amelyeket az európai stratégiai energiatechnológiai tervhez hasonlóan más tagállamokkal együttműködve kell kidolgozni. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Folytatni kell a Csehországot, Magyarországot, Lengyelországot és Szlovákiát magában foglaló Visegrádi Csoport keretében már meglévő kiváló regionális együttműködést, valamint a többi tagállammal fennálló kétoldalú párbeszédeket. Az ilyen együttműködés során olyan témakörökre lehetne összpontosítani, mint a belső energiapiac további integrációja, a rendszermegfelelőségnek a kapacitáspiac tervezett folytatásának fényében történő értékelésével kapcsolatos mutatószámok, a méltányos átmenet, a dekarbonizáció és további megújuló energiaforrások elterjesztése, beleértve az energiarendszerre és a határokon átnyúló villamosenergia-kereskedelemre gyakorolt hatásokat. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Ki kell terjeszteni a beruházási igények és források – beleértve a megfelelő nemzeti, regionális és uniós szintű finanszírozás – elemzését, amely jelenleg csak egyes szakpolitikákra vonatkozik, az energia- és éghajlat-politikai céljainak eléréséhez szükséges beruházások általános áttekintése érdekében. Finanszírozási forrásként figyelembe kell venni az (EU) 2018/842 európai parlamenti és tanácsi rendelet (9) szerinti, más tagállamok részére történő jogosultság-átadások költséghatékony alkalmazását is. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Fel kell sorolni valamennyi energetikai támogatást, ideértve különösen a fosszilis tüzelőanyagokra vonatkozó támogatásokat, valamint az azok fokozatos kivezetésére irányuló megtett intézkedéseket és vonatkozó terveket. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Ki kell egészíteni a levegőminőséggel és a légköri kibocsátásokkal kapcsolatos szakpolitikák közötti kölcsönhatások elemzését, ennek keretében ismertetni és számszerűsíteni kell a különböző forgatókönyvek tekintetében a levegőszennyezést érintő hatásokat, ezt alátámasztó információkat kell benyújtani, valamint meg kell vizsgálni a szinergiákat és az ellentétes irányú hatásokat. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Jobban be kell építeni a tervbe az igazságos és méltányos átmenettel kapcsolatos szempontokat, részletesebben ismertetve a tervezett célkitűzések, szakpolitikák és intézkedések társadalmi, foglalkoztatási és készségekre gyakorolt hatásait. A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervnek elemeznie kell különösen az energiaátmenetnek a szén fokozatos kivezetése vagy a más energiaigényes ágazatokban történő kiigazítások által érintett lakosságra gyakorolt hatását, és össze kell kapcsolnia ezt a ReStart nevű cseh stratégiai kerettel, elősegítve az igazságos átmenetet a cseh szénrégiók számára. Jobban ki kell dolgozni az energiaszegénység problémáinak kezelésére vonatkozó koncepciót, többek között az értékelés meghatározása révén, az (EU) 2018/1999 rendelet előírásainak megfelelően. |
| --- | --- |

10.

Kelt Brüsszelben, 2019. június 18-án.

a Bizottság részéről

Miguel ARIAS CAÑETE

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 328., 2018.12.21., 1. o.

1

(2)  SWD(2019) 214.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2012/27/EU irányelve (2012. október 25.) az energiahatékonyságról, a 2009/125/EK és a 2010/30/EU irányelv módosításáról, valamint a 2004/8/EK és a 2006/32/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 315., 2012.11.14., 1. o.).

3

(4)  SWD(2019) 1002 final.

4

(5)  COM(2019) 503 final, 2019. június 5.

5

(6)  SWD(2019) 214.

6

(7)  SWD(2019) 214.

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/2001 irányelve (2018. december 11.) a megújuló energiaforrásokból előállított energia használatának előmozdításáról (HL L 328., 2018.12.21., 82. o.).

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/842 rendelete (2018. május 30.) a Párizsi Megállapodásban vállalt kötelezettségek teljesítése érdekében a tagállamok által 2021-től 2030-ig kötelezően teljesítendő, az éghajlat-politikai fellépéshez hozzájáruló éves üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentések meghatározásáról, valamint az 525/2013/EU rendelet módosításáról (HL L 156., 2018.6.19., 26. o.).

9

---

| 3.9.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 297/13 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 297/13

---

A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA

(2019. június 18.)

Dánia 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről

(2019/C 297/04)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 288. cikkére,

tekintettel az energiaunió és az éghajlat-politika irányításáról, valamint a 663/2009/EK és a 715/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 94/22/EK, a 98/70/EK, a 2009/31/EK, a 2009/73/EK, a 2010/31/EU, a 2012/27/EU és a 2013/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv, a 2009/119/EK és az (EU) 2015/652 tanácsi irányelv módosításáról, továbbá az 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. december 11-i (EU) 2018/1999 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében minden tagállamnak be kell nyújtania a Bizottsághoz a 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét az említett rendelet 3. cikke (1) bekezdésének és I. mellékletének megfelelően. Az integrált nemzeti energia- és klímatervek első tervezeteit 2018. december 31-ig kellett benyújtani. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében minden tagállamnak be kell nyújtania a Bizottsághoz a 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét az említett rendelet 3. cikke (1) bekezdésének és I. mellékletének megfelelően. Az integrált nemzeti energia- és klímatervek első tervezeteit 2018. december 31-ig kellett benyújtani.

| (2) | A Dán Királyság 2018. december 21-én nyújtotta be integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét. E terv tervezetének benyújtása képezi az alapját és első lépését a Bizottság és a tagállamok közötti ún. iteratív folyamatnak, amely az integrált nemzeti energia- és klímatervek véglegesítésének és későbbi végrehajtásának előkészítését szolgálja. |
| --- | --- |

(2)

A Dán Királyság 2018. december 21-én nyújtotta be integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét. E terv tervezetének benyújtása képezi az alapját és első lépését a Bizottság és a tagállamok közötti ún. iteratív folyamatnak, amely az integrált nemzeti energia- és klímatervek véglegesítésének és későbbi végrehajtásának előkészítését szolgálja.

| (3) | Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében a Bizottságnak értékelnie kell az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetét. A Bizottság az (EU) 2018/1999 rendelet vonatkozó elemeinek figyelembevételével átfogó értékelést készített a dán nemzeti energia- és klímaterv tervezetéről. A Bizottság az értékelést (2) ezen ajánlással egy időben közzéteszi. Az alábbi ajánlások az értékelés eredményein alapulnak. |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében a Bizottságnak értékelnie kell az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetét. A Bizottság az (EU) 2018/1999 rendelet vonatkozó elemeinek figyelembevételével átfogó értékelést készített a dán nemzeti energia- és klímaterv tervezetéről. A Bizottság az értékelést (2) ezen ajánlással egy időben közzéteszi. Az alábbi ajánlások az értékelés eredményein alapulnak.

| (4) | A Bizottság ajánlásai különösen a következőkre irányulhatnak: i. a célkitűzések, célok és hozzájárulások által megcélzott szint az energiaunió célkitűzéseinek és különösen a megújuló energia és az energiahatékonyság tekintetében 2030-ra meghatározott uniós célok együttes elérésének szempontjából, valamint a tagállam által a villamosenergia-rendszerösszeköttetés 2030-ra megcélzott szintje; ii. a tagállami és uniós szintű célkitűzésekkel kapcsolatos szakpolitikák és intézkedések, valamint olyan egyéb szakpolitikák és intézkedések, amelyeknek határokon átnyúló jelentősége lehet; iii. bármely további olyan szakpolitikák és intézkedések, amelyeket az integrált nemzeti energia- és klímatervek esetleg előírnak; iv. az integrált nemzeti energia- és klímatervben foglalt meglévő és tervezett szakpolitikáknak és intézkedéseknek az energiaunió egy dimenzióján belüli, valamint a különböző dimenziói közötti kölcsönhatása és ezek összeegyeztethetősége. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság ajánlásai különösen a következőkre irányulhatnak: i. a célkitűzések, célok és hozzájárulások által megcélzott szint az energiaunió célkitűzéseinek és különösen a megújuló energia és az energiahatékonyság tekintetében 2030-ra meghatározott uniós célok együttes elérésének szempontjából, valamint a tagállam által a villamosenergia-rendszerösszeköttetés 2030-ra megcélzott szintje; ii. a tagállami és uniós szintű célkitűzésekkel kapcsolatos szakpolitikák és intézkedések, valamint olyan egyéb szakpolitikák és intézkedések, amelyeknek határokon átnyúló jelentősége lehet; iii. bármely további olyan szakpolitikák és intézkedések, amelyeket az integrált nemzeti energia- és klímatervek esetleg előírnak; iv. az integrált nemzeti energia- és klímatervben foglalt meglévő és tervezett szakpolitikáknak és intézkedéseknek az energiaunió egy dimenzióján belüli, valamint a különböző dimenziói közötti kölcsönhatása és ezek összeegyeztethetősége.

| (5) | Ajánlásainak kidolgozása során a Bizottság tekintettel volt egyrészt arra, hogy összesítenie kellett valamennyi tagállam tervezett hozzájárulásainak számszerűsített mértékét annak érdekében, hogy fel tudja mérni az uniós szintű vállalás szintjét, másrészt pedig arra, hogy az érintett tagállamnak megfelelő időt kell hagyni ahhoz, hogy integrált nemzeti energia- és klímatervének véglegesítését megelőzően kellőképpen figyelembe tudja venni a Bizottság ajánlásait. |
| --- | --- |

(5)

Ajánlásainak kidolgozása során a Bizottság tekintettel volt egyrészt arra, hogy összesítenie kellett valamennyi tagállam tervezett hozzájárulásainak számszerűsített mértékét annak érdekében, hogy fel tudja mérni az uniós szintű vállalás szintjét, másrészt pedig arra, hogy az érintett tagállamnak megfelelő időt kell hagyni ahhoz, hogy integrált nemzeti energia- és klímatervének véglegesítését megelőzően kellőképpen figyelembe tudja venni a Bizottság ajánlásait.

| (6) | A tagállamok megújuló energiával kapcsolatos céljaira vonatkozó bizottsági ajánlások az (EU) 2018/1999 rendelet II. mellékletében meghatározott, objektív kritériumokon alapuló képletre támaszkodnak. |
| --- | --- |

(6)

A tagállamok megújuló energiával kapcsolatos céljaira vonatkozó bizottsági ajánlások az (EU) 2018/1999 rendelet II. mellékletében meghatározott, objektív kritériumokon alapuló képletre támaszkodnak.

| (7) | Az energiahatékonyság tekintetében a Bizottság ajánlásai az integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetében feltüntetett nemzeti szintű célok értékelésén alapulnak, összehasonlítva azokat az uniós célkitűzések eléréséhez szükséges közös erőfeszítések szintjével, adott esetben figyelembe véve egyes egyedi nemzeti körülményekre vonatkozó információkat. Az energiahatékonyság területén kitűzött végleges nemzeti hozzájárulásoknak tükrözniük kell az energiamegtakarítások költséghatékony lehetőségeit, és e hozzájárulásokat szilárd, hosszú távú épületfelújítási stratégiának, valamint a 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) 7. cikkéből eredő energiamegtakarítási kötelezettség végrehajtását célzó intézkedéseknek kell alátámasztaniuk. A tagállamoknak emellett igazolniuk kell, hogy kellő mértékben figyelembe vették az „első az energiahatékonyság” elvet, ismertetve, hogy az energiahatékonyság miként járul hozzá a versenyképes karbonszegény gazdaság nemzeti céljainak költséghatékony megvalósításához, az energiaellátás biztonságához és az energiaszegénység kezeléséhez. |
| --- | --- |

(7)

Az energiahatékonyság tekintetében a Bizottság ajánlásai az integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetében feltüntetett nemzeti szintű célok értékelésén alapulnak, összehasonlítva azokat az uniós célkitűzések eléréséhez szükséges közös erőfeszítések szintjével, adott esetben figyelembe véve egyes egyedi nemzeti körülményekre vonatkozó információkat. Az energiahatékonyság területén kitűzött végleges nemzeti hozzájárulásoknak tükrözniük kell az energiamegtakarítások költséghatékony lehetőségeit, és e hozzájárulásokat szilárd, hosszú távú épületfelújítási stratégiának, valamint a 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) 7. cikkéből eredő energiamegtakarítási kötelezettség végrehajtását célzó intézkedéseknek kell alátámasztaniuk. A tagállamoknak emellett igazolniuk kell, hogy kellő mértékben figyelembe vették az „első az energiahatékonyság” elvet, ismertetve, hogy az energiahatékonyság miként járul hozzá a versenyképes karbonszegény gazdaság nemzeti céljainak költséghatékony megvalósításához, az energiaellátás biztonságához és az energiaszegénység kezeléséhez.

| (8) | Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja a tagállamok számára, hogy adjanak általános áttekintést az integrált nemzeti energia- és klímatervben meghatározott célkitűzések, célok és hozzájárulások eléréséhez szükséges beruházásokról, valamint e beruházások forrásainak általános értékeléséről. A nemzeti energia- és klímaterveknek a befektetői biztonság garantálása érdekében biztosítaniuk kell a nemzeti szakpolitikák és intézkedések átláthatóságát és kiszámíthatóságát. |
| --- | --- |

(8)

Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja a tagállamok számára, hogy adjanak általános áttekintést az integrált nemzeti energia- és klímatervben meghatározott célkitűzések, célok és hozzájárulások eléréséhez szükséges beruházásokról, valamint e beruházások forrásainak általános értékeléséről. A nemzeti energia- és klímaterveknek a befektetői biztonság garantálása érdekében biztosítaniuk kell a nemzeti szakpolitikák és intézkedések átláthatóságát és kiszámíthatóságát.

| (9) | Ezzel párhuzamosan a 2018–2019-as európai szemeszter ciklusának keretében a Bizottság nagy hangsúlyt fektetett a tagállamok energiához és éghajlat-politikához kapcsolódó beruházási szükségleteire. Ez tükröződik a Dániára vonatkozó 2019. évi országjelentésben (4), valamint a Dániának szóló tanácsi ajánlásról szóló bizottsági ajánlásban (5) is, amelyek az európai szemeszter folyamatának részét képezik. A Bizottság az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetének értékelése során figyelembe vette az európai szemeszter legfrissebb megállapításait és ajánlásait. A Bizottság ajánlásai kiegészítik az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat. A tagállamok is kötelesek biztosítani azt, hogy az integrált nemzeti energia- és klímaterveik figyelembe vegyék az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat. |
| --- | --- |

(9)

Ezzel párhuzamosan a 2018–2019-as európai szemeszter ciklusának keretében a Bizottság nagy hangsúlyt fektetett a tagállamok energiához és éghajlat-politikához kapcsolódó beruházási szükségleteire. Ez tükröződik a Dániára vonatkozó 2019. évi országjelentésben (4), valamint a Dániának szóló tanácsi ajánlásról szóló bizottsági ajánlásban (5) is, amelyek az európai szemeszter folyamatának részét képezik. A Bizottság az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetének értékelése során figyelembe vette az európai szemeszter legfrissebb megállapításait és ajánlásait. A Bizottság ajánlásai kiegészítik az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat. A tagállamok is kötelesek biztosítani azt, hogy az integrált nemzeti energia- és klímaterveik figyelembe vegyék az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat.

| (10) | Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja továbbá azt is, hogy minden tagállamnak kellően figyelembe kell vennie a 2019. december 31-ig benyújtandó integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetéhez fűzött bizottsági ajánlásokat, és amennyiben az érintett tagállam nem fogad meg egy ajánlást vagy nem fogadja meg annak jelentős részét, döntését meg kell indokolnia és az indokolást közzé kell tennie. |
| --- | --- |

(10)

Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja továbbá azt is, hogy minden tagállamnak kellően figyelembe kell vennie a 2019. december 31-ig benyújtandó integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetéhez fűzött bizottsági ajánlásokat, és amennyiben az érintett tagállam nem fogad meg egy ajánlást vagy nem fogadja meg annak jelentős részét, döntését meg kell indokolnia és az indokolást közzé kell tennie.

| (11) | A tagállamok értelemszerűen ugyanazokat az adatokat, illetve a későbbi években ugyanazokat az aktualizált adatokat szerepeltetik integrált nemzeti energia- és klímaterveikben, mint az Eurostathoz vagy az Európai Környezetvédelmi Ügynökséghez benyújtott jelentéseikben. Az azonos forrás és – adott esetben – az európai statisztikák felhasználása szintén elengedhetetlen a modellezéshez és az előrejelzésekhez szükséges alapforgatókönyv számításaihoz. Az európai statisztikák felhasználása lehetővé teszi az integrált nemzeti energia- és klímatervekben alkalmazott adatok és előrejelzések jobb összehasonlíthatóságát. |
| --- | --- |

(11)

A tagállamok értelemszerűen ugyanazokat az adatokat, illetve a későbbi években ugyanazokat az aktualizált adatokat szerepeltetik integrált nemzeti energia- és klímaterveikben, mint az Eurostathoz vagy az Európai Környezetvédelmi Ügynökséghez benyújtott jelentéseikben. Az azonos forrás és – adott esetben – az európai statisztikák felhasználása szintén elengedhetetlen a modellezéshez és az előrejelzésekhez szükséges alapforgatókönyv számításaihoz. Az európai statisztikák felhasználása lehetővé teszi az integrált nemzeti energia- és klímatervekben alkalmazott adatok és előrejelzések jobb összehasonlíthatóságát.

| (12) | A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervnek tartalmaznia kell az (EU) 2018/1999 rendelet I. mellékletének valamennyi elemét. Ennek keretében a lehetőségekhez mérten értékelni kell a tervezett szakpolitikák és intézkedések makrogazdasági, egészségügyi, környezeti, foglalkoztatási, valamint az oktatás, a készségek terén és a társadalom egészére kifejtett hatásait. A nyilvánosságot és az egyéb érdekelt feleket be kell vonni a végleges integrált nemzeti energia- és klímatervek előkészítésébe. Mindezeket, továbbá az egyéb elemeket az ezen ajánlással együtt közzétett szolgálati munkadokumentum (6) ismerteti részletesen. |
| --- | --- |

(12)

A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervnek tartalmaznia kell az (EU) 2018/1999 rendelet I. mellékletének valamennyi elemét. Ennek keretében a lehetőségekhez mérten értékelni kell a tervezett szakpolitikák és intézkedések makrogazdasági, egészségügyi, környezeti, foglalkoztatási, valamint az oktatás, a készségek terén és a társadalom egészére kifejtett hatásait. A nyilvánosságot és az egyéb érdekelt feleket be kell vonni a végleges integrált nemzeti energia- és klímatervek előkészítésébe. Mindezeket, továbbá az egyéb elemeket az ezen ajánlással együtt közzétett szolgálati munkadokumentum (6) ismerteti részletesen.

| (13) | Dániának a végső tervben figyelembe kell vennie az energiaunió öt dimenziója közötti szinergiákat és az „első az energiahatékonyság” elvet, többek között ki kell fejtenie, hogy az energiahatékonyság miként járul hozzá a versenyképes, alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdasággal kapcsolatos nemzeti célok költséghatékony megvalósításához, az energiaellátás biztonságához és az energiaszegénység kezeléséhez. A keresletoldali válaszintézkedésekkel, az aggregálással, a rendszer rugalmasságával, az intelligens hálózatokkal, a tárolással, az elosztott energiatermeléssel, a fogyasztóvédelemmel és a kiskereskedelmi energiaszektor versenyképességével kapcsolatos egyedi célkitűzésekre vonatkozó kiegészítő információk szintén fontos elemek, amelyekkel foglalkozni kell a végleges tervben a 100 %-ban megújuló energiaforrásokból előállított villamos energiára vonatkozó, 2030-ra kitűzött cél irányított megvalósításának biztosítása céljából. Fontos, hogy a teljes és végleges terv tartalmazza az összes energetikai támogatás, valamint az azok kivezetésére vonatkozó nemzeti szakpolitikák, intézkedések és ütemtervek részletes ismertetését, különösen a fosszilis tüzelőanyagok tekintetében. Az is javítaná a terv minőségét, ha információkkal szolgálnának arról, hogy az éghajlatváltozás kockázata milyen hatással lehet az energiaellátásra. A kutatási, innovációs és versenyképességi dimenzió keretében meghatározott célkitűzéseknek alá kell támasztaniuk az energiaunió többi dimenziója terén tervbe vett erőfeszítéseket. |
| --- | --- |

(13)

Dániának a végső tervben figyelembe kell vennie az energiaunió öt dimenziója közötti szinergiákat és az „első az energiahatékonyság” elvet, többek között ki kell fejtenie, hogy az energiahatékonyság miként járul hozzá a versenyképes, alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdasággal kapcsolatos nemzeti célok költséghatékony megvalósításához, az energiaellátás biztonságához és az energiaszegénység kezeléséhez. A keresletoldali válaszintézkedésekkel, az aggregálással, a rendszer rugalmasságával, az intelligens hálózatokkal, a tárolással, az elosztott energiatermeléssel, a fogyasztóvédelemmel és a kiskereskedelmi energiaszektor versenyképességével kapcsolatos egyedi célkitűzésekre vonatkozó kiegészítő információk szintén fontos elemek, amelyekkel foglalkozni kell a végleges tervben a 100 %-ban megújuló energiaforrásokból előállított villamos energiára vonatkozó, 2030-ra kitűzött cél irányított megvalósításának biztosítása céljából. Fontos, hogy a teljes és végleges terv tartalmazza az összes energetikai támogatás, valamint az azok kivezetésére vonatkozó nemzeti szakpolitikák, intézkedések és ütemtervek részletes ismertetését, különösen a fosszilis tüzelőanyagok tekintetében. Az is javítaná a terv minőségét, ha információkkal szolgálnának arról, hogy az éghajlatváltozás kockázata milyen hatással lehet az energiaellátásra. A kutatási, innovációs és versenyképességi dimenzió keretében meghatározott célkitűzéseknek alá kell támasztaniuk az energiaunió többi dimenziója terén tervbe vett erőfeszítéseket.

| (14) | Hasznos volna a végleges integrált nemzeti energia- és klímatervben egy még átfogóbb elemzést benyújtani arról, hogy az alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiák, köztük az energiaigényes és a nagyobb mértékű szén-dioxid-kibocsátást okozó ipari ágazatok dekarbonizációjára szolgáló technológiák ágazata jelenleg milyen helyet foglal el világpiaci viszonylatban. A végleges tervnek az energiatechnológiákra vonatkozó exportstratégiára támaszkodva a jövőre nézve mérhető célkitűzéseket, valamint az azok elérését szolgáló szakpolitikákat és intézkedéseket is tartalmaznia kell. A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervben ugyancsak hangsúlyozni lehetne a körforgásos gazdasághoz kapcsolódó ambiciózus intézkedésekből eredő üvegházhatásúgáz-kibocsátási megtakarításokat. |
| --- | --- |

(14)

Hasznos volna a végleges integrált nemzeti energia- és klímatervben egy még átfogóbb elemzést benyújtani arról, hogy az alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiák, köztük az energiaigényes és a nagyobb mértékű szén-dioxid-kibocsátást okozó ipari ágazatok dekarbonizációjára szolgáló technológiák ágazata jelenleg milyen helyet foglal el világpiaci viszonylatban. A végleges tervnek az energiatechnológiákra vonatkozó exportstratégiára támaszkodva a jövőre nézve mérhető célkitűzéseket, valamint az azok elérését szolgáló szakpolitikákat és intézkedéseket is tartalmaznia kell. A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervben ugyancsak hangsúlyozni lehetne a körforgásos gazdasághoz kapcsolódó ambiciózus intézkedésekből eredő üvegházhatásúgáz-kibocsátási megtakarításokat.

| (15) | A Bizottság Dániának szóló ajánlásait a dán integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetének ezen ajánlással egy időben közzétett értékelése támasztja alá (7), |
| --- | --- |

(15)

A Bizottság Dániának szóló ajánlásait a dán integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetének ezen ajánlással egy időben közzétett értékelése támasztja alá (7),

AJÁNLJA, HOGY DÁNIA TEGYEN INTÉZKEDÉSEKET A KÖVETKEZŐK ÉRDEKÉBEN:

| 1. | Tisztázni kell, hogy miként kívánja elérni a 2030-ra vonatkozó, az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszeren kívüli üvegházhatásúgáz-kibocsátás 2005-höz képest 39 %-kal való csökkentésére irányuló célját, beleértve a további költséghatékony építőipari szakpolitikák bevezetését és a tervezett közlekedési szakpolitikáinak részletesebb kidolgozását, valamint a rugalmassági intézkedések tervezett alkalmazását az erőfeszítés-megosztási ágazatok, a LULUCF-ágazatok és a kibocsátáskereskedelmi rendszerbe tartozó ágazatok között. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Az (EU) 2018/2001 európai parlamenti és tanácsi irányelvben (8) foglalt kötelezettségekkel összhangban álló, részletesen kidolgozott és mérhető szakpolitikákkal és intézkedésekkel kell alátámasztani a megújuló energiaforrások 2030-ig elérendő 55 %-os arányával – azaz a megújuló energia kapcsán 2030-ra meghatározott uniós célokhoz való dán hozzájárulással – kapcsolatos célkitűzés örvendetes szintjét annak érdekében, hogy biztosítsa e hozzájárulás időben történő, költséghatékony teljesítését. Tisztázni kell többek között az (EU) 2018/1999 rendelet 4. cikke első bekezdése a) pontjának 2. alpontja szerinti összes referenciaértéket elérő ütemterv-előirányzat szintjét. Ezenfelül a közlekedési ágazatban javaslatot kell tenni az ütemtervekere és annak megfelelő, az (EU) 2018/2001 irányelv 25. cikke szerinti közlekedési cél elérését célzó intézkedésekre. További részletekkel kell szolgálni azon egyedi intézkedésekről, amelyek biztosítják az energiaágazatban a biomassza-ellátás és -felhasználás fenntarthatóságát, tekintettel a biomassza dán energiaszerkezeten belüli jelentős részarányára. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Jelentősen növelni kell mind a végső-, mind a primerenergia-fogyasztás csökkentése terén 2030-ig kitűzött célokat, figyelembe véve azt, hogy fokozni kell az erőfeszítéseket az Unió 2030-as energiahatékonysági célkitűzésének elérése érdekében. Olyan ambiciózusabb szakpolitikákat és intézkedéseket kell előterjeszteni, amelyek ellensúlyoznák a jóval alacsonyabb finanszírozási szintek energiahatékonyságot és elfogadott energiaadó-csökkentéseket érintő valószínű hatásait, és amelyek 2030-ig további energiamegtakarítást eredményeznének. A tervnek új, a 2012/27/EU irányelv 7. cikkében előírt energiamegtakarítás elérése céljából kidolgozott és azt elérni képes intézkedéseket kell tartalmaznia. Ez különösen fontos Dánia azzal kapcsolatos döntésének fényében, hogy meg kívánja szüntetni az energiahatékonyságra vonatkozó meglévő kötelezettségi rendszerét, ami csökkentené a végsőenergia-megtakarítást célzó intézkedésekre rendelkezésre álló forrásokat. Egyértelműbbé kell tenni a tisztább és hatékonyabb közlekedéssel és járművekkel kapcsolatos célok elérésére alkalmas jelenlegi intézkedéseket. |
| --- | --- |

3.

| 4. | A piaci integráció kapcsán egyértelműbb, mérhető és előretekintő célkitűzéseket kell meghatározni. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Részletesebben ki kell dolgozni a mostantól 2030-ig elérendő, az energiaunióhoz konkrétan kapcsolódó nemzeti célkitűzéseket és finanszírozási célokat a kutatás, az innováció és a versenyképesség terén oly módon, hogy azok könnyen mérhetők legyenek és alkalmasak legyenek az integrált nemzeti energia- és klímaterv egyéb dimenziói terén kitűzött célok támogatására és megvalósítására. E célkitűzéseket konkrét és megfelelő szakpolitikákkal és intézkedésekkel kell alátámasztani, köztük olyanokkal, amelyeket az európai stratégiai energiatechnológiai tervhez hasonlóan más tagállamokkal együttműködve kell kidolgozni. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Más együttműködési mechanizmusokra is ki kell terjeszteni a már jól működő, különösen a többi skandináv országgal (Finnország, Izland, Norvégia és Svédország) és balti országgal (Észtország, Lettország és Litvánia) létrejött regionális együttműködési megállapodásokat. A megújuló energia terén folytatott megerősített együttműködés lehetséges területei közé tartoznak a tervezett statisztikai átruházások, illetve a hibrid megújulóenergia-projektek ott, ahol a tengeri szélenergia-termelés egynél több piachoz kapcsolódik. A kutatás és innováció terén idetartozik a kutatási programok összehangolása, a koordinált finanszírozás, valamint a többi tagállammal és az uniós programokkal és kezdeményezésekkel meglévő szinergiák azonosítása. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Ki kell bővíteni a beruházási igényekkel kapcsolatban elkészített elemzést az éghajlat- és energiapolitikai célkitűzések 2030-ig való elérése érdekében tervbe vett szakpolitikákkal kapcsolatos állami és magánberuházási igényekre vonatkozó becslésekkel és meg kell adni az azok finanszírozásához szükséges lehetséges forrásokat. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Fel kell sorolni valamennyi energetikai támogatást, ideértve különösen a fosszilis tüzelőanyagok támogatását, valamint az azok fokozatos kivezetésére irányuló létező és tervezett intézkedéseket. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Több mennyiségi információval kell kiegészíteni az éghajlatváltozás mérséklésével és a levegőszennyezéssel kapcsolatos szakpolitikák örvendetes integrációját, legalább a tervezett szakpolitikák és intézkedések nyomán várhatóan megvalósuló levegőszennyezőanyag-kibocsátás tekintetében előírt információk erejéig. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Jobban be kell építeni a tervbe az igazságos és méltányos átmenettel kapcsolatos szempontokat, részletesebben ismertetve a tervezett célkitűzések, szakpolitikák és intézkedések társadalmi, foglalkoztatási és készségekre gyakorolt hatásait. |
| --- | --- |

10.

Kelt Brüsszelben, 2019. június 18-án.

a Bizottság részéről

Miguel ARIAS CAÑETE

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 328., 2018.12.21., 1. o.

1

(2)  SWD(2019) 275.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2012/27/EU irányelve (2012. október 25.) az energiahatékonyságról, a 2009/125/EK és a 2010/30/EU irányelv módosításáról, valamint a 2004/8/EK és a 2006/32/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 315., 2012.11.14., 1. o.).

3

(4)  SWD(2019) 1003 final.

4

(5)  COM(2019) 504 final, 2019. június 5.

5

(6)  SWD(2019) 275.

6

(7)  SWD(2019) 275.

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/2001 irányelve (2018. december 11.) a megújuló energiaforrásokból előállított energia használatának előmozdításáról (HL L 328., 2018.12.21., 82. o.).

8

---

| 3.9.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 297/17 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 297/17

---

A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA

(2019. június 18.)

Németország 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről

(2019/C 297/05)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az energiaunió és az éghajlat-politika irányításáról, valamint a 663/2009/EK és a 715/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 94/22/EK, a 98/70/EK, a 2009/31/EK, a 2009/73/EK, a 2010/31/EU, a 2012/27/EU és a 2013/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv, a 2009/119/EK és az (EU) 2015/652 tanácsi irányelv módosításáról, továbbá az 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. december 11-i (EU) 2018/1999 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében minden tagállamnak be kell nyújtania a Bizottsághoz a 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét az említett rendelet 3. cikke (1) bekezdésének és I. mellékletének megfelelően. Az integrált nemzeti energia- és klímatervek első tervezeteit 2018. december 31-ig kellett benyújtani. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében minden tagállamnak be kell nyújtania a Bizottsághoz a 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét az említett rendelet 3. cikke (1) bekezdésének és I. mellékletének megfelelően. Az integrált nemzeti energia- és klímatervek első tervezeteit 2018. december 31-ig kellett benyújtani.

| (2) | Németország 2018. december 20-án nyújtotta be integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét. E terv tervezetének benyújtása képezi az alapját és első lépését a Bizottság és a tagállamok közötti ún. iteratív folyamatnak, amely az integrált nemzeti energia- és klímatervek véglegesítésének és későbbi végrehajtásának előkészítését szolgálja. |
| --- | --- |

(2)

Németország 2018. december 20-án nyújtotta be integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét. E terv tervezetének benyújtása képezi az alapját és első lépését a Bizottság és a tagállamok közötti ún. iteratív folyamatnak, amely az integrált nemzeti energia- és klímatervek véglegesítésének és későbbi végrehajtásának előkészítését szolgálja.

| (3) | Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében a Bizottságnak értékelnie kell az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetét. A Bizottság az (EU) 2018/1999 rendelet vonatkozó elemeinek figyelembevételével átfogó értékelést készített a német integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetéről. A Bizottság az értékelést (2) ezen ajánlással egy időben közzéteszi. Az alábbi ajánlások az értékelés eredményein alapulnak. |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében a Bizottságnak értékelnie kell az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetét. A Bizottság az (EU) 2018/1999 rendelet vonatkozó elemeinek figyelembevételével átfogó értékelést készített a német integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetéről. A Bizottság az értékelést (2) ezen ajánlással egy időben közzéteszi. Az alábbi ajánlások az értékelés eredményein alapulnak.

| (4) | A Bizottság ajánlásai különösen a következőkre irányulhatnak: i. a célkitűzések, célok és hozzájárulások által megcélzott szint az energiaunió célkitűzéseinek és különösen a megújuló energia és az energiahatékonyság tekintetében 2030-ra meghatározott uniós célok együttes elérésének szempontjából, valamint a tagállam által a villamosenergia-rendszerösszeköttetés 2030-ra megcélzott szintje; ii. a tagállami és uniós szintű célkitűzésekkel kapcsolatos szakpolitikák és intézkedések, valamint olyan egyéb szakpolitikák és intézkedések, amelyeknek határokon átnyúló jelentősége lehet; iii. bármely további olyan szakpolitikák és intézkedések, amelyeket az integrált nemzeti energia- és klímatervek esetleg előírnak; iv. az integrált nemzeti energia- és klímatervben foglalt meglévő és tervezett szakpolitikáknak és intézkedéseknek az energiaunió egy dimenzióján belüli, valamint a különböző dimenziói közötti kölcsönhatása és ezek összeegyeztethetősége. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság ajánlásai különösen a következőkre irányulhatnak: i. a célkitűzések, célok és hozzájárulások által megcélzott szint az energiaunió célkitűzéseinek és különösen a megújuló energia és az energiahatékonyság tekintetében 2030-ra meghatározott uniós célok együttes elérésének szempontjából, valamint a tagállam által a villamosenergia-rendszerösszeköttetés 2030-ra megcélzott szintje; ii. a tagállami és uniós szintű célkitűzésekkel kapcsolatos szakpolitikák és intézkedések, valamint olyan egyéb szakpolitikák és intézkedések, amelyeknek határokon átnyúló jelentősége lehet; iii. bármely további olyan szakpolitikák és intézkedések, amelyeket az integrált nemzeti energia- és klímatervek esetleg előírnak; iv. az integrált nemzeti energia- és klímatervben foglalt meglévő és tervezett szakpolitikáknak és intézkedéseknek az energiaunió egy dimenzióján belüli, valamint a különböző dimenziói közötti kölcsönhatása és ezek összeegyeztethetősége.

| (5) | Ajánlásai kidolgozása során a Bizottság két szempontot vett figyelembe: egyfelől azt, hogy az összes tagállam számszerűsített tervezett hozzájárulásait összesítve kell látnia ahhoz, hogy értékelni tudja az uniós szintű ambíciókat; másfelől pedig azt, hogy az érintett tagállamoknak megfelelő idő álljon a rendelkezésére ahhoz, hogy kellően figyelembe tudják venni a Bizottság ajánlásait az integrált nemzeti energia- és klímatervek véglegesítése előtt. |
| --- | --- |

(5)

Ajánlásai kidolgozása során a Bizottság két szempontot vett figyelembe: egyfelől azt, hogy az összes tagállam számszerűsített tervezett hozzájárulásait összesítve kell látnia ahhoz, hogy értékelni tudja az uniós szintű ambíciókat; másfelől pedig azt, hogy az érintett tagállamoknak megfelelő idő álljon a rendelkezésére ahhoz, hogy kellően figyelembe tudják venni a Bizottság ajánlásait az integrált nemzeti energia- és klímatervek véglegesítése előtt.

| (6) | A tagállamok megújuló energiával kapcsolatos céljaira vonatkozó bizottsági ajánlások az (EU) 2018/1999 rendelet II. mellékletében meghatározott, objektív kritériumokon alapuló képletre támaszkodnak. |
| --- | --- |

(6)

A tagállamok megújuló energiával kapcsolatos céljaira vonatkozó bizottsági ajánlások az (EU) 2018/1999 rendelet II. mellékletében meghatározott, objektív kritériumokon alapuló képletre támaszkodnak.

| (7) | Az energiahatékonyság tekintetében a Bizottság ajánlásai az integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetében feltüntetett nemzeti szintű célok értékelésén alapulnak, összehasonlítva azokat az uniós célkitűzések eléréséhez szükséges közös erőfeszítések szintjével, adott esetben figyelembe véve egyes egyedi nemzeti körülményekre vonatkozó információkat. Az energiahatékonyság területén kitűzött végleges nemzeti hozzájárulásoknak tükrözniük kell az energiamegtakarítások költséghatékony lehetőségeit, és e hozzájárulásokat szilárd, hosszú távú épületfelújítási stratégiának, valamint a 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) 7. cikkéből eredő energiamegtakarítási kötelezettség végrehajtását célzó intézkedéseknek kell alátámasztaniuk. A tagállamoknak emellett igazolniuk kell, hogy kellő mértékben figyelembe vették az „első az energiahatékonyság” elvet, ismertetve, hogy az energiahatékonyság miként járul hozzá a versenyképes karbonszegény gazdaság nemzeti céljainak költséghatékony megvalósításához, az energiaellátás biztonságához és az energiaszegénység kezeléséhez. |
| --- | --- |

(7)

Az energiahatékonyság tekintetében a Bizottság ajánlásai az integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetében feltüntetett nemzeti szintű célok értékelésén alapulnak, összehasonlítva azokat az uniós célkitűzések eléréséhez szükséges közös erőfeszítések szintjével, adott esetben figyelembe véve egyes egyedi nemzeti körülményekre vonatkozó információkat. Az energiahatékonyság területén kitűzött végleges nemzeti hozzájárulásoknak tükrözniük kell az energiamegtakarítások költséghatékony lehetőségeit, és e hozzájárulásokat szilárd, hosszú távú épületfelújítási stratégiának, valamint a 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) 7. cikkéből eredő energiamegtakarítási kötelezettség végrehajtását célzó intézkedéseknek kell alátámasztaniuk. A tagállamoknak emellett igazolniuk kell, hogy kellő mértékben figyelembe vették az „első az energiahatékonyság” elvet, ismertetve, hogy az energiahatékonyság miként járul hozzá a versenyképes karbonszegény gazdaság nemzeti céljainak költséghatékony megvalósításához, az energiaellátás biztonságához és az energiaszegénység kezeléséhez.

| (8) | Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja a tagállamok számára, hogy adjanak általános áttekintést az integrált nemzeti energia- és klímatervben meghatározott célkitűzések, célok és hozzájárulások eléréséhez szükséges beruházásokról, valamint e beruházások forrásainak általános értékeléséről. A nemzeti energia- és klímaterveknek a befektetői biztonság garantálása érdekében biztosítaniuk kell a nemzeti szakpolitikák és intézkedések átláthatóságát és kiszámíthatóságát. |
| --- | --- |

(8)

Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja a tagállamok számára, hogy adjanak általános áttekintést az integrált nemzeti energia- és klímatervben meghatározott célkitűzések, célok és hozzájárulások eléréséhez szükséges beruházásokról, valamint e beruházások forrásainak általános értékeléséről. A nemzeti energia- és klímaterveknek a befektetői biztonság garantálása érdekében biztosítaniuk kell a nemzeti szakpolitikák és intézkedések átláthatóságát és kiszámíthatóságát.

| (9) | Ezzel párhuzamosan a 2018–2019-as európai szemeszter ciklusának keretében a Bizottság nagy hangsúlyt fektetett a tagállamok energiához és éghajlat-politikához kapcsolódó beruházási szükségleteire. Ez tükröződik a Németországra vonatkozó 2019. évi országjelentésben (4), valamint a Németországnak szóló tanácsi ajánlásról szóló bizottsági ajánlásban (5) is, amelyek az európai szemeszter folyamatának részét képezik. A Bizottság az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetének értékelése során figyelembe vette az európai szemeszter legfrissebb megállapításait és ajánlásait. A Bizottság ajánlásai kiegészítik az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat. A tagállamok is kötelesek biztosítani azt, hogy az integrált nemzeti energia- és klímaterveik figyelembe vegyék az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat. |
| --- | --- |

(9)

Ezzel párhuzamosan a 2018–2019-as európai szemeszter ciklusának keretében a Bizottság nagy hangsúlyt fektetett a tagállamok energiához és éghajlat-politikához kapcsolódó beruházási szükségleteire. Ez tükröződik a Németországra vonatkozó 2019. évi országjelentésben (4), valamint a Németországnak szóló tanácsi ajánlásról szóló bizottsági ajánlásban (5) is, amelyek az európai szemeszter folyamatának részét képezik. A Bizottság az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetének értékelése során figyelembe vette az európai szemeszter legfrissebb megállapításait és ajánlásait. A Bizottság ajánlásai kiegészítik az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat. A tagállamok is kötelesek biztosítani azt, hogy az integrált nemzeti energia- és klímaterveik figyelembe vegyék az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat.

| (10) | Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja továbbá azt is, hogy minden tagállamnak kellően figyelembe kell vennie a 2019. december 31-ig benyújtandó integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetéhez fűzött bizottsági ajánlásokat, és amennyiben az érintett tagállam nem fogad meg egy ajánlást vagy nem fogadja meg annak jelentős részét, döntését meg kell indokolnia és az indokolást közzé kell tennie. |
| --- | --- |

(10)

Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja továbbá azt is, hogy minden tagállamnak kellően figyelembe kell vennie a 2019. december 31-ig benyújtandó integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetéhez fűzött bizottsági ajánlásokat, és amennyiben az érintett tagállam nem fogad meg egy ajánlást vagy nem fogadja meg annak jelentős részét, döntését meg kell indokolnia és az indokolást közzé kell tennie.

| (11) | A tagállamok értelemszerűen ugyanazokat az adatokat, illetve a későbbi években ugyanazokat az aktualizált adatokat szerepeltetik integrált nemzeti energia- és klímaterveikben, mint az Eurostathoz vagy az Európai Környezetvédelmi Ügynökséghez benyújtott jelentéseikben. Az azonos forrás és – adott esetben – az európai statisztikák felhasználása szintén elengedhetetlen a modellezéshez és az előrejelzésekhez szükséges alapforgatókönyv számításaihoz. Az európai statisztikák felhasználása lehetővé teszi az integrált nemzeti energia- és klímatervekben alkalmazott adatok és előrejelzések jobb összehasonlíthatóságát. |
| --- | --- |

(11)

A tagállamok értelemszerűen ugyanazokat az adatokat, illetve a későbbi években ugyanazokat az aktualizált adatokat szerepeltetik integrált nemzeti energia- és klímaterveikben, mint az Eurostathoz vagy az Európai Környezetvédelmi Ügynökséghez benyújtott jelentéseikben. Az azonos forrás és – adott esetben – az európai statisztikák felhasználása szintén elengedhetetlen a modellezéshez és az előrejelzésekhez szükséges alapforgatókönyv számításaihoz. Az európai statisztikák felhasználása lehetővé teszi az integrált nemzeti energia- és klímatervekben alkalmazott adatok és előrejelzések jobb összehasonlíthatóságát.

| (12) | A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervnek tartalmaznia kell az (EU) 2018/1999 rendelet I. mellékletének valamennyi elemét. Ennek keretében a lehetőségekhez mérten értékelni kell a tervezett szakpolitikák és intézkedések makrogazdasági, egészségügyi, környezeti, foglalkoztatási, valamint az oktatás, a készségek terén és a társadalom egészére kifejtett hatásait. A nyilvánosságot és az egyéb érdekelt feleket be kell vonni a végleges integrált nemzeti energia- és klímatervek előkészítésébe. Mindezeket, továbbá az egyéb elemeket az ezen ajánlással együtt közzétett szolgálati munkadokumentum (6) ismerteti részletesen. |
| --- | --- |

(12)

A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervnek tartalmaznia kell az (EU) 2018/1999 rendelet I. mellékletének valamennyi elemét. Ennek keretében a lehetőségekhez mérten értékelni kell a tervezett szakpolitikák és intézkedések makrogazdasági, egészségügyi, környezeti, foglalkoztatási, valamint az oktatás, a készségek terén és a társadalom egészére kifejtett hatásait. A nyilvánosságot és az egyéb érdekelt feleket be kell vonni a végleges integrált nemzeti energia- és klímatervek előkészítésébe. Mindezeket, továbbá az egyéb elemeket az ezen ajánlással együtt közzétett szolgálati munkadokumentum (6) ismerteti részletesen.

| (13) | Figyelembe véve a terv tervezetében felvázolt nemzeti energia- és éghajlat-politikai célok általánosságban megfelelő meghatározását, a végleges terv részletesebben is kifejthetné az e célok közötti jelentősebb kölcsönhatásokat mind a nemzeti célkitűzések szintje, mind pedig az ideiglenes, tervezett, kiegészítő és meglévő szakpolitikai eszközök szempontjából. Az ágazatok összekapcsolásának és a különböző gazdasági ágazatok kapcsolódó ösztönzőrendszereinek részletesebb kifejtése lehetővé tenné, hogy átfogóbban foglalkozzanak a szakpolitikáknak és az intézkedéseknek az energiaunió dimenzióin belüli és e dimenziók közötti összeegyeztethetőségével. Ennek keretében megfontolandó lenne az energiaunió összes dimenzióján belül azonosítani a beruházási igényeket, hogy az energiatámogatások fokozatos kivezetésének és a hosszú távú láthatóság biztosítása révén elkerülhetők legyenek a változó árak okozta váratlan hatások, valamint mérlegelni lehetne olyan – többek között energiaszegénységgel kapcsolatos – intézkedéseket, amelyekkel mérsékelhetők a kiszolgáltatott fogyasztókra gyakorolt hatások. Egy átfogó hatásvizsgálat segíthet megérteni a szakpolitikák közötti kölcsönhatásokat, pl. az energetikai célra használt biomassza fenntartható ellátása által a földhasználatból, földhasználat-megváltoztatásból és erdőgazdálkodásból eredő, elszámolt kibocsátásokra és elnyelésekre gyakorolt hatások számszerűsítése révén, ideértve az éghajlatváltozás miatt az energiabiztonságot fenyegető veszélyeket. A végleges tervben szereplő, a megújuló energiaforrások villamosenergia-rendszeren belüli növekvő részarányának figyelembevételéhez szükséges különböző rugalmassági források alakulásának számszerűsített áttekintése segíthet megérteni az energiaunió dimenziói közötti további kölcsönhatásokat. A terv átfogóbb információkat tartalmazhatna arról, hogy az „első az energiahatékonyság” elvet mennyire vették figyelembe a nemzeti szakpolitikákon és intézkedéseken belül az energiaunió különböző dimenziói esetében. |
| --- | --- |

(13)

Figyelembe véve a terv tervezetében felvázolt nemzeti energia- és éghajlat-politikai célok általánosságban megfelelő meghatározását, a végleges terv részletesebben is kifejthetné az e célok közötti jelentősebb kölcsönhatásokat mind a nemzeti célkitűzések szintje, mind pedig az ideiglenes, tervezett, kiegészítő és meglévő szakpolitikai eszközök szempontjából. Az ágazatok összekapcsolásának és a különböző gazdasági ágazatok kapcsolódó ösztönzőrendszereinek részletesebb kifejtése lehetővé tenné, hogy átfogóbban foglalkozzanak a szakpolitikáknak és az intézkedéseknek az energiaunió dimenzióin belüli és e dimenziók közötti összeegyeztethetőségével. Ennek keretében megfontolandó lenne az energiaunió összes dimenzióján belül azonosítani a beruházási igényeket, hogy az energiatámogatások fokozatos kivezetésének és a hosszú távú láthatóság biztosítása révén elkerülhetők legyenek a változó árak okozta váratlan hatások, valamint mérlegelni lehetne olyan – többek között energiaszegénységgel kapcsolatos – intézkedéseket, amelyekkel mérsékelhetők a kiszolgáltatott fogyasztókra gyakorolt hatások. Egy átfogó hatásvizsgálat segíthet megérteni a szakpolitikák közötti kölcsönhatásokat, pl. az energetikai célra használt biomassza fenntartható ellátása által a földhasználatból, földhasználat-megváltoztatásból és erdőgazdálkodásból eredő, elszámolt kibocsátásokra és elnyelésekre gyakorolt hatások számszerűsítése révén, ideértve az éghajlatváltozás miatt az energiabiztonságot fenyegető veszélyeket. A végleges tervben szereplő, a megújuló energiaforrások villamosenergia-rendszeren belüli növekvő részarányának figyelembevételéhez szükséges különböző rugalmassági források alakulásának számszerűsített áttekintése segíthet megérteni az energiaunió dimenziói közötti további kölcsönhatásokat. A terv átfogóbb információkat tartalmazhatna arról, hogy az „első az energiahatékonyság” elvet mennyire vették figyelembe a nemzeti szakpolitikákon és intézkedéseken belül az energiaunió különböző dimenziói esetében.

| (14) | A nagyobb figyelmet érdemlő további elemek közé tartozik az ipar versenyképessége és az energetikai átállással kapcsolatos német versenyelőnyök és lehetséges kihívások területe. Hasznosak lennének a jövőre nézve megállapított mérhető célkitűzések, valamint az ezek elérését szolgáló szakpolitikák és intézkedések, megfelelően összekapcsolva azokat a vállalkozás-, ipar- és oktatáspolitikával. A végleges integrált nemzeti energia- és klímaterv szempontjából hasznos volna továbbá szorosabb kölcsönhatást kialakítani a körforgásos gazdasággal, kiemelve annak potenciálját az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentése terén. |
| --- | --- |

(14)

A nagyobb figyelmet érdemlő további elemek közé tartozik az ipar versenyképessége és az energetikai átállással kapcsolatos német versenyelőnyök és lehetséges kihívások területe. Hasznosak lennének a jövőre nézve megállapított mérhető célkitűzések, valamint az ezek elérését szolgáló szakpolitikák és intézkedések, megfelelően összekapcsolva azokat a vállalkozás-, ipar- és oktatáspolitikával. A végleges integrált nemzeti energia- és klímaterv szempontjából hasznos volna továbbá szorosabb kölcsönhatást kialakítani a körforgásos gazdasággal, kiemelve annak potenciálját az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentése terén.

| (15) | A Bizottság Németországnak szóló ajánlásait a német integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetének ezen ajánlással egy időben közzétett értékelése támasztja alá (7), |
| --- | --- |

(15)

A Bizottság Németországnak szóló ajánlásait a német integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetének ezen ajánlással egy időben közzétett értékelése támasztja alá (7),

AJÁNLJA, HOGY NÉMETORSZÁG TEGYEN INTÉZKEDÉSEKET A KÖVETKEZŐK ÉRDEKÉBEN:

| 1. | Különösen az építőiparban, a közlekedési ágazatban és a mezőgazdasági ágazatban költséghatékony kiegészítő szakpolitikákat és intézkedéseket kell meghatározni annak érdekében, hogy kezeljék az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszeren kívüli ágazatokra vonatkozó, 2030-ra kitűzött üvegházhatásúgáz-kibocsátási célja tekintetében várható jelentős – 2005-höz képest 38 %-os – hiányt. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Részletesen és számszerűsítve ismertetni kell az (EU) 2018/2001 európai parlamenti és tanácsi irányelvben (8) előírt kötelezettségekkel összhangban azokat a szakpolitikákat és intézkedéseket, melyek lehetővé teszik, hogy biztosítsa a megújuló energia kapcsán 2030-ra meghatározott uniós célokhoz való 30 %-os német hozzájárulás időben történő, költséghatékony teljesítését. Ütemterveket kell javasolni és az (EU) 2018/2001 irányelv 25. cikke szerinti közlekedési cél elérését célzó egyedi intézkedéseket kell meghatározni. Részletesebben ki kell fejteni az (EU) 2018/2001 irányelv 21. és 22. cikkével összhangban a termelő-fogyasztókat és a megújulóenergia-közösségeket támogató keretek létrehozásával kapcsolatos intézkedéseket, ideértve a közigazgatási eljárások egyszerűsítését is. |
| --- | --- |

2.

| 3. | A végső- és a primerenergia-fogyasztás tekintetében egyaránt kellően ambiciózus nemzeti hozzájárulást kell meghatározni, amely figyelembe veszi, hogy a 2030-ra vonatkozó uniós cél elérése érdekében közösen kell fokozni az erőfeszítéseket, valamint a nemzeti hozzájárulást a megfelelő energiamegtakarítások elérésére alkalmas szakpolitikákkal és intézkedésekkel kell alátámasztani. Egyértelműen azonosítani kell azokat a szakpolitikákat, amelyek a 2021 és 2030 közötti időszakban terveznek elfogadni és végrehajtani, azok várható hatásait, valamint a végrehajtási ütemtervet és a költségvetési követelményeket. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Meg kell határozni az energiabiztonsági célkitűzéseket támogató, a diverzifikációt és az energiafüggőség csökkentését szolgáló intézkedéseket, ideértve a rugalmassági intézkedéseket is, valamint információkat kell szolgáltatni az atomenergia fokozatos kivezetéséről. |
| --- | --- |

4.

| 5. | A piaci integráció kapcsán előretekintő célkitűzéseket és célokat kell meghatározni és különösen a piaci jelzések megerősítésére és a villamosenergia-árak piaci elemei tényleges hatásainak javítására irányuló intézkedéseket kell kidolgozni. A tervnek tartalmaznia kell egy ütemtervet az arra irányuló megfelelő intézkedésekkel együtt, hogy a villamosenergia-rendszeren belül felszámolják a hálózati szűk keresztmetszeteket, hatékony teherelosztást biztosítsanak, a piac számára pedig helyi szintű jelzésekkel szolgáljanak, ami a végleges integrált nemzeti energia- és klímaterv fontos elemét képezi, különös tekintettel a belső energiapiac működésére és arra, hogy az a többi tagállammal folytatott további együttműködés és koordináció alapját képezi. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Egyértelműbbé kell tenni a 2022-től 2030-ig elérendő, az energiaunióhoz konkrétan kapcsolódó nemzeti célkitűzéseket és finanszírozási célokat a kutatás, az innováció és a versenyképesség terén oly módon, hogy azok könnyen mérhetők legyenek és alkalmasak legyenek a végleges integrált nemzeti energia- és klímaterv egyéb dimenziói terén kitűzött célok támogatására és megvalósítására. E célkitűzéseket konkrét és megfelelő szakpolitikákkal és intézkedésekkel kell alátámasztani, köztük olyanokkal, amelyeket az európai stratégiai energiatechnológiai tervhez hasonlóan más tagállamokkal együttműködve kell kidolgozni. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Az integrált nemzeti energia- és klímatervek véglegesítése és végrehajtása során egyaránt folytatni kell a regionális együttműködést az érintett magas szintű munkacsoportokon belül, valamint a konzultációt a szomszédos tagállamokkal. Ennek keretében hangsúlyt kell helyezni a szén és a lignit fokozatos kivezetésére, a megújuló energiaforrások elterjesztésére és a belső energiapiacra, továbbá olyan kérdésekkel kell foglalkozni, mint az összekapcsolódás szintje és a 2021-től rendelkezésre álló kapacitás, a rendszermegfelelőség értékeléséhez kapcsolódó regionális együttműködési intézkedések, az igazságos átmenet és az energiarendszer ahhoz szükséges átalakítása, hogy helyet tudjon adni a megújuló energiaforrások nagyobb részarányának, ami várhatóan meg fogja változtatni a határokon átnyúló villamosenergia-kereskedelmet, ugyanakkor növelni fogja a rendszer rugalmassága iránti igényt. |
| --- | --- |

7.

| 8. | A villamosenergia-átviteli infrastruktúrával kapcsolatos beruházási igények elemzését ki kell terjeszteni az energia- és éghajlat-politikai célkitűzéseinek eléréséhez szükséges beruházási igények általános áttekintésére. Általános értékelést kell benyújtani e beruházások forrásairól, beleértve a megfelelő nemzeti, regionális és uniós szintű finanszírozást is. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Fel kell sorolni valamennyi energetikai támogatást, ideértve különösen a fosszilis tüzelőanyagok támogatását, valamint az azok fokozatos kivezetésére irányuló létező és tervezett intézkedéseket. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Ki kell egészíteni a levegőminőséggel és a légköri kibocsátásokkal kapcsolatos szakpolitikák közötti kölcsönhatások elemzését, ennek keretében ismertetni és számszerűsíteni kell a különböző forgatókönyvek tekintetében a levegőszennyezést érintő hatásokat, ezt alátámasztó információkat kell benyújtani, valamint meg kell vizsgálni a szinergiákat és az ellentétes irányú hatásokat. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Be kell építeni a tervbe az igazságos és méltányos átmenettel kapcsolatos szempontokat, részletesebben ismertetve az energetikai átmenet, a szén tervezett kivezetésének vagy a nagyobb mértékű szén-dioxid-kibocsátást okozó egyéb ágazatokban végzett kiigazítások társadalmi-gazdasági hatásait. Ismertetni kell a tervezett célkitűzések, szakpolitikák és intézkedések kapcsolódó társadalmi, foglalkoztatási és készségekre gyakorolt hatásait. Jobban ki kell dolgozni az energiaszegénység problémáinak kezelésére vonatkozó koncepciót, többek között külön elemzést készítve az energiaszegénységről, az (EU) 2018/1999 rendelet előírásainak megfelelően. |
| --- | --- |

11.

Kelt Brüsszelben, 2019. június 18-án.

a Bizottság részéről

Miguel ARIAS CAÑETE

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 328., 2018.12.21., 1. o.

1

(2)  SWD(2019) 229.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2012/27/EU irányelve (2012. október 25.) az energiahatékonyságról, a 2009/125/EK és a 2010/30/EU irányelv módosításáról, valamint a 2004/8/EK és a 2006/32/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 315., 2012.11.14., 1. o.).

3

(4)  SWD(2019) 1004 final.

4

(5)  COM(2019) 505 final, 2019. június 5.

5

(6)  SWD(2019) 229.

6

(7)  SWD(2019) 229.

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/2001 irányelve (2018. december 11.) a megújuló energiaforrásokból előállított energia használatának előmozdításáról (HL L 328., 2018.12.21., 82. o.).

8

---

| 3.9.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 297/21 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 297/21

---

A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA

(2019. június 18.)

Észtország 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről

(2019/C 297/06)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az energiaunió és az éghajlat-politika irányításáról, valamint a 663/2009/EK és a 715/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 94/22/EK, a 98/70/EK, a 2009/31/EK, a 2009/73/EK, a 2010/31/EU, a 2012/27/EU és a 2013/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv, a 2009/119/EK és az (EU) 2015/652 tanácsi irányelv módosításáról, továbbá az 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. december 11-i (EU) 2018/1999 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében minden tagállamnak be kell nyújtania a Bizottsághoz a 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét az említett rendelet 3. cikke (1) bekezdésének és I. mellékletének megfelelően. Az integrált nemzeti energia- és klímatervek első tervezeteit 2018. december 31-ig kellett benyújtani. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében minden tagállamnak be kell nyújtania a Bizottsághoz a 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét az említett rendelet 3. cikke (1) bekezdésének és I. mellékletének megfelelően. Az integrált nemzeti energia- és klímatervek első tervezeteit 2018. december 31-ig kellett benyújtani.

| (2) | Észtország 2018. december 28-án nyújtotta be integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét. E terv tervezetének benyújtása képezi az alapját és első lépését a Bizottság és a tagállamok közötti ún. iteratív folyamatnak, amely az integrált nemzeti energia- és klímatervek véglegesítésének és későbbi végrehajtásának előkészítését szolgálja. |
| --- | --- |

(2)

Észtország 2018. december 28-án nyújtotta be integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét. E terv tervezetének benyújtása képezi az alapját és első lépését a Bizottság és a tagállamok közötti ún. iteratív folyamatnak, amely az integrált nemzeti energia- és klímatervek véglegesítésének és későbbi végrehajtásának előkészítését szolgálja.

| (3) | Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében a Bizottságnak értékelnie kell az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetét. A Bizottság az (EU) 2018/1999 rendelet vonatkozó elemeinek figyelembevételével átfogó értékelést készített az észt integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetéről. A Bizottság az értékelést (2) ezen ajánlással egy időben közzéteszi. Az alábbi ajánlások az értékelés eredményein alapulnak. |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében a Bizottságnak értékelnie kell az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetét. A Bizottság az (EU) 2018/1999 rendelet vonatkozó elemeinek figyelembevételével átfogó értékelést készített az észt integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetéről. A Bizottság az értékelést (2) ezen ajánlással egy időben közzéteszi. Az alábbi ajánlások az értékelés eredményein alapulnak.

| (4) | A Bizottság ajánlásai különösen a következőkre irányulhatnak: i. a célkitűzések, célok és hozzájárulások által megcélzott szint az energiaunió célkitűzéseinek és különösen a megújuló energia és az energiahatékonyság tekintetében 2030-ra meghatározott uniós célok együttes elérésének szempontjából, valamint a tagállam által a villamosenergia-rendszerösszeköttetés 2030-ra megcélzott szintje; ii. a tagállami és uniós szintű célkitűzésekkel kapcsolatos szakpolitikák és intézkedések, valamint olyan egyéb szakpolitikák és intézkedések, amelyeknek határokon átnyúló jelentősége lehet; iii. bármely további olyan szakpolitikák és intézkedések, amelyeket az integrált nemzeti energia- és klímatervek esetleg előírnak; iv. az integrált nemzeti energia- és klímatervben foglalt meglévő és tervezett szakpolitikáknak és intézkedéseknek az energiaunió egy dimenzióján belüli, valamint a különböző dimenziói közötti kölcsönhatása és ezek összeegyeztethetősége. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság ajánlásai különösen a következőkre irányulhatnak: i. a célkitűzések, célok és hozzájárulások által megcélzott szint az energiaunió célkitűzéseinek és különösen a megújuló energia és az energiahatékonyság tekintetében 2030-ra meghatározott uniós célok együttes elérésének szempontjából, valamint a tagállam által a villamosenergia-rendszerösszeköttetés 2030-ra megcélzott szintje; ii. a tagállami és uniós szintű célkitűzésekkel kapcsolatos szakpolitikák és intézkedések, valamint olyan egyéb szakpolitikák és intézkedések, amelyeknek határokon átnyúló jelentősége lehet; iii. bármely további olyan szakpolitikák és intézkedések, amelyeket az integrált nemzeti energia- és klímatervek esetleg előírnak; iv. az integrált nemzeti energia- és klímatervben foglalt meglévő és tervezett szakpolitikáknak és intézkedéseknek az energiaunió egy dimenzióján belüli, valamint a különböző dimenziói közötti kölcsönhatása és ezek összeegyeztethetősége.

| (5) | Ajánlásainak kidolgozása során a Bizottság tekintettel volt egyrészt arra, hogy összesítenie kellett valamennyi tagállam tervezett hozzájárulásainak számszerűsített mértékét annak érdekében, hogy fel tudja mérni az uniós szintű vállalás szintjét, másrészt pedig arra, hogy az érintett tagállamnak megfelelő időt kell hagyni ahhoz, hogy integrált nemzeti energia- és klímatervének véglegesítését megelőzően kellőképpen figyelembe tudja venni a Bizottság ajánlásait. |
| --- | --- |

(5)

Ajánlásainak kidolgozása során a Bizottság tekintettel volt egyrészt arra, hogy összesítenie kellett valamennyi tagállam tervezett hozzájárulásainak számszerűsített mértékét annak érdekében, hogy fel tudja mérni az uniós szintű vállalás szintjét, másrészt pedig arra, hogy az érintett tagállamnak megfelelő időt kell hagyni ahhoz, hogy integrált nemzeti energia- és klímatervének véglegesítését megelőzően kellőképpen figyelembe tudja venni a Bizottság ajánlásait.

| (6) | A tagállamok megújuló energiával kapcsolatos céljaira vonatkozó bizottsági ajánlások az (EU) 2018/1999 rendelet II. mellékletében meghatározott, objektív kritériumokon alapuló képletre támaszkodnak. |
| --- | --- |

(6)

A tagállamok megújuló energiával kapcsolatos céljaira vonatkozó bizottsági ajánlások az (EU) 2018/1999 rendelet II. mellékletében meghatározott, objektív kritériumokon alapuló képletre támaszkodnak.

| (7) | Az energiahatékonyság tekintetében a Bizottság ajánlásai az integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetében feltüntetett nemzeti szintű célok értékelésén alapulnak, összehasonlítva azokat az uniós célkitűzések eléréséhez szükséges közös erőfeszítések szintjével, adott esetben figyelembe véve egyes egyedi nemzeti körülményekre vonatkozó információkat. Az energiahatékonyság területén kitűzött végleges nemzeti hozzájárulásoknak tükrözniük kell az energiamegtakarítások költséghatékony lehetőségeit, és e hozzájárulásokat szilárd, hosszú távú épületfelújítási stratégiának, valamint a 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) 7. cikkéből eredő energiamegtakarítási kötelezettség végrehajtását célzó intézkedéseknek kell alátámasztaniuk. A tagállamoknak emellett igazolniuk kell, hogy kellő mértékben figyelembe vették az „első az energiahatékonyság” elvet, ismertetve, hogy az energiahatékonyság miként járul hozzá a versenyképes karbonszegény gazdaság nemzeti céljainak költséghatékony megvalósításához, az energiaellátás biztonságához és az energiaszegénység kezeléséhez. |
| --- | --- |

(7)

Az energiahatékonyság tekintetében a Bizottság ajánlásai az integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetében feltüntetett nemzeti szintű célok értékelésén alapulnak, összehasonlítva azokat az uniós célkitűzések eléréséhez szükséges közös erőfeszítések szintjével, adott esetben figyelembe véve egyes egyedi nemzeti körülményekre vonatkozó információkat. Az energiahatékonyság területén kitűzött végleges nemzeti hozzájárulásoknak tükrözniük kell az energiamegtakarítások költséghatékony lehetőségeit, és e hozzájárulásokat szilárd, hosszú távú épületfelújítási stratégiának, valamint a 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) 7. cikkéből eredő energiamegtakarítási kötelezettség végrehajtását célzó intézkedéseknek kell alátámasztaniuk. A tagállamoknak emellett igazolniuk kell, hogy kellő mértékben figyelembe vették az „első az energiahatékonyság” elvet, ismertetve, hogy az energiahatékonyság miként járul hozzá a versenyképes karbonszegény gazdaság nemzeti céljainak költséghatékony megvalósításához, az energiaellátás biztonságához és az energiaszegénység kezeléséhez.

| (8) | Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja a tagállamok számára, hogy adjanak általános áttekintést az integrált nemzeti energia- és klímatervben meghatározott célkitűzések, célok és hozzájárulások eléréséhez szükséges beruházásokról, valamint e beruházások forrásainak általános értékeléséről. A nemzeti energia- és klímaterveknek a befektetői biztonság garantálása érdekében biztosítaniuk kell a nemzeti szakpolitikák és intézkedések átláthatóságát és kiszámíthatóságát. |
| --- | --- |

(8)

Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja a tagállamok számára, hogy adjanak általános áttekintést az integrált nemzeti energia- és klímatervben meghatározott célkitűzések, célok és hozzájárulások eléréséhez szükséges beruházásokról, valamint e beruházások forrásainak általános értékeléséről. A nemzeti energia- és klímaterveknek a befektetői biztonság garantálása érdekében biztosítaniuk kell a nemzeti szakpolitikák és intézkedések átláthatóságát és kiszámíthatóságát.

| (9) | Ezzel párhuzamosan a 2018–2019-as európai szemeszter ciklusának keretében a Bizottság nagy hangsúlyt fektetett a tagállamok energiához és éghajlat-politikához kapcsolódó beruházási szükségleteire. Ez tükröződik az Észtországra vonatkozó 2019. évi országjelentésben (4), valamint az Észtországnak szóló tanácsi ajánlásról szóló bizottsági ajánlásban (5) is, amelyek az európai szemeszter folyamatának részét képezik. A Bizottság az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetének értékelése során figyelembe vette az európai szemeszter legfrissebb megállapításait és ajánlásait. A Bizottság ajánlásai kiegészítik az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat. A tagállamok is kötelesek biztosítani azt, hogy az integrált nemzeti energia- és klímaterveik figyelembe vegyék az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat. |
| --- | --- |

(9)

Ezzel párhuzamosan a 2018–2019-as európai szemeszter ciklusának keretében a Bizottság nagy hangsúlyt fektetett a tagállamok energiához és éghajlat-politikához kapcsolódó beruházási szükségleteire. Ez tükröződik az Észtországra vonatkozó 2019. évi országjelentésben (4), valamint az Észtországnak szóló tanácsi ajánlásról szóló bizottsági ajánlásban (5) is, amelyek az európai szemeszter folyamatának részét képezik. A Bizottság az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetének értékelése során figyelembe vette az európai szemeszter legfrissebb megállapításait és ajánlásait. A Bizottság ajánlásai kiegészítik az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat. A tagállamok is kötelesek biztosítani azt, hogy az integrált nemzeti energia- és klímaterveik figyelembe vegyék az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat.

| (10) | Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja továbbá azt is, hogy minden tagállamnak kellően figyelembe kell vennie a 2019. december 31-ig benyújtandó integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetéhez fűzött bizottsági ajánlásokat, és amennyiben az érintett tagállam nem fogad meg egy ajánlást vagy nem fogadja meg annak jelentős részét, döntését meg kell indokolnia és az indokolást közzé kell tennie. |
| --- | --- |

(10)

Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja továbbá azt is, hogy minden tagállamnak kellően figyelembe kell vennie a 2019. december 31-ig benyújtandó integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetéhez fűzött bizottsági ajánlásokat, és amennyiben az érintett tagállam nem fogad meg egy ajánlást vagy nem fogadja meg annak jelentős részét, döntését meg kell indokolnia és az indokolást közzé kell tennie.

| (11) | A tagállamok értelemszerűen ugyanazokat az adatokat, illetve a későbbi években ugyanazokat az aktualizált adatokat szerepeltetik integrált nemzeti energia- és klímaterveikben, mint az Eurostathoz vagy az Európai Környezetvédelmi Ügynökséghez benyújtott jelentéseikben. Az azonos forrás és – adott esetben – az európai statisztikák felhasználása szintén elengedhetetlen a modellezéshez és az előrejelzésekhez szükséges alapforgatókönyv számításaihoz. Az európai statisztikák felhasználása lehetővé teszi az integrált nemzeti energia- és klímatervekben alkalmazott adatok és előrejelzések jobb összehasonlíthatóságát. |
| --- | --- |

(11)

A tagállamok értelemszerűen ugyanazokat az adatokat, illetve a későbbi években ugyanazokat az aktualizált adatokat szerepeltetik integrált nemzeti energia- és klímaterveikben, mint az Eurostathoz vagy az Európai Környezetvédelmi Ügynökséghez benyújtott jelentéseikben. Az azonos forrás és – adott esetben – az európai statisztikák felhasználása szintén elengedhetetlen a modellezéshez és az előrejelzésekhez szükséges alapforgatókönyv számításaihoz. Az európai statisztikák felhasználása lehetővé teszi az integrált nemzeti energia- és klímatervekben alkalmazott adatok és előrejelzések jobb összehasonlíthatóságát.

| (12) | A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervnek tartalmaznia kell az (EU) 2018/1999 rendelet I. mellékletének valamennyi elemét. Ennek keretében a lehetőségekhez mérten értékelni kell a tervezett szakpolitikák és intézkedések makrogazdasági, egészségügyi, környezeti, foglalkoztatási, valamint az oktatás, a készségek terén és a társadalom egészére kifejtett hatásait. A nyilvánosságot és az egyéb érdekelt feleket be kell vonni a végleges integrált nemzeti energia- és klímatervek előkészítésébe. Mindezeket, továbbá az egyéb elemeket az ezen ajánlással együtt közzétett szolgálati munkadokumentum (6) ismerteti részletesen. |
| --- | --- |

(12)

A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervnek tartalmaznia kell az (EU) 2018/1999 rendelet I. mellékletének valamennyi elemét. Ennek keretében a lehetőségekhez mérten értékelni kell a tervezett szakpolitikák és intézkedések makrogazdasági, egészségügyi, környezeti, foglalkoztatási, valamint az oktatás, a készségek terén és a társadalom egészére kifejtett hatásait. A nyilvánosságot és az egyéb érdekelt feleket be kell vonni a végleges integrált nemzeti energia- és klímatervek előkészítésébe. Mindezeket, továbbá az egyéb elemeket az ezen ajánlással együtt közzétett szolgálati munkadokumentum (6) ismerteti részletesen.

| (13) | Észtországnak a végleges tervben figyelembe kell vennie a tervezett szakpolitikák és intézkedések közötti kapcsolódási pontokat, és ennek érdekében különösen meg kell vizsgálnia az „első az energiahatékonyság” elv dekarbonizációs, energiabiztonsági és belső energiapiaccal kapcsolatos dimenzióra gyakorolt hatásait. E tekintetben, valamint a megújuló energiaforrások növekvő részarányának integrálása és a kielégítő mennyiségű villamos energiát termelő jövőbeli rendszer biztosításának szempontjából a terv fontos eleme az energiahatékonyságnak az energiabehozataltól való függőség csökkentéséhez és az olajpalán alapuló villamosenergia-termelés csökkentésével járó hatások ellensúlyozásához való hozzájárulása. Azt is fontos figyelembe venni, hogy az éghajlatváltozás kockázata milyen hatással van az energiaellátásra. Észtországnak különös figyelmet kell fordítania arra, hogy meghatározza a szakpolitikák és intézkedések végrehajtásával kapcsolatos helyeztet és azok hatásait, valamint szakpolitikai területek szerinti bontásban (kibocsátáskereskedelmi rendszerbe tartozó ágazatok, erőfeszítés-megosztási ágazatok, valamint földhasználat, földhasználat-megváltoztatás és erdőgazdálkodás) üvegházhatásúgáz-kibocsátási előrejelzéseket készítsen. A kutatási, innovációs és versenyképességi dimenzió keretében meghatározott célkitűzéseknek hasonlóképpen alá kell támasztaniuk az energiaunió többi dimenziója terén tervbe vett erőfeszítéseket. |
| --- | --- |

(13)

Észtországnak a végleges tervben figyelembe kell vennie a tervezett szakpolitikák és intézkedések közötti kapcsolódási pontokat, és ennek érdekében különösen meg kell vizsgálnia az „első az energiahatékonyság” elv dekarbonizációs, energiabiztonsági és belső energiapiaccal kapcsolatos dimenzióra gyakorolt hatásait. E tekintetben, valamint a megújuló energiaforrások növekvő részarányának integrálása és a kielégítő mennyiségű villamos energiát termelő jövőbeli rendszer biztosításának szempontjából a terv fontos eleme az energiahatékonyságnak az energiabehozataltól való függőség csökkentéséhez és az olajpalán alapuló villamosenergia-termelés csökkentésével járó hatások ellensúlyozásához való hozzájárulása. Azt is fontos figyelembe venni, hogy az éghajlatváltozás kockázata milyen hatással van az energiaellátásra. Észtországnak különös figyelmet kell fordítania arra, hogy meghatározza a szakpolitikák és intézkedések végrehajtásával kapcsolatos helyeztet és azok hatásait, valamint szakpolitikai területek szerinti bontásban (kibocsátáskereskedelmi rendszerbe tartozó ágazatok, erőfeszítés-megosztási ágazatok, valamint földhasználat, földhasználat-megváltoztatás és erdőgazdálkodás) üvegházhatásúgáz-kibocsátási előrejelzéseket készítsen. A kutatási, innovációs és versenyképességi dimenzió keretében meghatározott célkitűzéseknek hasonlóképpen alá kell támasztaniuk az energiaunió többi dimenziója terén tervbe vett erőfeszítéseket.

| (14) | A végleges integrált nemzeti energia- és klímaterv minősége javulna azzal, ha ismertetne egy átfogó elemzést arról, hogy a karbonszegény technológiák ágazata milyen pozíciót foglal el világpiaci viszonylatban, kiemelve a versenyképes területeket és a potenciális kihívásokat, a jövőre nézve pedig ismertetve a mérhető célkitűzéseket és az elérésükre irányuló szakpolitikákat és intézkedéseket, megfelelően összekapcsolva azokat a vállalkozás- és iparpolitikával. Hasznos volna továbbá szorosabb kölcsönhatást kialakítani a körforgásos gazdasággal, kiemelve annak potenciálját az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentése terén. |
| --- | --- |

(14)

A végleges integrált nemzeti energia- és klímaterv minősége javulna azzal, ha ismertetne egy átfogó elemzést arról, hogy a karbonszegény technológiák ágazata milyen pozíciót foglal el világpiaci viszonylatban, kiemelve a versenyképes területeket és a potenciális kihívásokat, a jövőre nézve pedig ismertetve a mérhető célkitűzéseket és az elérésükre irányuló szakpolitikákat és intézkedéseket, megfelelően összekapcsolva azokat a vállalkozás- és iparpolitikával. Hasznos volna továbbá szorosabb kölcsönhatást kialakítani a körforgásos gazdasággal, kiemelve annak potenciálját az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentése terén.

| (15) | A Bizottság Észtországnak szóló ajánlásait az észt integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetének ezen ajánlással egy időben közzétett értékelése támasztja alá (7), |
| --- | --- |

(15)

A Bizottság Észtországnak szóló ajánlásait az észt integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetének ezen ajánlással egy időben közzétett értékelése támasztja alá (7),

AJÁNLJA, HOGY ÉSZTORSZÁG TEGYEN INTÉZKEDÉSEKET A KÖVETKEZŐK ÉRDEKÉBEN:

| 1. | Pontosítani kell, hogy miként tervezi elérni az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszeren kívüli üvegházhatásúgáz-kibocsátás 2005-höz képest 13 %-kal való csökkentésére irányuló célját, beleértve a földhasználati, földhasználat-megváltoztatási és erdőgazdálkodási ágazat szerepét. Ez a tervezett szakpolitikák együttes hatásának mélyrehatóbb vizsgálatát és az (EU) 2018/841 rendelet szerinti elszámolási szabályok alkalmazását teszi szükségessé. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Az (EU) 2018/2001 európai parlamenti és tanácsi irányelvben (8) előírt kötelezettségekkel összhangban álló, részletesen kidolgozott és mérhető szakpolitikákkal és intézkedésekkel kell alátámasztani a megújuló energiaforrások 2030-ig elérendő 42 %-os arányával – azaz a megújuló energia kapcsán 2030-ra meghatározott uniós célokhoz való észt hozzájárulással – kapcsolatos célkitűzés örvendetes szintjét annak érdekében, hogy biztosítsa e hozzájárulás időben történő, költséghatékony teljesítését. További részletekkel kell szolgálni az (EU) 2018/2001 irányelv 23. cikke szerinti, fűtési és hűtési ágazatra vonatkozó cél elérését célzó intézkedésekről, valamint biztosítani kell, hogy az (EU) 2018/2001 irányelv 25. cikkével összhangban a terv tervezetében meghatározott közlekedési cél elérése érdekében meghozzák a megújuló energiaforrások részarányának növelésére irányuló megfelelő intézkedéseket. Részletesebben ki kell fejteni azon egyedi intézkedéseket, amelyekkel a tervek szerint biztosítani kívánják a biomassza-felhasználás hosszú távú fenntarthatóságát az energiaágazatban, tekintettel a biomassza észt energiaszerkezeten belüli jelentős részarányára. Az (EU) 2018/2001 irányelv 21. és 22. cikkével összhangban a termelő-fogyasztókat és a megújulóenergia-közösségeket támogató keretek létrehozását támogató intézkedéseket kell kidolgozni, ideértve a közigazgatási eljárások egyszerűsítését is. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Növelni kell mind a végső-, mind a primerenergia-fogyasztás 2030-ig történő csökkentésére irányuló célokat, figyelembe véve azt, hogy fokozni kell az erőfeszítéseket az Unió 2030-as energiahatékonysági célkitűzésének elérése érdekében. Ezt olyan szakpolitikákkal és intézkedésekkel kell alátámasztani, amelyek révén 2030-ig további energiamegtakarítások érhetők el. A végleges tervnek tartalmaznia kell a halmozott megtakarításra vonatkozó célok elérése érdekében tervbe vett minden szakpolitikát és intézkedést, egy reális végrehajtási ütemtervet és az ezzel kapcsolatos beruházási igények egyértelmű értékelését. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Meg kell határozni azokat az intézkedéseket, amelyekkel az megújuló energiára vonatkozó ambiciózus célok fényében biztosítható a megfelelő villamosenergia-termelés, ideértve a keresletoldali válaszintézkedéseket és a tárolással kapcsolatos intézkedéseket. |
| --- | --- |

4.

| 5. | A piaci integráció kapcsán előretekintő célkitűzéseket és célokat kell meghatározni és különösen arra irányuló intézkedéseket kell kidolgozni, hogy versenyképesebb kiskereskedelmi piacok alakuljanak ki, valamint hogy fokozódjon a kiskereskedelmi piacon belül a fogyasztói szerepvállalás mértéke. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Jobban pontosítani kell a mostantól 2030-ig elérendő, az energiaunióhoz konkrétan kapcsolódó nemzeti célkitűzéseket és finanszírozási célokat a kutatás, az innováció és a versenyképesség terén oly módon, hogy azok könnyen mérhetők legyenek és alkalmasak legyenek az integrált nemzeti energia- és klímaterv egyéb dimenziói terén kitűzött célok támogatására és megvalósítására. E célkitűzéseket konkrét és megfelelő szakpolitikákkal és intézkedésekkel kell alátámasztani, köztük olyanokkal, amelyeket a stratégiai energiatechnológiai tervhez hasonlóan más tagállamokkal együttműködve kell kidolgozni. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Meg kell erősíteni a balti országok (Észtország, Lettország és Litvánia) közötti, már jól működő regionális együttműködési megállapodásokat; azokat új területekkel kell bővíteni, valamint földrajzi hatókörüket ki kell terjeszteni a skandináv országokra (Dánia, Finnország, Izland, Norvégia és Svédország) is. A regionális egyeztetések során a belső energiapiacra és az energiabiztonságra kell összpontosítani, tekintve, hogy változások mennek végbe a villamosenergia-rendszerekben, többek között nő a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia részaránya, miáltal növekedni fog a villamosenergia-import, illetve -export és a rendszer rugalmassága iránti igény, emellett pedig a közlekedési ágazat dekarbonizációjára és a kutatásra is hangsúlyt kell helyezni. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Általános áttekintést kell benyújtani a gazdaság energia- és éghajlat-politikai célkitűzések elérésével való korszerűsítéséhez szükséges beruházásokról, valamint el kell végezni el az említett beruházások forrásainak általános értékelését, beleértve a megfelelő nemzeti, regionális és uniós szintű finanszírozást is. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Fel kell sorolni az energetikai támogatások, különösen a fosszilis tüzelőanyagok támogatásának fokozatos kivezetésére irányuló meglévő és tervezett intézkedéseket. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Ki kell egészíteni a levegőminőséggel és a légköri kibocsátásokkal kapcsolatos szakpolitikák közötti kölcsönhatások elemzését, ennek keretében ismertetni kell a különböző forgatókönyvek tekintetében a levegőszennyezést érintő hatásokat, ezt alátámasztó levegőszennyezési előrejelzéseket kell készíteni, valamint figyelembe kell venni a szinergiákat és az ellentétes irányú hatásokat. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Jobban be kell építeni a tervbe az igazságos és méltányos átmenettel kapcsolatos szempontokat, részletesebben ismertetve a tervezett célkitűzések, szakpolitikák és intézkedések társadalmi, foglalkoztatási és készségekre gyakorolt hatásait. Jobban ki kell dolgozni az energiaszegénység problémáinak kezelésére vonatkozó koncepciót, többek között kiemelve az (EU) 2018/1999 rendeletben előírt, az energiaszegénység enyhítését célzó energiahatékonysági intézkedések alkalmazását. |
| --- | --- |

11.

Kelt Brüsszelben, 2019. június 18-án.

a Bizottság részéről

Miguel ARIAS CAÑETE

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 328., 2018.12.21., 1. o.

1

(2)  SWD(2019) 277.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2012/27/EU irányelve (2012. október 25.) az energiahatékonyságról, a 2009/125/EK és a 2010/30/EU irányelv módosításáról, valamint a 2004/8/EK és a 2006/32/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 315., 2012.11.14., 1. o.).

3

(4)  SWD(2019) 1005 final.

4

(5)  COM(2019) 506 final, 2019. június 5.

5

(6)  SWD(2019) 277.

6

(7)  SWD(2019) 277.

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/2001 irányelve (2018. december 11.) a megújuló energiaforrásokból előállított energia használatának előmozdításáról (HL L 328., 2018.12.21., 82. o.).

8

---

| 3.9.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 297/25 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 297/25

---

A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA

(2019. június 18.)

Írország 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről

(2019/C 297/07)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az energiaunió és az éghajlat-politika irányításáról, valamint a 663/2009/EK és a 715/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 94/22/EK, a 98/70/EK, a 2009/31/EK, a 2009/73/EK, a 2010/31/EU, a 2012/27/EU és a 2013/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv, a 2009/119/EK és az (EU) 2015/652 tanácsi irányelv módosításáról, továbbá az 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. december 11-i (EU) 2018/1999 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében minden tagállamnak be kell nyújtania a Bizottsághoz a 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét az említett rendelet 3. cikke (1) bekezdésének és I. mellékletének megfelelően. Az integrált nemzeti energia- és klímatervek első tervezeteit 2018. december 31-ig kellett benyújtani. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében minden tagállamnak be kell nyújtania a Bizottsághoz a 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét az említett rendelet 3. cikke (1) bekezdésének és I. mellékletének megfelelően. Az integrált nemzeti energia- és klímatervek első tervezeteit 2018. december 31-ig kellett benyújtani.

| (2) | Írország 2018. december 21-én nyújtotta be integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét. E terv tervezetének benyújtása képezi az alapját és első lépését a Bizottság és a tagállamok közötti ún. iteratív folyamatnak, amely az integrált nemzeti energia- és klímatervek véglegesítésének és későbbi végrehajtásának előkészítését szolgálja. |
| --- | --- |

(2)

Írország 2018. december 21-én nyújtotta be integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét. E terv tervezetének benyújtása képezi az alapját és első lépését a Bizottság és a tagállamok közötti ún. iteratív folyamatnak, amely az integrált nemzeti energia- és klímatervek véglegesítésének és későbbi végrehajtásának előkészítését szolgálja.

| (3) | Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében a Bizottságnak értékelnie kell az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetét. A Bizottság átfogó értékelést készített az ír nemzeti integrált energia- és klímaterv tervezetéről, az (EU) 2018/1999 rendelet valamennyi releváns szempontjának figyelembevételével. A Bizottság az értékelést (2) ezen ajánlással egy időben közzéteszi. Az alábbi ajánlások az értékelés eredményein alapulnak. |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében a Bizottságnak értékelnie kell az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetét. A Bizottság átfogó értékelést készített az ír nemzeti integrált energia- és klímaterv tervezetéről, az (EU) 2018/1999 rendelet valamennyi releváns szempontjának figyelembevételével. A Bizottság az értékelést (2) ezen ajánlással egy időben közzéteszi. Az alábbi ajánlások az értékelés eredményein alapulnak.

| (4) | A Bizottság ajánlásai különösen a következőkre irányulhatnak: i. a célkitűzések, célok és hozzájárulások által megcélzott szint az energiaunió célkitűzéseinek és különösen a megújuló energia és az energiahatékonyság tekintetében 2030-ra meghatározott uniós célok együttes elérésének szempontjából, valamint a tagállam által a villamosenergia-rendszerösszeköttetés 2030-ra megcélzott szintje; ii. a tagállami és uniós szintű célkitűzésekkel kapcsolatos szakpolitikák és intézkedések, valamint olyan egyéb szakpolitikák és intézkedések, amelyeknek határokon átnyúló jelentősége lehet; iii. bármely további olyan szakpolitikák és intézkedések, amelyeket az integrált nemzeti energia- és klímatervek esetleg előírnak; iv. az integrált nemzeti energia- és klímatervben foglalt meglévő és tervezett szakpolitikáknak és intézkedéseknek az energiaunió egy dimenzióján belüli, valamint a különböző dimenziói közötti kölcsönhatása és ezek összeegyeztethetősége. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság ajánlásai különösen a következőkre irányulhatnak: i. a célkitűzések, célok és hozzájárulások által megcélzott szint az energiaunió célkitűzéseinek és különösen a megújuló energia és az energiahatékonyság tekintetében 2030-ra meghatározott uniós célok együttes elérésének szempontjából, valamint a tagállam által a villamosenergia-rendszerösszeköttetés 2030-ra megcélzott szintje; ii. a tagállami és uniós szintű célkitűzésekkel kapcsolatos szakpolitikák és intézkedések, valamint olyan egyéb szakpolitikák és intézkedések, amelyeknek határokon átnyúló jelentősége lehet; iii. bármely további olyan szakpolitikák és intézkedések, amelyeket az integrált nemzeti energia- és klímatervek esetleg előírnak; iv. az integrált nemzeti energia- és klímatervben foglalt meglévő és tervezett szakpolitikáknak és intézkedéseknek az energiaunió egy dimenzióján belüli, valamint a különböző dimenziói közötti kölcsönhatása és ezek összeegyeztethetősége.

| (5) | Ajánlásainak kidolgozása során a Bizottság tekintettel volt egyrészt arra, hogy összesítenie kellett valamennyi tagállam tervezett hozzájárulásainak számszerűsített mértékét annak érdekében, hogy fel tudja mérni az uniós szintű vállalás szintjét, másrészt pedig arra, hogy az érintett tagállamnak megfelelő időt kell hagyni ahhoz, hogy integrált nemzeti energia- és klímatervének véglegesítését megelőzően kellőképpen figyelembe tudja venni a Bizottság ajánlásait. |
| --- | --- |

(5)

Ajánlásainak kidolgozása során a Bizottság tekintettel volt egyrészt arra, hogy összesítenie kellett valamennyi tagállam tervezett hozzájárulásainak számszerűsített mértékét annak érdekében, hogy fel tudja mérni az uniós szintű vállalás szintjét, másrészt pedig arra, hogy az érintett tagállamnak megfelelő időt kell hagyni ahhoz, hogy integrált nemzeti energia- és klímatervének véglegesítését megelőzően kellőképpen figyelembe tudja venni a Bizottság ajánlásait.

| (6) | A tagállamok megújuló energiával kapcsolatos céljaira vonatkozó bizottsági ajánlások az (EU) 2018/1999 rendelet II. mellékletében meghatározott, objektív kritériumokon alapuló képletre támaszkodnak. |
| --- | --- |

(6)

A tagállamok megújuló energiával kapcsolatos céljaira vonatkozó bizottsági ajánlások az (EU) 2018/1999 rendelet II. mellékletében meghatározott, objektív kritériumokon alapuló képletre támaszkodnak.

| (7) | Az energiahatékonyság tekintetében a Bizottság ajánlásai az integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetében feltüntetett nemzeti szintű célok értékelésén alapulnak, összehasonlítva azokat az uniós célkitűzések eléréséhez szükséges közös erőfeszítések szintjével, adott esetben figyelembe véve egyes egyedi nemzeti körülményekre vonatkozó információkat. Az energiahatékonyság területén kitűzött végleges nemzeti hozzájárulásoknak tükrözniük kell az energiamegtakarítások költséghatékony lehetőségeit, és e hozzájárulásokat szilárd, hosszú távú épületfelújítási stratégiának, valamint a 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) 7. cikkéből eredő energiamegtakarítási kötelezettség végrehajtását célzó intézkedéseknek kell alátámasztaniuk. A tagállamoknak emellett igazolniuk kell, hogy kellő mértékben figyelembe vették az „első az energiahatékonyság” elvet, ismertetve, hogy az energiahatékonyság miként járul hozzá a versenyképes karbonszegény gazdaság nemzeti céljainak költséghatékony megvalósításához, az energiaellátás biztonságához és az energiaszegénység kezeléséhez. |
| --- | --- |

(7)

Az energiahatékonyság tekintetében a Bizottság ajánlásai az integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetében feltüntetett nemzeti szintű célok értékelésén alapulnak, összehasonlítva azokat az uniós célkitűzések eléréséhez szükséges közös erőfeszítések szintjével, adott esetben figyelembe véve egyes egyedi nemzeti körülményekre vonatkozó információkat. Az energiahatékonyság területén kitűzött végleges nemzeti hozzájárulásoknak tükrözniük kell az energiamegtakarítások költséghatékony lehetőségeit, és e hozzájárulásokat szilárd, hosszú távú épületfelújítási stratégiának, valamint a 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) 7. cikkéből eredő energiamegtakarítási kötelezettség végrehajtását célzó intézkedéseknek kell alátámasztaniuk. A tagállamoknak emellett igazolniuk kell, hogy kellő mértékben figyelembe vették az „első az energiahatékonyság” elvet, ismertetve, hogy az energiahatékonyság miként járul hozzá a versenyképes karbonszegény gazdaság nemzeti céljainak költséghatékony megvalósításához, az energiaellátás biztonságához és az energiaszegénység kezeléséhez.

| (8) | Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja a tagállamok számára, hogy adjanak általános áttekintést az integrált nemzeti energia- és klímatervben meghatározott célkitűzések, célok és hozzájárulások eléréséhez szükséges beruházásokról, valamint e beruházások forrásainak általános értékeléséről. A nemzeti energia- és klímaterveknek a befektetői biztonság garantálása érdekében biztosítaniuk kell a nemzeti szakpolitikák és intézkedések átláthatóságát és kiszámíthatóságát. |
| --- | --- |

(8)

Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja a tagállamok számára, hogy adjanak általános áttekintést az integrált nemzeti energia- és klímatervben meghatározott célkitűzések, célok és hozzájárulások eléréséhez szükséges beruházásokról, valamint e beruházások forrásainak általános értékeléséről. A nemzeti energia- és klímaterveknek a befektetői biztonság garantálása érdekében biztosítaniuk kell a nemzeti szakpolitikák és intézkedések átláthatóságát és kiszámíthatóságát.

| (9) | Ezzel párhuzamosan a 2018–2019-as európai szemeszter ciklusának keretében a Bizottság nagy hangsúlyt fektetett a tagállamok energiához és éghajlat-politikához kapcsolódó beruházási szükségleteire. Ez tükröződik az Írországra vonatkozó 2019. évi országjelentésben (4), valamint az Írországnak szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó bizottsági ajánlásban (5) is, melyek az európai szemeszter folyamatának részét képezik. A Bizottság az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetének értékelése során figyelembe vette az európai szemeszter legfrissebb megállapításait és ajánlásait. A Bizottság ajánlásai kiegészítik az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat. A tagállamok is kötelesek biztosítani azt, hogy az integrált nemzeti energia- és klímaterveik figyelembe vegyék az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat. |
| --- | --- |

(9)

Ezzel párhuzamosan a 2018–2019-as európai szemeszter ciklusának keretében a Bizottság nagy hangsúlyt fektetett a tagállamok energiához és éghajlat-politikához kapcsolódó beruházási szükségleteire. Ez tükröződik az Írországra vonatkozó 2019. évi országjelentésben (4), valamint az Írországnak szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó bizottsági ajánlásban (5) is, melyek az európai szemeszter folyamatának részét képezik. A Bizottság az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetének értékelése során figyelembe vette az európai szemeszter legfrissebb megállapításait és ajánlásait. A Bizottság ajánlásai kiegészítik az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat. A tagállamok is kötelesek biztosítani azt, hogy az integrált nemzeti energia- és klímaterveik figyelembe vegyék az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat.

| (10) | Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja továbbá azt is, hogy minden tagállamnak kellően figyelembe kell vennie a 2019. december 31-ig benyújtandó integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetéhez fűzött bizottsági ajánlásokat, és amennyiben az érintett tagállam nem fogad meg egy ajánlást vagy nem fogadja meg annak jelentős részét, döntését meg kell indokolnia és az indokolást közzé kell tennie. |
| --- | --- |

(10)

Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja továbbá azt is, hogy minden tagállamnak kellően figyelembe kell vennie a 2019. december 31-ig benyújtandó integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetéhez fűzött bizottsági ajánlásokat, és amennyiben az érintett tagállam nem fogad meg egy ajánlást vagy nem fogadja meg annak jelentős részét, döntését meg kell indokolnia és az indokolást közzé kell tennie.

| (11) | A tagállamok értelemszerűen ugyanazokat az adatokat, illetve a későbbi években ugyanazokat az aktualizált adatokat szerepeltetik integrált nemzeti energia- és klímaterveikben, mint az Eurostathoz vagy az Európai Környezetvédelmi Ügynökséghez benyújtott jelentéseikben. Az azonos forrás és – adott esetben – az európai statisztikák felhasználása szintén elengedhetetlen a modellezéshez és az előrejelzésekhez szükséges alapforgatókönyv számításaihoz. Az európai statisztikák felhasználása lehetővé teszi az integrált nemzeti energia- és klímatervekben alkalmazott adatok és előrejelzések jobb összehasonlíthatóságát. |
| --- | --- |

(11)

A tagállamok értelemszerűen ugyanazokat az adatokat, illetve a későbbi években ugyanazokat az aktualizált adatokat szerepeltetik integrált nemzeti energia- és klímaterveikben, mint az Eurostathoz vagy az Európai Környezetvédelmi Ügynökséghez benyújtott jelentéseikben. Az azonos forrás és – adott esetben – az európai statisztikák felhasználása szintén elengedhetetlen a modellezéshez és az előrejelzésekhez szükséges alapforgatókönyv számításaihoz. Az európai statisztikák felhasználása lehetővé teszi az integrált nemzeti energia- és klímatervekben alkalmazott adatok és előrejelzések jobb összehasonlíthatóságát.

| (12) | A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervnek tartalmaznia kell az (EU) 2018/1999 rendelet I. mellékletének valamennyi elemét. Ennek keretében a lehetőségekhez mérten értékelni kell a tervezett szakpolitikák és intézkedések makrogazdasági, egészségügyi, környezeti, foglalkoztatási, valamint az oktatás, a készségek terén és a társadalom egészére kifejtett hatásait. A nyilvánosságot és az egyéb érdekelt feleket be kell vonni a végleges integrált nemzeti energia- és klímatervek előkészítésébe. Mindezeket, továbbá az egyéb elemeket az ezen ajánlással együtt közzétett szolgálati munkadokumentum (6) ismerteti részletesen. |
| --- | --- |

(12)

A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervnek tartalmaznia kell az (EU) 2018/1999 rendelet I. mellékletének valamennyi elemét. Ennek keretében a lehetőségekhez mérten értékelni kell a tervezett szakpolitikák és intézkedések makrogazdasági, egészségügyi, környezeti, foglalkoztatási, valamint az oktatás, a készségek terén és a társadalom egészére kifejtett hatásait. A nyilvánosságot és az egyéb érdekelt feleket be kell vonni a végleges integrált nemzeti energia- és klímatervek előkészítésébe. Mindezeket, továbbá az egyéb elemeket az ezen ajánlással együtt közzétett szolgálati munkadokumentum (6) ismerteti részletesen.

| (13) | A végleges tervben Írországnak a dekarbonizációs, energiabiztonsági és belső energiapiaci dimenziók közötti szinergiák részletesebb kidolgozásával figyelembe kell vennie a szakpolitikai kölcsönhatásokkal kapcsolatban a terv tervezetében szereplő megfontolásokat. Az egyik ilyen kérdés, hogy milyen hatást gyakorol a széntüzelésű erőművek tervezett fokozatos bezárása és a növekvő mennyiségű megújuló energia az energiabiztonságra és a villamosenergia-termelés megfelelőségére. További kidolgozásra váró kérdés, hogy hogyan egyeztethető össze a biomassza tervezett fokozott használata a földhasználathoz, a földhasználat-változtatáshoz és az erdőgazdálkodáshoz kapcsolódó üvegházhatásúgáz-elnyelés fokozására irányuló tervvel. A végleges tervben ki kell térni egy másik fontos elemre: a megújuló energiaforrások támogathatósági kritériumainak meghatározásakor, valamint az energiabiztonsági és belső energiapiaci dimenziókra vonatkozó szakpolitikák ajánlásakor figyelembe kell venni az „első az energiahatékonyság” elvet. A kutatási, innovációs és versenyképességi dimenzió keretében meghatározott célkitűzéseknek hasonlóképpen alá kell támasztaniuk az energiaunió többi dimenziója terén tervbe vett erőfeszítéseket. |
| --- | --- |

(13)

A végleges tervben Írországnak a dekarbonizációs, energiabiztonsági és belső energiapiaci dimenziók közötti szinergiák részletesebb kidolgozásával figyelembe kell vennie a szakpolitikai kölcsönhatásokkal kapcsolatban a terv tervezetében szereplő megfontolásokat. Az egyik ilyen kérdés, hogy milyen hatást gyakorol a széntüzelésű erőművek tervezett fokozatos bezárása és a növekvő mennyiségű megújuló energia az energiabiztonságra és a villamosenergia-termelés megfelelőségére. További kidolgozásra váró kérdés, hogy hogyan egyeztethető össze a biomassza tervezett fokozott használata a földhasználathoz, a földhasználat-változtatáshoz és az erdőgazdálkodáshoz kapcsolódó üvegházhatásúgáz-elnyelés fokozására irányuló tervvel. A végleges tervben ki kell térni egy másik fontos elemre: a megújuló energiaforrások támogathatósági kritériumainak meghatározásakor, valamint az energiabiztonsági és belső energiapiaci dimenziókra vonatkozó szakpolitikák ajánlásakor figyelembe kell venni az „első az energiahatékonyság” elvet. A kutatási, innovációs és versenyképességi dimenzió keretében meghatározott célkitűzéseknek hasonlóképpen alá kell támasztaniuk az energiaunió többi dimenziója terén tervbe vett erőfeszítéseket.

| (14) | A végleges integrált nemzeti energia- és klímaterv minősége javulna azzal, ha ismertetne egy átfogó elemzést arról, hogy a karbonszegény technológiák ágazata milyen pozíciót foglal el világpiaci viszonylatban, kiemelve a versenyképes területeket és a potenciális kihívásokat, a jövőre nézve pedig ismertetve a mérhető célkitűzéseket és az elérésükre irányuló szakpolitikákat és intézkedéseket, megfelelően összekapcsolva azokat a vállalkozás- és iparpolitikával. Javulna továbbá a körforgásos gazdaság szerepének figyelembevételével, a nemzeti stratégiákra és cselekvési tervekre való utalásokkal, illetve az üvegházhatásúgáz-kibocsátással kapcsolatos előnyök és lehetséges kompromisszumok feltüntetésével. |
| --- | --- |

(14)

A végleges integrált nemzeti energia- és klímaterv minősége javulna azzal, ha ismertetne egy átfogó elemzést arról, hogy a karbonszegény technológiák ágazata milyen pozíciót foglal el világpiaci viszonylatban, kiemelve a versenyképes területeket és a potenciális kihívásokat, a jövőre nézve pedig ismertetve a mérhető célkitűzéseket és az elérésükre irányuló szakpolitikákat és intézkedéseket, megfelelően összekapcsolva azokat a vállalkozás- és iparpolitikával. Javulna továbbá a körforgásos gazdaság szerepének figyelembevételével, a nemzeti stratégiákra és cselekvési tervekre való utalásokkal, illetve az üvegházhatásúgáz-kibocsátással kapcsolatos előnyök és lehetséges kompromisszumok feltüntetésével.

| (15) | A Bizottság Írországnak szóló ajánlásait Írország integrált nemzeti energia- és klímatervének ezen ajánlással egy időben közzétett értékelése támasztja alá (7), |
| --- | --- |

(15)

A Bizottság Írországnak szóló ajánlásait Írország integrált nemzeti energia- és klímatervének ezen ajánlással egy időben közzétett értékelése támasztja alá (7),

AJÁNLJA, HOGY ÍRORSZÁG TEGYEN INTÉZKEDÉSEKET A KÖVETKEZŐK ÉRDEKÉBEN:

| 1. | További intézkedéseket kell előterjeszteni, különösen az építőiparban és a közlekedési ágazatban, hogy költséghatékonyan lehessen csökkenteni az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszeren kívüli ágazatokra vonatkozó, 2030-ra kitűzött üvegházhatásúgáz-kibocsátási célok tekintetében várható jelentős, 2005-höz képest 30 %-os hiányt. |
| --- | --- |

1.

| 2. | A megújuló energia részesedését legalább 31 %-ban kell meghatározni – Írország hozzájárulásaként a megújuló energiára vonatkozó 2030-as uniós célkitűzéshez – az (EU) 2018/1999 rendelet II. mellékletében szereplő képletnek megfelelően. A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervnek tartalmaznia kell egy ütemterv-előirányzatot, amely eléri az (EU) 2018/1999 rendelet 4. cikke a) pontjának (2) alpontjában felsorolt valamennyi referenciaértéket az adott részaránnyal összhangban, figyelembe véve azt, hogy ezen cél közös teljesítéséhez fokozni kell az erőfeszítéseket. Részletesen és számszerűsítve ismertetni kell az (EU) 2018/2001 európai parlamenti és tanácsi irányelv (8) szerinti kötelezettségekkel összhangban azokat a szakpolitikákat és intézkedéseket, amelyek lehetővé teszik e hozzájárulás kellő időben történő és költséghatékony teljesítését. Biztosítani kell a 2009/28/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (9) I. mellékletében a megújuló energiára vonatkozóan meghatározott 2020. évi célkitűzés maradéktalan elérését, és azt, hogy ez 2021-től kiindulási alapként szolgáljon, és ki kell fejteni, hogyan tervezi elérni és fenntartani a részarányára vonatkozó kiinduló értéket. Ütemterveket és kapcsolódó intézkedéseket kell előterjeszteni a fűtési és hűtési, valamint a közlekedési ágazatban az (EU) 2018/2001 irányelv 23. cikkében szereplő indikatív célkitűzés, illetve az (EU) 2018/2001 irányelv 25. cikkében szereplő közlekedési célkitűzés elérése érdekében. Az (EU) 2018/2001 irányelv 21. és 22. cikkével összhangban ki kell alakítani a termelő-fogyasztók és a megújulóenergia-közösségek adminisztratív terheinek csökkentésére irányuló intézkedéseket és részletes információkat kell adni az e szereplőket támogató keretek létrehozását szolgáló intézkedésekről. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Sokkal nagyobb szabású energiahatékonysági célokat kell kitűzni mind az abszolút végsőenergia-fogyasztás, mind az abszolút primerenergia-fogyasztás csökkentésével, figyelembe véve, hogy fokozni kell az erőfeszítéseket az Unió 2030-ra vonatkozó energiahatékonysági célkitűzésének elérése érdekében. Ezt olyan szakpolitikákkal és intézkedésekkel kell alátámasztani, amelyek révén 2030-ig további energiamegtakarítások érhetők el. A végső hozzájárulást a primerenergia-fogyasztás és a végsőenergia-fogyasztás esetében is konkrétan meg kell határozni. Részletesen ismertetni kell az energiamegtakarítás nagyságának becslésére vonatkozó módszertant. Emellett jelezni kell az energiahatékonysági politikák végrehajtásához szükséges beruházásokat. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Meg kell határozni – különösen a gáz- és olajágazatban – a diverzifikációra és az energiafüggőség csökkentésére szolgáló energiabiztonsági célkitűzéseket támogató intézkedéseket, tekintettel arra, milyen bizonytalanságokkal jár az Egyesült Királyság kilépése az Európai Unióból. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Jobban ki kell dolgozni a mostantól 2030-ig elérendő, az energiaunióhoz konkrétan kapcsolódó nemzeti célkitűzéseket és finanszírozási célokat a kutatás, az innováció és a versenyképesség terén oly módon, hogy azok könnyen mérhetők és alkalmasak legyenek az integrált nemzeti energia- és klímaterv egyéb dimenziói terén kitűzött célok támogatására. E célkitűzéseket konkrét és megfelelő szakpolitikákkal és intézkedésekkel kell alátámasztani, köztük olyanokkal, amelyeket a stratégiai energiatechnológiai tervhez hasonlóan más tagállamokkal együttműködve kell kidolgozni. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Az északi-tengeri energetikai együttműködés és a „Tiszta energia az EU szigeteinek” elnevezésű kezdeményezés kereteire építve kell megvalósítani a megújuló energiaforrásokra vonatkozó célkitűzést, és biztosítani kell a folyamatban lévő összeköttetési projektek időben történő végrehajtását. Tekintettel az Egyesült Királyság azon döntésére, hogy kilép az Európai Unióból, intézkedéseket kell hozni az Egyesült Királysággal való további regionális együttműködés biztosítására a villamos energiával kapcsolatos vészhelyzetre való felkészültség és reagálás, valamint a gáz és az olaj tekintetében az energiaellátás biztonsága terén. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Fel kell sorolni az energetikai támogatások, különösen a fosszilis tüzelőanyagok támogatásának fokozatos kivezetésére irányuló meglévő és tervezett intézkedéseket. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Ismertetni kell a légszennyezésre gyakorolt hatást a különböző forgatókönyvek esetében, ezt alátámasztó információkat kell nyújtani, továbbá meg kell vizsgálni a szinergiákat és az ellentétes irányú hatásokat. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Jobban be kell építeni a tervbe az igazságos és méltányos átmenettel kapcsolatos szempontokat, részletesebben ismertetve a tervezett szakpolitikák és intézkedések társadalmi, foglalkoztatási és készségekre gyakorolt hatásait. A végleges tervnek mindenekelőtt ki kell térnie arra, hogy milyen hatást gyakorol az áttérés a sok szén-dioxidot kibocsátó térségek lakosságára. Ki kell egészíteni az energiaszegénység problémáinak kezelésére vonatkozó koncepciót az energiaszegénység csökkentésére irányuló indikatív célkitűzésekkel az (EU) 2018/1999 rendelet előírásainak megfelelően. |
| --- | --- |

9.

Kelt Brüsszelben, 2019. június 18-án.

a Bizottság részéről

Miguel ARIAS CAÑETE

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 328., 2018.12.21., 1. o.

1

(2)  SWD(2019) 230.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2012/27/EU irányelve (2012. október 25.) az energiahatékonyságról, a 2009/125/EK és a 2010/30/EU irányelv módosításáról, valamint a 2004/8/EK és a 2006/32/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 315., 2012.11.14., 1. o.).

3

(4)  SWD(2019) 1006 final.

4

(5)  COM(2019) 507 final, 2019. június 5.

5

(6)  SWD(2019) 230.

6

(7)  SWD(2019) 230.

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/2001 irányelve (2018. december 11.) a megújuló energiaforrásokból előállított energia használatának előmozdításáról (HL L 328., 2018.12.21., 82. o.).

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/28/EK irányelve (2009. április 23.) a megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásáról, valamint a 2001/77/EK és a 2003/30/EK irányelv módosításáról és azt követő hatályon kívül helyezéséről (HL L 140., 2009.6.5., 16. o.).

9

---

| 3.9.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 297/29 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 297/29

---

A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA

(2019. június 18.)

Görögország 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről

(2019/C 297/08)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az energiaunió és az éghajlat-politika irányításáról, valamint a 663/2009/EK és a 715/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 94/22/EK, a 98/70/EK, a 2009/31/EK, a 2009/73/EK, a 2010/31/EU, a 2012/27/EU és a 2013/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv, a 2009/119/EK és az (EU) 2015/652 tanácsi irányelv módosításáról, továbbá az 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. december 11-i (EU) 2018/1999 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében minden tagállamnak be kell nyújtania a Bizottsághoz a 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét az említett rendelet 3. cikke (1) bekezdésének és I. mellékletének megfelelően. Az integrált nemzeti energia- és klímatervek első tervezeteit 2018. december 31-ig kellett benyújtani. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében minden tagállamnak be kell nyújtania a Bizottsághoz a 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét az említett rendelet 3. cikke (1) bekezdésének és I. mellékletének megfelelően. Az integrált nemzeti energia- és klímatervek első tervezeteit 2018. december 31-ig kellett benyújtani.

| (2) | Görögország 2019. január 25-én nyújtotta be integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét. E terv tervezetének benyújtása képezi az alapját és első lépését a Bizottság és a tagállamok közötti ún. iteratív folyamatnak, amely az integrált nemzeti energia- és klímatervek véglegesítésének és későbbi végrehajtásának előkészítését szolgálja. |
| --- | --- |

(2)

Görögország 2019. január 25-én nyújtotta be integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét. E terv tervezetének benyújtása képezi az alapját és első lépését a Bizottság és a tagállamok közötti ún. iteratív folyamatnak, amely az integrált nemzeti energia- és klímatervek véglegesítésének és későbbi végrehajtásának előkészítését szolgálja.

| (3) | Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében a Bizottságnak értékelnie kell az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetét. A Bizottság az (EU) 2018/1999 rendelet vonatkozó elemeinek figyelembevételével átfogó értékelést készített a görög integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetéről. A Bizottság az értékelést (2) ezen ajánlással egy időben közzéteszi. Az alábbi ajánlások az értékelés eredményein alapulnak. |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében a Bizottságnak értékelnie kell az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetét. A Bizottság az (EU) 2018/1999 rendelet vonatkozó elemeinek figyelembevételével átfogó értékelést készített a görög integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetéről. A Bizottság az értékelést (2) ezen ajánlással egy időben közzéteszi. Az alábbi ajánlások az értékelés eredményein alapulnak.

| (4) | A Bizottság ajánlásai különösen a következőkre irányulhatnak: i. a célkitűzések, célok és hozzájárulások által megcélzott szint az energiaunió célkitűzéseinek és különösen a megújuló energia és az energiahatékonyság tekintetében 2030-ra meghatározott uniós célok együttes elérésének szempontjából, valamint a tagállam által a villamosenergia-rendszerösszeköttetés 2030-ra megcélzott szintje; ii. a tagállami és uniós szintű célkitűzésekkel kapcsolatos szakpolitikák és intézkedések, valamint olyan egyéb szakpolitikák és intézkedések, amelyeknek határokon átnyúló jelentősége lehet; iii. bármely további olyan szakpolitikák és intézkedések, amelyeket az integrált nemzeti energia- és klímatervek esetleg előírnak; iv. az integrált nemzeti energia- és klímatervben foglalt meglévő és tervezett szakpolitikáknak és intézkedéseknek az energiaunió egy dimenzióján belüli, valamint a különböző dimenziói közötti kölcsönhatása és ezek összeegyeztethetősége. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság ajánlásai különösen a következőkre irányulhatnak: i. a célkitűzések, célok és hozzájárulások által megcélzott szint az energiaunió célkitűzéseinek és különösen a megújuló energia és az energiahatékonyság tekintetében 2030-ra meghatározott uniós célok együttes elérésének szempontjából, valamint a tagállam által a villamosenergia-rendszerösszeköttetés 2030-ra megcélzott szintje; ii. a tagállami és uniós szintű célkitűzésekkel kapcsolatos szakpolitikák és intézkedések, valamint olyan egyéb szakpolitikák és intézkedések, amelyeknek határokon átnyúló jelentősége lehet; iii. bármely további olyan szakpolitikák és intézkedések, amelyeket az integrált nemzeti energia- és klímatervek esetleg előírnak; iv. az integrált nemzeti energia- és klímatervben foglalt meglévő és tervezett szakpolitikáknak és intézkedéseknek az energiaunió egy dimenzióján belüli, valamint a különböző dimenziói közötti kölcsönhatása és ezek összeegyeztethetősége.

| (5) | Ajánlásainak kidolgozása során a Bizottság tekintettel volt egyrészt arra, hogy összesítenie kellett valamennyi tagállam tervezett hozzájárulásainak számszerűsített mértékét annak érdekében, hogy fel tudja mérni az uniós szintű vállalás szintjét, másrészt pedig arra, hogy az érintett tagállamnak megfelelő időt kell hagyni ahhoz, hogy integrált nemzeti energia- és klímatervének véglegesítését megelőzően kellőképpen figyelembe tudja venni a Bizottság ajánlásait. |
| --- | --- |

(5)

Ajánlásainak kidolgozása során a Bizottság tekintettel volt egyrészt arra, hogy összesítenie kellett valamennyi tagállam tervezett hozzájárulásainak számszerűsített mértékét annak érdekében, hogy fel tudja mérni az uniós szintű vállalás szintjét, másrészt pedig arra, hogy az érintett tagállamnak megfelelő időt kell hagyni ahhoz, hogy integrált nemzeti energia- és klímatervének véglegesítését megelőzően kellőképpen figyelembe tudja venni a Bizottság ajánlásait.

| (6) | A tagállamok megújuló energiával kapcsolatos céljaira vonatkozó bizottsági ajánlások az (EU) 2018/1999 rendelet II. mellékletében meghatározott, objektív kritériumokon alapuló képletre támaszkodnak. |
| --- | --- |

(6)

A tagállamok megújuló energiával kapcsolatos céljaira vonatkozó bizottsági ajánlások az (EU) 2018/1999 rendelet II. mellékletében meghatározott, objektív kritériumokon alapuló képletre támaszkodnak.

| (7) | Az energiahatékonyság tekintetében a Bizottság ajánlásai az integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetében feltüntetett nemzeti szintű célok értékelésén alapulnak, összehasonlítva azokat az uniós célkitűzések eléréséhez szükséges közös erőfeszítések szintjével, adott esetben figyelembe véve egyes egyedi nemzeti körülményekre vonatkozó információkat. Az energiahatékonyság területén kitűzött végleges nemzeti hozzájárulásoknak tükrözniük kell az energiamegtakarítások költséghatékony lehetőségeit, és e hozzájárulásokat szilárd, hosszú távú épületfelújítási stratégiának, valamint a 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) 7. cikkéből eredő energiamegtakarítási kötelezettség végrehajtását célzó intézkedéseknek kell alátámasztaniuk. A tagállamoknak emellett igazolniuk kell, hogy kellő mértékben figyelembe vették az „első az energiahatékonyság” elvet, ismertetve, hogy az energiahatékonyság miként járul hozzá a versenyképes karbonszegény gazdaság nemzeti céljainak költséghatékony megvalósításához, az energiaellátás biztonságához és az energiaszegénység kezeléséhez. |
| --- | --- |

(7)

Az energiahatékonyság tekintetében a Bizottság ajánlásai az integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetében feltüntetett nemzeti szintű célok értékelésén alapulnak, összehasonlítva azokat az uniós célkitűzések eléréséhez szükséges közös erőfeszítések szintjével, adott esetben figyelembe véve egyes egyedi nemzeti körülményekre vonatkozó információkat. Az energiahatékonyság területén kitűzött végleges nemzeti hozzájárulásoknak tükrözniük kell az energiamegtakarítások költséghatékony lehetőségeit, és e hozzájárulásokat szilárd, hosszú távú épületfelújítási stratégiának, valamint a 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) 7. cikkéből eredő energiamegtakarítási kötelezettség végrehajtását célzó intézkedéseknek kell alátámasztaniuk. A tagállamoknak emellett igazolniuk kell, hogy kellő mértékben figyelembe vették az „első az energiahatékonyság” elvet, ismertetve, hogy az energiahatékonyság miként járul hozzá a versenyképes karbonszegény gazdaság nemzeti céljainak költséghatékony megvalósításához, az energiaellátás biztonságához és az energiaszegénység kezeléséhez.

| (8) | Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja a tagállamok számára, hogy adjanak általános áttekintést az integrált nemzeti energia- és klímatervben meghatározott célkitűzések, célok és hozzájárulások eléréséhez szükséges beruházásokról, valamint e beruházások forrásainak általános értékeléséről. A nemzeti energia- és klímaterveknek a befektetői biztonság garantálása érdekében biztosítaniuk kell a nemzeti szakpolitikák és intézkedések átláthatóságát és kiszámíthatóságát. |
| --- | --- |

(8)

Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja a tagállamok számára, hogy adjanak általános áttekintést az integrált nemzeti energia- és klímatervben meghatározott célkitűzések, célok és hozzájárulások eléréséhez szükséges beruházásokról, valamint e beruházások forrásainak általános értékeléséről. A nemzeti energia- és klímaterveknek a befektetői biztonság garantálása érdekében biztosítaniuk kell a nemzeti szakpolitikák és intézkedések átláthatóságát és kiszámíthatóságát.

| (9) | Ezzel párhuzamosan a 2018–2019-as európai szemeszter ciklusának keretében a Bizottság nagy hangsúlyt fektetett a tagállamok energiához és éghajlat-politikához kapcsolódó beruházási szükségleteire. Ez tükröződik a Görögországra vonatkozó 2019. évi országjelentésben (4), valamint a Görögországnak szóló tanácsi ajánlásról szóló bizottsági ajánlásban (5) is, amelyek az európai szemeszter folyamatának részét képezik. A Bizottság az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetének értékelése során figyelembe vette az európai szemeszter legfrissebb megállapításait és ajánlásait. A Bizottság ajánlásai kiegészítik az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat. A tagállamok is kötelesek biztosítani azt, hogy az integrált nemzeti energia- és klímaterveik figyelembe vegyék az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat. |
| --- | --- |

(9)

Ezzel párhuzamosan a 2018–2019-as európai szemeszter ciklusának keretében a Bizottság nagy hangsúlyt fektetett a tagállamok energiához és éghajlat-politikához kapcsolódó beruházási szükségleteire. Ez tükröződik a Görögországra vonatkozó 2019. évi országjelentésben (4), valamint a Görögországnak szóló tanácsi ajánlásról szóló bizottsági ajánlásban (5) is, amelyek az európai szemeszter folyamatának részét képezik. A Bizottság az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetének értékelése során figyelembe vette az európai szemeszter legfrissebb megállapításait és ajánlásait. A Bizottság ajánlásai kiegészítik az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat. A tagállamok is kötelesek biztosítani azt, hogy az integrált nemzeti energia- és klímaterveik figyelembe vegyék az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat.

| (10) | Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja továbbá azt is, hogy minden tagállamnak kellően figyelembe kell vennie a 2019. december 31-ig benyújtandó integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetéhez fűzött bizottsági ajánlásokat, és amennyiben az érintett tagállam nem fogad meg egy ajánlást vagy nem fogadja meg annak jelentős részét, döntését meg kell indokolnia és az indokolást közzé kell tennie. |
| --- | --- |

(10)

Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja továbbá azt is, hogy minden tagállamnak kellően figyelembe kell vennie a 2019. december 31-ig benyújtandó integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetéhez fűzött bizottsági ajánlásokat, és amennyiben az érintett tagállam nem fogad meg egy ajánlást vagy nem fogadja meg annak jelentős részét, döntését meg kell indokolnia és az indokolást közzé kell tennie.

| (11) | A tagállamok értelemszerűen ugyanazokat az adatokat, illetve a későbbi években ugyanazokat az aktualizált adatokat szerepeltetik integrált nemzeti energia- és klímaterveikben, mint az Eurostathoz vagy az Európai Környezetvédelmi Ügynökséghez benyújtott jelentéseikben. Az azonos forrás és – adott esetben – az európai statisztikák felhasználása szintén elengedhetetlen a modellezéshez és az előrejelzésekhez szükséges alapforgatókönyv számításaihoz. Az európai statisztikák felhasználása lehetővé teszi az integrált nemzeti energia- és klímatervekben alkalmazott adatok és előrejelzések jobb összehasonlíthatóságát. |
| --- | --- |

(11)

A tagállamok értelemszerűen ugyanazokat az adatokat, illetve a későbbi években ugyanazokat az aktualizált adatokat szerepeltetik integrált nemzeti energia- és klímaterveikben, mint az Eurostathoz vagy az Európai Környezetvédelmi Ügynökséghez benyújtott jelentéseikben. Az azonos forrás és – adott esetben – az európai statisztikák felhasználása szintén elengedhetetlen a modellezéshez és az előrejelzésekhez szükséges alapforgatókönyv számításaihoz. Az európai statisztikák felhasználása lehetővé teszi az integrált nemzeti energia- és klímatervekben alkalmazott adatok és előrejelzések jobb összehasonlíthatóságát.

| (12) | A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervnek tartalmaznia kell az (EU) 2018/1999 rendelet I. mellékletének valamennyi elemét. Ennek keretében a lehetőségekhez mérten értékelni kell a tervezett szakpolitikák és intézkedések makrogazdasági, egészségügyi, környezeti, foglalkoztatási, valamint az oktatás, a készségek terén és a társadalom egészére kifejtett hatásait. A nyilvánosságot és az egyéb érdekelt feleket be kell vonni a végleges integrált nemzeti energia- és klímatervek előkészítésébe. Mindezeket, továbbá az egyéb elemeket az ezen ajánlással együtt közzétett szolgálati munkadokumentum (6) ismerteti részletesen. |
| --- | --- |

(12)

A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervnek tartalmaznia kell az (EU) 2018/1999 rendelet I. mellékletének valamennyi elemét. Ennek keretében a lehetőségekhez mérten értékelni kell a tervezett szakpolitikák és intézkedések makrogazdasági, egészségügyi, környezeti, foglalkoztatási, valamint az oktatás, a készségek terén és a társadalom egészére kifejtett hatásait. A nyilvánosságot és az egyéb érdekelt feleket be kell vonni a végleges integrált nemzeti energia- és klímatervek előkészítésébe. Mindezeket, továbbá az egyéb elemeket az ezen ajánlással együtt közzétett szolgálati munkadokumentum (6) ismerteti részletesen.

| (13) | Végleges tervében Görögországnak a terv tervezetében említett tervezett szakpolitikák és intézkedések közötti kedvező kölcsönhatásokra kell támaszkodnia, és mélyrehatóbban meg kell vizsgálnia a nagyobb kihívást jelentő szakpolitikai kapcsolódási pontokat. Az egyik ilyen kapcsolódási pont a dekarbonizációs dimenzión belüli szinergiák – például a tervezett, bioenergiával kapcsolatos szakpolitikák által a földhasználatból, földhasználat-megváltoztatásból és erdőgazdálkodásból eredő, elszámolt kibocsátásokra és elnyelésekre gyakorolt hatások – jelentik. Egy másik kapcsolódási pontot képeznek a dekarbonizációs, az energiabiztonsági és a belső piaci dimenzió, valamint az „első az energiahatékonyság” elve közötti szinergiák, ismertetve például, hogy az energiahatékonyság miként járul hozzá a versenyképes, karbonszegény gazdasággal kapcsolatos nemzeti célok költséghatékony megvalósításához és az energiaellátás biztonságához. Az energiahatékonyságot szintén figyelembe lehetne venni az energiaszegénység enyhítése kapcsán. A kutatási, innovációs és versenyképességi dimenzió keretében meghatározott célkitűzéseknek alá kell támasztaniuk az energiaunió többi dimenziója terén tervbe vett erőfeszítéseket. |
| --- | --- |

(13)

Végleges tervében Görögországnak a terv tervezetében említett tervezett szakpolitikák és intézkedések közötti kedvező kölcsönhatásokra kell támaszkodnia, és mélyrehatóbban meg kell vizsgálnia a nagyobb kihívást jelentő szakpolitikai kapcsolódási pontokat. Az egyik ilyen kapcsolódási pont a dekarbonizációs dimenzión belüli szinergiák – például a tervezett, bioenergiával kapcsolatos szakpolitikák által a földhasználatból, földhasználat-megváltoztatásból és erdőgazdálkodásból eredő, elszámolt kibocsátásokra és elnyelésekre gyakorolt hatások – jelentik. Egy másik kapcsolódási pontot képeznek a dekarbonizációs, az energiabiztonsági és a belső piaci dimenzió, valamint az „első az energiahatékonyság” elve közötti szinergiák, ismertetve például, hogy az energiahatékonyság miként járul hozzá a versenyképes, karbonszegény gazdasággal kapcsolatos nemzeti célok költséghatékony megvalósításához és az energiaellátás biztonságához. Az energiahatékonyságot szintén figyelembe lehetne venni az energiaszegénység enyhítése kapcsán. A kutatási, innovációs és versenyképességi dimenzió keretében meghatározott célkitűzéseknek alá kell támasztaniuk az energiaunió többi dimenziója terén tervbe vett erőfeszítéseket.

| (14) | Hasznos volna, ha a végleges integrált nemzeti energia- és klímaterv kiterjedne a karbonszegény technológiák ágazatára is, ideértve az energiaigényes és a nagyobb mértékű szén-dioxid-kibocsátást okozó ipari ágazatok dekarbonizációját szolgáló intézkedéseket és az azzal kapcsolatban végzett átfogóbb elemzést, hogy ez az ágazat jelenleg milyen pozíciót foglal el világpiaci viszonylatban, kiemelve a versenyképes területeket és a potenciális kihívásokat. Hasznos volna továbbá részletesebben kidolgozni, hogy a körforgásos gazdasághoz kapcsolódó intézkedések révén milyen mértékben csökkenthető az üvegházhatásúgáz-kibocsátás. |
| --- | --- |

(14)

Hasznos volna, ha a végleges integrált nemzeti energia- és klímaterv kiterjedne a karbonszegény technológiák ágazatára is, ideértve az energiaigényes és a nagyobb mértékű szén-dioxid-kibocsátást okozó ipari ágazatok dekarbonizációját szolgáló intézkedéseket és az azzal kapcsolatban végzett átfogóbb elemzést, hogy ez az ágazat jelenleg milyen pozíciót foglal el világpiaci viszonylatban, kiemelve a versenyképes területeket és a potenciális kihívásokat. Hasznos volna továbbá részletesebben kidolgozni, hogy a körforgásos gazdasághoz kapcsolódó intézkedések révén milyen mértékben csökkenthető az üvegházhatásúgáz-kibocsátás.

| (15) | A Bizottság Görögországnak szóló ajánlásait a görög integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetének ezen ajánlással egy időben közzétett értékelése támasztja alá (7), |
| --- | --- |

(15)

A Bizottság Görögországnak szóló ajánlásait a görög integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetének ezen ajánlással egy időben közzétett értékelése támasztja alá (7),

AJÁNLJA, HOGY GÖRÖGORSZÁG TEGYEN INTÉZKEDÉSEKET A KÖVETKEZŐK ÉRDEKÉBEN:

| 1. | Biztosítani kell a megújuló energia tekintetében 2030-ra kitűzött uniós célhoz való 31 %-os görög hozzájárulás időben történő, költséghatékony teljesítését, ennek érdekében a végleges tervnek tartalmaznia kell többek között egy, az (EU) 2018/1999 rendelet 4. cikke első bekezdése a) pontjának 2. alpontja szerinti összes referenciaértéket elérő ütemterv-előirányzatot, valamint részletesen és számszerűsítve ismertetni kell a szakpolitikákat és intézkedéseket az (EU) 2018/2001 irányelv szerinti kötelezettségekkel összhangban. Össze kell egyeztetni a terv tervezetében előirányzott célkitűzéseket a fűtési és hűtési ágazatban az (EU) 2018/2001 irányelv 23. cikkében foglalt indikatív céllal, a közlekedési ágazatban pedig az (EU) 2018/2001 irányelv 25. cikkében foglalt céllal. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Jelentősen növelni kell mind a végső-, mind a primerenergia-fogyasztás csökkentése terén kitűzött célokat, figyelembe véve azt, hogy fokozni kell az erőfeszítéseket az Unió 2030-as energiahatékonysági célkitűzésének elérése érdekében, és azokat olyan szakpolitikákkal és intézkedésekkel kell alátámasztani, amelyek révén 2030-ig további energiamegtakarítások érhetők el. Pontosítani kell a 2020-ban bevezetendő, előirányzott szakpolitikák és különösen az új eszközök elfogadására és végrehajtására vonatkozó ütemtervet. A halmozott megtakarítással kapcsolatos cél elérésére előirányzott intézkedéseket megfelelő mértékben kell kidolgozni. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Meg kell határozni a diverzifikációra és az energiafüggőség csökkentésére irányuló energiabiztonsági célkitűzéseket támogató intézkedéseket, beleértve a rugalmassági intézkedéseket is, különösen a földgáz tekintetében. A tervnek tartalmaznia kell annak értékelését, hogy az infrastrukturális projektek és a regionális együttműködés milyen mértékben járul hozzá az energiabiztonsági célkitűzésekhez, a kétoldalú együttműködés és a rugalmassági intézkedések igénybevételével kihasználva emellett az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentése által kínált lehetőséget a görög gazdaság korszerűsítésére. |
| --- | --- |

3.

| 4. | A piaci integráció kapcsán a tervnek előretekintő célkitűzéseket és célokat és különösen arra irányuló intézkedéseket kell tartalmaznia, hogy a kiskereskedelmi és nagykereskedelmi piacokon fokozza a versenyt az Európai Stabilitási Mechanizmus programja keretében tett, arra irányuló kötelezettségvállalásaival összhangban, hogy 2020-ig 50 % alá csökkenti a meglévő szolgáltató kiskereskedelmi és nagykereskedelmi piaci részesedését. A programot követő utólagos felügyeleti mechanizmus keretében elfogadott ütemterv alapján meg kell valósítani a villamos energiával kapcsolatos célmodellt és a piacok szomszédos országokkal való összekapcsolását. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Jobban számszerűsíteni kell a mostantól 2030-ig elérendő, az energiaunióhoz konkrétan kapcsolódó nemzeti célkitűzéseket és finanszírozási célokat a kutatás, az innováció és a versenyképesség terén oly módon, hogy azok könnyen mérhetők legyenek és alkalmasak legyenek az integrált nemzeti energia- és klímaterv egyéb dimenziói terén kitűzött célok támogatására és megvalósítására. E célkitűzéseket konkrét és megfelelő szakpolitikákkal és intézkedésekkel kell alátámasztani, köztük olyanokkal, amelyeket a stratégiai energiatechnológiai tervhez hasonlóan más tagállamokkal együttműködve kell kidolgozni. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Meg kell erősíteni a Bulgáriával és Ciprussal, valamint a közép- és délkelet-európai energetikai összeköttetések országaival létrejött, már jól működő regionális együttműködési megállapodásokat. A „Tiszta energia az EU szigeteinek” kezdeményezés keretében meg kell erősíteni az energetikai átállás tekintetében hasonló földrajzi, éghajlati és infrastrukturális kihívásokkal küzdő és hasonló lehetőségekkel rendelkező tagállamokkal és szigeti régiókkal folyatott együttműködést. Meg kell vizsgálni az összehangolt energia- és éghajlat-politikával kapcsolatos, határokon átnyúló lehetőségeket és makroregionális szempontokat különösen az adriai- és jón-tengeri térségben azzal a céllal, hogy csökkenteni lehessen a régió szénlábnyomát és ökoszisztémaalapú megközelítést lehessen végrehajtani. A regionális egyeztetések során a belső energiapiacra és az energiabiztonságra lehetne összpontosítani, tekintve, hogy változások mennek végbe a villamosenergia-rendszerekben, többek között nő a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia részaránya, miáltal növekedni fog a villamosenergia-import és -export és a rendszer rugalmassága iránti igény. Ezenfelül a kétoldalú együttműködés és a rugalmassági intézkedések igénybevételével ki kell használni az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentése által kínált lehetőséget a görög gazdaság korszerűsítésére. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Fel kell sorolni valamennyi energetikai támogatást, ideértve különösen a fosszilis tüzelőanyagok támogatását, valamint az azok fokozatos kivezetésére irányuló meglévő és tervezett intézkedéseket. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Több mennyiségi információval kell kiegészíteni a levegőminőséggel és a légköri kibocsátásokkal kapcsolatos szakpolitikák közötti kölcsönhatások elemzését, legalább a tervezett szakpolitikák és intézkedések nyomán várhatóan megvalósuló levegőszennyezőanyag-kibocsátás tekintetében előírt információk erejéig. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Jobban be kell építeni a tervbe az igazságos és méltányos átmenettel kapcsolatos szempontokat, részletesebben ismertetve a tervezett célkitűzések, szakpolitikák és intézkedések társadalmi, foglalkoztatási és készségekre gyakorolt hatásait. Részletesebb információkat kell szolgáltatni az igazságos és méltányos átmenetet támogató projektekről, meghatározva a támogatás formáját és a kezdeményezések hatásait, valamint ezt össze kell kapcsolni a széntermelő, nagyobb mértékű szén-dioxid-kibocsátást okozó vagy ipari régiók átállásával. Jobban ki kell dolgozni az energiaszegénység problémáinak kezelésére vonatkozó koncepciót, az (EU) 2018/1999 rendelet előírásainak megfelelően. |
| --- | --- |

9.

Kelt Brüsszelben, 2019. június 18-án.

a Bizottság részéről

Miguel ARIAS CAÑETE

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 328., 2018.12.21., 1. o.

1

(2)  SWD(2019) 261.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2012/27/EU irányelve (2012. október 25.) az energiahatékonyságról, a 2009/125/EK és a 2010/30/EU irányelv módosításáról, valamint a 2004/8/EK és a 2006/32/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 315., 2012.11.14., 1. o.).

3

(4)  SWD(2019) 1007 final.

4

(5)  COM(2019) 508 final, 2019. június 5.

5

(6)  SWD(2019) 261.

6

(7)  SWD(2019) 261.

7

---

| 3.9.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 297/33 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 297/33

---

A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA

(2019. június 18.)

Spanyolország 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről

(2019/C 297/09)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az energiaunió és az éghajlat-politika irányításáról, valamint a 663/2009/EK és a 715/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 94/22/EK, a 98/70/EK, a 2009/31/EK, a 2009/73/EK, a 2010/31/EU, a 2012/27/EU és a 2013/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv, a 2009/119/EK és az (EU) 2015/652 tanácsi irányelv módosításáról, továbbá az 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. december 11-i (EU) 2018/1999 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében minden tagállamnak be kell nyújtania a Bizottsághoz a 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét az említett rendelet 3. cikke (1) bekezdésének és I. mellékletének megfelelően. Az integrált nemzeti energia- és klímatervek első tervezeteit 2018. december 31-ig kellett benyújtani. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében minden tagállamnak be kell nyújtania a Bizottsághoz a 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét az említett rendelet 3. cikke (1) bekezdésének és I. mellékletének megfelelően. Az integrált nemzeti energia- és klímatervek első tervezeteit 2018. december 31-ig kellett benyújtani.

| (2) | Spanyolország 2019. február 22-én nyújtotta be integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét. E terv tervezetének benyújtása képezi az alapját és első lépését a Bizottság és a tagállamok közötti ún. iteratív folyamatnak, amely az integrált nemzeti energia- és klímatervek véglegesítésének és későbbi végrehajtásának előkészítését szolgálja. |
| --- | --- |

(2)

Spanyolország 2019. február 22-én nyújtotta be integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét. E terv tervezetének benyújtása képezi az alapját és első lépését a Bizottság és a tagállamok közötti ún. iteratív folyamatnak, amely az integrált nemzeti energia- és klímatervek véglegesítésének és későbbi végrehajtásának előkészítését szolgálja.

| (3) | Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében a Bizottságnak értékelnie kell az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetét. A Bizottság átfogó értékelést készített a spanyol integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetéről, az (EU) 2018/1999 rendelet valamennyi releváns szempontjának figyelembevételével. A Bizottság az értékelést (2) ezen ajánlással egy időben közzéteszi. Az alábbi ajánlások az értékelés eredményein alapulnak. |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében a Bizottságnak értékelnie kell az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetét. A Bizottság átfogó értékelést készített a spanyol integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetéről, az (EU) 2018/1999 rendelet valamennyi releváns szempontjának figyelembevételével. A Bizottság az értékelést (2) ezen ajánlással egy időben közzéteszi. Az alábbi ajánlások az értékelés eredményein alapulnak.

| (4) | A Bizottság ajánlásai különösen a következőkre irányulhatnak: i. a célkitűzések, célok és hozzájárulások által megcélzott szint az energiaunió célkitűzéseinek és különösen a megújuló energia és az energiahatékonyság tekintetében 2030-ra meghatározott uniós célok együttes elérésének szempontjából, valamint a tagállam által a villamosenergia-rendszerösszeköttetés 2030-ra megcélzott szintje; ii. a tagállami és uniós szintű célkitűzésekkel kapcsolatos szakpolitikák és intézkedések, valamint olyan egyéb szakpolitikák és intézkedések, amelyeknek határokon átnyúló jelentősége lehet; iii. bármely további olyan szakpolitikák és intézkedések, amelyeket az integrált nemzeti energia- és klímatervek esetleg előírnak; iv. az integrált nemzeti energia- és klímatervben foglalt meglévő és tervezett szakpolitikáknak és intézkedéseknek az energiaunió egy dimenzióján belüli, valamint a különböző dimenziói közötti kölcsönhatása és ezek összeegyeztethetősége. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság ajánlásai különösen a következőkre irányulhatnak: i. a célkitűzések, célok és hozzájárulások által megcélzott szint az energiaunió célkitűzéseinek és különösen a megújuló energia és az energiahatékonyság tekintetében 2030-ra meghatározott uniós célok együttes elérésének szempontjából, valamint a tagállam által a villamosenergia-rendszerösszeköttetés 2030-ra megcélzott szintje; ii. a tagállami és uniós szintű célkitűzésekkel kapcsolatos szakpolitikák és intézkedések, valamint olyan egyéb szakpolitikák és intézkedések, amelyeknek határokon átnyúló jelentősége lehet; iii. bármely további olyan szakpolitikák és intézkedések, amelyeket az integrált nemzeti energia- és klímatervek esetleg előírnak; iv. az integrált nemzeti energia- és klímatervben foglalt meglévő és tervezett szakpolitikáknak és intézkedéseknek az energiaunió egy dimenzióján belüli, valamint a különböző dimenziói közötti kölcsönhatása és ezek összeegyeztethetősége.

| (5) | Ajánlásai kidolgozása során a Bizottság két szempontot vett figyelembe: egyfelől azt, hogy az összes tagállam számszerűsített tervezett hozzájárulásait összesítve kell látnia ahhoz, hogy értékelni tudja az uniós szintű ambíciókat; másfelől pedig azt, hogy az érintett tagállamoknak megfelelő idő álljon a rendelkezésére ahhoz, hogy kellően figyelembe tudják venni a Bizottság ajánlásait saját nemzeti tervük véglegesítése előtt. |
| --- | --- |

(5)

Ajánlásai kidolgozása során a Bizottság két szempontot vett figyelembe: egyfelől azt, hogy az összes tagállam számszerűsített tervezett hozzájárulásait összesítve kell látnia ahhoz, hogy értékelni tudja az uniós szintű ambíciókat; másfelől pedig azt, hogy az érintett tagállamoknak megfelelő idő álljon a rendelkezésére ahhoz, hogy kellően figyelembe tudják venni a Bizottság ajánlásait saját nemzeti tervük véglegesítése előtt.

| (6) | A tagállamok megújuló energiával kapcsolatos céljaira vonatkozó bizottsági ajánlások az (EU) 2018/1999 rendelet II. mellékletében meghatározott, objektív kritériumokon alapuló képletre támaszkodnak. |
| --- | --- |

(6)

A tagállamok megújuló energiával kapcsolatos céljaira vonatkozó bizottsági ajánlások az (EU) 2018/1999 rendelet II. mellékletében meghatározott, objektív kritériumokon alapuló képletre támaszkodnak.

| (7) | Az energiahatékonyság tekintetében a Bizottság ajánlásai az integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetében feltüntetett nemzeti szintű célok értékelésén alapulnak, összehasonlítva azokat az uniós célkitűzések eléréséhez szükséges közös erőfeszítések szintjével, adott esetben figyelembe véve egyes egyedi nemzeti körülményekre vonatkozó információkat. Az energiahatékonyság területén kitűzött végleges nemzeti hozzájárulásoknak tükrözniük kell az energiamegtakarítások költséghatékony lehetőségeit, és e hozzájárulásokat szilárd, hosszú távú épületfelújítási stratégiának, valamint a 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) 7. cikkéből eredő energiamegtakarítási kötelezettség végrehajtását célzó intézkedéseknek kell alátámasztaniuk. A tagállamoknak emellett igazolniuk kell, hogy kellő mértékben figyelembe vették az „első az energiahatékonyság” elvet, ismertetve, hogy az energiahatékonyság miként járul hozzá a versenyképes karbonszegény gazdaság nemzeti céljainak költséghatékony megvalósításához, az energiaellátás biztonságához és az energiaszegénység kezeléséhez. |
| --- | --- |

(7)

Az energiahatékonyság tekintetében a Bizottság ajánlásai az integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetében feltüntetett nemzeti szintű célok értékelésén alapulnak, összehasonlítva azokat az uniós célkitűzések eléréséhez szükséges közös erőfeszítések szintjével, adott esetben figyelembe véve egyes egyedi nemzeti körülményekre vonatkozó információkat. Az energiahatékonyság területén kitűzött végleges nemzeti hozzájárulásoknak tükrözniük kell az energiamegtakarítások költséghatékony lehetőségeit, és e hozzájárulásokat szilárd, hosszú távú épületfelújítási stratégiának, valamint a 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) 7. cikkéből eredő energiamegtakarítási kötelezettség végrehajtását célzó intézkedéseknek kell alátámasztaniuk. A tagállamoknak emellett igazolniuk kell, hogy kellő mértékben figyelembe vették az „első az energiahatékonyság” elvet, ismertetve, hogy az energiahatékonyság miként járul hozzá a versenyképes karbonszegény gazdaság nemzeti céljainak költséghatékony megvalósításához, az energiaellátás biztonságához és az energiaszegénység kezeléséhez.

| (8) | Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja a tagállamok számára, hogy adjanak általános áttekintést az integrált nemzeti energia- és klímatervben meghatározott célkitűzések, célok és hozzájárulások eléréséhez szükséges beruházásokról, valamint e beruházások forrásainak általános értékeléséről. A nemzeti energia- és klímaterveknek a befektetői biztonság garantálása érdekében biztosítaniuk kell a nemzeti szakpolitikák és intézkedések átláthatóságát és kiszámíthatóságát. |
| --- | --- |

(8)

Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja a tagállamok számára, hogy adjanak általános áttekintést az integrált nemzeti energia- és klímatervben meghatározott célkitűzések, célok és hozzájárulások eléréséhez szükséges beruházásokról, valamint e beruházások forrásainak általános értékeléséről. A nemzeti energia- és klímaterveknek a befektetői biztonság garantálása érdekében biztosítaniuk kell a nemzeti szakpolitikák és intézkedések átláthatóságát és kiszámíthatóságát.

| (9) | Ezzel párhuzamosan a 2018–2019-as európai szemeszter ciklusának keretében a Bizottság nagy hangsúlyt fektetett a tagállamok energiához és éghajlat-politikához kapcsolódó beruházási szükségleteire. Ez tükröződik a Spanyolországra vonatkozó 2019. évi országjelentésben (4), valamint a Spanyolországnak szóló tanácsi ajánlásról szóló bizottsági ajánlásban (5) is, amelyek az európai szemeszter folyamatának részét képezik. A Bizottság az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetének értékelése során figyelembe vette az európai szemeszter legfrissebb megállapításait és ajánlásait. A Bizottság ajánlásai kiegészítik az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat. A tagállamok is kötelesek biztosítani azt, hogy az integrált nemzeti energia- és klímaterveik figyelembe vegyék az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat. |
| --- | --- |

(9)

Ezzel párhuzamosan a 2018–2019-as európai szemeszter ciklusának keretében a Bizottság nagy hangsúlyt fektetett a tagállamok energiához és éghajlat-politikához kapcsolódó beruházási szükségleteire. Ez tükröződik a Spanyolországra vonatkozó 2019. évi országjelentésben (4), valamint a Spanyolországnak szóló tanácsi ajánlásról szóló bizottsági ajánlásban (5) is, amelyek az európai szemeszter folyamatának részét képezik. A Bizottság az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetének értékelése során figyelembe vette az európai szemeszter legfrissebb megállapításait és ajánlásait. A Bizottság ajánlásai kiegészítik az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat. A tagállamok is kötelesek biztosítani azt, hogy az integrált nemzeti energia- és klímaterveik figyelembe vegyék az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat.

| (10) | Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja továbbá azt is, hogy minden tagállamnak kellően figyelembe kell vennie a 2019. december 31-ig benyújtandó integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetéhez fűzött bizottsági ajánlásokat, és amennyiben az érintett tagállam nem fogad meg egy ajánlást vagy nem fogadja meg annak jelentős részét, döntését meg kell indokolnia és az indokolást közzé kell tennie. |
| --- | --- |

(10)

Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja továbbá azt is, hogy minden tagállamnak kellően figyelembe kell vennie a 2019. december 31-ig benyújtandó integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetéhez fűzött bizottsági ajánlásokat, és amennyiben az érintett tagállam nem fogad meg egy ajánlást vagy nem fogadja meg annak jelentős részét, döntését meg kell indokolnia és az indokolást közzé kell tennie.

| (11) | A tagállamok értelemszerűen ugyanazokat az adatokat, illetve a későbbi években ugyanazokat az aktualizált adatokat szerepeltetik integrált nemzeti energia- és klímaterveikben, mint az Eurostathoz vagy az Európai Környezetvédelmi Ügynökséghez benyújtott jelentéseikben. Az azonos forrás és – adott esetben – az európai statisztikák felhasználása szintén elengedhetetlen a modellezéshez és az előrejelzésekhez szükséges alapforgatókönyv számításaihoz. Az európai statisztikák felhasználása lehetővé teszi az integrált nemzeti energia- és klímatervekben alkalmazott adatok és előrejelzések jobb összehasonlíthatóságát. |
| --- | --- |

(11)

A tagállamok értelemszerűen ugyanazokat az adatokat, illetve a későbbi években ugyanazokat az aktualizált adatokat szerepeltetik integrált nemzeti energia- és klímaterveikben, mint az Eurostathoz vagy az Európai Környezetvédelmi Ügynökséghez benyújtott jelentéseikben. Az azonos forrás és – adott esetben – az európai statisztikák felhasználása szintén elengedhetetlen a modellezéshez és az előrejelzésekhez szükséges alapforgatókönyv számításaihoz. Az európai statisztikák felhasználása lehetővé teszi az integrált nemzeti energia- és klímatervekben alkalmazott adatok és előrejelzések jobb összehasonlíthatóságát.

| (12) | A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervnek tartalmaznia kell az (EU) 2018/1999 rendelet I. mellékletének valamennyi elemét. Ennek keretében a lehetőségekhez mérten értékelni kell a tervezett szakpolitikák és intézkedések makrogazdasági, egészségügyi, környezeti, foglalkoztatási, valamint az oktatás, a készségek terén és a társadalom egészére kifejtett hatásait. A nyilvánosságot és az egyéb érdekelt feleket be kell vonni a végleges integrált nemzeti energia- és klímatervek előkészítésébe. Mindezeket, továbbá az egyéb elemeket az ezen ajánlással együtt közzétett szolgálati munkadokumentum (6) ismerteti részletesen. |
| --- | --- |

(12)

A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervnek tartalmaznia kell az (EU) 2018/1999 rendelet I. mellékletének valamennyi elemét. Ennek keretében a lehetőségekhez mérten értékelni kell a tervezett szakpolitikák és intézkedések makrogazdasági, egészségügyi, környezeti, foglalkoztatási, valamint az oktatás, a készségek terén és a társadalom egészére kifejtett hatásait. A nyilvánosságot és az egyéb érdekelt feleket be kell vonni a végleges integrált nemzeti energia- és klímatervek előkészítésébe. Mindezeket, továbbá az egyéb elemeket az ezen ajánlással együtt közzétett szolgálati munkadokumentum (6) ismerteti részletesen.

| (13) | A dimenziókon belül és azok között széles körű koherencia áll fenn a célkitűzések tekintetében, különösen a dekarbonizációs és energiahatékonysági célkitűzések terén. A végleges tervben Spanyolországnak ismertetnie kell a tervezett szakpolitikák és intézkedések közötti kapcsolódási pontokat, és ezeket lehetőség szerint tovább kell számszerűsítenie. A dekarbonizációs, az energiabiztonsági és a belső piaci dimenzió, valamint az „első az energiahatékonyság” elve közötti szinergiákra lehetne összpontosítani, kifejtve, hogy az energiahatékonyság miként járul hozzá a versenyképes, karbonszegény gazdasággal kapcsolatos nemzeti célok költséghatékony megvalósításához, az energiaellátás biztonságához és az energiaszegénység kezeléséhez. A széntüzelésű erőművek fokozatos bezárásával és az atomerőművek leszerelésével, ideértve az országban létező nukleáris üzemanyagciklus-létesítmények felhasználására vonatkozó stratégiát, az éghajlatváltozás kockázatának energiaellátásra gyakorolt hatásával, valamint a megújuló energiaforrások fokozott elterjedésének belső piacra gyakorolt hatásával kapcsolatos tervezett szakpolitikák közötti kölcsönhatások ugyancsak fontos elemek, amelyekkel foglalkozni kell a végleges tervben. A kutatási, innovációs és versenyképességi dimenzió keretében meghatározott célkitűzéseknek alá kell támasztaniuk az energiaunió többi dimenziója terén tervbe vett erőfeszítéseket. |
| --- | --- |

(13)

A dimenziókon belül és azok között széles körű koherencia áll fenn a célkitűzések tekintetében, különösen a dekarbonizációs és energiahatékonysági célkitűzések terén. A végleges tervben Spanyolországnak ismertetnie kell a tervezett szakpolitikák és intézkedések közötti kapcsolódási pontokat, és ezeket lehetőség szerint tovább kell számszerűsítenie. A dekarbonizációs, az energiabiztonsági és a belső piaci dimenzió, valamint az „első az energiahatékonyság” elve közötti szinergiákra lehetne összpontosítani, kifejtve, hogy az energiahatékonyság miként járul hozzá a versenyképes, karbonszegény gazdasággal kapcsolatos nemzeti célok költséghatékony megvalósításához, az energiaellátás biztonságához és az energiaszegénység kezeléséhez. A széntüzelésű erőművek fokozatos bezárásával és az atomerőművek leszerelésével, ideértve az országban létező nukleáris üzemanyagciklus-létesítmények felhasználására vonatkozó stratégiát, az éghajlatváltozás kockázatának energiaellátásra gyakorolt hatásával, valamint a megújuló energiaforrások fokozott elterjedésének belső piacra gyakorolt hatásával kapcsolatos tervezett szakpolitikák közötti kölcsönhatások ugyancsak fontos elemek, amelyekkel foglalkozni kell a végleges tervben. A kutatási, innovációs és versenyképességi dimenzió keretében meghatározott célkitűzéseknek alá kell támasztaniuk az energiaunió többi dimenziója terén tervbe vett erőfeszítéseket.

| (14) | A végleges integrált nemzeti energia- és klímaterv minősége javulna azzal, ha ismertetne egy átfogó elemzést arról, hogy a karbonszegény technológiák ágazata milyen pozíciót foglal el világpiaci viszonylatban, kiemelve a versenyképes területeket és a potenciális kihívásokat, a jövőre nézve pedig ismertetve a mérhető célkitűzéseket és az elérésükre irányuló szakpolitikákat és intézkedéseket, megfelelően összekapcsolva azokat a vállalkozás- és iparpolitikával. Hasznos volna továbbá szorosabb kölcsönhatást kialakítani a körforgásos gazdasággal, kiemelve annak potenciálját az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentése terén. |
| --- | --- |

(14)

A végleges integrált nemzeti energia- és klímaterv minősége javulna azzal, ha ismertetne egy átfogó elemzést arról, hogy a karbonszegény technológiák ágazata milyen pozíciót foglal el világpiaci viszonylatban, kiemelve a versenyképes területeket és a potenciális kihívásokat, a jövőre nézve pedig ismertetve a mérhető célkitűzéseket és az elérésükre irányuló szakpolitikákat és intézkedéseket, megfelelően összekapcsolva azokat a vállalkozás- és iparpolitikával. Hasznos volna továbbá szorosabb kölcsönhatást kialakítani a körforgásos gazdasággal, kiemelve annak potenciálját az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentése terén.

| (15) | A Bizottság Spanyolországnak szóló ajánlásait a spanyol integrált nemzeti energia- és klímaterv ezen ajánlással egy időben közzétett értékelése támasztja alá (7), |
| --- | --- |

(15)

A Bizottság Spanyolországnak szóló ajánlásait a spanyol integrált nemzeti energia- és klímaterv ezen ajánlással egy időben közzétett értékelése támasztja alá (7),

AJÁNLJA, HOGY SPANYOLORSZÁG TEGYEN INTÉZKEDÉSEKET A KÖVETKEZŐK ÉRDEKÉBEN:

| 1. | Az (EU) 2018/2001 európai parlamenti és tanácsi irányelvben (8) előírt kötelezettségekkel összhangban álló, részletesen kidolgozott és mérhető szakpolitikákkal és intézkedésekkel kell alátámasztani a megújuló energiaforrások 2030-ig elérendő 42 %-os arányával – amellyel Spanyolország hozzájárul a megújuló energia kapcsán 2030-ra meghatározott uniós célokhoz – kapcsolatos célkitűzés üdvözlendő szintjét annak érdekében, hogy biztosítsa e hozzájárulás időben történő, költséghatékony teljesítését. A tervnek tartalmaznia kell egy, az (EU) 2018/1999 rendelet 4. cikke első bekezdése a) pontjának 2. alpontja szerinti összes referenciaértéket elérő ütemterv-előirányzatot. Az (EU) 2018/2001 irányelv 21. és 22. cikkével összhangban további részletekkel kell szolgálni az adminisztratív terhek csökkentésére vonatkozó intézkedésekkel és a termelő-fogyasztókat és a megújulóenergia-közösségeket támogató keretek létrehozásával kapcsolatban. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Részletesebben meg kell vizsgálni, hogy miként kell továbbfejleszteni a jelenlegi intézkedéseket annak érdekében, hogy megvalósítsák az elvárt energiamegtakarítás elérésére irányuló célkitűzéseiket. Az ilyen intézkedéseknek a jelenlegihez képest többszörös energiamegtakarítást kell elérniük, és az ilyen jelentős javulással járó kihívásokat megfelelően figyelembe kell venni. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Jobban ki kell dolgozni az energiabiztonsági célkitűzéseket támogató, a diverzifikációt és az energiafüggőség csökkentését szolgáló intézkedéseket, ideértve a rugalmassági intézkedéseket is, valamint az atomenergia kivezetésére vonatkozó információkat. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Előretekintő célkitűzéseket és célokat kell meghatározni a piaci integrációra vonatkozóan, különösen a villamosenergia- és földgázágazatban az árdeficit várható alakulásának kezelésére irányuló intézkedéseket, valamint a tervezett intézkedések lehetséges hatásait illetően. Egy teljes mértékben piaci alapú árak felé vezető stratégiát és ütemtervet kell felvázolni. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Egyértelműbbé kell tenni a mostantól 2030-ig elérendő, az energiaunióhoz konkrétan kapcsolódó nemzeti célkitűzéseket és finanszírozási célokat a kutatás, az innováció és a versenyképesség terén olyan módon, hogy azok könnyen mérhetők legyenek és alkalmasak legyenek az integrált nemzeti energiaterv és a végleges terv egyéb dimenziói terén kitűzött célok támogatására és megvalósítására. E célkitűzéseket konkrét és megfelelő szakpolitikákkal és intézkedésekkel kell alátámasztani, köztük olyanokkal, amelyeket a stratégiai energiatechnológiai tervhez hasonlóan más tagállamokkal együttműködve kell kidolgozni. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Tovább kell erősíteni a Franciaországgal és Portugáliával meglévő jó regionális együttműködését, különösen a belső energiapiac és az energiabiztonság területén, különös tekintettel az energiahálózatok határokon és régiókon átívelő összekapcsolódására. Meg kell fontolni a megújuló energia és az energiahatékonyság terén megvalósuló regionális együttműködéssel kapcsolatos intézkedések megerősítését. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Fel kell sorolni valamennyi energetikai támogatást, köztük különösen a fosszilis tüzelőanyagok támogatását, valamint az azok fokozatos kivezetésére irányuló meglévő és tervezett intézkedéseket. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Jobban be kell építeni a tervbe az igazságos és méltányos átmenettel kapcsolatos szempontokat, részletesebben ismertetve a tervezett célkitűzések, szakpolitikák és intézkedések társadalmi, foglalkoztatási és készségekre gyakorolt hatásait. Konkrétabban, a tervnek foglalkoznia kell a szén- és szén-dioxid-igényes régiókra gyakorolt hatásokkal, és integrálnia kell az energiaátállás nemzeti stratégiáját. A tervnek tartalmaznia kell egy értékelést az energiaszegénységgel kapcsolatos problémákra vonatkozóan minden kapcsolódó célkitűzéssel vagy konkrét szakpolitikával vagy intézkedéssel egyetemben, az (EU) 2018/1999 rendelet előírásainak megfelelően. |
| --- | --- |

8.

Kelt Brüsszelben, 2019. június 18-án.

a Bizottság részéről

Miguel ARIAS CAÑETE

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 328., 2018.12.21., 1. o.

1

(2)  SWD(2019) 262.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2012/27/EU irányelve (2012. október 25.) az energiahatékonyságról, a 2009/125/EK és a 2010/30/EU irányelv módosításáról, valamint a 2004/8/EK és a 2006/32/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 315., 2012.11.14., 1. o.).

3

(4)  SWD(2019) 1008 final.

4

(5)  COM(2019) 509 final, 2019. június 5.

5

(6)  SWD(2019) 262.

6

(7)  SWD(2019) 262.

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/2001 irányelve (2018. december 11.) a megújuló energiaforrásokból előállított energia használatának előmozdításáról (HL L 328., 2018.12.21., 82. o.).

8

---

| 3.9.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 297/36 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 297/36

---

A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA

(2019. június 18.)

Franciaország 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről

(2019/C 297/10)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az energiaunió és az éghajlat-politika irányításáról, valamint a 663/2009/EK és a 715/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 94/22/EK, a 98/70/EK, a 2009/31/EK, a 2009/73/EK, a 2010/31/EU, a 2012/27/EU és a 2013/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv, a 2009/119/EK és az (EU) 2015/652 tanácsi irányelv módosításáról, továbbá az 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. december 11-i (EU) 2018/1999 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében minden tagállamnak be kell nyújtania a Bizottsághoz a 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét az említett rendelet 3. cikke (1) bekezdésének és I. mellékletének megfelelően. Az integrált nemzeti energia- és klímatervek első tervezeteit 2018. december 31-ig kellett benyújtani. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében minden tagállamnak be kell nyújtania a Bizottsághoz a 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét az említett rendelet 3. cikke (1) bekezdésének és I. mellékletének megfelelően. Az integrált nemzeti energia- és klímatervek első tervezeteit 2018. december 31-ig kellett benyújtani.

| (2) | Franciaország 2019. február 15-én nyújtotta be integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét. E terv tervezetének benyújtása képezi az alapját és első lépését a Bizottság és a tagállamok közötti ún. iteratív folyamatnak, amely az integrált nemzeti energia- és klímatervek véglegesítésének és későbbi végrehajtásának előkészítését szolgálja. |
| --- | --- |

(2)

Franciaország 2019. február 15-én nyújtotta be integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét. E terv tervezetének benyújtása képezi az alapját és első lépését a Bizottság és a tagállamok közötti ún. iteratív folyamatnak, amely az integrált nemzeti energia- és klímatervek véglegesítésének és későbbi végrehajtásának előkészítését szolgálja.

| (3) | Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében a Bizottságnak értékelnie kell az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetét. A Bizottság az (EU) 2018/1999 rendelet vonatkozó elemeinek figyelembevételével átfogó értékelést készített a francia integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetéről. A Bizottság az értékelést (2) ezen ajánlással egy időben közzéteszi. Az alábbi ajánlások az értékelés eredményein alapulnak. |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében a Bizottságnak értékelnie kell az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetét. A Bizottság az (EU) 2018/1999 rendelet vonatkozó elemeinek figyelembevételével átfogó értékelést készített a francia integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetéről. A Bizottság az értékelést (2) ezen ajánlással egy időben közzéteszi. Az alábbi ajánlások az értékelés eredményein alapulnak.

| (4) | A Bizottság ajánlásai különösen a következőkre irányulhatnak: i. a célkitűzések, célok és hozzájárulások által megcélzott szint az energiaunió célkitűzéseinek és különösen a megújuló energia és az energiahatékonyság tekintetében 2030-ra meghatározott uniós célok együttes elérésének szempontjából, valamint a tagállam által a villamosenergia-rendszerösszeköttetés 2030-ra megcélzott szintje; ii. a tagállami és uniós szintű célkitűzésekkel kapcsolatos szakpolitikák és intézkedések, valamint olyan egyéb szakpolitikák és intézkedések, amelyeknek határokon átnyúló jelentősége lehet; iii. bármely további olyan szakpolitikák és intézkedések, amelyeket az integrált nemzeti energia- és klímatervek esetleg előírnak; iv. az integrált nemzeti energia- és klímatervben foglalt meglévő és tervezett szakpolitikáknak és intézkedéseknek az energiaunió egy dimenzióján belüli, valamint a különböző dimenziói közötti kölcsönhatása és ezek összeegyeztethetősége. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság ajánlásai különösen a következőkre irányulhatnak: i. a célkitűzések, célok és hozzájárulások által megcélzott szint az energiaunió célkitűzéseinek és különösen a megújuló energia és az energiahatékonyság tekintetében 2030-ra meghatározott uniós célok együttes elérésének szempontjából, valamint a tagállam által a villamosenergia-rendszerösszeköttetés 2030-ra megcélzott szintje; ii. a tagállami és uniós szintű célkitűzésekkel kapcsolatos szakpolitikák és intézkedések, valamint olyan egyéb szakpolitikák és intézkedések, amelyeknek határokon átnyúló jelentősége lehet; iii. bármely további olyan szakpolitikák és intézkedések, amelyeket az integrált nemzeti energia- és klímatervek esetleg előírnak; iv. az integrált nemzeti energia- és klímatervben foglalt meglévő és tervezett szakpolitikáknak és intézkedéseknek az energiaunió egy dimenzióján belüli, valamint a különböző dimenziói közötti kölcsönhatása és ezek összeegyeztethetősége.

| (5) | Ajánlásai kidolgozása során a Bizottság két szempontot vett figyelembe: egyfelől azt, hogy az összes tagállam számszerűsített tervezett hozzájárulásait összesítve kell látnia ahhoz, hogy értékelni tudja az uniós szintű ambíciókat; másfelől pedig azt, hogy az érintett tagállamoknak megfelelő idő álljon a rendelkezésére ahhoz, hogy kellően figyelembe tudják venni a Bizottság ajánlásait saját nemzeti tervük véglegesítése előtt. |
| --- | --- |

(5)

Ajánlásai kidolgozása során a Bizottság két szempontot vett figyelembe: egyfelől azt, hogy az összes tagállam számszerűsített tervezett hozzájárulásait összesítve kell látnia ahhoz, hogy értékelni tudja az uniós szintű ambíciókat; másfelől pedig azt, hogy az érintett tagállamoknak megfelelő idő álljon a rendelkezésére ahhoz, hogy kellően figyelembe tudják venni a Bizottság ajánlásait saját nemzeti tervük véglegesítése előtt.

| (6) | A tagállamok megújuló energiával kapcsolatos céljaira vonatkozó bizottsági ajánlások az (EU) 2018/1999 rendelet II. mellékletében meghatározott, objektív kritériumokon alapuló képletre támaszkodnak. |
| --- | --- |

(6)

A tagállamok megújuló energiával kapcsolatos céljaira vonatkozó bizottsági ajánlások az (EU) 2018/1999 rendelet II. mellékletében meghatározott, objektív kritériumokon alapuló képletre támaszkodnak.

| (7) | Az energiahatékonyság tekintetében a Bizottság ajánlásai az integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetében feltüntetett nemzeti szintű célok értékelésén alapulnak, összehasonlítva azokat az uniós célkitűzések eléréséhez szükséges közös erőfeszítések szintjével, adott esetben figyelembe véve egyes egyedi nemzeti körülményekre vonatkozó információkat. Az energiahatékonyság területén kitűzött végleges nemzeti hozzájárulásoknak tükrözniük kell az energiamegtakarítások költséghatékony lehetőségeit, és e hozzájárulásokat szilárd, hosszú távú épületfelújítási stratégiának, valamint a 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) 7. cikkéből eredő energiamegtakarítási kötelezettség végrehajtását célzó intézkedéseknek kell alátámasztaniuk. A tagállamoknak emellett igazolniuk kell, hogy kellő mértékben figyelembe vették az „első az energiahatékonyság” elvet, ismertetve, hogy az energiahatékonyság miként járul hozzá a versenyképes karbonszegény gazdaság nemzeti céljainak költséghatékony megvalósításához, az energiaellátás biztonságához és az energiaszegénység kezeléséhez. |
| --- | --- |

(7)

Az energiahatékonyság tekintetében a Bizottság ajánlásai az integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetében feltüntetett nemzeti szintű célok értékelésén alapulnak, összehasonlítva azokat az uniós célkitűzések eléréséhez szükséges közös erőfeszítések szintjével, adott esetben figyelembe véve egyes egyedi nemzeti körülményekre vonatkozó információkat. Az energiahatékonyság területén kitűzött végleges nemzeti hozzájárulásoknak tükrözniük kell az energiamegtakarítások költséghatékony lehetőségeit, és e hozzájárulásokat szilárd, hosszú távú épületfelújítási stratégiának, valamint a 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) 7. cikkéből eredő energiamegtakarítási kötelezettség végrehajtását célzó intézkedéseknek kell alátámasztaniuk. A tagállamoknak emellett igazolniuk kell, hogy kellő mértékben figyelembe vették az „első az energiahatékonyság” elvet, ismertetve, hogy az energiahatékonyság miként járul hozzá a versenyképes karbonszegény gazdaság nemzeti céljainak költséghatékony megvalósításához, az energiaellátás biztonságához és az energiaszegénység kezeléséhez.

| (8) | Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja a tagállamok számára, hogy adjanak általános áttekintést az integrált nemzeti energia- és klímatervben meghatározott célkitűzések, célok és hozzájárulások eléréséhez szükséges beruházásokról, valamint e beruházások forrásainak általános értékeléséről. A nemzeti energia- és klímaterveknek a befektetői biztonság garantálása érdekében biztosítaniuk kell a nemzeti szakpolitikák és intézkedések átláthatóságát és kiszámíthatóságát. |
| --- | --- |

(8)

Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja a tagállamok számára, hogy adjanak általános áttekintést az integrált nemzeti energia- és klímatervben meghatározott célkitűzések, célok és hozzájárulások eléréséhez szükséges beruházásokról, valamint e beruházások forrásainak általános értékeléséről. A nemzeti energia- és klímaterveknek a befektetői biztonság garantálása érdekében biztosítaniuk kell a nemzeti szakpolitikák és intézkedések átláthatóságát és kiszámíthatóságát.

| (9) | Ezzel párhuzamosan a 2018–2019-as európai szemeszter ciklusának keretében a Bizottság nagy hangsúlyt fektetett a tagállamok energiához és éghajlat-politikához kapcsolódó beruházási szükségleteire. Ez tükröződik a Franciaországra vonatkozó 2019. évi országjelentésben (4), valamint a Franciaországnak szóló tanácsi ajánlásról szóló bizottsági ajánlásban (5) is, amelyek az európai szemeszter folyamatának részét képezik. A Bizottság az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetének értékelése során figyelembe vette az európai szemeszter legfrissebb megállapításait és ajánlásait. A Bizottság ajánlásai kiegészítik az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat. A tagállamok is kötelesek biztosítani azt, hogy az integrált nemzeti energia- és klímaterveik figyelembe vegyék az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat. |
| --- | --- |

(9)

Ezzel párhuzamosan a 2018–2019-as európai szemeszter ciklusának keretében a Bizottság nagy hangsúlyt fektetett a tagállamok energiához és éghajlat-politikához kapcsolódó beruházási szükségleteire. Ez tükröződik a Franciaországra vonatkozó 2019. évi országjelentésben (4), valamint a Franciaországnak szóló tanácsi ajánlásról szóló bizottsági ajánlásban (5) is, amelyek az európai szemeszter folyamatának részét képezik. A Bizottság az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetének értékelése során figyelembe vette az európai szemeszter legfrissebb megállapításait és ajánlásait. A Bizottság ajánlásai kiegészítik az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat. A tagállamok is kötelesek biztosítani azt, hogy az integrált nemzeti energia- és klímaterveik figyelembe vegyék az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat.

| (10) | Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja továbbá azt is, hogy minden tagállamnak kellően figyelembe kell vennie a 2019. december 31-ig benyújtandó integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetéhez fűzött bizottsági ajánlásokat, és amennyiben az érintett tagállam nem fogad meg egy ajánlást vagy nem fogadja meg annak jelentős részét, döntését meg kell indokolnia és az indokolást közzé kell tennie. |
| --- | --- |

(10)

Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja továbbá azt is, hogy minden tagállamnak kellően figyelembe kell vennie a 2019. december 31-ig benyújtandó integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetéhez fűzött bizottsági ajánlásokat, és amennyiben az érintett tagállam nem fogad meg egy ajánlást vagy nem fogadja meg annak jelentős részét, döntését meg kell indokolnia és az indokolást közzé kell tennie.

| (11) | A tagállamok értelemszerűen ugyanazokat az adatokat, illetve a későbbi években ugyanazokat az aktualizált adatokat szerepeltetik integrált nemzeti energia- és klímaterveikben, mint az Eurostathoz vagy az Európai Környezetvédelmi Ügynökséghez benyújtott jelentéseikben. Az azonos forrás és – adott esetben – az európai statisztikák felhasználása szintén elengedhetetlen a modellezéshez és az előrejelzésekhez szükséges alapforgatókönyv számításaihoz. Az európai statisztikák felhasználása lehetővé teszi az integrált nemzeti energia- és klímatervekben alkalmazott adatok és előrejelzések jobb összehasonlíthatóságát. |
| --- | --- |

(11)

A tagállamok értelemszerűen ugyanazokat az adatokat, illetve a későbbi években ugyanazokat az aktualizált adatokat szerepeltetik integrált nemzeti energia- és klímaterveikben, mint az Eurostathoz vagy az Európai Környezetvédelmi Ügynökséghez benyújtott jelentéseikben. Az azonos forrás és – adott esetben – az európai statisztikák felhasználása szintén elengedhetetlen a modellezéshez és az előrejelzésekhez szükséges alapforgatókönyv számításaihoz. Az európai statisztikák felhasználása lehetővé teszi az integrált nemzeti energia- és klímatervekben alkalmazott adatok és előrejelzések jobb összehasonlíthatóságát.

| (12) | A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervnek tartalmaznia kell az (EU) 2018/1999 rendelet I. mellékletének valamennyi elemét. Ennek keretében a lehetőségekhez mérten értékelni kell a tervezett szakpolitikák és intézkedések makrogazdasági, egészségügyi, környezeti, foglalkoztatási, valamint az oktatás, a készségek terén és a társadalom egészére kifejtett hatásait. A nyilvánosságot és az egyéb érdekelt feleket be kell vonni a végleges integrált nemzeti energia- és klímatervek előkészítésébe. Mindezeket, továbbá az egyéb elemeket az ezen ajánlással együtt közzétett szolgálati munkadokumentum (6) ismerteti részletesen. |
| --- | --- |

(12)

A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervnek tartalmaznia kell az (EU) 2018/1999 rendelet I. mellékletének valamennyi elemét. Ennek keretében a lehetőségekhez mérten értékelni kell a tervezett szakpolitikák és intézkedések makrogazdasági, egészségügyi, környezeti, foglalkoztatási, valamint az oktatás, a készségek terén és a társadalom egészére kifejtett hatásait. A nyilvánosságot és az egyéb érdekelt feleket be kell vonni a végleges integrált nemzeti energia- és klímatervek előkészítésébe. Mindezeket, továbbá az egyéb elemeket az ezen ajánlással együtt közzétett szolgálati munkadokumentum (6) ismerteti részletesen.

| (13) | Franciaországnak a végleges tervben figyelembe kell vennie a dimenziók közötti kölcsönhatásokat. Például az energiahatékonyság javítására vagy az elektromos járművek elterjedésének fokozására irányuló intézkedések az olaj- és gázbehozatali igény csökkentése révén meg fogják erősíteni az ellátás biztonságát. Az integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezete elismeri, hogy az energiahatékonyság az energetikai átállást célzó erőfeszítéseket vezérlő legfőbb elv. A tervben foglalkozni kell az egyik dimenzión belüli szakpolitikák és intézkedések, valamint a többi dimenzióba tartozó célkitűzések közötti bizonyos kedvezőtlen kölcsönhatásokkal is. A 2021 és 2030 közötti időszakot illetően átfogó elemzést kell készíteni a csúcsterhelés alakulásáról, valamint pontos értékelést kell végezni az energiabiztonságot és a rendszer-összeköttetést illetően, és ennek megfelelő célkitűzéseket kell meghatározni. A kutatási, innovációs és versenyképességi dimenzió keretében meghatározott célkitűzéseknek alá kell támasztaniuk az energiaunió többi dimenziója terén tervbe vett erőfeszítéseket. A végleges terv több információt tartalmazhatna arról, hogy az éghajlatváltozás veszélyei mennyire érinthetik az energiaellátást. |
| --- | --- |

(13)

Franciaországnak a végleges tervben figyelembe kell vennie a dimenziók közötti kölcsönhatásokat. Például az energiahatékonyság javítására vagy az elektromos járművek elterjedésének fokozására irányuló intézkedések az olaj- és gázbehozatali igény csökkentése révén meg fogják erősíteni az ellátás biztonságát. Az integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezete elismeri, hogy az energiahatékonyság az energetikai átállást célzó erőfeszítéseket vezérlő legfőbb elv. A tervben foglalkozni kell az egyik dimenzión belüli szakpolitikák és intézkedések, valamint a többi dimenzióba tartozó célkitűzések közötti bizonyos kedvezőtlen kölcsönhatásokkal is. A 2021 és 2030 közötti időszakot illetően átfogó elemzést kell készíteni a csúcsterhelés alakulásáról, valamint pontos értékelést kell végezni az energiabiztonságot és a rendszer-összeköttetést illetően, és ennek megfelelő célkitűzéseket kell meghatározni. A kutatási, innovációs és versenyképességi dimenzió keretében meghatározott célkitűzéseknek alá kell támasztaniuk az energiaunió többi dimenziója terén tervbe vett erőfeszítéseket. A végleges terv több információt tartalmazhatna arról, hogy az éghajlatváltozás veszélyei mennyire érinthetik az energiaellátást.

| (14) | A végleges integrált nemzeti energia- és klímaterv minősége javulna azzal, ha ismertetne egy átfogó elemzést arról, hogy a karbonszegény technológiák ágazata milyen pozíciót foglal el világpiaci viszonylatban, kiemelve a versenyképes területeket és a potenciális kihívásokat, a jövőre nézve pedig ismertetve a mérhető célkitűzéseket és az elérésükre irányuló szakpolitikákat és intézkedéseket, megfelelően összekapcsolva azokat a vállalkozás- és iparpolitikával. |
| --- | --- |

(14)

A végleges integrált nemzeti energia- és klímaterv minősége javulna azzal, ha ismertetne egy átfogó elemzést arról, hogy a karbonszegény technológiák ágazata milyen pozíciót foglal el világpiaci viszonylatban, kiemelve a versenyképes területeket és a potenciális kihívásokat, a jövőre nézve pedig ismertetve a mérhető célkitűzéseket és az elérésükre irányuló szakpolitikákat és intézkedéseket, megfelelően összekapcsolva azokat a vállalkozás- és iparpolitikával.

| (15) | A Bizottság Franciaországnak szóló ajánlásait a francia integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetének ezen ajánlással egy időben közzétett értékelése támasztja alá (7), |
| --- | --- |

(15)

A Bizottság Franciaországnak szóló ajánlásait a francia integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetének ezen ajánlással egy időben közzétett értékelése támasztja alá (7),

AJÁNLJA, HOGY FRANCIAORSZÁG TEGYEN INTÉZKEDÉSEKET A KÖVETKEZŐK ÉRDEKÉBEN:

| 1. | A megújuló energia részesedésének 2030-ra kitűzött célértékét legalább 33 %-ra kell növelni Franciaország hozzájárulásként a megújuló energiára vonatkozó 2030-as uniós célkitűzéshez az (EU) 2018/1999 rendelet II. mellékletében szereplő képletnek megfelelően. A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervnek tartalmaznia kell egy ütemterv-előirányzatot, amely eléri az (EU) 2018/1999 rendelet 4. cikke a) pontjának (2) alpontjában felsorolt valamennyi referenciaértéket az adott részaránnyal összhangban, figyelembe véve azt, hogy ezen cél közös teljesítéséhez fokozni kell az erőfeszítéseket. Részletesen és számszerűsítve ismertetni kell az (EU) 2018/2001 európai parlamenti és tanácsi irányelv (8) szerinti kötelezettségekkel összhangban azokat a szakpolitikákat és intézkedéseket, amelyek lehetővé teszik e hozzájárulás kellő időben történő és költséghatékony teljesítését. Biztosítani kell, hogy a 2009/28/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (9) I. mellékletében a megújuló energia tekintetében 2020-ra meghatározott cél maradéktalanul teljesüljön, és a 2021-től kezdődően kiindulási alapként szolgáljon, valamint fejtse ki, hogy miként kívánja elérni, majd megőrizni a részarány kiinduló értékét. Össze kell egyeztetni az integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetében előirányzott célkitűzéseket a fűtési és hűtési ágazatban, valamint a közlekedési ágazatban az (EU) 2018/2001 irányelv 23. cikkében foglalt indikatív céllal, illetve a közlekedési ágazatban az (EU) 2018/2001 irányelv 25. cikkében foglalt közlekedési céllal. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Felül kell vizsgálni a primerenergia-fogyasztás csökkentését célzó azon erőfeszítéseket, amelyekkel hozzájárul a 2030-ra vonatkozó uniós energiahatékonysági cél eléréséhez. Franciaország hozzájárulása megfelelő mértékű a végsőenergia-fogyasztás szempontjából. A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervben részletesen ismertetni kell a tervezett szakpolitikák és intézkedések várható hatásait annak biztosítása érdekében, hogy az energiafogyasztás elengedhetetlen csökkentéséhez szükséges mértékben végrehajtsák azokat. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Meg kell határozni a diverzifikációra és az energiafüggőség csökkentésére irányuló energiabiztonsági célkitűzéseket támogató intézkedéseket, beleértve a rugalmassági intézkedéseket is, valamint információkat kell szolgáltatni a tervezett atomenergia-termelési kapacitásról. |
| --- | --- |

3.

| 4. | A piaci integráció kapcsán előretekintő célkitűzéseket és célokat kell meghatározni és különösen arra irányuló intézkedéseket kell kidolgozni, hogy versenyképesebb nagykereskedelmi piacok alakuljanak ki, ideértve a teljesen piaci alapú árak felé való elmozdulást is. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Jobban számszerűsíteni kell a mostantól 2030-ig elérendő, az energiaunióhoz konkrétan kapcsolódó nemzeti célkitűzéseket és finanszírozási célokat a kutatás, az innováció és a versenyképesség terén oly módon, hogy azok könnyen mérhetők legyenek és alkalmasak legyenek a végleges integrált nemzeti energia- és klímaterv egyéb dimenziói terén kitűzött célok támogatására és megvalósítására. E célkitűzéseket konkrét és megfelelő szakpolitikákkal és intézkedésekkel kell alátámasztani, köztük olyanokkal, amelyeket az európai stratégiai energiatechnológiai tervhez hasonlóan más tagállamokkal együttműködve kell kidolgozni. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Meg kell erősíteni a Spanyolországgal, Portugáliával és a pentalaterális országokkal (10) folytatott jó regionális együttműködést. A regionális egyeztetések során a belső energiapiac és az energiabiztonság területére kell összpontosítani. Folytatni kell az együttműködést Portugáliával és Spanyolországgal, különösen az energiahálózatok határokon és régiókon átnyúló összekapcsolása terén. Mérlegelni kell a megújuló energia terén folytatott regionális együttműködéshez kapcsolódó intézkedések megerősítését. Fontolóra kell továbbá venni a regionális együttműködési megállapodások megerősítését és olyan új területekre való kiterjesztését is, mint a regionális termelési kapacitás értékelése, valamint a más tagállamokkal közös érdekű technológiákkal kapcsolatos kutatás és innováció. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Fel kell sorolni valamennyi energetikai támogatást, ideértve különösen a fosszilis tüzelőanyagok támogatását, valamint az azok fokozatos kivezetésére irányuló meglévő és tervezett intézkedéseket. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Jobban be kell építeni a tervbe az igazságos és méltányos átmenettel kapcsolatos szempontokat, részletesebben ismertetve a tervezett célkitűzések, szakpolitikák és intézkedések társadalmi, foglalkoztatási és készségekre gyakorolt hatásait. Jobban ki kell dolgozni az energiaszegénység problémáinak kezelésére vonatkozó koncepciót, ennek keretében többek között értékelni kell az energiaszegénységben élő háztartások számát és típusát, lehetővé téve ezáltal annak értékelését, hogy az (EU) 2018/1999 rendeletben előírtak szerint esetlegesen szükség van-e az energiaszegénység csökkentésére vonatkozó indikatív célkitűzésre. |
| --- | --- |

8.

Kelt Brüsszelben, 2019. június 18-án.

a Bizottság részéről

Miguel ARIAS CAÑETE

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 328., 2018.12.21., 1. o.

1

(2)  SWD(2019) 263.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2012/27/EU irányelve (2012. október 25.) az energiahatékonyságról, a 2009/125/EK és a 2010/30/EU irányelv módosításáról, valamint a 2004/8/EK és a 2006/32/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 315., 2012.11.14., 1. o.).

3

(4)  SWD(2019) 1009 final.

4

(5)  COM(2019) 510 final, 2019. június 5.

5

(6)  SWD(2019) 263.

6

(7)  SWD(2019) 263.

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/2001 irányelve (2018. december 11.) a megújuló energiaforrásokból előállított energia használatának előmozdításáról (HL L 328., 2018.12.21., 82. o.).

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/28/EK irányelve (2009. április 23.) a megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásáról, valamint a 2001/77/EK és a 2003/30/EK irányelv módosításáról és azt követő hatályon kívül helyezéséről (HL L 140., 2009.6.5., 16. o.).

9

(10)  Ausztria, Belgium, Franciaország, Németország, Luxemburg, Hollandia és Svájc.

10

---

| 3.9.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 297/40 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 297/40

---

A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA

(2019. június 18.)

Horvátország 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről

(2019/C 297/11)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az energiaunió és az éghajlat-politika irányításáról, valamint a 663/2009/EK és a 715/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 94/22/EK, a 98/70/EK, a 2009/31/EK, a 2009/73/EK, a 2010/31/EU, a 2012/27/EU és a 2013/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv, a 2009/119/EK és az (EU) 2015/652 tanácsi irányelv módosításáról, továbbá az 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. december 11-i (EU) 2018/1999 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében minden tagállamnak be kell nyújtania a Bizottsághoz a 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét az említett rendelet 3. cikke (1) bekezdésének és I. mellékletének megfelelően. Az integrált nemzeti energia- és klímatervek első tervezeteit 2018. december 31-ig kellett benyújtani. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében minden tagállamnak be kell nyújtania a Bizottsághoz a 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét az említett rendelet 3. cikke (1) bekezdésének és I. mellékletének megfelelően. Az integrált nemzeti energia- és klímatervek első tervezeteit 2018. december 31-ig kellett benyújtani.

| (2) | Horvátország 2018. december 28-án nyújtotta be integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét. E terv tervezetének benyújtása képezi az alapját és első lépését a Bizottság és a tagállamok közötti ún. iteratív folyamatnak, amely az integrált nemzeti energia- és klímatervek véglegesítésének és későbbi végrehajtásának előkészítését szolgálja. |
| --- | --- |

(2)

Horvátország 2018. december 28-án nyújtotta be integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét. E terv tervezetének benyújtása képezi az alapját és első lépését a Bizottság és a tagállamok közötti ún. iteratív folyamatnak, amely az integrált nemzeti energia- és klímatervek véglegesítésének és későbbi végrehajtásának előkészítését szolgálja.

| (3) | Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében a Bizottságnak értékelnie kell az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetét. A Bizottság az (EU) 2018/1999 rendelet vonatkozó elemeinek figyelembevételével átfogó értékelést készített a horvát integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetéről. A Bizottság az értékelést (2) ezen ajánlással egy időben közzéteszi. Az alábbi ajánlások az értékelés eredményein alapulnak. |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében a Bizottságnak értékelnie kell az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetét. A Bizottság az (EU) 2018/1999 rendelet vonatkozó elemeinek figyelembevételével átfogó értékelést készített a horvát integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetéről. A Bizottság az értékelést (2) ezen ajánlással egy időben közzéteszi. Az alábbi ajánlások az értékelés eredményein alapulnak.

| (4) | A Bizottság ajánlásai különösen a következőkre irányulhatnak: i. a célkitűzések, célok és hozzájárulások által megcélzott szint az energiaunió célkitűzéseinek és különösen a megújuló energia és az energiahatékonyság tekintetében 2030-ra meghatározott uniós célok együttes elérésének szempontjából, valamint a tagállam által a villamosenergia-rendszerösszeköttetés 2030-ra megcélzott szintje; ii. a tagállami és uniós szintű célkitűzésekkel kapcsolatos szakpolitikák és intézkedések, valamint olyan egyéb szakpolitikák és intézkedések, amelyeknek határokon átnyúló jelentősége lehet; iii. bármely további olyan szakpolitikák és intézkedések, amelyeket az integrált nemzeti energia- és klímatervek esetleg előírnak; iv. az integrált nemzeti energia- és klímatervben foglalt meglévő és tervezett szakpolitikáknak és intézkedéseknek az energiaunió egy dimenzióján belüli, valamint a különböző dimenziói közötti kölcsönhatása és ezek összeegyeztethetősége. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság ajánlásai különösen a következőkre irányulhatnak: i. a célkitűzések, célok és hozzájárulások által megcélzott szint az energiaunió célkitűzéseinek és különösen a megújuló energia és az energiahatékonyság tekintetében 2030-ra meghatározott uniós célok együttes elérésének szempontjából, valamint a tagállam által a villamosenergia-rendszerösszeköttetés 2030-ra megcélzott szintje; ii. a tagállami és uniós szintű célkitűzésekkel kapcsolatos szakpolitikák és intézkedések, valamint olyan egyéb szakpolitikák és intézkedések, amelyeknek határokon átnyúló jelentősége lehet; iii. bármely további olyan szakpolitikák és intézkedések, amelyeket az integrált nemzeti energia- és klímatervek esetleg előírnak; iv. az integrált nemzeti energia- és klímatervben foglalt meglévő és tervezett szakpolitikáknak és intézkedéseknek az energiaunió egy dimenzióján belüli, valamint a különböző dimenziói közötti kölcsönhatása és ezek összeegyeztethetősége.

| (5) | Ajánlásainak kidolgozása során a Bizottság tekintettel volt egyrészt arra, hogy összesítenie kellett valamennyi tagállam tervezett hozzájárulásainak számszerűsített mértékét annak érdekében, hogy fel tudja mérni az uniós szintű vállalás szintjét, másrészt pedig arra, hogy az érintett tagállamnak megfelelő időt kell hagyni ahhoz, hogy nemzeti tervének véglegesítését megelőzően kellőképpen figyelembe tudja venni a Bizottság ajánlásait, valamint el kell kerülni annak kockázatát, hogy a tagállam késedelmesen nyújtsa be nemzeti tervét. |
| --- | --- |

(5)

Ajánlásainak kidolgozása során a Bizottság tekintettel volt egyrészt arra, hogy összesítenie kellett valamennyi tagállam tervezett hozzájárulásainak számszerűsített mértékét annak érdekében, hogy fel tudja mérni az uniós szintű vállalás szintjét, másrészt pedig arra, hogy az érintett tagállamnak megfelelő időt kell hagyni ahhoz, hogy nemzeti tervének véglegesítését megelőzően kellőképpen figyelembe tudja venni a Bizottság ajánlásait, valamint el kell kerülni annak kockázatát, hogy a tagállam késedelmesen nyújtsa be nemzeti tervét.

| (6) | A tagállamok megújuló energiával kapcsolatos céljaira vonatkozó bizottsági ajánlások az (EU) 2018/1999 rendelet II. mellékletében meghatározott, objektív kritériumokon alapuló képletre támaszkodnak. |
| --- | --- |

(6)

A tagállamok megújuló energiával kapcsolatos céljaira vonatkozó bizottsági ajánlások az (EU) 2018/1999 rendelet II. mellékletében meghatározott, objektív kritériumokon alapuló képletre támaszkodnak.

| (7) | Az energiahatékonyság tekintetében a Bizottság ajánlásai az integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetében feltüntetett nemzeti szintű célok értékelésén alapulnak, összehasonlítva azokat az uniós célkitűzések eléréséhez szükséges közös erőfeszítések szintjével, adott esetben figyelembe véve egyes egyedi nemzeti körülményekre vonatkozó információkat. Az energiahatékonyság területén kitűzött végleges nemzeti hozzájárulásoknak tükrözniük kell az energiamegtakarítások költséghatékony lehetőségeit, és e hozzájárulásokat szilárd, hosszú távú épületfelújítási stratégiának, valamint a 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) 7. cikkéből eredő energiamegtakarítási kötelezettség végrehajtását célzó intézkedéseknek kell alátámasztaniuk. A tagállamoknak emellett igazolniuk kell, hogy kellő mértékben figyelembe vették az „első az energiahatékonyság” elvet, ismertetve, hogy az energiahatékonyság miként járul hozzá a versenyképes karbonszegény gazdaság nemzeti céljainak költséghatékony megvalósításához, az energiaellátás biztonságához és az energiaszegénység kezeléséhez. |
| --- | --- |

(7)

Az energiahatékonyság tekintetében a Bizottság ajánlásai az integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetében feltüntetett nemzeti szintű célok értékelésén alapulnak, összehasonlítva azokat az uniós célkitűzések eléréséhez szükséges közös erőfeszítések szintjével, adott esetben figyelembe véve egyes egyedi nemzeti körülményekre vonatkozó információkat. Az energiahatékonyság területén kitűzött végleges nemzeti hozzájárulásoknak tükrözniük kell az energiamegtakarítások költséghatékony lehetőségeit, és e hozzájárulásokat szilárd, hosszú távú épületfelújítási stratégiának, valamint a 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) 7. cikkéből eredő energiamegtakarítási kötelezettség végrehajtását célzó intézkedéseknek kell alátámasztaniuk. A tagállamoknak emellett igazolniuk kell, hogy kellő mértékben figyelembe vették az „első az energiahatékonyság” elvet, ismertetve, hogy az energiahatékonyság miként járul hozzá a versenyképes karbonszegény gazdaság nemzeti céljainak költséghatékony megvalósításához, az energiaellátás biztonságához és az energiaszegénység kezeléséhez.

| (8) | Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja a tagállamok számára, hogy adjanak általános áttekintést az integrált nemzeti energia- és klímatervben meghatározott célkitűzések, célok és hozzájárulások eléréséhez szükséges beruházásokról, valamint e beruházások forrásainak általános értékeléséről. A nemzeti energia- és klímaterveknek a befektetői biztonság garantálása érdekében biztosítaniuk kell a nemzeti szakpolitikák és intézkedések átláthatóságát és kiszámíthatóságát. |
| --- | --- |

(8)

Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja a tagállamok számára, hogy adjanak általános áttekintést az integrált nemzeti energia- és klímatervben meghatározott célkitűzések, célok és hozzájárulások eléréséhez szükséges beruházásokról, valamint e beruházások forrásainak általános értékeléséről. A nemzeti energia- és klímaterveknek a befektetői biztonság garantálása érdekében biztosítaniuk kell a nemzeti szakpolitikák és intézkedések átláthatóságát és kiszámíthatóságát.

| (9) | Ezzel párhuzamosan a 2018–2019-as európai szemeszter ciklusának keretében a Bizottság nagy hangsúlyt fektetett a tagállamok energiához és éghajlat-politikához kapcsolódó beruházási szükségleteire. Ez tükröződik a Horvátországra vonatkozó 2019. évi országjelentésben (4), valamint a Horvátországnak szóló tanácsi ajánlásról szóló bizottsági ajánlásban (5) is, amelyek az európai szemeszter folyamatának részét képezik. A Bizottság az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetének értékelése során figyelembe vette az európai szemeszter legfrissebb megállapításait és ajánlásait. A Bizottság ajánlásai kiegészítik az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat. A tagállamok is kötelesek biztosítani azt, hogy az integrált nemzeti energia- és klímaterveik figyelembe vegyék az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat. |
| --- | --- |

(9)

Ezzel párhuzamosan a 2018–2019-as európai szemeszter ciklusának keretében a Bizottság nagy hangsúlyt fektetett a tagállamok energiához és éghajlat-politikához kapcsolódó beruházási szükségleteire. Ez tükröződik a Horvátországra vonatkozó 2019. évi országjelentésben (4), valamint a Horvátországnak szóló tanácsi ajánlásról szóló bizottsági ajánlásban (5) is, amelyek az európai szemeszter folyamatának részét képezik. A Bizottság az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetének értékelése során figyelembe vette az európai szemeszter legfrissebb megállapításait és ajánlásait. A Bizottság ajánlásai kiegészítik az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat. A tagállamok is kötelesek biztosítani azt, hogy az integrált nemzeti energia- és klímaterveik figyelembe vegyék az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat.

| (10) | Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja továbbá azt is, hogy minden tagállamnak kellően figyelembe kell vennie a 2019. december 31-ig benyújtandó integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetéhez fűzött bizottsági ajánlásokat, és amennyiben az érintett tagállam nem fogad meg egy ajánlást vagy nem fogadja meg annak jelentős részét, döntését meg kell indokolnia és az indokolást közzé kell tennie. |
| --- | --- |

(10)

Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja továbbá azt is, hogy minden tagállamnak kellően figyelembe kell vennie a 2019. december 31-ig benyújtandó integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetéhez fűzött bizottsági ajánlásokat, és amennyiben az érintett tagállam nem fogad meg egy ajánlást vagy nem fogadja meg annak jelentős részét, döntését meg kell indokolnia és az indokolást közzé kell tennie.

| (11) | A tagállamok értelemszerűen ugyanazokat az adatokat, illetve a későbbi években ugyanazokat az aktualizált adatokat szerepeltetik integrált nemzeti energia- és klímaterveikben, mint az Eurostathoz vagy az Európai Környezetvédelmi Ügynökséghez benyújtott jelentéseikben. Az azonos forrás és – adott esetben – az európai statisztikák felhasználása szintén elengedhetetlen a modellezéshez és az előrejelzésekhez szükséges alapforgatókönyv számításaihoz. Az európai statisztikák felhasználása lehetővé teszi az integrált nemzeti energia- és klímatervekben alkalmazott adatok és előrejelzések jobb összehasonlíthatóságát. |
| --- | --- |

(11)

A tagállamok értelemszerűen ugyanazokat az adatokat, illetve a későbbi években ugyanazokat az aktualizált adatokat szerepeltetik integrált nemzeti energia- és klímaterveikben, mint az Eurostathoz vagy az Európai Környezetvédelmi Ügynökséghez benyújtott jelentéseikben. Az azonos forrás és – adott esetben – az európai statisztikák felhasználása szintén elengedhetetlen a modellezéshez és az előrejelzésekhez szükséges alapforgatókönyv számításaihoz. Az európai statisztikák felhasználása lehetővé teszi az integrált nemzeti energia- és klímatervekben alkalmazott adatok és előrejelzések jobb összehasonlíthatóságát.

| (12) | A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervnek tartalmaznia kell az (EU) 2018/1999 rendelet I. mellékletének valamennyi elemét. Ennek keretében a lehetőségekhez mérten értékelni kell a tervezett szakpolitikák és intézkedések makrogazdasági, egészségügyi, környezeti, foglalkoztatási, valamint az oktatás, a készségek terén és a társadalom egészére kifejtett hatásait. A nyilvánosságot és az egyéb érdekelt feleket be kell vonni a végleges integrált nemzeti energia- és klímatervek előkészítésébe. Mindezeket, továbbá az egyéb elemeket az ezen ajánlással (6) együtt közzétett szolgálati munkadokumentum ismerteti részletesen. |
| --- | --- |

(12)

A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervnek tartalmaznia kell az (EU) 2018/1999 rendelet I. mellékletének valamennyi elemét. Ennek keretében a lehetőségekhez mérten értékelni kell a tervezett szakpolitikák és intézkedések makrogazdasági, egészségügyi, környezeti, foglalkoztatási, valamint az oktatás, a készségek terén és a társadalom egészére kifejtett hatásait. A nyilvánosságot és az egyéb érdekelt feleket be kell vonni a végleges integrált nemzeti energia- és klímatervek előkészítésébe. Mindezeket, továbbá az egyéb elemeket az ezen ajánlással (6) együtt közzétett szolgálati munkadokumentum ismerteti részletesen.

| (13) | A végleges tervben figyelembe kell venni a különböző dimenziók közötti összefüggéseket. Például a dekarbonizációs dimenzióhoz és az „első az energiahatékonyság” elvhez kapcsolódó célkitűzések elérésére figyelemmel kell megvizsgálni Horvátország arra irányuló terveit, hogy a hazai szénhidrogén-források fokozott kitermelésével kapcsolatos lehetőségek feltárása révén megerősítse az energiabiztonságot. A kutatási, innovációs és versenyképességi dimenzió keretében meghatározott célkitűzéseknek alá kell támasztaniuk az energiaunió többi dimenziója terén tervbe vett erőfeszítéseket. További példaként említhető a bioenergia fokozott használatának a földhasználatból, a földhasználat-megváltoztatásból és az erdőgazdálkodásból eredő, elszámolt kibocsátásokra és abszorpciókra gyakorolt hatása, valamint az éghajlatváltozás kockázatainak energiabiztonságra gyakorolt hatása. |
| --- | --- |

(13)

A végleges tervben figyelembe kell venni a különböző dimenziók közötti összefüggéseket. Például a dekarbonizációs dimenzióhoz és az „első az energiahatékonyság” elvhez kapcsolódó célkitűzések elérésére figyelemmel kell megvizsgálni Horvátország arra irányuló terveit, hogy a hazai szénhidrogén-források fokozott kitermelésével kapcsolatos lehetőségek feltárása révén megerősítse az energiabiztonságot. A kutatási, innovációs és versenyképességi dimenzió keretében meghatározott célkitűzéseknek alá kell támasztaniuk az energiaunió többi dimenziója terén tervbe vett erőfeszítéseket. További példaként említhető a bioenergia fokozott használatának a földhasználatból, a földhasználat-megváltoztatásból és az erdőgazdálkodásból eredő, elszámolt kibocsátásokra és abszorpciókra gyakorolt hatása, valamint az éghajlatváltozás kockázatainak energiabiztonságra gyakorolt hatása.

| (14) | Hasznos volna a végleges integrált nemzeti energia- és klímatervet versenyképességi szempontokkal is kibővíteni, hogy az kiterjedjen különösen az alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiák, köztük az energiaigényes és a nagyobb mértékű szén-dioxid-kibocsátást okozó ipari ágazatok dekarbonizációjára szolgáló technológiák ágazatára. Hasznosak lennének az ennek alapján a jövőre nézve megállapított mérhető célkitűzések, valamint az ezek elérését szolgáló szakpolitikák és intézkedések, megfelelően összekapcsolva azokat a vállalkozás- és iparpolitikával. Hasznos volna továbbá szorosabb kölcsönhatást kialakítani a körforgásos gazdasággal, kiemelve annak potenciálját az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentése terén. |
| --- | --- |

(14)

Hasznos volna a végleges integrált nemzeti energia- és klímatervet versenyképességi szempontokkal is kibővíteni, hogy az kiterjedjen különösen az alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiák, köztük az energiaigényes és a nagyobb mértékű szén-dioxid-kibocsátást okozó ipari ágazatok dekarbonizációjára szolgáló technológiák ágazatára. Hasznosak lennének az ennek alapján a jövőre nézve megállapított mérhető célkitűzések, valamint az ezek elérését szolgáló szakpolitikák és intézkedések, megfelelően összekapcsolva azokat a vállalkozás- és iparpolitikával. Hasznos volna továbbá szorosabb kölcsönhatást kialakítani a körforgásos gazdasággal, kiemelve annak potenciálját az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentése terén.

| (15) | A Bizottság Horvátországnak szóló ajánlásait a horvát integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetének ezen ajánlással egy időben közzétett értékelése támasztja alá (7), |
| --- | --- |

(15)

A Bizottság Horvátországnak szóló ajánlásait a horvát integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetének ezen ajánlással egy időben közzétett értékelése támasztja alá (7),

AJÁNLJA, HOGY HORVÁTORSZÁG TEGYEN INTÉZKEDÉSEKET A KÖVETKEZŐK ÉRDEKÉBEN:

| 1. | Az (EU) 2018/2001 európai parlamenti és tanácsi irányelvben (8) megállapított kötelezettségekkel összhangban álló, részletesen kidolgozott és mérhető szakpolitikákkal és intézkedésekkel kell alátámasztani a megújuló energiaforrások 2030-ig elérendő 36,4 %-os arányával – amellyel Horvátország hozzájárul a megújuló energia kapcsán 2030-ra meghatározott uniós célokhoz – kapcsolatos célkitűzés üdvözlendő szintjét annak érdekében, hogy biztosítsa e hozzájárulás időben történő, költséghatékony teljesítését. Az (EU) 2018/2001 irányelv 23. cikkében foglalt indikatív cél elérése érdekében a fűtési és hűtési ágazatban növelni kell a célkitűzések szintjét, valamint az (EU) 2018/2001 irányelv 25. cikkében foglalt közlekedési cél elérése érdekében ugyancsak növelje a célkitűzések szintjét. Az (EU) 2018/2001 irányelv 21. és 22. cikkével összhangban további részletekkel és intézkedésekkel kell szolgálni a termelő-fogyasztókat és a megújulóenergia-közösségeket támogató keretek létrehozásával kapcsolatban. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Növelni kell mind a végső-, mind a primerenergia-fogyasztás csökkentésére irányuló céljait, figyelembe véve, hogy a 2030-ra vonatkozó uniós energiahatékonysági cél elérése érdekében fokozni kell az erőfeszítéseket. Ezt olyan szakpolitikákkal és intézkedésekkel kell alátámasztani, amelyek révén 2030-ig további energiamegtakarítások érhetők el. A javasolt szakpolitikákat és intézkedéseket olyan hatásvizsgálattal kell alátámasztani, amely becsléssel szolgál a várható megtakarításokról és reális időkeretet biztosít az előírt intézkedések végrehajtására. |
| --- | --- |

2.

| 3. | A piaci integráció kapcsán előretekintő célkitűzéseket és mérhető célokat kell meghatározni és különösen arra irányuló intézkedéseket kell kidolgozni, hogy az országon belüli verseny előmozdítása, a teljesen piaci alapú árak felé való elmozdulása és a határokon átnyúló kereskedelem előtt álló akadályok lebontása révén likvid és versenyképes nagykereskedelmi és kiskereskedelmi piacokat lehessen létrehozni. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Részletesebben ki kell dolgozni a mostantól 2030-ig elérendő, az energiaunióhoz konkrétan kapcsolódó nemzeti célkitűzéseket és finanszírozási célokat a kutatás, az innováció és a versenyképesség terén oly módon, hogy azok könnyen mérhetők legyenek és alkalmasak legyenek az integrált nemzeti energia- és klímaterv egyéb dimenziói terén kitűzött célok támogatására és megvalósítására. E célkitűzéseket konkrét és megfelelő szakpolitikákkal és intézkedésekkel kell alátámasztani, köztük olyanokkal, amelyeket a stratégiai energiatechnológiai tervhez hasonlóan más tagállamokkal együttműködve kell kidolgozni. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Folytatni kell a nemzeti energia- és klímatervre vonatkozó regionális együttműködési erőfeszítéseket a közép- és délkelet-európai energetikai összeköttetésekkel foglalkozó magas szintű munkacsoport keretében. Ennek során különösen olyan kérdésekkel lehetne foglalkozni, mint a belső energiapiac további integrációja, a rendszer megfelelőségének értékelése, az igazságos átmenet, a dekarbonizáció és a megújuló energiaforrások alkalmazása. Meg kell vizsgálni az összehangolt energia- és éghajlat-politikával kapcsolatos, határokon átnyúló lehetőségeket és makroregionális szempontokat különösen az adriai-tengeri térségben azzal a céllal, hogy csökkenteni lehessen a régió szénlábnyomát és ökoszisztémaalapú megközelítést lehessen végrehajtani. |
| --- | --- |

5.

| 6. | A beruházási költségek és források, köztük az egyes közlekedési és energiahatékonysági intézkedésekhez jelenleg biztosított nemzeti, regionális és uniós szintű megfelelő finanszírozások elemzése mellett általános áttekintést kell nyújtani a beruházási igényekről annak érdekében, hogy az energia- és éghajlat-politikai célkitűzéseinek elérésével korszerűsíteni tudja a gazdaságát. Finanszírozási forrásként figyelembe kell venni az (EU) 2018/842 európai parlamenti és tanácsi rendelet (9) szerinti, más tagállamok részére történő jogosultság-átadások költséghatékony alkalmazását is. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Fel kell sorolni valamennyi energetikai támogatást, ideértve különösen a fosszilis tüzelőanyagok támogatását, valamint az azok fokozatos kivezetésére irányuló létező és tervezett intézkedéseket. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Több mennyiségi információval kell kiegészíteni a levegőminőséggel és a légköri kibocsátásokkal kapcsolatos szakpolitikák közötti kölcsönhatások elemzését, legalább a tervezett szakpolitikák és intézkedések nyomán várhatóan megvalósuló levegőszennyezőanyag-kibocsátás tekintetében előírt információk erejéig. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Jobban be kell építeni a tervbe az igazságos és méltányos átmenettel kapcsolatos szempontokat, részletesebben ismertetve a tervezett célkitűzések, szakpolitikák és intézkedések társadalmi, foglalkoztatási és készségekre gyakorolt hatásait. Az energiaszegénység kérdésének kezelésével kapcsolatban részletesebb megközelítést kell kidolgozni, ennek keretében többek között értékelni kell az energiaszegénységben élő háztartások számát és típusát, lehetővé téve ezáltal annak értékelését, hogy az (EU) 2018/1999 rendeletben előírtak szerint szükség van-e az energiaszegénység csökkentésére vonatkozó indikatív célkitűzésre. |
| --- | --- |

9.

Kelt Brüsszelben, 2019. június 18-án.

a Bizottság részéről

Miguel ARIAS CAÑETE

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 328., 2018.12.21., 1. o.

1

(2)  SWD(2019) 224.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2012/27/EU irányelve (2012. október 25.) az energiahatékonyságról, a 2009/125/EK és a 2010/30/EU irányelv módosításáról, valamint a 2004/8/EK és a 2006/32/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 315., 2012.11.14., 1. o.).

3

(4)  SWD(2019) 1010 final.

4

(5)  COM(2019) 511 final, 2019. június 5.

5

(6)  SWD(2019) 224.

6

(7)  SWD(2019) 224.

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/2001 irányelve (2018. december 11.) a megújuló energiaforrásokból előállított energia használatának előmozdításáról (HL L 328., 2018.12.21., 82. o.).

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/842 rendelete (2018. május 30.) a Párizsi Megállapodásban vállalt kötelezettségek teljesítése érdekében a tagállamok által 2021-től 2030-ig kötelezően teljesítendő, az éghajlat-politikai fellépéshez hozzájáruló éves üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentések meghatározásáról, valamint az 525/2013/EU rendelet módosításáról (HL L 156., 2018.6.19., 26. o.).

9

---

| 3.9.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 297/44 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 297/44

---

A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA

(2019. június 18.)

Olaszország 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről

(2019/C 297/12)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az energiaunió és az éghajlat-politika irányításáról, valamint a 663/2009/EK és a 715/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 94/22/EK, a 98/70/EK, a 2009/31/EK, a 2009/73/EK, a 2010/31/EU, a 2012/27/EU és a 2013/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv, a 2009/119/EK és az (EU) 2015/652 tanácsi irányelv módosításáról, továbbá az 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. december 11-i (EU) 2018/1999 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében minden tagállamnak be kell nyújtania a Bizottsághoz a 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét az említett rendelet 3. cikke (1) bekezdésének és I. mellékletének megfelelően. Az integrált nemzeti energia- és klímatervek első tervezeteit 2018. december 31-ig kellett benyújtani. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében minden tagállamnak be kell nyújtania a Bizottsághoz a 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét az említett rendelet 3. cikke (1) bekezdésének és I. mellékletének megfelelően. Az integrált nemzeti energia- és klímatervek első tervezeteit 2018. december 31-ig kellett benyújtani.

| (2) | Olaszország 2019. január 8-án nyújtotta be integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét. E terv tervezetének benyújtása képezi az alapját és első lépését a Bizottság és a tagállamok közötti ún. iteratív folyamatnak, amely az integrált nemzeti energia- és klímatervek véglegesítésének és későbbi végrehajtásának előkészítését szolgálja. |
| --- | --- |

(2)

Olaszország 2019. január 8-án nyújtotta be integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét. E terv tervezetének benyújtása képezi az alapját és első lépését a Bizottság és a tagállamok közötti ún. iteratív folyamatnak, amely az integrált nemzeti energia- és klímatervek véglegesítésének és későbbi végrehajtásának előkészítését szolgálja.

| (3) | Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében a Bizottságnak értékelnie kell az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetét. A Bizottság átfogó értékelést készített az olasz nemzeti integrált energia- és klímaterv tervezetéről, az (EU) 2018/1999 rendelet valamennyi releváns szempontjának figyelembevételével. A Bizottság az értékelést (2) ezen ajánlással egy időben közzéteszi. Az alábbi ajánlások az értékelés eredményein alapulnak. |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében a Bizottságnak értékelnie kell az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetét. A Bizottság átfogó értékelést készített az olasz nemzeti integrált energia- és klímaterv tervezetéről, az (EU) 2018/1999 rendelet valamennyi releváns szempontjának figyelembevételével. A Bizottság az értékelést (2) ezen ajánlással egy időben közzéteszi. Az alábbi ajánlások az értékelés eredményein alapulnak.

| (4) | A Bizottság ajánlásai különösen a következőkre irányulhatnak: i. a célkitűzések, célok és hozzájárulások által megcélzott szint az energiaunió célkitűzéseinek és különösen a megújuló energia és az energiahatékonyság tekintetében 2030-ra meghatározott uniós célok együttes elérésének szempontjából, valamint a tagállam által a villamosenergia-rendszerösszeköttetés 2030-ra megcélzott szintje; ii. a tagállami és uniós szintű célkitűzésekkel kapcsolatos szakpolitikák és intézkedések, valamint olyan egyéb szakpolitikák és intézkedések, amelyeknek határokon átnyúló jelentősége lehet; iii. bármely további olyan szakpolitikák és intézkedések, amelyeket az integrált nemzeti energia- és klímatervek esetleg előírnak; iv. az integrált nemzeti energia- és klímatervben foglalt meglévő és tervezett szakpolitikáknak és intézkedéseknek az energiaunió egy dimenzióján belüli, valamint a különböző dimenziói közötti kölcsönhatása és ezek összeegyeztethetősége. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság ajánlásai különösen a következőkre irányulhatnak: i. a célkitűzések, célok és hozzájárulások által megcélzott szint az energiaunió célkitűzéseinek és különösen a megújuló energia és az energiahatékonyság tekintetében 2030-ra meghatározott uniós célok együttes elérésének szempontjából, valamint a tagállam által a villamosenergia-rendszerösszeköttetés 2030-ra megcélzott szintje; ii. a tagállami és uniós szintű célkitűzésekkel kapcsolatos szakpolitikák és intézkedések, valamint olyan egyéb szakpolitikák és intézkedések, amelyeknek határokon átnyúló jelentősége lehet; iii. bármely további olyan szakpolitikák és intézkedések, amelyeket az integrált nemzeti energia- és klímatervek esetleg előírnak; iv. az integrált nemzeti energia- és klímatervben foglalt meglévő és tervezett szakpolitikáknak és intézkedéseknek az energiaunió egy dimenzióján belüli, valamint a különböző dimenziói közötti kölcsönhatása és ezek összeegyeztethetősége.

| (5) | Ajánlásainak kidolgozása során a Bizottság tekintettel volt egyrészt arra, hogy összesítenie kellett valamennyi tagállam tervezett hozzájárulásainak számszerűsített mértékét annak érdekében, hogy fel tudja mérni az uniós szintű vállalás szintjét, másrészt pedig arra, hogy az érintett tagállamnak megfelelő időt kell hagyni ahhoz, hogy integrált nemzeti energia- és klímatervének véglegesítését megelőzően kellőképpen figyelembe tudja venni a Bizottság ajánlásait. |
| --- | --- |

(5)

Ajánlásainak kidolgozása során a Bizottság tekintettel volt egyrészt arra, hogy összesítenie kellett valamennyi tagállam tervezett hozzájárulásainak számszerűsített mértékét annak érdekében, hogy fel tudja mérni az uniós szintű vállalás szintjét, másrészt pedig arra, hogy az érintett tagállamnak megfelelő időt kell hagyni ahhoz, hogy integrált nemzeti energia- és klímatervének véglegesítését megelőzően kellőképpen figyelembe tudja venni a Bizottság ajánlásait.

| (6) | A tagállamok megújuló energiával kapcsolatos céljaira vonatkozó bizottsági ajánlások az (EU) 2018/1999 rendelet II. mellékletében meghatározott, objektív kritériumokon alapuló képletre támaszkodnak. |
| --- | --- |

(6)

A tagállamok megújuló energiával kapcsolatos céljaira vonatkozó bizottsági ajánlások az (EU) 2018/1999 rendelet II. mellékletében meghatározott, objektív kritériumokon alapuló képletre támaszkodnak.

| (7) | Az energiahatékonyság tekintetében a Bizottság ajánlásai az integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetében feltüntetett nemzeti szintű célok értékelésén alapulnak, összehasonlítva azokat az uniós célkitűzések eléréséhez szükséges közös erőfeszítések szintjével, adott esetben figyelembe véve egyes egyedi nemzeti körülményekre vonatkozó információkat. Az energiahatékonyság területén kitűzött végleges nemzeti hozzájárulásoknak tükrözniük kell az energiamegtakarítások költséghatékony lehetőségeit, és e hozzájárulásokat szilárd, hosszú távú épületfelújítási stratégiának, valamint a 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) 7. cikkéből eredő energiamegtakarítási kötelezettség végrehajtását célzó intézkedéseknek kell alátámasztaniuk. A tagállamoknak emellett igazolniuk kell, hogy kellő mértékben figyelembe vették az „első az energiahatékonyság” elvet, ismertetve, hogy az energiahatékonyság miként járul hozzá a versenyképes karbonszegény gazdaság nemzeti céljainak költséghatékony megvalósításához, az energiaellátás biztonságához és az energiaszegénység kezeléséhez. |
| --- | --- |

(7)

Az energiahatékonyság tekintetében a Bizottság ajánlásai az integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetében feltüntetett nemzeti szintű célok értékelésén alapulnak, összehasonlítva azokat az uniós célkitűzések eléréséhez szükséges közös erőfeszítések szintjével, adott esetben figyelembe véve egyes egyedi nemzeti körülményekre vonatkozó információkat. Az energiahatékonyság területén kitűzött végleges nemzeti hozzájárulásoknak tükrözniük kell az energiamegtakarítások költséghatékony lehetőségeit, és e hozzájárulásokat szilárd, hosszú távú épületfelújítási stratégiának, valamint a 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) 7. cikkéből eredő energiamegtakarítási kötelezettség végrehajtását célzó intézkedéseknek kell alátámasztaniuk. A tagállamoknak emellett igazolniuk kell, hogy kellő mértékben figyelembe vették az „első az energiahatékonyság” elvet, ismertetve, hogy az energiahatékonyság miként járul hozzá a versenyképes karbonszegény gazdaság nemzeti céljainak költséghatékony megvalósításához, az energiaellátás biztonságához és az energiaszegénység kezeléséhez.

| (8) | Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja a tagállamok számára, hogy adjanak általános áttekintést az integrált nemzeti energia- és klímatervben meghatározott célkitűzések, célok és hozzájárulások eléréséhez szükséges beruházásokról, valamint e beruházások forrásainak általános értékeléséről. Az integrált nemzeti energia- és klímaterveknek a befektetői biztonság garantálása érdekében biztosítaniuk kell a nemzeti szakpolitikák és intézkedések átláthatóságát és kiszámíthatóságát. |
| --- | --- |

(8)

Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja a tagállamok számára, hogy adjanak általános áttekintést az integrált nemzeti energia- és klímatervben meghatározott célkitűzések, célok és hozzájárulások eléréséhez szükséges beruházásokról, valamint e beruházások forrásainak általános értékeléséről. Az integrált nemzeti energia- és klímaterveknek a befektetői biztonság garantálása érdekében biztosítaniuk kell a nemzeti szakpolitikák és intézkedések átláthatóságát és kiszámíthatóságát.

| (9) | Ezzel párhuzamosan a 2018–2019-as európai szemeszter ciklusának keretében a Bizottság nagy hangsúlyt fektetett a tagállamok energiához és éghajlat-politikához kapcsolódó beruházási szükségleteire. Ez tükröződik az Olaszországra vonatkozó 2019. évi országjelentésben (4), valamint az Olaszországnak szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó bizottsági ajánlásban (5) is, melyek az európai szemeszter folyamatának részét képezik. A Bizottság az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetének értékelése során figyelembe vette az európai szemeszter legfrissebb megállapításait és ajánlásait. A Bizottság ajánlásai kiegészítik az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat. A tagállamok is kötelesek biztosítani azt, hogy az integrált nemzeti energia- és klímaterveik figyelembe vegyék az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat. |
| --- | --- |

(9)

Ezzel párhuzamosan a 2018–2019-as európai szemeszter ciklusának keretében a Bizottság nagy hangsúlyt fektetett a tagállamok energiához és éghajlat-politikához kapcsolódó beruházási szükségleteire. Ez tükröződik az Olaszországra vonatkozó 2019. évi országjelentésben (4), valamint az Olaszországnak szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó bizottsági ajánlásban (5) is, melyek az európai szemeszter folyamatának részét képezik. A Bizottság az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetének értékelése során figyelembe vette az európai szemeszter legfrissebb megállapításait és ajánlásait. A Bizottság ajánlásai kiegészítik az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat. A tagállamok is kötelesek biztosítani azt, hogy az integrált nemzeti energia- és klímaterveik figyelembe vegyék az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat.

| (10) | Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja továbbá azt is, hogy minden tagállamnak kellően figyelembe kell vennie a 2019. december 31-ig benyújtandó integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetéhez fűzött bizottsági ajánlásokat, és amennyiben az érintett tagállam nem fogad meg egy ajánlást vagy nem fogadja meg annak jelentős részét, döntését meg kell indokolnia és az indokolást közzé kell tennie. |
| --- | --- |

(10)

Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja továbbá azt is, hogy minden tagállamnak kellően figyelembe kell vennie a 2019. december 31-ig benyújtandó integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetéhez fűzött bizottsági ajánlásokat, és amennyiben az érintett tagállam nem fogad meg egy ajánlást vagy nem fogadja meg annak jelentős részét, döntését meg kell indokolnia és az indokolást közzé kell tennie.

| (11) | A tagállamok értelemszerűen ugyanazokat az adatokat, illetve a későbbi években ugyanazokat az aktualizált adatokat szerepeltetik integrált nemzeti energia- és klímaterveikben, mint az Eurostathoz vagy az Európai Környezetvédelmi Ügynökséghez benyújtott jelentéseikben. Az azonos forrás és – adott esetben – az európai statisztikák felhasználása szintén elengedhetetlen a modellezéshez és az előrejelzésekhez szükséges alapforgatókönyv számításaihoz. Az európai statisztikák felhasználása lehetővé teszi az integrált nemzeti energia- és klímatervekben alkalmazott adatok és előrejelzések jobb összehasonlíthatóságát. |
| --- | --- |

(11)

A tagállamok értelemszerűen ugyanazokat az adatokat, illetve a későbbi években ugyanazokat az aktualizált adatokat szerepeltetik integrált nemzeti energia- és klímaterveikben, mint az Eurostathoz vagy az Európai Környezetvédelmi Ügynökséghez benyújtott jelentéseikben. Az azonos forrás és – adott esetben – az európai statisztikák felhasználása szintén elengedhetetlen a modellezéshez és az előrejelzésekhez szükséges alapforgatókönyv számításaihoz. Az európai statisztikák felhasználása lehetővé teszi az integrált nemzeti energia- és klímatervekben alkalmazott adatok és előrejelzések jobb összehasonlíthatóságát.

| (12) | A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervnek tartalmaznia kell az (EU) 2018/1999 rendelet I. mellékletének valamennyi elemét. Ennek keretében a lehetőségekhez mérten értékelni kell a tervezett szakpolitikák és intézkedések makrogazdasági, egészségügyi, környezeti, foglalkoztatási, valamint az oktatás, a készségek terén és a társadalom egészére kifejtett hatásait. A nyilvánosságot és az egyéb érdekelt feleket be kell vonni a végleges integrált nemzeti energia- és klímatervek előkészítésébe. Mindezeket, továbbá az egyéb elemeket az ezen ajánlással együtt közzétett szolgálati munkadokumentum (6) ismerteti részletesen. |
| --- | --- |

(12)

A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervnek tartalmaznia kell az (EU) 2018/1999 rendelet I. mellékletének valamennyi elemét. Ennek keretében a lehetőségekhez mérten értékelni kell a tervezett szakpolitikák és intézkedések makrogazdasági, egészségügyi, környezeti, foglalkoztatási, valamint az oktatás, a készségek terén és a társadalom egészére kifejtett hatásait. A nyilvánosságot és az egyéb érdekelt feleket be kell vonni a végleges integrált nemzeti energia- és klímatervek előkészítésébe. Mindezeket, továbbá az egyéb elemeket az ezen ajánlással együtt közzétett szolgálati munkadokumentum (6) ismerteti részletesen.

| (13) | A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervben Olaszországnak az integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetében kiemelt, a tervezett szakpolitikák és intézkedések közötti pozitív összefüggésekre kell építenie, és tovább kell vizsgálnia a nagyobb kihívást jelentő szakpolitikai összefüggéseket, nevezetesen a dekarbonizációs, az energiabiztonsági és a belső energiapiaci dimenziók között. Részletesebben kell kifejteni az alábbiakat: i. a széntüzelésű erőművek fokozatos megszüntetésének következményei és a gáz várható szerepének alakulása az energiaszerkezetben; ii. hogyan biztosítható a megújuló energiaforrások nagy aránya; iii. az olasz kapacitásdíjazási mechanizmus hatásai az energiafogyasztókat terhelő árak tekintetében; iv. a fosszilis tüzelőanyagok támogatásának várt alakulása. A kutatási, innovációs és versenyképességi dimenzió keretében meghatározott célkitűzéseknek hasonlóképpen alá kell támasztaniuk az energiaunió többi dimenziója terén tervbe vett erőfeszítéseket. |
| --- | --- |

(13)

A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervben Olaszországnak az integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetében kiemelt, a tervezett szakpolitikák és intézkedések közötti pozitív összefüggésekre kell építenie, és tovább kell vizsgálnia a nagyobb kihívást jelentő szakpolitikai összefüggéseket, nevezetesen a dekarbonizációs, az energiabiztonsági és a belső energiapiaci dimenziók között. Részletesebben kell kifejteni az alábbiakat: i. a széntüzelésű erőművek fokozatos megszüntetésének következményei és a gáz várható szerepének alakulása az energiaszerkezetben; ii. hogyan biztosítható a megújuló energiaforrások nagy aránya; iii. az olasz kapacitásdíjazási mechanizmus hatásai az energiafogyasztókat terhelő árak tekintetében; iv. a fosszilis tüzelőanyagok támogatásának várt alakulása. A kutatási, innovációs és versenyképességi dimenzió keretében meghatározott célkitűzéseknek hasonlóképpen alá kell támasztaniuk az energiaunió többi dimenziója terén tervbe vett erőfeszítéseket.

| (14) | A végleges integrált nemzeti energia- és klímaterv szempontjából hasznos lenne kiemelni a versenyelőny területeit és a lehetséges kihívásokat globális szinten a karbonszegény technológiák, többek között az energiaigényes és a nagyobb mértékű szén-dioxid-kibocsátást okozó ipari ágazatok dekarbonizációját szolgáló technológiák vonatkozásában. Hasznosak lennének az ennek alapján a jövőre nézve megállapított mérhető célkitűzések, valamint az ezek elérését szolgáló szakpolitikák és intézkedések, megfelelően összekapcsolva azokat a vállalkozás- és iparpolitikával. A végleges integrált nemzeti energia- és klímaterv szempontjából hasznos lehetne továbbá a körforgásos gazdasághoz kapcsolódó intézkedésekből eredő üvegházhatásúgáz-kibocsátási megtakarítások részletesebb ismertetése. |
| --- | --- |

(14)

A végleges integrált nemzeti energia- és klímaterv szempontjából hasznos lenne kiemelni a versenyelőny területeit és a lehetséges kihívásokat globális szinten a karbonszegény technológiák, többek között az energiaigényes és a nagyobb mértékű szén-dioxid-kibocsátást okozó ipari ágazatok dekarbonizációját szolgáló technológiák vonatkozásában. Hasznosak lennének az ennek alapján a jövőre nézve megállapított mérhető célkitűzések, valamint az ezek elérését szolgáló szakpolitikák és intézkedések, megfelelően összekapcsolva azokat a vállalkozás- és iparpolitikával. A végleges integrált nemzeti energia- és klímaterv szempontjából hasznos lehetne továbbá a körforgásos gazdasághoz kapcsolódó intézkedésekből eredő üvegházhatásúgáz-kibocsátási megtakarítások részletesebb ismertetése.

| (15) | A Bizottság Olaszországnak szóló ajánlásait Olaszország integrált nemzeti energia- és klímatervének ezen ajánlással egy időben közzétett értékelése támasztja alá (7), |
| --- | --- |

(15)

A Bizottság Olaszországnak szóló ajánlásait Olaszország integrált nemzeti energia- és klímatervének ezen ajánlással egy időben közzétett értékelése támasztja alá (7),

AJÁNLJA, HOGY OLASZORSZÁG TEGYEN INTÉZKEDÉSEKET A KÖVETKEZŐK ÉRDEKÉBEN:

| 1. | Az (EU) 2018/2001 európai parlamenti és tanácsi irányelv (8) szerint várt kötelezettségeknek megfelelő részletes és számszerűsített szakpolitikákkal és intézkedésekkel támogatni kell azt az örvendetes célt, hogy Olaszországban a megújuló energia részesedése 2030-ra elérje a 30 %-ot a megújuló energiára vonatkozó 2030-as uniós célkitűzéshez való hozzájárulásként, hogy lehetővé váljon az említett hozzájárulás időben és költséghatékony módon történő teljesítése. A fűtési és hűtési ágazatban nagyobb szabású célokat kell kitűzni a megújuló energiaforrásokra vonatkozóan az (EU) 2018/2001 irányelv 23. cikkében foglalt indikatív cél elérése érdekében. Intézkedéseket kell előterjeszteni az (EU) 2018/2001 irányelv 25. cikkében szereplő közlekedési cél elérése érdekében. Csökkenteni kell az összetettséget és a szabályozási bizonytalanságot, és az (EU) 2018/2001 irányelv 21. és 22. cikkével összhangban részletesebb információkat kell adni a termelő-fogyasztókat és a megújulóenergia-közösségeket támogató keretekről. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Az energiahatékonyság tekintetében biztosítani kell, hogy az integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetében szereplő legfontosabb szakpolitikai eszközök a 2021–2030 közötti időszakban is megfelelő megtakarításokat eredményezzenek. A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervnek és az azt követő eredményjelentéseknek megfelelően tükrözniük kell a meglévő támogatási rendszerek tervezett aktualizálásait és fejlesztéseit. Nagymértékben fokozni kell ezeket, hogy lehetővé váljon a jelzett energiamegtakarítási célok elérése. A jelentős kiaknázatlan lehetőségekre való tekintettel folytatni kell az energiahatékonysági intézkedések megerősítését az (új és meglévő állami és magántulajdonú) épületek és a közlekedés terén. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Meg kell határozni a diverzifikációra és az energiafüggőség csökkentésére irányuló energiabiztonsági célkitűzéseket támogató intézkedéseket, beleértve a rugalmassági intézkedéseket. A villamosenergia-ágazatban az erőforrások megfelelőségének értékelésekor figyelembe kell venni a regionális összefüggéseket, valamint a rendszerösszekötők és a szomszédos országok termelési kapacitásainak tényleges lehetőségeit. Egyértelművé kell tenni, hogy a gázágazatban várt fejlesztés mennyire egyeztethető össze a megfogalmazott dekarbonizációs célokkal és a széntüzelésű erőművek tervezett fokozatos bezárásával. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Egyértelmű célkitűzéseket, mérföldköveket és határidőket kell kitűzni a tervezett reformok megvalósítására az energiapiacokon, különösen a földgáz nagykereskedelmi piacain, valamint a villamos energia és a földgáz kiskereskedelmi piacainak működése terén. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Egyértelművé kell tenni a 2021–2030 között elérendő, az energiaunióhoz konkrétan kapcsolódó nemzeti célkitűzéseket és finanszírozási célokat a kutatás, az innováció és a versenyképesség terén oly módon, hogy azok könnyen mérhetők és alkalmasak legyenek az integrált nemzeti energia- és klímaterv egyéb dimenziói terén kitűzött célok támogatására. E célkitűzéseket konkrét és megfelelő szakpolitikákkal és intézkedésekkel kell alátámasztani, köztük olyanokkal, amelyeket a stratégiai energiatechnológiai tervhez hasonlóan más tagállamokkal együttműködve kell kidolgozni. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Konzultációkat kell folytatni a szomszédos országokkal, valamint a közép- és délkelet-európai földgáz-összeköttetésekkel (CESEC) foglalkozó magas szintű munkacsoportonn belül az integrált nemzeti energia- és klímaterv véglegesítésére tekintettel. Tovább kell vizsgálni az összehangolt energia- és éghajlat-politika határokon átnyúló lehetőségeit és makroregionális szempontjait, különösen az Adriai-tenger térségében, hogy csökkenjen a régió szénlábnyoma, és végre lehessen hajtani az ökoszisztéma-alapú megközelítést, illetve jobban ki lehessen aknázni a szorosabb földközi-tengeri együttműködésben rejlő lehetőségeket. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Fel kell sorolni az energetikai támogatások, különösen a fosszilis tüzelőanyagok támogatásának fokozatos kivezetésére irányuló meglévő és tervezett intézkedéseket. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Ki kell egészíteni a kölcsönhatások elemzését a levegőminőséggel és a légköri kibocsátásokkal kapcsolatos szakpolitikákkal, mennyiségi szempontból is. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Jobban be kell építeni a tervbe az igazságos és méltányos átmenettel kapcsolatos szempontokat, részletesebben kell ismertetni a tervezett célkitűzések, szakpolitikák és intézkedések társadalmi, foglalkoztatási, készségekre gyakorolt és jövedelemelosztási hatásait, többek között a sok szén-dioxidot kibocsátó, illetve ipari régiókban. Konkrét mérhető célokkal, valamint az ismertetett szakpolitikák végrehajtásának pénzügyi forrásaival kapcsolatos részletekkel kell kiegészíteni az energiaszegénység problémáinak kezelésére vonatkozó koncepciót az (EU) 2018/1999 rendelet előírásainak megfelelően. |
| --- | --- |

9.

Kelt Brüsszelben, 2019. június 18-án.

a Bizottság részéről

Miguel ARIAS CAÑETE

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 328., 2018.12.21., 1. o.

1

(2)  SWD(2019) 264.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2012/27/EU irányelve (2012. október 25.) az energiahatékonyságról, a 2009/125/EK és a 2010/30/EU irányelv módosításáról, valamint a 2004/8/EK és a 2006/32/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 315., 2012.11.14., 1. o.).

3

(4)  SWD(2019) 1011 final.

4

(5)  COM(2019) 512 final, 2019. június 5.

5

(6)  SWD(2019) 264.

6

(7)  SWD(2019) 264.

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/2001 irányelve (2018. december 11.) a megújuló energiaforrásokból előállított energia használatának előmozdításáról (HL L 328., 2018.12.21., 82. o.).

8

---

| 3.9.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 297/48 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 297/48

---

A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA

(2019. június 18.)

Ciprus 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről

(2019/C 297/13)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az energiaunió és az éghajlat-politika irányításáról, valamint a 663/2009/EK és a 715/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 94/22/EK, a 98/70/EK, a 2009/31/EK, a 2009/73/EK, a 2010/31/EU, a 2012/27/EU és a 2013/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv, a 2009/119/EK és az (EU) 2015/652 tanácsi irányelv módosításáról, továbbá az 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. december 11-i (EU) 2018/1999 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében minden tagállamnak be kell nyújtania a Bizottsághoz a 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét az említett rendelet 3. cikke (1) bekezdésének és I. mellékletének megfelelően. Az integrált nemzeti energia- és klímatervek első tervezeteit 2018. december 31-ig kellett benyújtani. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében minden tagállamnak be kell nyújtania a Bizottsághoz a 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét az említett rendelet 3. cikke (1) bekezdésének és I. mellékletének megfelelően. Az integrált nemzeti energia- és klímatervek első tervezeteit 2018. december 31-ig kellett benyújtani.

| (2) | Ciprus 2019. január 29-én nyújtotta be integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét. E terv tervezetének benyújtása képezi az alapját és első lépését a Bizottság és a tagállamok közötti ún. iteratív folyamatnak, amely az integrált nemzeti energia- és klímatervek véglegesítésének és későbbi végrehajtásának előkészítését szolgálja. |
| --- | --- |

(2)

Ciprus 2019. január 29-én nyújtotta be integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét. E terv tervezetének benyújtása képezi az alapját és első lépését a Bizottság és a tagállamok közötti ún. iteratív folyamatnak, amely az integrált nemzeti energia- és klímatervek véglegesítésének és későbbi végrehajtásának előkészítését szolgálja.

| (3) | Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében a Bizottságnak értékelnie kell az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetét. A Bizottság átfogó értékelést készített Ciprus nemzeti energia- és klímaterv tervezetéről, az (EU) 2018/1999 rendelet valamennyi releváns szempontjának figyelembevételével. A Bizottság az értékelést (2) ezen ajánlással egy időben közzéteszi. Az alábbi ajánlások az értékelés eredményein alapulnak. |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében a Bizottságnak értékelnie kell az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetét. A Bizottság átfogó értékelést készített Ciprus nemzeti energia- és klímaterv tervezetéről, az (EU) 2018/1999 rendelet valamennyi releváns szempontjának figyelembevételével. A Bizottság az értékelést (2) ezen ajánlással egy időben közzéteszi. Az alábbi ajánlások az értékelés eredményein alapulnak.

| (4) | A Bizottság ajánlásai különösen a következőkre irányulhatnak: i. a célkitűzések, célok és hozzájárulások által megcélzott szint az energiaunió célkitűzéseinek és különösen a megújuló energia és az energiahatékonyság tekintetében 2030-ra meghatározott uniós célok együttes elérésének szempontjából, valamint a tagállam által a villamosenergia-rendszerösszeköttetés 2030-ra megcélzott szintje; ii. a tagállami és uniós szintű célkitűzésekkel kapcsolatos szakpolitikák és intézkedések, valamint olyan egyéb szakpolitikák és intézkedések, amelyeknek határokon átnyúló jelentősége lehet; iii. bármely további olyan szakpolitikák és intézkedések, amelyeket az integrált nemzeti energia- és klímatervek esetleg előírnak; iv. az integrált nemzeti energia- és klímatervben foglalt meglévő és tervezett szakpolitikáknak és intézkedéseknek az energiaunió egy dimenzióján belüli, valamint a különböző dimenziói közötti kölcsönhatása és ezek összeegyeztethetősége. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság ajánlásai különösen a következőkre irányulhatnak: i. a célkitűzések, célok és hozzájárulások által megcélzott szint az energiaunió célkitűzéseinek és különösen a megújuló energia és az energiahatékonyság tekintetében 2030-ra meghatározott uniós célok együttes elérésének szempontjából, valamint a tagállam által a villamosenergia-rendszerösszeköttetés 2030-ra megcélzott szintje; ii. a tagállami és uniós szintű célkitűzésekkel kapcsolatos szakpolitikák és intézkedések, valamint olyan egyéb szakpolitikák és intézkedések, amelyeknek határokon átnyúló jelentősége lehet; iii. bármely további olyan szakpolitikák és intézkedések, amelyeket az integrált nemzeti energia- és klímatervek esetleg előírnak; iv. az integrált nemzeti energia- és klímatervben foglalt meglévő és tervezett szakpolitikáknak és intézkedéseknek az energiaunió egy dimenzióján belüli, valamint a különböző dimenziói közötti kölcsönhatása és ezek összeegyeztethetősége.

| (5) | Ajánlásai kidolgozása során a Bizottság két szempontot vett figyelembe: egyfelől azt, hogy az összes tagállam számszerűsített tervezett hozzájárulásait összesítve kell látnia ahhoz, hogy értékelni tudja az uniós szintű ambíciókat; másfelől pedig azt, hogy az érintett tagállamoknak megfelelő idő álljon a rendelkezésére ahhoz, hogy kellően figyelembe tudják venni a Bizottság ajánlásait saját nemzeti tervük véglegesítése előtt. |
| --- | --- |

(5)

Ajánlásai kidolgozása során a Bizottság két szempontot vett figyelembe: egyfelől azt, hogy az összes tagállam számszerűsített tervezett hozzájárulásait összesítve kell látnia ahhoz, hogy értékelni tudja az uniós szintű ambíciókat; másfelől pedig azt, hogy az érintett tagállamoknak megfelelő idő álljon a rendelkezésére ahhoz, hogy kellően figyelembe tudják venni a Bizottság ajánlásait saját nemzeti tervük véglegesítése előtt.

| (6) | A tagállamok megújuló energiával kapcsolatos céljaira vonatkozó bizottsági ajánlások az (EU) 2018/1999 rendelet II. mellékletében meghatározott, objektív kritériumokon alapuló képletre támaszkodnak. |
| --- | --- |

(6)

A tagállamok megújuló energiával kapcsolatos céljaira vonatkozó bizottsági ajánlások az (EU) 2018/1999 rendelet II. mellékletében meghatározott, objektív kritériumokon alapuló képletre támaszkodnak.

| (7) | Az energiahatékonyság tekintetében a Bizottság ajánlásai az integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetében feltüntetett nemzeti szintű célok értékelésén alapulnak, összehasonlítva azokat az uniós célkitűzések eléréséhez szükséges közös erőfeszítések szintjével, adott esetben figyelembe véve egyes egyedi nemzeti körülményekre vonatkozó információkat. Az energiahatékonyság területén kitűzött végleges nemzeti hozzájárulásoknak tükrözniük kell az energiamegtakarítások költséghatékony lehetőségeit, és e hozzájárulásokat szilárd, hosszú távú épületfelújítási stratégiának, valamint a 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) 7. cikkéből eredő energiamegtakarítási kötelezettség végrehajtását célzó intézkedéseknek kell alátámasztaniuk. A tagállamoknak emellett igazolniuk kell, hogy kellő mértékben figyelembe vették az „első az energiahatékonyság” elvet, ismertetve, hogy az energiahatékonyság miként járul hozzá a versenyképes karbonszegény gazdaság nemzeti céljainak költséghatékony megvalósításához, az energiaellátás biztonságához és az energiaszegénység kezeléséhez. |
| --- | --- |

(7)

Az energiahatékonyság tekintetében a Bizottság ajánlásai az integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetében feltüntetett nemzeti szintű célok értékelésén alapulnak, összehasonlítva azokat az uniós célkitűzések eléréséhez szükséges közös erőfeszítések szintjével, adott esetben figyelembe véve egyes egyedi nemzeti körülményekre vonatkozó információkat. Az energiahatékonyság területén kitűzött végleges nemzeti hozzájárulásoknak tükrözniük kell az energiamegtakarítások költséghatékony lehetőségeit, és e hozzájárulásokat szilárd, hosszú távú épületfelújítási stratégiának, valamint a 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) 7. cikkéből eredő energiamegtakarítási kötelezettség végrehajtását célzó intézkedéseknek kell alátámasztaniuk. A tagállamoknak emellett igazolniuk kell, hogy kellő mértékben figyelembe vették az „első az energiahatékonyság” elvet, ismertetve, hogy az energiahatékonyság miként járul hozzá a versenyképes karbonszegény gazdaság nemzeti céljainak költséghatékony megvalósításához, az energiaellátás biztonságához és az energiaszegénység kezeléséhez.

| (8) | Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja a tagállamok számára, hogy adjanak általános áttekintést az integrált nemzeti energia- és klímatervben meghatározott célkitűzések, célok és hozzájárulások eléréséhez szükséges beruházásokról, valamint e beruházások forrásainak általános értékeléséről. A nemzeti energia- és klímaterveknek a befektetői biztonság garantálása érdekében biztosítaniuk kell a nemzeti szakpolitikák és intézkedések átláthatóságát és kiszámíthatóságát. |
| --- | --- |

(8)

Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja a tagállamok számára, hogy adjanak általános áttekintést az integrált nemzeti energia- és klímatervben meghatározott célkitűzések, célok és hozzájárulások eléréséhez szükséges beruházásokról, valamint e beruházások forrásainak általános értékeléséről. A nemzeti energia- és klímaterveknek a befektetői biztonság garantálása érdekében biztosítaniuk kell a nemzeti szakpolitikák és intézkedések átláthatóságát és kiszámíthatóságát.

| (9) | Ezzel párhuzamosan a 2018–2019-as európai szemeszter ciklusának keretében a Bizottság nagy hangsúlyt fektetett a tagállamok energiához és éghajlat-politikához kapcsolódó beruházási szükségleteire. Ez tükröződik a Ciprusra vonatkozó 2019. évi országjelentésben (4), valamint a Ciprusnak szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó bizottsági ajánlásban (5) is, melyek az európai szemeszter folyamatának részét képezik. A Bizottság az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetének értékelése során figyelembe vette az európai szemeszter legfrissebb megállapításait és ajánlásait. A Bizottság ajánlásai kiegészítik az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat. A tagállamok is kötelesek biztosítani azt, hogy az integrált nemzeti energia- és klímaterveik figyelembe vegyék az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat. |
| --- | --- |

(9)

Ezzel párhuzamosan a 2018–2019-as európai szemeszter ciklusának keretében a Bizottság nagy hangsúlyt fektetett a tagállamok energiához és éghajlat-politikához kapcsolódó beruházási szükségleteire. Ez tükröződik a Ciprusra vonatkozó 2019. évi országjelentésben (4), valamint a Ciprusnak szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó bizottsági ajánlásban (5) is, melyek az európai szemeszter folyamatának részét képezik. A Bizottság az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetének értékelése során figyelembe vette az európai szemeszter legfrissebb megállapításait és ajánlásait. A Bizottság ajánlásai kiegészítik az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat. A tagállamok is kötelesek biztosítani azt, hogy az integrált nemzeti energia- és klímaterveik figyelembe vegyék az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat.

| (10) | Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja továbbá azt is, hogy minden tagállamnak kellően figyelembe kell vennie a 2019. december 31-ig benyújtandó integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetéhez fűzött bizottsági ajánlásokat, és amennyiben az érintett tagállam nem fogad meg egy ajánlást vagy nem fogadja meg annak jelentős részét, döntését meg kell indokolnia és az indokolást közzé kell tennie. |
| --- | --- |

(10)

Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja továbbá azt is, hogy minden tagállamnak kellően figyelembe kell vennie a 2019. december 31-ig benyújtandó integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetéhez fűzött bizottsági ajánlásokat, és amennyiben az érintett tagállam nem fogad meg egy ajánlást vagy nem fogadja meg annak jelentős részét, döntését meg kell indokolnia és az indokolást közzé kell tennie.

| (11) | A tagállamok értelemszerűen ugyanazokat az adatokat, illetve a későbbi években ugyanazokat az aktualizált adatokat szerepeltetik integrált nemzeti energia- és klímaterveikben, mint az Eurostathoz vagy az Európai Környezetvédelmi Ügynökséghez benyújtott jelentéseikben. Az azonos forrás és – adott esetben – az európai statisztikák felhasználása szintén elengedhetetlen a modellezéshez és az előrejelzésekhez szükséges alapforgatókönyv számításaihoz. Az európai statisztikák felhasználása lehetővé teszi az integrált nemzeti energia- és klímatervekben alkalmazott adatok és előrejelzések jobb összehasonlíthatóságát. |
| --- | --- |

(11)

A tagállamok értelemszerűen ugyanazokat az adatokat, illetve a későbbi években ugyanazokat az aktualizált adatokat szerepeltetik integrált nemzeti energia- és klímaterveikben, mint az Eurostathoz vagy az Európai Környezetvédelmi Ügynökséghez benyújtott jelentéseikben. Az azonos forrás és – adott esetben – az európai statisztikák felhasználása szintén elengedhetetlen a modellezéshez és az előrejelzésekhez szükséges alapforgatókönyv számításaihoz. Az európai statisztikák felhasználása lehetővé teszi az integrált nemzeti energia- és klímatervekben alkalmazott adatok és előrejelzések jobb összehasonlíthatóságát.

| (12) | A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervnek tartalmaznia kell az (EU) 2018/1999 rendelet I. mellékletének valamennyi elemét. Ennek keretében a lehetőségekhez mérten értékelni kell a tervezett szakpolitikák és intézkedések makrogazdasági, egészségügyi, környezeti, foglalkoztatási, valamint az oktatás, a készségek terén és a társadalom egészére kifejtett hatásait. A nyilvánosságot és az egyéb érdekelt feleket be kell vonni a végleges integrált nemzeti energia- és klímatervek előkészítésébe. Mindezeket, továbbá az egyéb elemeket az ezen ajánlással együtt közzétett szolgálati munkadokumentum (6) ismerteti részletesen. |
| --- | --- |

(12)

A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervnek tartalmaznia kell az (EU) 2018/1999 rendelet I. mellékletének valamennyi elemét. Ennek keretében a lehetőségekhez mérten értékelni kell a tervezett szakpolitikák és intézkedések makrogazdasági, egészségügyi, környezeti, foglalkoztatási, valamint az oktatás, a készségek terén és a társadalom egészére kifejtett hatásait. A nyilvánosságot és az egyéb érdekelt feleket be kell vonni a végleges integrált nemzeti energia- és klímatervek előkészítésébe. Mindezeket, továbbá az egyéb elemeket az ezen ajánlással együtt közzétett szolgálati munkadokumentum (6) ismerteti részletesen.

| (13) | Bár a terv tervezetében leírt szakpolitikák és intézkedések nagyrészt koherensnek tűnnek a dimenziók között, Ciprusnak részletesebben ki kell dolgoznia a szakpolitikák és az intézkedések közötti kapcsolódási pontok értékelését a végső tervben. Ciprusnak továbbá több információt kell adnia a dekarbonizáció, az energiabiztonság és a belső piaci dimenziók, valamint az „első az energiahatékonyság” elv közötti szinergiákról. Az elemzés tartalmazhatna mennyiségi becsléseket, továbbá ki kellene terjednie a szakpolitikák és az intézkedések közötti lehetséges negatív kölcsönhatásokra is, és be kellene mutatnia, hogy Ciprus hogyan kívánja ezeket kezelni. A szakpolitikai kölcsönhatások és a több területet érintő hatások értékelése szintén hasznos lehet a Ciprus energiarendszerére és azon túl is széles körű hatást gyakorló egyes szakpolitikák és intézkedések, illetve szakpolitikák és intézkedések csoportjai szempontjából. Ez magában foglalja a versengő villamosenergia-piac teljeskörű megvalósításához, a földgáz bevezetéséhez vagy Ciprus elszigetelt villamosenergia-rendszerének összekapcsolásához kapcsolódó szakpolitikákat. A kutatási, innovációs és versenyképességi dimenzió keretében meghatározott célkitűzéseknek alá kell támasztaniuk az energiaunió többi dimenziója terén tervbe vett erőfeszítéseket. |
| --- | --- |

(13)

Bár a terv tervezetében leírt szakpolitikák és intézkedések nagyrészt koherensnek tűnnek a dimenziók között, Ciprusnak részletesebben ki kell dolgoznia a szakpolitikák és az intézkedések közötti kapcsolódási pontok értékelését a végső tervben. Ciprusnak továbbá több információt kell adnia a dekarbonizáció, az energiabiztonság és a belső piaci dimenziók, valamint az „első az energiahatékonyság” elv közötti szinergiákról. Az elemzés tartalmazhatna mennyiségi becsléseket, továbbá ki kellene terjednie a szakpolitikák és az intézkedések közötti lehetséges negatív kölcsönhatásokra is, és be kellene mutatnia, hogy Ciprus hogyan kívánja ezeket kezelni. A szakpolitikai kölcsönhatások és a több területet érintő hatások értékelése szintén hasznos lehet a Ciprus energiarendszerére és azon túl is széles körű hatást gyakorló egyes szakpolitikák és intézkedések, illetve szakpolitikák és intézkedések csoportjai szempontjából. Ez magában foglalja a versengő villamosenergia-piac teljeskörű megvalósításához, a földgáz bevezetéséhez vagy Ciprus elszigetelt villamosenergia-rendszerének összekapcsolásához kapcsolódó szakpolitikákat. A kutatási, innovációs és versenyképességi dimenzió keretében meghatározott célkitűzéseknek alá kell támasztaniuk az energiaunió többi dimenziója terén tervbe vett erőfeszítéseket.

| (14) | A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervet átfogóbb intézkedésekkel lehetne kiegészíteni, amelyek révén szorosabb kölcsönhatás alakítható ki a körforgásos gazdasággal. |
| --- | --- |

(14)

A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervet átfogóbb intézkedésekkel lehetne kiegészíteni, amelyek révén szorosabb kölcsönhatás alakítható ki a körforgásos gazdasággal.

| (15) | A Bizottság Ciprusnak szóló ajánlásait Ciprus integrált nemzeti energia- és klímaterve tervezetének ezen ajánlással egy időben közzétett értékelése támasztja alá (7), |
| --- | --- |

(15)

A Bizottság Ciprusnak szóló ajánlásait Ciprus integrált nemzeti energia- és klímaterve tervezetének ezen ajánlással egy időben közzétett értékelése támasztja alá (7),

AJÁNLJA, HOGY CIPRUS TEGYEN INTÉZKEDÉSEKET A KÖVETKEZŐK ÉRDEKÉBEN:

| 1. | Egyértelműsíteni kell, hogy miként kívánja elérni a 2030-ra vonatkozó, az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszeren kívüli ágazatokra vonatkozó üvegházhatásúgáz-kibocsátás 2005-höz képest 24 %-kal való csökkentésére irányuló célját a 2021–30 közötti időszak során további költséghatékony szakpolitikák bevezetésének megfontolásával, valamint a rugalmassági lehetőségek tervezett kihasználását az erőfeszítés-megosztási ágazatok, a LULUCF-ágazatok, valamint a kibocsátáskereskedelmi rendszerbe tartozó ágazatok között. Különös figyelmet kellene fordítani a közlekedésre. |
| --- | --- |

1.

| 2. | A megújuló energia tekintetében 2030-ra kitűzött uniós célhoz való ciprusi hozzájárulásként legalább 23 %-ra kell növelni a megújuló energia részarányának 2030-ra meghatározott célértékét az (EU) 2018/1999 rendelet II. mellékletében szereplő képletnek megfelelően, valamint a lényeges körülmények és a nemzeti megszorítások kellő mérlegelését követően. A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervnek tartalmaznia kell egy ütemterv-előirányzatot, amely eléri az (EU) 2018/1999 rendelet 4. cikke a) pontjának (2) alpontjában felsorolt valamennyi referenciaértéket az adott részaránnyal összhangban, figyelembe véve azt, hogy ezen cél közös teljesítéséhez fokozni kell az erőfeszítéseket. Részletesen és számszerűsítve ismertetni kell az (EU) 2018/2001 európai parlamenti és tanácsi irányelv (8) szerinti kötelezettségekkel összhangban azokat a szakpolitikákat és intézkedéseket, melyek lehetővé teszik e hozzájárulás kellő időben történő és költséghatékony teljesítését. A fűtési és hűtési ágazatban, valamint a közlekedési ágazatban növelni kell a célkitűzés szintjét az (EU) 2018/2001 irányelv 23. cikkében foglalt irányadó cél, valamint az (EU) 2018/2001 irányelv 25. cikkében meghatározott közlekedési cél elérése érdekében. További részleteket és mérőszámokat kell megadni az (EU) 2018/2001 irányelv 21. és 22. cikkével összhangban a saját megújulóenergia-fogyasztást és a megújulóenergia-közösségeket támogató keretekre vonatkozóan. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Jelentősen növelni kell mind a végső-, mind a primerenergia-fogyasztás csökkentése terén 2030-ig kitűzött célokat, figyelembe véve azt, hogy fokozni kell az erőfeszítéseket az Unió 2030-as energiahatékonysági célkitűzésének elérése érdekében. Előrejelzéseket és forgatókönyveket kell készíteni, amelyek lehetővé teszik az új tervezett szakpolitikák, intézkedések és programok várható hatásainak értékelését az egyes szektorok primer- és végsőenergia-fogyasztására nézve legalább 2040-ig, beleértve a 2030-as évet is, és beleértve egy 2021-től kezdődő ütemterv-előirányzatot. Fokozni kell az energiahatékonyságra való összpontosítást a közlekedési ágazatban e konkrét ágazathoz kapcsolódó intézkedések hatókörének kiterjesztésével, figyelembe véve, hogy ez 2030-ban az országban felhasznált energia felét képviseli majd. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Előretekintő célkitűzéseket és célokat kell meghatározni a piac integrációjával kapcsolatban, különösen a gázágazatra vonatkozó intézkedéseket kell kidolgozni, tekintettel a földgázellátásnak a területén történő közeljövőbeli megvalósítására irányuló tervekre. Világosanés a belső piaci dimenzióban leírt célokkal és célkitűzésekkel összhangban be kell mutatni a villamosenergia-piacok szervezésének jelenlegi helyzetét. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Részletesebben ki kell dolgozni a mostantól 2030-ig elérendő, az energiaunióhoz konkrétan kapcsolódó nemzeti célkitűzéseket és finanszírozási célokat a kutatás, az innováció és a versenyképesség terén oly módon, hogy azok könnyen mérhetők legyenek és alkalmasak legyenek az integrált nemzeti energia- és klímaterv más dimenzióiban kitűzött célok elérésének támogatására. E célkitűzéseket konkrét és megfelelő szakpolitikákkal és intézkedésekkel kell alátámasztani, köztük olyanokkal, amelyeket az európai stratégiai energiatechnológiai tervhez hasonlóan más tagállamokkal együttműködve kell kidolgozni. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Fokozni kell a szomszédos Görögországgal és más tagállamokkal meglévő regionális együttműködési megállapodásokat, többek között a belső piacot, az energiabiztonságot, valamint a kutatás, az innováció és a versenyképesség dimenzióját érintően. Lehetőleg a „Tiszta energia az EU szigeteinek” kezdeményezés keretében fokozni kell az energetikai átállás tekintetében hasonló földrajzi, éghajlati és infrastrukturális kihívásokkal küzdő és hasonló lehetőségekkel rendelkező tagállamokkal és szigeti régiókkal folyatott együttműködést. |
| --- | --- |

6.

| 7. | A tervnek tartalmaznia kell egy átfogó szakaszt, amely dimenziók és aldimenziók szerinti felosztásban meghatározza az összes beruházási igényt, valamint tartalmazza a becsléshez használt módszertan és a finanszírozásukra szolgáló valószínű nemzeti, regionális és uniós források egyértelmű leírását. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Fel kell sorolni valamennyi energetikai támogatást, ideértve különösen a fosszilis tüzelőanyagokra vonatkozó támogatásokat, valamint az azok fokozatos kivezetésére irányuló megtett intézkedéseket és vonatkozó terveket. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Ki kell egészíteni a levegőminőséggel és a légköri kibocsátásokkal kapcsolatos szakpolitikák közötti kölcsönhatások elemzését, ennek keretében ismertetni és számszerűsíteni kell a különböző forgatókönyvek tekintetében a levegőszennyezést érintő hatásokat, ezt alátámasztó információkat kell benyújtani, valamint meg kell vizsgálni a szinergiákat és az ellentétes irányú hatásokat. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Jobban be kell építeni a tervbe az igazságos és méltányos átmenettel kapcsolatos szempontokat, részletesebben ismertetve a tervezett célkitűzések, szakpolitikák és intézkedések társadalmi, foglalkoztatási és készségekre gyakorolt hatásait. Jobban ki kell dolgozni az energiaszegénységgel kapcsolatos problémák megoldására irányuló koncepciót, többek között arra vonatkozó további megfontolások bevonásával, hogy a tervezett dimenziókon átnyúló szakpolitikák és intézkedések várhatóan hogyan befolyásolják az energiaszegénység szintjét az (EU) 2018/1999 rendelet előírásainak megfelelően. |
| --- | --- |

10.

Kelt Brüsszelben, 2019. június 18-án.

a Bizottság részéről

Miguel ARIAS CAÑETE

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 328., 2018.12.21., 1. o.

1

(2)  SWD(2019) 223.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2012/27/EU irányelve (2012. október 25.) az energiahatékonyságról, a 2009/125/EK és a 2010/30/EU irányelv módosításáról, valamint a 2004/8/EK és a 2006/32/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 315., 2012.11.14., 1. o.).

3

(4)  SWD(2019) 1012 final.

4

(5)  COM(2019) 513 final, 2019. június 5.

5

(6)  SWD(2019) 223.

6

(7)  SWD(2019) 223.

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/2001 irányelve (2018. december 11.) a megújuló energiaforrásokból előállított energia használatának előmozdításáról (HL L 328., 2018.12.21., 82. o.).

8

---

| 3.9.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 297/52 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 297/52

---

A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA

(2019. június 18.)

Lettország 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről

(2019/C 297/14)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az energiaunió és az éghajlat-politika irányításáról, valamint a 663/2009/EK és a 715/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 94/22/EK, a 98/70/EK, a 2009/31/EK, a 2009/73/EK, a 2010/31/EU, a 2012/27/EU és a 2013/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv, a 2009/119/EK és az (EU) 2015/652 tanácsi irányelv módosításáról, továbbá az 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. december 11-i (EU) 2018/1999 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében minden tagállamnak be kell nyújtania a Bizottsághoz a 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét az említett rendelet 3. cikke (1) bekezdésének és I. mellékletének megfelelően. Az integrált nemzeti energia- és klímatervek első tervezeteit 2018. december 31-ig kellett benyújtani. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében minden tagállamnak be kell nyújtania a Bizottsághoz a 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét az említett rendelet 3. cikke (1) bekezdésének és I. mellékletének megfelelően. Az integrált nemzeti energia- és klímatervek első tervezeteit 2018. december 31-ig kellett benyújtani.

| (2) | Lettország 2018. december 28-án nyújtotta be integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét. E terv tervezetének benyújtása képezi az alapját és első lépését a Bizottság és a tagállamok közötti ún. iteratív folyamatnak, amely az integrált nemzeti energia- és klímatervek véglegesítésének és későbbi végrehajtásának előkészítését szolgálja. |
| --- | --- |

(2)

Lettország 2018. december 28-án nyújtotta be integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét. E terv tervezetének benyújtása képezi az alapját és első lépését a Bizottság és a tagállamok közötti ún. iteratív folyamatnak, amely az integrált nemzeti energia- és klímatervek véglegesítésének és későbbi végrehajtásának előkészítését szolgálja.

| (3) | Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében a Bizottságnak értékelnie kell az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetét. A Bizottság az (EU) 2018/1999 rendelet vonatkozó elemeinek figyelembevételével átfogó értékelést készített a lett integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetéről. A Bizottság az értékelést (2) ezen ajánlással egy időben közzéteszi. Az alábbi ajánlások az értékelés eredményein alapulnak. |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében a Bizottságnak értékelnie kell az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetét. A Bizottság az (EU) 2018/1999 rendelet vonatkozó elemeinek figyelembevételével átfogó értékelést készített a lett integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetéről. A Bizottság az értékelést (2) ezen ajánlással egy időben közzéteszi. Az alábbi ajánlások az értékelés eredményein alapulnak.

| (4) | A Bizottság ajánlásai különösen a következőkre irányulhatnak: i. a célkitűzések, célok és hozzájárulások által megcélzott szint az energiaunió célkitűzéseinek és különösen a megújuló energia és az energiahatékonyság tekintetében 2030-ra meghatározott uniós célok együttes elérésének szempontjából, valamint a tagállam által a villamosenergia-rendszerösszeköttetés 2030-ra megcélzott szintje; ii. a tagállami és uniós szintű célkitűzésekkel kapcsolatos szakpolitikák és intézkedések, valamint olyan egyéb szakpolitikák és intézkedések, amelyeknek határokon átnyúló jelentősége lehet; iii. bármely további olyan szakpolitikák és intézkedések, amelyeket az integrált nemzeti energia- és klímatervek esetleg előírnak; iv. az integrált nemzeti energia- és klímatervben foglalt meglévő és tervezett szakpolitikáknak és intézkedéseknek az energiaunió egy dimenzióján belüli, valamint a különböző dimenziói közötti kölcsönhatása és ezek összeegyeztethetősége. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság ajánlásai különösen a következőkre irányulhatnak: i. a célkitűzések, célok és hozzájárulások által megcélzott szint az energiaunió célkitűzéseinek és különösen a megújuló energia és az energiahatékonyság tekintetében 2030-ra meghatározott uniós célok együttes elérésének szempontjából, valamint a tagállam által a villamosenergia-rendszerösszeköttetés 2030-ra megcélzott szintje; ii. a tagállami és uniós szintű célkitűzésekkel kapcsolatos szakpolitikák és intézkedések, valamint olyan egyéb szakpolitikák és intézkedések, amelyeknek határokon átnyúló jelentősége lehet; iii. bármely további olyan szakpolitikák és intézkedések, amelyeket az integrált nemzeti energia- és klímatervek esetleg előírnak; iv. az integrált nemzeti energia- és klímatervben foglalt meglévő és tervezett szakpolitikáknak és intézkedéseknek az energiaunió egy dimenzióján belüli, valamint a különböző dimenziói közötti kölcsönhatása és ezek összeegyeztethetősége.

| (5) | Ajánlásainak kidolgozása során a Bizottság tekintettel volt egyrészt arra, hogy összesítenie kellett valamennyi tagállam tervezett hozzájárulásainak számszerűsített mértékét annak érdekében, hogy fel tudja mérni az uniós szintű vállalás szintjét, másrészt pedig arra, hogy az érintett tagállamnak megfelelő időt kell hagyni ahhoz, hogy integrált nemzeti energia- és klímatervének véglegesítését megelőzően kellőképpen figyelembe tudja venni a Bizottság ajánlásait. |
| --- | --- |

(5)

Ajánlásainak kidolgozása során a Bizottság tekintettel volt egyrészt arra, hogy összesítenie kellett valamennyi tagállam tervezett hozzájárulásainak számszerűsített mértékét annak érdekében, hogy fel tudja mérni az uniós szintű vállalás szintjét, másrészt pedig arra, hogy az érintett tagállamnak megfelelő időt kell hagyni ahhoz, hogy integrált nemzeti energia- és klímatervének véglegesítését megelőzően kellőképpen figyelembe tudja venni a Bizottság ajánlásait.

| (6) | A tagállamok megújuló energiával kapcsolatos céljaira vonatkozó bizottsági ajánlások az (EU) 2018/1999 rendelet II. mellékletében meghatározott, objektív kritériumokon alapuló képletre támaszkodnak. |
| --- | --- |

(6)

A tagállamok megújuló energiával kapcsolatos céljaira vonatkozó bizottsági ajánlások az (EU) 2018/1999 rendelet II. mellékletében meghatározott, objektív kritériumokon alapuló képletre támaszkodnak.

| (7) | Az energiahatékonyság tekintetében a Bizottság ajánlásai az integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetében feltüntetett nemzeti szintű célok értékelésén alapulnak, összehasonlítva azokat az uniós célkitűzések eléréséhez szükséges közös erőfeszítések szintjével, adott esetben figyelembe véve egyes egyedi nemzeti körülményekre vonatkozó információkat. Az energiahatékonyság területén kitűzött végleges nemzeti hozzájárulásoknak tükrözniük kell az energiamegtakarítások költséghatékony lehetőségeit, és e hozzájárulásokat szilárd, hosszú távú épületfelújítási stratégiának, valamint a 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) 7. cikkéből eredő energiamegtakarítási kötelezettség végrehajtását célzó intézkedéseknek kell alátámasztaniuk. A tagállamoknak emellett igazolniuk kell, hogy kellő mértékben figyelembe vették az „első az energiahatékonyság” elvet, ismertetve, hogy az energiahatékonyság miként járul hozzá a versenyképes karbonszegény gazdaság nemzeti céljainak költséghatékony megvalósításához, az energiaellátás biztonságához és az energiaszegénység kezeléséhez. |
| --- | --- |

(7)

Az energiahatékonyság tekintetében a Bizottság ajánlásai az integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetében feltüntetett nemzeti szintű célok értékelésén alapulnak, összehasonlítva azokat az uniós célkitűzések eléréséhez szükséges közös erőfeszítések szintjével, adott esetben figyelembe véve egyes egyedi nemzeti körülményekre vonatkozó információkat. Az energiahatékonyság területén kitűzött végleges nemzeti hozzájárulásoknak tükrözniük kell az energiamegtakarítások költséghatékony lehetőségeit, és e hozzájárulásokat szilárd, hosszú távú épületfelújítási stratégiának, valamint a 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) 7. cikkéből eredő energiamegtakarítási kötelezettség végrehajtását célzó intézkedéseknek kell alátámasztaniuk. A tagállamoknak emellett igazolniuk kell, hogy kellő mértékben figyelembe vették az „első az energiahatékonyság” elvet, ismertetve, hogy az energiahatékonyság miként járul hozzá a versenyképes karbonszegény gazdaság nemzeti céljainak költséghatékony megvalósításához, az energiaellátás biztonságához és az energiaszegénység kezeléséhez.

| (8) | Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja a tagállamok számára, hogy adjanak általános áttekintést az integrált nemzeti energia- és klímatervben meghatározott célkitűzések, célok és hozzájárulások eléréséhez szükséges beruházásokról, valamint e beruházások forrásainak általános értékeléséről. A nemzeti energia- és klímaterveknek a befektetői biztonság garantálása érdekében biztosítaniuk kell a nemzeti szakpolitikák és intézkedések átláthatóságát és kiszámíthatóságát. |
| --- | --- |

(8)

Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja a tagállamok számára, hogy adjanak általános áttekintést az integrált nemzeti energia- és klímatervben meghatározott célkitűzések, célok és hozzájárulások eléréséhez szükséges beruházásokról, valamint e beruházások forrásainak általános értékeléséről. A nemzeti energia- és klímaterveknek a befektetői biztonság garantálása érdekében biztosítaniuk kell a nemzeti szakpolitikák és intézkedések átláthatóságát és kiszámíthatóságát.

| (9) | Ezzel párhuzamosan a 2018–2019-as európai szemeszter ciklusának keretében a Bizottság nagy hangsúlyt fektetett a tagállamok energiához és éghajlat-politikához kapcsolódó beruházási szükségleteire. Ez tükröződik a Lettországra vonatkozó 2019. évi országjelentésben (4), valamint a Lettországnak szóló tanácsi ajánlásról szóló bizottsági ajánlásban (5) is, amelyek az európai szemeszter folyamatának részét képezik. A Bizottság az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetének értékelése során figyelembe vette az európai szemeszter legfrissebb megállapításait és ajánlásait. A Bizottság ajánlásai kiegészítik az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat. A tagállamok is kötelesek biztosítani azt, hogy az integrált nemzeti energia- és klímaterveik figyelembe vegyék az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat. |
| --- | --- |

(9)

Ezzel párhuzamosan a 2018–2019-as európai szemeszter ciklusának keretében a Bizottság nagy hangsúlyt fektetett a tagállamok energiához és éghajlat-politikához kapcsolódó beruházási szükségleteire. Ez tükröződik a Lettországra vonatkozó 2019. évi országjelentésben (4), valamint a Lettországnak szóló tanácsi ajánlásról szóló bizottsági ajánlásban (5) is, amelyek az európai szemeszter folyamatának részét képezik. A Bizottság az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetének értékelése során figyelembe vette az európai szemeszter legfrissebb megállapításait és ajánlásait. A Bizottság ajánlásai kiegészítik az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat. A tagállamok is kötelesek biztosítani azt, hogy az integrált nemzeti energia- és klímaterveik figyelembe vegyék az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat.

| (10) | Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja továbbá azt is, hogy minden tagállamnak kellően figyelembe kell vennie a 2019. december 31-ig benyújtandó integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetéhez fűzött bizottsági ajánlásokat, és amennyiben az érintett tagállam nem fogad meg egy ajánlást vagy nem fogadja meg annak jelentős részét, döntését meg kell indokolnia és az indokolást közzé kell tennie. |
| --- | --- |

(10)

Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja továbbá azt is, hogy minden tagállamnak kellően figyelembe kell vennie a 2019. december 31-ig benyújtandó integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetéhez fűzött bizottsági ajánlásokat, és amennyiben az érintett tagállam nem fogad meg egy ajánlást vagy nem fogadja meg annak jelentős részét, döntését meg kell indokolnia és az indokolást közzé kell tennie.

| (11) | A tagállamok értelemszerűen ugyanazokat az adatokat, illetve a későbbi években ugyanazokat az aktualizált adatokat szerepeltetik integrált nemzeti energia- és klímaterveikben, mint az Eurostathoz vagy az Európai Környezetvédelmi Ügynökséghez benyújtott jelentéseikben. Az azonos forrás és – adott esetben – az európai statisztikák felhasználása szintén elengedhetetlen a modellezéshez és az előrejelzésekhez szükséges alapforgatókönyv számításaihoz. Az európai statisztikák felhasználása lehetővé teszi az integrált nemzeti energia- és klímatervekben alkalmazott adatok és előrejelzések jobb összehasonlíthatóságát. |
| --- | --- |

(11)

A tagállamok értelemszerűen ugyanazokat az adatokat, illetve a későbbi években ugyanazokat az aktualizált adatokat szerepeltetik integrált nemzeti energia- és klímaterveikben, mint az Eurostathoz vagy az Európai Környezetvédelmi Ügynökséghez benyújtott jelentéseikben. Az azonos forrás és – adott esetben – az európai statisztikák felhasználása szintén elengedhetetlen a modellezéshez és az előrejelzésekhez szükséges alapforgatókönyv számításaihoz. Az európai statisztikák felhasználása lehetővé teszi az integrált nemzeti energia- és klímatervekben alkalmazott adatok és előrejelzések jobb összehasonlíthatóságát.

| (12) | A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervnek tartalmaznia kell az (EU) 2018/1999 rendelet I. mellékletének valamennyi elemét. Ennek keretében a lehetőségekhez mérten értékelni kell a tervezett szakpolitikák és intézkedések makrogazdasági, egészségügyi, környezeti, foglalkoztatási, valamint az oktatás, a készségek terén és a társadalom egészére kifejtett hatásait. A nyilvánosságot és az egyéb érdekelt feleket be kell vonni a végleges integrált nemzeti energia- és klímatervek előkészítésébe. Mindezeket, továbbá az egyéb elemeket az ezen ajánlással együtt közzétett szolgálati munkadokumentum (6) ismerteti részletesen. |
| --- | --- |

(12)

A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervnek tartalmaznia kell az (EU) 2018/1999 rendelet I. mellékletének valamennyi elemét. Ennek keretében a lehetőségekhez mérten értékelni kell a tervezett szakpolitikák és intézkedések makrogazdasági, egészségügyi, környezeti, foglalkoztatási, valamint az oktatás, a készségek terén és a társadalom egészére kifejtett hatásait. A nyilvánosságot és az egyéb érdekelt feleket be kell vonni a végleges integrált nemzeti energia- és klímatervek előkészítésébe. Mindezeket, továbbá az egyéb elemeket az ezen ajánlással együtt közzétett szolgálati munkadokumentum (6) ismerteti részletesen.

| (13) | A végső integrált nemzeti energia- és klímatervben Lettországnak figyelembe kell vennie a szakpolitikák közötti kapcsolódási pontokat, nevezetesen a dekarbonizáció, az energiabiztonság és a belső piaci dimenziók, valamint az „első az energiahatékonyság” elve közötti szinergiákat, kifejtve, hogy az energiahatékonyság miként járul hozzá 1) a versenyképes, karbonszegény gazdasággal kapcsolatos nemzeti célok költséghatékony megvalósításához, 2) az energiaellátás biztonságához és 3) az energiaszegénység kezeléséhez. Kapcsolódási pontként szintén vizsgálni kell a biomassza energetikai célokra való felhasználását, valamint a földhasználathoz, a földhasználat-változtatáshoz és az erdőgazdálkodáshoz kapcsolódóan elszámolt üvegházhatásúgáz-kibocsátásra gyakorolt hatását. A kutatási, innovációs és versenyképességi dimenzió keretében meghatározott célkitűzéseknek hasonlóképpen alá kell támasztaniuk az energiaunió többi dimenziója terén tervbe vett erőfeszítéseket. Az éghajlatváltozás energiaágazatra gyakorolt hatásaival szintén érdemes foglalkozni. |
| --- | --- |

(13)

A végső integrált nemzeti energia- és klímatervben Lettországnak figyelembe kell vennie a szakpolitikák közötti kapcsolódási pontokat, nevezetesen a dekarbonizáció, az energiabiztonság és a belső piaci dimenziók, valamint az „első az energiahatékonyság” elve közötti szinergiákat, kifejtve, hogy az energiahatékonyság miként járul hozzá 1) a versenyképes, karbonszegény gazdasággal kapcsolatos nemzeti célok költséghatékony megvalósításához, 2) az energiaellátás biztonságához és 3) az energiaszegénység kezeléséhez. Kapcsolódási pontként szintén vizsgálni kell a biomassza energetikai célokra való felhasználását, valamint a földhasználathoz, a földhasználat-változtatáshoz és az erdőgazdálkodáshoz kapcsolódóan elszámolt üvegházhatásúgáz-kibocsátásra gyakorolt hatását. A kutatási, innovációs és versenyképességi dimenzió keretében meghatározott célkitűzéseknek hasonlóképpen alá kell támasztaniuk az energiaunió többi dimenziója terén tervbe vett erőfeszítéseket. Az éghajlatváltozás energiaágazatra gyakorolt hatásaival szintén érdemes foglalkozni.

| (14) | A végleges integrált nemzeti energia- és klímaterv minősége javulna azzal, ha ismertetne egy átfogó elemzést arról, hogy a karbonszegény technológiák ágazata milyen pozíciót foglal el világpiaci viszonylatban, kiemelve a versenyképes területeket és a potenciális kihívásokat, a jövőre nézve pedig ismertetve a mérhető célkitűzéseket és az elérésükre irányuló szakpolitikákat és intézkedéseket, megfelelően összekapcsolva azokat a vállalkozás- és iparpolitikával. Hasznos volna továbbá szorosabb kölcsönhatást kialakítani a körforgásos gazdasággal, kiemelve annak potenciálját az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentése terén. |
| --- | --- |

(14)

A végleges integrált nemzeti energia- és klímaterv minősége javulna azzal, ha ismertetne egy átfogó elemzést arról, hogy a karbonszegény technológiák ágazata milyen pozíciót foglal el világpiaci viszonylatban, kiemelve a versenyképes területeket és a potenciális kihívásokat, a jövőre nézve pedig ismertetve a mérhető célkitűzéseket és az elérésükre irányuló szakpolitikákat és intézkedéseket, megfelelően összekapcsolva azokat a vállalkozás- és iparpolitikával. Hasznos volna továbbá szorosabb kölcsönhatást kialakítani a körforgásos gazdasággal, kiemelve annak potenciálját az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentése terén.

| (15) | A Bizottság Lettországnak szóló ajánlásait a lett integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetének ezen ajánlással egy időben közzétett értékelése támasztja alá (7), |
| --- | --- |

(15)

A Bizottság Lettországnak szóló ajánlásait a lett integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetének ezen ajánlással egy időben közzétett értékelése támasztja alá (7),

AJÁNLJA, HOGY LETTORSZÁG TEGYEN INTÉZKEDÉSEKET A KÖVETKEZŐK ÉRDEKÉBEN:

| 1. | Részletesebben ki kell dolgozni a kibocsátáskereskedelmi rendszeren kívüli ágazatokra vonatkozó, 2030-ra kitűzött üvegházhatásúgáz-kibocsátás 2005-höz képest 6 %-kal való csökkentésére irányuló stratégiáját. Idetartozik a leírt politikák végrehajtásához szükséges lépések további meghatározása, valamint a földhasználat, a földhasználat-változtatás és az erdőgazdálkodás szerepének elemzése az (EU) 2018/841 európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) szerinti elszámolási szabályok alapján. |
| --- | --- |

1.

| 2. | A megújuló energia tekintetében 2030-ra kitűzött uniós célhoz való lett hozzájárulásként legalább 50 %-ra növelje a megújuló energia részarányának 2030-ra meghatározott célértékét az (EU) 2018/1999 rendelet II. mellékletében szereplő képletnek megfelelően. A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervnek tartalmaznia kell egy ütemterv-előirányzatot, amely eléri az (EU) 2018/1999 rendelet 4. cikke a) pontjának (2) alpontjában felsorolt valamennyi referenciaértéket az adott részaránnyal összhangban, figyelembe véve azt, hogy ezen cél közös teljesítéséhez fokozni kell az erőfeszítéseket. Részletesen és számszerűsítve ismertetni kell az (EU) 2018/2001 európai parlamenti és tanácsi irányelv (9) szerinti kötelezettségekkel összhangban azokat a szakpolitikákat és intézkedéseket, amelyek lehetővé teszik e hozzájárulás kellő időben történő és költséghatékony teljesítését. Biztosítani kell, hogy a 2009/28/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (10) I. mellékletében 2020-ra megállapított, megújuló energiára vonatkozó célkitűzés maradéktalanul teljesüljön, és 2021-től kezdődően megmaradjon kiindulási alapnak, és ismertetni kell, hogyan miként kívánja elérni és fenntartani ezt a kiinduló értéknek megfelelő részarányt. Részletes intézkedéseket kell kidolgozni az (EU) 2018/2001 irányelv 23. cikkében foglalt fűtési és hűtési ágazat, valamint ugyanezen irányelv 25. cikkében szereplő közlekedési célkitűzés indikatív céljának teljesítésére vonatkozóan. Az (EU) 2018/2001 irányelv 21. és 22. cikkével összhangban további részleteket kell megadni és intézkedéseket kell kidolgozni a termelő-fogyasztókat és a megújulóenergia-közösségeket támogató keretek létrehozásával kapcsolatban. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Növelni kell a célkitűzéseket, különösen a primerenergia-fogyasztás csökkentése érdekében, és olyan szakpolitikákkal és intézkedésekkel kell alátámasztani, amelyek révén a 2030-ra vonatkozó uniós energiahatékonysági cél elérése érdekében további energiamegtakarítások érhetők el. Részletesebben kell ismertetni a tervezett szakpolitikákat, különösen az építőiparra és a közlekedési ágazatra vonatkozóan, emellett részletezni kell a meglévő és tervezett politikai intézkedések 2030-ig elérendő energiamegtakarításra vonatkozó konkrét becsléseit, valamint a kapcsolódó beruházások ütemezését. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Meg kell határozni a diverzifikációra és az energiafüggőség csökkentésére irányuló energiabiztonsági célkitűzéseket támogató intézkedéseket, beleértve a rugalmassági intézkedéseket, egy olyan értékelést is ideértve, amely ismerteti, hogy miként biztosítják a javasolt szakpolitikák és intézkedések az energiafüggőség csökkentésére irányuló cél teljesítését. A villamosenergia-ágazat erőforrás-megfelelőségének értékelése során figyelembe kell venni a regionális környezetet. |
| --- | --- |

4.

| 5. | A piaci integráció kapcsán előretekintő célkitűzéseket és célokat kell meghatározni, különös tekintettel a versenyképesebb kis- és nagykereskedelmi piacok létrehozására irányuló intézkedésekre. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Pontosítani kell a 2020 és 2030 között elérendő, az energiaunióhoz konkrétan kapcsolódó nemzeti célkitűzéseket és finanszírozási célokat a kutatás, az innováció és a versenyképesség terén olyan módon, hogy azok könnyen mérhetők és alkalmasak legyenek az integrált nemzeti energia- és klímaterv egyéb dimenziói terén kitűzött célok megvalósításának támogatására. E célkitűzéseket konkrét és megfelelő szakpolitikákkal és intézkedésekkel kell alátámasztani, köztük olyanokkal, amelyeket a stratégiai energiatechnológiai tervhez hasonlóan más tagállamokkal együttműködve kell kidolgozni. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Meg kell erősíteni a balti országok (Észtország, Lettország és Litvánia) közötti jól működő regionális együttműködési megállapodásokat; azokat új területekkel kell bővíteni, valamint földrajzi hatókörüket ki kell terjeszteni a skandináv országokra (Dánia, Finnország, Izland, Norvégia és Svédország) is. A regionális egyeztetések során a belső energiapiacra és az energiabiztonságra kell összpontosítani, tekintve, hogy változások mennek végbe a villamosenergia-rendszerekben, többek között nő a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia részaránya, miáltal növekedni fog a villamosenergia-import, illetve -export és a rendszer rugalmassága iránti igény, emellett pedig a közlekedési ágazat dekarbonizációjára és a kutatás terén folytatott regionális együttműködésre is hangsúlyt kell helyezni. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Fel kell sorolni valamennyi energetikai támogatást, köztük különösen a fosszilis tüzelőanyagok támogatását, valamint az azok fokozatos kivezetésére irányuló meglévő és tervezett intézkedéseket. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Ki kell egészíteni a levegőminőséggel és a légköri kibocsátásokkal kapcsolatos szakpolitikák közötti kölcsönhatások elemzését, ennek részeként ismertetni kell a különböző forgatókönyvek tekintetében a levegőszennyezést érintő hatásokat, ezt alátámasztó információkat kell nyújtani, továbbá meg kell vizsgálni a szinergiákat és az ellentétes irányú hatásokat. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Jobban be kell építeni a tervbe az igazságos és méltányos átmenettel kapcsolatos szempontokat, részletesebben ismertetve a tervezett célkitűzések, szakpolitikák és intézkedések társadalmi, foglalkoztatási és készségekre gyakorolt hatásait. Az elemzésnek tartalmaznia kell egy értékelést az energiaszegénységgel kapcsolatos helyzetről, ezenkívül fel kell tüntetni az energiaszegénység csökkentésére és/vagy enyhítésére irányuló célokat az (EU) 2018/1999 rendeletben előírt szakpolitikákkal és intézkedésekkel együtt. |
| --- | --- |

10.

Kelt Brüsszelben, 2019. június 18-án.

a Bizottság részéről

Miguel ARIAS CAÑETE

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 328., 2018.12.21., 1. o.

1

(2)  SWD(2019) 265.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2012/27/EU irányelve (2012. október 25.) az energiahatékonyságról, a 2009/125/EK és a 2010/30/EU irányelv módosításáról, valamint a 2004/8/EK és a 2006/32/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 315., 2012.11.14., 1. o.).

3

(4)  SWD(2019) 1013 final.

4

(5)  COM(2019) 514 final, 2019. június 5.

5

(6)  SWD(2019) 265.

6

(7)  SWD(2019) 265.

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/841 rendelete (2018. május 30.) a földhasználathoz, a földhasználat-változtatáshoz és az erdőgazdálkodáshoz kapcsolódó üvegházhatásúgáz-kibocsátásnak és -elnyelésnek a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai keretbe történő beillesztéséről, valamint az 525/2013/EU rendelet és az 529/2013/EU határozat módosításáról (HL L 156., 2018.6.19., 1. o.).

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/2001 irányelve (2018. december 11.) a megújuló energiaforrásokból előállított energia használatának előmozdításáról (HL L 328., 2018.12.21., 82. o.).

9

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/28/EK irányelve (2009. április 23.) a megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásáról, valamint a 2001/77/EK és a 2003/30/EK irányelv módosításáról és azt követő hatályon kívül helyezéséről (HL L 140., 2009.6.5., 16. o.).

10

---

| 3.9.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 297/56 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 297/56

---

A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA

(2019. június 18.)

Litvánia 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről

(2019/C 297/15)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az energiaunió és az éghajlat-politika irányításáról, valamint a 663/2009/EK és a 715/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 94/22/EK, a 98/70/EK, a 2009/31/EK, a 2009/73/EK, a 2010/31/EU, a 2012/27/EU és a 2013/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv, a 2009/119/EK és az (EU) 2015/652 tanácsi irányelv módosításáról, továbbá az 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. december 11-i (EU) 2018/1999 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében minden tagállamnak be kell nyújtania a Bizottsághoz a 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét az említett rendelet 3. cikke (1) bekezdésének és I. mellékletének megfelelően. Az integrált nemzeti energia- és klímatervek első tervezeteit 2018. december 31-ig kellett benyújtani. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében minden tagállamnak be kell nyújtania a Bizottsághoz a 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét az említett rendelet 3. cikke (1) bekezdésének és I. mellékletének megfelelően. Az integrált nemzeti energia- és klímatervek első tervezeteit 2018. december 31-ig kellett benyújtani.

| (2) | Litvánia 2018. december 17-én nyújtotta be integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét. E terv tervezetének benyújtása képezi az alapját és első lépését a Bizottság és a tagállamok közötti ún. iteratív folyamatnak, amely az integrált nemzeti energia- és klímatervek véglegesítésének és későbbi végrehajtásának előkészítését szolgálja. |
| --- | --- |

(2)

Litvánia 2018. december 17-én nyújtotta be integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét. E terv tervezetének benyújtása képezi az alapját és első lépését a Bizottság és a tagállamok közötti ún. iteratív folyamatnak, amely az integrált nemzeti energia- és klímatervek véglegesítésének és későbbi végrehajtásának előkészítését szolgálja.

| (3) | Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében a Bizottságnak értékelnie kell az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetét. A Bizottság az (EU) 2018/1999 rendelet vonatkozó elemeinek figyelembevételével átfogó értékelést készített a litván integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetéről. A Bizottság az értékelést (2) ezen ajánlással egy időben közzéteszi. Az alábbi ajánlások az értékelés eredményein alapulnak. |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében a Bizottságnak értékelnie kell az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetét. A Bizottság az (EU) 2018/1999 rendelet vonatkozó elemeinek figyelembevételével átfogó értékelést készített a litván integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetéről. A Bizottság az értékelést (2) ezen ajánlással egy időben közzéteszi. Az alábbi ajánlások az értékelés eredményein alapulnak.

| (4) | A Bizottság ajánlásai különösen a következőkre irányulhatnak: i. a célkitűzések, célok és hozzájárulások által megcélzott szint az energiaunió célkitűzéseinek és különösen a megújuló energia és az energiahatékonyság tekintetében 2030-ra meghatározott uniós célok együttes elérésének szempontjából, valamint a tagállam által a villamosenergia-rendszerösszeköttetés 2030-ra megcélzott szintje; ii. a tagállami és uniós szintű célkitűzésekkel kapcsolatos szakpolitikák és intézkedések, valamint olyan egyéb szakpolitikák és intézkedések, amelyeknek határokon átnyúló jelentősége lehet; iii. bármely további olyan szakpolitikák és intézkedések, amelyeket az integrált nemzeti energia- és klímatervek esetleg előírnak; iv. az integrált nemzeti energia- és klímatervben foglalt meglévő és tervezett szakpolitikáknak és intézkedéseknek az energiaunió egy dimenzióján belüli, valamint a különböző dimenziói közötti kölcsönhatása és ezek összeegyeztethetősége. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság ajánlásai különösen a következőkre irányulhatnak: i. a célkitűzések, célok és hozzájárulások által megcélzott szint az energiaunió célkitűzéseinek és különösen a megújuló energia és az energiahatékonyság tekintetében 2030-ra meghatározott uniós célok együttes elérésének szempontjából, valamint a tagállam által a villamosenergia-rendszerösszeköttetés 2030-ra megcélzott szintje; ii. a tagállami és uniós szintű célkitűzésekkel kapcsolatos szakpolitikák és intézkedések, valamint olyan egyéb szakpolitikák és intézkedések, amelyeknek határokon átnyúló jelentősége lehet; iii. bármely további olyan szakpolitikák és intézkedések, amelyeket az integrált nemzeti energia- és klímatervek esetleg előírnak; iv. az integrált nemzeti energia- és klímatervben foglalt meglévő és tervezett szakpolitikáknak és intézkedéseknek az energiaunió egy dimenzióján belüli, valamint a különböző dimenziói közötti kölcsönhatása és ezek összeegyeztethetősége.

| (5) | Ajánlásai kidolgozása során a Bizottság két szempontot vett figyelembe: egyfelől azt, hogy az összes tagállam számszerűsített tervezett hozzájárulásait összesítve kell látnia ahhoz, hogy értékelni tudja az uniós szintű ambíciókat; másfelől pedig azt, hogy az érintett tagállamoknak megfelelő idő álljon a rendelkezésére ahhoz, hogy kellően figyelembe tudják venni a Bizottság ajánlásait az integrált nemzeti energia- és klímatervek véglegesítése előtt. |
| --- | --- |

(5)

Ajánlásai kidolgozása során a Bizottság két szempontot vett figyelembe: egyfelől azt, hogy az összes tagállam számszerűsített tervezett hozzájárulásait összesítve kell látnia ahhoz, hogy értékelni tudja az uniós szintű ambíciókat; másfelől pedig azt, hogy az érintett tagállamoknak megfelelő idő álljon a rendelkezésére ahhoz, hogy kellően figyelembe tudják venni a Bizottság ajánlásait az integrált nemzeti energia- és klímatervek véglegesítése előtt.

| (6) | A tagállamok megújuló energiával kapcsolatos céljaira vonatkozó bizottsági ajánlások az (EU) 2018/1999 rendelet II. mellékletében meghatározott, objektív kritériumokon alapuló képletre támaszkodnak. |
| --- | --- |

(6)

A tagállamok megújuló energiával kapcsolatos céljaira vonatkozó bizottsági ajánlások az (EU) 2018/1999 rendelet II. mellékletében meghatározott, objektív kritériumokon alapuló képletre támaszkodnak.

| (7) | Az energiahatékonyság tekintetében a Bizottság ajánlásai az integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetében feltüntetett nemzeti szintű célok értékelésén alapulnak, összehasonlítva azokat az uniós célkitűzések eléréséhez szükséges közös erőfeszítések szintjével, adott esetben figyelembe véve egyes egyedi nemzeti körülményekre vonatkozó információkat. Az energiahatékonyság területén kitűzött végleges nemzeti hozzájárulásoknak tükrözniük kell az energiamegtakarítások költséghatékony lehetőségeit, és e hozzájárulásokat szilárd, hosszú távú épületfelújítási stratégiának, valamint a 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) 7. cikkéből eredő energiamegtakarítási kötelezettség végrehajtását célzó intézkedéseknek kell alátámasztaniuk. A tagállamoknak emellett igazolniuk kell, hogy kellő mértékben figyelembe vették az „első az energiahatékonyság” elvet, ismertetve, hogy az energiahatékonyság miként járul hozzá a versenyképes karbonszegény gazdaság nemzeti céljainak költséghatékony megvalósításához, az energiaellátás biztonságához és az energiaszegénység kezeléséhez. |
| --- | --- |

(7)

Az energiahatékonyság tekintetében a Bizottság ajánlásai az integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetében feltüntetett nemzeti szintű célok értékelésén alapulnak, összehasonlítva azokat az uniós célkitűzések eléréséhez szükséges közös erőfeszítések szintjével, adott esetben figyelembe véve egyes egyedi nemzeti körülményekre vonatkozó információkat. Az energiahatékonyság területén kitűzött végleges nemzeti hozzájárulásoknak tükrözniük kell az energiamegtakarítások költséghatékony lehetőségeit, és e hozzájárulásokat szilárd, hosszú távú épületfelújítási stratégiának, valamint a 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) 7. cikkéből eredő energiamegtakarítási kötelezettség végrehajtását célzó intézkedéseknek kell alátámasztaniuk. A tagállamoknak emellett igazolniuk kell, hogy kellő mértékben figyelembe vették az „első az energiahatékonyság” elvet, ismertetve, hogy az energiahatékonyság miként járul hozzá a versenyképes karbonszegény gazdaság nemzeti céljainak költséghatékony megvalósításához, az energiaellátás biztonságához és az energiaszegénység kezeléséhez.

| (8) | Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja a tagállamok számára, hogy adjanak általános áttekintést az integrált nemzeti energia- és klímatervben meghatározott célkitűzések, célok és hozzájárulások eléréséhez szükséges beruházásokról, valamint e beruházások forrásainak általános értékeléséről. A nemzeti energia- és klímaterveknek a befektetői biztonság garantálása érdekében biztosítaniuk kell a nemzeti szakpolitikák és intézkedések átláthatóságát és kiszámíthatóságát. |
| --- | --- |

(8)

Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja a tagállamok számára, hogy adjanak általános áttekintést az integrált nemzeti energia- és klímatervben meghatározott célkitűzések, célok és hozzájárulások eléréséhez szükséges beruházásokról, valamint e beruházások forrásainak általános értékeléséről. A nemzeti energia- és klímaterveknek a befektetői biztonság garantálása érdekében biztosítaniuk kell a nemzeti szakpolitikák és intézkedések átláthatóságát és kiszámíthatóságát.

| (9) | Ezzel párhuzamosan a 2018–2019-as európai szemeszter ciklusának keretében a Bizottság nagy hangsúlyt fektetett a tagállamok energiához és éghajlat-politikához kapcsolódó beruházási szükségleteire. Ez tükröződik a Litvániára vonatkozó 2019. évi országjelentésben (4), valamint a Litvániának szóló tanácsi ajánlásról szóló bizottsági ajánlásban (5) is, amelyek az európai szemeszter folyamatának részét képezik. A Bizottság az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetének értékelése során figyelembe vette az európai szemeszter legfrissebb megállapításait és ajánlásait. A Bizottság ajánlásai kiegészítik az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat. A tagállamok is kötelesek biztosítani azt, hogy az integrált nemzeti energia- és klímaterveik figyelembe vegyék az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat. |
| --- | --- |

(9)

Ezzel párhuzamosan a 2018–2019-as európai szemeszter ciklusának keretében a Bizottság nagy hangsúlyt fektetett a tagállamok energiához és éghajlat-politikához kapcsolódó beruházási szükségleteire. Ez tükröződik a Litvániára vonatkozó 2019. évi országjelentésben (4), valamint a Litvániának szóló tanácsi ajánlásról szóló bizottsági ajánlásban (5) is, amelyek az európai szemeszter folyamatának részét képezik. A Bizottság az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetének értékelése során figyelembe vette az európai szemeszter legfrissebb megállapításait és ajánlásait. A Bizottság ajánlásai kiegészítik az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat. A tagállamok is kötelesek biztosítani azt, hogy az integrált nemzeti energia- és klímaterveik figyelembe vegyék az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat.

| (10) | Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja továbbá azt is, hogy minden tagállamnak kellően figyelembe kell vennie a 2019. december 31-ig benyújtandó integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetéhez fűzött bizottsági ajánlásokat, és amennyiben az érintett tagállam nem fogad meg egy ajánlást vagy nem fogadja meg annak jelentős részét, döntését meg kell indokolnia és az indokolást közzé kell tennie. |
| --- | --- |

(10)

Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja továbbá azt is, hogy minden tagállamnak kellően figyelembe kell vennie a 2019. december 31-ig benyújtandó integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetéhez fűzött bizottsági ajánlásokat, és amennyiben az érintett tagállam nem fogad meg egy ajánlást vagy nem fogadja meg annak jelentős részét, döntését meg kell indokolnia és az indokolást közzé kell tennie.

| (11) | A tagállamok értelemszerűen ugyanazokat az adatokat, illetve a későbbi években ugyanazokat az aktualizált adatokat szerepeltetik integrált nemzeti energia- és klímaterveikben, mint az Eurostathoz vagy az Európai Környezetvédelmi Ügynökséghez benyújtott jelentéseikben. Az azonos forrás és – adott esetben – az európai statisztikák felhasználása szintén elengedhetetlen a modellezéshez és az előrejelzésekhez szükséges alapforgatókönyv számításaihoz. Az európai statisztikák felhasználása lehetővé teszi az integrált nemzeti energia- és klímatervekben alkalmazott adatok és előrejelzések jobb összehasonlíthatóságát. |
| --- | --- |

(11)

A tagállamok értelemszerűen ugyanazokat az adatokat, illetve a későbbi években ugyanazokat az aktualizált adatokat szerepeltetik integrált nemzeti energia- és klímaterveikben, mint az Eurostathoz vagy az Európai Környezetvédelmi Ügynökséghez benyújtott jelentéseikben. Az azonos forrás és – adott esetben – az európai statisztikák felhasználása szintén elengedhetetlen a modellezéshez és az előrejelzésekhez szükséges alapforgatókönyv számításaihoz. Az európai statisztikák felhasználása lehetővé teszi az integrált nemzeti energia- és klímatervekben alkalmazott adatok és előrejelzések jobb összehasonlíthatóságát.

| (12) | A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervnek tartalmaznia kell az (EU) 2018/1999 rendelet I. mellékletének valamennyi elemét. Ennek keretében a lehetőségekhez mérten értékelni kell a tervezett szakpolitikák és intézkedések makrogazdasági, egészségügyi, környezeti, foglalkoztatási, valamint az oktatás, a készségek terén és a társadalom egészére kifejtett hatásait. A nyilvánosságot és az egyéb érdekelt feleket be kell vonni a végleges integrált nemzeti energia- és klímatervek előkészítésébe. Mindezeket, továbbá az egyéb elemeket az ezen ajánlással együtt közzétett szolgálati munkadokumentum (6) ismerteti részletesen. |
| --- | --- |

(12)

A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervnek tartalmaznia kell az (EU) 2018/1999 rendelet I. mellékletének valamennyi elemét. Ennek keretében a lehetőségekhez mérten értékelni kell a tervezett szakpolitikák és intézkedések makrogazdasági, egészségügyi, környezeti, foglalkoztatási, valamint az oktatás, a készségek terén és a társadalom egészére kifejtett hatásait. A nyilvánosságot és az egyéb érdekelt feleket be kell vonni a végleges integrált nemzeti energia- és klímatervek előkészítésébe. Mindezeket, továbbá az egyéb elemeket az ezen ajánlással együtt közzétett szolgálati munkadokumentum (6) ismerteti részletesen.

| (13) | A végleges tervnek a különböző szakpolitikák és intézkedések közötti, az energiaunió dimenzióit érintő, már ismertetett kölcsönhatásokra kell épülnie, illetve azokat ki kell terjesztenie az energiahatékonyságra, a megújuló energiára és az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszeren kívüli ágazatokra is. A terv tervezete emellett elismeri a megújuló energia és az energiahatékonysági intézkedések energiabiztonsággal kapcsolatos jelentőségét, amit a végleges tervben jobban ki kell fejteni. A végleges tervnek hasonlóképpen meg kell vizsgálnia a belső piaci dimenzió szerepét, a kutatási, innovációs és versenyképességi dimenziónak pedig alá kell támasztania az energiaunió többi dimenziója terén tervbe vett erőfeszítéseket. A LULUCF-ágazat és az erőfeszítés-megosztási rendelet közötti szinergiák, valamint a biomassza energetikai célú fokozott felhasználása által a LULUCF-ágazatra gyakorolt hatások mérlegelése szintén fontos része a végleges tervnek. |
| --- | --- |

(13)

A végleges tervnek a különböző szakpolitikák és intézkedések közötti, az energiaunió dimenzióit érintő, már ismertetett kölcsönhatásokra kell épülnie, illetve azokat ki kell terjesztenie az energiahatékonyságra, a megújuló energiára és az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszeren kívüli ágazatokra is. A terv tervezete emellett elismeri a megújuló energia és az energiahatékonysági intézkedések energiabiztonsággal kapcsolatos jelentőségét, amit a végleges tervben jobban ki kell fejteni. A végleges tervnek hasonlóképpen meg kell vizsgálnia a belső piaci dimenzió szerepét, a kutatási, innovációs és versenyképességi dimenziónak pedig alá kell támasztania az energiaunió többi dimenziója terén tervbe vett erőfeszítéseket. A LULUCF-ágazat és az erőfeszítés-megosztási rendelet közötti szinergiák, valamint a biomassza energetikai célú fokozott felhasználása által a LULUCF-ágazatra gyakorolt hatások mérlegelése szintén fontos része a végleges tervnek.

| (14) | A végleges integrált nemzeti energia- és klímaterv minősége javulna azzal, ha ismertetne egy átfogó elemzést arról, hogy a karbonszegény technológiák ágazata milyen pozíciót foglal el világpiaci viszonylatban, kiemelve a versenyképes területeket és a potenciális kihívásokat, a jövőre nézve pedig ismertetve a mérhető célkitűzéseket és az elérésükre irányuló szakpolitikákat és intézkedéseket, megfelelően összekapcsolva azokat a vállalkozás- és iparpolitikával. Hasznos volna továbbá szorosabb kölcsönhatást kialakítani a körforgásos gazdasággal, kiemelve annak potenciálját az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentése terén. |
| --- | --- |

(14)

A végleges integrált nemzeti energia- és klímaterv minősége javulna azzal, ha ismertetne egy átfogó elemzést arról, hogy a karbonszegény technológiák ágazata milyen pozíciót foglal el világpiaci viszonylatban, kiemelve a versenyképes területeket és a potenciális kihívásokat, a jövőre nézve pedig ismertetve a mérhető célkitűzéseket és az elérésükre irányuló szakpolitikákat és intézkedéseket, megfelelően összekapcsolva azokat a vállalkozás- és iparpolitikával. Hasznos volna továbbá szorosabb kölcsönhatást kialakítani a körforgásos gazdasággal, kiemelve annak potenciálját az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentése terén.

| (15) | A Bizottság Litvániának szóló ajánlásait a litván integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetének ezen ajánlással egy időben közzétett értékelése támasztja alá (7), |
| --- | --- |

(15)

A Bizottság Litvániának szóló ajánlásait a litván integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetének ezen ajánlással egy időben közzétett értékelése támasztja alá (7),

AJÁNLJA, HOGY LITVÁNIA TEGYEN INTÉZKEDÉSEKET A KÖVETKEZŐK ÉRDEKÉBEN:

| 1. | Részletesebben ki kell dolgozni a kibocsátáskereskedelmi rendszeren kívüli ágazatokra vonatkozó, 2030-ra kitűzött üvegházhatásúgáz-kibocsátás 2005-höz képest 9 %-kal való csökkentésére irányuló stratégiáját. Ez magában foglalja a földhasználat, földhasználat-megváltoztatás és erdőgazdálkodás szerepének az (EU) 2018/841 rendeletben foglalt elszámolási szabályok alapján történő meghatározását és a tervezett szakpolitikák részletesebb kidolgozását. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Az (EU) 2018/2001 európai parlamenti és tanácsi irányelv (8) szerinti kötelezettségekkel összhangban, részletesen kidolgozott és mérhető szakpolitikákkal és intézkedésekkel kell alátámasztani az integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetében meghatározott, a megújuló energiaforrások 2030-ig elérendő 45 %-os részarányával – azaz a megújuló energia kapcsán 2030-ra meghatározott uniós célokhoz való hozzájárulással – kapcsolatos litván célkitűzés örvendetes szintjét annak érdekében, hogy biztosítsa e hozzájárulás kellő időben történő és költséghatékony teljesítését. A tervnek tartalmaznia kell egy, az (EU) 2018/1999 rendelet 4. cikke első bekezdése a) pontjának 2. alpontja szerinti összes referenciaértéket elérő ütemterv-előirányzatot. Javaslatot kell tenni azokra az intézkedésekre, amelyek révén teljesülni fog az integrált nemzeti energia- és klímatervben meghatározott közlekedési cél, az (EU) 2018/2001 irányelv 25. cikkével összhangban. Az (EU) 2018/2001 irányelv 21. és 22. cikkével összhangban részletesebb információkat kell szolgáltatni az adminisztratív eljárások egyszerűsítésére vonatkozóan, valamint a termelő-fogyasztókat és a megújulóenergia-közösségeket támogató keretek létrehozásának lehetővé tételével kapcsolatban. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Jelentősen növelni kell a végső- és primerenergia-fogyasztás csökkentése terén 2030-ig kitűzött célokat, és olyan, ambiciózusabb szakpolitikákat és intézkedéseket kell előterjeszteni, amelyek révén a 2030-ra vonatkozó uniós energiahatékonysági cél elérése érdekében további energiamegtakarítások érhetők el. Nemzeti energiahatékonysági hozzájárulását a primer- és végsőenergia-fogyasztás 2030-ra vonatkozó abszolút értékében kell kifejezni. Több információt kell megadni az energiahatékonysági szakpolitikákra és intézkedésekre vonatkozóan, jelezve, hogy melyeket fogja folytatni 2020 után, milyen új szakpolitikát fog bevezetni 2020 után, és azok milyen hatással fognak járni. Különösen fontolóra kell venni a közlekedési ágazattal kapcsolatos további energiahatékonysági intézkedések bevezetését. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Meg kell határozni a diverzifikációra és az energiafüggőség csökkentésére irányuló energiabiztonsági célkitűzéseket támogató intézkedéseket, beleértve a rugalmassági intézkedéseket, valamint a villamosenergia-termelés megfelelőségét a megújuló energiaforrásokkal kapcsolatos ambiciózus cél fényében, így például a további keresletoldali válaszintézkedéseket és tárolási intézkedéseket. A villamosenergia-ágazatban az erőforrások megfelelőségének értékelésekor figyelembe kell venni a regionális összefüggéseket, valamint a rendszerösszekötők és a szomszédos országok termelési kapacitásainak tényleges lehetőségeit. |
| --- | --- |

4.

| 5. | A piaci integrációval kapcsolatos előremutató célkitűzéseket és célszámokat kell meghatározni, különös tekintettel a versenyképesebb nagykereskedelmi és kiskereskedelmi piacok létrehozására irányuló intézkedésekre, ideértve a teljesen piaci alapú árak felé való elmozdulást is. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Pontosítani kell a 2020-tól 2030-ig elérendő, az energiaunióhoz konkrétan kapcsolódó nemzeti célkitűzéseket és finanszírozási célokat a kutatás, az innováció és a versenyképesség terén oly módon, hogy azok könnyen mérhetők legyenek és alkalmasak legyenek az integrált nemzeti energia- és klímaterv egyéb dimenziói terén kitűzött célok támogatására és megvalósítására. E célkitűzéseket konkrét és megfelelő szakpolitikákkal és intézkedésekkel kell alátámasztani, köztük olyanokkal, amelyeket a stratégiai energiatechnológiai tervhez hasonlóan más tagállamokkal együttműködve kell kidolgozni. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Meg kell erősíteni a balti országok (Észtország, Lettország és Litvánia) közötti, már jól működő regionális együttműködési megállapodásokat, azokat új területekkel kell bővíteni, valamint földrajzi hatókörüket ki kell terjeszteni a skandináv országokra (Dánia, Finnország, Izland, Norvégia és Svédország) is. A regionális egyeztetések során a belső energiapiacra és az energiabiztonságra kell összpontosítani, tekintve, hogy változások mennek végbe a villamosenergia-rendszerekben, többek között nő a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia részaránya, miáltal növekedni fog a villamosenergia-import, illetve -export és a rendszer rugalmassága iránti igény, emellett pedig a közlekedési ágazat dekarbonizációjára és a kutatás terén folytatott regionális együttműködésre is hangsúlyt kell helyezni. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Ki kell terjeszteni a gazdaság energia- és éghajlat-politikai célkitűzések elérésével való korszerűsítéséhez szükséges beruházások tekintetében végzett elemzését, és részletesebb információkat kell megadni az említett beruházások forrásaival kapcsolatban, beleértve a megfelelő nemzeti, regionális és uniós szintű finanszírozást is. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Fel kell sorolni valamennyi energetikai támogatást, ideértve különösen a fosszilis tüzelőanyagok támogatását, valamint az azok fokozatos kivezetésére irányuló meglévő és tervezett intézkedéseket. |
| --- | --- |

9.

| 10. | A tervnek tartalmaznia kell a levegőminőséggel és a légköri kibocsátásokkal kapcsolatos szakpolitikák közötti kölcsönhatások elemzését, ennek részeként ismertetni kell a különböző forgatókönyvek tekintetében a levegőszennyezést érintő hatásokat, ezt alátámasztó információkat kell nyújtani, továbbá meg kell vizsgálni a szinergiákat és az ellentétes irányú hatásokat. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Jobban be kell építeni a tervbe az igazságos és méltányos átmenettel kapcsolatos szempontokat, részletesebben ismertetve a tervezett célkitűzések, szakpolitikák és intézkedések társadalmi, foglalkoztatási és készségekre gyakorolt hatásait. Jobban ki kell dolgozni az energiaszegénység problémáinak kezelésére vonatkozó koncepciót, többek között az (EU) 2018/1999 rendelet előírásainak megfelelően meg kell határozni a tervezett szakpolitikák és intézkedések célkitűzéseit és az azokkal elérni kívánt hatásokat. |
| --- | --- |

11.

Kelt Brüsszelben, 2019. június 18-án.

a Bizottság részéről

Miguel ARIAS CAÑETE

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 328., 2018.12.21., 1. o.

1

(2)  SWD(2019) 228.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2012/27/EU irányelve (2012. október 25.) az energiahatékonyságról, a 2009/125/EK és a 2010/30/EU irányelv módosításáról, valamint a 2004/8/EK és a 2006/32/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 315., 2012.11.14., 1. o.).

3

(4)  SWD(2019) 1014 final.

4

(5)  COM(2019) 515 final, 2019. június 5.

5

(6)  SWD(2019) 228.

6

(7)  SWD(2019) 228.

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/2001 irányelve (2018. december 11.) a megújuló energiaforrásokból előállított energia használatának előmozdításáról (HL L 328., 2018.12.21., 82. o.).

8

---

| 3.9.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 297/60 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 297/60

---

A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA

(2019. június 18.)

Luxemburg 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről

(2019/C 297/16)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az energiaunió és az éghajlat-politika irányításáról, valamint a 663/2009/EK és a 715/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 94/22/EK, a 98/70/EK, a 2009/31/EK, a 2009/73/EK, a 2010/31/EU, a 2012/27/EU és a 2013/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv, a 2009/119/EK és az (EU) 2015/652 tanácsi irányelv módosításáról, továbbá az 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. december 11-i (EU) 2018/1999 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében minden tagállamnak be kell nyújtania a Bizottsághoz a 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét az említett rendelet 3. cikke (1) bekezdésének és I. mellékletének megfelelően. Az integrált nemzeti energia- és klímatervek első tervezeteit 2018. december 31-ig kellett benyújtani. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében minden tagállamnak be kell nyújtania a Bizottsághoz a 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét az említett rendelet 3. cikke (1) bekezdésének és I. mellékletének megfelelően. Az integrált nemzeti energia- és klímatervek első tervezeteit 2018. december 31-ig kellett benyújtani.

| (2) | Luxemburg 2019. február 18-án nyújtotta be integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét. E terv tervezetének benyújtása képezi az alapját és első lépését a Bizottság és a tagállamok közötti ún. iteratív folyamatnak, amely az integrált nemzeti energia- és klímatervek véglegesítésének és későbbi végrehajtásának előkészítését szolgálja. |
| --- | --- |

(2)

Luxemburg 2019. február 18-án nyújtotta be integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét. E terv tervezetének benyújtása képezi az alapját és első lépését a Bizottság és a tagállamok közötti ún. iteratív folyamatnak, amely az integrált nemzeti energia- és klímatervek véglegesítésének és későbbi végrehajtásának előkészítését szolgálja.

| (3) | Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében a Bizottságnak értékelnie kell az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetét. A Bizottság az (EU) 2018/1999 rendelet vonatkozó elemeinek figyelembevételével átfogó értékelést készített a luxemburgi integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetéről. A Bizottság az értékelést (2) ezen ajánlással egy időben közzéteszi. Az alábbi ajánlások az értékelés eredményein alapulnak. |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében a Bizottságnak értékelnie kell az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetét. A Bizottság az (EU) 2018/1999 rendelet vonatkozó elemeinek figyelembevételével átfogó értékelést készített a luxemburgi integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetéről. A Bizottság az értékelést (2) ezen ajánlással egy időben közzéteszi. Az alábbi ajánlások az értékelés eredményein alapulnak.

| (4) | A Bizottság ajánlásai különösen a következőkre irányulhatnak: i. a célkitűzések, célok és hozzájárulások által megcélzott szint az energiaunió célkitűzéseinek és különösen a megújuló energia és az energiahatékonyság tekintetében 2030-ra meghatározott uniós célok együttes elérésének szempontjából, valamint a tagállam által a villamosenergia-rendszerösszeköttetés 2030-ra megcélzott szintje; ii. a tagállami és uniós szintű célkitűzésekkel kapcsolatos szakpolitikák és intézkedések, valamint olyan egyéb szakpolitikák és intézkedések, amelyeknek határokon átnyúló jelentősége lehet; iii. bármely további olyan szakpolitikák és intézkedések, amelyeket az integrált nemzeti energia- és klímatervek esetleg előírnak; iv. az integrált nemzeti energia- és klímatervben foglalt meglévő és tervezett szakpolitikáknak és intézkedéseknek az energiaunió egy dimenzióján belüli, valamint a különböző dimenziói közötti kölcsönhatása és ezek összeegyeztethetősége. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság ajánlásai különösen a következőkre irányulhatnak: i. a célkitűzések, célok és hozzájárulások által megcélzott szint az energiaunió célkitűzéseinek és különösen a megújuló energia és az energiahatékonyság tekintetében 2030-ra meghatározott uniós célok együttes elérésének szempontjából, valamint a tagállam által a villamosenergia-rendszerösszeköttetés 2030-ra megcélzott szintje; ii. a tagállami és uniós szintű célkitűzésekkel kapcsolatos szakpolitikák és intézkedések, valamint olyan egyéb szakpolitikák és intézkedések, amelyeknek határokon átnyúló jelentősége lehet; iii. bármely további olyan szakpolitikák és intézkedések, amelyeket az integrált nemzeti energia- és klímatervek esetleg előírnak; iv. az integrált nemzeti energia- és klímatervben foglalt meglévő és tervezett szakpolitikáknak és intézkedéseknek az energiaunió egy dimenzióján belüli, valamint a különböző dimenziói közötti kölcsönhatása és ezek összeegyeztethetősége.

| (5) | Ajánlásainak kidolgozása során a Bizottság tekintettel volt egyrészt arra, hogy összesítenie kellett valamennyi tagállam tervezett hozzájárulásainak számszerűsített mértékét annak érdekében, hogy fel tudja mérni az uniós szintű vállalás szintjét, másrészt pedig arra, hogy az érintett tagállamnak megfelelő időt kell hagyni ahhoz, hogy integrált nemzeti energia- és klímatervének véglegesítését megelőzően kellőképpen figyelembe tudja venni a Bizottság ajánlásait. |
| --- | --- |

(5)

Ajánlásainak kidolgozása során a Bizottság tekintettel volt egyrészt arra, hogy összesítenie kellett valamennyi tagállam tervezett hozzájárulásainak számszerűsített mértékét annak érdekében, hogy fel tudja mérni az uniós szintű vállalás szintjét, másrészt pedig arra, hogy az érintett tagállamnak megfelelő időt kell hagyni ahhoz, hogy integrált nemzeti energia- és klímatervének véglegesítését megelőzően kellőképpen figyelembe tudja venni a Bizottság ajánlásait.

| (6) | A tagállamok megújuló energiával kapcsolatos céljaira vonatkozó bizottsági ajánlások az (EU) 2018/1999 rendelet II. mellékletében meghatározott, objektív kritériumokon alapuló képletre támaszkodnak. |
| --- | --- |

(6)

A tagállamok megújuló energiával kapcsolatos céljaira vonatkozó bizottsági ajánlások az (EU) 2018/1999 rendelet II. mellékletében meghatározott, objektív kritériumokon alapuló képletre támaszkodnak.

| (7) | Az energiahatékonyság tekintetében a Bizottság ajánlásai az integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetében feltüntetett nemzeti szintű célok értékelésén alapulnak, összehasonlítva azokat az uniós célkitűzések eléréséhez szükséges közös erőfeszítések szintjével, adott esetben figyelembe véve egyes egyedi nemzeti körülményekre vonatkozó információkat. Az energiahatékonyság területén kitűzött végleges nemzeti hozzájárulásoknak tükrözniük kell az energiamegtakarítások költséghatékony lehetőségeit, és e hozzájárulásokat szilárd, hosszú távú épületfelújítási stratégiának, valamint a 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) 7. cikkéből eredő energiamegtakarítási kötelezettség végrehajtását célzó intézkedéseknek kell alátámasztaniuk. A tagállamoknak emellett igazolniuk kell, hogy kellő mértékben figyelembe vették az „első az energiahatékonyság” elvet, ismertetve, hogy az energiahatékonyság miként járul hozzá a versenyképes karbonszegény gazdaság nemzeti céljainak költséghatékony megvalósításához, az energiaellátás biztonságához és az energiaszegénység kezeléséhez. |
| --- | --- |

(7)

Az energiahatékonyság tekintetében a Bizottság ajánlásai az integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetében feltüntetett nemzeti szintű célok értékelésén alapulnak, összehasonlítva azokat az uniós célkitűzések eléréséhez szükséges közös erőfeszítések szintjével, adott esetben figyelembe véve egyes egyedi nemzeti körülményekre vonatkozó információkat. Az energiahatékonyság területén kitűzött végleges nemzeti hozzájárulásoknak tükrözniük kell az energiamegtakarítások költséghatékony lehetőségeit, és e hozzájárulásokat szilárd, hosszú távú épületfelújítási stratégiának, valamint a 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) 7. cikkéből eredő energiamegtakarítási kötelezettség végrehajtását célzó intézkedéseknek kell alátámasztaniuk. A tagállamoknak emellett igazolniuk kell, hogy kellő mértékben figyelembe vették az „első az energiahatékonyság” elvet, ismertetve, hogy az energiahatékonyság miként járul hozzá a versenyképes karbonszegény gazdaság nemzeti céljainak költséghatékony megvalósításához, az energiaellátás biztonságához és az energiaszegénység kezeléséhez.

| (8) | Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja a tagállamok számára, hogy adjanak általános áttekintést az integrált nemzeti energia- és klímatervben meghatározott célkitűzések, célok és hozzájárulások eléréséhez szükséges beruházásokról, valamint e beruházások forrásainak általános értékeléséről. A nemzeti energia- és klímaterveknek a befektetői biztonság garantálása érdekében biztosítaniuk kell a nemzeti szakpolitikák és intézkedések átláthatóságát és kiszámíthatóságát. |
| --- | --- |

(8)

Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja a tagállamok számára, hogy adjanak általános áttekintést az integrált nemzeti energia- és klímatervben meghatározott célkitűzések, célok és hozzájárulások eléréséhez szükséges beruházásokról, valamint e beruházások forrásainak általános értékeléséről. A nemzeti energia- és klímaterveknek a befektetői biztonság garantálása érdekében biztosítaniuk kell a nemzeti szakpolitikák és intézkedések átláthatóságát és kiszámíthatóságát.

| (9) | Ezzel párhuzamosan a 2018–2019-as európai szemeszter ciklusának keretében a Bizottság nagy hangsúlyt fektetett a tagállamok energiához és éghajlat-politikához kapcsolódó beruházási szükségleteire. Ez tükröződik a Luxemburgra vonatkozó 2019. évi országjelentésben (4), valamint a Luxemburgnak szóló tanácsi ajánlásról szóló bizottsági ajánlásban (5) is, amelyek az európai szemeszter folyamatának részét képezik. A Bizottság az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetének értékelése során figyelembe vette az európai szemeszter legfrissebb megállapításait és ajánlásait. A Bizottság ajánlásai kiegészítik az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat. A tagállamok is kötelesek biztosítani azt, hogy az integrált nemzeti energia- és klímaterveik figyelembe vegyék az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat. |
| --- | --- |

(9)

Ezzel párhuzamosan a 2018–2019-as európai szemeszter ciklusának keretében a Bizottság nagy hangsúlyt fektetett a tagállamok energiához és éghajlat-politikához kapcsolódó beruházási szükségleteire. Ez tükröződik a Luxemburgra vonatkozó 2019. évi országjelentésben (4), valamint a Luxemburgnak szóló tanácsi ajánlásról szóló bizottsági ajánlásban (5) is, amelyek az európai szemeszter folyamatának részét képezik. A Bizottság az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetének értékelése során figyelembe vette az európai szemeszter legfrissebb megállapításait és ajánlásait. A Bizottság ajánlásai kiegészítik az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat. A tagállamok is kötelesek biztosítani azt, hogy az integrált nemzeti energia- és klímaterveik figyelembe vegyék az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat.

| (10) | Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja továbbá azt is, hogy minden tagállamnak kellően figyelembe kell vennie a 2019. december 31-ig benyújtandó integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetéhez fűzött bizottsági ajánlásokat, és amennyiben az érintett tagállam nem fogad meg egy ajánlást vagy nem fogadja meg annak jelentős részét, döntését meg kell indokolnia és az indokolást közzé kell tennie. |
| --- | --- |

(10)

Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja továbbá azt is, hogy minden tagállamnak kellően figyelembe kell vennie a 2019. december 31-ig benyújtandó integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetéhez fűzött bizottsági ajánlásokat, és amennyiben az érintett tagállam nem fogad meg egy ajánlást vagy nem fogadja meg annak jelentős részét, döntését meg kell indokolnia és az indokolást közzé kell tennie.

| (11) | A tagállamok értelemszerűen ugyanazokat az adatokat, illetve a későbbi években ugyanazokat az aktualizált adatokat szerepeltetik integrált nemzeti energia- és klímaterveikben, mint az Eurostathoz vagy az Európai Környezetvédelmi Ügynökséghez benyújtott jelentéseikben. Az azonos forrás és – adott esetben – az európai statisztikák felhasználása szintén elengedhetetlen a modellezéshez és az előrejelzésekhez szükséges alapforgatókönyv számításaihoz. Az európai statisztikák felhasználása lehetővé teszi az integrált nemzeti energia- és klímatervekben alkalmazott adatok és előrejelzések jobb összehasonlíthatóságát. |
| --- | --- |

(11)

A tagállamok értelemszerűen ugyanazokat az adatokat, illetve a későbbi években ugyanazokat az aktualizált adatokat szerepeltetik integrált nemzeti energia- és klímaterveikben, mint az Eurostathoz vagy az Európai Környezetvédelmi Ügynökséghez benyújtott jelentéseikben. Az azonos forrás és – adott esetben – az európai statisztikák felhasználása szintén elengedhetetlen a modellezéshez és az előrejelzésekhez szükséges alapforgatókönyv számításaihoz. Az európai statisztikák felhasználása lehetővé teszi az integrált nemzeti energia- és klímatervekben alkalmazott adatok és előrejelzések jobb összehasonlíthatóságát.

| (12) | A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervnek tartalmaznia kell az (EU) 2018/1999 rendelet I. mellékletének valamennyi elemét. Ennek keretében a lehetőségekhez mérten értékelni kell a tervezett szakpolitikák és intézkedések makrogazdasági, egészségügyi, környezeti, foglalkoztatási, valamint az oktatás, a készségek terén és a társadalom egészére kifejtett hatásait. A nyilvánosságot és az egyéb érdekelt feleket be kell vonni a végleges integrált nemzeti energia- és klímatervek előkészítésébe. Mindezeket, továbbá az egyéb elemeket az ezen ajánlással együtt közzétett szolgálati munkadokumentum (6) ismerteti részletesen. |
| --- | --- |

(12)

A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervnek tartalmaznia kell az (EU) 2018/1999 rendelet I. mellékletének valamennyi elemét. Ennek keretében a lehetőségekhez mérten értékelni kell a tervezett szakpolitikák és intézkedések makrogazdasági, egészségügyi, környezeti, foglalkoztatási, valamint az oktatás, a készségek terén és a társadalom egészére kifejtett hatásait. A nyilvánosságot és az egyéb érdekelt feleket be kell vonni a végleges integrált nemzeti energia- és klímatervek előkészítésébe. Mindezeket, továbbá az egyéb elemeket az ezen ajánlással együtt közzétett szolgálati munkadokumentum (6) ismerteti részletesen.

| (13) | A végleges tervnek egyértelmű leírást kell tartalmaznia a tervezett további politikákról és intézkedésekről, és tartalmaznia kell egy hatásvizsgálatot is, valamint az energiaunió különböző dimenziói közötti kölcsönhatások értékelését, amelyek javarészt hiányoznak a tervezetből. A végleges terv szempontjából hasznosv volna, ha még előretekintőbb lenne, figyelembe véve a Luxemburg előtt álló konkrét, különösen a szomszédos országokból származó energiaellátástól való erős függőségéből adódó kihívásokat. Szintén különös figyelmet kell szentelni a nemzeti rugalmassági intézkedések kidolgozásának, például a keresletoldali válaszra és a tárolásra vonatkozóan. |
| --- | --- |

(13)

A végleges tervnek egyértelmű leírást kell tartalmaznia a tervezett további politikákról és intézkedésekről, és tartalmaznia kell egy hatásvizsgálatot is, valamint az energiaunió különböző dimenziói közötti kölcsönhatások értékelését, amelyek javarészt hiányoznak a tervezetből. A végleges terv szempontjából hasznosv volna, ha még előretekintőbb lenne, figyelembe véve a Luxemburg előtt álló konkrét, különösen a szomszédos országokból származó energiaellátástól való erős függőségéből adódó kihívásokat. Szintén különös figyelmet kell szentelni a nemzeti rugalmassági intézkedések kidolgozásának, például a keresletoldali válaszra és a tárolásra vonatkozóan.

| (14) | A végleges integrált nemzeti energia- és klímaterv minősége javulna azzal, ha ismertetne egy átfogó elemzést a makrogazdasági versenyképességet érintő közelmúltbeli és aktuális intézkedésekről és trendekről, bemutatva, hogy a karbonszegény technológiák ágazata milyen pozíciót foglal el világpiaci viszonylatban, kiemelve a versenyképes területeket és a potenciális kihívásokat, a jövőre nézve pedig ismertetve a mérhető célkitűzéseket és az elérésükre irányuló szakpolitikákat és intézkedéseket, megfelelően összekapcsolva azokat a vállalkozás- és iparpolitikával. Hasznos volna továbbá szorosabb kölcsönhatást kialakítani a körforgásos gazdasággal, kiemelve annak potenciálját az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentése terén. |
| --- | --- |

(14)

A végleges integrált nemzeti energia- és klímaterv minősége javulna azzal, ha ismertetne egy átfogó elemzést a makrogazdasági versenyképességet érintő közelmúltbeli és aktuális intézkedésekről és trendekről, bemutatva, hogy a karbonszegény technológiák ágazata milyen pozíciót foglal el világpiaci viszonylatban, kiemelve a versenyképes területeket és a potenciális kihívásokat, a jövőre nézve pedig ismertetve a mérhető célkitűzéseket és az elérésükre irányuló szakpolitikákat és intézkedéseket, megfelelően összekapcsolva azokat a vállalkozás- és iparpolitikával. Hasznos volna továbbá szorosabb kölcsönhatást kialakítani a körforgásos gazdasággal, kiemelve annak potenciálját az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentése terén.

| (15) | A Bizottság Luxemburgnak szóló ajánlásait a luxemburgi integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetének ezen ajánlással egy időben közzétett értékelése támasztja alá (7), |
| --- | --- |

(15)

A Bizottság Luxemburgnak szóló ajánlásait a luxemburgi integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetének ezen ajánlással egy időben közzétett értékelése támasztja alá (7),

AJÁNLJA, HOGY LUXEMBURG TEGYEN INTÉZKEDÉSEKET A KÖVETKEZŐK ÉRDEKÉBEN:

| 1. | Ki kell egészíteni az üvegházhatásúgáz-kibocsátás előirányzott, nagyszabású csökkentésére irányuló tervezett szakpolitikákra és intézkedésekre vonatkozó információkat az EU kibocsátáskereskedelmi rendszerén kívüli ágazatokban, valamint az (EU) 2018/841 európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) szerinti kötelezettségvállalás arra irányuló teljesítését, hogy a földhasználatból, földhasználat-változtatásból és erdőgazdálkodásból (LULUCF) eredő kibocsátások ne haladják meg az elnyelést. További részleteket kell szolgáltatni azok alkalmazási köréről, időkereteiről, várható hatásairól és a rugalmassági intézkedések tervezett felhasználásáról az erőfeszítés-megosztási ágazatok, az elszámolt LULUCF-ágazatok és a kibocsátáskereskedelmi rendszerbe tartozó ágazatok között. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Az (EU) 2018/2001 európai parlamenti és tanácsi irányelvben (9) megállapított kötelezettségekkel összhangban álló, részletesen kidolgozott és mérhető szakpolitikákkal és intézkedésekkel kell alátámasztani Luxemburgnak a megújuló energia 2030-ig elérendő 23–25 %-os részarányára vonatkozó üdvözölendő célját, a megújuló energiára vonatkozó 2030-as uniós célkitűzéshez való hozzájárulásaként annak érdekében, hogy biztosítsa e hozzájárulás időben történő és költséghatékony teljesítését. A tervnek tartalmaznia kell egy, az (EU) 2018/1999 rendelet 4. cikke első bekezdése a) pontjának 2. alpontja szerinti összes referenciaértéket elérő ütemterv-előirányzatot. Biztosítani kell, hogy a 2009/28/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (10) I. mellékletében 2020-ra megállapított, megújuló energiára vonatkozó célkitűzés maradéktalanul teljesüljön, és 2021-től kezdődően megmaradjon kiindulási alapnak, és ismertetni kell, hogy miként fogja elérni és fenntartani ezt a kiinduló értéknek megfelelő részarányt. Javaslatot kell tenni olyan részletes intézkedésekre, amelyek az integrált nemzeti energia- és klímatervben az (EU) 2018/2001 irányelv 25. cikkével összhangban meghatározott közlekedési cél és a villamos energia elterjedésének elérését szolgálják. Az (EU) 2018/2001 irányelv 21. és 22. cikkével összhangban részletesebb információkat kell szolgáltatni az adminisztratív eljárások egyszerűsítésére vonatkozóan, valamint a termelő-fogyasztókat és a megújulóenergia-közösségeket támogató keretek létrehozásának lehetővé tételével kapcsolatban. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Konkrét értékként kell meghatározni hozzájárulását mind a primer-, mind a végsőenergia-fogyasztás tekintetében, és egyértelműen ismertetni kell a várható megtakarításokat, valamint a javasolt szakpolitikák és intézkedések részletesebb hatásvizsgálatát. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Egyértelművé kell tenni a 2020–2030 között elérendő, az energiaunióhoz konkrétan kapcsolódó nemzeti célkitűzéseket és finanszírozási célokat a kutatás, az innováció és a versenyképesség terén oly módon, hogy azok könnyen mérhetők és alkalmasak legyenek az integrált nemzeti energia- és klímaterv egyéb dimenziói terén kitűzött célok támogatására. E célkitűzéseket konkrét és megfelelő szakpolitikákkal és intézkedésekkel kell alátámasztani, köztük olyanokkal, amelyeket a stratégiai energiatechnológiai tervhez hasonlóan más tagállamokkal együttműködve kell kidolgozni. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Fokozni kell a 2019. március 4-i politikai nyilatkozaton alapuló, az ötoldalú energiaügyi fórum részeként már meglévő kiváló regionális együttműködést, hogy az kifejezetten kiterjedjen a nemzeti energia- és klímatervek kidolgozására és nyomon követésére, különös tekintettel a határokon átnyúló együttműködés szempontjából releváns kérdéseket illetően. Fontolóra kell venni kifejezetten a közlekedés dekarbonizációjára irányuló, regionális szempontú erőfeszítéseket. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Átfogó értékelést kell készíteni a célkitűzések teljesítéséhez szükséges általános beruházási igényekről, valamint információt kell szolgáltatni a meglévő és tervezett szakpolitikák és intézkedések végrehajtásához mobilizálandó pénzügyi forrásokról. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Fel kell sorolni valamennyi energetikai támogatást, köztük különösen a fosszilis tüzelőanyagok támogatását, valamint az azok fokozatos kivezetésére irányuló meglévő és tervezett intézkedéseket. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Ki kell egészíteni a levegőminőséggel és a légköri kibocsátásokkal kapcsolatos szakpolitikák közötti kölcsönhatások elemzését, ennek tartalmaznia kell a tervezett szakpolitikák és intézkedések, valamint a megerősítő mennyiségi elemzések nyomán várhatóan megvalósuló levegőszennyezőanyag-kibocsátás tekintetében előírt információkat. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Jobban be kell építeni a tervbe az igazságos és méltányos átmenettel kapcsolatos szempontokat, részletesebben ismertetve a tervezett célkitűzések, szakpolitikák és intézkedések társadalmi, foglalkoztatási és készségekre gyakorolt hatásait. Jobban ki kell dolgozni az energiaszegénység problémáinak kezelésére vonatkozó koncepciót, többek között az értékelés meghatározása révén, az (EU) 2018/1999 rendelet előírásainak megfelelően. |
| --- | --- |

9.

Kelt Brüsszelben, 2019. június 18-án.

a Bizottság részéről

Miguel ARIAS CAÑETE

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 328., 2018.12.21., 1. o.

1

(2)  SWD(2019) 266.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2012/27/EU irányelve (2012. október 25.) az energiahatékonyságról, a 2009/125/EK és a 2010/30/EU irányelv módosításáról, valamint a 2004/8/EK és a 2006/32/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 315., 2012.11.14., 1. o.).

3

(4)  SWD(2019) 1015 final.

4

(5)  COM(2019) 516 final, 2019. június 5.

5

(6)  SWD(2019) 266.

6

(7)  SWD(2019) 266.

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/841 rendelete (2018. május 30.) a földhasználathoz, a földhasználat-változtatáshoz és az erdőgazdálkodáshoz kapcsolódó üvegházhatásúgáz-kibocsátásnak és -elnyelésnek a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai keretbe történő beillesztéséről, valamint az 525/2013/EU rendelet és az 529/2013/EU határozat módosításáról (HL L 156., 2018.6.19., 1. o.).

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/2001 irányelve (2018. december 11.) a megújuló energiaforrásokból előállított energia használatának előmozdításáról (HL L 328., 2018.12.21., 82. o.).

9

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/28/EK irányelve (2009. április 23.) a megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásáról, valamint a 2001/77/EK és a 2003/30/EK irányelv módosításáról és azt követő hatályon kívül helyezéséről (HL L 140., 2009.6.5., 16. o.).

10

---

| 3.9.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 297/64 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 297/64

---

A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA

(2019. június 18.)

Magyarország 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről

(2019/C 297/17)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG

tekintettel az energiaunió és az éghajlat-politika irányításáról, valamint a 663/2009/EK és a 715/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 94/22/EK, a 98/70/EK, a 2009/31/EK, a 2009/73/EK, a 2010/31/EU, a 2012/27/EU és a 2013/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv, a 2009/119/EK és az (EU) 2015/652 tanácsi irányelv módosításáról, továbbá az 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. december 11-i (EU) 2018/1999 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében minden tagállamnak be kell nyújtania a Bizottsághoz a 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét, az említett rendelet 3. cikke (1) bekezdésének és I. mellékletének megfelelően. Az integrált nemzeti energia- és klímatervek első tervezeteit 2018. december 31-ig kellett benyújtani. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében minden tagállamnak be kell nyújtania a Bizottsághoz a 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét, az említett rendelet 3. cikke (1) bekezdésének és I. mellékletének megfelelően. Az integrált nemzeti energia- és klímatervek első tervezeteit 2018. december 31-ig kellett benyújtani.

| (2) | Magyarország 2019. január 31-én nyújtotta be integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét. E terv tervezetének benyújtása az alapját és első lépését jelenti a Bizottság és a tagállamok közötti ún. iteratív folyamatnak, amely az integrált nemzeti energia- és klímatervek véglegesítésének és későbbi végrehajtásának előkészítését szolgálja. |
| --- | --- |

(2)

Magyarország 2019. január 31-én nyújtotta be integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét. E terv tervezetének benyújtása az alapját és első lépését jelenti a Bizottság és a tagállamok közötti ún. iteratív folyamatnak, amely az integrált nemzeti energia- és klímatervek véglegesítésének és későbbi végrehajtásának előkészítését szolgálja.

| (3) | Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében a Bizottság értékeli az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetét. A Bizottság átfogó értékelést készített a magyar nemzeti integrált energia- és klímaterv tervezetéről, az (EU) 2018/1999 rendelet valamennyi releváns szempontjának figyelembevételével. A Bizottság az értékelést (2) ezen ajánlással egy időben közzéteszi. Az alábbi ajánlások az értékelés eredményein alapulnak. |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében a Bizottság értékeli az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetét. A Bizottság átfogó értékelést készített a magyar nemzeti integrált energia- és klímaterv tervezetéről, az (EU) 2018/1999 rendelet valamennyi releváns szempontjának figyelembevételével. A Bizottság az értékelést (2) ezen ajánlással egy időben közzéteszi. Az alábbi ajánlások az értékelés eredményein alapulnak.

| (4) | A Bizottság ajánlásai különösen a következőkre irányulhatnak: i. a célkitűzések, célok és hozzájárulások által megcélzott szint az energiaunió célkitűzéseinek és különösen a megújuló energia és az energiahatékonyság tekintetében 2030-ra meghatározott uniós célok együttes elérésének szempontjából, valamint a tagállam által a villamosenergia-rendszerösszeköttetés 2030-ra megcélzott szintje; ii. a tagállami és uniós szintű intézkedésekkel kapcsolatos szakpolitikák és intézkedések, valamint olyan egyéb szakpolitikák és intézkedések, amelyeknek határokon átnyúló jelentősége lehet; iii. bármely további olyan szakpolitika és intézkedés, amelyet az integrált nemzeti energia- és klímaterv esetleg előír; iv. az integrált nemzeti energia- és klímatervben foglalt meglévő és a tervezett szakpolitikáknak és intézkedéseknek az energiaunió egy dimenzióján belüli, valamint a különböző dimenziói közötti kölcsönhatása és ezek összeegyeztethetősége. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság ajánlásai különösen a következőkre irányulhatnak: i. a célkitűzések, célok és hozzájárulások által megcélzott szint az energiaunió célkitűzéseinek és különösen a megújuló energia és az energiahatékonyság tekintetében 2030-ra meghatározott uniós célok együttes elérésének szempontjából, valamint a tagállam által a villamosenergia-rendszerösszeköttetés 2030-ra megcélzott szintje; ii. a tagállami és uniós szintű intézkedésekkel kapcsolatos szakpolitikák és intézkedések, valamint olyan egyéb szakpolitikák és intézkedések, amelyeknek határokon átnyúló jelentősége lehet; iii. bármely további olyan szakpolitika és intézkedés, amelyet az integrált nemzeti energia- és klímaterv esetleg előír; iv. az integrált nemzeti energia- és klímatervben foglalt meglévő és a tervezett szakpolitikáknak és intézkedéseknek az energiaunió egy dimenzióján belüli, valamint a különböző dimenziói közötti kölcsönhatása és ezek összeegyeztethetősége.

| (5) | Ajánlásai kidolgozása során a Bizottság két szempontot vett figyelembe: egyfelől azt, hogy az összes tagállam számszerűsített tervezett hozzájárulásait összesítve kell látnia ahhoz, hogy értékelni tudja az uniós szintű ambíciókat; másfelől pedig azt, hogy az érintett tagállamoknak megfelelő idő álljon a rendelkezésére ahhoz, hogy kellően figyelembe tudják venni a Bizottság ajánlásait az integrált nemzeti energia- és klímatervek véglegesítése előtt. |
| --- | --- |

(5)

Ajánlásai kidolgozása során a Bizottság két szempontot vett figyelembe: egyfelől azt, hogy az összes tagállam számszerűsített tervezett hozzájárulásait összesítve kell látnia ahhoz, hogy értékelni tudja az uniós szintű ambíciókat; másfelől pedig azt, hogy az érintett tagállamoknak megfelelő idő álljon a rendelkezésére ahhoz, hogy kellően figyelembe tudják venni a Bizottság ajánlásait az integrált nemzeti energia- és klímatervek véglegesítése előtt.

| (6) | A tagállamok megújuló energiával kapcsolatos vállalásaira vonatkozó bizottsági ajánlások az (EU) 2018/1999 rendelet II. mellékletében meghatározott, objektív kritériumokon alapuló képletre támaszkodnak. |
| --- | --- |

(6)

A tagállamok megújuló energiával kapcsolatos vállalásaira vonatkozó bizottsági ajánlások az (EU) 2018/1999 rendelet II. mellékletében meghatározott, objektív kritériumokon alapuló képletre támaszkodnak.

| (7) | Az energiahatékonyság tekintetében a Bizottság ajánlásai az integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezeteiben feltüntetett nemzeti szintű célok értékelésén alapulnak, összehasonlítva azokat az uniós célkitűzések eléréséhez szükséges közös erőfeszítések szintjével, adott esetben figyelembe véve egyes egyedi nemzeti körülményekre vonatkozó információkat. Az energiahatékonyság területén kitűzött végleges nemzeti hozzájárulásoknak tükrözniük kell az energiamegtakarítások költséghatékony lehetőségeit, és azt szilárd, hosszú távú épületfelújítási stratégiának, valamint a 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) 7. cikkéből eredő energiamegtakarítási kötelezettség végrehajtását célzó intézkedéseknek kell alátámasztania. A tagállamoknak emellett igazolniuk kell, hogy kellő mértékben figyelembe vették az „első az energiahatékonyság” elvét, nevezetesen ismertetve, hogy az energiahatékonyság miként járul hozzá a versenyképes karbonszegény gazdaság nemzeti céljainak költséghatékony megvalósításához, az energiaellátás biztonságához és az energiaszegénység kezeléséhez. |
| --- | --- |

(7)

Az energiahatékonyság tekintetében a Bizottság ajánlásai az integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezeteiben feltüntetett nemzeti szintű célok értékelésén alapulnak, összehasonlítva azokat az uniós célkitűzések eléréséhez szükséges közös erőfeszítések szintjével, adott esetben figyelembe véve egyes egyedi nemzeti körülményekre vonatkozó információkat. Az energiahatékonyság területén kitűzött végleges nemzeti hozzájárulásoknak tükrözniük kell az energiamegtakarítások költséghatékony lehetőségeit, és azt szilárd, hosszú távú épületfelújítási stratégiának, valamint a 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) 7. cikkéből eredő energiamegtakarítási kötelezettség végrehajtását célzó intézkedéseknek kell alátámasztania. A tagállamoknak emellett igazolniuk kell, hogy kellő mértékben figyelembe vették az „első az energiahatékonyság” elvét, nevezetesen ismertetve, hogy az energiahatékonyság miként járul hozzá a versenyképes karbonszegény gazdaság nemzeti céljainak költséghatékony megvalósításához, az energiaellátás biztonságához és az energiaszegénység kezeléséhez.

| (8) | Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja a tagállamok számára, hogy adjanak általános áttekintést az integrált nemzeti energia- és klímatervben meghatározott célkitűzések, célok és hozzájárulások eléréséhez szükséges beruházásokról, valamint e beruházások forrásainak általános értékeléséről. Az integrált nemzeti energia- és klímaterveknek a befektetői biztonság garantálása érdekében biztosítaniuk kell a nemzeti szakpolitikák és intézkedések átláthatóságát és kiszámíthatóságát. |
| --- | --- |

(8)

Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja a tagállamok számára, hogy adjanak általános áttekintést az integrált nemzeti energia- és klímatervben meghatározott célkitűzések, célok és hozzájárulások eléréséhez szükséges beruházásokról, valamint e beruházások forrásainak általános értékeléséről. Az integrált nemzeti energia- és klímaterveknek a befektetői biztonság garantálása érdekében biztosítaniuk kell a nemzeti szakpolitikák és intézkedések átláthatóságát és kiszámíthatóságát.

| (9) | Ezzel párhuzamosan a 2018–2019-as európai szemeszter ciklusának keretében a Bizottság nagy hangsúlyt fektetett a tagállamok energiához és éghajlat-politikához kapcsolódó beruházási szükségleteire. Ez tükröződik a Magyarországra vonatkozó 2019. évi országjelentésben (4), valamint a Magyarországnak szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó bizottsági ajánlásban (5) is, melyek az európai szemeszter folyamatának részét képezik. A Bizottság az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetének értékelése során figyelembe vette az európai szemeszter legfrissebb megállapításait és ajánlásait. A Bizottság ajánlásai kiegészítik az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat. A tagállamok is kötelesek biztosítani azt, hogy az integrált nemzeti energia- és klímatervek figyelembe vegyék az európai szemeszter keretében kiadott legújabb országspecifikus ajánlásokat. |
| --- | --- |

(9)

Ezzel párhuzamosan a 2018–2019-as európai szemeszter ciklusának keretében a Bizottság nagy hangsúlyt fektetett a tagállamok energiához és éghajlat-politikához kapcsolódó beruházási szükségleteire. Ez tükröződik a Magyarországra vonatkozó 2019. évi országjelentésben (4), valamint a Magyarországnak szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó bizottsági ajánlásban (5) is, melyek az európai szemeszter folyamatának részét képezik. A Bizottság az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetének értékelése során figyelembe vette az európai szemeszter legfrissebb megállapításait és ajánlásait. A Bizottság ajánlásai kiegészítik az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat. A tagállamok is kötelesek biztosítani azt, hogy az integrált nemzeti energia- és klímatervek figyelembe vegyék az európai szemeszter keretében kiadott legújabb országspecifikus ajánlásokat.

| (10) | Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja továbbá azt is, hogy minden tagállamnak kellően figyelembe kell vennie a 2019. december 31-ig benyújtandó integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetéhez fűzött bizottsági ajánlásokat, és amennyiben az érintett tagállam nem fogad meg egy ajánlást vagy annak jelentős részét, döntését meg kell indokolnia és az indokolást közzé kell tennie. |
| --- | --- |

(10)

Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja továbbá azt is, hogy minden tagállamnak kellően figyelembe kell vennie a 2019. december 31-ig benyújtandó integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetéhez fűzött bizottsági ajánlásokat, és amennyiben az érintett tagállam nem fogad meg egy ajánlást vagy annak jelentős részét, döntését meg kell indokolnia és az indokolást közzé kell tennie.

| (11) | A tagállamok értelemszerűen ugyanazokat az adatokat, illetve a későbbi években ugyanazokat az aktualizált adatokat szerepeltetik nemzeti éghajlat- és klímaterveikben, mint az Eurostathoz vagy az Európai Környezetvédelmi Ügynökséghez benyújtott jelentéseikben. Az azonos forrás és – adott esetben – az európai statisztikák felhasználása szintén elengedhetetlen a modellezéshez és az előrejelzésekhez szükséges alapforgatókönyv számításaihoz. Az európai statisztikák felhasználása lehetővé teszi az integrált nemzeti energia- és klímatervekben alkalmazott adatok és előrejelzések jobb összehasonlíthatóságát. |
| --- | --- |

(11)

A tagállamok értelemszerűen ugyanazokat az adatokat, illetve a későbbi években ugyanazokat az aktualizált adatokat szerepeltetik nemzeti éghajlat- és klímaterveikben, mint az Eurostathoz vagy az Európai Környezetvédelmi Ügynökséghez benyújtott jelentéseikben. Az azonos forrás és – adott esetben – az európai statisztikák felhasználása szintén elengedhetetlen a modellezéshez és az előrejelzésekhez szükséges alapforgatókönyv számításaihoz. Az európai statisztikák felhasználása lehetővé teszi az integrált nemzeti energia- és klímatervekben alkalmazott adatok és előrejelzések jobb összehasonlíthatóságát.

| (12) | A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervnek tartalmaznia kell az (EU) 2018/1999 rendelet I. mellékletének valamennyi elemét. Ennek keretében a lehetőségek szerint értékelni kell a tervezett szakpolitikák és intézkedések makrogazdasági, egészségügyi, környezeti, foglalkoztatási, valamint az oktatás, a készségek terén és a társadalom egészére kifejtett hatásait. A nyilvánosságot és az érdekelt feleket be kell vonni a végleges integrált nemzeti energia- és klímatervek előkészítésébe. Mindezeket és egyéb elemeket az ezen ajánlással együtt közzétett szolgálati munkadokumentum (6) ismerteti részletesen. |
| --- | --- |

(12)

A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervnek tartalmaznia kell az (EU) 2018/1999 rendelet I. mellékletének valamennyi elemét. Ennek keretében a lehetőségek szerint értékelni kell a tervezett szakpolitikák és intézkedések makrogazdasági, egészségügyi, környezeti, foglalkoztatási, valamint az oktatás, a készségek terén és a társadalom egészére kifejtett hatásait. A nyilvánosságot és az érdekelt feleket be kell vonni a végleges integrált nemzeti energia- és klímatervek előkészítésébe. Mindezeket és egyéb elemeket az ezen ajánlással együtt közzétett szolgálati munkadokumentum (6) ismerteti részletesen.

| (13) | Míg egyes szakpolitikai kölcsönhatások a célkitűzések szintjén tükröződnek a tervben, Magyarországnak jobban ki kell bontania a végleges tervben a szakpolitikák és intézkedések közötti kapcsolódási pontok értékelését, és be kell mutatnia, hogyan szándékozik azokat kezelni. Magyarországnak nevezetesen részletesebben ki kell dolgoznia a dekarbonizáció, az energiabiztonság és a belső piaci dimenziók közötti szinergiákat, az „első az energiahatékonyság” elvét tartva szem előtt, kifejtve, hogy az energiahatékonyság miként járul hozzá a versenyképes karbonszegény gazdaság nemzeti céljainak költséghatékony megvalósításához. A végleges tervben jobban kidolgozandó elemek közé tartoznak a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia, valamint az elektromos közlekedés és a hálózatfejlesztés közötti kölcsönhatások. Hasonlóképpen részletesebben ki kell fejteni a végleges tervben a biomassza fűtési és hűtési ágazatban tervezett nagyobb mértékű felhasználása, valamint a földhasználati ágazat várható kibocsátásai és abszorpciója, illetve a fenntarthatósági követelmények közötti összefüggést. Végül pedig a kutatási, innovációs és versenyképességi dimenzió keretében kitűzött céloknak alá kell támasztaniuk az energiaunió többi dimenziója terén tervbe vett erőfeszítéseket. |
| --- | --- |

(13)

Míg egyes szakpolitikai kölcsönhatások a célkitűzések szintjén tükröződnek a tervben, Magyarországnak jobban ki kell bontania a végleges tervben a szakpolitikák és intézkedések közötti kapcsolódási pontok értékelését, és be kell mutatnia, hogyan szándékozik azokat kezelni. Magyarországnak nevezetesen részletesebben ki kell dolgoznia a dekarbonizáció, az energiabiztonság és a belső piaci dimenziók közötti szinergiákat, az „első az energiahatékonyság” elvét tartva szem előtt, kifejtve, hogy az energiahatékonyság miként járul hozzá a versenyképes karbonszegény gazdaság nemzeti céljainak költséghatékony megvalósításához. A végleges tervben jobban kidolgozandó elemek közé tartoznak a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia, valamint az elektromos közlekedés és a hálózatfejlesztés közötti kölcsönhatások. Hasonlóképpen részletesebben ki kell fejteni a végleges tervben a biomassza fűtési és hűtési ágazatban tervezett nagyobb mértékű felhasználása, valamint a földhasználati ágazat várható kibocsátásai és abszorpciója, illetve a fenntarthatósági követelmények közötti összefüggést. Végül pedig a kutatási, innovációs és versenyképességi dimenzió keretében kitűzött céloknak alá kell támasztaniuk az energiaunió többi dimenziója terén tervbe vett erőfeszítéseket.

| (14) | A végleges integrált nemzeti energia- és klímaterv minősége javulna azzal, ha ismertetne egy átfogó elemzést arról, hogy a karbonszegény technológiák ágazata milyen pozíciót foglal el világpiaci viszonylatban, kiemelve a versenyképes területeket és a potenciális kihívásokat, a jövőre nézve pedig ismertetve a mérhető célkitűzéseket és az elérésükre irányuló szakpolitikákat és intézkedéseket, megfelelően összekapcsolva azokat a vállalkozás- és iparpolitikával. Hasznos volna továbbá szorosabb kölcsönhatást kialakítani a körforgásos gazdasággal, kiemelve annak potenciálját az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentése terén. |
| --- | --- |

(14)

A végleges integrált nemzeti energia- és klímaterv minősége javulna azzal, ha ismertetne egy átfogó elemzést arról, hogy a karbonszegény technológiák ágazata milyen pozíciót foglal el világpiaci viszonylatban, kiemelve a versenyképes területeket és a potenciális kihívásokat, a jövőre nézve pedig ismertetve a mérhető célkitűzéseket és az elérésükre irányuló szakpolitikákat és intézkedéseket, megfelelően összekapcsolva azokat a vállalkozás- és iparpolitikával. Hasznos volna továbbá szorosabb kölcsönhatást kialakítani a körforgásos gazdasággal, kiemelve annak potenciálját az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentése terén.

| (15) | A Bizottság Magyarországnak címzett ajánlásait Magyarország integrált nemzeti energia- és klímatervének ezen ajánlással egy időben közzétett értékelése (7) támasztja alá, |
| --- | --- |

(15)

A Bizottság Magyarországnak címzett ajánlásait Magyarország integrált nemzeti energia- és klímatervének ezen ajánlással egy időben közzétett értékelése (7) támasztja alá,

AJÁNLJA, HOGY MAGYARORSZÁG TEGYEN INTÉZKEDÉSEKET A KÖVETKEZŐK ÉRDEKÉBEN:

| 1. | A megújuló energia részesedésének 2030-ra kitűzött célértékét legalább 23 %-ra kell növelni, Magyarország hozzájárulásaként a megújuló energiára vonatkozó 2030-as uniós célkitűzéshez, az (EU) 2018/1999 rendelet II. mellékletében szereplő képletnek megfelelően. A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervnek tartalmaznia kell egy indikatív ütemtervet az (EU) 2018/1999 rendelet 4. cikkének a) (2) pontjában felsorolt valamennyi referenciapont tekintetében, figyelembe véve azt, hogy a célok közös teljesítéséhez növelni kell az erőfeszítéseket. Részletesen és számszerűsítve ismertetni kell az (EU) 2018/2001 európai parlamenti és tanácsi irányelv (8) szerinti kötelezettségekkel összhangban azokat a szakpolitikákat és intézkedéseket, melyek lehetővé teszik e hozzájárulás kellő időben történő és költséghatékony teljesítését. A fűtési és hűtési ágazatban a célok szintjét növelni kell az (EU) 2018/2001 irányelv 23. cikkében foglalt indikatív cél elérése érdekében, és meg kell határozni azokat az intézkedéseket, amelyek révén teljesülni fog a tervben meghatározott közlekedési cél, az (EU) 2018/2001 irányelv 25. cikkével összhangban. Részletesebben ki kell fejteni azon egyedi intézkedéseket, amelyek biztosítják a biomassza-ellátás és -felhasználás fenntarthatóságát az energiaágazatban, tekintettel a biomassza jelentős részarányára a magyar energiafelhasználásban, főként a fűtési és hűtési ágazatban. Az (EU) 2018/2001 irányelv 21. és 22. cikkével összhangban ki kell alakítani a termelő-fogyasztók és a megújulóenergia-közösségek adminisztratív terheinek csökkentését és az e szereplőket támogató keretek létrehozását szolgáló intézkedéseket. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Jelentősen növelni kell mind a végső, mind a primerenergia-fogyasztás csökkentése terén 2030-ig kitűzött célokat, figyelembe véve azt, hogy fokozni kell az erőfeszítéseket az Unió 2030-as energiahatékonysági célkitűzésének elérése érdekében. Ambiciózusabb szakpolitikákat és intézkedéseket kell előterjeszteni, amelyek révén 2030-ig további energiamegtakarítás érhető el. A végleges tervben egyértelmű különbséget kell tenni a meglévő és az azokat kiegészítő szakpolitikák és intézkedések között, átfogóbb hatásvizsgálatot kell készíteni a tervezett kezdeményezésekről, és alaposabb becsléseket kell kidolgozni a várható energiamegtakarításról. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Meg kell határozni a diverzifikációra és az energiafüggőség csökkentésére irányuló energiabiztonsági célkitűzéseket támogató intézkedéseket, beleértve a rugalmassági intézkedéseket, valamint a nukleáris anyagok és tüzelőanyagok hosszú távú ellátását biztosító stratégiát, különös tekintettel az atomenergia-termelési kapacitás bővítésére. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Jobban részletezni kell a piaci integrációval kapcsolatos előremutató célkitűzéseket és célszámokat, illetve be kell mutatni az ezek elérését szolgáló megfelelő szakpolitikákat és intézkedéseket. Emellett lehetővé kell tenni a hálózatüzemeltetők számára, hogy indokolt és ténylegesen felmerült költségeiket visszaigényelhessék, illetve hozzáférést kell biztosítani számukra a szabályozási döntések hatékony jogi felülvizsgálatához. Ki kell domborítani a teljes mértékben piaci alapú árak felé vezető stratégiát és ütemtervet. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Jobban számszerűsíteni kell a mostantól 2030-ig elérendő, az energiaunióhoz konkrétan kapcsolódó nemzeti célkitűzéseket és finanszírozási célokat a kutatás, az innováció és a versenyképesség terén oly módon, hogy azok könnyen mérhetők legyenek és alkalmasak legyenek a végleges integrált nemzeti energia- és klímaterv egyéb dimenziói terén kitűzött célok támogatására. Ezeket a célkitűzéseket konkrét és megfelelő szakpolitikákkal és intézkedésekkel kell alátámasztani, köztük olyanokkal, amelyeket más tagállamokkal együttműködve kell kidolgozni, mint például a stratégiai energiatechnológiai tervet. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Folytatni kell a szomszédos tagállamokkal való konzultációt és a regionális együttműködést a közép- és délkelet-európai földgáz-összeköttetésekkel foglalkozó magas szintű munkacsoport, valamint a Csehországot, Magyarországot, Lengyelországot és Szlovákiát összefogó Visegrádi Csoport keretében. A regionális egyeztetések középpontjába a belső energiapiaci integráció elmélyítését, a dekarbonizációt és a megújuló energiaforrások hasznosítását, valamint a kutatást, az innovációt és a versenyképességet kell állítani, a közös kihívások és a közös célkitűzések figyelembevételével. Az egyeztetéseknek ki kell terjedniük a rendszermegfelelőség értékelésére, a méltányos átmenet kérdésére, az energiarendszer magasabb megújuló-arányhoz szükséges változtatásaira és az egyéb olyan tervezett fejlesztésekre, amelyek hatással lehetnek a régión belüli villamosenergia-összeköttetésekre és kereskedelemre. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Az épület-energiahatékonyság, a megújuló energiaforrások és az elektromobilitás terén meglévő beruházási szükségletek jelenlegi elemzését el kell mélyíteni és ki kell terjeszteni azt a magyar gazdaság korszerűsítéséhez és az energia- és éghajlat-politikai célok eléréséhez szükséges beruházások általános áttekintésére. Általános értékelést kell benyújtani e beruházások forrásairól, beleértve a megfelelő nemzeti, regionális és uniós szintű finanszírozást. Finanszírozási forrásként figyelembe kell venni az (EU) 2018/842 európai parlamenti és tanácsi rendelet (9) szerinti, más tagállamok részére történő jogosultság-átruházások költséghatékony alkalmazását is. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Fel kel sorolni valamennyi energetikai támogatást, ideértve különösen a fosszilis tüzelőanyagok támogatását, valamint az utóbbiak fokozatos kivezetésére irányuló létező és tervezett intézkedéseket. |
| --- | --- |

8.

| 9. | A levegőminőség és a levegőbe irányuló kibocsátásokkal kapcsolatos szakpolitikák közötti kölcsönhatások elemzését több mennyiségi információval kell kiegészíteni, legalább a tervezett szakpolitikák és intézkedések nyomán várhatóan megvalósuló levegőszennyező kibocsátásokra vonatkozó előírt információk erejéig. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Jobban be kell építeni a tervbe az igazságos és méltányos átmenettel kapcsolatos szempontokat, nevezetesen részletesebben ismertetve a tervezett célkitűzések, szakpolitikák és intézkedések társadalmi, foglalkoztatási és készségekre gyakorolt hatásait. Ezen belül is foglalkozni kell a sok szén-dioxidot kibocsátó, illetve ipari régiók népességére gyakorolt hatással. Jobban ki kell dolgozni az energiaszegénység problémáinak kezelésére vonatkozó koncepciót, többek között külön elemzést készítve az energiaszegénységről, az (EU) 2018/1999 rendelet előírásainak megfelelően. |
| --- | --- |

10.

Kelt Brüsszelben, 2019. június 18-án.

a Bizottság részéről

Miguel ARIAS CAÑETE

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 328., 2018.12.21., 1. o.

1

(2)  SWD(2019) 267.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2012/27/EU irányelve (2012. október 25.) az energiahatékonyságról, a 2009/125/EK és a 2010/30/EU irányelv módosításáról, valamint a 2004/8/EK és a 2006/32/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 315., 2012.11.14., 1. o.).

3

(4)  SWD (2019) 1016 final.

4

(5)  COM (2019) 517 final, 2019. június 5.

5

(6)  SWD(2019) 267.

6

(7)  SWD(2019) 267.

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/2001 irányelve (2018. december 11.) a megújuló energiaforrásokból előállított energia használatának előmozdításáról (HL L 328., 2018.12.21., 82. o.).

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/842 rendelete (2018. május 30.) a Párizsi Megállapodásban vállalt kötelezettségek teljesítése érdekében a tagállamok által 2021-től 2030-ig kötelezően teljesítendő, az éghajlat-politikai fellépéshez hozzájáruló éves üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentések meghatározásáról, valamint az 525/2013/EU rendelet módosításáról (HL L 156., 2018.6.19., 26. o.).

9

---

| 3.9.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 297/68 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 297/68

---

A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA

(2019. június 18.)

Málta 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről

(2019/C 297/18)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az energiaunió és az éghajlat-politika irányításáról, valamint a 663/2009/EK és a 715/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 94/22/EK, a 98/70/EK, a 2009/31/EK, a 2009/73/EK, a 2010/31/EU, a 2012/27/EU és a 2013/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv, a 2009/119/EK és az (EU) 2015/652 tanácsi irányelv módosításáról, továbbá az 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. december 11-i (EU) 2018/1999 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében minden tagállamnak be kell nyújtania a Bizottsághoz a 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét az említett rendelet 3. cikke (1) bekezdésének és I. mellékletének megfelelően. Az integrált nemzeti energia- és klímatervek első tervezeteit 2018. december 31-ig kellett benyújtani. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében minden tagállamnak be kell nyújtania a Bizottsághoz a 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét az említett rendelet 3. cikke (1) bekezdésének és I. mellékletének megfelelően. Az integrált nemzeti energia- és klímatervek első tervezeteit 2018. december 31-ig kellett benyújtani.

| (2) | Málta 2018. december 21-én nyújtotta be integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét. E terv tervezetének benyújtása az alapját és első lépését jelenti a Bizottság és a tagállamok közötti ún. iteratív folyamatnak, amely az integrált nemzeti energia- és klímatervek véglegesítésének és későbbi végrehajtásának előkészítését szolgálja. |
| --- | --- |

(2)

Málta 2018. december 21-én nyújtotta be integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét. E terv tervezetének benyújtása az alapját és első lépését jelenti a Bizottság és a tagállamok közötti ún. iteratív folyamatnak, amely az integrált nemzeti energia- és klímatervek véglegesítésének és későbbi végrehajtásának előkészítését szolgálja.

| (3) | Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében a Bizottságnak értékelnie kell az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetét. A Bizottság átfogó értékelést készített a máltai integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetéről, az (EU) 2018/1999 rendelet valamennyi releváns szempontjának figyelembevételével. A Bizottság az értékelést (2) ezen ajánlással egy időben közzéteszi. Az alábbi ajánlások az értékelés eredményein alapulnak. |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében a Bizottságnak értékelnie kell az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetét. A Bizottság átfogó értékelést készített a máltai integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetéről, az (EU) 2018/1999 rendelet valamennyi releváns szempontjának figyelembevételével. A Bizottság az értékelést (2) ezen ajánlással egy időben közzéteszi. Az alábbi ajánlások az értékelés eredményein alapulnak.

| (4) | A Bizottság ajánlásai különösen a következőkre irányulhatnak: i. a célkitűzések, célok és hozzájárulások által megcélzott szint az energiaunió célkitűzéseinek és különösen a megújuló energia és az energiahatékonyság tekintetében 2030-ra meghatározott uniós célok együttes elérésének szempontjából, valamint a tagállam által a villamosenergia-rendszerösszeköttetés 2030-ra megcélzott szintje; ii. a tagállami és uniós szintű célkitűzésekkel kapcsolatos szakpolitikák és intézkedések, valamint olyan egyéb szakpolitikák és intézkedések, amelyeknek határokon átnyúló jelentősége lehet; iii. bármely további olyan szakpolitikák és intézkedések, amelyeket az integrált nemzeti energia- és klímatervek esetleg előírnak; iv. az integrált nemzeti energia- és klímatervben foglalt meglévő és tervezett szakpolitikáknak és intézkedéseknek az energiaunió egy dimenzióján belüli, valamint a különböző dimenziói közötti kölcsönhatása és ezek összeegyeztethetősége. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság ajánlásai különösen a következőkre irányulhatnak: i. a célkitűzések, célok és hozzájárulások által megcélzott szint az energiaunió célkitűzéseinek és különösen a megújuló energia és az energiahatékonyság tekintetében 2030-ra meghatározott uniós célok együttes elérésének szempontjából, valamint a tagállam által a villamosenergia-rendszerösszeköttetés 2030-ra megcélzott szintje; ii. a tagállami és uniós szintű célkitűzésekkel kapcsolatos szakpolitikák és intézkedések, valamint olyan egyéb szakpolitikák és intézkedések, amelyeknek határokon átnyúló jelentősége lehet; iii. bármely további olyan szakpolitikák és intézkedések, amelyeket az integrált nemzeti energia- és klímatervek esetleg előírnak; iv. az integrált nemzeti energia- és klímatervben foglalt meglévő és tervezett szakpolitikáknak és intézkedéseknek az energiaunió egy dimenzióján belüli, valamint a különböző dimenziói közötti kölcsönhatása és ezek összeegyeztethetősége.

| (5) | Ajánlásainak kidolgozása során a Bizottság tekintettel volt egyrészt arra, hogy összesítenie kellett valamennyi tagállam tervezett hozzájárulásainak számszerűsített mértékét annak érdekében, hogy fel tudja mérni az uniós szintű vállalás szintjét, másrészt pedig arra, hogy az érintett tagállamnak megfelelő időt kell hagyni ahhoz, hogy integrált nemzeti energia- és klímatervének véglegesítését megelőzően kellőképpen figyelembe tudja venni a Bizottság ajánlásait. |
| --- | --- |

(5)

Ajánlásainak kidolgozása során a Bizottság tekintettel volt egyrészt arra, hogy összesítenie kellett valamennyi tagállam tervezett hozzájárulásainak számszerűsített mértékét annak érdekében, hogy fel tudja mérni az uniós szintű vállalás szintjét, másrészt pedig arra, hogy az érintett tagállamnak megfelelő időt kell hagyni ahhoz, hogy integrált nemzeti energia- és klímatervének véglegesítését megelőzően kellőképpen figyelembe tudja venni a Bizottság ajánlásait.

| (6) | A tagállamok megújuló energiával kapcsolatos céljaira vonatkozó bizottsági ajánlások az (EU) 2018/1999 rendelet II. mellékletében meghatározott, objektív kritériumokon alapuló képletre támaszkodnak. |
| --- | --- |

(6)

A tagállamok megújuló energiával kapcsolatos céljaira vonatkozó bizottsági ajánlások az (EU) 2018/1999 rendelet II. mellékletében meghatározott, objektív kritériumokon alapuló képletre támaszkodnak.

| (7) | Az energiahatékonyság tekintetében a Bizottság ajánlásai az integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetében feltüntetett nemzeti szintű célok értékelésén alapulnak, összehasonlítva azokat az uniós célkitűzések eléréséhez szükséges közös erőfeszítések szintjével, adott esetben figyelembe véve egyes egyedi nemzeti körülményekre vonatkozó információkat. Az energiahatékonyság területén kitűzött végleges nemzeti hozzájárulásoknak tükrözniük kell az energiamegtakarítások költséghatékony lehetőségeit, és e hozzájárulásokat szilárd, hosszú távú épületfelújítási stratégiának, valamint a 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) 7. cikkéből eredő energiamegtakarítási kötelezettség végrehajtását célzó intézkedéseknek kell alátámasztaniuk. A tagállamoknak emellett igazolniuk kell, hogy kellő mértékben figyelembe vették az „első az energiahatékonyság” elvet, ismertetve, hogy az energiahatékonyság miként járul hozzá a versenyképes karbonszegény gazdaság nemzeti céljainak költséghatékony megvalósításához, az energiaellátás biztonságához és az energiaszegénység kezeléséhez. |
| --- | --- |

(7)

Az energiahatékonyság tekintetében a Bizottság ajánlásai az integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetében feltüntetett nemzeti szintű célok értékelésén alapulnak, összehasonlítva azokat az uniós célkitűzések eléréséhez szükséges közös erőfeszítések szintjével, adott esetben figyelembe véve egyes egyedi nemzeti körülményekre vonatkozó információkat. Az energiahatékonyság területén kitűzött végleges nemzeti hozzájárulásoknak tükrözniük kell az energiamegtakarítások költséghatékony lehetőségeit, és e hozzájárulásokat szilárd, hosszú távú épületfelújítási stratégiának, valamint a 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) 7. cikkéből eredő energiamegtakarítási kötelezettség végrehajtását célzó intézkedéseknek kell alátámasztaniuk. A tagállamoknak emellett igazolniuk kell, hogy kellő mértékben figyelembe vették az „első az energiahatékonyság” elvet, ismertetve, hogy az energiahatékonyság miként járul hozzá a versenyképes karbonszegény gazdaság nemzeti céljainak költséghatékony megvalósításához, az energiaellátás biztonságához és az energiaszegénység kezeléséhez.

| (8) | Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja a tagállamok számára, hogy adjanak általános áttekintést az integrált nemzeti energia- és klímatervben meghatározott célkitűzések, célok és hozzájárulások eléréséhez szükséges beruházásokról, valamint e beruházások forrásainak általános értékeléséről. A nemzeti energia- és klímaterveknek a befektetői biztonság garantálása érdekében biztosítaniuk kell a nemzeti szakpolitikák és intézkedések átláthatóságát és kiszámíthatóságát. |
| --- | --- |

(8)

Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja a tagállamok számára, hogy adjanak általános áttekintést az integrált nemzeti energia- és klímatervben meghatározott célkitűzések, célok és hozzájárulások eléréséhez szükséges beruházásokról, valamint e beruházások forrásainak általános értékeléséről. A nemzeti energia- és klímaterveknek a befektetői biztonság garantálása érdekében biztosítaniuk kell a nemzeti szakpolitikák és intézkedések átláthatóságát és kiszámíthatóságát.

| (9) | Ezzel párhuzamosan a 2018–2019-as európai szemeszter ciklusának keretében a Bizottság nagy hangsúlyt fektetett a tagállamok energiához és éghajlat-politikához kapcsolódó beruházási szükségleteire. Ez tükröződik a Máltára vonatkozó 2019. évi országjelentésben (4), valamint a Máltának szóló tanácsi ajánlásról szóló bizottsági ajánlásban (5) is, amelyek az európai szemeszter folyamatának részét képezik. A Bizottság az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetének értékelése során figyelembe vette az európai szemeszter legfrissebb megállapításait és ajánlásait. A Bizottság ajánlásai kiegészítik az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat. A tagállamok is kötelesek biztosítani azt, hogy az integrált nemzeti energia- és klímaterveik figyelembe vegyék az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat. |
| --- | --- |

(9)

Ezzel párhuzamosan a 2018–2019-as európai szemeszter ciklusának keretében a Bizottság nagy hangsúlyt fektetett a tagállamok energiához és éghajlat-politikához kapcsolódó beruházási szükségleteire. Ez tükröződik a Máltára vonatkozó 2019. évi országjelentésben (4), valamint a Máltának szóló tanácsi ajánlásról szóló bizottsági ajánlásban (5) is, amelyek az európai szemeszter folyamatának részét képezik. A Bizottság az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetének értékelése során figyelembe vette az európai szemeszter legfrissebb megállapításait és ajánlásait. A Bizottság ajánlásai kiegészítik az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat. A tagállamok is kötelesek biztosítani azt, hogy az integrált nemzeti energia- és klímaterveik figyelembe vegyék az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat.

| (10) | Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja továbbá azt is, hogy minden tagállamnak kellően figyelembe kell vennie a 2019. december 31-ig benyújtandó integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetéhez fűzött bizottsági ajánlásokat, és amennyiben az érintett tagállam nem fogad meg egy ajánlást vagy nem fogadja meg annak jelentős részét, döntését meg kell indokolnia és az indokolást közzé kell tennie. |
| --- | --- |

(10)

Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja továbbá azt is, hogy minden tagállamnak kellően figyelembe kell vennie a 2019. december 31-ig benyújtandó integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetéhez fűzött bizottsági ajánlásokat, és amennyiben az érintett tagállam nem fogad meg egy ajánlást vagy nem fogadja meg annak jelentős részét, döntését meg kell indokolnia és az indokolást közzé kell tennie.

| (11) | A tagállamok értelemszerűen ugyanazokat az adatokat, illetve a későbbi években ugyanazokat az aktualizált adatokat szerepeltetik integrált nemzeti energia- és klímaterveikben, mint az Eurostathoz vagy az Európai Környezetvédelmi Ügynökséghez benyújtott jelentéseikben. Az azonos forrás és – adott esetben – az európai statisztikák felhasználása szintén elengedhetetlen a modellezéshez és az előrejelzésekhez szükséges alapforgatókönyv számításaihoz. Az európai statisztikák felhasználása lehetővé teszi az integrált nemzeti energia- és klímatervekben alkalmazott adatok és előrejelzések jobb összehasonlíthatóságát. |
| --- | --- |

(11)

A tagállamok értelemszerűen ugyanazokat az adatokat, illetve a későbbi években ugyanazokat az aktualizált adatokat szerepeltetik integrált nemzeti energia- és klímaterveikben, mint az Eurostathoz vagy az Európai Környezetvédelmi Ügynökséghez benyújtott jelentéseikben. Az azonos forrás és – adott esetben – az európai statisztikák felhasználása szintén elengedhetetlen a modellezéshez és az előrejelzésekhez szükséges alapforgatókönyv számításaihoz. Az európai statisztikák felhasználása lehetővé teszi az integrált nemzeti energia- és klímatervekben alkalmazott adatok és előrejelzések jobb összehasonlíthatóságát.

| (12) | A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervnek tartalmaznia kell az (EU) 2018/1999 rendelet I. mellékletének valamennyi elemét. Ennek keretében a lehetőségekhez mérten értékelni kell a tervezett szakpolitikák és intézkedések makrogazdasági, egészségügyi, környezeti, foglalkoztatási, valamint az oktatás, a készségek terén és a társadalom egészére kifejtett hatásait. A nyilvánosságot és az egyéb érdekelt feleket be kell vonni a végleges integrált nemzeti energia- és klímatervek előkészítésébe. Mindezeket, továbbá az egyéb elemeket az ezen ajánlással együtt közzétett szolgálati munkadokumentum (6) ismerteti részletesen. |
| --- | --- |

(12)

A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervnek tartalmaznia kell az (EU) 2018/1999 rendelet I. mellékletének valamennyi elemét. Ennek keretében a lehetőségekhez mérten értékelni kell a tervezett szakpolitikák és intézkedések makrogazdasági, egészségügyi, környezeti, foglalkoztatási, valamint az oktatás, a készségek terén és a társadalom egészére kifejtett hatásait. A nyilvánosságot és az egyéb érdekelt feleket be kell vonni a végleges integrált nemzeti energia- és klímatervek előkészítésébe. Mindezeket, továbbá az egyéb elemeket az ezen ajánlással együtt közzétett szolgálati munkadokumentum (6) ismerteti részletesen.

| (13) | A végleges tervet Máltának a terv tervezetében megjelölt szakpolitikák és intézkedések közötti pozitív kapcsolódási pontokra kell építenie, és meg kell vizsgálnia a még több kihívást jelentő – különösen a dekarbonizáció, az energiabiztonság és a belső piaci dimenziók és az „első az energiahatékonyság” elve között fennálló – szakpolitikai kapcsolódási pontokat. A kutatási, innovációs és versenyképességi dimenzió keretében meghatározott célkitűzéseknek alá kell támasztaniuk az energiaunió többi dimenziója terén tervbe vett erőfeszítéseket. Máltának kézzelfoghatóbb, mérhetőbb és határidőhöz kötöttebb politikai célkitűzéseket is meg kell határoznia mind az öt dimenzióra vonatkozóan. |
| --- | --- |

(13)

A végleges tervet Máltának a terv tervezetében megjelölt szakpolitikák és intézkedések közötti pozitív kapcsolódási pontokra kell építenie, és meg kell vizsgálnia a még több kihívást jelentő – különösen a dekarbonizáció, az energiabiztonság és a belső piaci dimenziók és az „első az energiahatékonyság” elve között fennálló – szakpolitikai kapcsolódási pontokat. A kutatási, innovációs és versenyképességi dimenzió keretében meghatározott célkitűzéseknek alá kell támasztaniuk az energiaunió többi dimenziója terén tervbe vett erőfeszítéseket. Máltának kézzelfoghatóbb, mérhetőbb és határidőhöz kötöttebb politikai célkitűzéseket is meg kell határoznia mind az öt dimenzióra vonatkozóan.

| (14) | A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervet átfogóbb intézkedésekkel lehetne kiegészíteni, amelyek révén szorosabb kölcsönhatás alakítható ki a körforgásos gazdasággal. |
| --- | --- |

(14)

A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervet átfogóbb intézkedésekkel lehetne kiegészíteni, amelyek révén szorosabb kölcsönhatás alakítható ki a körforgásos gazdasággal.

| (15) | A Bizottság Máltának szóló ajánlásait a máltai integrált nemzeti energia- és klímaterv ezen ajánlással egy időben közzétett értékelése támasztja alá (7), |
| --- | --- |

(15)

A Bizottság Máltának szóló ajánlásait a máltai integrált nemzeti energia- és klímaterv ezen ajánlással egy időben közzétett értékelése támasztja alá (7),

AJÁNLJA, HOGY MÁLTA TEGYEN INTÉZKEDÉSEKET A KÖVETKEZŐK ÉRDEKÉBEN:

| 1. | További hazai intézkedéseket kell tervezni, különösen az építőiparra és a közlekedési ágazatban, és számszerűsíteni kell azok várható hatásait, annak érdekében, hogy csökkentsék az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszeren kívüli ágazatokra vonatkozó, 2030-ra kitűzött üvegházhatásúgáz-kibocsátási céljai tekintetében várható jelentős – 2005-höz képest 19 %-os – hiányt. Költséghatékonysági okokból indokolt lehet a más tagállamokból származó éves kibocsátási egységek átadása, az (EU) 2018/842 európai parlamenti és tanácsi rendeletében (8) meghatározottak szerint. |
| --- | --- |

1.

| 2. | A megújuló energia tekintetében 2030-ra kitűzött uniós célhoz való máltai hozzájárulásként legalább 21 %-ra kell növelni a megújuló energia részarányának 2030-ra meghatározott célértékét az (EU) 2018/1999 rendelet II. mellékletében szereplő képletnek megfelelően, valamint a lényeges körülmények és a nemzeti megszorítások kellő mérlegelését követően. A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervnek tartalmaznia kell egy ütemterv-előirányzatot, amely eléri az (EU) 2018/1999 rendelet 4. cikke a) pontjának (2) alpontjában felsorolt valamennyi referenciaértéket az adott részaránnyal összhangban, figyelembe véve azt, hogy ezen cél közös teljesítéséhez fokozni kell az erőfeszítéseket. Részletesen és számszerűsítve ismertetni kell az (EU) 2018/2001 európai parlamenti és tanácsi irányelv (9) szerinti kötelezettségekkel összhangban azokat a szakpolitikákat és intézkedéseket, amelyek lehetővé teszik e hozzájárulás kellő időben történő és költséghatékony teljesítését. Növelni kell a fűtési és hűtési ágazatban a célok szintjét az (EU) 2018/2001 irányelv 23. cikkében foglalt indikatív cél elérése érdekében. Az (EU) 2018/2001 irányelv 25. cikke szerinti közlekedési cél elérését célzó részletesebb intézkedéseket kell biztosítani. Az (EU) 2018/2001 irányelv 21. és 22. cikkével összhangban részletesebb információkat kell megadni a termelő-fogyasztókat és a megújulóenergia-közösségeket támogató keretek létrehozásával kapcsolatban. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Jelentősen növelni kell a végső- és a primerenergia-fogyasztás 2030-ig történő csökkentésére irányuló célját, figyelembe véve, hogy a 2030-ra vonatkozó uniós energiahatékonysági cél elérése érdekében fokozni kell az erőfeszítéseket. Ambiciózusabb szakpolitikákat és intézkedéseket kell előterjeszteni, amelyek révén 2030-ig további energiamegtakarítás érhető el. További konkrét energiahatékonysági intézkedésekre van szükség, különösen az építőiparra és a közlekedési ágazatra vonatkozóan, hogy megfeleljenek a 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó javaslatoknak. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Meg kell határozni az energiabiztonsági célkitűzéseket támogató, a diverzifikációt és az energiafüggőség csökkentését szolgáló intézkedéseket, ideértve a rugalmasságot, valamint a villamosenergia-ágazatban a keresletoldali válaszok esetlegesen nagyobb szerepét biztosító intézkedéseket. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Részletesebben ki kell dolgozni a mostantól 2030-ig elérendő, az energiaunióhoz konkrétan kapcsolódó nemzeti célkitűzéseket és finanszírozási célokat a kutatás, az innováció és a versenyképesség terén oly módon, hogy azok könnyen mérhetők legyenek és alkalmasak legyenek az integrált nemzeti energia- és klímaterv egyéb dimenziói terén kitűzött célok támogatására és megvalósítására. E célkitűzéseket konkrét és megfelelő szakpolitikákkal és intézkedésekkel kell alátámasztani, köztük olyanokkal, amelyeket a stratégiai energiatechnológiai tervhez hasonlóan más tagállamokkal együttműködve kell kidolgozni. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Tovább kell javítani a végleges integrált nemzeti energia- és klímaterv célkitűzéseinek, szakpolitikáinak és intézkedéseinek a részletességi szintjét, különösen egyértelmű, mérhető és előretekintő célkitűzések meghatározása révén a belső piaci dimenzióra, valamint a kutatási, innovációs és versenyképességi dimenzióra vonatkozóan; és szemléltetni kell, hogy milyen mértékben felelnek meg a kőolajfeltárás előirányzott tervei a hosszú távú dekarbonizációs céloknak. |
| --- | --- |

6.

| 7. | További minőségi értékekkel kell kiegészíteni a tervezett beruházási igényekre, kiadásokra és finanszírozási forrásokra vonatkozó főbb mennyiségi referenciákat annak érdekében, hogy átfogó értékelés álljon rendelkezésre a célkitűzések eléréséhez szükséges általános beruházási igényekről, valamint a mobilizálandó nemzeti és uniós pénzügyi forrásokkal kapcsolatos információkról. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Fel kell sorolni valamennyi energetikai támogatást, köztük különösen a fosszilis tüzelőanyagok támogatását, valamint az azok fokozatos kivezetésére irányuló meglévő és tervezett intézkedéseket. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Ki kell egészíteni a levegőminőséggel és a légköri kibocsátásokkal kapcsolatos szakpolitikák közötti kölcsönhatások elemzését, ennek keretében ismertetni és számszerűsíteni kell a különböző forgatókönyvek tekintetében a levegőszennyezést érintő hatásokat, ezt alátámasztó információkat kell benyújtani, valamint meg kell vizsgálni a szinergiákat és az ellentétes irányú hatásokat. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Jobban be kell építeni a tervbe az igazságos és méltányos átmenettel kapcsolatos szempontokat, részletesebben ismertetve a tervezett célkitűzések, szakpolitikák és intézkedések társadalmi, foglalkoztatási és készségekre gyakorolt hatásait. |
| --- | --- |

10.

Kelt Brüsszelben, 2019. június 18-án.

a Bizottság részéről

Miguel ARIAS CAÑETE

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 328., 2018.12.21., 1. o.

1

(2)  SWD(2019) 268.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2012/27/EU irányelve (2012. október 25.) az energiahatékonyságról, a 2009/125/EK és a 2010/30/EU irányelv módosításáról, valamint a 2004/8/EK és a 2006/32/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 315., 2012.11.14., 1. o.).

3

(4)  SWD(2019) 1017 final.

4

(5)  COM(2019) 518 final, 2019. június 5.

5

(6)  SWD(2019) 268.

6

(7)  SWD(2019) 268.

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/842 rendelete (2018. május 30.) a Párizsi Megállapodásban vállalt kötelezettségek teljesítése érdekében a tagállamok által 2021-től 2030-ig kötelezően teljesítendő, az éghajlat-politikai fellépéshez hozzájáruló éves üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentések meghatározásáról, valamint az 525/2013/EU rendelet módosításáról (HL L 156., 2018.6.19., 26. o.).

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/2001 irányelve (2018. december 11.) a megújuló energiaforrásokból előállított energia használatának előmozdításáról (HL L 328., 2018.12.21., 82. o.).

9

---

| 3.9.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 297/72 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 297/72

---

A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA

(2019. június 18.)

Hollandia 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről

(2019/C 297/19)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az energiaunió és az éghajlat-politika irányításáról, valamint a 663/2009/EK és a 715/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 94/22/EK, a 98/70/EK, a 2009/31/EK, a 2009/73/EK, a 2010/31/EU, a 2012/27/EU és a 2013/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv, a 2009/119/EK és az (EU) 2015/652 tanácsi irányelv módosításáról, továbbá az 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. december 11-i (EU) 2018/1999 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében minden tagállamnak be kell nyújtania a Bizottsághoz a 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét az említett rendelet 3. cikke (1) bekezdésének és I. mellékletének megfelelően. Az integrált nemzeti energia- és klímatervek első tervezeteit 2018. december 31-ig kellett benyújtani. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében minden tagállamnak be kell nyújtania a Bizottsághoz a 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét az említett rendelet 3. cikke (1) bekezdésének és I. mellékletének megfelelően. Az integrált nemzeti energia- és klímatervek első tervezeteit 2018. december 31-ig kellett benyújtani.

| (2) | Hollandia 2018. december 20-án nyújtotta be integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét. E terv tervezetének benyújtása képezi az alapját és első lépését a Bizottság és a tagállamok közötti ún. iteratív folyamatnak, amely az integrált nemzeti energia- és klímatervek véglegesítésének és későbbi végrehajtásának előkészítését szolgálja. |
| --- | --- |

(2)

Hollandia 2018. december 20-án nyújtotta be integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét. E terv tervezetének benyújtása képezi az alapját és első lépését a Bizottság és a tagállamok közötti ún. iteratív folyamatnak, amely az integrált nemzeti energia- és klímatervek véglegesítésének és későbbi végrehajtásának előkészítését szolgálja.

| (3) | Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében a Bizottságnak értékelnie kell az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetét. A Bizottság átfogó értékelést készített a holland integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetéről, az (EU) 2018/1999 rendelet valamennyi releváns szempontjának figyelembevételével. A Bizottság az értékelést (2) ezen ajánlással egy időben közzéteszi. Az alábbi ajánlások az értékelés eredményein alapulnak. |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében a Bizottságnak értékelnie kell az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetét. A Bizottság átfogó értékelést készített a holland integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetéről, az (EU) 2018/1999 rendelet valamennyi releváns szempontjának figyelembevételével. A Bizottság az értékelést (2) ezen ajánlással egy időben közzéteszi. Az alábbi ajánlások az értékelés eredményein alapulnak.

| (4) | A Bizottság ajánlásai különösen a következőkre irányulhatnak: i. a célkitűzések, célok és hozzájárulások által megcélzott szint az energiaunió célkitűzéseinek és különösen a megújuló energia és az energiahatékonyság tekintetében 2030-ra meghatározott uniós célok együttes elérésének szempontjából, valamint a tagállam által a villamosenergia-rendszerösszeköttetés 2030-ra megcélzott szintje; ii. a tagállami és uniós szintű célkitűzésekkel kapcsolatos szakpolitikák és intézkedések, valamint olyan egyéb szakpolitikák és intézkedések, amelyeknek határokon átnyúló jelentősége lehet; iii. bármely további olyan szakpolitikák és intézkedések, amelyeket az integrált nemzeti energia- és klímatervek esetleg előírnak; iv. az integrált nemzeti energia- és klímatervben foglalt meglévő és tervezett szakpolitikáknak és intézkedéseknek az energiaunió egy dimenzióján belüli, valamint a különböző dimenziói közötti kölcsönhatása és ezek összeegyeztethetősége. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság ajánlásai különösen a következőkre irányulhatnak: i. a célkitűzések, célok és hozzájárulások által megcélzott szint az energiaunió célkitűzéseinek és különösen a megújuló energia és az energiahatékonyság tekintetében 2030-ra meghatározott uniós célok együttes elérésének szempontjából, valamint a tagállam által a villamosenergia-rendszerösszeköttetés 2030-ra megcélzott szintje; ii. a tagállami és uniós szintű célkitűzésekkel kapcsolatos szakpolitikák és intézkedések, valamint olyan egyéb szakpolitikák és intézkedések, amelyeknek határokon átnyúló jelentősége lehet; iii. bármely további olyan szakpolitikák és intézkedések, amelyeket az integrált nemzeti energia- és klímatervek esetleg előírnak; iv. az integrált nemzeti energia- és klímatervben foglalt meglévő és tervezett szakpolitikáknak és intézkedéseknek az energiaunió egy dimenzióján belüli, valamint a különböző dimenziói közötti kölcsönhatása és ezek összeegyeztethetősége.

| (5) | Ajánlásai kidolgozása során a Bizottság két szempontot vett figyelembe: egyfelől azt, hogy az összes tagállam számszerűsített tervezett hozzájárulásait összesítve kell látnia ahhoz, hogy értékelni tudja az uniós szintű ambíciókat; másfelől pedig azt, hogy az érintett tagállamoknak megfelelő idő álljon a rendelkezésére ahhoz, hogy kellően figyelembe tudják venni a Bizottság ajánlásait saját nemzeti tervük véglegesítése előtt. |
| --- | --- |

(5)

Ajánlásai kidolgozása során a Bizottság két szempontot vett figyelembe: egyfelől azt, hogy az összes tagállam számszerűsített tervezett hozzájárulásait összesítve kell látnia ahhoz, hogy értékelni tudja az uniós szintű ambíciókat; másfelől pedig azt, hogy az érintett tagállamoknak megfelelő idő álljon a rendelkezésére ahhoz, hogy kellően figyelembe tudják venni a Bizottság ajánlásait saját nemzeti tervük véglegesítése előtt.

| (6) | A tagállamok megújuló energiával kapcsolatos céljaira vonatkozó bizottsági ajánlások az (EU) 2018/1999 rendelet II. mellékletében meghatározott, objektív kritériumokon alapuló képletre támaszkodnak. |
| --- | --- |

(6)

A tagállamok megújuló energiával kapcsolatos céljaira vonatkozó bizottsági ajánlások az (EU) 2018/1999 rendelet II. mellékletében meghatározott, objektív kritériumokon alapuló képletre támaszkodnak.

| (7) | Az energiahatékonyság tekintetében a Bizottság ajánlásai az integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetében feltüntetett nemzeti szintű célok értékelésén alapulnak, összehasonlítva azokat az uniós célkitűzések eléréséhez szükséges közös erőfeszítések szintjével, adott esetben figyelembe véve egyes egyedi nemzeti körülményekre vonatkozó információkat. Az energiahatékonyság területén kitűzött végleges nemzeti hozzájárulásoknak tükrözniük kell az energiamegtakarítások költséghatékony lehetőségeit, és e hozzájárulásokat szilárd, hosszú távú épületfelújítási stratégiának, valamint a 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) 7. cikkéből eredő energiamegtakarítási kötelezettség végrehajtását célzó intézkedéseknek kell alátámasztaniuk. A tagállamoknak emellett igazolniuk kell, hogy kellő mértékben figyelembe vették az „első az energiahatékonyság” elvet, ismertetve, hogy az energiahatékonyság miként járul hozzá a versenyképes karbonszegény gazdaság nemzeti céljainak költséghatékony megvalósításához, az energiaellátás biztonságához és az energiaszegénység kezeléséhez. |
| --- | --- |

(7)

Az energiahatékonyság tekintetében a Bizottság ajánlásai az integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetében feltüntetett nemzeti szintű célok értékelésén alapulnak, összehasonlítva azokat az uniós célkitűzések eléréséhez szükséges közös erőfeszítések szintjével, adott esetben figyelembe véve egyes egyedi nemzeti körülményekre vonatkozó információkat. Az energiahatékonyság területén kitűzött végleges nemzeti hozzájárulásoknak tükrözniük kell az energiamegtakarítások költséghatékony lehetőségeit, és e hozzájárulásokat szilárd, hosszú távú épületfelújítási stratégiának, valamint a 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) 7. cikkéből eredő energiamegtakarítási kötelezettség végrehajtását célzó intézkedéseknek kell alátámasztaniuk. A tagállamoknak emellett igazolniuk kell, hogy kellő mértékben figyelembe vették az „első az energiahatékonyság” elvet, ismertetve, hogy az energiahatékonyság miként járul hozzá a versenyképes karbonszegény gazdaság nemzeti céljainak költséghatékony megvalósításához, az energiaellátás biztonságához és az energiaszegénység kezeléséhez.

| (8) | Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja a tagállamok számára, hogy adjanak általános áttekintést az integrált nemzeti energia- és klímatervben meghatározott célkitűzések, célok és hozzájárulások eléréséhez szükséges beruházásokról, valamint e beruházások forrásainak általános értékeléséről. A nemzeti energia- és klímaterveknek a befektetői biztonság garantálása érdekében biztosítaniuk kell a nemzeti szakpolitikák és intézkedések átláthatóságát és kiszámíthatóságát. |
| --- | --- |

(8)

Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja a tagállamok számára, hogy adjanak általános áttekintést az integrált nemzeti energia- és klímatervben meghatározott célkitűzések, célok és hozzájárulások eléréséhez szükséges beruházásokról, valamint e beruházások forrásainak általános értékeléséről. A nemzeti energia- és klímaterveknek a befektetői biztonság garantálása érdekében biztosítaniuk kell a nemzeti szakpolitikák és intézkedések átláthatóságát és kiszámíthatóságát.

| (9) | Ezzel párhuzamosan a 2018–2019-as európai szemeszter ciklusának keretében a Bizottság nagy hangsúlyt fektetett a tagállamok energiához és éghajlat-politikához kapcsolódó beruházási szükségleteire. Ez tükröződik a Hollandiára vonatkozó 2019. évi országjelentésben (4), valamint a Hollandiának szóló tanácsi ajánlásról szóló bizottsági ajánlásban (5) is, amelyek az európai szemeszter folyamatának részét képezik. A Bizottság az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetének értékelése során figyelembe vette az európai szemeszter legfrissebb megállapításait és ajánlásait. A Bizottság ajánlásai kiegészítik az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat. A tagállamok is kötelesek biztosítani azt, hogy az integrált nemzeti energia- és klímaterveik figyelembe vegyék az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat. |
| --- | --- |

(9)

Ezzel párhuzamosan a 2018–2019-as európai szemeszter ciklusának keretében a Bizottság nagy hangsúlyt fektetett a tagállamok energiához és éghajlat-politikához kapcsolódó beruházási szükségleteire. Ez tükröződik a Hollandiára vonatkozó 2019. évi országjelentésben (4), valamint a Hollandiának szóló tanácsi ajánlásról szóló bizottsági ajánlásban (5) is, amelyek az európai szemeszter folyamatának részét képezik. A Bizottság az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetének értékelése során figyelembe vette az európai szemeszter legfrissebb megállapításait és ajánlásait. A Bizottság ajánlásai kiegészítik az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat. A tagállamok is kötelesek biztosítani azt, hogy az integrált nemzeti energia- és klímaterveik figyelembe vegyék az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat.

| (10) | Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja továbbá azt is, hogy minden tagállamnak kellően figyelembe kell vennie a 2019. december 31-ig benyújtandó integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetéhez fűzött bizottsági ajánlásokat, és amennyiben az érintett tagállam nem fogad meg egy ajánlást vagy nem fogadja meg annak jelentős részét, döntését meg kell indokolnia és az indokolást közzé kell tennie. |
| --- | --- |

(10)

Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja továbbá azt is, hogy minden tagállamnak kellően figyelembe kell vennie a 2019. december 31-ig benyújtandó integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetéhez fűzött bizottsági ajánlásokat, és amennyiben az érintett tagállam nem fogad meg egy ajánlást vagy nem fogadja meg annak jelentős részét, döntését meg kell indokolnia és az indokolást közzé kell tennie.

| (11) | A tagállamok értelemszerűen ugyanazokat az adatokat, illetve a későbbi években ugyanazokat az aktualizált adatokat szerepeltetik integrált nemzeti energia- és klímaterveikben, mint az Eurostathoz vagy az Európai Környezetvédelmi Ügynökséghez benyújtott jelentéseikben. Az azonos forrás és – adott esetben – az európai statisztikák felhasználása szintén elengedhetetlen a modellezéshez és az előrejelzésekhez szükséges alapforgatókönyv számításaihoz. Az európai statisztikák felhasználása lehetővé teszi az integrált nemzeti energia- és klímatervekben alkalmazott adatok és előrejelzések jobb összehasonlíthatóságát. |
| --- | --- |

(11)

A tagállamok értelemszerűen ugyanazokat az adatokat, illetve a későbbi években ugyanazokat az aktualizált adatokat szerepeltetik integrált nemzeti energia- és klímaterveikben, mint az Eurostathoz vagy az Európai Környezetvédelmi Ügynökséghez benyújtott jelentéseikben. Az azonos forrás és – adott esetben – az európai statisztikák felhasználása szintén elengedhetetlen a modellezéshez és az előrejelzésekhez szükséges alapforgatókönyv számításaihoz. Az európai statisztikák felhasználása lehetővé teszi az integrált nemzeti energia- és klímatervekben alkalmazott adatok és előrejelzések jobb összehasonlíthatóságát.

| (12) | A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervnek tartalmaznia kell az (EU) 2018/1999 rendelet I. mellékletének valamennyi elemét. Ennek keretében a lehetőségekhez mérten értékelni kell a tervezett szakpolitikák és intézkedések makrogazdasági, egészségügyi, környezeti, foglalkoztatási, valamint az oktatás, a készségek terén és a társadalom egészére kifejtett hatásait. A nyilvánosságot és az egyéb érdekelt feleket be kell vonni a végleges integrált nemzeti energia- és klímatervek előkészítésébe. Mindezeket, továbbá az egyéb elemeket az ezen ajánlással együtt közzétett szolgálati munkadokumentum (6) ismerteti részletesen. |
| --- | --- |

(12)

A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervnek tartalmaznia kell az (EU) 2018/1999 rendelet I. mellékletének valamennyi elemét. Ennek keretében a lehetőségekhez mérten értékelni kell a tervezett szakpolitikák és intézkedések makrogazdasági, egészségügyi, környezeti, foglalkoztatási, valamint az oktatás, a készségek terén és a társadalom egészére kifejtett hatásait. A nyilvánosságot és az egyéb érdekelt feleket be kell vonni a végleges integrált nemzeti energia- és klímatervek előkészítésébe. Mindezeket, továbbá az egyéb elemeket az ezen ajánlással együtt közzétett szolgálati munkadokumentum (6) ismerteti részletesen.

| (13) | A terv tervezete főként Hollandia meglévő szakpolitikáján, nevezetesen a 2017. évi koalíciós megállapodáson és a 2013. évi energiaügyi megállapodáson (Energieakkoord) alapul. Az energiaunió dimenzióihoz több elemet kell hozzáadni, amelyek a javasolt célkitűzések szintjéhez, a kísérő szakpolitikákhoz és intézkedésekhez, valamint a kapcsolódó hatásvizsgálathoz egyaránt kötődnek. Különös figyelmet kell fordítani a dekarbonizációs, az energiahatékonysági és a többi dimenzió közötti kapcsolódási pontok kezelésére, nevezetesen az energiabiztonsággal, a belső piaccal, a kutatással, az innovációval és a versenyképességgel kapcsolatos kézzelfoghatóbb és számszerűsíthetőbb célkitűzések bemutatása révén, kitérve arra, hogy miként támogatják ezek a dekarbonizációra, a megújuló energiaforrásokra és az energiahatékonyságra irányuló törekvések megvalósítását. Jobban ki kell fejteni, milyen mértékben vették figyelembe az „első az energiahatékonyság” elvet. A kutatási, innovációs és versenyképességi dimenzió keretében meghatározott célkitűzéseknek hasonlóképpen alá kell támasztaniuk az energiaunió többi dimenziója terén tervbe vett erőfeszítéseket. |
| --- | --- |

(13)

A terv tervezete főként Hollandia meglévő szakpolitikáján, nevezetesen a 2017. évi koalíciós megállapodáson és a 2013. évi energiaügyi megállapodáson (Energieakkoord) alapul. Az energiaunió dimenzióihoz több elemet kell hozzáadni, amelyek a javasolt célkitűzések szintjéhez, a kísérő szakpolitikákhoz és intézkedésekhez, valamint a kapcsolódó hatásvizsgálathoz egyaránt kötődnek. Különös figyelmet kell fordítani a dekarbonizációs, az energiahatékonysági és a többi dimenzió közötti kapcsolódási pontok kezelésére, nevezetesen az energiabiztonsággal, a belső piaccal, a kutatással, az innovációval és a versenyképességgel kapcsolatos kézzelfoghatóbb és számszerűsíthetőbb célkitűzések bemutatása révén, kitérve arra, hogy miként támogatják ezek a dekarbonizációra, a megújuló energiaforrásokra és az energiahatékonyságra irányuló törekvések megvalósítását. Jobban ki kell fejteni, milyen mértékben vették figyelembe az „első az energiahatékonyság” elvet. A kutatási, innovációs és versenyképességi dimenzió keretében meghatározott célkitűzéseknek hasonlóképpen alá kell támasztaniuk az energiaunió többi dimenziója terén tervbe vett erőfeszítéseket.

| (14) | Hasznos volna a végleges integrált nemzeti energia- és klímatervet versenyképességi szempontokkal is kibővíteni, hogy az kiterjedjen különösen az alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiák, köztük az energiaigényes és a nagyobb mértékű szén-dioxid-kibocsátást okozó ipari ágazatok dekarbonizációjára szolgáló technológiák ágazatára. Hasznosak lennének az ennek alapján a jövőre nézve megállapított mérhető célkitűzések, valamint az ezek elérését szolgáló szakpolitikák és intézkedések, megfelelően összekapcsolva azokat a vállalkozás- és iparpolitikával. |
| --- | --- |

(14)

Hasznos volna a végleges integrált nemzeti energia- és klímatervet versenyképességi szempontokkal is kibővíteni, hogy az kiterjedjen különösen az alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiák, köztük az energiaigényes és a nagyobb mértékű szén-dioxid-kibocsátást okozó ipari ágazatok dekarbonizációjára szolgáló technológiák ágazatára. Hasznosak lennének az ennek alapján a jövőre nézve megállapított mérhető célkitűzések, valamint az ezek elérését szolgáló szakpolitikák és intézkedések, megfelelően összekapcsolva azokat a vállalkozás- és iparpolitikával.

| (15) | A Bizottság Hollandiának szóló ajánlásait a holland integrált nemzeti energia- és klímaterv ezen ajánlással egy időben közzétett értékelése támasztja alá (7), |
| --- | --- |

(15)

A Bizottság Hollandiának szóló ajánlásait a holland integrált nemzeti energia- és klímaterv ezen ajánlással egy időben közzétett értékelése támasztja alá (7),

AJÁNLJA, HOGY HOLLANDIA TEGYEN INTÉZKEDÉSEKET A KÖVETKEZŐK ÉRDEKÉBEN:

| 1. | Az (EU) 2018/2001 európai parlamenti és tanácsi irányelvben (8) megállapított kötelezettségekkel összhangban álló, részletesen kidolgozott és mérhető szakpolitikákkal és intézkedésekkel kell alátámasztani a megújuló energiaforrások 2030-ig elérendő 27–35 %-os arányát – amellyel Hollandia hozzájárul a megújuló energia kapcsán 2030-ra meghatározott uniós célokhoz – oly módon, hogy az lehetővé tegye e hozzájárulás kellő időben történő és költséghatékony teljesítését. A tervnek tartalmaznia kell egy, az (EU) 2018/1999 rendelet 4. cikke első bekezdése a) pontjának 2. alpontja szerinti összes referenciaértéket elérő ütemterv-előirányzatot. Biztosítani kell, hogy a 2009/28/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (9) I. mellékletében 2020-ra megállapított, megújuló energiára vonatkozó célkitűzés maradéktalanul teljesüljön, és 2021-től kezdődően megmaradjon kiindulási alapnak, és ismertetni kell, hogyan miként kívánja elérni és fenntartani ezt a kiinduló értéknek megfelelő részarányt. Ütemterveket és kapcsolódó intézkedéseket kell előterjeszteni a fűtési és hűtési, valamint a közlekedési ágazatban az (EU) 2018/2001 irányelv 23. cikkében szereplő indikatív célkitűzés, illetve az (EU) 2018/2001 irányelv 25. cikkében szereplő közlekedési célkitűzés elérése érdekében. Az (EU) 2018/2001 irányelv 21. és 22. cikkével összhangban további részletekkel kell szolgálni az adminisztratív eljárások egyszerűsítésével a termelő-fogyasztókat és a megújulóenergia-közösségeket támogató keret létrehozásával kapcsolatban. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Felül kell vizsgálni a végsőenergia-fogyasztáshoz való hozzájárulását, figyelembe véve azt, hogy fokozni kell az erőfeszítéseket az Unió 2030-as energiahatékonysági célkitűzésének elérése érdekében, és azonosítani kell azokat a további szakpolitikákat és intézkedéseket, amelyek révén 2030-ig további energiamegtakarítások érhetők el. További szakpolitikákat és intézkedéseket kell felsorolni a Hollandia 2020-ig teljesítendő energiahatékonysági céljainak elérése érdekében már meglévők mellett. A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervnek tartalmaznia kell az energiamegtakarítással, a végrehajtási időszakkal és a célágazatokkal összefüggő várható hatásokat. Folytatni kell 2020 után is az energiamegtakarítási kötelezettségi rendszerekre irányuló erőfeszítéseket, figyelembe véve, hogy a 2021 és 2030 közötti energiamegtakarítási kötelezettség a jelenleginél sokkal ambiciózusabb. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Meg kell határozni a diverzifikációra és az energiafüggőség csökkentésére irányuló energiabiztonsági célkitűzéseket támogató intézkedéseket, beleértve a rugalmasságot és a villamosenergia-termelés megfelelőségét biztosító intézkedéseket, tekintettel a megújuló energiaforrásokkal kapcsolatos nagyszabású célkitűzésre. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Egyértelműbbé kell tenni a 2021-től 2030-ig elérendő, az energiaunióhoz konkrétan kapcsolódó nemzeti célkitűzéseket és finanszírozási célokat a kutatás, az innováció és a versenyképesség terén olyan módon, hogy azok könnyen mérhetők legyenek és alkalmasak legyenek az integrált nemzeti energia- és klímaterv egyéb dimenziói terén kitűzött célok megvalósításának támogatására. E célkitűzéseket konkrét és megfelelő szakpolitikákkal és intézkedésekkel kell alátámasztani, köztük olyanokkal, amelyeket a stratégiai energiatechnológiai tervhez hasonlóan más tagállamokkal együttműködve kell kidolgozni. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Fokozni kell a 2019. március 4-i politikai nyilatkozaton alapuló, az ötoldalú energiaügyi fórum részeként már meglévő kiváló regionális együttműködési intézkedéseket, hogy kifejezetten kiterjessze azt a nemzeti energia- és klímatervek kidolgozására és nyomon követésére, különös tekintettel a határokon átnyúló együttműködés szempontjából releváns kérdéseket illetően. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Általános áttekintést kell adni az éghajlati és energetikai célkitűzések eléréséhez szükséges beruházásokról, valamint általános értékelést kell készíteni az ilyen beruházások forrásairól, beleértve a megfelelő nemzeti és regionális szintű finanszírozást. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Fel kell sorolni valamennyi energetikai támogatást, köztük különösen a fosszilis tüzelőanyagok támogatását, valamint az azok fokozatos kivezetésére irányuló meglévő és tervezett intézkedéseket. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Több mennyiségi információval kell kiegészíteni a levegőminőséggel és a légköri kibocsátásokkal kapcsolatos szakpolitikák közötti kölcsönhatások elemzését, legalább a tervezett szakpolitikák és intézkedések nyomán várhatóan megvalósuló levegőszennyezőanyag-kibocsátás tekintetében előírt információk erejéig. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Jobban be kell építeni a tervbe az igazságos és méltányos átmenettel kapcsolatos szempontokat, részletesebben ismertetve a tervezett célkitűzések, szakpolitikák és intézkedések társadalmi, foglalkoztatási és készségekre gyakorolt hatásait. A tervnek egy külön értékelést kell tartalmaznia az energiaszegénységgel kapcsolatos problémákról a kapcsolódó célkitűzésekkel vagy konkrét szakpolitikákkal vagy intézkedésekkel egyetemben, az (EU) 2018/1999 rendelet előírásainak megfelelően. |
| --- | --- |

9.

Kelt Brüsszelben, 2019. június 18-án.

a Bizottság részéről

Miguel ARIAS CAÑETE

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 328., 2018.12.21., 1. o.

1

(2)  SWD(2019) 227.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2012/27/EU irányelve (2012. október 25.) az energiahatékonyságról, a 2009/125/EK és a 2010/30/EU irányelv módosításáról, valamint a 2004/8/EK és a 2006/32/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 315., 2012.11.14., 1. o.).

3

(4)  SWD(2019) 1018 final.

4

(5)  COM(2019) 519 final, 2019. június 5.

5

(6)  SWD(2019) 227.

6

(7)  SWD(2019) 227.

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/2001 irányelve (2018. december 11.) a megújuló energiaforrásokból előállított energia használatának előmozdításáról (HL L 328., 2018.12.21., 82. o.).

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/28/EK irányelve (2009. április 23.) a megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásáról, valamint a 2001/77/EK és a 2003/30/EK irányelv módosításáról és azt követő hatályon kívül helyezéséről (HL L 140., 2009.6.5., 16. o.).

9

---

| 3.9.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 297/76 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 297/76

---

A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA

(2019. június 18.)

Ausztria 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről

(2019/C 297/20)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az energiaunió és az éghajlat-politika irányításáról, valamint a 663/2009/EK és a 715/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 94/22/EK, a 98/70/EK, a 2009/31/EK, a 2009/73/EK, a 2010/31/EU, a 2012/27/EU és a 2013/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv, a 2009/119/EK és az (EU) 2015/652 tanácsi irányelv módosításáról, továbbá az 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. december 11-i (EU) 2018/1999 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében minden tagállamnak be kell nyújtania a Bizottsághoz a 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét az említett rendelet 3. cikke (1) bekezdésének és I. mellékletének megfelelően. Az integrált nemzeti energia- és klímatervek első tervezeteit 2018. december 31-ig kellett benyújtani. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében minden tagállamnak be kell nyújtania a Bizottsághoz a 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét az említett rendelet 3. cikke (1) bekezdésének és I. mellékletének megfelelően. Az integrált nemzeti energia- és klímatervek első tervezeteit 2018. december 31-ig kellett benyújtani.

| (2) | Ausztria 2018. december 21-én nyújtotta be integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét. E tervek tervezetének benyújtása az alapját és első lépését jelenti a Bizottság és a tagállamok közötti ún. iteratív folyamatnak, amely az integrált nemzeti energia- és klímatervek véglegesítésének és későbbi végrehajtásának előkészítését szolgálja. |
| --- | --- |

(2)

Ausztria 2018. december 21-én nyújtotta be integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét. E tervek tervezetének benyújtása az alapját és első lépését jelenti a Bizottság és a tagállamok közötti ún. iteratív folyamatnak, amely az integrált nemzeti energia- és klímatervek véglegesítésének és későbbi végrehajtásának előkészítését szolgálja.

| (3) | Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében a Bizottságnak értékelnie kell az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetét. A Bizottság átfogó értékelést készített az osztrák integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetéről, az (EU) 2018/1999 rendelet valamennyi releváns szempontjának figyelembevételével. A Bizottság az értékelést (2) ezen ajánlással egy időben közzéteszi. Az alábbi ajánlások az értékelés eredményein alapulnak. |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében a Bizottságnak értékelnie kell az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetét. A Bizottság átfogó értékelést készített az osztrák integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetéről, az (EU) 2018/1999 rendelet valamennyi releváns szempontjának figyelembevételével. A Bizottság az értékelést (2) ezen ajánlással egy időben közzéteszi. Az alábbi ajánlások az értékelés eredményein alapulnak.

| (4) | A Bizottság ajánlásai különösen a következőkre irányulhatnak: i. a célkitűzések, célok és hozzájárulások által megcélzott szint az energiaunió célkitűzéseinek és különösen a megújuló energia és az energiahatékonyság tekintetében 2030-ra meghatározott uniós célok együttes elérésének szempontjából, valamint a tagállam által a villamosenergia-rendszerösszeköttetés 2030-ra megcélzott szintje; ii. a tagállami és uniós szintű célkitűzésekkel kapcsolatos szakpolitikák és intézkedések, valamint olyan egyéb szakpolitikák és intézkedések, amelyeknek határokon átnyúló jelentősége lehet; iii. bármely további olyan szakpolitikák és intézkedések, amelyeket az integrált nemzeti energia- és klímatervek esetleg előírnak; iv. az integrált nemzeti energia- és klímatervben foglalt meglévő és tervezett szakpolitikáknak és intézkedéseknek az energiaunió egy dimenzióján belüli, valamint a különböző dimenziói közötti kölcsönhatása és ezek összeegyeztethetősége. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság ajánlásai különösen a következőkre irányulhatnak: i. a célkitűzések, célok és hozzájárulások által megcélzott szint az energiaunió célkitűzéseinek és különösen a megújuló energia és az energiahatékonyság tekintetében 2030-ra meghatározott uniós célok együttes elérésének szempontjából, valamint a tagállam által a villamosenergia-rendszerösszeköttetés 2030-ra megcélzott szintje; ii. a tagállami és uniós szintű célkitűzésekkel kapcsolatos szakpolitikák és intézkedések, valamint olyan egyéb szakpolitikák és intézkedések, amelyeknek határokon átnyúló jelentősége lehet; iii. bármely további olyan szakpolitikák és intézkedések, amelyeket az integrált nemzeti energia- és klímatervek esetleg előírnak; iv. az integrált nemzeti energia- és klímatervben foglalt meglévő és tervezett szakpolitikáknak és intézkedéseknek az energiaunió egy dimenzióján belüli, valamint a különböző dimenziói közötti kölcsönhatása és ezek összeegyeztethetősége.

| (5) | Ajánlásai kidolgozása során a Bizottság két szempontot vett figyelembe: egyfelől azt, hogy az összes tagállam számszerűsített tervezett hozzájárulásait összesítve kell látnia ahhoz, hogy értékelni tudja az uniós szintű ambíciókat; másfelől pedig azt, hogy az érintett tagállamoknak megfelelő idő álljon a rendelkezésére ahhoz, hogy kellően figyelembe tudják venni a Bizottság ajánlásait saját nemzeti tervük véglegesítése előtt. |
| --- | --- |

(5)

Ajánlásai kidolgozása során a Bizottság két szempontot vett figyelembe: egyfelől azt, hogy az összes tagállam számszerűsített tervezett hozzájárulásait összesítve kell látnia ahhoz, hogy értékelni tudja az uniós szintű ambíciókat; másfelől pedig azt, hogy az érintett tagállamoknak megfelelő idő álljon a rendelkezésére ahhoz, hogy kellően figyelembe tudják venni a Bizottság ajánlásait saját nemzeti tervük véglegesítése előtt.

| (6) | A tagállamok megújuló energiával kapcsolatos céljaira vonatkozó bizottsági ajánlások az (EU) 2018/1999 rendelet II. mellékletében meghatározott, objektív kritériumokon alapuló képletre támaszkodnak. |
| --- | --- |

(6)

A tagállamok megújuló energiával kapcsolatos céljaira vonatkozó bizottsági ajánlások az (EU) 2018/1999 rendelet II. mellékletében meghatározott, objektív kritériumokon alapuló képletre támaszkodnak.

| (7) | Az energiahatékonyság tekintetében a Bizottság ajánlásai az integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetében feltüntetett nemzeti szintű célok értékelésén alapulnak, összehasonlítva azokat az uniós célkitűzések eléréséhez szükséges közös erőfeszítések szintjével, adott esetben figyelembe véve egyes egyedi nemzeti körülményekre vonatkozó információkat. Az energiahatékonyság területén kitűzött végleges nemzeti hozzájárulásoknak tükrözniük kell az energiamegtakarítások költséghatékony lehetőségeit, és e hozzájárulásokat szilárd, hosszú távú épületfelújítási stratégiának, valamint a 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) 7. cikkéből eredő energiamegtakarítási kötelezettség végrehajtását célzó intézkedéseknek kell alátámasztaniuk. A tagállamoknak emellett igazolniuk kell, hogy kellő mértékben figyelembe vették az „első az energiahatékonyság” elvet, ismertetve, hogy az energiahatékonyság miként járul hozzá a versenyképes karbonszegény gazdaság nemzeti céljainak költséghatékony megvalósításához, az energiaellátás biztonságához és az energiaszegénység kezeléséhez. |
| --- | --- |

(7)

Az energiahatékonyság tekintetében a Bizottság ajánlásai az integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetében feltüntetett nemzeti szintű célok értékelésén alapulnak, összehasonlítva azokat az uniós célkitűzések eléréséhez szükséges közös erőfeszítések szintjével, adott esetben figyelembe véve egyes egyedi nemzeti körülményekre vonatkozó információkat. Az energiahatékonyság területén kitűzött végleges nemzeti hozzájárulásoknak tükrözniük kell az energiamegtakarítások költséghatékony lehetőségeit, és e hozzájárulásokat szilárd, hosszú távú épületfelújítási stratégiának, valamint a 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) 7. cikkéből eredő energiamegtakarítási kötelezettség végrehajtását célzó intézkedéseknek kell alátámasztaniuk. A tagállamoknak emellett igazolniuk kell, hogy kellő mértékben figyelembe vették az „első az energiahatékonyság” elvet, ismertetve, hogy az energiahatékonyság miként járul hozzá a versenyképes karbonszegény gazdaság nemzeti céljainak költséghatékony megvalósításához, az energiaellátás biztonságához és az energiaszegénység kezeléséhez.

| (8) | Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja a tagállamok számára, hogy adjanak általános áttekintést az integrált nemzeti energia- és klímatervben meghatározott célkitűzések, célok és hozzájárulások eléréséhez szükséges beruházásokról, valamint e beruházások forrásainak általános értékeléséről. A nemzeti energia- és klímaterveknek a befektetői biztonság garantálása érdekében biztosítaniuk kell a nemzeti szakpolitikák és intézkedések átláthatóságát és kiszámíthatóságát. |
| --- | --- |

(8)

Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja a tagállamok számára, hogy adjanak általános áttekintést az integrált nemzeti energia- és klímatervben meghatározott célkitűzések, célok és hozzájárulások eléréséhez szükséges beruházásokról, valamint e beruházások forrásainak általános értékeléséről. A nemzeti energia- és klímaterveknek a befektetői biztonság garantálása érdekében biztosítaniuk kell a nemzeti szakpolitikák és intézkedések átláthatóságát és kiszámíthatóságát.

| (9) | Ezzel párhuzamosan a 2018–2019-as európai szemeszter ciklusának keretében a Bizottság nagy hangsúlyt fektetett a tagállamok energiához és éghajlat-politikához kapcsolódó beruházási szükségleteire. Ez tükröződik az Ausztriára vonatkozó 2019. évi országjelentésben (4), valamint az Ausztriának szóló tanácsi ajánlásról szóló bizottsági ajánlásban (5) is, amelyek az európai szemeszter folyamatának részét képezik. A Bizottság az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetének értékelése során figyelembe vette az európai szemeszter legfrissebb megállapításait és ajánlásait. A Bizottság ajánlásai kiegészítik az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat. A tagállamok is kötelesek biztosítani azt, hogy az integrált nemzeti energia- és klímaterveik figyelembe vegyék az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat. |
| --- | --- |

(9)

Ezzel párhuzamosan a 2018–2019-as európai szemeszter ciklusának keretében a Bizottság nagy hangsúlyt fektetett a tagállamok energiához és éghajlat-politikához kapcsolódó beruházási szükségleteire. Ez tükröződik az Ausztriára vonatkozó 2019. évi országjelentésben (4), valamint az Ausztriának szóló tanácsi ajánlásról szóló bizottsági ajánlásban (5) is, amelyek az európai szemeszter folyamatának részét képezik. A Bizottság az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetének értékelése során figyelembe vette az európai szemeszter legfrissebb megállapításait és ajánlásait. A Bizottság ajánlásai kiegészítik az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat. A tagállamok is kötelesek biztosítani azt, hogy az integrált nemzeti energia- és klímaterveik figyelembe vegyék az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat.

| (10) | Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja továbbá azt is, hogy minden tagállamnak kellően figyelembe kell vennie a 2019. december 31-ig benyújtandó integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetéhez fűzött bizottsági ajánlásokat, és amennyiben az érintett tagállam nem fogad meg egy ajánlást vagy nem fogadja meg annak jelentős részét, döntését meg kell indokolnia és az indokolást közzé kell tennie. |
| --- | --- |

(10)

Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja továbbá azt is, hogy minden tagállamnak kellően figyelembe kell vennie a 2019. december 31-ig benyújtandó integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetéhez fűzött bizottsági ajánlásokat, és amennyiben az érintett tagállam nem fogad meg egy ajánlást vagy nem fogadja meg annak jelentős részét, döntését meg kell indokolnia és az indokolást közzé kell tennie.

| (11) | A tagállamok értelemszerűen ugyanazokat az adatokat, illetve a későbbi években ugyanazokat az aktualizált adatokat szerepeltetik integrált nemzeti energia- és klímaterveikben, mint az Eurostathoz vagy az Európai Környezetvédelmi Ügynökséghez benyújtott jelentéseikben. Az azonos forrás és – adott esetben – az európai statisztikák felhasználása szintén elengedhetetlen a modellezéshez és az előrejelzésekhez szükséges alapforgatókönyv számításaihoz. Az európai statisztikák felhasználása lehetővé teszi az integrált nemzeti energia- és klímatervekben alkalmazott adatok és előrejelzések jobb összehasonlíthatóságát. |
| --- | --- |

(11)

A tagállamok értelemszerűen ugyanazokat az adatokat, illetve a későbbi években ugyanazokat az aktualizált adatokat szerepeltetik integrált nemzeti energia- és klímaterveikben, mint az Eurostathoz vagy az Európai Környezetvédelmi Ügynökséghez benyújtott jelentéseikben. Az azonos forrás és – adott esetben – az európai statisztikák felhasználása szintén elengedhetetlen a modellezéshez és az előrejelzésekhez szükséges alapforgatókönyv számításaihoz. Az európai statisztikák felhasználása lehetővé teszi az integrált nemzeti energia- és klímatervekben alkalmazott adatok és előrejelzések jobb összehasonlíthatóságát.

| (12) | A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervnek tartalmaznia kell az (EU) 2018/1999 rendelet I. mellékletének valamennyi elemét. Ennek keretében a lehetőségekhez mérten értékelni kell a tervezett szakpolitikák és intézkedések makrogazdasági, egészségügyi, környezeti, foglalkoztatási, valamint az oktatás, a készségek terén és a társadalom egészére kifejtett hatásait. A nyilvánosságot és az egyéb érdekelt feleket be kell vonni a végleges integrált nemzeti energia- és klímatervek előkészítésébe. Mindezeket, továbbá az egyéb elemeket az ezen ajánlással együtt közzétett szolgálati munkadokumentum (6) ismerteti részletesen. |
| --- | --- |

(12)

A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervnek tartalmaznia kell az (EU) 2018/1999 rendelet I. mellékletének valamennyi elemét. Ennek keretében a lehetőségekhez mérten értékelni kell a tervezett szakpolitikák és intézkedések makrogazdasági, egészségügyi, környezeti, foglalkoztatási, valamint az oktatás, a készségek terén és a társadalom egészére kifejtett hatásait. A nyilvánosságot és az egyéb érdekelt feleket be kell vonni a végleges integrált nemzeti energia- és klímatervek előkészítésébe. Mindezeket, továbbá az egyéb elemeket az ezen ajánlással együtt közzétett szolgálati munkadokumentum (6) ismerteti részletesen.

| (13) | Ausztriának a végleges tervben részletesebben ki kell dolgoznia a dekarbonizáció, az energiabiztonság és a belső piaci dimenziók közötti kapcsolódási pontokat, figyelemmel különösen az energiarendszer folyamatban lévő átalakulására, amelynek célja, hogy a villamosenergia-rendszerben a megújuló energia részaránya elérje a 100 %-ot, és ennek esetleges hatásaira, pl. a villamosenergia-rendszerösszeköttetésre vonatkozó 15 %-os cél elérésére. Figyelemmel a bioenergia jelentőségére Ausztria megújuló energiára és az üvegházhatást okozó gázok csökkentésére irányuló célkitűzéseinek elérése szempontjából, üdvözlendő lenne a földhasználatból, földhasználat-megváltoztatásból és erdőgazdálkodási tevékenységekből eredő elszámolt kibocsátásra és abszorpcióra, valamint a légszennyező anyagok kibocsátására gyakorolt hatások részletesebb elemzése. Mivel fontos a vízerőművek használata, figyelembe lehetne venni az éghajlatváltozásnak az energiabiztonságra gyakorolt hatásait. |
| --- | --- |

(13)

Ausztriának a végleges tervben részletesebben ki kell dolgoznia a dekarbonizáció, az energiabiztonság és a belső piaci dimenziók közötti kapcsolódási pontokat, figyelemmel különösen az energiarendszer folyamatban lévő átalakulására, amelynek célja, hogy a villamosenergia-rendszerben a megújuló energia részaránya elérje a 100 %-ot, és ennek esetleges hatásaira, pl. a villamosenergia-rendszerösszeköttetésre vonatkozó 15 %-os cél elérésére. Figyelemmel a bioenergia jelentőségére Ausztria megújuló energiára és az üvegházhatást okozó gázok csökkentésére irányuló célkitűzéseinek elérése szempontjából, üdvözlendő lenne a földhasználatból, földhasználat-megváltoztatásból és erdőgazdálkodási tevékenységekből eredő elszámolt kibocsátásra és abszorpcióra, valamint a légszennyező anyagok kibocsátására gyakorolt hatások részletesebb elemzése. Mivel fontos a vízerőművek használata, figyelembe lehetne venni az éghajlatváltozásnak az energiabiztonságra gyakorolt hatásait.

| (14) | A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervnek nagyobb figyelmet kellene fordítania az ipar versenyképességére, továbbá Ausztria versenyképes területeire és azokra a lehetséges kihívásokra, amelyek előtt az ország a szénsemleges energiaágazatra való átállása során áll. Hasznosak lennének a jövőre nézve megállapított mérhető célkitűzések, valamint az ezek elérését szolgáló szakpolitikák és intézkedések, megfelelően összekapcsolva azokat a vállalkozás-, ipar- és oktatáspolitikával. |
| --- | --- |

(14)

A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervnek nagyobb figyelmet kellene fordítania az ipar versenyképességére, továbbá Ausztria versenyképes területeire és azokra a lehetséges kihívásokra, amelyek előtt az ország a szénsemleges energiaágazatra való átállása során áll. Hasznosak lennének a jövőre nézve megállapított mérhető célkitűzések, valamint az ezek elérését szolgáló szakpolitikák és intézkedések, megfelelően összekapcsolva azokat a vállalkozás-, ipar- és oktatáspolitikával.

| (15) | A Bizottság Ausztriának szóló ajánlásait Ausztria integrált nemzeti energia- és klímatervének ezen ajánlással egy időben közzétett értékelése támasztja alá (7), |
| --- | --- |

(15)

A Bizottság Ausztriának szóló ajánlásait Ausztria integrált nemzeti energia- és klímatervének ezen ajánlással egy időben közzétett értékelése támasztja alá (7),

AJÁNLJA, HOGY AUSZTRIA TEGYEN INTÉZKEDÉSEKET A KÖVETKEZŐK ÉRDEKÉBEN:

| 1. | Ki kell egészíteni azokat az intézkedéseket, amelyek bevezetését tervezi az építési és a közlekedési ágazatban annak érdekében, hogy elérje az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszeren kívüli ágazatokra vonatkozó, 2030-ra kitűzött üvegházhatásúgáz-kibocsátási célját, amely 36 %-os csökkenés 2005-höz képest, különösen a mezőgazdaság és földhasználat, földhasználat-megváltoztatás és erdőgazdálkodás (LULUCF) terén megvalósuló intézkedésekkel. Meg kell határozni a rugalmassági intézkedések tervezett alkalmazását az erőfeszítés-megosztási, az elszámolt LULUCF-ágazatok és a kibocsátáskereskedelmi rendszerbe tartozó ágazatok között. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Javaslatot kell tenni a megújuló energia legalább 46 %-os részarányának elérésére a megújuló energiára vonatkozó 2030-as uniós célkitűzéshez való hozzájárulásként, az (EU) 2018/1999 rendelet II. mellékletében szereplő képletnek megfelelően, a megújuló villamos energiával kapcsolatos ambiciózus célérték fenntartása mellett. A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervnek tartalmaznia kell egy ütemterv-előirányzatot, amely eléri az (EU) 2018/1999 rendelet 4. cikke a) pontjának (2) alpontjában felsorolt valamennyi referenciaértéket az adott részaránnyal összhangban, figyelembe véve azt, hogy ezen cél közös teljesítéséhez fokozni kell az erőfeszítéseket. Részletesen és számszerűsítve ismertetni kell azokat a szakpolitikákat és intézkedéseket, amelyek összhangban vannak az (EU) 2018/2001 európai parlamenti és tanácsi irányelv (8) szerinti kötelezettségekkel, és amelyek lehetővé teszik e hozzájárulás kellő időben történő és költséghatékony teljesítését. Ezenfelül ütemterveket és annak megfelelő intézkedéseket kell javasolni a fűtési, hűtési és közlekedési ágazatban az (EU) 2018/2001 irányelv 23. cikkében foglalt indikatív cél elérése és ugyanezen irányelv 25. cikkében foglalt közlekedési cél elérése érdekében. Az (EU) 2018/2001 irányelv 21. és 22. cikkével összhangban további részletekkel kell szolgálni a termelő-fogyasztókat és a megújulóenergia-közösségeket támogató keretek létrehozásával kapcsolatban. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Felül kell vizsgálni a hozzájárulásokat, valamint meg kell határozni további olyan szakpolitikákat és intézkedéseket, amelyek révén 2030-ig további energiamegtakarítások érhetők el, figyelembe véve, hogy a 2030-ra vonatkozó uniós energiahatékonysági cél elérése érdekében fokozni kell az erőfeszítéseket. Pontosítani kell a nemzeti hozzájárulás mértékét, melyre nézve jelenleg két különböző lehetőség áll nyitva, és azt ki kell fejezni mind primer-, mind pedig végsőenergia-fogyasztásban. Igazolni kell további tényekkel az azokra a 2020 után végrehajtandó szakpolitikákra és intézkedésekre vonatkozó előzetes jelzéseket, amelyek tekintetében a végrehajtás ütemezését, világos célkitűzéseket és várható hatásokat, valamint megtakarításokat szerepeltetni kell a végleges integrált nemzeti energia- és klímatervben. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Konkrét célkitűzéseket kell megfogalmazni az olaj és gáz diverzifikációjára, a harmadik országokból történő ellátásra, az energiaimporttól való függőség csökkentésére, valamint a nemzeti energiarendszerek ellenálló képességének és rugalmasságának javítására vonatkozóan. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Egyértelműbbé kell tenni a mostantól 2030-ig elérendő, az energiaunióhoz konkrétan kapcsolódó nemzeti célkitűzéseket és finanszírozási célokat a kutatás, az innováció és a versenyképesség terén oly módon, hogy azok könnyen mérhetők legyenek és alkalmasak legyenek az integrált nemzeti energia- és klímaterv más dimenzióiban kitűzött célok elérésének támogatására. E célkitűzéseket konkrét és megfelelő szakpolitikákkal és intézkedésekkel kell alátámasztani, köztük olyanokkal, amelyeket az európai stratégiai energiatechnológiai tervhez hasonlóan más tagállamokkal együttműködve kell kidolgozni. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Folytatni kell a regionális együttműködést, ideértve a szomszédos országokkal való konzultációt az integrált nemzeti energia- és klímaterv véglegesítése és végrehajtása céljából, mindenekelőtt a közép- és délkelet-európai földgáz-összeköttetésekkel (CESEC) foglalkozó magas szintű munkacsoport és az ötoldalú energiaügyi fórum keretében, figyelemmel különösen Ausztria regionális gázelosztó központként betöltött szerepére, és tekintettel Ausztria arra irányuló célkitűzésére, hogy a villamosenergia-ágazatban 100 %-ra növelje a megújuló energiák részarányát. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Általános áttekintést kell nyújtani az energia- és éghajlat-politikai célkitűzéseinek eléréséhez szükséges beruházásokról, valamint el kell végezni a beruházásokhoz szükséges források általános értékelését, beleértve a megfelelő nemzeti, regionális és uniós szintű finanszírozást is. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Fel kell sorolni valamennyi energetikai támogatást, ideértve különösen a fosszilis tüzelőanyagok támogatását, valamint az azok fokozatos kivezetésére irányuló létező és tervezett intézkedéseket. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Ki kell egészíteni a levegőminőséggel és a légköri kibocsátásokkal kapcsolatos szakpolitikák közötti kölcsönhatások elemzését, ennek részeként ismertetni kell a különböző forgatókönyvek tekintetében a levegőszennyezést érintő hatásokat, ezt alátámasztó információkat kell nyújtani, továbbá meg kell vizsgálni a szinergiákat és az ellentétes irányú hatásokat. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Jobban be kell építeni a tervbe az igazságos és méltányos átmenettel kapcsolatos szempontokat, részletesebben ismertetve a tervezett célkitűzések, szakpolitikák és intézkedések társadalmi, foglalkoztatási és készségekre gyakorolt hatásait. Jobban ki kell dolgozni az energiaszegénységgel kapcsolatos problémák megoldására irányuló megközelítést, többek között további részletek közlésével a meglévő és lehetséges intézkedésekkel, az energiaszegénységet érintő tervekkel és azok várható hatásaival kapcsolatban, az (EU) 2018/1999 rendeletben előírt elemzés egyidejű elvégzése mellett. |
| --- | --- |

10.

Kelt Brüsszelben, 2019. június 18-án.

a Bizottság részéről

Miguel ARIAS CAÑETE

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 328., 2018.12.21., 1. o.

1

(2)  SWD(2019) 226.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2012/27/EU irányelve (2012. október 25.) az energiahatékonyságról, a 2009/125/EK és a 2010/30/EU irányelv módosításáról, valamint a 2004/8/EK és a 2006/32/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 315., 2012.11.14., 1. o.).

3

(4)  SWD(2019) 1019 final.

4

(5)  COM(2019) 520 final, 2019. június 5.

5

(6)  SWD(2019) 226 final.

6

(7)  SWD(2019) 226 final.

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/2001 irányelve (2018. december 11.) a megújuló energiaforrásokból előállított energia használatának előmozdításáról (HL L 328., 2018.12.21., 82. o.).

8

---

| 3.9.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 297/80 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 297/80

---

A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA

(2019. június 18.)

Lengyelország 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről

(2019/C 297/21)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az energiaunió és az éghajlat-politika irányításáról, valamint a 663/2009/EK és a 715/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 94/22/EK, a 98/70/EK, a 2009/31/EK, a 2009/73/EK, a 2010/31/EU, a 2012/27/EU és a 2013/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv, a 2009/119/EK és az (EU) 2015/652 tanácsi irányelv módosításáról, továbbá az 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. december 11-i (EU) 2018/1999 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében minden tagállamnak be kell nyújtania a Bizottsághoz a 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét az említett rendelet 3. cikke (1) bekezdésének és I. mellékletének megfelelően. Az integrált nemzeti energia- és klímatervek első tervezeteit 2018. december 31-ig kellett benyújtani. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében minden tagállamnak be kell nyújtania a Bizottsághoz a 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét az említett rendelet 3. cikke (1) bekezdésének és I. mellékletének megfelelően. Az integrált nemzeti energia- és klímatervek első tervezeteit 2018. december 31-ig kellett benyújtani.

| (2) | Lengyelország 2019. január 9-én nyújtotta be integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét. E terv tervezetének benyújtása képezi az alapját és első lépését a Bizottság és a tagállamok közötti ún. iteratív folyamatnak, amely az integrált nemzeti energia- és klímatervek véglegesítésének és későbbi végrehajtásának előkészítését szolgálja. |
| --- | --- |

(2)

Lengyelország 2019. január 9-én nyújtotta be integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét. E terv tervezetének benyújtása képezi az alapját és első lépését a Bizottság és a tagállamok közötti ún. iteratív folyamatnak, amely az integrált nemzeti energia- és klímatervek véglegesítésének és későbbi végrehajtásának előkészítését szolgálja.

| (3) | Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében a Bizottságnak értékelnie kell az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetét. A Bizottság az (EU) 2018/1999 rendelet vonatkozó elemeinek figyelembevételével átfogó értékelést készített a lengyel integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetéről. A Bizottság az értékelést (2) ezen ajánlással egy időben közzéteszi. Az alábbi ajánlások az értékelés eredményein alapulnak. |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében a Bizottságnak értékelnie kell az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetét. A Bizottság az (EU) 2018/1999 rendelet vonatkozó elemeinek figyelembevételével átfogó értékelést készített a lengyel integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetéről. A Bizottság az értékelést (2) ezen ajánlással egy időben közzéteszi. Az alábbi ajánlások az értékelés eredményein alapulnak.

| (4) | A Bizottság ajánlásai különösen a következőkre irányulhatnak: i. a célkitűzések, célok és hozzájárulások által megcélzott szint az energiaunió célkitűzéseinek és különösen a megújuló energia és az energiahatékonyság tekintetében 2030-ra meghatározott uniós célok együttes elérésének szempontjából, valamint a tagállam által a villamosenergia-rendszerösszeköttetés 2030-ra megcélzott szintje; ii. a tagállami és uniós szintű célkitűzésekkel kapcsolatos szakpolitikák és intézkedések, valamint olyan egyéb szakpolitikák és intézkedések, amelyeknek határokon átnyúló jelentősége lehet; iii. bármely további olyan szakpolitikák és intézkedések, amelyeket az integrált nemzeti energia- és klímatervek esetleg előírnak; iv. az integrált nemzeti energia- és klímatervben foglalt meglévő és tervezett szakpolitikáknak és intézkedéseknek az energiaunió egy dimenzióján belüli, valamint a különböző dimenziói közötti kölcsönhatása és ezek összeegyeztethetősége. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság ajánlásai különösen a következőkre irányulhatnak: i. a célkitűzések, célok és hozzájárulások által megcélzott szint az energiaunió célkitűzéseinek és különösen a megújuló energia és az energiahatékonyság tekintetében 2030-ra meghatározott uniós célok együttes elérésének szempontjából, valamint a tagállam által a villamosenergia-rendszerösszeköttetés 2030-ra megcélzott szintje; ii. a tagállami és uniós szintű célkitűzésekkel kapcsolatos szakpolitikák és intézkedések, valamint olyan egyéb szakpolitikák és intézkedések, amelyeknek határokon átnyúló jelentősége lehet; iii. bármely további olyan szakpolitikák és intézkedések, amelyeket az integrált nemzeti energia- és klímatervek esetleg előírnak; iv. az integrált nemzeti energia- és klímatervben foglalt meglévő és tervezett szakpolitikáknak és intézkedéseknek az energiaunió egy dimenzióján belüli, valamint a különböző dimenziói közötti kölcsönhatása és ezek összeegyeztethetősége.

| (5) | Ajánlásai kidolgozása során a Bizottság két szempontot vett figyelembe: egyfelől azt, hogy az összes tagállam számszerűsített tervezett hozzájárulásait összesítve kell látnia ahhoz, hogy értékelni tudja az uniós szintű ambíciókat; másfelől pedig azt, hogy az érintett tagállamoknak megfelelő idő álljon a rendelkezésére ahhoz, hogy kellően figyelembe tudják venni a Bizottság ajánlásait saját nemzeti tervük véglegesítése előtt. |
| --- | --- |

(5)

Ajánlásai kidolgozása során a Bizottság két szempontot vett figyelembe: egyfelől azt, hogy az összes tagállam számszerűsített tervezett hozzájárulásait összesítve kell látnia ahhoz, hogy értékelni tudja az uniós szintű ambíciókat; másfelől pedig azt, hogy az érintett tagállamoknak megfelelő idő álljon a rendelkezésére ahhoz, hogy kellően figyelembe tudják venni a Bizottság ajánlásait saját nemzeti tervük véglegesítése előtt.

| (6) | A tagállamok megújuló energiával kapcsolatos céljaira vonatkozó bizottsági ajánlások az (EU) 2018/1999 rendelet II. mellékletében meghatározott, objektív kritériumokon alapuló képletre támaszkodnak. |
| --- | --- |

(6)

A tagállamok megújuló energiával kapcsolatos céljaira vonatkozó bizottsági ajánlások az (EU) 2018/1999 rendelet II. mellékletében meghatározott, objektív kritériumokon alapuló képletre támaszkodnak.

| (7) | Az energiahatékonyság tekintetében a Bizottság ajánlásai az integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetében feltüntetett nemzeti szintű célok értékelésén alapulnak, összehasonlítva azokat az uniós célkitűzések eléréséhez szükséges közös erőfeszítések szintjével, adott esetben figyelembe véve egyes egyedi nemzeti körülményekre vonatkozó információkat. Az energiahatékonyság területén kitűzött végleges nemzeti hozzájárulásoknak tükrözniük kell az energiamegtakarítások költséghatékony lehetőségeit, és e hozzájárulásokat szilárd, hosszú távú épületfelújítási stratégiának, valamint a 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) 7. cikkéből eredő energiamegtakarítási kötelezettség végrehajtását célzó intézkedéseknek kell alátámasztaniuk. A tagállamoknak emellett igazolniuk kell, hogy kellő mértékben figyelembe vették az „első az energiahatékonyság” elvet, ismertetve, hogy az energiahatékonyság miként járul hozzá a versenyképes karbonszegény gazdaság nemzeti céljainak költséghatékony megvalósításához, az energiaellátás biztonságához és az energiaszegénység kezeléséhez. |
| --- | --- |

(7)

Az energiahatékonyság tekintetében a Bizottság ajánlásai az integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetében feltüntetett nemzeti szintű célok értékelésén alapulnak, összehasonlítva azokat az uniós célkitűzések eléréséhez szükséges közös erőfeszítések szintjével, adott esetben figyelembe véve egyes egyedi nemzeti körülményekre vonatkozó információkat. Az energiahatékonyság területén kitűzött végleges nemzeti hozzájárulásoknak tükrözniük kell az energiamegtakarítások költséghatékony lehetőségeit, és e hozzájárulásokat szilárd, hosszú távú épületfelújítási stratégiának, valamint a 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) 7. cikkéből eredő energiamegtakarítási kötelezettség végrehajtását célzó intézkedéseknek kell alátámasztaniuk. A tagállamoknak emellett igazolniuk kell, hogy kellő mértékben figyelembe vették az „első az energiahatékonyság” elvet, ismertetve, hogy az energiahatékonyság miként járul hozzá a versenyképes karbonszegény gazdaság nemzeti céljainak költséghatékony megvalósításához, az energiaellátás biztonságához és az energiaszegénység kezeléséhez.

| (8) | Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja a tagállamok számára, hogy adjanak általános áttekintést az integrált nemzeti energia- és klímatervben meghatározott célkitűzések, célok és hozzájárulások eléréséhez szükséges beruházásokról, valamint e beruházások forrásainak általános értékeléséről. A nemzeti energia- és klímaterveknek a befektetői biztonság garantálása érdekében biztosítaniuk kell a nemzeti szakpolitikák és intézkedések átláthatóságát és kiszámíthatóságát. |
| --- | --- |

(8)

Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja a tagállamok számára, hogy adjanak általános áttekintést az integrált nemzeti energia- és klímatervben meghatározott célkitűzések, célok és hozzájárulások eléréséhez szükséges beruházásokról, valamint e beruházások forrásainak általános értékeléséről. A nemzeti energia- és klímaterveknek a befektetői biztonság garantálása érdekében biztosítaniuk kell a nemzeti szakpolitikák és intézkedések átláthatóságát és kiszámíthatóságát.

| (9) | Ezzel párhuzamosan a 2018–2019-as európai szemeszter ciklusának keretében a Bizottság nagy hangsúlyt fektetett a tagállamok energiához és éghajlat-politikához kapcsolódó beruházási szükségleteire. Ez tükröződik a Lengyelországra vonatkozó 2019. évi országjelentésben (4), valamint a Lengyelországnak szóló tanácsi ajánlásról szóló bizottsági ajánlásban (5) is, amelyek az európai szemeszter folyamatának részét képezik. A Bizottság az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetének értékelése során figyelembe vette az európai szemeszter legfrissebb megállapításait és ajánlásait. A Bizottság ajánlásai kiegészítik az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat. A tagállamok is kötelesek biztosítani azt, hogy az integrált nemzeti energia- és klímaterveik figyelembe vegyék az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat. |
| --- | --- |

(9)

Ezzel párhuzamosan a 2018–2019-as európai szemeszter ciklusának keretében a Bizottság nagy hangsúlyt fektetett a tagállamok energiához és éghajlat-politikához kapcsolódó beruházási szükségleteire. Ez tükröződik a Lengyelországra vonatkozó 2019. évi országjelentésben (4), valamint a Lengyelországnak szóló tanácsi ajánlásról szóló bizottsági ajánlásban (5) is, amelyek az európai szemeszter folyamatának részét képezik. A Bizottság az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetének értékelése során figyelembe vette az európai szemeszter legfrissebb megállapításait és ajánlásait. A Bizottság ajánlásai kiegészítik az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat. A tagállamok is kötelesek biztosítani azt, hogy az integrált nemzeti energia- és klímaterveik figyelembe vegyék az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat.

| (10) | Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja továbbá azt is, hogy minden tagállamnak kellően figyelembe kell vennie a 2019. december 31-ig benyújtandó integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetéhez fűzött bizottsági ajánlásokat, és amennyiben az érintett tagállam nem fogad meg egy ajánlást vagy nem fogadja meg annak jelentős részét, döntését meg kell indokolnia és az indokolást közzé kell tennie. |
| --- | --- |

(10)

Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja továbbá azt is, hogy minden tagállamnak kellően figyelembe kell vennie a 2019. december 31-ig benyújtandó integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetéhez fűzött bizottsági ajánlásokat, és amennyiben az érintett tagállam nem fogad meg egy ajánlást vagy nem fogadja meg annak jelentős részét, döntését meg kell indokolnia és az indokolást közzé kell tennie.

| (11) | A tagállamok értelemszerűen ugyanazokat az adatokat, illetve a későbbi években ugyanazokat az aktualizált adatokat szerepeltetik integrált nemzeti energia- és klímaterveikben, mint az Eurostathoz vagy az Európai Környezetvédelmi Ügynökséghez benyújtott jelentéseikben. Az azonos forrás és – adott esetben – az európai statisztikák felhasználása szintén elengedhetetlen a modellezéshez és az előrejelzésekhez szükséges alapforgatókönyv számításaihoz. Az európai statisztikák felhasználása lehetővé teszi az integrált nemzeti energia- és klímatervekben alkalmazott adatok és előrejelzések jobb összehasonlíthatóságát. |
| --- | --- |

(11)

A tagállamok értelemszerűen ugyanazokat az adatokat, illetve a későbbi években ugyanazokat az aktualizált adatokat szerepeltetik integrált nemzeti energia- és klímaterveikben, mint az Eurostathoz vagy az Európai Környezetvédelmi Ügynökséghez benyújtott jelentéseikben. Az azonos forrás és – adott esetben – az európai statisztikák felhasználása szintén elengedhetetlen a modellezéshez és az előrejelzésekhez szükséges alapforgatókönyv számításaihoz. Az európai statisztikák felhasználása lehetővé teszi az integrált nemzeti energia- és klímatervekben alkalmazott adatok és előrejelzések jobb összehasonlíthatóságát.

| (12) | A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervnek tartalmaznia kell az (EU) 2018/1999 rendelet I. mellékletének valamennyi elemét. Ennek keretében a lehetőségekhez mérten értékelni kell a tervezett szakpolitikák és intézkedések makrogazdasági, egészségügyi, környezeti, foglalkoztatási, valamint az oktatás, a készségek terén és a társadalom egészére kifejtett hatásait. A nyilvánosságot és az egyéb érdekelt feleket be kell vonni a végleges integrált nemzeti energia- és klímatervek előkészítésébe. Mindezeket, továbbá az egyéb elemeket az ezen ajánlással együtt közzétett szolgálati munkadokumentum (6) ismerteti részletesen. |
| --- | --- |

(12)

A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervnek tartalmaznia kell az (EU) 2018/1999 rendelet I. mellékletének valamennyi elemét. Ennek keretében a lehetőségekhez mérten értékelni kell a tervezett szakpolitikák és intézkedések makrogazdasági, egészségügyi, környezeti, foglalkoztatási, valamint az oktatás, a készségek terén és a társadalom egészére kifejtett hatásait. A nyilvánosságot és az egyéb érdekelt feleket be kell vonni a végleges integrált nemzeti energia- és klímatervek előkészítésébe. Mindezeket, továbbá az egyéb elemeket az ezen ajánlással együtt közzétett szolgálati munkadokumentum (6) ismerteti részletesen.

| (13) | Figyelemmel az energiauniónak a terv tervezetében felvázolt különböző dimenziói közötti kölcsönhatásokkal kapcsolatban korlátozottan rendelkezésre álló információkra, a végleges terv részletesebben is kifejthetné az e dimenziók közötti főbb kölcsönhatásokat mind a nemzeti célkitűzések szintje, mind pedig az ideiglenes, tervezett, kiegészítő és meglévő szakpolitikai eszközök szempontjából. A végleges terv konkrétabban is foglalkozhatna a dekarbonizációs, az energiahatékonysági és az energiabiztonsági dimenzió közötti kölcsönhatásokkal. Ezt alátámasztandó a meglévő átfogó hatásvizsgálatot ki lehetne terjeszteni pl. az energetikai célra használt biomassza fenntartható ellátása által a földhasználatból, földhasználat-megváltoztatásból és erdőgazdálkodásból eredő, elszámolt kibocsátásokra és elnyelésekre gyakorolt hatások számszerűsítésére, valamint az éghajlatváltozás miatt az energiabiztonságot fenyegető veszélyek számbavételére. Ezenfelül a villamosenergia-termelő és energiatermelő ágazatokban már meghatározott beruházási igények és kiadások jó kiindulási pontként szolgálnak, és ezt a végleges terv kiterjeszthetné az energiaigényes és nem energetikai ágazatokra az energiaunió valamennyi dimenziója tekintetében. A kutatási, innovációs és versenyképességi dimenzió keretében meghatározott célkitűzéseknek hasonlóképpen alá kell támasztaniuk az energiaunió többi dimenziója terén tervbe vett erőfeszítéseket. |
| --- | --- |

(13)

Figyelemmel az energiauniónak a terv tervezetében felvázolt különböző dimenziói közötti kölcsönhatásokkal kapcsolatban korlátozottan rendelkezésre álló információkra, a végleges terv részletesebben is kifejthetné az e dimenziók közötti főbb kölcsönhatásokat mind a nemzeti célkitűzések szintje, mind pedig az ideiglenes, tervezett, kiegészítő és meglévő szakpolitikai eszközök szempontjából. A végleges terv konkrétabban is foglalkozhatna a dekarbonizációs, az energiahatékonysági és az energiabiztonsági dimenzió közötti kölcsönhatásokkal. Ezt alátámasztandó a meglévő átfogó hatásvizsgálatot ki lehetne terjeszteni pl. az energetikai célra használt biomassza fenntartható ellátása által a földhasználatból, földhasználat-megváltoztatásból és erdőgazdálkodásból eredő, elszámolt kibocsátásokra és elnyelésekre gyakorolt hatások számszerűsítésére, valamint az éghajlatváltozás miatt az energiabiztonságot fenyegető veszélyek számbavételére. Ezenfelül a villamosenergia-termelő és energiatermelő ágazatokban már meghatározott beruházási igények és kiadások jó kiindulási pontként szolgálnak, és ezt a végleges terv kiterjeszthetné az energiaigényes és nem energetikai ágazatokra az energiaunió valamennyi dimenziója tekintetében. A kutatási, innovációs és versenyképességi dimenzió keretében meghatározott célkitűzéseknek hasonlóképpen alá kell támasztaniuk az energiaunió többi dimenziója terén tervbe vett erőfeszítéseket.

| (14) | A végleges integrált nemzeti energia- és klímaterv minősége javulna azzal, ha ismertetne egy átfogó elemzést arról, hogy a karbonszegény technológiák ágazata milyen pozíciót foglal el világpiaci viszonylatban, kiemelve a versenyképes területeket és a potenciális kihívásokat, a jövőre nézve pedig ismertetve a mérhető célkitűzéseket és az elérésükre irányuló szakpolitikákat és intézkedéseket, megfelelően összekapcsolva azokat a vállalkozás- és iparpolitikával. Hasznos volna továbbá szorosabb kölcsönhatást kialakítani a körforgásos gazdasággal, kiemelve annak potenciálját az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentése terén. |
| --- | --- |

(14)

A végleges integrált nemzeti energia- és klímaterv minősége javulna azzal, ha ismertetne egy átfogó elemzést arról, hogy a karbonszegény technológiák ágazata milyen pozíciót foglal el világpiaci viszonylatban, kiemelve a versenyképes területeket és a potenciális kihívásokat, a jövőre nézve pedig ismertetve a mérhető célkitűzéseket és az elérésükre irányuló szakpolitikákat és intézkedéseket, megfelelően összekapcsolva azokat a vállalkozás- és iparpolitikával. Hasznos volna továbbá szorosabb kölcsönhatást kialakítani a körforgásos gazdasággal, kiemelve annak potenciálját az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentése terén.

| (15) | A Bizottság Lengyelországnak szóló ajánlásait a lengyel integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetének ezen ajánlással egy időben közzétett értékelése támasztja alá (7), |
| --- | --- |

(15)

A Bizottság Lengyelországnak szóló ajánlásait a lengyel integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetének ezen ajánlással egy időben közzétett értékelése támasztja alá (7),

AJÁNLJA, HOGY LENGYELORSZÁG TEGYEN INTÉZKEDÉSEKET A KÖVETKEZŐK ÉRDEKÉBEN:

| 1. | Több információval kell szolgálni a tervezett szakpolitikákról és intézkedésekről annak érdekében, hogy kezelni lehessen az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszeren kívüli ágazatokra vonatkozó, 2030-ra kitűzött lengyel üvegházhatásúgáz-kibocsátási cél tekintetében várható jelentős – 2005-höz képest 7 %-os – hiányt. Ez magában foglalja a közlekedési intézkedések egyértelműbbé tételét és a kiegészítő intézkedések részletesebb kifejtését, különösen az építőipar, a mezőgazdaság és a földhasználat, földhasználat-megváltoztatás és erdőgazdálkodás terén és az (EU) 2018/841 európai parlamenti és tanácsi rendeletben (8) meghatározott elszámolási szabályok alkalmazása tekintetében. |
| --- | --- |

1.

| 2. | A 2030-ra kitűzött uniós célhoz való lengyel hozzájárulásként legalább 25 %-ra kell növelni a megújuló energia részarányának 2030-ra meghatározott célértékét az (EU) 2018/1999 rendelet II. mellékletében szereplő képletnek megfelelően. A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervnek az említett részaránnyal összhangban tartalmaznia kell az (EU) 2018/1999 rendelet 4. cikke első bekezdése a) pontjának 2. alpontja szerinti összes referenciaértéket elérő ütemterv-előirányzatot, figyelembe véve azt, hogy e cél közös elérése érdekében növelni kell az erőfeszítéseket. Részletesen és számszerűsítve ismertetni kell az (EU) 2018/2001 európai parlamenti és tanácsi irányelv (9) szerinti kötelezettségekkel összhangban azokat a szakpolitikákat és intézkedéseket, amelyek lehetővé teszik e hozzájárulás kellő időben történő és költséghatékony teljesítését. Biztosítani kell, hogy a 2009/28/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (10) I. mellékletében a megújuló energia tekintetében 2020-ra meghatározott cél maradéktalanul teljesüljön, és a 2021-től kezdődően kiindulási alapként szolgáljon, és ismertetni kell, hogy miként fogja elérni és fenntartani ezt a kiinduló értéknek megfelelő részarányt. Az (EU) 2018/2001 irányelv 23. cikkében foglalt indikatív cél elérése érdekében a fűtési és hűtési ágazatban növelni kell a célkitűzések szintjét, valamint részletesen kidolgozott intézkedéseket kell bevezetni annak érdekében, hogy az (EU) 2018/2001 irányelv 25. cikkével összhangban teljesíteni lehessen az integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetében meghatározott közlekedési célt. Az (EU) 2018/2001 irányelv 21. és 22. cikkével összhangban további részleteket és intézkedéseket kell meghatározni az adminisztratív eljárások egyszerűsítésével és a termelő-fogyasztókat és a megújulóenergia-közösségeket támogató keretek létrehozásával kapcsolatban. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Felül kell vizsgálni hozzájárulásait, valamint további olyan szakpolitikákat és intézkedéseket kell meghatározni, amelyek révén további energiamegtakarítások érhetők el, figyelembe véve azt, hogy a 2030-ra vonatkozó uniós energiahatékonysági cél elérése érdekében fokozni kell az erőfeszítéseket. A végleges hozzájárulás csökkentését illetően javasolt célkitűzések szintjét alaposabban meg kell indokolni, valamint a szakpolitikákból és intézkedésekből eredő megfelelő és mérhető csökkentésekkel kell alátámasztani. A szakpolitikákat és az intézkedéseket hatásvizsgálattal kell alátámasztani, továbbá részletesebb információkat kell szolgáltatni a végrehajtás mértékéről és időkeretéről. Részletesebben meg kell vizsgálni a közlekedési ágazaton belüli szakpolitikákat és intézkedéseket az ágazat jövőbeli energiaigényének várható növekedésére tekintettel. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Meg kell határozni a diverzifikációra és az energiafüggőség csökkentésére irányuló energiabiztonsági célkitűzéseket támogató intézkedéseket, beleértve az energiarendszer rugalmasságát biztosító intézkedéseket, amelyek célja, hogy az energiarendszer felkészülhessen a 2030-ig és azt követően várható változásokra. |
| --- | --- |

4.

| 5. | A piaci integráció kapcsán előretekintő célkitűzéseket és célokat kell meghatározni és különösen a közszolgáltatási kötelezettségeknek – különösen a földgáztárolásnak és az árszabályozásnak – a piac működésére gyakorolt hatását értékelő intézkedéseket kell kidolgozni, valamint tisztázni kell, hogy miként fogják enyhíteni a negatív következményeket. Egy teljes mértékben piaci alapú árak felé vezető stratégiát és ütemtervet kell felvázolni. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Egyértelműbbé kell tenni a mostantól 2030-ig elérendő, az energiaunióhoz konkrétan kapcsolódó nemzeti célkitűzéseket és finanszírozási célokat a kutatás, az innováció és a versenyképesség terén oly módon, hogy azok könnyen mérhetők legyenek és alkalmasak legyenek az integrált nemzeti energia- és klímaterv egyéb dimenziói terén kitűzött célok támogatására és megvalósítására. E célkitűzéseket konkrét és megfelelő szakpolitikákkal és intézkedésekkel kell alátámasztani, köztük olyanokkal, amelyeket a stratégiai energiatechnológiai tervhez hasonlóan más tagállamokkal együttműködve kell kidolgozni. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Folytatni kell és ki kell terjeszteni a szomszédos országokkal folytatott konzultációt, valamint a Visegrádi Csoport (Csehország, Magyarország, Lengyelország és Szlovákia) és az érintett magas szintű munkacsoportok keretében folytatott regionális együttműködést. A regionális egyeztetések során a belső energiapiac további integrációjára lehetne összpontosítani, a kapacitáspiac tervezett folytatásának fényében értékelve a rendszermegfelelőséget, illetve megvizsgálva a méltányos átmenet kérdéseit, a dekarbonizációt, a megújuló energiaforrások elterjesztését, valamint az energiarendszerre és a határokon átnyúló villamosenergia-kereskedelemre gyakorolt hatásokat. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Fel kell sorolni valamennyi energetikai támogatást, köztük különösen a fosszilis tüzelőanyagok támogatását, valamint az azok fokozatos kivezetésére irányuló meglévő és tervezett intézkedéseket. |
| --- | --- |

8.

| 9. | A levegőminőség és a levegőbe irányuló kibocsátásokkal kapcsolatos szakpolitikák közötti kölcsönhatások elemzését többek között mennyiségi információval kell kiegészíteni, és be kell mutatni a különböző forgatókönyvek tekintetében a levegőszennyezést érintő hatásokat. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Jobban be kell építeni a tervbe az igazságos és méltányos átmenettel kapcsolatos szempontokat, részletesebben ismertetve a tervezett célkitűzések, szakpolitikák és intézkedések társadalmi, foglalkoztatási és készségekre gyakorolt hatásait. A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervben különösen foglalkozni kell az átállásnak egyfelől a széntermelő régiókban élő lakosságra, másfelől az egyéb energiaigényes ágazatokban végrehajtott kiigazítások által érintettekre gyakorolt hatásával, az előbbi esetében megerősítve ezáltal a széntermelő régiók átállásával kapcsolatos, folyamatban lévő kezdeményezéssel és a megfelelő nemzeti és regionális átállási tervekkel való kapcsolatot. Jobban ki kell dolgozni az energiaszegénység problémáinak kezelésére vonatkozó koncepciót, többek között az (EU) 2018/1999 rendelet előírásainak megfelelően meg kell határozni a tervezett szakpolitikák és intézkedések célkitűzéseit és az azokkal elérni kívánt hatásokat. |
| --- | --- |

10.

Kelt Brüsszelben, 2019. június 18-án.

a Bizottság részéről

Miguel ARIAS CAÑETE

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 328., 2018.12.21., 1. o.

1

(2)  SWD(2019) 281.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2012/27/EU irányelve (2012. október 25.) az energiahatékonyságról, a 2009/125/EK és a 2010/30/EU irányelv módosításáról, valamint a 2004/8/EK és a 2006/32/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 315., 2012.11.14., 1. o.).

3

(4)  SWD(2019) 1020 final.

4

(5)  COM(2019) 521 final, 2019. június 5.

5

(6)  SWD(2019) 281.

6

(7)  SWD(2019) 281.

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/841 rendelete (2018. május 30.) a földhasználathoz, a földhasználat-változtatáshoz és az erdőgazdálkodáshoz kapcsolódó üvegházhatásúgáz-kibocsátásnak és -elnyelésnek a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai keretbe történő beillesztéséről, valamint az 525/2013/EU rendelet és az 529/2013/EU határozat módosításáról (HL L 156., 2018.6.19., 1. o.).

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/2001 irányelve (2018. december 11.) a megújuló energiaforrásokból előállított energia használatának előmozdításáról (HL L 328., 2018.12.21., 82. o.).

9

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/28/EK irányelve (2009. április 23.) a megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásáról, valamint a 2001/77/EK és a 2003/30/EK irányelv módosításáról és azt követő hatályon kívül helyezéséről (HL L 140., 2009.6.5., 16. o.).

10

---

| 3.9.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 297/84 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 297/84

---

A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA

(2019. június 18.)

Portugália 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről

(2019/C 297/22)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az energiaunió és az éghajlat-politika irányításáról, valamint a 663/2009/EK és a 715/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 94/22/EK, a 98/70/EK, a 2009/31/EK, a 2009/73/EK, a 2010/31/EU, a 2012/27/EU és a 2013/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv, a 2009/119/EK és az (EU) 2015/652 tanácsi irányelv módosításáról, továbbá az 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. december 11-i (EU) 2018/1999 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében minden tagállamnak be kell nyújtania a Bizottsághoz a 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét az említett rendelet 3. cikke (1) bekezdésének és I. mellékletének megfelelően. Az integrált nemzeti energia- és klímatervek első tervezeteit 2018. december 31-ig kellett benyújtani. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében minden tagállamnak be kell nyújtania a Bizottsághoz a 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét az említett rendelet 3. cikke (1) bekezdésének és I. mellékletének megfelelően. Az integrált nemzeti energia- és klímatervek első tervezeteit 2018. december 31-ig kellett benyújtani.

| (2) | Portugália 2018. december 31-én nyújtotta be integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét. E terv tervezetének benyújtása képezi az alapját és első lépését a Bizottság és a tagállamok közötti ún. iteratív folyamatnak, amely az integrált nemzeti energia- és klímatervek véglegesítésének és későbbi végrehajtásának előkészítését szolgálja. |
| --- | --- |

(2)

Portugália 2018. december 31-én nyújtotta be integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét. E terv tervezetének benyújtása képezi az alapját és első lépését a Bizottság és a tagállamok közötti ún. iteratív folyamatnak, amely az integrált nemzeti energia- és klímatervek véglegesítésének és későbbi végrehajtásának előkészítését szolgálja.

| (3) | Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében a Bizottságnak értékelnie kell az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetét. A Bizottság átfogó értékelést készített a portugál nemzeti integrált energia- és klímaterv tervezetéről, az (EU) 2018/1999 rendelet valamennyi releváns szempontjának figyelembevételével. A Bizottság az értékelést (2) ezen ajánlással egy időben közzéteszi. Az alábbi ajánlások az értékelés eredményein alapulnak. |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében a Bizottságnak értékelnie kell az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetét. A Bizottság átfogó értékelést készített a portugál nemzeti integrált energia- és klímaterv tervezetéről, az (EU) 2018/1999 rendelet valamennyi releváns szempontjának figyelembevételével. A Bizottság az értékelést (2) ezen ajánlással egy időben közzéteszi. Az alábbi ajánlások az értékelés eredményein alapulnak.

| (4) | A Bizottság ajánlásai különösen a következőkre irányulhatnak: i. a célkitűzések, célok és hozzájárulások által megcélzott szint az energiaunió célkitűzéseinek és különösen a megújuló energia és az energiahatékonyság tekintetében 2030-ra meghatározott uniós célok együttes elérésének szempontjából, valamint a tagállam által a villamosenergia-rendszerösszeköttetés 2030-ra megcélzott szintje; ii. a tagállami és uniós szintű célkitűzésekkel kapcsolatos szakpolitikák és intézkedések, valamint olyan egyéb szakpolitikák és intézkedések, amelyeknek határokon átnyúló jelentősége lehet; iii. bármely további olyan szakpolitikák és intézkedések, amelyeket az integrált nemzeti energia- és klímatervek esetleg előírnak; iv. az integrált nemzeti energia- és klímatervben foglalt meglévő és tervezett szakpolitikáknak és intézkedéseknek az energiaunió egy dimenzióján belüli, valamint a különböző dimenziói közötti kölcsönhatása és ezek összeegyeztethetősége. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság ajánlásai különösen a következőkre irányulhatnak: i. a célkitűzések, célok és hozzájárulások által megcélzott szint az energiaunió célkitűzéseinek és különösen a megújuló energia és az energiahatékonyság tekintetében 2030-ra meghatározott uniós célok együttes elérésének szempontjából, valamint a tagállam által a villamosenergia-rendszerösszeköttetés 2030-ra megcélzott szintje; ii. a tagállami és uniós szintű célkitűzésekkel kapcsolatos szakpolitikák és intézkedések, valamint olyan egyéb szakpolitikák és intézkedések, amelyeknek határokon átnyúló jelentősége lehet; iii. bármely további olyan szakpolitikák és intézkedések, amelyeket az integrált nemzeti energia- és klímatervek esetleg előírnak; iv. az integrált nemzeti energia- és klímatervben foglalt meglévő és tervezett szakpolitikáknak és intézkedéseknek az energiaunió egy dimenzióján belüli, valamint a különböző dimenziói közötti kölcsönhatása és ezek összeegyeztethetősége.

| (5) | Ajánlásai kidolgozása során a Bizottság két szempontot vett figyelembe: egyfelől azt, hogy az összes tagállam számszerűsített tervezett hozzájárulásait összesítve kell látnia ahhoz, hogy értékelni tudja az uniós szintű ambíciókat; másfelől pedig azt, hogy az érintett tagállamoknak megfelelő idő álljon a rendelkezésére ahhoz, hogy kellően figyelembe tudják venni a Bizottság ajánlásait saját nemzeti tervük véglegesítése előtt. |
| --- | --- |

(5)

Ajánlásai kidolgozása során a Bizottság két szempontot vett figyelembe: egyfelől azt, hogy az összes tagállam számszerűsített tervezett hozzájárulásait összesítve kell látnia ahhoz, hogy értékelni tudja az uniós szintű ambíciókat; másfelől pedig azt, hogy az érintett tagállamoknak megfelelő idő álljon a rendelkezésére ahhoz, hogy kellően figyelembe tudják venni a Bizottság ajánlásait saját nemzeti tervük véglegesítése előtt.

| (6) | A tagállamok megújuló energiával kapcsolatos céljaira vonatkozó bizottsági ajánlások az (EU) 2018/1999 rendelet II. mellékletében meghatározott, objektív kritériumokon alapuló képletre támaszkodnak. |
| --- | --- |

(6)

A tagállamok megújuló energiával kapcsolatos céljaira vonatkozó bizottsági ajánlások az (EU) 2018/1999 rendelet II. mellékletében meghatározott, objektív kritériumokon alapuló képletre támaszkodnak.

| (7) | Az energiahatékonyság tekintetében a Bizottság ajánlásai az integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetében feltüntetett nemzeti szintű célok értékelésén alapulnak, összehasonlítva azokat az uniós célkitűzések eléréséhez szükséges közös erőfeszítések szintjével, adott esetben figyelembe véve egyes egyedi nemzeti körülményekre vonatkozó információkat. Az energiahatékonyság területén kitűzött végleges nemzeti hozzájárulásoknak tükrözniük kell az energiamegtakarítások költséghatékony lehetőségeit, és e hozzájárulásokat szilárd, hosszú távú épületfelújítási stratégiának, valamint a 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) 7. cikkéből eredő energiamegtakarítási kötelezettség végrehajtását célzó intézkedéseknek kell alátámasztaniuk. A tagállamoknak emellett igazolniuk kell, hogy kellő mértékben figyelembe vették az „első az energiahatékonyság” elvet, ismertetve, hogy az energiahatékonyság miként járul hozzá a versenyképes karbonszegény gazdaság nemzeti céljainak költséghatékony megvalósításához, az energiaellátás biztonságához és az energiaszegénység kezeléséhez. |
| --- | --- |

(7)

Az energiahatékonyság tekintetében a Bizottság ajánlásai az integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetében feltüntetett nemzeti szintű célok értékelésén alapulnak, összehasonlítva azokat az uniós célkitűzések eléréséhez szükséges közös erőfeszítések szintjével, adott esetben figyelembe véve egyes egyedi nemzeti körülményekre vonatkozó információkat. Az energiahatékonyság területén kitűzött végleges nemzeti hozzájárulásoknak tükrözniük kell az energiamegtakarítások költséghatékony lehetőségeit, és e hozzájárulásokat szilárd, hosszú távú épületfelújítási stratégiának, valamint a 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) 7. cikkéből eredő energiamegtakarítási kötelezettség végrehajtását célzó intézkedéseknek kell alátámasztaniuk. A tagállamoknak emellett igazolniuk kell, hogy kellő mértékben figyelembe vették az „első az energiahatékonyság” elvet, ismertetve, hogy az energiahatékonyság miként járul hozzá a versenyképes karbonszegény gazdaság nemzeti céljainak költséghatékony megvalósításához, az energiaellátás biztonságához és az energiaszegénység kezeléséhez.

| (8) | Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja a tagállamok számára, hogy adjanak általános áttekintést az integrált nemzeti energia- és klímatervben meghatározott célkitűzések, célok és hozzájárulások eléréséhez szükséges beruházásokról, valamint e beruházások forrásainak általános értékeléséről. A nemzeti energia- és klímaterveknek a befektetői biztonság garantálása érdekében biztosítaniuk kell a nemzeti szakpolitikák és intézkedések átláthatóságát és kiszámíthatóságát. |
| --- | --- |

(8)

Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja a tagállamok számára, hogy adjanak általános áttekintést az integrált nemzeti energia- és klímatervben meghatározott célkitűzések, célok és hozzájárulások eléréséhez szükséges beruházásokról, valamint e beruházások forrásainak általános értékeléséről. A nemzeti energia- és klímaterveknek a befektetői biztonság garantálása érdekében biztosítaniuk kell a nemzeti szakpolitikák és intézkedések átláthatóságát és kiszámíthatóságát.

| (9) | Ezzel párhuzamosan a 2018–2019-as európai szemeszter ciklusának keretében a Bizottság nagy hangsúlyt fektetett a tagállamok energiához és éghajlat-politikához kapcsolódó beruházási szükségleteire. Ez tükröződik a Portugáliára vonatkozó 2019. évi országjelentésben (4), valamint a Portugáliának szóló tanácsi ajánlásról szóló bizottsági ajánlásban (5) is, amelyek az európai szemeszter folyamatának részét képezik. A Bizottság az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetének értékelése során figyelembe vette az európai szemeszter legfrissebb megállapításait és ajánlásait. A Bizottság ajánlásai kiegészítik az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat. A tagállamok is kötelesek biztosítani azt, hogy az integrált nemzeti energia- és klímaterveik figyelembe vegyék az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat. |
| --- | --- |

(9)

Ezzel párhuzamosan a 2018–2019-as európai szemeszter ciklusának keretében a Bizottság nagy hangsúlyt fektetett a tagállamok energiához és éghajlat-politikához kapcsolódó beruházási szükségleteire. Ez tükröződik a Portugáliára vonatkozó 2019. évi országjelentésben (4), valamint a Portugáliának szóló tanácsi ajánlásról szóló bizottsági ajánlásban (5) is, amelyek az európai szemeszter folyamatának részét képezik. A Bizottság az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetének értékelése során figyelembe vette az európai szemeszter legfrissebb megállapításait és ajánlásait. A Bizottság ajánlásai kiegészítik az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat. A tagállamok is kötelesek biztosítani azt, hogy az integrált nemzeti energia- és klímaterveik figyelembe vegyék az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat.

| (10) | Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja továbbá azt is, hogy minden tagállamnak kellően figyelembe kell vennie a 2019. december 31-ig benyújtandó integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetéhez fűzött bizottsági ajánlásokat, és amennyiben az érintett tagállam nem fogad meg egy ajánlást vagy nem fogadja meg annak jelentős részét, döntését meg kell indokolnia és az indokolást közzé kell tennie. |
| --- | --- |

(10)

Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja továbbá azt is, hogy minden tagállamnak kellően figyelembe kell vennie a 2019. december 31-ig benyújtandó integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetéhez fűzött bizottsági ajánlásokat, és amennyiben az érintett tagállam nem fogad meg egy ajánlást vagy nem fogadja meg annak jelentős részét, döntését meg kell indokolnia és az indokolást közzé kell tennie.

| (11) | A tagállamok értelemszerűen ugyanazokat az adatokat, illetve a későbbi években ugyanazokat az aktualizált adatokat szerepeltetik integrált nemzeti energia- és klímaterveikben, mint az Eurostathoz vagy az Európai Környezetvédelmi Ügynökséghez benyújtott jelentéseikben. Az azonos forrás és – adott esetben – az európai statisztikák felhasználása szintén elengedhetetlen a modellezéshez és az előrejelzésekhez szükséges alapforgatókönyv számításaihoz. Az európai statisztikák felhasználása lehetővé teszi az integrált nemzeti energia- és klímatervekben alkalmazott adatok és előrejelzések jobb összehasonlíthatóságát. |
| --- | --- |

(11)

A tagállamok értelemszerűen ugyanazokat az adatokat, illetve a későbbi években ugyanazokat az aktualizált adatokat szerepeltetik integrált nemzeti energia- és klímaterveikben, mint az Eurostathoz vagy az Európai Környezetvédelmi Ügynökséghez benyújtott jelentéseikben. Az azonos forrás és – adott esetben – az európai statisztikák felhasználása szintén elengedhetetlen a modellezéshez és az előrejelzésekhez szükséges alapforgatókönyv számításaihoz. Az európai statisztikák felhasználása lehetővé teszi az integrált nemzeti energia- és klímatervekben alkalmazott adatok és előrejelzések jobb összehasonlíthatóságát.

| (12) | A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervnek tartalmaznia kell az (EU) 2018/1999 rendelet I. mellékletének valamennyi elemét. Ennek keretében a lehetőségekhez mérten értékelni kell a tervezett szakpolitikák és intézkedések makrogazdasági, egészségügyi, környezeti, foglalkoztatási, valamint az oktatás, a készségek terén és a társadalom egészére kifejtett hatásait. A nyilvánosságot és az egyéb érdekelt feleket be kell vonni a végleges integrált nemzeti energia- és klímatervek előkészítésébe. Mindezeket, továbbá az egyéb elemeket az ezen ajánlással együtt közzétett szolgálati munkadokumentum (6) ismerteti részletesen. |
| --- | --- |

(12)

A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervnek tartalmaznia kell az (EU) 2018/1999 rendelet I. mellékletének valamennyi elemét. Ennek keretében a lehetőségekhez mérten értékelni kell a tervezett szakpolitikák és intézkedések makrogazdasági, egészségügyi, környezeti, foglalkoztatási, valamint az oktatás, a készségek terén és a társadalom egészére kifejtett hatásait. A nyilvánosságot és az egyéb érdekelt feleket be kell vonni a végleges integrált nemzeti energia- és klímatervek előkészítésébe. Mindezeket, továbbá az egyéb elemeket az ezen ajánlással együtt közzétett szolgálati munkadokumentum (6) ismerteti részletesen.

| (13) | Portugália koherens közép és hosszú távú kibocsátáscsökkentési célokkal rendelkezik. A kívánt dekarbonizáció eléréséhez a gazdaság villamosítását tervezi. A villamosenergia-ágazatot az új megújuló villamosenergia-kapacitás, különösen a nap-, a szél- és a vízenergia révén kell továbbfejleszteni. E fejlesztések az energiaunió egyéb dimenzióira is komoly hatással vannak, főként a belső piaci dimenzióra, valamint a kutatásra, az innovációra és a versenyképességre. A végleges tervnek pontosítania kell a dekarbonizáció, az energiabiztonság és a belső piaci dimenziók közötti szinergiákat, az „első az energiahatékonyság” elvet tartva szem előtt, kifejtve, hogy az energiahatékonyság miként járul hozzá a versenyképes karbonszegény gazdaság nemzeti céljainak költséghatékony megvalósításához, és miként függ össze az energiaszegénységgel. A kutatási, innovációs és versenyképességi dimenzió keretében meghatározott célkitűzéseknek alá kell támasztaniuk az energiaunió többi dimenziója terén tervbe vett erőfeszítéseket. |
| --- | --- |

(13)

Portugália koherens közép és hosszú távú kibocsátáscsökkentési célokkal rendelkezik. A kívánt dekarbonizáció eléréséhez a gazdaság villamosítását tervezi. A villamosenergia-ágazatot az új megújuló villamosenergia-kapacitás, különösen a nap-, a szél- és a vízenergia révén kell továbbfejleszteni. E fejlesztések az energiaunió egyéb dimenzióira is komoly hatással vannak, főként a belső piaci dimenzióra, valamint a kutatásra, az innovációra és a versenyképességre. A végleges tervnek pontosítania kell a dekarbonizáció, az energiabiztonság és a belső piaci dimenziók közötti szinergiákat, az „első az energiahatékonyság” elvet tartva szem előtt, kifejtve, hogy az energiahatékonyság miként járul hozzá a versenyképes karbonszegény gazdaság nemzeti céljainak költséghatékony megvalósításához, és miként függ össze az energiaszegénységgel. A kutatási, innovációs és versenyképességi dimenzió keretében meghatározott célkitűzéseknek alá kell támasztaniuk az energiaunió többi dimenziója terén tervbe vett erőfeszítéseket.

| (14) | A végleges integrált nemzeti energia- és klímaterv minősége javulna azzal, ha átfogó áttekintést adna nem csupán az energiaigényes iparágak, hanem a karbonszegény technológiák ágazatának versenyképességéről is, és konkrét elemzést nyújtana a világpiacon betöltött pozíciójáról, kiemelve a versenyképes területeket és a potenciális kihívásokat, a jövőre nézve pedig ismertetné a mérhető célkitűzéseket és az elérésükre irányuló szakpolitikákat és intézkedéseket, megfelelően összekapcsolva azokat a vállalkozás- és iparpolitikával. Hasznos lenne továbbá, ha a terv a körforgásos gazdasággal fennálló kölcsönhatásokat is részletesebben kidolgozná. |
| --- | --- |

(14)

A végleges integrált nemzeti energia- és klímaterv minősége javulna azzal, ha átfogó áttekintést adna nem csupán az energiaigényes iparágak, hanem a karbonszegény technológiák ágazatának versenyképességéről is, és konkrét elemzést nyújtana a világpiacon betöltött pozíciójáról, kiemelve a versenyképes területeket és a potenciális kihívásokat, a jövőre nézve pedig ismertetné a mérhető célkitűzéseket és az elérésükre irányuló szakpolitikákat és intézkedéseket, megfelelően összekapcsolva azokat a vállalkozás- és iparpolitikával. Hasznos lenne továbbá, ha a terv a körforgásos gazdasággal fennálló kölcsönhatásokat is részletesebben kidolgozná.

| (15) | A Bizottság Portugáliának szóló ajánlásait a portugál integrált nemzeti energia- és klímaterv ezen ajánlással egy időben közzétett értékelése támasztja alá (7), |
| --- | --- |

(15)

A Bizottság Portugáliának szóló ajánlásait a portugál integrált nemzeti energia- és klímaterv ezen ajánlással egy időben közzétett értékelése támasztja alá (7),

AJÁNLJA, HOGY PORTUGÁLIA TEGYEN INTÉZKEDÉSEKET A KÖVETKEZŐK ÉRDEKÉBEN:

| 1. | Az (EU) 2018/2001 európai parlamenti és tanácsi irányelvben (8) megállapított kötelezettségekkel összhangban álló, részletesen kidolgozott és mérhető szakpolitikákkal és intézkedésekkel kell alátámasztani a megújuló energiaforrások 2030-ig elérendő 47 %-os arányát – amellyel Portugália hozzájárul a megújuló energia kapcsán 2030-ra meghatározott uniós célokhoz – oly módon, hogy az lehetővé tegye e hozzájárulás kellő időben történő és költséghatékony teljesítését. A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervnek többek között tartalmaznia kell az (EU) 2018/1999 rendelet 4. cikke a) pontjának (2) alpontja szerinti összes referenciaértéket elérő ütemterv-előirányzatot. A fűtési és hűtési ágazatban a célok szintjét növelni kell az (EU) 2018/2001 irányelv 23. cikkében foglalt indikatív cél elérése érdekében, és olyan intézkedéseket kell bevezetni, amelyek révén teljesülni fog az integrált nemzeti energia- és klímatervben meghatározott közlekedési cél, az (EU) 2018/2001 irányelv 25. cikkével összhangban. További tájékoztatást kell nyújtani a közigazgatási eljárások egyszerűsítéséről, továbbá az (EU) 2018/2001 irányelv 21. és 22. cikkével összhangban részletes információkat kell adni a termelő-fogyasztókat és a megújulóenergia-közösségeket támogató keretekről. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Jelentősen növelni kell a végsőenergia-fogyasztáshoz való hozzájárulással kapcsolatos célokat, figyelembe véve azt, hogy fokozni kell az erőfeszítéseket az Unió 2030-as energiahatékonysági célkitűzésének elérése érdekében, és azonosítani kell azokat a további szakpolitikákat és intézkedéseket, amelyek révén 2030-ig további energiamegtakarítások érhetők el. Egy részletesebb hatásvizsgálat részeként megfelelően számszerűsíteni kell a tervezett szakpolitikák és intézkedések eredményeként várható energiamegtakarításokat, és meg kell adni, hogy azok miként járulnak hozzá a nemzeti energiahatékonysági hozzájárulásokhoz. |
| --- | --- |

2.

| 3. | A piaci integrációval kapcsolatos előremutató célkitűzéseket és célszámokat kell meghatározni, különös tekintettel a versenyképesebb villamosenergia- és gázpiacok létrehozására irányuló intézkedésekre, ideértve a teljesen piaci alapú árak felé való elmozdulást is. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Egyértelműbbé kell tenni a mostantól 2030-ig elérendő, az energiaunióhoz konkrétan kapcsolódó nemzeti célkitűzéseket és finanszírozási célokat a kutatás, az innováció és a versenyképesség terén oly módon, hogy azok könnyen mérhetők legyenek és alkalmasak legyenek az integrált nemzeti energia- és klímaterv más dimenzióiban kitűzött célok elérésének támogatására. E célkitűzéseket konkrét és megfelelő szakpolitikákkal és intézkedésekkel kell alátámasztani, köztük olyanokkal, amelyeket a stratégiai energiatechnológiai tervhez hasonlóan más tagállamokkal együttműködve kell kidolgozni. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Meg kell erősíteni a Spanyolországgal és Franciaországgal folytatott jó regionális együttműködést. A regionális tapasztalatcsere során a belső energiapiac és az energiabiztonság területére kell összpontosítani, különös tekintettel az energiahálózatok határokon és régiókon átívelő összekapcsolására. Meg kell fontolni a megújuló energia és az energiahatékonyság terén megvalósuló regionális együttműködéssel kapcsolatos intézkedések megerősítését. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Általános áttekintést kell nyújtani Portugália gazdaságának az energia- és éghajlat-politikai célkitűzések megvalósítása révén történő korszerűsítéséhez szükséges, a nemzeti beruházási tervben felvázolt beruházásokról. Általános értékelést kell benyújtani e beruházások forrásairól, beleértve a megfelelő nemzeti, regionális és uniós szintű finanszírozást is. Finanszírozási forrásként figyelembe kell venni az (EU) 2018/842 európai parlamenti és tanácsi rendelet (9) szerinti, más tagállamok részére történő jogosultság-átruházások költséghatékony alkalmazását is. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Fel kell sorolni valamennyi energetikai támogatást, köztük különösen a fosszilis tüzelőanyagok támogatását, valamint az azok fokozatos kivezetésére irányuló meglévő és tervezett intézkedéseket. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Ki kell egészíteni a levegőminőséggel és a légköri kibocsátásokkal kapcsolatos szakpolitikák közötti kölcsönhatások elemzését, ennek részeként ismertetni kell a különböző forgatókönyvek tekintetében a levegőszennyezést érintő hatásokat, ezt alátámasztó információkat kell nyújtani, továbbá meg kell vizsgálni a szinergiákat és az ellentétes irányú hatásokat. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Jobban be kell építeni a tervbe az igazságos és méltányos átmenettel kapcsolatos szempontokat, részletesebben ismertetve a tervezett célkitűzések, szakpolitikák és intézkedések társadalmi, foglalkoztatási és készségekre gyakorolt hatásait. Jobban ki kell dolgozni az energiaszegénység problémáinak kezelésére vonatkozó koncepciót, ennek keretében az (EU) 2018/1999 rendelet előírásainak megfelelően értékelni kell az energiaszegénységben élő háztartások számát és típusát, valamint az energiaszegénység csökkentésére irányuló célkitűzéseket. |
| --- | --- |

9.

Kelt Brüsszelben, 2019. június 18-án.

a Bizottság részéről

Miguel ARIAS CAÑETE

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 328., 2018.12.21., 1. o.

1

(2)  SWD(2019) 272.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2012/27/EU irányelve (2012. október 25.) az energiahatékonyságról, a 2009/125/EK és a 2010/30/EU irányelv módosításáról, valamint a 2004/8/EK és a 2006/32/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 315., 2012.11.14., 1. o.).

3

(4)  SWD(2019) 1021 final.

4

(5)  COM(2019) 522 final, 2019. június 5.

5

(6)  SWD(2019) 272.

6

(7)  SWD(2019) 272.

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/2001 irányelve (2018. december 11.) a megújuló energiaforrásokból előállított energia használatának előmozdításáról (HL L 328., 2018.12.21., 82. o.).

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/842 rendelete (2018. május 30.) a Párizsi Megállapodásban vállalt kötelezettségek teljesítése érdekében a tagállamok által 2021-től 2030-ig kötelezően teljesítendő, az éghajlat-politikai fellépéshez hozzájáruló éves üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentések meghatározásáról, valamint az 525/2013/EU rendelet módosításáról (HL L 156., 2018.6.19., 26. o.).

9

---

| 3.9.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 297/88 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 297/88

---

A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA

(2019. június 18.)

Románia 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről

(2019/C 297/23)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az energiaunió és az éghajlat-politika irányításáról, valamint a 663/2009/EK és a 715/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 94/22/EK, a 98/70/EK, a 2009/31/EK, a 2009/73/EK, a 2010/31/EU, a 2012/27/EU és a 2013/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv, a 2009/119/EK és az (EU) 2015/652 tanácsi irányelv módosításáról, továbbá az 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. december 11-i (EU) 2018/1999 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében minden tagállamnak be kell nyújtania a Bizottsághoz a 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét az említett rendelet 3. cikke (1) bekezdésének és I. mellékletének megfelelően. Az integrált nemzeti energia- és klímatervek első tervezeteit 2018. december 31-ig kellett benyújtani. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében minden tagállamnak be kell nyújtania a Bizottsághoz a 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét az említett rendelet 3. cikke (1) bekezdésének és I. mellékletének megfelelően. Az integrált nemzeti energia- és klímatervek első tervezeteit 2018. december 31-ig kellett benyújtani.

| (2) | Románia 2018. december 31-én nyújtotta be integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét. E terv tervezetének benyújtása az alapját és első lépését jelenti a Bizottság és a tagállamok közötti ún. iteratív folyamatnak, amely az integrált nemzeti energia- és klímatervek véglegesítésének és későbbi végrehajtásának előkészítését szolgálja. |
| --- | --- |

(2)

Románia 2018. december 31-én nyújtotta be integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét. E terv tervezetének benyújtása az alapját és első lépését jelenti a Bizottság és a tagállamok közötti ún. iteratív folyamatnak, amely az integrált nemzeti energia- és klímatervek véglegesítésének és későbbi végrehajtásának előkészítését szolgálja.

| (3) | Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében a Bizottságnak értékelnie kell az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetét. A Bizottság átfogó értékelést készített a román nemzeti integrált energia- és klímaterv tervezetéről, az (EU) 2018/1999 rendelet valamennyi releváns szempontjának figyelembevételével. A Bizottság az értékelést (2) ezen ajánlással egy időben közzéteszi. Az alábbi ajánlások az értékelés eredményein alapulnak. |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében a Bizottságnak értékelnie kell az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetét. A Bizottság átfogó értékelést készített a román nemzeti integrált energia- és klímaterv tervezetéről, az (EU) 2018/1999 rendelet valamennyi releváns szempontjának figyelembevételével. A Bizottság az értékelést (2) ezen ajánlással egy időben közzéteszi. Az alábbi ajánlások az értékelés eredményein alapulnak.

| (4) | A Bizottság ajánlásai különösen a következőkre irányulhatnak: i. a célkitűzések, célok és hozzájárulások által megcélzott szint az energiaunió célkitűzéseinek és különösen a megújuló energia és az energiahatékonyság tekintetében 2030-ra meghatározott uniós célok együttes elérésének szempontjából, valamint a tagállam által a villamosenergia-rendszerösszeköttetés 2030-ra megcélzott szintje; ii. a tagállami és uniós szintű célkitűzésekkel kapcsolatos szakpolitikák és intézkedések, valamint olyan egyéb szakpolitikák és intézkedések, amelyeknek határokon átnyúló jelentősége lehet; iii. bármely további olyan szakpolitikák és intézkedések, amelyeket az integrált nemzeti energia- és klímatervek esetleg előírnak; iv. az integrált nemzeti energia- és klímatervben foglalt meglévő és tervezett szakpolitikáknak és intézkedéseknek az energiaunió egy dimenzióján belüli, valamint a különböző dimenziói közötti kölcsönhatása és ezek összeegyeztethetősége. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság ajánlásai különösen a következőkre irányulhatnak: i. a célkitűzések, célok és hozzájárulások által megcélzott szint az energiaunió célkitűzéseinek és különösen a megújuló energia és az energiahatékonyság tekintetében 2030-ra meghatározott uniós célok együttes elérésének szempontjából, valamint a tagállam által a villamosenergia-rendszerösszeköttetés 2030-ra megcélzott szintje; ii. a tagállami és uniós szintű célkitűzésekkel kapcsolatos szakpolitikák és intézkedések, valamint olyan egyéb szakpolitikák és intézkedések, amelyeknek határokon átnyúló jelentősége lehet; iii. bármely további olyan szakpolitikák és intézkedések, amelyeket az integrált nemzeti energia- és klímatervek esetleg előírnak; iv. az integrált nemzeti energia- és klímatervben foglalt meglévő és tervezett szakpolitikáknak és intézkedéseknek az energiaunió egy dimenzióján belüli, valamint a különböző dimenziói közötti kölcsönhatása és ezek összeegyeztethetősége.

| (5) | Ajánlásai kidolgozása során a Bizottság két szempontot vett figyelembe: egyfelől azt, hogy az összes tagállam számszerűsített tervezett hozzájárulásait összesítve kell látnia ahhoz, hogy értékelni tudja az uniós szintű ambíciókat; másfelől pedig azt, hogy az érintett tagállamoknak megfelelő idő álljon a rendelkezésére ahhoz, hogy kellően figyelembe tudják venni a Bizottság ajánlásait saját nemzeti tervük véglegesítése előtt. |
| --- | --- |

(5)

Ajánlásai kidolgozása során a Bizottság két szempontot vett figyelembe: egyfelől azt, hogy az összes tagállam számszerűsített tervezett hozzájárulásait összesítve kell látnia ahhoz, hogy értékelni tudja az uniós szintű ambíciókat; másfelől pedig azt, hogy az érintett tagállamoknak megfelelő idő álljon a rendelkezésére ahhoz, hogy kellően figyelembe tudják venni a Bizottság ajánlásait saját nemzeti tervük véglegesítése előtt.

| (6) | A tagállamok megújuló energiával kapcsolatos céljaira vonatkozó bizottsági ajánlások az (EU) 2018/1999 rendelet II. mellékletében meghatározott, objektív kritériumokon alapuló képletre támaszkodnak. |
| --- | --- |

(6)

A tagállamok megújuló energiával kapcsolatos céljaira vonatkozó bizottsági ajánlások az (EU) 2018/1999 rendelet II. mellékletében meghatározott, objektív kritériumokon alapuló képletre támaszkodnak.

| (7) | Az energiahatékonyság tekintetében a Bizottság ajánlásai az integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetében feltüntetett nemzeti szintű célok értékelésén alapulnak, összehasonlítva azokat az uniós célkitűzések eléréséhez szükséges közös erőfeszítések szintjével, adott esetben figyelembe véve egyes egyedi nemzeti körülményekre vonatkozó információkat. Az energiahatékonyság területén kitűzött végleges nemzeti hozzájárulásoknak tükrözniük kell az energiamegtakarítások költséghatékony lehetőségeit, és e hozzájárulásokat szilárd, hosszú távú épületfelújítási stratégiának, valamint a 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) 7. cikkéből eredő energiamegtakarítási kötelezettség végrehajtását célzó intézkedéseknek kell alátámasztaniuk. A tagállamoknak emellett igazolniuk kell, hogy kellő mértékben figyelembe vették az „első az energiahatékonyság” elvet, ismertetve, hogy az energiahatékonyság miként járul hozzá a versenyképes karbonszegény gazdaság nemzeti céljainak költséghatékony megvalósításához, az energiaellátás biztonságához és az energiaszegénység kezeléséhez. |
| --- | --- |

(7)

Az energiahatékonyság tekintetében a Bizottság ajánlásai az integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetében feltüntetett nemzeti szintű célok értékelésén alapulnak, összehasonlítva azokat az uniós célkitűzések eléréséhez szükséges közös erőfeszítések szintjével, adott esetben figyelembe véve egyes egyedi nemzeti körülményekre vonatkozó információkat. Az energiahatékonyság területén kitűzött végleges nemzeti hozzájárulásoknak tükrözniük kell az energiamegtakarítások költséghatékony lehetőségeit, és e hozzájárulásokat szilárd, hosszú távú épületfelújítási stratégiának, valamint a 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) 7. cikkéből eredő energiamegtakarítási kötelezettség végrehajtását célzó intézkedéseknek kell alátámasztaniuk. A tagállamoknak emellett igazolniuk kell, hogy kellő mértékben figyelembe vették az „első az energiahatékonyság” elvet, ismertetve, hogy az energiahatékonyság miként járul hozzá a versenyképes karbonszegény gazdaság nemzeti céljainak költséghatékony megvalósításához, az energiaellátás biztonságához és az energiaszegénység kezeléséhez.

| (8) | Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja a tagállamok számára, hogy adjanak általános áttekintést az integrált nemzeti energia- és klímatervben meghatározott célkitűzések, célok és hozzájárulások eléréséhez szükséges beruházásokról, valamint e beruházások forrásainak általános értékeléséről. A nemzeti energia- és klímaterveknek a befektetői biztonság garantálása érdekében biztosítaniuk kell a nemzeti szakpolitikák és intézkedések átláthatóságát és kiszámíthatóságát. |
| --- | --- |

(8)

Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja a tagállamok számára, hogy adjanak általános áttekintést az integrált nemzeti energia- és klímatervben meghatározott célkitűzések, célok és hozzájárulások eléréséhez szükséges beruházásokról, valamint e beruházások forrásainak általános értékeléséről. A nemzeti energia- és klímaterveknek a befektetői biztonság garantálása érdekében biztosítaniuk kell a nemzeti szakpolitikák és intézkedések átláthatóságát és kiszámíthatóságát.

| (9) | Ezzel párhuzamosan a 2018–2019-as európai szemeszter ciklusának keretében a Bizottság nagy hangsúlyt fektetett a tagállamok energiához és éghajlat-politikához kapcsolódó beruházási szükségleteire. Ez tükröződik a Romániára vonatkozó 2019. évi országjelentésben (4), valamint a Romániának szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó bizottsági ajánlásban (5) is, amelyek az európai szemeszter folyamatának részét képezik. A Bizottság az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetének értékelése során figyelembe vette az európai szemeszter legfrissebb megállapításait és ajánlásait. A Bizottság ajánlásai kiegészítik az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat. A tagállamok is kötelesek biztosítani azt, hogy az integrált nemzeti energia- és klímaterveik figyelembe vegyék az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat. |
| --- | --- |

(9)

Ezzel párhuzamosan a 2018–2019-as európai szemeszter ciklusának keretében a Bizottság nagy hangsúlyt fektetett a tagállamok energiához és éghajlat-politikához kapcsolódó beruházási szükségleteire. Ez tükröződik a Romániára vonatkozó 2019. évi országjelentésben (4), valamint a Romániának szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó bizottsági ajánlásban (5) is, amelyek az európai szemeszter folyamatának részét képezik. A Bizottság az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetének értékelése során figyelembe vette az európai szemeszter legfrissebb megállapításait és ajánlásait. A Bizottság ajánlásai kiegészítik az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat. A tagállamok is kötelesek biztosítani azt, hogy az integrált nemzeti energia- és klímaterveik figyelembe vegyék az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat.

| (10) | Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja továbbá azt is, hogy minden tagállamnak kellően figyelembe kell vennie a 2019. december 31-ig benyújtandó integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetéhez fűzött bizottsági ajánlásokat, és amennyiben az érintett tagállam nem fogad meg egy ajánlást vagy nem fogadja meg annak jelentős részét, döntését meg kell indokolnia és az indokolást közzé kell tennie. |
| --- | --- |

(10)

Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja továbbá azt is, hogy minden tagállamnak kellően figyelembe kell vennie a 2019. december 31-ig benyújtandó integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetéhez fűzött bizottsági ajánlásokat, és amennyiben az érintett tagállam nem fogad meg egy ajánlást vagy nem fogadja meg annak jelentős részét, döntését meg kell indokolnia és az indokolást közzé kell tennie.

| (11) | A tagállamok értelemszerűen ugyanazokat az adatokat, illetve a későbbi években ugyanazokat az aktualizált adatokat szerepeltetik integrált nemzeti energia- és klímaterveikben, mint az Eurostathoz vagy az Európai Környezetvédelmi Ügynökséghez benyújtott jelentéseikben. Az azonos forrás és – adott esetben – az európai statisztikák felhasználása szintén elengedhetetlen a modellezéshez és az előrejelzésekhez szükséges alapforgatókönyv számításaihoz. Az európai statisztikák felhasználása lehetővé teszi az integrált nemzeti energia- és klímatervekben alkalmazott adatok és előrejelzések jobb összehasonlíthatóságát. |
| --- | --- |

(11)

A tagállamok értelemszerűen ugyanazokat az adatokat, illetve a későbbi években ugyanazokat az aktualizált adatokat szerepeltetik integrált nemzeti energia- és klímaterveikben, mint az Eurostathoz vagy az Európai Környezetvédelmi Ügynökséghez benyújtott jelentéseikben. Az azonos forrás és – adott esetben – az európai statisztikák felhasználása szintén elengedhetetlen a modellezéshez és az előrejelzésekhez szükséges alapforgatókönyv számításaihoz. Az európai statisztikák felhasználása lehetővé teszi az integrált nemzeti energia- és klímatervekben alkalmazott adatok és előrejelzések jobb összehasonlíthatóságát.

| (12) | A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervnek tartalmaznia kell az (EU) 2018/1999 rendelet I. mellékletének valamennyi elemét. Ennek keretében a lehetőségekhez mérten értékelni kell a tervezett szakpolitikák és intézkedések makrogazdasági, egészségügyi, környezeti, foglalkoztatási, valamint az oktatás, a készségek terén és a társadalom egészére kifejtett hatásait. A nyilvánosságot és az egyéb érdekelt feleket be kell vonni a végleges integrált nemzeti energia- és klímatervek előkészítésébe. Mindezeket, továbbá az egyéb elemeket az ezen ajánlással együtt közzétett szolgálati munkadokumentum (6) ismerteti részletesen. |
| --- | --- |

(12)

A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervnek tartalmaznia kell az (EU) 2018/1999 rendelet I. mellékletének valamennyi elemét. Ennek keretében a lehetőségekhez mérten értékelni kell a tervezett szakpolitikák és intézkedések makrogazdasági, egészségügyi, környezeti, foglalkoztatási, valamint az oktatás, a készségek terén és a társadalom egészére kifejtett hatásait. A nyilvánosságot és az egyéb érdekelt feleket be kell vonni a végleges integrált nemzeti energia- és klímatervek előkészítésébe. Mindezeket, továbbá az egyéb elemeket az ezen ajánlással együtt közzétett szolgálati munkadokumentum (6) ismerteti részletesen.

| (13) | A végleges tervnek jobban ki kell fejtenie a szakpolitikák és intézkedések közötti kapcsolódási pontok értékelését, és be kell mutatnia, hogy Románia hogyan szándékozik azokat kezelni. A tervnek különösen a dekarbonizáció, az energiabiztonság és a belső piaci dimenziók, valamint az „első az energiahatékonyság” közötti szinergiákat kell ismertetnie. Vizsgálni kell a szén és a földgáz 2030-as határidőig tervezett további használata és a dekarbonizációs célkitűzések közötti kölcsönhatást. Hasonlóképpen a szakpolitikák és a több területre kiterjedő hatások közötti kölcsönhatást is értékelni kell a széles körű hatásokkal járó szakpolitikák és intézkedések tekintetében, mint például az energiahatékonysági és dekarbonizációs dimenzió és a tervezett új kapacitások megépítése, az energiapiacra vonatkozó legújabb szabályozási intézkedések és a belső piac, valamint az ellátás biztonságának célkitűzése közötti kölcsönhatás, továbbá a dekarbonizációs intézkedések közlekedésre és a megújuló energiaforrások hálózatra gyakorolt hatása. Az erdei biomassza villamosenergia- és hőtermelésben történő fokozott használatának a földhasználathoz, a földhasználat-változtatáshoz és az erdőgazdálkodáshoz kapcsolódóan elszámolt üvegházhatásúgáz-kibocsátásra és -elnyelésre gyakorolt hatását szintén értékelni kell. Továbbá a kutatási, innovációs és versenyképességi dimenzió keretében meghatározott célkitűzéseknek alá kell támasztaniuk az energiaunió többi dimenziója terén tervbe vett erőfeszítéseket. |
| --- | --- |

(13)

A végleges tervnek jobban ki kell fejtenie a szakpolitikák és intézkedések közötti kapcsolódási pontok értékelését, és be kell mutatnia, hogy Románia hogyan szándékozik azokat kezelni. A tervnek különösen a dekarbonizáció, az energiabiztonság és a belső piaci dimenziók, valamint az „első az energiahatékonyság” közötti szinergiákat kell ismertetnie. Vizsgálni kell a szén és a földgáz 2030-as határidőig tervezett további használata és a dekarbonizációs célkitűzések közötti kölcsönhatást. Hasonlóképpen a szakpolitikák és a több területre kiterjedő hatások közötti kölcsönhatást is értékelni kell a széles körű hatásokkal járó szakpolitikák és intézkedések tekintetében, mint például az energiahatékonysági és dekarbonizációs dimenzió és a tervezett új kapacitások megépítése, az energiapiacra vonatkozó legújabb szabályozási intézkedések és a belső piac, valamint az ellátás biztonságának célkitűzése közötti kölcsönhatás, továbbá a dekarbonizációs intézkedések közlekedésre és a megújuló energiaforrások hálózatra gyakorolt hatása. Az erdei biomassza villamosenergia- és hőtermelésben történő fokozott használatának a földhasználathoz, a földhasználat-változtatáshoz és az erdőgazdálkodáshoz kapcsolódóan elszámolt üvegházhatásúgáz-kibocsátásra és -elnyelésre gyakorolt hatását szintén értékelni kell. Továbbá a kutatási, innovációs és versenyképességi dimenzió keretében meghatározott célkitűzéseknek alá kell támasztaniuk az energiaunió többi dimenziója terén tervbe vett erőfeszítéseket.

| (14) | A végleges integrált nemzeti energia- és klímaterv szempontjából is hasznos lenne a 2014–2020-as nemzeti versenyképességi stratégia eredményeinek értékelése, amely átfogó elemzés tartalmazna arról, hogy a karbonszegény technológiák ágazata milyen pozíciót foglal el világpiaci viszonylatban, kiemelve a versenyképes területeket és a potenciális kihívásokat. Ki lehetne ezt egészíteni átfogóbb intézkedésekkel, amelyek révén szorosabb kölcsönhatást alakítható ki a körforgásos gazdasággal, kiemelve annak potenciálját az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentése terén. |
| --- | --- |

(14)

A végleges integrált nemzeti energia- és klímaterv szempontjából is hasznos lenne a 2014–2020-as nemzeti versenyképességi stratégia eredményeinek értékelése, amely átfogó elemzés tartalmazna arról, hogy a karbonszegény technológiák ágazata milyen pozíciót foglal el világpiaci viszonylatban, kiemelve a versenyképes területeket és a potenciális kihívásokat. Ki lehetne ezt egészíteni átfogóbb intézkedésekkel, amelyek révén szorosabb kölcsönhatást alakítható ki a körforgásos gazdasággal, kiemelve annak potenciálját az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentése terén.

| (15) | A Bizottság Romániának szóló ajánlásait Románia integrált nemzeti energia- és klímatervének ezen ajánlással egy időben közzétett értékelése támasztja alá (7), |
| --- | --- |

(15)

A Bizottság Romániának szóló ajánlásait Románia integrált nemzeti energia- és klímatervének ezen ajánlással egy időben közzétett értékelése támasztja alá (7),

AJÁNLJA, HOGY ROMÁNIA TEGYEN INTÉZKEDÉSEKET A KÖVETKEZŐK ÉRDEKÉBEN:

| 1. | A megújuló energia részesedésének 2030-ra kitűzött célértékét jelentős mértékben, legalább 34 %-ra kell növelni, Románia hozzájárulásaként a megújuló energiára vonatkozó 2030-as uniós célkitűzéshez, az (EU) 2018/1999 rendelet II. mellékletében szereplő képletnek megfelelően. A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervnek tartalmaznia kell egy ütemterv-előirányzatot, amely eléri az (EU) 2018/1999 rendelet 4. cikke a) pontjának (2) alpontjában felsorolt valamennyi referenciaértéket az adott részaránnyal összhangban, figyelembe véve azt, hogy ezen cél közös teljesítéséhez fokozni kell az erőfeszítéseket. Részletesen és számszerűsítve ismertetni kell az (EU) 2018/2001 európai parlamenti és tanácsi irányelv (8) szerinti kötelezettségekkel összhangban azokat a szakpolitikákat és intézkedéseket, amelyek lehetővé teszik e hozzájárulás kellő időben történő és költséghatékony teljesítését. A fűtési és hűtési ágazatban a célok szintjét növelni kell az (EU) 2018/2001 irányelv 23. cikkében foglalt indikatív cél elérése érdekében, és meg kell határozni azokat az intézkedéseket, amelyek révén teljesülni fog az integrált nemzeti energia- és klímatervben meghatározott közlekedési cél, az (EU) 2018/2001 irányelv 25. cikkével összhangban. Az (EU) 2018/2001 irányelv 21. és 22. cikkével összhangban olyan intézkedéseket kell bevezetni, amelyek egyszerűsítik az engedélyezési eljárásokat, és további részletekkel szolgálnak a termelő-fogyasztókat és a megújulóenergia-közösségeket támogató keretekről. Részletesebben ki kell fejteni azon egyedi intézkedéseket, amelyek biztosítják a biomassza-ellátás és -felhasználás fenntarthatóságát az energiaágazatban, tekintettel a biomassza jelentős részarányára a román energiafelhasználásban, főként a fűtési és hűtési ágazatban. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Jelentősen növelni kell mind a végső-, mind a primerenergia-fogyasztás csökkentése terén 2030-ig kitűzött célokat, figyelembe véve azt, hogy fokozni kell az erőfeszítéseket az Unió 2030-as energiahatékonysági célkitűzésének elérése érdekében. Ambiciózusabb szakpolitikákat és intézkedéseket kell előterjeszteni, amelyek révén 2030-ig további energiamegtakarítás érhető el. Pontosítani kell a meglévő szakpolitikákat és intézkedéseket, továbbá részletesebb tájékoztatást kell nyújtani a 2021–2030 közötti teljes időszakra tervezett szakpolitikákra és intézkedésekre vonatkozóan, különös tekintettel a várható megtakarításokra és hatásokra, valamint a végrehajtás ütemezésére. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Meg kell határozni a diverzifikációra és az energiafüggőség csökkentésére irányuló energiabiztonsági célkitűzéseket támogató intézkedéseket, különös tekintettel a rugalmassági intézkedésekre, valamint egy megalapozott gázdiverzifikációs stratégiára, beleértve a releváns mögöttes infrastruktúra-projekteket, valamint a gáztermelésbe történő beruházások indokolatlan korlátozásainak megszüntetését, a Fekete-tengerben található tartalékok regionális potenciáljára figyelemmel. Részletesen meg kell határozni a nukleáris anyagok és tüzelőanyagok hosszú távú ellátását biztosító stratégiát, különös tekintettel az atomenergia-termelési kapacitás bővítésére, és részletes tájékoztatást kell nyújtani a hazai kapacitások fenntartására irányuló stratégiáról. |
| --- | --- |

3.

| 4. | A piaci integrációval kapcsolatos előremutató célkitűzéseket és célszámokat kell meghatározni, különös tekintettel a likvid és versenyképes nagykereskedelmi és kiskereskedelmi piacok kialakulására irányuló intézkedésekre, az országon belüli verseny előmozdítása, valamint a határokon átnyúló kereskedelem előtt álló akadályok, többek között az exportkorlátozás lebontása révén. Foglalkozni kell a nagykereskedelmi ár szabályozásával járó negatív hatásokkal, és világos perspektívát kell megfogalmazni annak biztosítása érdekében, hogy a nemzeti jogszabályok megfeleljenek a nyitott és liberalizált piacok és a szabad árképzés tekintetében az uniós jognak, a tervbe be kell építeni a teljesen piaci alapú árak felé való elmozdulás stratégiáját és ütemtervét, ugyanakkor a kiszolgáltatott helyzetben lévő fogyasztók védelmét szolgáló célzott intézkedéseket kell megfogalmazni. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Egyértelművé kell tenni a 2020–2030 között elérendő, az energiaunióhoz konkrétan kapcsolódó nemzeti célkitűzéseket és finanszírozási célokat a kutatás, az innováció és a versenyképesség terén oly módon, hogy azok könnyen mérhetők és alkalmasak legyenek az integrált nemzeti energia- és klímaterv egyéb dimenziói terén kitűzött célok támogatására. E célkitűzéseket konkrét és megfelelő szakpolitikákkal és intézkedésekkel kell alátámasztani, köztük olyanokkal, amelyeket a stratégiai energiatechnológiai tervhez hasonlóan más tagállamokkal együttműködve kell kidolgozni. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Fokozni kell a regionális együttműködést a szomszédos tagállamokkal, valamint a már kialakult regionális együttműködési kereteken belül, mint például a közép- és délkelet-európai földgáz-összeköttetésekkel foglalkozó magas szintű munkacsoport, többek között a gáz- és villamosenergia-infrastruktúra, a megújuló energiák, az energiahatékonyság és a kutatás, az innováció és a versenyképesség terén, valamint figyelembe véve a közös kihívásokat és célkitűzéseket. Jelentős potenciál rejlik a további, a villamosenergia-ágazatban zajló, küszöbön álló fejlesztésekre irányuló együttműködésben, a nagyobb részarányú megújuló energiák és tiszta közlekedés biztosításának szükségességét is beleértve, ami a régión belüli villamosenergia-összeköttetésekre és kereskedésre egyaránt hatással lehet. |
| --- | --- |

6.

| 7. | A beruházási igények és kockázatok elemzését, amely jelenleg a Románia saját Energiastratégiájában megfogalmazott célkitűzésekre vonatkozik, ki kell terjeszteni az integrált nemzeti energia- és klímatervében meghatározott célkitűzések általános áttekintésére. Általános értékelést kell benyújtani e beruházások forrásairól, beleértve a megfelelő nemzeti, regionális és uniós szintű finanszírozást is. Finanszírozási forrásként figyelembe kell venni az (EU) 2018/842 európai parlamenti és tanácsi rendelet (9) szerinti, más tagállamok részére történő jogosultság-átadások költséghatékony alkalmazását is. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Fel kell sorolni valamennyi energetikai támogatást, köztük különösen a fosszilis tüzelőanyagok támogatását, valamint az azok fokozatos kivezetésére irányuló meglévő és tervezett intézkedéseket. |
| --- | --- |

8.

| 9. | A tervben fel kell tüntetni a levegőminőség és a levegőbe irányuló kibocsátásokkal kapcsolatos szakpolitikák közötti kölcsönhatások elemzését, a tervezett szakpolitikák és intézkedések nyomán várhatóan megvalósuló levegőszennyező-kibocsátásokra vonatkozóan előírt információkkal együtt. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Jobban be kell építeni a tervbe az igazságos és méltányos átmenettel kapcsolatos szempontokat, nevezetesen a társadalmi és foglalkoztatási hatások figyelembevételével, továbbá – az (EU) 2018/1999 rendelet előírásainak megfelelően – fel kell sorolni az energiaszegénység problémáinak kezelésére irányuló konkrétabb intézkedéseket és ütemterveket. Meg kell vitatni a tiszta energiaforrásokra való átállásból adódó szükségleteket és strukturális változásokat kezelő intézkedéseket az egyetlen iparággal rendelkező, például a szénipartól vagy egyéb energiaigényes ágazatoktól függő régiók esetében. |
| --- | --- |

10.

Kelt Brüsszelben, 2019. június 18-án.

a Bizottság részéről

Miguel ARIAS CAÑETE

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 328., 2018.12.21., 1. o.

1

(2)  SWD(2019) 273.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2012/27/EU irányelve (2012. október 25.) az energiahatékonyságról, a 2009/125/EK és a 2010/30/EU irányelv módosításáról, valamint a 2004/8/EK és a 2006/32/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 315., 2012.11.14., 1. o.).

3

(4)  SWD(2019) 1022 final.

4

(5)  COM(2019) 523 final, 2019. június 5.

5

(6)  SWD(2019) 273.

6

(7)  SWD(2019) 273.

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/2001 irányelve (2018. december 11.) a megújuló energiaforrásokból előállított energia használatának előmozdításáról (HL L 328., 2018.12.21., 82. o.).

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/842 rendelete (2018. május 30.) a Párizsi Megállapodásban vállalt kötelezettségek teljesítése érdekében a tagállamok által 2021-től 2030-ig kötelezően teljesítendő, az éghajlat-politikai fellépéshez hozzájáruló éves üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentések meghatározásáról, valamint az 525/2013/EU rendelet módosításáról (HL L 156., 2018.6.19., 26. o.).

9

---

| 3.9.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 297/92 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 297/92

---

A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA

(2019. június 18.)

Szlovénia 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről

(2019/C 297/24)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az energiaunió és az éghajlat-politika irányításáról, valamint a 663/2009/EK és a 715/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 94/22/EK, a 98/70/EK, a 2009/31/EK, a 2009/73/EK, a 2010/31/EU, a 2012/27/EU és a 2013/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv, a 2009/119/EK és az (EU) 2015/652 tanácsi irányelv módosításáról, továbbá az 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. december 11-i (EU) 2018/1999 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében minden tagállamnak be kell nyújtania a Bizottsághoz a 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét az említett rendelet 3. cikke (1) bekezdésének és I. mellékletének megfelelően. Az integrált nemzeti energia- és klímatervek első tervezeteit 2018. december 31-ig kellett benyújtani. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében minden tagállamnak be kell nyújtania a Bizottsághoz a 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét az említett rendelet 3. cikke (1) bekezdésének és I. mellékletének megfelelően. Az integrált nemzeti energia- és klímatervek első tervezeteit 2018. december 31-ig kellett benyújtani.

| (2) | Szlovénia 2018. december 31-én nyújtotta be integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét. E terv tervezetének benyújtása az alapját és első lépését jelenti a Bizottság és a tagállamok közötti iteratív folyamatnak, amely az integrált nemzeti energia- és klímatervek véglegesítésének és későbbi végrehajtásának előkészítését szolgálja. |
| --- | --- |

(2)

Szlovénia 2018. december 31-én nyújtotta be integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét. E terv tervezetének benyújtása az alapját és első lépését jelenti a Bizottság és a tagállamok közötti iteratív folyamatnak, amely az integrált nemzeti energia- és klímatervek véglegesítésének és későbbi végrehajtásának előkészítését szolgálja.

| (3) | Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében a Bizottságnak értékelnie kell az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetét. A Bizottság átfogó értékelést készített a szlovén integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetéről, az (EU) 2018/1999 rendelet valamennyi releváns szempontjának figyelembevételével. A Bizottság az értékelést (2) ezen ajánlással egy időben közzéteszi. Az alábbi ajánlások az értékelés eredményein alapulnak. |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében a Bizottságnak értékelnie kell az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetét. A Bizottság átfogó értékelést készített a szlovén integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetéről, az (EU) 2018/1999 rendelet valamennyi releváns szempontjának figyelembevételével. A Bizottság az értékelést (2) ezen ajánlással egy időben közzéteszi. Az alábbi ajánlások az értékelés eredményein alapulnak.

| (4) | A Bizottság ajánlásai különösen a következőkre irányulhatnak: i. a célkitűzések, célok és hozzájárulások által megcélzott szint az energiaunió célkitűzéseinek és különösen a megújuló energia és az energiahatékonyság tekintetében 2030-ra meghatározott uniós célok együttes elérésének szempontjából, valamint a tagállam által a villamosenergia-rendszerösszeköttetés 2030-ra megcélzott szintje; ii. a tagállami és uniós szintű célkitűzésekkel kapcsolatos szakpolitikák és intézkedések, valamint olyan egyéb szakpolitikák és intézkedések, amelyeknek határokon átnyúló jelentősége lehet; iii. bármely további olyan szakpolitikák és intézkedések, amelyeket az integrált nemzeti energia- és klímatervek esetleg előírnak; iv. az integrált nemzeti energia- és klímatervben foglalt meglévő és tervezett szakpolitikáknak és intézkedéseknek az energiaunió egy dimenzióján belüli, valamint a különböző dimenziói közötti kölcsönhatása és ezek összeegyeztethetősége. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság ajánlásai különösen a következőkre irányulhatnak: i. a célkitűzések, célok és hozzájárulások által megcélzott szint az energiaunió célkitűzéseinek és különösen a megújuló energia és az energiahatékonyság tekintetében 2030-ra meghatározott uniós célok együttes elérésének szempontjából, valamint a tagállam által a villamosenergia-rendszerösszeköttetés 2030-ra megcélzott szintje; ii. a tagállami és uniós szintű célkitűzésekkel kapcsolatos szakpolitikák és intézkedések, valamint olyan egyéb szakpolitikák és intézkedések, amelyeknek határokon átnyúló jelentősége lehet; iii. bármely további olyan szakpolitikák és intézkedések, amelyeket az integrált nemzeti energia- és klímatervek esetleg előírnak; iv. az integrált nemzeti energia- és klímatervben foglalt meglévő és tervezett szakpolitikáknak és intézkedéseknek az energiaunió egy dimenzióján belüli, valamint a különböző dimenziói közötti kölcsönhatása és ezek összeegyeztethetősége.

| (5) | Ajánlásai kidolgozása során a Bizottság két szempontot vett figyelembe: egyfelől azt, hogy az összes tagállam számszerűsített tervezett hozzájárulásait összesítve kell látnia ahhoz, hogy értékelni tudja az uniós szintű ambíciókat; másfelől pedig azt, hogy az érintett tagállamoknak megfelelő idő álljon a rendelkezésére ahhoz, hogy kellően figyelembe tudják venni a Bizottság ajánlásait saját nemzeti tervük véglegesítése előtt. |
| --- | --- |

(5)

Ajánlásai kidolgozása során a Bizottság két szempontot vett figyelembe: egyfelől azt, hogy az összes tagállam számszerűsített tervezett hozzájárulásait összesítve kell látnia ahhoz, hogy értékelni tudja az uniós szintű ambíciókat; másfelől pedig azt, hogy az érintett tagállamoknak megfelelő idő álljon a rendelkezésére ahhoz, hogy kellően figyelembe tudják venni a Bizottság ajánlásait saját nemzeti tervük véglegesítése előtt.

| (6) | A tagállamok megújuló energiával kapcsolatos céljaira vonatkozó bizottsági ajánlások az (EU) 2018/1999 rendelet II. mellékletében meghatározott, objektív kritériumokon alapuló képletre támaszkodnak. |
| --- | --- |

(6)

A tagállamok megújuló energiával kapcsolatos céljaira vonatkozó bizottsági ajánlások az (EU) 2018/1999 rendelet II. mellékletében meghatározott, objektív kritériumokon alapuló képletre támaszkodnak.

| (7) | Az energiahatékonyság tekintetében a Bizottság ajánlásai az integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetében feltüntetett nemzeti szintű célok értékelésén alapulnak, összehasonlítva azokat az uniós célkitűzések eléréséhez szükséges közös erőfeszítések szintjével, adott esetben figyelembe véve egyes egyedi nemzeti körülményekre vonatkozó információkat. Az energiahatékonyság területén kitűzött végleges nemzeti hozzájárulásoknak tükrözniük kell az energiamegtakarítások költséghatékony lehetőségeit, és e hozzájárulásokat szilárd, hosszú távú épületfelújítási stratégiának, valamint a 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) 7. cikkéből eredő energiamegtakarítási kötelezettség végrehajtását célzó intézkedéseknek kell alátámasztaniuk. A tagállamoknak emellett igazolniuk kell, hogy kellő mértékben figyelembe vették az „első az energiahatékonyság” elvet, ismertetve, hogy az energiahatékonyság miként járul hozzá a versenyképes karbonszegény gazdaság nemzeti céljainak költséghatékony megvalósításához, az energiaellátás biztonságához és az energiaszegénység kezeléséhez. |
| --- | --- |

(7)

Az energiahatékonyság tekintetében a Bizottság ajánlásai az integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetében feltüntetett nemzeti szintű célok értékelésén alapulnak, összehasonlítva azokat az uniós célkitűzések eléréséhez szükséges közös erőfeszítések szintjével, adott esetben figyelembe véve egyes egyedi nemzeti körülményekre vonatkozó információkat. Az energiahatékonyság területén kitűzött végleges nemzeti hozzájárulásoknak tükrözniük kell az energiamegtakarítások költséghatékony lehetőségeit, és e hozzájárulásokat szilárd, hosszú távú épületfelújítási stratégiának, valamint a 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) 7. cikkéből eredő energiamegtakarítási kötelezettség végrehajtását célzó intézkedéseknek kell alátámasztaniuk. A tagállamoknak emellett igazolniuk kell, hogy kellő mértékben figyelembe vették az „első az energiahatékonyság” elvet, ismertetve, hogy az energiahatékonyság miként járul hozzá a versenyképes karbonszegény gazdaság nemzeti céljainak költséghatékony megvalósításához, az energiaellátás biztonságához és az energiaszegénység kezeléséhez.

| (8) | Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja a tagállamok számára, hogy adjanak általános áttekintést az integrált nemzeti energia- és klímatervben meghatározott célkitűzések, célok és hozzájárulások eléréséhez szükséges beruházásokról, valamint e beruházások forrásainak általános értékeléséről. A nemzeti energia- és klímaterveknek a befektetői biztonság garantálása érdekében biztosítaniuk kell a nemzeti szakpolitikák és intézkedések átláthatóságát és kiszámíthatóságát. |
| --- | --- |

(8)

Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja a tagállamok számára, hogy adjanak általános áttekintést az integrált nemzeti energia- és klímatervben meghatározott célkitűzések, célok és hozzájárulások eléréséhez szükséges beruházásokról, valamint e beruházások forrásainak általános értékeléséről. A nemzeti energia- és klímaterveknek a befektetői biztonság garantálása érdekében biztosítaniuk kell a nemzeti szakpolitikák és intézkedések átláthatóságát és kiszámíthatóságát.

| (9) | Ezzel párhuzamosan a 2018–2019-as európai szemeszter ciklusának keretében a Bizottság nagy hangsúlyt fektetett a tagállamok energiához és éghajlat-politikához kapcsolódó beruházási szükségleteire. Ez tükröződik a Szlovéniára vonatkozó 2019. évi országjelentésben (4), valamint a Szlovéniának szóló tanácsi ajánlásról szóló bizottsági ajánlásban (5) is, amelyek az európai szemeszter folyamatának részét képezik. A Bizottság az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetének értékelése során figyelembe vette az európai szemeszter legfrissebb megállapításait és ajánlásait. A Bizottság ajánlásai kiegészítik az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat. A tagállamok is kötelesek biztosítani azt, hogy az integrált nemzeti energia- és klímaterveik figyelembe vegyék az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat. |
| --- | --- |

(9)

Ezzel párhuzamosan a 2018–2019-as európai szemeszter ciklusának keretében a Bizottság nagy hangsúlyt fektetett a tagállamok energiához és éghajlat-politikához kapcsolódó beruházási szükségleteire. Ez tükröződik a Szlovéniára vonatkozó 2019. évi országjelentésben (4), valamint a Szlovéniának szóló tanácsi ajánlásról szóló bizottsági ajánlásban (5) is, amelyek az európai szemeszter folyamatának részét képezik. A Bizottság az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetének értékelése során figyelembe vette az európai szemeszter legfrissebb megállapításait és ajánlásait. A Bizottság ajánlásai kiegészítik az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat. A tagállamok is kötelesek biztosítani azt, hogy az integrált nemzeti energia- és klímaterveik figyelembe vegyék az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat.

| (10) | Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja továbbá azt is, hogy minden tagállamnak kellően figyelembe kell vennie a 2019. december 31-ig benyújtandó integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetéhez fűzött bizottsági ajánlásokat, és amennyiben az érintett tagállam nem fogad meg egy ajánlást vagy nem fogadja meg annak jelentős részét, döntését meg kell indokolnia és az indokolást közzé kell tennie. |
| --- | --- |

(10)

Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja továbbá azt is, hogy minden tagállamnak kellően figyelembe kell vennie a 2019. december 31-ig benyújtandó integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetéhez fűzött bizottsági ajánlásokat, és amennyiben az érintett tagállam nem fogad meg egy ajánlást vagy nem fogadja meg annak jelentős részét, döntését meg kell indokolnia és az indokolást közzé kell tennie.

| (11) | A tagállamok értelemszerűen ugyanazokat az adatokat, illetve a későbbi években ugyanazokat az aktualizált adatokat szerepeltetik integrált nemzeti energia- és klímaterveikben, mint az Eurostathoz vagy az Európai Környezetvédelmi Ügynökséghez benyújtott jelentéseikben. Az azonos forrás és – adott esetben – az európai statisztikák felhasználása szintén elengedhetetlen a modellezéshez és az előrejelzésekhez szükséges alapforgatókönyv számításaihoz. Az európai statisztikák felhasználása lehetővé teszi az integrált nemzeti energia- és klímatervekben alkalmazott adatok és előrejelzések jobb összehasonlíthatóságát. |
| --- | --- |

(11)

A tagállamok értelemszerűen ugyanazokat az adatokat, illetve a későbbi években ugyanazokat az aktualizált adatokat szerepeltetik integrált nemzeti energia- és klímaterveikben, mint az Eurostathoz vagy az Európai Környezetvédelmi Ügynökséghez benyújtott jelentéseikben. Az azonos forrás és – adott esetben – az európai statisztikák felhasználása szintén elengedhetetlen a modellezéshez és az előrejelzésekhez szükséges alapforgatókönyv számításaihoz. Az európai statisztikák felhasználása lehetővé teszi az integrált nemzeti energia- és klímatervekben alkalmazott adatok és előrejelzések jobb összehasonlíthatóságát.

| (12) | A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervnek tartalmaznia kell az (EU) 2018/1999 rendelet I. mellékletének valamennyi elemét. Ennek keretében a lehetőségekhez mérten értékelni kell a tervezett szakpolitikák és intézkedések makrogazdasági, egészségügyi, környezeti, foglalkoztatási, valamint az oktatás, a készségek terén és a társadalom egészére kifejtett hatásait. A nyilvánosságot és az egyéb érdekelt feleket be kell vonni a végleges integrált nemzeti energia- és klímatervek előkészítésébe. Mindezeket, továbbá az egyéb elemeket az ezen ajánlással együtt közzétett szolgálati munkadokumentum (6) ismerteti részletesen. |
| --- | --- |

(12)

A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervnek tartalmaznia kell az (EU) 2018/1999 rendelet I. mellékletének valamennyi elemét. Ennek keretében a lehetőségekhez mérten értékelni kell a tervezett szakpolitikák és intézkedések makrogazdasági, egészségügyi, környezeti, foglalkoztatási, valamint az oktatás, a készségek terén és a társadalom egészére kifejtett hatásait. A nyilvánosságot és az egyéb érdekelt feleket be kell vonni a végleges integrált nemzeti energia- és klímatervek előkészítésébe. Mindezeket, továbbá az egyéb elemeket az ezen ajánlással együtt közzétett szolgálati munkadokumentum (6) ismerteti részletesen.

| (13) | Szlovéniának biztosítania kell, hogy a végleges tervben minden dimenzió esetében foglalkozzon a terv tervezetéből hiányzó összes elemmel, például a meglévő intézkedéseket figyelembe vevő forgatókönyvvel, a hatásvizsgálattal és a beruházási igényekkel. Figyelembe kell vennie továbbá a meglévő és tervezett szakpolitikák és intézkedések közötti kapcsolódási pontokat, nevezetesen: a dekarbonizáció, az energiabiztonság és a belső piaci dimenziók, valamint az „első az energiahatékonyság” közötti szinergiákat. Az arra vonatkozó értékelés, hogy a meglévő szakpolitikák biztosítják-e a fosszilis tüzelőanyagok használatának csökkentését az energiaágazatban, valamint az energiapiac működésére vonatkozó információ, ugyancsak fontos elem, amellyel foglalkozni kell a végleges tervben. A kutatási, innovációs és versenyképességi dimenzió keretében meghatározott célkitűzéseknek hasonlóképpen alá kell támasztaniuk az energiaunió többi dimenziója terén tervbe vett erőfeszítéseket. |
| --- | --- |

(13)

Szlovéniának biztosítania kell, hogy a végleges tervben minden dimenzió esetében foglalkozzon a terv tervezetéből hiányzó összes elemmel, például a meglévő intézkedéseket figyelembe vevő forgatókönyvvel, a hatásvizsgálattal és a beruházási igényekkel. Figyelembe kell vennie továbbá a meglévő és tervezett szakpolitikák és intézkedések közötti kapcsolódási pontokat, nevezetesen: a dekarbonizáció, az energiabiztonság és a belső piaci dimenziók, valamint az „első az energiahatékonyság” közötti szinergiákat. Az arra vonatkozó értékelés, hogy a meglévő szakpolitikák biztosítják-e a fosszilis tüzelőanyagok használatának csökkentését az energiaágazatban, valamint az energiapiac működésére vonatkozó információ, ugyancsak fontos elem, amellyel foglalkozni kell a végleges tervben. A kutatási, innovációs és versenyképességi dimenzió keretében meghatározott célkitűzéseknek hasonlóképpen alá kell támasztaniuk az energiaunió többi dimenziója terén tervbe vett erőfeszítéseket.

| (14) | A végleges integrált nemzeti energia- és klímaterv szempontjából hasznos lenne egy átfogó elemzés arról, hogy a karbonszegény technológiák ágazata milyen pozíciót foglal el világpiaci viszonylatban, kiemelve a versenyképes területeket és a potenciális kihívásokat. Hasznosak lennének az ennek alapján a jövőre nézve megállapított mérhető célkitűzések, valamint az ezek elérését szolgáló szakpolitikák és intézkedések, megfelelően összekapcsolva azokat a vállalkozás-, ipar- és oktatáspolitikával. A végleges integrált nemzeti energia- és klímaterv szempontjából hasznos lenne továbbá szorosabb kölcsönhatást kialakítani a körforgásos gazdasággal, kiemelve annak potenciálját az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentése terén. |
| --- | --- |

(14)

A végleges integrált nemzeti energia- és klímaterv szempontjából hasznos lenne egy átfogó elemzés arról, hogy a karbonszegény technológiák ágazata milyen pozíciót foglal el világpiaci viszonylatban, kiemelve a versenyképes területeket és a potenciális kihívásokat. Hasznosak lennének az ennek alapján a jövőre nézve megállapított mérhető célkitűzések, valamint az ezek elérését szolgáló szakpolitikák és intézkedések, megfelelően összekapcsolva azokat a vállalkozás-, ipar- és oktatáspolitikával. A végleges integrált nemzeti energia- és klímaterv szempontjából hasznos lenne továbbá szorosabb kölcsönhatást kialakítani a körforgásos gazdasággal, kiemelve annak potenciálját az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentése terén.

| (15) | A Bizottság Szlovéniának szóló ajánlásait a szlovén integrált nemzeti energia- és klímaterv ezen ajánlással egy időben közzétett értékelése támasztja alá (7), |
| --- | --- |

(15)

A Bizottság Szlovéniának szóló ajánlásait a szlovén integrált nemzeti energia- és klímaterv ezen ajánlással egy időben közzétett értékelése támasztja alá (7),

AJÁNLJA, HOGY SZLOVÉNIA TEGYEN INTÉZKEDÉSEKET A KÖVETKEZŐK ÉRDEKÉBEN:

| 1. | Költséghatékony kiegészítő szakpolitikákat és intézkedéseket kell meghatározni különösen az épületek vonatkozásában az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszeren kívüli ágazatokra vonatkozó, 2030-ra kitűzött üvegházhatásúgáz-kibocsátási célok kapcsán várható – 2005-höz képest 15 %-os – csökkenés tekintetében, valamint az (EU) 2018/841 európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) szerinti kötelezettségvállalás arra irányuló teljesítését illetően, hogy a földhasználatból, földhasználat-változtatásból és erdőgazdálkodásból eredő kibocsátások ne haladják meg az elnyelést. |
| --- | --- |

1.

| 2. | A megújuló energia részesedésének 2030-ra kitűzött célértékét jelentősen, legalább 37 %-ra kell növelni, Szlovénia hozzájárulásaként a megújuló energiára vonatkozó 2030-as uniós célkitűzéshez, az (EU) 2018/1999 rendelet II. mellékletében szereplő képletnek megfelelően, valamint a lényeges körülmények és a nemzeti megszorítások kellő mérlegelését követően. A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervnek tartalmaznia kell egy ütemterv-előirányzatot, amely eléri az (EU) 2018/1999 rendelet 4. cikke a) pontjának (2) alpontjában felsorolt valamennyi referenciaértéket az adott részaránnyal összhangban, figyelembe véve azt, hogy ezen cél közös teljesítéséhez fokozni kell az erőfeszítéseket. Részletesen és számszerűsítve ismertetni kell az (EU) 2018/2001 európai parlamenti és tanácsi irányelv (9) szerinti kötelezettségekkel összhangban azokat a szakpolitikákat és intézkedéseket, amelyek lehetővé teszik e hozzájárulás kellő időben történő és költséghatékony teljesítését. Biztosítani kell, hogy a 2009/28/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (10) I. mellékletében 2020-ra megállapított, megújuló energiára vonatkozó célkitűzés maradéktalanul teljesüljön, és 2021-től kezdődően megmaradjon kiindulási alapnak, továbbá ismertetni kell, hogy miként kívánja elérni és fenntartani ezt a kiinduló értéknek megfelelő részarányt. A fűtési és hűtési ágazatban a célok szintjét növelni kell az (EU) 2018/2001 irányelv 23. cikkében foglalt indikatív cél elérése és ugyanezen irányelv 25. cikkében foglalt közlekedési cél elérése érdekében. Az (EU) 2018/2001 irányelv 21. és 22. cikkével összhangban konkrét intézkedéseket kell meghatározni az adminisztratív eljárások egyszerűsítésével és a termelő-fogyasztókat és a megújulóenergia-közösségeket támogató keretek létrehozásával kapcsolatban. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Jelentősen növeli kell a primerenergia-fogyasztás 2030-ig történő csökkentésére irányuló célokat, figyelembe véve azt, hogy fokozni kell az erőfeszítéseket az Unió 2030-as energiahatékonysági célkitűzésének elérése érdekében. Hozzájárulását a végsőenergia-fogyasztás szempontjából kell kifejezni. Ambiciózusabb szakpolitikákat és intézkedéseket kell előterjeszteni, amelyek révén 2030-ig további energiamegtakarítás érhető el. Meg kell határozni a teljes, 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó szakpolitikákat és intézkedéseket, beleértve azok hatását a várható energiamegtakarítás és a végrehajtás ütemezése tekintetében. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Meg kell határozni a diverzifikációra és az energiafüggőség csökkentésére irányuló energiabiztonsági célkitűzéseket támogató intézkedéseket, beleértve a rugalmassági intézkedéseket. |
| --- | --- |

4.

| 5. | A piaci integráció kapcsán előretekintő célkitűzéseket és célokat kell meghatározni, különös tekintettel a versenyképesebb kis- és nagykereskedelmi piacok létrehozására irányuló intézkedésekre. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Egyértelművé kell tenni a 2023–2030 között elérendő, az energiaunióhoz konkrétan kapcsolódó nemzeti célkitűzéseket és finanszírozási célokat a kutatás, az innováció és a versenyképesség terén oly módon, hogy azok könnyen mérhetők és alkalmasak legyenek az integrált nemzeti energia- és klímaterv egyéb dimenziói terén kitűzött célok támogatására. E célkitűzéseket konkrét és megfelelő szakpolitikákkal és intézkedésekkel kell alátámasztani, köztük olyanokkal, amelyeket a stratégiai energiatechnológiai tervhez hasonlóan más tagállamokkal együttműködve kell kidolgozni. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Teljeskörű konzultációs eljárást kell folytatni a szomszédos országokkal és a többi tagállammal annak érdekében, hogy ösztönözze az energiaunió célkitűzéseinek költségoptimalizált módon történő megvalósítását. Meg kell vizsgálni az összehangolt energia- és éghajlat-politikával kapcsolatos, határokon átnyúló lehetőségeket és makroregionális szempontokat különösen az adriai-tengeri térségben azzal a céllal, hogy csökkenteni lehessen a régió szénlábnyomát és ökoszisztéma-alapú megközelítést lehessen végrehajtani. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Általános áttekintést kell benyújtani a gazdaság energia- és éghajlat-politikai célkitűzések elérésével való korszerűsítéséhez szükséges beruházásokról, valamint el kell végezni el az említett beruházások forrásainak általános értékelését, beleértve a megfelelő nemzeti, regionális és uniós szintű finanszírozást is. Finanszírozási forrásként figyelembe kell venni az (EU) 2018/842 európai parlamenti és tanácsi rendelet (11) szerinti, a többi tagállam részére történő jogosultságátruházások költséghatékony alkalmazását is. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Fel kell sorolni valamennyi energetikai támogatást, köztük különösen a fosszilis tüzelőanyagok támogatását, valamint az azok fokozatos kivezetésére irányuló meglévő és tervezett intézkedéseket. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Több mennyiségi információval kell kiegészíteni a levegőminőséggel és a légköri kibocsátásokkal kapcsolatos szakpolitikák közötti kölcsönhatások elemzését, legalább a tervezett szakpolitikák és intézkedések nyomán várhatóan megvalósuló levegőszennyezőanyag-kibocsátás tekintetében előírt információk erejéig. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Jobban be kell építeni a tervbe az igazságos és méltányos átmenettel kapcsolatos szempontokat, részletesebben ismertetve a tervezett célkitűzések, szakpolitikák és intézkedések társadalmi, foglalkoztatási és készségekre gyakorolt hatásait, különösen a széntüzelésű villamosenergia-termelés kivezetésével kapcsolatban. Jobban ki kell dolgozni az energiaszegénység problémáinak kezelésére vonatkozó koncepciót, többek között az értékelés meghatározása révén, az (EU) 2018/1999 rendelet előírásainak megfelelően. |
| --- | --- |

11.

Kelt Brüsszelben, 2019. június 18-án.

a Bizottság részéről

Miguel ARIAS CAÑETE

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 328., 2018.12.21., 1. o.

1

(2)  SWD(2019) 271.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2012/27/EU irányelve (2012. október 25.) az energiahatékonyságról, a 2009/125/EK és a 2010/30/EU irányelv módosításáról, valamint a 2004/8/EK és a 2006/32/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 315., 2012.11.14., 1. o.).

3

(4)  SWD(2019) 1023 final.

4

(5)  COM(2019) 524 final, 2019. június 5.

5

(6)  SWD(2019) 271.

6

(7)  SWD(2019) 271.

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/841 rendelete (2018. május 30.) a földhasználathoz, a földhasználat-változtatáshoz és az erdőgazdálkodáshoz kapcsolódó üvegházhatásúgáz-kibocsátásnak és -elnyelésnek a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai keretbe történő beillesztéséről, valamint az 525/2013/EU rendelet és az 529/2013/EU határozat módosításáról (HL L 156., 2018.6.19., 1. o.).

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/2001 irányelve (2018. december 11.) a megújuló energiaforrásokból előállított energia használatának előmozdításáról (HL L 328., 2018.12.21., 82. o.).

9

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/28/EK irányelve (2009. április 23.) a megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásáról, valamint a 2001/77/EK és a 2003/30/EK irányelv módosításáról és azt követő hatályon kívül helyezéséről (HL L 140., 2009.6.5., 16. o.).

10

(11)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/842 rendelete (2018. május 30.) a Párizsi Megállapodásban vállalt kötelezettségek teljesítése érdekében a tagállamok által 2021-től 2030-ig kötelezően teljesítendő, az éghajlat-politikai fellépéshez hozzájáruló éves üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentések meghatározásáról, valamint az 525/2013/EU rendelet módosításáról (HL L 156., 2018.6.19., 26. o.).

11

---

| 3.9.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 297/96 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 297/96

---

A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA

(2019. június 18.)

Szlovákia 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről

(2019/C 297/25)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az energiaunió és az éghajlat-politika irányításáról, valamint a 663/2009/EK és a 715/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 94/22/EK, a 98/70/EK, a 2009/31/EK, a 2009/73/EK, a 2010/31/EU, a 2012/27/EU és a 2013/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv, a 2009/119/EK és az (EU) 2015/652 tanácsi irányelv módosításáról, továbbá az 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. december 11-i (EU) 2018/1999 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében minden tagállamnak be kell nyújtania a Bizottsághoz a 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét az említett rendelet 3. cikke (1) bekezdésének és I. mellékletének megfelelően. Az integrált nemzeti energia- és klímatervek első tervezeteit 2018. december 31-ig kellett benyújtani. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében minden tagállamnak be kell nyújtania a Bizottsághoz a 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét az említett rendelet 3. cikke (1) bekezdésének és I. mellékletének megfelelően. Az integrált nemzeti energia- és klímatervek első tervezeteit 2018. december 31-ig kellett benyújtani.

| (2) | Szlovákia 2019. január 21-én nyújtotta be integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét. E terv tervezetének benyújtása képezi az alapját és első lépését a Bizottság és a tagállamok közötti ún. iteratív folyamatnak, amely az integrált nemzeti energia- és klímatervek véglegesítésének és későbbi végrehajtásának előkészítését szolgálja. |
| --- | --- |

(2)

Szlovákia 2019. január 21-én nyújtotta be integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét. E terv tervezetének benyújtása képezi az alapját és első lépését a Bizottság és a tagállamok közötti ún. iteratív folyamatnak, amely az integrált nemzeti energia- és klímatervek véglegesítésének és későbbi végrehajtásának előkészítését szolgálja.

| (3) | Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében a Bizottságnak értékelnie kell az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetét. A Bizottság átfogó értékelést készített a szlovák integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetéről, az (EU) 2018/1999 rendelet valamennyi releváns szempontjának figyelembevételével. A Bizottság az értékelést (2) ezen ajánlással egy időben közzéteszi. Az alábbi ajánlások az értékelés eredményein alapulnak. |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében a Bizottságnak értékelnie kell az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetét. A Bizottság átfogó értékelést készített a szlovák integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetéről, az (EU) 2018/1999 rendelet valamennyi releváns szempontjának figyelembevételével. A Bizottság az értékelést (2) ezen ajánlással egy időben közzéteszi. Az alábbi ajánlások az értékelés eredményein alapulnak.

| (4) | A Bizottság ajánlásai különösen a következőkre irányulhatnak: i. a célkitűzések, célok és hozzájárulások által megcélzott szint az energiaunió célkitűzéseinek és különösen a megújuló energia és az energiahatékonyság tekintetében 2030-ra meghatározott uniós célok együttes elérésének szempontjából, valamint a tagállam által a villamosenergia-rendszerösszeköttetés 2030-ra megcélzott szintje; ii. a tagállami és uniós szintű célkitűzésekkel kapcsolatos szakpolitikák és intézkedések, valamint olyan egyéb szakpolitikák és intézkedések, amelyeknek határokon átnyúló jelentősége lehet; iii. bármely további olyan szakpolitikák és intézkedések, amelyeket az integrált nemzeti energia- és klímatervek esetleg előírnak; iv. az integrált nemzeti energia- és klímatervben foglalt meglévő és tervezett szakpolitikáknak és intézkedéseknek az energiaunió egy dimenzióján belüli, valamint a különböző dimenziói közötti kölcsönhatása és ezek összeegyeztethetősége. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság ajánlásai különösen a következőkre irányulhatnak: i. a célkitűzések, célok és hozzájárulások által megcélzott szint az energiaunió célkitűzéseinek és különösen a megújuló energia és az energiahatékonyság tekintetében 2030-ra meghatározott uniós célok együttes elérésének szempontjából, valamint a tagállam által a villamosenergia-rendszerösszeköttetés 2030-ra megcélzott szintje; ii. a tagállami és uniós szintű célkitűzésekkel kapcsolatos szakpolitikák és intézkedések, valamint olyan egyéb szakpolitikák és intézkedések, amelyeknek határokon átnyúló jelentősége lehet; iii. bármely további olyan szakpolitikák és intézkedések, amelyeket az integrált nemzeti energia- és klímatervek esetleg előírnak; iv. az integrált nemzeti energia- és klímatervben foglalt meglévő és tervezett szakpolitikáknak és intézkedéseknek az energiaunió egy dimenzióján belüli, valamint a különböző dimenziói közötti kölcsönhatása és ezek összeegyeztethetősége.

| (5) | Ajánlásai kidolgozása során a Bizottság két szempontot vett figyelembe: egyfelől azt, hogy az összes tagállam számszerűsített tervezett hozzájárulásait összesítve kell látnia ahhoz, hogy értékelni tudja az uniós szintű ambíciókat; másfelől pedig azt, hogy az érintett tagállamoknak megfelelő idő álljon a rendelkezésére ahhoz, hogy kellően figyelembe tudják venni a Bizottság ajánlásait saját nemzeti tervük véglegesítése előtt. |
| --- | --- |

(5)

Ajánlásai kidolgozása során a Bizottság két szempontot vett figyelembe: egyfelől azt, hogy az összes tagállam számszerűsített tervezett hozzájárulásait összesítve kell látnia ahhoz, hogy értékelni tudja az uniós szintű ambíciókat; másfelől pedig azt, hogy az érintett tagállamoknak megfelelő idő álljon a rendelkezésére ahhoz, hogy kellően figyelembe tudják venni a Bizottság ajánlásait saját nemzeti tervük véglegesítése előtt.

| (6) | A tagállamok megújuló energiával kapcsolatos céljaira vonatkozó bizottsági ajánlások az (EU) 2018/1999 rendelet II. mellékletében meghatározott, objektív kritériumokon alapuló képletre támaszkodnak. |
| --- | --- |

(6)

A tagállamok megújuló energiával kapcsolatos céljaira vonatkozó bizottsági ajánlások az (EU) 2018/1999 rendelet II. mellékletében meghatározott, objektív kritériumokon alapuló képletre támaszkodnak.

| (7) | Az energiahatékonyság tekintetében a Bizottság ajánlásai az integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetében feltüntetett nemzeti szintű célok értékelésén alapulnak, összehasonlítva azokat az uniós célkitűzések eléréséhez szükséges közös erőfeszítések szintjével, adott esetben figyelembe véve egyes egyedi nemzeti körülményekre vonatkozó információkat. Az energiahatékonyság területén kitűzött végleges nemzeti hozzájárulásoknak tükrözniük kell az energiamegtakarítások költséghatékony lehetőségeit, és e hozzájárulásokat szilárd, hosszú távú épületfelújítási stratégiának, valamint a 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) 7. cikkéből eredő energiamegtakarítási kötelezettség végrehajtását célzó intézkedéseknek kell alátámasztaniuk. A tagállamoknak emellett igazolniuk kell, hogy kellő mértékben figyelembe vették az „első az energiahatékonyság” elvet, ismertetve, hogy az energiahatékonyság miként járul hozzá a versenyképes karbonszegény gazdaság nemzeti céljainak költséghatékony megvalósításához, az energiaellátás biztonságához és az energiaszegénység kezeléséhez. |
| --- | --- |

(7)

Az energiahatékonyság tekintetében a Bizottság ajánlásai az integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetében feltüntetett nemzeti szintű célok értékelésén alapulnak, összehasonlítva azokat az uniós célkitűzések eléréséhez szükséges közös erőfeszítések szintjével, adott esetben figyelembe véve egyes egyedi nemzeti körülményekre vonatkozó információkat. Az energiahatékonyság területén kitűzött végleges nemzeti hozzájárulásoknak tükrözniük kell az energiamegtakarítások költséghatékony lehetőségeit, és e hozzájárulásokat szilárd, hosszú távú épületfelújítási stratégiának, valamint a 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) 7. cikkéből eredő energiamegtakarítási kötelezettség végrehajtását célzó intézkedéseknek kell alátámasztaniuk. A tagállamoknak emellett igazolniuk kell, hogy kellő mértékben figyelembe vették az „első az energiahatékonyság” elvet, ismertetve, hogy az energiahatékonyság miként járul hozzá a versenyképes karbonszegény gazdaság nemzeti céljainak költséghatékony megvalósításához, az energiaellátás biztonságához és az energiaszegénység kezeléséhez.

| (8) | Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja a tagállamok számára, hogy adjanak általános áttekintést az integrált nemzeti energia- és klímatervben meghatározott célkitűzések, célok és hozzájárulások eléréséhez szükséges beruházásokról, valamint e beruházások forrásainak általános értékeléséről. A nemzeti energia- és klímaterveknek a befektetői biztonság garantálása érdekében biztosítaniuk kell a nemzeti szakpolitikák és intézkedések átláthatóságát és kiszámíthatóságát. |
| --- | --- |

(8)

Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja a tagállamok számára, hogy adjanak általános áttekintést az integrált nemzeti energia- és klímatervben meghatározott célkitűzések, célok és hozzájárulások eléréséhez szükséges beruházásokról, valamint e beruházások forrásainak általános értékeléséről. A nemzeti energia- és klímaterveknek a befektetői biztonság garantálása érdekében biztosítaniuk kell a nemzeti szakpolitikák és intézkedések átláthatóságát és kiszámíthatóságát.

| (9) | Ezzel párhuzamosan a 2018–2019-as európai szemeszter ciklusának keretében a Bizottság nagy hangsúlyt fektetett a tagállamok energiához és éghajlat-politikához kapcsolódó beruházási szükségleteire. Ez tükröződik a Szlovákiára vonatkozó 2019. évi országjelentésben (4), valamint a Szlovákiának szóló tanácsi ajánlásról szóló bizottsági ajánlásban (5) is, amelyek az európai szemeszter folyamatának részét képezik. A Bizottság az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetének értékelése során figyelembe vette az európai szemeszter legfrissebb megállapításait és ajánlásait. A Bizottság ajánlásai kiegészítik az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat. A tagállamok is kötelesek biztosítani azt, hogy az integrált nemzeti energia- és klímaterveik figyelembe vegyék az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat. |
| --- | --- |

(9)

Ezzel párhuzamosan a 2018–2019-as európai szemeszter ciklusának keretében a Bizottság nagy hangsúlyt fektetett a tagállamok energiához és éghajlat-politikához kapcsolódó beruházási szükségleteire. Ez tükröződik a Szlovákiára vonatkozó 2019. évi országjelentésben (4), valamint a Szlovákiának szóló tanácsi ajánlásról szóló bizottsági ajánlásban (5) is, amelyek az európai szemeszter folyamatának részét képezik. A Bizottság az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetének értékelése során figyelembe vette az európai szemeszter legfrissebb megállapításait és ajánlásait. A Bizottság ajánlásai kiegészítik az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat. A tagállamok is kötelesek biztosítani azt, hogy az integrált nemzeti energia- és klímaterveik figyelembe vegyék az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat.

| (10) | Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja továbbá azt is, hogy minden tagállamnak kellően figyelembe kell vennie a 2019. december 31-ig benyújtandó integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetéhez fűzött bizottsági ajánlásokat, és amennyiben az érintett tagállam nem fogad meg egy ajánlást vagy nem fogadja meg annak jelentős részét, döntését meg kell indokolnia és az indokolást közzé kell tennie. |
| --- | --- |

(10)

Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja továbbá azt is, hogy minden tagállamnak kellően figyelembe kell vennie a 2019. december 31-ig benyújtandó integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetéhez fűzött bizottsági ajánlásokat, és amennyiben az érintett tagállam nem fogad meg egy ajánlást vagy nem fogadja meg annak jelentős részét, döntését meg kell indokolnia és az indokolást közzé kell tennie.

| (11) | A tagállamok értelemszerűen ugyanazokat az adatokat, illetve a későbbi években ugyanazokat az aktualizált adatokat szerepeltetik integrált nemzeti energia- és klímaterveikben, mint az Eurostathoz vagy az Európai Környezetvédelmi Ügynökséghez benyújtott jelentéseikben. Az azonos forrás és – adott esetben – az európai statisztikák felhasználása szintén elengedhetetlen a modellezéshez és az előrejelzésekhez szükséges alapforgatókönyv számításaihoz. Az európai statisztikák felhasználása lehetővé teszi az integrált nemzeti energia- és klímatervekben alkalmazott adatok és előrejelzések jobb összehasonlíthatóságát. |
| --- | --- |

(11)

A tagállamok értelemszerűen ugyanazokat az adatokat, illetve a későbbi években ugyanazokat az aktualizált adatokat szerepeltetik integrált nemzeti energia- és klímaterveikben, mint az Eurostathoz vagy az Európai Környezetvédelmi Ügynökséghez benyújtott jelentéseikben. Az azonos forrás és – adott esetben – az európai statisztikák felhasználása szintén elengedhetetlen a modellezéshez és az előrejelzésekhez szükséges alapforgatókönyv számításaihoz. Az európai statisztikák felhasználása lehetővé teszi az integrált nemzeti energia- és klímatervekben alkalmazott adatok és előrejelzések jobb összehasonlíthatóságát.

| (12) | A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervnek tartalmaznia kell az (EU) 2018/1999 rendelet I. mellékletének valamennyi elemét. Ennek keretében a lehetőségekhez mérten értékelni kell a tervezett szakpolitikák és intézkedések makrogazdasági, egészségügyi, környezeti, foglalkoztatási, valamint az oktatás, a készségek terén és a társadalom egészére kifejtett hatásait. A nyilvánosságot és az egyéb érdekelt feleket be kell vonni a végleges integrált nemzeti energia- és klímatervek előkészítésébe. Mindezeket, továbbá az egyéb elemeket az ezen ajánlással együtt közzétett szolgálati munkadokumentum (6) ismerteti részletesen. |
| --- | --- |

(12)

A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervnek tartalmaznia kell az (EU) 2018/1999 rendelet I. mellékletének valamennyi elemét. Ennek keretében a lehetőségekhez mérten értékelni kell a tervezett szakpolitikák és intézkedések makrogazdasági, egészségügyi, környezeti, foglalkoztatási, valamint az oktatás, a készségek terén és a társadalom egészére kifejtett hatásait. A nyilvánosságot és az egyéb érdekelt feleket be kell vonni a végleges integrált nemzeti energia- és klímatervek előkészítésébe. Mindezeket, továbbá az egyéb elemeket az ezen ajánlással együtt közzétett szolgálati munkadokumentum (6) ismerteti részletesen.

| (13) | A végleges tervnek meg kell állapítania a kölcsönös összefüggéseket, és biztosítania kell a különféle dimenziók közötti koherenciát. Az energiaszegénység kezeléséről szóló, több érdekelt fél bevonásával zajló nemzeti viták során már alkalmazott holisztikus megközelítést – a belső piac és az energiahatékonyság dimenzióinak figyelembevétele mellett – az összes dimenzióra ki kell terjeszteni. Az éghajlatváltozásnak az energiabiztonsági kockázatként megjelenő hatásaival szintén érdemes foglalkozni. A kutatási, innovációs és versenyképességi dimenzió keretében meghatározott célkitűzéseknek alá kell támasztaniuk az energiaunió többi dimenziója terén tervbe vett erőfeszítéseket. |
| --- | --- |

(13)

A végleges tervnek meg kell állapítania a kölcsönös összefüggéseket, és biztosítania kell a különféle dimenziók közötti koherenciát. Az energiaszegénység kezeléséről szóló, több érdekelt fél bevonásával zajló nemzeti viták során már alkalmazott holisztikus megközelítést – a belső piac és az energiahatékonyság dimenzióinak figyelembevétele mellett – az összes dimenzióra ki kell terjeszteni. Az éghajlatváltozásnak az energiabiztonsági kockázatként megjelenő hatásaival szintén érdemes foglalkozni. A kutatási, innovációs és versenyképességi dimenzió keretében meghatározott célkitűzéseknek alá kell támasztaniuk az energiaunió többi dimenziója terén tervbe vett erőfeszítéseket.

| (14) | A végleges integrált nemzeti energia- és klímaterv minősége javulna azzal, ha ismertetne egy átfogó elemzést arról, hogy a karbonszegény technológiák ágazata milyen pozíciót foglal el világpiaci viszonylatban, kiemelve a versenyképes területeket és a potenciális kihívásokat, a jövőre nézve pedig ismertetve a mérhető célkitűzéseket és az elérésükre irányuló szakpolitikákat és intézkedéseket, megfelelően összekapcsolva azokat a vállalkozás- és iparpolitikával. Hasznos volna továbbá szorosabb kölcsönhatást kialakítani a körforgásos gazdasággal, kiemelve annak potenciálját az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentése terén. |
| --- | --- |

(14)

A végleges integrált nemzeti energia- és klímaterv minősége javulna azzal, ha ismertetne egy átfogó elemzést arról, hogy a karbonszegény technológiák ágazata milyen pozíciót foglal el világpiaci viszonylatban, kiemelve a versenyképes területeket és a potenciális kihívásokat, a jövőre nézve pedig ismertetve a mérhető célkitűzéseket és az elérésükre irányuló szakpolitikákat és intézkedéseket, megfelelően összekapcsolva azokat a vállalkozás- és iparpolitikával. Hasznos volna továbbá szorosabb kölcsönhatást kialakítani a körforgásos gazdasággal, kiemelve annak potenciálját az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentése terén.

| (15) | A Bizottság Szlovákiának szóló ajánlásait a szlovák integrált nemzeti energia- és klímaterv ezen ajánlással egy időben közzétett értékelése támasztja alá (7), |
| --- | --- |

(15)

A Bizottság Szlovákiának szóló ajánlásait a szlovák integrált nemzeti energia- és klímaterv ezen ajánlással egy időben közzétett értékelése támasztja alá (7),

AJÁNLJA, HOGY SZLOVÁKIA TEGYEN INTÉZKEDÉSEKET A KÖVETKEZŐK ÉRDEKÉBEN:

| 1. | A megújuló energia részesedésének 2030-ra kitűzött célértékét jelentős mértékben, legalább 24 %-ra kell növelni, Szlovákia hozzájárulásaként a megújuló energiára vonatkozó 2030-as uniós célkitűzéshez, az (EU) 2018/1999 rendelet II. mellékletében szereplő képletnek megfelelően. A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervnek tartalmaznia kell egy ütemterv-előirányzatot, amely eléri az (EU) 2018/1999 rendelet 4. cikke a) pontjának (2) alpontjában felsorolt valamennyi referenciaértéket az adott részaránnyal összhangban, figyelembe véve azt, hogy ezen cél közös teljesítéséhez fokozni kell az erőfeszítéseket. Részletesen és számszerűsítve ismertetni kell az (EU) 2018/2001 európai parlamenti és tanácsi irányelv (8) szerinti kötelezettségekkel összhangban azokat a szakpolitikákat és intézkedéseket, amelyek lehetővé teszik e hozzájárulás kellő időben történő és költséghatékony teljesítését. A fűtési és hűtési ágazatban a célok szintjét növelni kell az (EU) 2018/2001 irányelv 23. cikkében foglalt indikatív cél elérése érdekében, és meg kell határozni azokat az intézkedéseket, amelyek révén teljesülni fog az integrált nemzeti energia- és klímatervben meghatározott közlekedési cél, az (EU) 2018/2001 irányelv 25. cikkével összhangban. Az (EU) 2018/2001 irányelv 21. és 22. cikkével összhangban a termelő-fogyasztók és a megújulóenergia-közösségek adminisztratív terheinek csökkentését és az e szereplőket támogató keretek létrehozását szolgáló konkrét intézkedéseket kell bevezetni. Részletesebben ki kell fejteni azon egyedi intézkedéseket, amelyek biztosítják a biomassza-ellátás és -felhasználás fenntarthatóságát az energiaágazatban, tekintettel a biomassza jelentős részarányára a szlovák energiafelhasználásban, főként a fűtési és hűtési ágazatban. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Növelni kell mind a végső, mind a primerenergia-fogyasztással kapcsolatos céljait, figyelembe véve azt, hogy fokozni kell az erőfeszítéseket az Unió 2030-as energiahatékonysági célkitűzésének elérése érdekében, és ezt olyan szakpolitikákkal és intézkedésekkel kell alátámasztani, amelyek révén 2030-ig további energiamegtakarítások érhetők el. Egy részletesebb hatásvizsgálat részeként megfelelően számszerűsíteni kell a tervezett szakpolitikák és intézkedések eredményeként várható energiamegtakarításokat. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Meg kell határozni a diverzifikációra és az energiafüggőség csökkentésére irányuló energiabiztonsági célkitűzéseket támogató intézkedéseket, beleértve a rugalmassági, valamint a nukleáris anyagok és tüzelőanyagok hosszú távú ellátását biztosító intézkedéseket, tekintettel az atomenergia-termelési kapacitás fejlesztésére. |
| --- | --- |

3.

| 4. | A piaci integrációval kapcsolatos előremutató célkitűzéseket és célszámokat kell meghatározni, különös tekintettel a versenyképesebb nagykereskedelmi és kiskereskedelmi piacok létrehozására irányuló intézkedésekre, ideértve a teljesen piaci alapú árak felé való elmozdulást is. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Egyértelművé kell tenni a 2023–2030 között elérendő, az energiaunióhoz konkrétan kapcsolódó nemzeti célkitűzéseket és finanszírozási célokat a kutatás, az innováció és a versenyképesség terén oly módon, hogy azok könnyen mérhetők és alkalmasak legyenek az integrált nemzeti energia- és klímaterv egyéb dimenziói terén kitűzött célok támogatására. E célkitűzéseket konkrét és megfelelő szakpolitikákkal és intézkedésekkel kell alátámasztani, köztük olyanokkal, amelyeket a stratégiai energiatechnológiai tervhez hasonlóan más tagállamokkal együttműködve kell kidolgozni. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Folytatni kell a szomszédos tagállamokkal való konzultációt és a regionális együttműködést a Csehországot, Magyarországot, Lengyelországot és Szlovákiát összefogó Visegrádi Csoport, valamint a közép- és délkelet-európai földgáz-összeköttetésekkel foglalkozó magas szintű munkacsoport keretében, továbbá a Csehországgal a villamosenergia-elosztó rendszerekkel kapcsolatban fennálló kétoldalú együttműködéshez hasonló együttműködéseket. A regionális egyeztetések középpontjába a rendszermegfelelőség értékelését, a méltányos átmenet kérdéseit és a dekarbonizációt, valamint a megújuló energiaforrások hasznosítását és az energiarendszerre gyakorolt hatását kell állítani. |
| --- | --- |

6.

| 7. | A beruházási igények és források, többek között a megfelelő nemzeti, regionális és uniós szintű finanszírozás elemzését, amely jelenleg kizárólag az energiahatékonyságra és a kutatásra vonatkozik, ki kell terjeszteni az energia- és éghajlat-politikai célok eléréséhez szükséges beruházások általános áttekintésére. Finanszírozási forrásként figyelembe kell venni az (EU) 2018/842 európai parlamenti és tanácsi rendelet (9) szerinti, más tagállamok részére történő jogosultság-átadások költséghatékony alkalmazását is. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Fel kell sorolni valamennyi energetikai támogatást, köztük különösen a fosszilis tüzelőanyagok támogatását, valamint az azok fokozatos kivezetésére irányuló meglévő és tervezett intézkedéseket. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Ki kell egészíteni a levegőminőséggel és a légköri kibocsátásokkal kapcsolatos szakpolitikák közötti kölcsönhatások elemzését, ennek keretében ismertetni és számszerűsíteni kell a különböző forgatókönyvek tekintetében a levegőszennyezést érintő hatásokat, ezt alátámasztó információkat kell benyújtani, valamint meg kell vizsgálni a szinergiákat és az ellentétes irányú hatásokat. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Jobban be kell építeni a tervbe az igazságos és méltányos átmenettel kapcsolatos szempontokat, részletesebben ismertetve a tervezett célkitűzések, szakpolitikák és intézkedések társadalmi, foglalkoztatási és készségekre gyakorolt hatásait. A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervnek foglalkoznia kell a Horná Nitra szénrégióban élő lakosság alacsony karbonszegény gazdaságra való áttérésének hatásaival, és össze kell azt kapcsolnia a régió áttérésére vonatkozó kormányzati cselekvési tervvel, valamint az egyéb energiaigényes ágazatokban megvalósuló kiigazítások hatásaival is foglalkoznia kell. Jobban ki kell dolgozni az energiaszegénység problémáinak kezelésére vonatkozó koncepciót, többek között külön elemzést készítve az energiaszegénységről, az (EU) 2018/1999 rendelet előírásainak megfelelően. |
| --- | --- |

10.

Kelt Brüsszelben, 2019. június 18-án.

a Bizottság részéről

Miguel ARIAS CAÑETE

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 328., 2018.12.21., 1. o.

1

(2)  SWD(2019) 274.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2012/27/EU irányelve (2012. október 25.) az energiahatékonyságról, a 2009/125/EK és a 2010/30/EU irányelv módosításáról, valamint a 2004/8/EK és a 2006/32/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 315., 2012.11.14., 1. o.).

3

(4)  SWD(2019) 1024 final.

4

(5)  COM(2019) 525 final, 2019. június 5.

5

(6)  SWD(2019) 274.

6

(7)  SWD(2019) 274.

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/2001 irányelve (2018. december 11.) a megújuló energiaforrásokból előállított energia használatának előmozdításáról (HL L 328., 2018.12.21., 82. o.).

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/842 rendelete (2018. május 30.) a Párizsi Megállapodásban vállalt kötelezettségek teljesítése érdekében a tagállamok által 2021-től 2030-ig kötelezően teljesítendő, az éghajlat-politikai fellépéshez hozzájáruló éves üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentések meghatározásáról, valamint az 525/2013/EU rendelet módosításáról (HL L 156., 2018.6.19., 26. o.).

9

---

| 3.9.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 297/100 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 297/100

---

A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA

(2019. június 18.)

Finnország 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről

(2019/C 297/26)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az energiaunió és az éghajlat-politika irányításáról, valamint a 663/2009/EK és a 715/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 94/22/EK, a 98/70/EK, a 2009/31/EK, a 2009/73/EK, a 2010/31/EU, a 2012/27/EU és a 2013/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv, a 2009/119/EK és az (EU) 2015/652 tanácsi irányelv módosításáról, továbbá az 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. december 11-i (EU) 2018/1999 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében minden tagállamnak be kell nyújtania a Bizottsághoz a 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét az említett rendelet 3. cikke (1) bekezdésének és I. mellékletének megfelelően. Az integrált nemzeti energia- és klímatervek első tervezeteit 2018. december 31-ig kellett benyújtani. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében minden tagállamnak be kell nyújtania a Bizottsághoz a 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét az említett rendelet 3. cikke (1) bekezdésének és I. mellékletének megfelelően. Az integrált nemzeti energia- és klímatervek első tervezeteit 2018. december 31-ig kellett benyújtani.

| (2) | Finnország 2018. december 20-án nyújtotta be integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét. E terv tervezetének benyújtása képezi az alapját és első lépését a Bizottság és a tagállamok közötti ún. iteratív folyamatnak, amely az integrált nemzeti energia- és klímatervek véglegesítésének és későbbi végrehajtásának előkészítését szolgálja. |
| --- | --- |

(2)

Finnország 2018. december 20-án nyújtotta be integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét. E terv tervezetének benyújtása képezi az alapját és első lépését a Bizottság és a tagállamok közötti ún. iteratív folyamatnak, amely az integrált nemzeti energia- és klímatervek véglegesítésének és későbbi végrehajtásának előkészítését szolgálja.

| (3) | Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében a Bizottságnak értékelnie kell az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetét. A Bizottság az (EU) 2018/1999 rendelet vonatkozó elemeinek figyelembevételével átfogó értékelést készített a finn integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetéről. A Bizottság az értékelést (2) ezen ajánlással egy időben közzéteszi. Az alábbi ajánlások az értékelés eredményein alapulnak. |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében a Bizottságnak értékelnie kell az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetét. A Bizottság az (EU) 2018/1999 rendelet vonatkozó elemeinek figyelembevételével átfogó értékelést készített a finn integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetéről. A Bizottság az értékelést (2) ezen ajánlással egy időben közzéteszi. Az alábbi ajánlások az értékelés eredményein alapulnak.

| (4) | A Bizottság ajánlásai különösen a következőkre irányulhatnak: i. a célkitűzések, célok és hozzájárulások által megcélzott szint az energiaunió célkitűzéseinek és különösen a megújuló energia és az energiahatékonyság tekintetében 2030-ra meghatározott uniós célok együttes elérésének szempontjából, valamint a tagállam által a villamosenergia-rendszerösszeköttetés 2030-ra megcélzott szintje; ii. a tagállami és uniós szintű célkitűzésekkel kapcsolatos szakpolitikák és intézkedések, valamint olyan egyéb szakpolitikák és intézkedések, amelyeknek határokon átnyúló jelentősége lehet; iii. bármely további olyan szakpolitikák és intézkedések, amelyeket az integrált nemzeti energia- és klímatervek esetleg előírnak; iv. az integrált nemzeti energia- és klímatervben foglalt meglévő és tervezett szakpolitikáknak és intézkedéseknek az energiaunió egy dimenzióján belüli, valamint a különböző dimenziói közötti kölcsönhatása és ezek összeegyeztethetősége. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság ajánlásai különösen a következőkre irányulhatnak: i. a célkitűzések, célok és hozzájárulások által megcélzott szint az energiaunió célkitűzéseinek és különösen a megújuló energia és az energiahatékonyság tekintetében 2030-ra meghatározott uniós célok együttes elérésének szempontjából, valamint a tagállam által a villamosenergia-rendszerösszeköttetés 2030-ra megcélzott szintje; ii. a tagállami és uniós szintű célkitűzésekkel kapcsolatos szakpolitikák és intézkedések, valamint olyan egyéb szakpolitikák és intézkedések, amelyeknek határokon átnyúló jelentősége lehet; iii. bármely további olyan szakpolitikák és intézkedések, amelyeket az integrált nemzeti energia- és klímatervek esetleg előírnak; iv. az integrált nemzeti energia- és klímatervben foglalt meglévő és tervezett szakpolitikáknak és intézkedéseknek az energiaunió egy dimenzióján belüli, valamint a különböző dimenziói közötti kölcsönhatása és ezek összeegyeztethetősége.

| (5) | Ajánlásainak kidolgozása során a Bizottság tekintettel volt egyrészt arra, hogy összesítenie kellett valamennyi tagállam tervezett hozzájárulásainak számszerűsített mértékét annak érdekében, hogy fel tudja mérni az uniós szintű vállalás szintjét, másrészt pedig arra, hogy az érintett tagállamnak megfelelő időt kell hagyni ahhoz, hogy integrált nemzeti energia- és klímatervének véglegesítését megelőzően kellőképpen figyelembe tudja venni a Bizottság ajánlásait. |
| --- | --- |

(5)

Ajánlásainak kidolgozása során a Bizottság tekintettel volt egyrészt arra, hogy összesítenie kellett valamennyi tagállam tervezett hozzájárulásainak számszerűsített mértékét annak érdekében, hogy fel tudja mérni az uniós szintű vállalás szintjét, másrészt pedig arra, hogy az érintett tagállamnak megfelelő időt kell hagyni ahhoz, hogy integrált nemzeti energia- és klímatervének véglegesítését megelőzően kellőképpen figyelembe tudja venni a Bizottság ajánlásait.

| (6) | A tagállamok megújuló energiával kapcsolatos céljaira vonatkozó bizottsági ajánlások az (EU) 2018/1999 rendelet II. mellékletében meghatározott, objektív kritériumokon alapuló képletre támaszkodnak. |
| --- | --- |

(6)

A tagállamok megújuló energiával kapcsolatos céljaira vonatkozó bizottsági ajánlások az (EU) 2018/1999 rendelet II. mellékletében meghatározott, objektív kritériumokon alapuló képletre támaszkodnak.

| (7) | Az energiahatékonyság tekintetében a Bizottság ajánlásai az integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetében feltüntetett nemzeti szintű célok értékelésén alapulnak, összehasonlítva azokat az uniós célkitűzések eléréséhez szükséges közös erőfeszítések szintjével, adott esetben figyelembe véve egyes egyedi nemzeti körülményekre vonatkozó információkat. Az energiahatékonyság területén kitűzött végleges nemzeti hozzájárulásoknak tükrözniük kell az energiamegtakarítások költséghatékony lehetőségeit, és e hozzájárulásokat szilárd, hosszú távú épületfelújítási stratégiának, valamint a 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) 7. cikkéből eredő energiamegtakarítási kötelezettség végrehajtását célzó intézkedéseknek kell alátámasztaniuk. A tagállamoknak emellett igazolniuk kell, hogy kellő mértékben figyelembe vették az „első az energiahatékonyság” elvet, ismertetve, hogy az energiahatékonyság miként járul hozzá a versenyképes karbonszegény gazdaság nemzeti céljainak költséghatékony megvalósításához, az energiaellátás biztonságához és az energiaszegénység kezeléséhez. |
| --- | --- |

(7)

Az energiahatékonyság tekintetében a Bizottság ajánlásai az integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetében feltüntetett nemzeti szintű célok értékelésén alapulnak, összehasonlítva azokat az uniós célkitűzések eléréséhez szükséges közös erőfeszítések szintjével, adott esetben figyelembe véve egyes egyedi nemzeti körülményekre vonatkozó információkat. Az energiahatékonyság területén kitűzött végleges nemzeti hozzájárulásoknak tükrözniük kell az energiamegtakarítások költséghatékony lehetőségeit, és e hozzájárulásokat szilárd, hosszú távú épületfelújítási stratégiának, valamint a 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) 7. cikkéből eredő energiamegtakarítási kötelezettség végrehajtását célzó intézkedéseknek kell alátámasztaniuk. A tagállamoknak emellett igazolniuk kell, hogy kellő mértékben figyelembe vették az „első az energiahatékonyság” elvet, ismertetve, hogy az energiahatékonyság miként járul hozzá a versenyképes karbonszegény gazdaság nemzeti céljainak költséghatékony megvalósításához, az energiaellátás biztonságához és az energiaszegénység kezeléséhez.

| (8) | Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja a tagállamok számára, hogy adjanak általános áttekintést az integrált nemzeti energia- és klímatervben meghatározott célkitűzések, célok és hozzájárulások eléréséhez szükséges beruházásokról, valamint e beruházások forrásainak általános értékeléséről. A nemzeti energia- és klímaterveknek a befektetői biztonság garantálása érdekében biztosítaniuk kell a nemzeti szakpolitikák és intézkedések átláthatóságát és kiszámíthatóságát. |
| --- | --- |

(8)

Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja a tagállamok számára, hogy adjanak általános áttekintést az integrált nemzeti energia- és klímatervben meghatározott célkitűzések, célok és hozzájárulások eléréséhez szükséges beruházásokról, valamint e beruházások forrásainak általános értékeléséről. A nemzeti energia- és klímaterveknek a befektetői biztonság garantálása érdekében biztosítaniuk kell a nemzeti szakpolitikák és intézkedések átláthatóságát és kiszámíthatóságát.

| (9) | Ezzel párhuzamosan a 2018–2019-as európai szemeszter ciklusának keretében a Bizottság nagy hangsúlyt fektetett a tagállamok energiához és éghajlat-politikához kapcsolódó beruházási szükségleteire. Ez tükröződik a Finnországra vonatkozó 2019. évi országjelentésben (4), valamint a Finnországnak szóló tanácsi ajánlásról szóló bizottsági ajánlásban (5) is, amelyek az európai szemeszter folyamatának részét képezik. A Bizottság az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetének értékelése során figyelembe vette az európai szemeszter legfrissebb megállapításait és ajánlásait. A Bizottság ajánlásai kiegészítik az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat. A tagállamok is kötelesek biztosítani azt, hogy az integrált nemzeti energia- és klímaterveik figyelembe vegyék az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat. |
| --- | --- |

(9)

Ezzel párhuzamosan a 2018–2019-as európai szemeszter ciklusának keretében a Bizottság nagy hangsúlyt fektetett a tagállamok energiához és éghajlat-politikához kapcsolódó beruházási szükségleteire. Ez tükröződik a Finnországra vonatkozó 2019. évi országjelentésben (4), valamint a Finnországnak szóló tanácsi ajánlásról szóló bizottsági ajánlásban (5) is, amelyek az európai szemeszter folyamatának részét képezik. A Bizottság az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetének értékelése során figyelembe vette az európai szemeszter legfrissebb megállapításait és ajánlásait. A Bizottság ajánlásai kiegészítik az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat. A tagállamok is kötelesek biztosítani azt, hogy az integrált nemzeti energia- és klímaterveik figyelembe vegyék az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat.

| (10) | Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja továbbá azt is, hogy minden tagállamnak kellően figyelembe kell vennie a 2019. december 31-ig benyújtandó integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetéhez fűzött bizottsági ajánlásokat, és amennyiben az érintett tagállam nem fogad meg egy ajánlást vagy nem fogadja meg annak jelentős részét, döntését meg kell indokolnia és az indokolást közzé kell tennie. |
| --- | --- |

(10)

Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja továbbá azt is, hogy minden tagállamnak kellően figyelembe kell vennie a 2019. december 31-ig benyújtandó integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetéhez fűzött bizottsági ajánlásokat, és amennyiben az érintett tagállam nem fogad meg egy ajánlást vagy nem fogadja meg annak jelentős részét, döntését meg kell indokolnia és az indokolást közzé kell tennie.

| (11) | A tagállamok értelemszerűen ugyanazokat az adatokat, illetve a későbbi években ugyanazokat az aktualizált adatokat szerepeltetik integrált nemzeti energia- és klímaterveikben, mint az Eurostathoz vagy az Európai Környezetvédelmi Ügynökséghez benyújtott jelentéseikben. Az azonos forrás és – adott esetben – az európai statisztikák felhasználása szintén elengedhetetlen a modellezéshez és az előrejelzésekhez szükséges alapforgatókönyv számításaihoz. Az európai statisztikák felhasználása lehetővé teszi az integrált nemzeti energia- és klímatervekben alkalmazott adatok és előrejelzések jobb összehasonlíthatóságát. |
| --- | --- |

(11)

A tagállamok értelemszerűen ugyanazokat az adatokat, illetve a későbbi években ugyanazokat az aktualizált adatokat szerepeltetik integrált nemzeti energia- és klímaterveikben, mint az Eurostathoz vagy az Európai Környezetvédelmi Ügynökséghez benyújtott jelentéseikben. Az azonos forrás és – adott esetben – az európai statisztikák felhasználása szintén elengedhetetlen a modellezéshez és az előrejelzésekhez szükséges alapforgatókönyv számításaihoz. Az európai statisztikák felhasználása lehetővé teszi az integrált nemzeti energia- és klímatervekben alkalmazott adatok és előrejelzések jobb összehasonlíthatóságát.

| (12) | A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervnek tartalmaznia kell az (EU) 2018/1999 rendelet I. mellékletének valamennyi elemét. Ennek keretében a lehetőségekhez mérten értékelni kell a tervezett szakpolitikák és intézkedések makrogazdasági, egészségügyi, környezeti, foglalkoztatási, valamint az oktatás, a készségek terén és a társadalom egészére kifejtett hatásait. A nyilvánosságot és az egyéb érdekelt feleket be kell vonni a végleges integrált nemzeti energia- és klímatervek előkészítésébe. Mindezeket, továbbá az egyéb elemeket az ezen ajánlással együtt közzétett szolgálati munkadokumentum (6) ismerteti részletesen. |
| --- | --- |

(12)

A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervnek tartalmaznia kell az (EU) 2018/1999 rendelet I. mellékletének valamennyi elemét. Ennek keretében a lehetőségekhez mérten értékelni kell a tervezett szakpolitikák és intézkedések makrogazdasági, egészségügyi, környezeti, foglalkoztatási, valamint az oktatás, a készségek terén és a társadalom egészére kifejtett hatásait. A nyilvánosságot és az egyéb érdekelt feleket be kell vonni a végleges integrált nemzeti energia- és klímatervek előkészítésébe. Mindezeket, továbbá az egyéb elemeket az ezen ajánlással együtt közzétett szolgálati munkadokumentum (6) ismerteti részletesen.

| (13) | A végleges tervben Finnországnak figyelembe kellene vennie a tervezett szakpolitikák és intézkedések közötti összefüggéseket, különösen a következőket: a dekarbonizációs, az energiabiztonsági és a belső piaci dimenzió, valamint az „első az energiahatékonyság” elve közötti szinergiák, ismertetve, hogy az energiahatékonyság miként járul hozzá a versenyképes karbonszegény gazdaság nemzeti céljainak költséghatékony megvalósításához, az energiaellátás biztonságához és az energiaszegénység kezeléséhez. A széntüzelésű erőművek fokozatos bezárásával és az olajhasználat csökkentésével, azok erdészeti maradványanyagokkal és bio-tüzelőanyagokkal való felváltásával, valamint a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia fokozódó elterjedésével és a villamosenergia-hálózatok ehhez szükséges megerősítésével kapcsolatos tervezett szakpolitikák közötti kölcsönhatások ugyancsak fontos elemek, amelyekkel foglalkozni kell a végleges tervben. A kutatási, innovációs és versenyképességi dimenzió keretében meghatározott célkitűzéseknek hasonlóképpen alá kell támasztaniuk az energiaunió többi dimenziója terén tervbe vett erőfeszítéseket. |
| --- | --- |

(13)

A végleges tervben Finnországnak figyelembe kellene vennie a tervezett szakpolitikák és intézkedések közötti összefüggéseket, különösen a következőket: a dekarbonizációs, az energiabiztonsági és a belső piaci dimenzió, valamint az „első az energiahatékonyság” elve közötti szinergiák, ismertetve, hogy az energiahatékonyság miként járul hozzá a versenyképes karbonszegény gazdaság nemzeti céljainak költséghatékony megvalósításához, az energiaellátás biztonságához és az energiaszegénység kezeléséhez. A széntüzelésű erőművek fokozatos bezárásával és az olajhasználat csökkentésével, azok erdészeti maradványanyagokkal és bio-tüzelőanyagokkal való felváltásával, valamint a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia fokozódó elterjedésével és a villamosenergia-hálózatok ehhez szükséges megerősítésével kapcsolatos tervezett szakpolitikák közötti kölcsönhatások ugyancsak fontos elemek, amelyekkel foglalkozni kell a végleges tervben. A kutatási, innovációs és versenyképességi dimenzió keretében meghatározott célkitűzéseknek hasonlóképpen alá kell támasztaniuk az energiaunió többi dimenziója terén tervbe vett erőfeszítéseket.

| (14) | A végleges integrált nemzeti energia- és klímaterv minősége javulna azzal, ha ismertetne egy átfogó elemzést arról, hogy a karbonszegény technológiák ágazata milyen pozíciót foglal el világpiaci viszonylatban, kiemelve a versenyképes területeket és a potenciális kihívásokat, a jövőre nézve pedig ismertetve a mérhető célkitűzéseket és az elérésükre irányuló szakpolitikákat és intézkedéseket, megfelelően összekapcsolva azokat a vállalkozás- és iparpolitikával. Hasznos volna továbbá szorosabb kölcsönhatást kialakítani a körforgásos gazdasággal, kiemelve annak potenciálját az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentése terén. |
| --- | --- |

(14)

A végleges integrált nemzeti energia- és klímaterv minősége javulna azzal, ha ismertetne egy átfogó elemzést arról, hogy a karbonszegény technológiák ágazata milyen pozíciót foglal el világpiaci viszonylatban, kiemelve a versenyképes területeket és a potenciális kihívásokat, a jövőre nézve pedig ismertetve a mérhető célkitűzéseket és az elérésükre irányuló szakpolitikákat és intézkedéseket, megfelelően összekapcsolva azokat a vállalkozás- és iparpolitikával. Hasznos volna továbbá szorosabb kölcsönhatást kialakítani a körforgásos gazdasággal, kiemelve annak potenciálját az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentése terén.

| (15) | A Bizottság Finnországnak szóló ajánlásait a finn integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetének ezen ajánlással egy időben közzétett értékelése támasztja alá (7), |
| --- | --- |

(15)

A Bizottság Finnországnak szóló ajánlásait a finn integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetének ezen ajánlással egy időben közzétett értékelése támasztja alá (7),

AJÁNLJA, HOGY FINNORSZÁG TEGYEN INTÉZKEDÉSEKET A KÖVETKEZŐK ÉRDEKÉBEN:

| 1. | Tisztázni kell, hogy miként kíván eleget tenni az (EU) 2018/841 európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) szerinti, arra irányuló kötelezettségvállalásának, hogy a földhasználatból, földhasználat-megváltoztatásból és erdőgazdálkodásból (LULUCF) eredő kibocsátások ne haladják meg az elnyelést, figyelembe véve a rugalmassági intézkedések erőfeszítés-megosztási és LULUCF-ágazatok közötti alkalmazásának lehetőségét. Ez a LULUCF elszámolási szabályok alkalmazását kívánja meg. Számszerűsíteni kell az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszeren kívüli ágazatokra vonatkozó, az üvegházhatásúgáz-kibocsátás 2005-höz képest 39 %-kal való csökkentésére irányuló, 2030-ra kitűzött cél elérését szolgáló, tervezett szakpolitikák és intézkedések hatásait a 2021–2030-os időszak egészére vonatkozóan. |
| --- | --- |

1.

| 2. | A megújuló energia tekintetében 2030-ra kitűzött uniós célhoz való finn hozzájárulásként legalább 51 %-ra növelni kell a megújuló energia részarányának 2030-ra meghatározott célértékét az (EU) 2018/1999 rendelet II. mellékletében szereplő képletnek megfelelően. A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervnek tartalmaznia kell egy ütemterv-előirányzatot, amely eléri az (EU) 2018/1999 rendelet 4. cikke a) pontjának (2) alpontjában felsorolt valamennyi referenciaértéket az adott részaránnyal összhangban, figyelembe véve azt, hogy ezen cél közös teljesítéséhez fokozni kell az erőfeszítéseket. Részletesen és számszerűsítve ismertetni kell az (EU) 2018/2001 európai parlamenti és tanácsi irányelv (9) szerinti kötelezettségekkel összhangban azokat a szakpolitikákat és intézkedéseket, amelyek lehetővé teszik e hozzájárulás kellő időben történő és költséghatékony teljesítését. Részletesebben ki kell fejteni azon egyedi intézkedéseket, amelyek biztosítják a biomassza-felhasználás fenntarthatóságát az energiaágazatban, tekintettel a biomassza finn energiaszerkezeten belüli jelentős részarányára. Az (EU) 2018/2001 irányelv 21. és 22. cikkével összhangban részletesebb információkat kell szolgáltatni a termelő-fogyasztókat és a megújulóenergia-közösségeket támogató keretek létrehozásának lehetővé tételével kapcsolatban. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Jelentősen növelni kell mind a végső-, mind a primerenergia-fogyasztás csökkentése terén 2030-ig kitűzött célokat, figyelembe véve azt, hogy fokozni kell az erőfeszítéseket az Unió 2030-as energiahatékonysági célkitűzésének elérése érdekében. Ezt olyan szakpolitikákkal és intézkedésekkel kell alátámasztani, amelyek révén 2030-ig további energiamegtakarítások érhetők el. Meg kell vizsgálni az energiamegtakarítási lehetőségeket a lakossági és ipari ágazatban, valamint azonosítani kell az ennek kezelésére szolgáló legmegfelelőbb intézkedéseket. Meg kell vizsgálni a bruttó hazai termék (GDP) várható növekedése mögött húzódó azon okokat, amelyek maga után fogják vonni az energiafogyasztás növekedését is, valamint egyedi intézkedéseket kell meghatározni az ilyen jellegű hatások mérséklése céljából. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Meg kell határozni a diverzifikációra és az energiafüggőség csökkentésére irányuló energiabiztonsági célkitűzéseket támogató intézkedéseket, beleértve a rugalmassági intézkedéseket, valamint a nukleáris anyagok és tüzelőanyagok hosszú távú ellátását biztosító stratégiát, különös tekintettel az atomenergia-termelési kapacitás bővítésére. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Egyértelműbbé kell tenni a mostantól 2030-ig elérendő, az energiaunióhoz konkrétan kapcsolódó nemzeti célkitűzéseket és finanszírozási célokat a kutatás, az innováció és a versenyképesség terén oly módon, hogy azok könnyen mérhetők legyenek és alkalmasak legyenek a végleges integrált nemzeti energia- és klímaterv egyéb dimenziói terén kitűzött célok megvalósítására. E célkitűzéseket konkrét és megfelelő szakpolitikákkal és intézkedésekkel kell alátámasztani, köztük olyanokkal, amelyeket az európai stratégiai energiatechnológiai tervhez hasonlóan más tagállamokkal együttműködve kell kidolgozni. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Meg kell erősíteni a skandináv országok (Dánia, Finnország, Izland, Norvégia és Svédország) közötti, már jól működő regionális együttműködési megállapodásokat, azokat új területekkel kell bővíteni, valamint földrajzi hatókörüket ki kell terjeszteni a balti országokra (Észtország, Lettország és Litvánia) is. A regionális egyeztetések során a belső energiapiacra és az energiabiztonságra kell összpontosítani, tekintve, hogy változások mennek végbe a villamosenergia-rendszerekben, többek között nő a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia részaránya, miáltal növekedni fog a villamosenergia-import, illetve -export és a rendszer rugalmassága iránti igény. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Fel kell sorolni valamennyi energetikai támogatást, köztük különösen a fosszilis tüzelőanyagok támogatását, valamint az azok fokozatos kivezetésére irányuló meglévő és tervezett intézkedéseket. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Ki kell egészíteni a levegőminőséggel és a légköri kibocsátásokkal kapcsolatos szakpolitikák közötti kölcsönhatások elemzését, ennek részeként ismertetni kell a különböző forgatókönyvek tekintetében a levegőszennyezést érintő hatásokat, ezt alátámasztó információkat kell nyújtani, továbbá meg kell vizsgálni a szinergiákat és az ellentétes irányú hatásokat. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Jobban be kell építeni a tervbe az igazságos és méltányos átmenettel kapcsolatos szempontokat, részletesebben ismertetve a tervezett célkitűzések, szakpolitikák és intézkedések társadalmi, foglalkoztatási és készségekre gyakorolt hatásait. |
| --- | --- |

9.

Kelt Brüsszelben, 2019. június 18-án.

a Bizottság részéről

Miguel ARIAS CAÑETE

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 328., 2018.12.21., 1. o.

1

(2)  SWD(2019) 276.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2012/27/EU irányelve (2012. október 25.) az energiahatékonyságról, a 2009/125/EK és a 2010/30/EU irányelv módosításáról, valamint a 2004/8/EK és a 2006/32/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 315., 2012.11.14., 1. o.).

3

(4)  SWD(2019) 1025 final.

4

(5)  COM(2019) 526 final, 2019. június 5.

5

(6)  SWD(2019) 276.

6

(7)  SWD(2019) 276.

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/841 rendelete (2018. május 30.) a földhasználathoz, a földhasználat-változtatáshoz és az erdőgazdálkodáshoz kapcsolódó üvegházhatásúgáz-kibocsátásnak és -elnyelésnek a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai keretbe történő beillesztéséről, valamint az 525/2013/EU rendelet és az 529/2013/EU határozat módosításáról (HL L 156., 2018.6.19., 1. o.).

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/2001 irányelve (2018. december 11.) a megújuló energiaforrásokból előállított energia használatának előmozdításáról (HL L 328., 2018.12.21., 82. o.).

9

---

| 3.9.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 297/104 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 297/104

---

A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA

(2019. június 18.)

Svédország 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről

(2019/C 297/27)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az energiaunió és az éghajlat-politika irányításáról, valamint a 663/2009/EK és a 715/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 94/22/EK, a 98/70/EK, a 2009/31/EK, a 2009/73/EK, a 2010/31/EU, a 2012/27/EU és a 2013/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv, a 2009/119/EK és az (EU) 2015/652 tanácsi irányelv módosításáról, továbbá az 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. december 11-i (EU) 2018/1999 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében minden tagállamnak be kell nyújtania a Bizottsághoz a 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét az említett rendelet 3. cikke (1) bekezdésének és I. mellékletének megfelelően. Az integrált nemzeti energia- és klímatervek első tervezeteit 2018. december 31-ig kellett benyújtani. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében minden tagállamnak be kell nyújtania a Bizottsághoz a 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét az említett rendelet 3. cikke (1) bekezdésének és I. mellékletének megfelelően. Az integrált nemzeti energia- és klímatervek első tervezeteit 2018. december 31-ig kellett benyújtani.

| (2) | Svédország 2019. január 17-én nyújtotta be integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét. E terv tervezetének benyújtása képezi az alapját és első lépését a Bizottság és a tagállamok közötti ún. iteratív folyamatnak, amely az integrált nemzeti energia- és klímatervek véglegesítésének és későbbi végrehajtásának előkészítését szolgálja. |
| --- | --- |

(2)

Svédország 2019. január 17-én nyújtotta be integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét. E terv tervezetének benyújtása képezi az alapját és első lépését a Bizottság és a tagállamok közötti ún. iteratív folyamatnak, amely az integrált nemzeti energia- és klímatervek véglegesítésének és későbbi végrehajtásának előkészítését szolgálja.

| (3) | Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében a Bizottságnak értékelnie kell az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetét. A Bizottság átfogó értékelést készített a svéd nemzeti integrált energia- és klímaterv tervezetéről, az (EU) 2018/1999 rendelet valamennyi releváns szempontjának figyelembevételével. A Bizottság az értékelést (2) ezen ajánlással egy időben közzéteszi. Az alábbi ajánlások az értékelés eredményein alapulnak. |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében a Bizottságnak értékelnie kell az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetét. A Bizottság átfogó értékelést készített a svéd nemzeti integrált energia- és klímaterv tervezetéről, az (EU) 2018/1999 rendelet valamennyi releváns szempontjának figyelembevételével. A Bizottság az értékelést (2) ezen ajánlással egy időben közzéteszi. Az alábbi ajánlások az értékelés eredményein alapulnak.

| (4) | A Bizottság ajánlásai különösen a következőkre irányulhatnak: i. a célkitűzések, célok és hozzájárulások által megcélzott szint az energiaunió célkitűzéseinek és különösen a megújuló energia és az energiahatékonyság tekintetében 2030-ra meghatározott uniós célok együttes elérésének szempontjából, valamint a tagállam által a villamosenergia-rendszerösszeköttetés 2030-ra megcélzott szintje; ii. a tagállami és uniós szintű célkitűzésekkel kapcsolatos szakpolitikák és intézkedések, valamint olyan egyéb szakpolitikák és intézkedések, amelyeknek határokon átnyúló jelentősége lehet; iii. bármely további olyan szakpolitikák és intézkedések, amelyeket az integrált nemzeti energia- és klímatervek esetleg előírnak; iv. az integrált nemzeti energia- és klímatervben foglalt meglévő és tervezett szakpolitikáknak és intézkedéseknek az energiaunió egy dimenzióján belüli, valamint a különböző dimenziói közötti kölcsönhatása és ezek összeegyeztethetősége. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság ajánlásai különösen a következőkre irányulhatnak: i. a célkitűzések, célok és hozzájárulások által megcélzott szint az energiaunió célkitűzéseinek és különösen a megújuló energia és az energiahatékonyság tekintetében 2030-ra meghatározott uniós célok együttes elérésének szempontjából, valamint a tagállam által a villamosenergia-rendszerösszeköttetés 2030-ra megcélzott szintje; ii. a tagállami és uniós szintű célkitűzésekkel kapcsolatos szakpolitikák és intézkedések, valamint olyan egyéb szakpolitikák és intézkedések, amelyeknek határokon átnyúló jelentősége lehet; iii. bármely további olyan szakpolitikák és intézkedések, amelyeket az integrált nemzeti energia- és klímatervek esetleg előírnak; iv. az integrált nemzeti energia- és klímatervben foglalt meglévő és tervezett szakpolitikáknak és intézkedéseknek az energiaunió egy dimenzióján belüli, valamint a különböző dimenziói közötti kölcsönhatása és ezek összeegyeztethetősége.

| (5) | Ajánlásai kidolgozása során a Bizottság két szempontot vett figyelembe: egyfelől azt, hogy az összes tagállam számszerűsített tervezett hozzájárulásait összesítve kell látnia ahhoz, hogy értékelni tudja az uniós szintű ambíciókat; másfelől pedig azt, hogy az érintett tagállamoknak megfelelő idő álljon a rendelkezésére ahhoz, hogy kellően figyelembe tudják venni a Bizottság ajánlásait saját nemzeti tervük véglegesítése előtt. |
| --- | --- |

(5)

Ajánlásai kidolgozása során a Bizottság két szempontot vett figyelembe: egyfelől azt, hogy az összes tagállam számszerűsített tervezett hozzájárulásait összesítve kell látnia ahhoz, hogy értékelni tudja az uniós szintű ambíciókat; másfelől pedig azt, hogy az érintett tagállamoknak megfelelő idő álljon a rendelkezésére ahhoz, hogy kellően figyelembe tudják venni a Bizottság ajánlásait saját nemzeti tervük véglegesítése előtt.

| (6) | A tagállamok megújuló energiával kapcsolatos céljaira vonatkozó bizottsági ajánlások az (EU) 2018/1999 rendelet II. mellékletében meghatározott, objektív kritériumokon alapuló képletre támaszkodnak. |
| --- | --- |

(6)

A tagállamok megújuló energiával kapcsolatos céljaira vonatkozó bizottsági ajánlások az (EU) 2018/1999 rendelet II. mellékletében meghatározott, objektív kritériumokon alapuló képletre támaszkodnak.

| (7) | Az energiahatékonyság tekintetében a Bizottság ajánlásai az integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetében feltüntetett nemzeti szintű célok értékelésén alapulnak, összehasonlítva azokat az uniós célkitűzések eléréséhez szükséges közös erőfeszítések szintjével, adott esetben figyelembe véve egyes egyedi nemzeti körülményekre vonatkozó információkat. Az energiahatékonyság területén kitűzött végleges nemzeti hozzájárulásoknak tükrözniük kell az energiamegtakarítások költséghatékony lehetőségeit, és e hozzájárulásokat szilárd, hosszú távú épületfelújítási stratégiának, valamint a 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) 7. cikkéből eredő energiamegtakarítási kötelezettség végrehajtását célzó intézkedéseknek kell alátámasztaniuk. A tagállamoknak emellett igazolniuk kell, hogy kellő mértékben figyelembe vették az „első az energiahatékonyság” elvet, ismertetve, hogy az energiahatékonyság miként járul hozzá a versenyképes karbonszegény gazdaság nemzeti céljainak költséghatékony megvalósításához, az energiaellátás biztonságához és az energiaszegénység kezeléséhez. |
| --- | --- |

(7)

Az energiahatékonyság tekintetében a Bizottság ajánlásai az integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetében feltüntetett nemzeti szintű célok értékelésén alapulnak, összehasonlítva azokat az uniós célkitűzések eléréséhez szükséges közös erőfeszítések szintjével, adott esetben figyelembe véve egyes egyedi nemzeti körülményekre vonatkozó információkat. Az energiahatékonyság területén kitűzött végleges nemzeti hozzájárulásoknak tükrözniük kell az energiamegtakarítások költséghatékony lehetőségeit, és e hozzájárulásokat szilárd, hosszú távú épületfelújítási stratégiának, valamint a 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) 7. cikkéből eredő energiamegtakarítási kötelezettség végrehajtását célzó intézkedéseknek kell alátámasztaniuk. A tagállamoknak emellett igazolniuk kell, hogy kellő mértékben figyelembe vették az „első az energiahatékonyság” elvet, ismertetve, hogy az energiahatékonyság miként járul hozzá a versenyképes karbonszegény gazdaság nemzeti céljainak költséghatékony megvalósításához, az energiaellátás biztonságához és az energiaszegénység kezeléséhez.

| (8) | Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja a tagállamok számára, hogy adjanak általános áttekintést az integrált nemzeti energia- és klímatervben meghatározott célkitűzések, célok és hozzájárulások eléréséhez szükséges beruházásokról, valamint e beruházások forrásainak általános értékeléséről. A nemzeti energia- és klímaterveknek a befektetői biztonság garantálása érdekében biztosítaniuk kell a nemzeti szakpolitikák és intézkedések átláthatóságát és kiszámíthatóságát. |
| --- | --- |

(8)

Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja a tagállamok számára, hogy adjanak általános áttekintést az integrált nemzeti energia- és klímatervben meghatározott célkitűzések, célok és hozzájárulások eléréséhez szükséges beruházásokról, valamint e beruházások forrásainak általános értékeléséről. A nemzeti energia- és klímaterveknek a befektetői biztonság garantálása érdekében biztosítaniuk kell a nemzeti szakpolitikák és intézkedések átláthatóságát és kiszámíthatóságát.

| (9) | Ezzel párhuzamosan a 2018–2019-as európai szemeszter ciklusának keretében a Bizottság nagy hangsúlyt fektetett a tagállamok energiához és éghajlat-politikához kapcsolódó beruházási szükségleteire. Ez tükröződik a Svédországra vonatkozó 2019. évi országjelentésben (4), valamint a Svédországnak szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó bizottsági ajánlásban (5) is, melyek az európai szemeszter folyamatának részét képezik. A Bizottság az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetének értékelése során figyelembe vette az európai szemeszter legfrissebb megállapításait és ajánlásait. A Bizottság ajánlásai kiegészítik az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat. A tagállamok is kötelesek biztosítani azt, hogy az integrált nemzeti energia- és klímaterveik figyelembe vegyék az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat. |
| --- | --- |

(9)

Ezzel párhuzamosan a 2018–2019-as európai szemeszter ciklusának keretében a Bizottság nagy hangsúlyt fektetett a tagállamok energiához és éghajlat-politikához kapcsolódó beruházási szükségleteire. Ez tükröződik a Svédországra vonatkozó 2019. évi országjelentésben (4), valamint a Svédországnak szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó bizottsági ajánlásban (5) is, melyek az európai szemeszter folyamatának részét képezik. A Bizottság az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetének értékelése során figyelembe vette az európai szemeszter legfrissebb megállapításait és ajánlásait. A Bizottság ajánlásai kiegészítik az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat. A tagállamok is kötelesek biztosítani azt, hogy az integrált nemzeti energia- és klímaterveik figyelembe vegyék az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat.

| (10) | Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja továbbá azt is, hogy minden tagállamnak kellően figyelembe kell vennie a 2019. december 31-ig benyújtandó integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetéhez fűzött bizottsági ajánlásokat, és amennyiben az érintett tagállam nem fogad meg egy ajánlást vagy nem fogadja meg annak jelentős részét, döntését meg kell indokolnia és az indokolást közzé kell tennie. |
| --- | --- |

(10)

Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja továbbá azt is, hogy minden tagállamnak kellően figyelembe kell vennie a 2019. december 31-ig benyújtandó integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetéhez fűzött bizottsági ajánlásokat, és amennyiben az érintett tagállam nem fogad meg egy ajánlást vagy nem fogadja meg annak jelentős részét, döntését meg kell indokolnia és az indokolást közzé kell tennie.

| (11) | A tagállamok értelemszerűen ugyanazokat az adatokat, illetve a későbbi években ugyanazokat az aktualizált adatokat szerepeltetik integrált nemzeti energia- és klímaterveikben, mint az Eurostathoz vagy az Európai Környezetvédelmi Ügynökséghez benyújtott jelentéseikben. Az azonos forrás és – adott esetben – az európai statisztikák felhasználása szintén elengedhetetlen a modellezéshez és az előrejelzésekhez szükséges alapforgatókönyv számításaihoz. Az európai statisztikák felhasználása lehetővé teszi az integrált nemzeti energia- és klímatervekben alkalmazott adatok és előrejelzések jobb összehasonlíthatóságát. |
| --- | --- |

(11)

A tagállamok értelemszerűen ugyanazokat az adatokat, illetve a későbbi években ugyanazokat az aktualizált adatokat szerepeltetik integrált nemzeti energia- és klímaterveikben, mint az Eurostathoz vagy az Európai Környezetvédelmi Ügynökséghez benyújtott jelentéseikben. Az azonos forrás és – adott esetben – az európai statisztikák felhasználása szintén elengedhetetlen a modellezéshez és az előrejelzésekhez szükséges alapforgatókönyv számításaihoz. Az európai statisztikák felhasználása lehetővé teszi az integrált nemzeti energia- és klímatervekben alkalmazott adatok és előrejelzések jobb összehasonlíthatóságát.

| (12) | A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervnek tartalmaznia kell az (EU) 2018/1999 rendelet I. mellékletének valamennyi elemét. Ennek keretében a lehetőségekhez mérten értékelni kell a tervezett szakpolitikák és intézkedések makrogazdasági, egészségügyi, környezeti, foglalkoztatási, valamint az oktatás, a készségek terén és a társadalom egészére kifejtett hatásait. A nyilvánosságot és az egyéb érdekelt feleket be kell vonni a végleges integrált nemzeti energia- és klímatervek előkészítésébe. Mindezeket, továbbá az egyéb elemeket az ezen ajánlással együtt közzétett szolgálati munkadokumentum (6) ismerteti részletesen. |
| --- | --- |

(12)

A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervnek tartalmaznia kell az (EU) 2018/1999 rendelet I. mellékletének valamennyi elemét. Ennek keretében a lehetőségekhez mérten értékelni kell a tervezett szakpolitikák és intézkedések makrogazdasági, egészségügyi, környezeti, foglalkoztatási, valamint az oktatás, a készségek terén és a társadalom egészére kifejtett hatásait. A nyilvánosságot és az egyéb érdekelt feleket be kell vonni a végleges integrált nemzeti energia- és klímatervek előkészítésébe. Mindezeket, továbbá az egyéb elemeket az ezen ajánlással együtt közzétett szolgálati munkadokumentum (6) ismerteti részletesen.

| (13) | A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervben Svédországnak figyelembe kell vennie a szakpolitikák közötti kapcsolódási pontokat is, nevezetesen a dekarbonizációs, energiabiztonsági és belső energiapiaci dimenziók közötti szinergiákat az „első az energiahatékonyság” elv alkalmazásával. A villamosenergia-ágazatban a megújuló energiaforrások tervezett fokozott felhasználásával kapcsolatos tervezett szakpolitikák közötti kölcsönhatás és a villamosenergia-hálózatok szükséges megerősítése is olyan fontos kérdés, amelyre a végleges tervnek ki kell térnie. A kutatási, innovációs és versenyképességi dimenzió keretében meghatározott célkitűzéseknek alá kell támasztaniuk az energiaunió többi dimenziója terén tervbe vett erőfeszítéseket. Mivel fontos a vízerőművek használata, figyelembe lehetne venni az éghajlatváltozásnak az energiabiztonságra gyakorolt hatásait. |
| --- | --- |

(13)

A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervben Svédországnak figyelembe kell vennie a szakpolitikák közötti kapcsolódási pontokat is, nevezetesen a dekarbonizációs, energiabiztonsági és belső energiapiaci dimenziók közötti szinergiákat az „első az energiahatékonyság” elv alkalmazásával. A villamosenergia-ágazatban a megújuló energiaforrások tervezett fokozott felhasználásával kapcsolatos tervezett szakpolitikák közötti kölcsönhatás és a villamosenergia-hálózatok szükséges megerősítése is olyan fontos kérdés, amelyre a végleges tervnek ki kell térnie. A kutatási, innovációs és versenyképességi dimenzió keretében meghatározott célkitűzéseknek alá kell támasztaniuk az energiaunió többi dimenziója terén tervbe vett erőfeszítéseket. Mivel fontos a vízerőművek használata, figyelembe lehetne venni az éghajlatváltozásnak az energiabiztonságra gyakorolt hatásait.

| (14) | A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervben Svédország a karbonszegény technológiai ágazat versenyképességének átfogóbb áttekintésével a svéd vállalkozások által értékesíthető technológiák és szolgáltatások kidolgozásának általános célkitűzésére építhetne. Emellett hasznos lenne a körforgásos gazdasággal való összefüggésre vonatkozó részletesebb tájékoztatás. |
| --- | --- |

(14)

A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervben Svédország a karbonszegény technológiai ágazat versenyképességének átfogóbb áttekintésével a svéd vállalkozások által értékesíthető technológiák és szolgáltatások kidolgozásának általános célkitűzésére építhetne. Emellett hasznos lenne a körforgásos gazdasággal való összefüggésre vonatkozó részletesebb tájékoztatás.

| (15) | A Bizottság Svédországnak szóló ajánlásait Svédország integrált nemzeti energia- és klímatervének ezen ajánlással egy időben közzétett értékelése támasztja alá (7), |
| --- | --- |

(15)

A Bizottság Svédországnak szóló ajánlásait Svédország integrált nemzeti energia- és klímatervének ezen ajánlással egy időben közzétett értékelése támasztja alá (7),

AJÁNLJA, HOGY SVÉDORSZÁG TEGYEN INTÉZKEDÉSEKET A KÖVETKEZŐK ÉRDEKÉBEN:

| 1. | Stratégiát kell kidolgozni az (EU) 2018/841 európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) értelmében vállalt azon kötelezettségnek a teljesítésére, hogy a földhasználathoz, a földhasználat-változtatáshoz és az erdőgazdálkodáshoz kapcsolódó kibocsátás ne haladja meg az üvegházhatásúgáz-elnyelést, az ezt alátámasztó számviteli szabályok alkalmazása alapján. Különös figyelmet kell fordítani annak értékelésére, hogy milyen hatást gyakorolnak a szakpolitikák és intézkedések a kibocsátás-kereskedelmi rendszer hatálya alá tartozó, az erőfeszítés-megosztási és a LULUCF-ágazatokra. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Meg kell erősíteni azt az integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetében szereplő örvendetes célkitűzést, hogy a megújuló energia részesedésének aránya 2030-ra elérje a 65 %-ot – Svédország hozzájárulásaként a megújuló energiára vonatkozó 2030-as uniós célkitűzéshez –, az (EU) 2018/2001 európai parlamenti és tanácsi irányelv (9) 3. cikkének és az (EU) 2018/1999 rendelet 4. cikkének megfelelően. Ezt a hozzájárulást olyan részletes és számszerűsített szakpolitikáknak és intézkedéseknek kell támogatniuk, amelyek összhangban vannak az (EU) 2018/2001 irányelv szerinti kötelezettségekkel oly módon, hogy lehetővé tegyék e hozzájárulás kellő időben történő és költséghatékony teljesítését. A tervnek tartalmaznia kell egy, az (EU) 2018/1999 rendelet 4. cikke első bekezdése a) pontjának 2. alpontja szerinti összes referenciaértéket elérő ütemterv-előirányzatot. Az (EU) 2018/2001 irányelv 21. és 22. cikkével összhangban továbbá meg kell adni az adminisztratív teher csökkentésével kapcsolatos további információkat, valamint további részleteket kell megadni a termelő-fogyasztókat és a megújulóenergia-közösségeket támogató keretek létrehozásáról. Részletesebben ki kell fejteni azon egyedi intézkedéseket, amelyekkel a tervek szerint biztosítani kívánják a biomassza-felhasználás hosszú távú fenntarthatóságát energiaágazatban, tekintettel a biomassza svéd energiaszerkezeten belüli jelentős részarányára. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Nagyobb erőfeszítéseket kell tenni a végsőenergia-fogyasztás csökkentésére, tekintettel arra, hogy közösen kell elérni a 2030-ra vonatkozó uniós energiahatékonysági célkitűzést, és ezt olyan szakpolitikákkal és intézkedésekkel kell támogatni, amelyek 2030-ig további energiamegtakarítást eredményeznek. További energiamegtakarítási intézkedéseket kell kidolgozni, és bele kell foglalni őket és várt hatásukat a végleges integrált nemzeti energia- és klímatervbe. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Meg kell határozni a diverzifikációra és az energiafüggőség csökkentésére irányuló energiabiztonsági célkitűzéseket támogató intézkedéseket, beleértve a rugalmasságot és a villamosenergia-termelés megfelelőségét biztosító intézkedéseket, tekintettel a megújuló energiaforrásokkal kapcsolatos nagyszabású célkitűzésre. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Egyértelművé kell tenni a 2023–2030 között elérendő, az energiaunióhoz konkrétan kapcsolódó nemzeti célkitűzéseket és finanszírozási célokat a kutatás, az innováció és a versenyképesség terén oly módon, hogy azok könnyen mérhetők és alkalmasak legyenek az integrált nemzeti energia- és klímaterv egyéb dimenziói terén kitűzött célok támogatására. E célkitűzéseket konkrét és megfelelő szakpolitikákkal és intézkedésekkel kell alátámasztani, köztük olyanokkal, amelyeket a stratégiai energiatechnológiai tervhez hasonlóan más tagállamokkal együttműködve kell kidolgozni. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Meg kell erősíteni a skandináv országok (Dánia, Finnország, Izland, Norvégia és Svédország) közötti, már jól működő regionális együttműködési megállapodásokat, azokat új területekkel kell bővíteni, valamint földrajzi hatókörüket ki kell terjeszteni a balti országokra (Észtország, Lettország és Litvánia) is. A regionális tapasztalatcseréknek a belső energiapiacra és az energiabiztonságra kell összpontosítaniuk, tekintettel a villamosenergia-rendszerek változásaira, mivel nagyobb arányban biztosítanak megújuló forrásokból származó villamos energiát, ami fokozni fogja a villamos energia exportját és importját, illetve hatására nőni fog a rendszer rugalmassága iránti igény. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Általános áttekintést kell adni az éghajlati és energetikai célkitűzések eléréséhez szükséges beruházásokról, valamint általános értékelést kell készíteni az ilyen beruházások forrásairól, beleértve a megfelelő nemzeti és regionális szintű finanszírozást. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Fel kell sorolni valamennyi energetikai támogatást, köztük különösen a fosszilis tüzelőanyagok támogatását, valamint az azok fokozatos kivezetésére irányuló meglévő és tervezett intézkedéseket. |
| --- | --- |

8.

| 9. | A tervnek tartalmaznia kella levegőminőségi és légköri kibocsátási szakpolitika közötti kölcsönhatások elemzését, ismertetve a különböző forgatókönyvek esetében a légszennyezésre gyakorolt hatást, mellékelve az ilyen hatást alátámasztó információkat, illetve figyelembe véve a szinergiákat és az ellentétes irányú hatásokat. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Jobban be kell építeni a tervbe az igazságos és méltányos átmenettel kapcsolatos szempontokat, részletesebben ismertetve a tervezett célkitűzések, szakpolitikák és intézkedések társadalmi, foglalkoztatási és készségekre gyakorolt hatásait. |
| --- | --- |

10.

Kelt Brüsszelben, 2019. június 18-án.

a Bizottság részéről

Miguel ARIAS CAÑETE

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 328., 2018.12.21., 1. o.

1

(2)  SWD(2019) 278.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2012/27/EU irányelve (2012. október 25.) az energiahatékonyságról, a 2009/125/EK és a 2010/30/EU irányelv módosításáról, valamint a 2004/8/EK és a 2006/32/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 315., 2012.11.14., 1. o.).

3

(4)  SWD(2019) 1026 final.

4

(5)  COM(2019) 527 final, 2019. június 5.

5

(6)  SWD(2019) 278 final.

6

(7)  SWD(2019) 278 final.

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/841 rendelete (2018. május 30.) a földhasználathoz, a földhasználat-változtatáshoz és az erdőgazdálkodáshoz kapcsolódó üvegházhatásúgáz-kibocsátásnak és -elnyelésnek a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai keretbe történő beillesztéséről, valamint az 525/2013/EU rendelet és az 529/2013/EU határozat módosításáról (HL L 156., 2018.6.19., 1. o.).

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/2001 irányelve (2018. december 11.) a megújuló energiaforrásokból előállított energia használatának előmozdításáról (HL L 328., 2018.12.21., 82. o.).

9

---

| 3.9.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 297/108 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 297/108

---

A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA

(2019. június 18.)

az Egyesült Királyság 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről

(2019/C 297/28)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az energiaunió és az éghajlat-politika irányításáról, valamint a 663/2009/EK és a 715/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 94/22/EK, a 98/70/EK, a 2009/31/EK, a 2009/73/EK, a 2010/31/EU, a 2012/27/EU és a 2013/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv, a 2009/119/EK és az (EU) 2015/652 tanácsi irányelv módosításáról, továbbá az 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. december 11-i (EU) 2018/1999 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében minden tagállamnak be kell nyújtania a Bizottsághoz a 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét az említett rendelet 3. cikke (1) bekezdésének és I. mellékletének megfelelően. Az integrált nemzeti energia- és klímatervek első tervezeteit 2018. december 31-ig kellett benyújtani. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében minden tagállamnak be kell nyújtania a Bizottsághoz a 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét az említett rendelet 3. cikke (1) bekezdésének és I. mellékletének megfelelően. Az integrált nemzeti energia- és klímatervek első tervezeteit 2018. december 31-ig kellett benyújtani.

| (2) | Az Egyesült Királyság 2018. december 20-án nyújtotta be integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét. E terv tervezetének benyújtása képezi az alapját és első lépését a Bizottság és a tagállamok közötti ún. iteratív folyamatnak, amely az integrált nemzeti energia- és klímatervek véglegesítésének és későbbi végrehajtásának előkészítését szolgálja. |
| --- | --- |

(2)

Az Egyesült Királyság 2018. december 20-án nyújtotta be integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét. E terv tervezetének benyújtása képezi az alapját és első lépését a Bizottság és a tagállamok közötti ún. iteratív folyamatnak, amely az integrált nemzeti energia- és klímatervek véglegesítésének és későbbi végrehajtásának előkészítését szolgálja.

| (3) | Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében a Bizottságnak értékelnie kell az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetét. A Bizottság átfogó értékelést készített az egyesült királysági nemzeti integrált energia- és klímaterv tervezetéről, az (EU) 2018/1999 rendelet valamennyi releváns szempontjának figyelembevételével. A Bizottság az értékelést (2) ezen ajánlással egy időben közzéteszi. Az alábbi ajánlások az értékelés eredményein alapulnak. |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében a Bizottságnak értékelnie kell az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetét. A Bizottság átfogó értékelést készített az egyesült királysági nemzeti integrált energia- és klímaterv tervezetéről, az (EU) 2018/1999 rendelet valamennyi releváns szempontjának figyelembevételével. A Bizottság az értékelést (2) ezen ajánlással egy időben közzéteszi. Az alábbi ajánlások az értékelés eredményein alapulnak.

| (4) | A Bizottság ajánlásai különösen a következőkre irányulhatnak: i. a célkitűzések, célok és hozzájárulások által megcélzott szint az energiaunió célkitűzéseinek és különösen a megújuló energia és az energiahatékonyság tekintetében 2030-ra meghatározott uniós célok együttes elérésének szempontjából, valamint a tagállam által a villamosenergia-rendszerösszeköttetés 2030-ra megcélzott szintje; ii. a tagállami és uniós szintű célkitűzésekkel kapcsolatos szakpolitikák és intézkedések, valamint olyan egyéb szakpolitikák és intézkedések, amelyeknek határokon átnyúló jelentősége lehet; iii. bármely további olyan szakpolitikák és intézkedések, amelyeket az integrált nemzeti energia- és klímatervek esetleg előírnak; iv. az integrált nemzeti energia- és klímatervben foglalt meglévő és tervezett szakpolitikáknak és intézkedéseknek az energiaunió egy dimenzióján belüli, valamint a különböző dimenziói közötti kölcsönhatása és ezek összeegyeztethetősége. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság ajánlásai különösen a következőkre irányulhatnak: i. a célkitűzések, célok és hozzájárulások által megcélzott szint az energiaunió célkitűzéseinek és különösen a megújuló energia és az energiahatékonyság tekintetében 2030-ra meghatározott uniós célok együttes elérésének szempontjából, valamint a tagállam által a villamosenergia-rendszerösszeköttetés 2030-ra megcélzott szintje; ii. a tagállami és uniós szintű célkitűzésekkel kapcsolatos szakpolitikák és intézkedések, valamint olyan egyéb szakpolitikák és intézkedések, amelyeknek határokon átnyúló jelentősége lehet; iii. bármely további olyan szakpolitikák és intézkedések, amelyeket az integrált nemzeti energia- és klímatervek esetleg előírnak; iv. az integrált nemzeti energia- és klímatervben foglalt meglévő és tervezett szakpolitikáknak és intézkedéseknek az energiaunió egy dimenzióján belüli, valamint a különböző dimenziói közötti kölcsönhatása és ezek összeegyeztethetősége.

| (5) | Ajánlásai kidolgozása során a Bizottság két szempontot vett figyelembe: egyfelől azt, hogy az összes tagállam számszerűsített tervezett hozzájárulásait összesítve kell látnia ahhoz, hogy értékelni tudja az uniós szintű ambíciókat; másfelől pedig azt, hogy az érintett tagállamoknak megfelelő idő álljon a rendelkezésére ahhoz, hogy kellően figyelembe tudják venni a Bizottság ajánlásait saját nemzeti tervük véglegesítése előtt. |
| --- | --- |

(5)

Ajánlásai kidolgozása során a Bizottság két szempontot vett figyelembe: egyfelől azt, hogy az összes tagállam számszerűsített tervezett hozzájárulásait összesítve kell látnia ahhoz, hogy értékelni tudja az uniós szintű ambíciókat; másfelől pedig azt, hogy az érintett tagállamoknak megfelelő idő álljon a rendelkezésére ahhoz, hogy kellően figyelembe tudják venni a Bizottság ajánlásait saját nemzeti tervük véglegesítése előtt.

| (6) | A tagállamok megújuló energiával kapcsolatos céljaira vonatkozó bizottsági ajánlások az (EU) 2018/1999 rendelet II. mellékletében meghatározott, objektív kritériumokon alapuló képletre támaszkodnak. |
| --- | --- |

(6)

A tagállamok megújuló energiával kapcsolatos céljaira vonatkozó bizottsági ajánlások az (EU) 2018/1999 rendelet II. mellékletében meghatározott, objektív kritériumokon alapuló képletre támaszkodnak.

| (7) | Az energiahatékonyság tekintetében a Bizottság ajánlásai az integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetében feltüntetett nemzeti szintű célok értékelésén alapulnak, összehasonlítva azokat az uniós célkitűzések eléréséhez szükséges közös erőfeszítések szintjével, adott esetben figyelembe véve egyes egyedi nemzeti körülményekre vonatkozó információkat. Az energiahatékonyság területén kitűzött végleges nemzeti hozzájárulásoknak tükrözniük kell az energiamegtakarítások költséghatékony lehetőségeit, és e hozzájárulásokat szilárd, hosszú távú épületfelújítási stratégiának, valamint a 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) 7. cikkéből eredő energiamegtakarítási kötelezettség végrehajtását célzó intézkedéseknek kell alátámasztaniuk. A tagállamoknak emellett igazolniuk kell, hogy kellő mértékben figyelembe vették az „első az energiahatékonyság” elvet, ismertetve, hogy az energiahatékonyság miként járul hozzá a versenyképes karbonszegény gazdaság nemzeti céljainak költséghatékony megvalósításához, az energiaellátás biztonságához és az energiaszegénység kezeléséhez. |
| --- | --- |

(7)

Az energiahatékonyság tekintetében a Bizottság ajánlásai az integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetében feltüntetett nemzeti szintű célok értékelésén alapulnak, összehasonlítva azokat az uniós célkitűzések eléréséhez szükséges közös erőfeszítések szintjével, adott esetben figyelembe véve egyes egyedi nemzeti körülményekre vonatkozó információkat. Az energiahatékonyság területén kitűzött végleges nemzeti hozzájárulásoknak tükrözniük kell az energiamegtakarítások költséghatékony lehetőségeit, és e hozzájárulásokat szilárd, hosszú távú épületfelújítási stratégiának, valamint a 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) 7. cikkéből eredő energiamegtakarítási kötelezettség végrehajtását célzó intézkedéseknek kell alátámasztaniuk. A tagállamoknak emellett igazolniuk kell, hogy kellő mértékben figyelembe vették az „első az energiahatékonyság” elvet, ismertetve, hogy az energiahatékonyság miként járul hozzá a versenyképes karbonszegény gazdaság nemzeti céljainak költséghatékony megvalósításához, az energiaellátás biztonságához és az energiaszegénység kezeléséhez.

| (8) | Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja a tagállamok számára, hogy adjanak általános áttekintést az integrált nemzeti energia- és klímatervben meghatározott célkitűzések, célok és hozzájárulások eléréséhez szükséges beruházásokról, valamint e beruházások forrásainak általános értékeléséről. A nemzeti energia- és klímaterveknek a befektetői biztonság garantálása érdekében biztosítaniuk kell a nemzeti szakpolitikák és intézkedések átláthatóságát és kiszámíthatóságát. |
| --- | --- |

(8)

Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja a tagállamok számára, hogy adjanak általános áttekintést az integrált nemzeti energia- és klímatervben meghatározott célkitűzések, célok és hozzájárulások eléréséhez szükséges beruházásokról, valamint e beruházások forrásainak általános értékeléséről. A nemzeti energia- és klímaterveknek a befektetői biztonság garantálása érdekében biztosítaniuk kell a nemzeti szakpolitikák és intézkedések átláthatóságát és kiszámíthatóságát.

| (9) | Ezzel párhuzamosan a 2018–2019-as európai szemeszter ciklusának keretében a Bizottság nagy hangsúlyt fektetett a tagállamok energiához és éghajlat-politikához kapcsolódó beruházási szükségleteire. Ez tükröződik az Egyesült Királyságra vonatkozó 2019. évi országjelentésben (4), valamint az Egyesült Királyságnak szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó bizottsági ajánlásban (5) is, melyek az európai szemeszter folyamatának részét képezik. A Bizottság az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetének értékelése során figyelembe vette az európai szemeszter legfrissebb megállapításait és ajánlásait. A Bizottság ajánlásai kiegészítik az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat. A tagállamok is kötelesek biztosítani azt, hogy az integrált nemzeti energia- és klímaterveik figyelembe vegyék az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat. |
| --- | --- |

(9)

Ezzel párhuzamosan a 2018–2019-as európai szemeszter ciklusának keretében a Bizottság nagy hangsúlyt fektetett a tagállamok energiához és éghajlat-politikához kapcsolódó beruházási szükségleteire. Ez tükröződik az Egyesült Királyságra vonatkozó 2019. évi országjelentésben (4), valamint az Egyesült Királyságnak szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó bizottsági ajánlásban (5) is, melyek az európai szemeszter folyamatának részét képezik. A Bizottság az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetének értékelése során figyelembe vette az európai szemeszter legfrissebb megállapításait és ajánlásait. A Bizottság ajánlásai kiegészítik az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat. A tagállamok is kötelesek biztosítani azt, hogy az integrált nemzeti energia- és klímaterveik figyelembe vegyék az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat.

| (10) | Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja továbbá azt is, hogy minden tagállamnak kellően figyelembe kell vennie a 2019. december 31-ig benyújtandó integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetéhez fűzött bizottsági ajánlásokat, és amennyiben az érintett tagállam nem fogad meg egy ajánlást vagy nem fogadja meg annak jelentős részét, döntését meg kell indokolnia és az indokolást közzé kell tennie. |
| --- | --- |

(10)

Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja továbbá azt is, hogy minden tagállamnak kellően figyelembe kell vennie a 2019. december 31-ig benyújtandó integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetéhez fűzött bizottsági ajánlásokat, és amennyiben az érintett tagállam nem fogad meg egy ajánlást vagy nem fogadja meg annak jelentős részét, döntését meg kell indokolnia és az indokolást közzé kell tennie.

| (11) | A tagállamok értelemszerűen ugyanazokat az adatokat, illetve a későbbi években ugyanazokat az aktualizált adatokat szerepeltetik integrált nemzeti energia- és klímaterveikben, mint az Eurostathoz vagy az Európai Környezetvédelmi Ügynökséghez benyújtott jelentéseikben. Az azonos forrás és – adott esetben – az európai statisztikák felhasználása szintén elengedhetetlen a modellezéshez és az előrejelzésekhez szükséges alapforgatókönyv számításaihoz. Az európai statisztikák felhasználása lehetővé teszi az integrált nemzeti energia- és klímatervekben alkalmazott adatok és előrejelzések jobb összehasonlíthatóságát. |
| --- | --- |

(11)

A tagállamok értelemszerűen ugyanazokat az adatokat, illetve a későbbi években ugyanazokat az aktualizált adatokat szerepeltetik integrált nemzeti energia- és klímaterveikben, mint az Eurostathoz vagy az Európai Környezetvédelmi Ügynökséghez benyújtott jelentéseikben. Az azonos forrás és – adott esetben – az európai statisztikák felhasználása szintén elengedhetetlen a modellezéshez és az előrejelzésekhez szükséges alapforgatókönyv számításaihoz. Az európai statisztikák felhasználása lehetővé teszi az integrált nemzeti energia- és klímatervekben alkalmazott adatok és előrejelzések jobb összehasonlíthatóságát.

| (12) | A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervnek tartalmaznia kell az (EU) 2018/1999 rendelet I. mellékletének valamennyi elemét. Ennek keretében a lehetőségekhez mérten értékelni kell a tervezett szakpolitikák és intézkedések makrogazdasági, egészségügyi, környezeti, foglalkoztatási, valamint az oktatás, a készségek terén és a társadalom egészére kifejtett hatásait. A nyilvánosságot és az egyéb érdekelt feleket be kell vonni a végleges integrált nemzeti energia- és klímatervek előkészítésébe. Mindezeket és egyéb elemeket az ezen ajánlással együtt közzétett szolgálati munkadokumentum (6) ismerteti részletesen. |
| --- | --- |

(12)

A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervnek tartalmaznia kell az (EU) 2018/1999 rendelet I. mellékletének valamennyi elemét. Ennek keretében a lehetőségekhez mérten értékelni kell a tervezett szakpolitikák és intézkedések makrogazdasági, egészségügyi, környezeti, foglalkoztatási, valamint az oktatás, a készségek terén és a társadalom egészére kifejtett hatásait. A nyilvánosságot és az egyéb érdekelt feleket be kell vonni a végleges integrált nemzeti energia- és klímatervek előkészítésébe. Mindezeket és egyéb elemeket az ezen ajánlással együtt közzétett szolgálati munkadokumentum (6) ismerteti részletesen.

| (13) | A végleges tervben az Egyesült Királyságnak egyértelműbb kapcsolatokat kell kialakítania a belföldi szakpolitikák és az energiaunió dimenziói között, figyelembe véve a dekarbonizáció, az energiabiztonság, a belső energiapiaci dimenziók, valamint a kutatás, innováció és versenyképesség terén tervezett szakpolitikák és intézkedések közötti kapcsolódási pontokat is. Idetartozik például az „első az energiahatékonyság” elve, a bioenergia használatának hatása a földhasználathoz, a földhasználat-változtatáshoz és az erdőgazdálkodáshoz kapcsolódóan elszámolt üvegházhatásúgáz-kibocsátásra és -elnyelésre, valamint az, hogy az éghajlatváltozás kockázata milyen hatással lehet az energiaellátásra. |
| --- | --- |

(13)

A végleges tervben az Egyesült Királyságnak egyértelműbb kapcsolatokat kell kialakítania a belföldi szakpolitikák és az energiaunió dimenziói között, figyelembe véve a dekarbonizáció, az energiabiztonság, a belső energiapiaci dimenziók, valamint a kutatás, innováció és versenyképesség terén tervezett szakpolitikák és intézkedések közötti kapcsolódási pontokat is. Idetartozik például az „első az energiahatékonyság” elve, a bioenergia használatának hatása a földhasználathoz, a földhasználat-változtatáshoz és az erdőgazdálkodáshoz kapcsolódóan elszámolt üvegházhatásúgáz-kibocsátásra és -elnyelésre, valamint az, hogy az éghajlatváltozás kockázata milyen hatással lehet az energiaellátásra.

| (14) | A végleges integrált nemzeti energia- és klímaterv minősége javulna azzal, ha ismertetne egy átfogó elemzést arról, hogy a karbonszegény technológiák ágazata milyen pozíciót foglal el világpiaci viszonylatban, kiemelve a versenyképes területeket és a potenciális kihívásokat, a jövőre nézve pedig ismertetve a mérhető célkitűzéseket és az elérésükre irányuló szakpolitikákat és intézkedéseket, megfelelően összekapcsolva azokat a vállalkozás- és iparpolitikával. Javulna továbbá a körforgásos gazdaság szerepének figyelembevételével, a nemzeti stratégiákra és cselekvési tervekre való utalásokkal, illetve az üvegházhatásúgáz-kibocsátással kapcsolatos előnyök és lehetséges kompromisszumok feltüntetésével. |
| --- | --- |

(14)

A végleges integrált nemzeti energia- és klímaterv minősége javulna azzal, ha ismertetne egy átfogó elemzést arról, hogy a karbonszegény technológiák ágazata milyen pozíciót foglal el világpiaci viszonylatban, kiemelve a versenyképes területeket és a potenciális kihívásokat, a jövőre nézve pedig ismertetve a mérhető célkitűzéseket és az elérésükre irányuló szakpolitikákat és intézkedéseket, megfelelően összekapcsolva azokat a vállalkozás- és iparpolitikával. Javulna továbbá a körforgásos gazdaság szerepének figyelembevételével, a nemzeti stratégiákra és cselekvési tervekre való utalásokkal, illetve az üvegházhatásúgáz-kibocsátással kapcsolatos előnyök és lehetséges kompromisszumok feltüntetésével.

| (15) | A Bizottság Egyesült Királyságnak szóló ajánlásait az Egyesült Királyság integrált nemzeti energia- és klímatervének ezen ajánlással egy időben közzétett értékelése támasztja alá (7), |
| --- | --- |

(15)

A Bizottság Egyesült Királyságnak szóló ajánlásait az Egyesült Királyság integrált nemzeti energia- és klímatervének ezen ajánlással egy időben közzétett értékelése támasztja alá (7),

AJÁNLJA, HOGY AZ EGYESÜLT KIRÁLYSÁG TEGYEN INTÉZKEDÉSEKET A KÖVETKEZŐK ÉRDEKÉBEN:

| 1. | Tovább kell pontosítani és számszerűsíteni a további szakpolitikák és intézkedések hatásait – és nem csupán az építőiparban és a közlekedési ágazatban –, hogy megvalósuljon az uniós kibocsátás-kereskedelmi rendszer által nem érintett ágazatok vonatkozásában az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának 2030-ra kitűzött – 2005-höz képest – 37 %-os csökkentése. Idetartozik az az (EU) 2018/841 európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) értelmében vállalt kapcsolódó kötelezettség, hogy a földhasználathoz, a földhasználat-változtatáshoz és az erdőgazdálkodáshoz kapcsolódó kibocsátás ne haladja meg az üvegházhatásúgáz-elnyelést, és ez szükségessé teszi az ezt támogató számviteli szabályok alkalmazását. |
| --- | --- |

1.

| 2. | A megújuló energia részesedését legalább 27 %-ban kell meghatározni – az Egyesült Királyság hozzájárulásaként a megújuló energiára vonatkozó 2030-as uniós célkitűzéshez – az (EU) 2018/1999 rendelet II. mellékletében szereplő képletnek megfelelően. A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervnek tartalmaznia kell egy ütemterv-előirányzatot, amely eléri az (EU) 2018/1999 rendelet 4. cikke a) pontjának (2) alpontjában felsorolt valamennyi referenciaértéket az adott részaránnyal összhangban, figyelembe véve azt, hogy ezen cél közös teljesítéséhez fokozni kell az erőfeszítéseket. Részletesen és számszerűsítve ismertetni kell azokat az (EU) 2018/2001 európai parlamenti és tanácsi irányelv (9) szerinti kötelezettségekkel összhangban lévő szakpolitikákat és intézkedéseket, melyek lehetővé teszik e hozzájárulás kellő időben történő és költséghatékony teljesítését. A fűtési és hűtési ágazatban nagyobb szabású célokat kell kitűzni az (EU) 2018/2001 irányelv 23. cikkében foglalt indikatív cél elérése érdekében, és nagyobb szabású célokat kell kitűzni az (EU) 2018/2001 irányelv 25. cikkében szereplő közlekedési célkitűzés elérése érdekében. Az (EU) 2018/2001 irányelv 21. és 22. cikkével összhangban részletesebb információkat kell szolgáltatni a termelő-fogyasztókat és a megújulóenergia-közösségeket támogató keretek létrehozásának lehetővé tételével kapcsolatban. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Olyan nemzeti hozzájárulásokat kell meghatározni, amelyek jóval nagyobbak, mint az integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetében szereplő modellezés során kapott értékek, tekintettel arra, hogy nagyobb erőfeszítéseket kell tenni az Unió 2030-as energiahatékonysági célkitűzésének elérése érdekében. Ambiciózusabb szakpolitikákat és intézkedéseket kell előterjeszteni, amelyek révén 2030-ig további energiamegtakarítás érhető el. A 2021–2030 közötti időszak egészére vonatkozóan fel kell tüntetni a szakpolitikákat és intézkedéseket. El kell készíteni a tervezett energiahatékonysági szakpolitikák és intézkedések hatásvizsgálatát, különösen a várt energiamegtakarításuk tekintetében. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Meg kell határozni a diverzifikációra és az energiafüggőség csökkentésére irányuló energiabiztonsági célkitűzéseket támogató intézkedéseket, beleértve a rugalmasságot és a nukleáris tüzelőanyagok hosszú távú ellátását biztosító intézkedéseket, tekintettel az atomenergia-termelési kapacitás lehetséges bővítésére. |
| --- | --- |

4.

| 5. | A piaci integrációra vonatkozó előremutató célkitűzéseket és célokat kell meghatározni, mindenekelőtt fel kell vázolni a teljes mértékben piaci árak irányába mutató stratégiát és ütemtervet. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Egyértelművé kell tenni a 2023–2030 között elérendő, az energiaunióhoz konkrétan kapcsolódó nemzeti célkitűzéseket és finanszírozási célokat a kutatás, az innováció és a versenyképesség terén oly módon, hogy azok könnyen mérhetők és alkalmasak legyenek az integrált nemzeti energia- és klímaterv egyéb dimenziói terén kitűzött célok támogatására. E célkitűzéseket konkrét és megfelelő szakpolitikákkal és intézkedésekkel kell alátámasztani, köztük olyanokkal, amelyeket a stratégiai energiatechnológiai tervhez hasonlóan más tagállamokkal együttműködve kell kidolgozni. |
| --- | --- |

6.

| 7. | A tengeri szélenergiával kapcsolatos támogatási rendszerek és potenciális projektek bevált gyakorlatainak cseréje terén az északi-tengeri energetikai együttműködés kereteire építve kell elérni az energiaunió célkitűzéseit: a nagyobb energiabiztonságot, a fenntarthatóságot és a versenyképességet. Tekintettel az Egyesült Királyság azon döntésére, hogy kilép az Európai Unióból, intézkedéseket kell tervezni az Írországgal való folytatólagos regionális együttműködés biztosítására a villamos energiával kapcsolatos vészhelyzetre való felkészültség és reagálás, valamint a gáz és az olaj tekintetében az energiaellátás biztonsága terén. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Hatékonyabban kell elemezni a beruházási kiadásokat és forrásokat az energiaunió dimenziói mentén, beleértve a megfelelő nemzeti és regionális szintű finanszírozást; ez az elemzés jelenleg a területek egy listájára vonatkozik, és ki kell egészíteni a beruházási szükségletekről, kockázatokról és akadályokról szóló általános áttekintéssel. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Fel kell sorolni valamennyi energetikai támogatást, ideértve különösen a fosszilis tüzelőanyagok támogatását, valamint az azok fokozatos kivezetésére irányuló meglévő és tervezett intézkedéseket. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Ismertetni kell a légszennyezésre gyakorolt hatást a különböző forgatókönyvek esetében, ezt alátámasztó információkat kell nyújtani, továbbá meg kell vizsgálni a szinergiákat és az ellentétes irányú hatásokat. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Részletesen ismertetni kell az igazságos és méltányos átmenet szempontjait, különösen az energiaszegénység értékelésével, a kapcsolódó célkitűzések megállapításával, valamint a szakpolitikák, intézkedések és célkitűzések társadalmi, foglalkoztatási és készségekre gyakorolt hatásainak ismertetésével. Különös figyelmet kell fordítani a sok szenet használó és a sok szén-dioxidot kibocsátó térségekre, valamint arra, hogyan fogja érinteni őket az energiarendszer átalakítása. A tervnek tartalmaznia kell az energiaszegénységi kérdések értékelését és a kapcsolódó célkitűzéseket vagy konkrét szakpolitikákat vagy intézkedéseket az (EU) 2018/1999 rendelet előírásának megfelelően. |
| --- | --- |

11.

Kelt Brüsszelben, 2019. június 18-án.

a Bizottság részéről

Miguel ARIAS CAÑETE

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 328., 2018.12.21., 1. o.

1

(2)  SWD(2019) 279.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2012/27/EU irányelve (2012. október 25.) az energiahatékonyságról, a 2009/125/EK és a 2010/30/EU irányelv módosításáról, valamint a 2004/8/EK és a 2006/32/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 315., 2012.11.14., 1. o.).

3

(4)  SWD(2019) 1027 final.

4

(5)  COM(2019) 528 final, 2019. június 5.

5

(6)  SWD(2019) 279 final.

6

(7)  SWD(2019) 279 final.

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/841 rendelete (2018. május 30.) a földhasználathoz, a földhasználat-változtatáshoz és az erdőgazdálkodáshoz kapcsolódó üvegházhatásúgáz-kibocsátásnak és -elnyelésnek a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai keretbe történő beillesztéséről, valamint az 525/2013/EU rendelet és az 529/2013/EU határozat módosításáról (HL L 156., 2018.6.19., 1. o.).

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/2001 irányelve (2018. december 11.) a megújuló energiaforrásokból előállított energia használatának előmozdításáról (HL L 328., 2018.12.21., 82. o.).

9

---