# Europeiska unionens C 423/17 d

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 423 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 58 årgången17 december 2015 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 423

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

58 årgången17 december 2015

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | YTTRANDEN |
| | Regionkommittén |
| | 114:e plenarsessionen den 12–14 oktober 2015 |
| 2015/C 423/01 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – Europeiska medborgarinitiativet | 1 |
| 2015/C 423/02 | Yttrande från Europeiska regionkommittén Förstärkning av det gränsöverskridande samarbetet: behövs ett bättre regelverk? | 7 |
| 2015/C 423/03 | Yttrande från Europeiska Regionkommittén – Förenklingen av den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) | 13 |
| 2015/C 423/04 | Yttrande från Europeiska regionkommittén Det europeiska vattenbrukets framtid | 20 |
| 2015/C 423/05 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – En digital inre marknad | 24 |
| 2015/C 423/06 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – Översyn av direktivet om audiovisuella medietjänster | 30 |
| 2015/C 423/07 | Yttrande från Europeiska regionkommittén Finansiella instrument till stöd för territoriell utveckling | 35 |
| 2015/C 423/08 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – EU-agendan för bättre lagstiftning | 41 |
| 2015/C 423/09 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – Förslaget till EU:s budget för 2016 | 48 |
| 2015/C 423/10 | Yttrande från Europeiska regionkommittén På väg mot ett globalt klimatavtal i Paris | 53 |
| 2015/C 423/11 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – Att utveckla potentialen hos havsenergi | 58 |
| 2015/C 423/12 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – Paketet för energiunionen | 64 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

YTTRANDEN

Regionkommittén

114:e plenarsessionen den 12–14 oktober 2015

2015/C 423/01

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Europeiska medborgarinitiativet

1

2015/C 423/02

Yttrande från Europeiska regionkommittén Förstärkning av det gränsöverskridande samarbetet: behövs ett bättre regelverk?

7

2015/C 423/03

Yttrande från Europeiska Regionkommittén – Förenklingen av den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP)

13

2015/C 423/04

Yttrande från Europeiska regionkommittén Det europeiska vattenbrukets framtid

20

2015/C 423/05

Yttrande från Europeiska regionkommittén – En digital inre marknad

24

2015/C 423/06

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Översyn av direktivet om audiovisuella medietjänster

30

2015/C 423/07

Yttrande från Europeiska regionkommittén Finansiella instrument till stöd för territoriell utveckling

35

2015/C 423/08

Yttrande från Europeiska regionkommittén – EU-agendan för bättre lagstiftning

41

2015/C 423/09

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Förslaget till EU:s budget för 2016

48

2015/C 423/10

Yttrande från Europeiska regionkommittén På väg mot ett globalt klimatavtal i Paris

53

2015/C 423/11

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Att utveckla potentialen hos havsenergi

58

2015/C 423/12

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Paketet för energiunionen

64

---

| | III   Förberedande akter |
| --- | --- |
| | REGIONKOMMITTÉN |
| | 114:e plenarsessionen den 12–14 oktober 2015 |
| 2015/C 423/13 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – Beslutsprocessen för genetiskt modifierade livsmedel och foder | 72 |
| 2015/C 423/14 | Yttrande från Europeiska regionkommittén Paketet om skattetransparens | 76 |

III   Förberedande akter

REGIONKOMMITTÉN

114:e plenarsessionen den 12–14 oktober 2015

2015/C 423/13

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Beslutsprocessen för genetiskt modifierade livsmedel och foder

72

2015/C 423/14

Yttrande från Europeiska regionkommittén Paketet om skattetransparens

76

---

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

YTTRANDEN

Regionkommittén

114:e plenarsessionen den 12–14 oktober 2015

| 17.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 423/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 423/1

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Europeiska medborgarinitiativet

(2015/C 423/01)

| Föredragande: | Luc VAN DEN BRANDE (BE–EPP), ordförande i samordningsorganet Flandern–Europa |
| --- | --- |
| Referensdokument: | Rapport om tillämpningen av förordning (EU) nr 211/2011 om medborgarinitiativet –
  COM(2015) 145 final |

Föredragande:

Luc VAN DEN BRANDE (BE–EPP), ordförande i samordningsorganet Flandern–Europa

Referensdokument:

Rapport om tillämpningen av förordning (EU) nr 211/2011 om medborgarinitiativet –

COM(2015) 145 final

I.   POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

Det europeiska medborgarinitiativet med beaktande av den europeiska deltagandedemokratin

| 1. | ReK erinrar om att medborgarna står i centrum för det europeiska projektet. Den europeiska deltagandedemokratin ska betraktas som EU-medborgarnas rätt att delta i EU-politiken och forma Europas framtid. Fördraget (artikel 10.3) ger varje medborgare rätt att delta i unionens demokratiska liv. |
| --- | --- |

1.

ReK erinrar om att medborgarna står i centrum för det europeiska projektet. Den europeiska deltagandedemokratin ska betraktas som EU-medborgarnas rätt att delta i EU-politiken och forma Europas framtid. Fördraget (artikel 10.3) ger varje medborgare rätt att delta i unionens demokratiska liv.

| 2. | Kommittén noterar att EU:s institutioner enligt artikel 11 i fördraget om Europeiska unionen är skyldiga att informera medborgarna och de representativa sammanslutningarna för att ge dem möjlighet att ge uttryck för och offentligt diskutera sina åsikter på alla unionens åtgärdsområden. Samma artikel innehåller ett uttryckligt mandat för Europeiska kommissionen att samråda med alla berörda parter i syfte att säkerställa att unionens åtgärder blir enhetliga och öppna. |
| --- | --- |

2.

Kommittén noterar att EU:s institutioner enligt artikel 11 i fördraget om Europeiska unionen är skyldiga att informera medborgarna och de representativa sammanslutningarna för att ge dem möjlighet att ge uttryck för och offentligt diskutera sina åsikter på alla unionens åtgärdsområden. Samma artikel innehåller ett uttryckligt mandat för Europeiska kommissionen att samråda med alla berörda parter i syfte att säkerställa att unionens åtgärder blir enhetliga och öppna.

| 3. | ReK konstaterar att bestämmelserna om det europeiska medborgarinitiativet är mer specifika än vad som föreskrivs i artikel 11.1–3. Artikel 11.4 om det europeiska medborgarinitiativet handlar inte om att fastställa dagordningen utan om möjligheten till en rättsakt. Det bör erkännas att det europeiska medborgarinitiativet, i likhet med andra instrument för direktdemokrati på olika nivåer, även bör göra det möjligt för medborgarna att påverka dagordningen för EU:s politiska beslutsfattande. |
| --- | --- |

3.

ReK konstaterar att bestämmelserna om det europeiska medborgarinitiativet är mer specifika än vad som föreskrivs i artikel 11.1–3. Artikel 11.4 om det europeiska medborgarinitiativet handlar inte om att fastställa dagordningen utan om möjligheten till en rättsakt. Det bör erkännas att det europeiska medborgarinitiativet, i likhet med andra instrument för direktdemokrati på olika nivåer, även bör göra det möjligt för medborgarna att påverka dagordningen för EU:s politiska beslutsfattande.

| 4. | Kommittén påminner om att det europeiska medborgarinitiativet är en rättighet för europeiska medborgare och bör användas som ett svar på det demokratiska underskottet i EU och för att tillhandahålla ett verktyg för EU-medborgarna för att överbrygga klyftan mellan medborgarna och EU:s politik. Med tanke på den ihållande ekonomiska krisen och förtroendekrisen i EU är det viktigt att utnyttja alla möjligheter att föra en öppen dialog med medborgarna och förhindra ytterligare besvikelser när det gäller det europeiska projektet. Detta är också ett tillfälle att återupprätta och ytterligare bygga upp förtroende hos alla unga européer som kan ha tappat tron på idén om europeisk integration. Stärkt deltagandedemokrati är enda sättet att hålla fast vid EU:s syfte och undanröja det demokratiska underskottet. Det europeiska medborgarinitiativet syftar till att mer direkt involvera medborgarna i EU:s politiska agenda och därmed ge dem rätt att ta initiativ till lagstiftning. Det europeiska medborgarinitiativet har som ett transnationellt verktyg också målsättningen att främja en europeisk debatt om frågor som är angelägna för EU-medborgarna. |
| --- | --- |

4.

Kommittén påminner om att det europeiska medborgarinitiativet är en rättighet för europeiska medborgare och bör användas som ett svar på det demokratiska underskottet i EU och för att tillhandahålla ett verktyg för EU-medborgarna för att överbrygga klyftan mellan medborgarna och EU:s politik. Med tanke på den ihållande ekonomiska krisen och förtroendekrisen i EU är det viktigt att utnyttja alla möjligheter att föra en öppen dialog med medborgarna och förhindra ytterligare besvikelser när det gäller det europeiska projektet. Detta är också ett tillfälle att återupprätta och ytterligare bygga upp förtroende hos alla unga européer som kan ha tappat tron på idén om europeisk integration. Stärkt deltagandedemokrati är enda sättet att hålla fast vid EU:s syfte och undanröja det demokratiska underskottet. Det europeiska medborgarinitiativet syftar till att mer direkt involvera medborgarna i EU:s politiska agenda och därmed ge dem rätt att ta initiativ till lagstiftning. Det europeiska medborgarinitiativet har som ett transnationellt verktyg också målsättningen att främja en europeisk debatt om frågor som är angelägna för EU-medborgarna.

| 5. | Vi betonar att det europeiska medborgarinitiativet måste förstås i ett realistiskt sammanhang med en tydlig och fokuserad ambition och sammanhängande vägledning över alla steg som krävs för att genomföra dem: Det är inget substitut för kommissionens initiativrätt, som har lett till framsteg när det gäller fördjupandet av unionen och som måste fortsätta. Medborgarinitiativet kompletterar diversifieringen av lagstiftningsdynamiken och ger den en transnationell dimension. Det är ytterligare ett forum för ömsesidig förståelse, som kommissionen själv har fördel av. Det har potentialen att bli ett utmärkt exempel på ”demokrati i praktiken”. |
| --- | --- |

5.

Vi betonar att det europeiska medborgarinitiativet måste förstås i ett realistiskt sammanhang med en tydlig och fokuserad ambition och sammanhängande vägledning över alla steg som krävs för att genomföra dem: Det är inget substitut för kommissionens initiativrätt, som har lett till framsteg när det gäller fördjupandet av unionen och som måste fortsätta. Medborgarinitiativet kompletterar diversifieringen av lagstiftningsdynamiken och ger den en transnationell dimension. Det är ytterligare ett forum för ömsesidig förståelse, som kommissionen själv har fördel av. Det har potentialen att bli ett utmärkt exempel på ”demokrati i praktiken”.

| 6. | Utan att detta påverkar det europeiska medborgarinitiativet framhåller vi behovet av att på lokal och regional nivå uppmuntra alla initiativ som främjar insyn, samarbete och medborgarnas deltagande i den offentliga politiken, i linje med principen om deltagandedemokrati. Dessutom krävs medverkan av regionala och lokala myndigheter eftersom medborgarinitiativet ofta gäller politikområden där de är helt eller delvis behöriga. |
| --- | --- |

6.

Utan att detta påverkar det europeiska medborgarinitiativet framhåller vi behovet av att på lokal och regional nivå uppmuntra alla initiativ som främjar insyn, samarbete och medborgarnas deltagande i den offentliga politiken, i linje med principen om deltagandedemokrati. Dessutom krävs medverkan av regionala och lokala myndigheter eftersom medborgarinitiativet ofta gäller politikområden där de är helt eller delvis behöriga.

| 7. | Vi bör stärka våra rättsliga och politiska instrument för deltagande för att utforma en ny styrningsstruktur som bygger på principen om flernivåstyre. Flernivåstyre är i huvudsak en flerkanalsmetod och möjliggör därför ett mer ”aktivt” unionsmedborgarskap. Utmaningen är att införa ett system med innovativ intresserepresentation där människor känner sig företrädda på lika villkor i sina olika identiteter. |
| --- | --- |

7.

Vi bör stärka våra rättsliga och politiska instrument för deltagande för att utforma en ny styrningsstruktur som bygger på principen om flernivåstyre. Flernivåstyre är i huvudsak en flerkanalsmetod och möjliggör därför ett mer ”aktivt” unionsmedborgarskap. Utmaningen är att införa ett system med innovativ intresserepresentation där människor känner sig företrädda på lika villkor i sina olika identiteter.

| 8. | Kommittén betonar att ett europeiskt offentligt forum för debatt mellan medborgarna och med makthavare är viktigt för EU:s legitimitet och ansvarsskyldighet. Det demokratiska underskottet kan bara undanröjas om man inrättar ett europeiskt offentligt rum där den demokratiska processen ingår. |
| --- | --- |

8.

Kommittén betonar att ett europeiskt offentligt forum för debatt mellan medborgarna och med makthavare är viktigt för EU:s legitimitet och ansvarsskyldighet. Det demokratiska underskottet kan bara undanröjas om man inrättar ett europeiskt offentligt rum där den demokratiska processen ingår.

| 9. | Vi betonar att regionala och lokala myndigheter fäster särskild vikt vid deltagandedemokratin, eftersom det civila samhällets organisationer på så sätt kan involveras i den europeiska beslutsprocessen och ge sitt bidrag till denna. |
| --- | --- |

9.

Vi betonar att regionala och lokala myndigheter fäster särskild vikt vid deltagandedemokratin, eftersom det civila samhällets organisationer på så sätt kan involveras i den europeiska beslutsprocessen och ge sitt bidrag till denna.

| 10. | Kommittén anser att det europeiska medborgarinitiativet bör betraktas som ett instrument för att uppnå målen för deltagandedemokrati, men man bör inte räkna med att man med detta initiativ automatiskt kan säkerställa medborgarnas delaktighet i det europeiska beslutsfattandet. |
| --- | --- |

10.

Kommittén anser att det europeiska medborgarinitiativet bör betraktas som ett instrument för att uppnå målen för deltagandedemokrati, men man bör inte räkna med att man med detta initiativ automatiskt kan säkerställa medborgarnas delaktighet i det europeiska beslutsfattandet.

| 11. | Det europeiska medborgarinitiativet är ett uttryck för en deltagandedemokrati som kompletterar den representativa demokratin. Det stärker både de rättigheter som sammanhänger med EU-medborgarskapet och den offentliga debatten om EU:s politik. Det bör också förstärka medborgarnas ägarskap av och identifiering med unionen. |
| --- | --- |

11.

Det europeiska medborgarinitiativet är ett uttryck för en deltagandedemokrati som kompletterar den representativa demokratin. Det stärker både de rättigheter som sammanhänger med EU-medborgarskapet och den offentliga debatten om EU:s politik. Det bör också förstärka medborgarnas ägarskap av och identifiering med unionen.

| 12. | Andra kanaler för deltagandedemokrati, såsom andra former av medborgardialog och deltagande av representativa organisationer i det civila samhället, bör inte försummas, eftersom ett europeiskt medborgarinitiativ är inriktat på en särskild politisk fråga och kräver en stor samordnad insats och ekonomiska resurser; |
| --- | --- |

12.

Andra kanaler för deltagandedemokrati, såsom andra former av medborgardialog och deltagande av representativa organisationer i det civila samhället, bör inte försummas, eftersom ett europeiskt medborgarinitiativ är inriktat på en särskild politisk fråga och kräver en stor samordnad insats och ekonomiska resurser;

| 13. | I detta sammanhang uppmanas kommissionen att utarbeta en rapport om hur bestämmelserna i artikel 11.1 och 11.2 i fördraget om Europeiska unionen genomförs och därmed klargöra hur kommissionen omsätter deltagandedemokrati i praktiken. |
| --- | --- |

13.

I detta sammanhang uppmanas kommissionen att utarbeta en rapport om hur bestämmelserna i artikel 11.1 och 11.2 i fördraget om Europeiska unionen genomförs och därmed klargöra hur kommissionen omsätter deltagandedemokrati i praktiken.

| 14. | Med beaktande av det begränsade antalet framgångsrika initiativ undrar kommittén om de ursprungliga mål som fastställs i förordningen har uppnåtts, nämligen att ge alla medborgare rätt att delta i den europeiska demokratin, att ge medborgarna möjlighet att direkt vända sig till kommissionen samt tydliga, enkla och användarvänliga förfaranden. |
| --- | --- |

14.

Med beaktande av det begränsade antalet framgångsrika initiativ undrar kommittén om de ursprungliga mål som fastställs i förordningen har uppnåtts, nämligen att ge alla medborgare rätt att delta i den europeiska demokratin, att ge medborgarna möjlighet att direkt vända sig till kommissionen samt tydliga, enkla och användarvänliga förfaranden.

| 15. | Kommissionen har gjort sitt bästa för att förvalta det europeiska medborgarinitiativet, men å andra sidan finns det ett överhängande behov av att se över vissa aspekter i dess strategi och att vidta åtgärder för att kartlägga och rätta till de åtgärder som har varit alltför formalistiska och restriktiva. |
| --- | --- |

15.

Kommissionen har gjort sitt bästa för att förvalta det europeiska medborgarinitiativet, men å andra sidan finns det ett överhängande behov av att se över vissa aspekter i dess strategi och att vidta åtgärder för att kartlägga och rätta till de åtgärder som har varit alltför formalistiska och restriktiva.

Europeiska kommissionens rapport

| 16. | Kommittén noterar rapporten från kommissionen till Europaparlamentet och rådet om tillämpningen av förordning (EU) nr 211/2011 om medborgarinitiativet, som genomför artikel 22 i förordningen, enligt vilken kommissionen är skyldig att överlämna en rapport vart tredje år. |
| --- | --- |

16.

Kommittén noterar rapporten från kommissionen till Europaparlamentet och rådet om tillämpningen av förordning (EU) nr 211/2011 om medborgarinitiativet, som genomför artikel 22 i förordningen, enligt vilken kommissionen är skyldig att överlämna en rapport vart tredje år.

| 17. | Vi konstaterar att rapporten erkänner vissa problem och brister, men det är främst en saklig och teknisk rapport där man redogör för situationen efter tre års tillämpning av förordningen. Rapporten underlåter att ge ett svar på de brister som kan leda till slutet av detta initiativ: ”en demokratisk revolution som aldrig ägde rum”. |
| --- | --- |

17.

Vi konstaterar att rapporten erkänner vissa problem och brister, men det är främst en saklig och teknisk rapport där man redogör för situationen efter tre års tillämpning av förordningen. Rapporten underlåter att ge ett svar på de brister som kan leda till slutet av detta initiativ: ”en demokratisk revolution som aldrig ägde rum”.

| 18. | Det finns en allmän känsla av att kommissionen är ganska försiktig och restriktiv i sin strategi och bedömning och att detta är något som bör övervakas och regelbundet ifrågasättas för att förbättra situationen. |
| --- | --- |

18.

Det finns en allmän känsla av att kommissionen är ganska försiktig och restriktiv i sin strategi och bedömning och att detta är något som bör övervakas och regelbundet ifrågasättas för att förbättra situationen.

| 19. | På grundval av kommissionens rapport påpekar kommittén att det europeiska medborgarinitiativet har stor potential – på tre år föreslogs 51 initiativ för kommissionen. Dessa initiativ var inriktade på olika politikområden, t.ex. socialpolitik, miljö, djurskydd samt utbildning. |
| --- | --- |

19.

På grundval av kommissionens rapport påpekar kommittén att det europeiska medborgarinitiativet har stor potential – på tre år föreslogs 51 initiativ för kommissionen. Dessa initiativ var inriktade på olika politikområden, t.ex. socialpolitik, miljö, djurskydd samt utbildning.

| 20. | Kommittén noterar å andra sidan att registreringen av 20 (39 %) av dessa 51 initiativ avvisades av kommissionen och att de inte klarade tillåtlighetsprövningen huvudsakligen på grund av att de ”uppenbart [föll] utanför ramen för kommissionens befogenhet att lägga fram ett förslag till unionsrättsakt för att genomföra fördragen”. De sex organisatörerna av medborgarinitiativet beslutade att bestrida dessa avslag inför EU-domstolen. |
| --- | --- |

20.

Kommittén noterar å andra sidan att registreringen av 20 (39 %) av dessa 51 initiativ avvisades av kommissionen och att de inte klarade tillåtlighetsprövningen huvudsakligen på grund av att de ”uppenbart [föll] utanför ramen för kommissionens befogenhet att lägga fram ett förslag till unionsrättsakt för att genomföra fördragen”. De sex organisatörerna av medborgarinitiativet beslutade att bestrida dessa avslag inför EU-domstolen.

| 21. | Endast tre initiativ har hittills uppnått målet på en miljon underskrifter. Det sätt på vilket kommissionen följer upp dessa framgångsrika initiativ kommer i hög grad att avgöra huruvida de europeiska medborgarna fortfarande kommer att fästa vikt vid medborgarinitiativet som en modell för deltagande. |
| --- | --- |

21.

Endast tre initiativ har hittills uppnått målet på en miljon underskrifter. Det sätt på vilket kommissionen följer upp dessa framgångsrika initiativ kommer i hög grad att avgöra huruvida de europeiska medborgarna fortfarande kommer att fästa vikt vid medborgarinitiativet som en modell för deltagande.

| 22. | Kommittén är oroad över att antalet initiativ som läggs fram systematiskt minskar (23 under 2012, 17 under 2013 och 10 under 2014), och att antalet initiativ som avslås ökar (30 % under 2012 och 50 % under 2014). Förslaget är därför att kommissionen förenklar villkoren. |
| --- | --- |

22.

Kommittén är oroad över att antalet initiativ som läggs fram systematiskt minskar (23 under 2012, 17 under 2013 och 10 under 2014), och att antalet initiativ som avslås ökar (30 % under 2012 och 50 % under 2014). Förslaget är därför att kommissionen förenklar villkoren.

| 23. | Vi instämmer med kommissionen om att det europeiska medborgarinitiativet behöver grundliga förbättringar och att lösningar måste sökas för att möjliggöra mer effektiv användning av detta instrument. |
| --- | --- |

23.

Vi instämmer med kommissionen om att det europeiska medborgarinitiativet behöver grundliga förbättringar och att lösningar måste sökas för att möjliggöra mer effektiv användning av detta instrument.

| 24. | Vi uppmanar kommissionen att inta ett mer politiskt förhållningssätt till det europeiska medborgarinitiativet och ge mer utrymme för debatt, vara mer öppen och inte begränsa frågan till juridiska aspekter. Demokrati, särskilt i en institutionell miljö med flernivåstyre, förutsätter aktiv medverkan och kontroll från medborgarnas sida, och innebär att institutionerna har ett ansvar för att stimulera deltagandet. |
| --- | --- |

24.

Vi uppmanar kommissionen att inta ett mer politiskt förhållningssätt till det europeiska medborgarinitiativet och ge mer utrymme för debatt, vara mer öppen och inte begränsa frågan till juridiska aspekter. Demokrati, särskilt i en institutionell miljö med flernivåstyre, förutsätter aktiv medverkan och kontroll från medborgarnas sida, och innebär att institutionerna har ett ansvar för att stimulera deltagandet.

Rekommendationer för ett framgångsrikt europeiskt medborgarinitiativ i framtiden

a)   Allmänna kommentarer

| 25. | ReK noterar att det skulle ha varit lämpligt att hänvisa till medborgarnas rättigheter och skyldigheter och till subsidiaritetsprincipen för godtagbarhetskriterierna. |
| --- | --- |

25.

ReK noterar att det skulle ha varit lämpligt att hänvisa till medborgarnas rättigheter och skyldigheter och till subsidiaritetsprincipen för godtagbarhetskriterierna.

| 26. | Vi anser att den nuvarande intressekonflikten inom kommissionen inverkar menligt på initiativens effektivitet när det gäller att främja medborgarnas deltagande och förtroende, eftersom kommissionen samtidigt måste fungera som en viktig informationsförmedlare och stödstruktur för det europeiska medborgarinitiativet, som främsta mottagare av initiativen och även som ”domare” över beslut om registrering av initiativ och deras tillåtlighet. |
| --- | --- |

26.

Vi anser att den nuvarande intressekonflikten inom kommissionen inverkar menligt på initiativens effektivitet när det gäller att främja medborgarnas deltagande och förtroende, eftersom kommissionen samtidigt måste fungera som en viktig informationsförmedlare och stödstruktur för det europeiska medborgarinitiativet, som främsta mottagare av initiativen och även som ”domare” över beslut om registrering av initiativ och deras tillåtlighet.

| 27. | Kommittén understryker att denna intressekonflikt inom kommissionen måste sporra de övriga institutionerna att spela sin roll i förfarandet för det europeiska medborgarinitiativet (rådet, Europaparlamentet, Regionkommittén, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén). |
| --- | --- |

27.

Kommittén understryker att denna intressekonflikt inom kommissionen måste sporra de övriga institutionerna att spela sin roll i förfarandet för det europeiska medborgarinitiativet (rådet, Europaparlamentet, Regionkommittén, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén).

| 28. | Kommittén anser att det kanske skulle vara lämpligare att tillsätta en oberoende tillfällig kommitté med experter, forskare och/eller jurister för att kontrollera om initiativen uppfyller kraven, för att undvika att kommissionen fungerar som både domare och jury. |
| --- | --- |

28.

Kommittén anser att det kanske skulle vara lämpligare att tillsätta en oberoende tillfällig kommitté med experter, forskare och/eller jurister för att kontrollera om initiativen uppfyller kraven, för att undvika att kommissionen fungerar som både domare och jury.

| 29. | ReK anser att särskilt Europaparlamentet har en central roll att spela för att öka insynen och ansvarsskyldigheten avseende förfarandena för europeiska medborgarinitiativet och den politiska uppföljningen, framför allt genom att förbättra delaktigheten i de utfrågningar som organiseras och genom att utöva politiska påtryckningar, om så är lämpligt, på kommissionen så att den i god tid och på ett konstruktivt sätt reagerar på framgångsrika medborgarinitiativ. |
| --- | --- |

29.

ReK anser att särskilt Europaparlamentet har en central roll att spela för att öka insynen och ansvarsskyldigheten avseende förfarandena för europeiska medborgarinitiativet och den politiska uppföljningen, framför allt genom att förbättra delaktigheten i de utfrågningar som organiseras och genom att utöva politiska påtryckningar, om så är lämpligt, på kommissionen så att den i god tid och på ett konstruktivt sätt reagerar på framgångsrika medborgarinitiativ.

| 30. | Vi understryker att kommissionen måste respektera EU:s rättstatsprincip, där godtycklig bedömning av godtagbarhet bör undvikas. Det är dessutom en fråga om ”god förvaltning” och inte bara ”bättre lagstiftning”. Kommissionen bör ta hänsyn till ”ansvaret” i enlighet med och med respekt för fördragen. |
| --- | --- |

30.

Vi understryker att kommissionen måste respektera EU:s rättstatsprincip, där godtycklig bedömning av godtagbarhet bör undvikas. Det är dessutom en fråga om ”god förvaltning” och inte bara ”bättre lagstiftning”. Kommissionen bör ta hänsyn till ”ansvaret” i enlighet med och med respekt för fördragen.

| 31. | Kommittén förespråkar en bättre förhandsbedömning för att undvika besvikelse i slutändan. Som det är nu äger endast en efterhandsutvärdering rum efter registreringen och efter insamlingen av underskrifter. |
| --- | --- |

31.

Kommittén förespråkar en bättre förhandsbedömning för att undvika besvikelse i slutändan. Som det är nu äger endast en efterhandsutvärdering rum efter registreringen och efter insamlingen av underskrifter.

| 32. | Vi föreslår att man förlänger tiden för insamling av stödförklaringar till 18 månader. |
| --- | --- |

32.

Vi föreslår att man förlänger tiden för insamling av stödförklaringar till 18 månader.

| 33. | Kommittén stöder det gemensamma förslaget från intressenter och organisatörer av europeiska medborgarinitiativ att fritt kunna välja tidpunkt för att börja samla in underskrifter inom en klart fastställd tidsfrist efter registreringen. Vi föreslår att organisatörerna av ett medborgarinitiativ ges en ytterligare frist på två månader mellan registreringen och början på insamlingen av underskrifter för att ge dem möjlighet att bättre informera EU-medborgarna och att organisera insamlingen av underskrifter. |
| --- | --- |

33.

Kommittén stöder det gemensamma förslaget från intressenter och organisatörer av europeiska medborgarinitiativ att fritt kunna välja tidpunkt för att börja samla in underskrifter inom en klart fastställd tidsfrist efter registreringen. Vi föreslår att organisatörerna av ett medborgarinitiativ ges en ytterligare frist på två månader mellan registreringen och början på insamlingen av underskrifter för att ge dem möjlighet att bättre informera EU-medborgarna och att organisera insamlingen av underskrifter.

| 34. | Kommittén stöder införandet av en rättslig ställning för medborgarkommittéerna för att minska risken för att deras enskilda medlemmar åläggs personligt ansvar och för att underlätta kampanjarbetet. |
| --- | --- |

34.

Kommittén stöder införandet av en rättslig ställning för medborgarkommittéerna för att minska risken för att deras enskilda medlemmar åläggs personligt ansvar och för att underlätta kampanjarbetet.

| 35. | Kommittén betonar att kommissionen inte godtyckligt får besluta om att avslå medborgarinitiativ och att den måste lägga fram ett lagstiftningsförslag inom ett år om den samtycker till ett framgångsrikt medborgarinitiativ, på samma sätt som när det gäller initiativ från parlamentet. Under denna period på ett år skulle kommissionen gradvis kunna genomföra resultatet av det europeiska medborgarinitiativet så att det slutligen leder till ett lagstiftningsförslag. Om så inte sker förfaller medborgarinitiativet. |
| --- | --- |

35.

Kommittén betonar att kommissionen inte godtyckligt får besluta om att avslå medborgarinitiativ och att den måste lägga fram ett lagstiftningsförslag inom ett år om den samtycker till ett framgångsrikt medborgarinitiativ, på samma sätt som när det gäller initiativ från parlamentet. Under denna period på ett år skulle kommissionen gradvis kunna genomföra resultatet av det europeiska medborgarinitiativet så att det slutligen leder till ett lagstiftningsförslag. Om så inte sker förfaller medborgarinitiativet.

| 36. | Kommittén anser att en översyn av förordningen är absolut nödvändig, så att de identifierade hindren kan övervinnas. Det är inte för tidigt för en översyn, eftersom detta är ett unikt ”experiment” vars resultat är svåra att förutse. Det krävs föregripande insatser i rätt tid för att förhindra att potentiella organisatörer av medborgarinitiativ avskräcks. |
| --- | --- |

36.

Kommittén anser att en översyn av förordningen är absolut nödvändig, så att de identifierade hindren kan övervinnas. Det är inte för tidigt för en översyn, eftersom detta är ett unikt ”experiment” vars resultat är svåra att förutse. Det krävs föregripande insatser i rätt tid för att förhindra att potentiella organisatörer av medborgarinitiativ avskräcks.

| 37. | Kommittén är villig att fortsätta samarbeta med EU-institutionerna samt alla berörda parter i utvärderingen av hur förordningen har fungerat fram till nu och att bidra till översynen av den, i syfte att utnyttja detta instruments fulla potential. |
| --- | --- |

37.

Kommittén är villig att fortsätta samarbeta med EU-institutionerna samt alla berörda parter i utvärderingen av hur förordningen har fungerat fram till nu och att bidra till översynen av den, i syfte att utnyttja detta instruments fulla potential.

| 38. | ReK föreslår att man undersöker möjligheten att ändra förordningen om medborgarinitiativet så att det även skulle bli tillåtet att föreslå medborgarinitiativ som syftar till konkreta ändringar av EU-fördragen enligt artikel 48 i EU-fördraget. |
| --- | --- |

38.

ReK föreslår att man undersöker möjligheten att ändra förordningen om medborgarinitiativet så att det även skulle bli tillåtet att föreslå medborgarinitiativ som syftar till konkreta ändringar av EU-fördragen enligt artikel 48 i EU-fördraget.

| 39. | Problem som inte kräver några ändringar i själva förordningen om medborgarinitiativet bör åtgärdas så snabbt som möjligt. Enkla och öppna förfaranden kommer att avgöra medborgarinitiativets framtida framgång. |
| --- | --- |

39.

Problem som inte kräver några ändringar i själva förordningen om medborgarinitiativet bör åtgärdas så snabbt som möjligt. Enkla och öppna förfaranden kommer att avgöra medborgarinitiativets framtida framgång.

b)   Ändringar och förbättringar av det europeiska medborgarinitiativet som bör genomföras utan dröjsmål

| 40. | ReK konstaterar att kommentarerna om och förbättringsförslagen till de nuvarande förfarandena från olika intressenter och organisatörer av medborgarinitiativ är mycket likartade och att det därför bör vara möjligt att göra anpassningar och förbättringar utan ytterligare dröjsmål. |
| --- | --- |

40.

ReK konstaterar att kommentarerna om och förbättringsförslagen till de nuvarande förfarandena från olika intressenter och organisatörer av medborgarinitiativ är mycket likartade och att det därför bör vara möjligt att göra anpassningar och förbättringar utan ytterligare dröjsmål.

| 41. | Ytterst få medborgare känner till det europeiska medborgarinitiativet. En antydan om detta framkommer i en färsk Eurobarometerundersökning (1) om allmänhetens syn på EU i sex medlemsstater (Italien, Tyskland, Danmark, Portugal, Finland och Polen), där de enda som i någon avsevärd utsträckning kände till medborgarinitiativets existens var de tillfrågade i Tyskland. Vi understryker därför behovet av gemensamma insatser från EU-institutionernas och andra myndighetsnivåers sida för att uppmärksamma människor på deras rätt att lägga fram förslag om och stödja ett europeiskt medborgarinitiativ. Informationskampanjer i alla EU:s medlemsstater, med deltagande av regionala och lokala myndigheter, bör inledas – med ungdomar som en av de främsta målgrupperna – för att göra medborgarna medvetna om denna rättighet. |
| --- | --- |

41.

Ytterst få medborgare känner till det europeiska medborgarinitiativet. En antydan om detta framkommer i en färsk Eurobarometerundersökning (1) om allmänhetens syn på EU i sex medlemsstater (Italien, Tyskland, Danmark, Portugal, Finland och Polen), där de enda som i någon avsevärd utsträckning kände till medborgarinitiativets existens var de tillfrågade i Tyskland. Vi understryker därför behovet av gemensamma insatser från EU-institutionernas och andra myndighetsnivåers sida för att uppmärksamma människor på deras rätt att lägga fram förslag om och stödja ett europeiskt medborgarinitiativ. Informationskampanjer i alla EU:s medlemsstater, med deltagande av regionala och lokala myndigheter, bör inledas – med ungdomar som en av de främsta målgrupperna – för att göra medborgarna medvetna om denna rättighet.

| 42. | Kommittén efterlyser en mer effektiv kommunikation om det europeiska medborgarinitiativet och betonar den decentraliserade kommunikationens roll i detta sammanhang. Regionala och lokala myndigheter spelar en avgörande roll för att skapa och upprätthålla kontakter mellan befolkningen i stort och institutionerna på alla nivåer inom EU och kan spela en avgörande roll för att visa medborgarna att politiska frågor på EU-nivå har relevans för dem och för att förklara hur det europeiska medborgarinitiativet kan användas för att påverka EU:s politik. Kommittén stöder idén om att använda kommissionens nationella representationskontor för att bygga starkare informationsnätverk om det europeiska medborgarinitiativet, och uppmuntrar kommissionen att involvera lokala och regionala myndigheter i dessa nätverk. Om man i samband med medborgarinitiativet i hög grad utnyttjar ny teknik för att samla in underskrifter inom de fastställda tidsfristerna har de regionala och lokala myndigheterna en viktig roll att spela när det gäller att sprida information och förmedla budskap till och från gräsrotsnivån. |
| --- | --- |

42.

Kommittén efterlyser en mer effektiv kommunikation om det europeiska medborgarinitiativet och betonar den decentraliserade kommunikationens roll i detta sammanhang. Regionala och lokala myndigheter spelar en avgörande roll för att skapa och upprätthålla kontakter mellan befolkningen i stort och institutionerna på alla nivåer inom EU och kan spela en avgörande roll för att visa medborgarna att politiska frågor på EU-nivå har relevans för dem och för att förklara hur det europeiska medborgarinitiativet kan användas för att påverka EU:s politik. Kommittén stöder idén om att använda kommissionens nationella representationskontor för att bygga starkare informationsnätverk om det europeiska medborgarinitiativet, och uppmuntrar kommissionen att involvera lokala och regionala myndigheter i dessa nätverk. Om man i samband med medborgarinitiativet i hög grad utnyttjar ny teknik för att samla in underskrifter inom de fastställda tidsfristerna har de regionala och lokala myndigheterna en viktig roll att spela när det gäller att sprida information och förmedla budskap till och från gräsrotsnivån.

| 43. | Kommittén upprepar sitt förslag att inrätta en interinstitutionell kontaktpunkt, vars syfte skulle vara att öka medvetenheten om medborgarinitiativet som instrument, främja dess användning, se till att pågående och framgångsrika medborgarinitiativ inte passerar helt obemärkta, samt besvara en rad frågor om medborgarinitiativet. |
| --- | --- |

43.

Kommittén upprepar sitt förslag att inrätta en interinstitutionell kontaktpunkt, vars syfte skulle vara att öka medvetenheten om medborgarinitiativet som instrument, främja dess användning, se till att pågående och framgångsrika medborgarinitiativ inte passerar helt obemärkta, samt besvara en rad frågor om medborgarinitiativet.

| 44. | Vi stöder inrättandet av en helpdesk för det europeiska medborgarinitiativet som tillhandahåller tekniskt kunnande och råd om hur man organiserar och genomför en kampanj för ett medborgarinitiativ, med ekonomiskt stöd från EU:s budget. En sådan helpdesk bör vara åtskild från EU-institutionerna eftersom neutralitet är en viktig förutsättning för att initiativet ska bli framgångsrikt och kan bidra till att stärka förtroendet hos personer som planerar att inleda ett medborgarinitiativ. |
| --- | --- |

44.

Vi stöder inrättandet av en helpdesk för det europeiska medborgarinitiativet som tillhandahåller tekniskt kunnande och råd om hur man organiserar och genomför en kampanj för ett medborgarinitiativ, med ekonomiskt stöd från EU:s budget. En sådan helpdesk bör vara åtskild från EU-institutionerna eftersom neutralitet är en viktig förutsättning för att initiativet ska bli framgångsrikt och kan bidra till att stärka förtroendet hos personer som planerar att inleda ett medborgarinitiativ.

| 45. | Kommittén har förbundit sig att fortsätta samarbetet med Europeiska ekonomiska och sociala kommittén när det gäller att organisera ett regelbundet evenemang, Europeiska medborgarinitiativets dag, som undersöker framstegen när det gäller tillämpningen och genomförandet av förordningen, främjar diskussioner mellan EU-institutionerna och organisatörerna av medborgarinitiativ om de utmaningar som de senare möter och uppmuntrar en dialog mellan medborgarna och företrädare för institutionerna om initiativ som håller på att tas fram. |
| --- | --- |

45.

Kommittén har förbundit sig att fortsätta samarbetet med Europeiska ekonomiska och sociala kommittén när det gäller att organisera ett regelbundet evenemang, Europeiska medborgarinitiativets dag, som undersöker framstegen när det gäller tillämpningen och genomförandet av förordningen, främjar diskussioner mellan EU-institutionerna och organisatörerna av medborgarinitiativ om de utmaningar som de senare möter och uppmuntrar en dialog mellan medborgarna och företrädare för institutionerna om initiativ som håller på att tas fram.

| 46. | Praxis när det gäller det europeiska medborgarinitiativet visar att handledning om initiativet kanske är lika viktigt som initiativet i sig. Det är uppenbart att europeiska medborgarinitiativ behöver stöd från organisationer i det civila samhället (personal, finansiella medel) för att nå framgång. Det är ytterst svårt för enskilda personer att förvalta ett medborgarinitiativ utan externt professionellt och ekonomiskt stöd. |
| --- | --- |

46.

Praxis när det gäller det europeiska medborgarinitiativet visar att handledning om initiativet kanske är lika viktigt som initiativet i sig. Det är uppenbart att europeiska medborgarinitiativ behöver stöd från organisationer i det civila samhället (personal, finansiella medel) för att nå framgång. Det är ytterst svårt för enskilda personer att förvalta ett medborgarinitiativ utan externt professionellt och ekonomiskt stöd.

| 47. | Kommittén understryker att alltför många krav och bördor kan inverka negativt på EU:s mål att föra medborgarna närmare EU och medborgarnas vilja att delta i EU:s beslutsprocess. Det europeiska medborgarinitiativets syfte ska vara att så många som möjligt aktivt ska delta i EU:s politik och att man ska komma till rätta med skepsis och fördomar. |
| --- | --- |

47.

Kommittén understryker att alltför många krav och bördor kan inverka negativt på EU:s mål att föra medborgarna närmare EU och medborgarnas vilja att delta i EU:s beslutsprocess. Det europeiska medborgarinitiativets syfte ska vara att så många som möjligt aktivt ska delta i EU:s politik och att man ska komma till rätta med skepsis och fördomar.

| 48. | Vi uppmanar kommissionen att även utveckla lämpliga former för att hantera medborgarinitiativ som får betydande stöd, men som inte uppfyller alla formella kriterier eller inte erhåller samtliga 1 miljon underskrifter, så att eventuella viktiga politiska budskap i sådana initiativ och uppslutningen bakom dem inte totalt ignoreras. |
| --- | --- |

48.

Vi uppmanar kommissionen att även utveckla lämpliga former för att hantera medborgarinitiativ som får betydande stöd, men som inte uppfyller alla formella kriterier eller inte erhåller samtliga 1 miljon underskrifter, så att eventuella viktiga politiska budskap i sådana initiativ och uppslutningen bakom dem inte totalt ignoreras.

| 49. | Medborgarna vill delta i den offentliga politiken, men kommer bara att göra det om det är enkelt och faktiskt gör skillnad. Medborgarna vill veta vad som händer med de initiativ som de stöder. För att ett europeiskt medborgarinitiativ ska lyckas är det av avgörande betydelse att underlätta dialogen mellan EU-institutionerna och de som stöder medborgarinitiativet. |
| --- | --- |

49.

Medborgarna vill delta i den offentliga politiken, men kommer bara att göra det om det är enkelt och faktiskt gör skillnad. Medborgarna vill veta vad som händer med de initiativ som de stöder. För att ett europeiskt medborgarinitiativ ska lyckas är det av avgörande betydelse att underlätta dialogen mellan EU-institutionerna och de som stöder medborgarinitiativet.

| 50. | Vi uppmanar kommissionen att undersöka möjligheten att tillhandahålla ekonomiskt stöd till den kostsamma organisatoriska processen av att utveckla gränsöverskridande (via den relevanta medborgarkommittén) europeiska medborgarinitiativ som dels är förenliga med ett politikområde där kommissionen har behörighet, dels uppvisar ett starkt folkligt stöd (dvs. de når ett fastställt tröskelvärde inom en viss tid, före gränsen på 1 miljon underskrifter som innebär att ett lagstiftningsförlag måste läggas fram). Detta skulle bidra till att upprätthålla den nödvändiga medborgarinriktade synen på verksamheten och säkerställa insyn i finansieringen bakom ambitionerna. |
| --- | --- |

50.

Vi uppmanar kommissionen att undersöka möjligheten att tillhandahålla ekonomiskt stöd till den kostsamma organisatoriska processen av att utveckla gränsöverskridande (via den relevanta medborgarkommittén) europeiska medborgarinitiativ som dels är förenliga med ett politikområde där kommissionen har behörighet, dels uppvisar ett starkt folkligt stöd (dvs. de når ett fastställt tröskelvärde inom en viss tid, före gränsen på 1 miljon underskrifter som innebär att ett lagstiftningsförlag måste läggas fram). Detta skulle bidra till att upprätthålla den nödvändiga medborgarinriktade synen på verksamheten och säkerställa insyn i finansieringen bakom ambitionerna.

| 51. | Vi föreslår att när sådana medborgarinitiativ kan gälla förslag med så påvisbara och positiva effekter på det lokala och regionala styret, på den territoriella dimensionen eller på subsidiariteten att ReK:s presidium ger sitt stöd på förhand, så bör ReK få till uppgift att övervaka genomförandet av ovannämnda finansieringsmekanism och även bistå vid marknadsföringsinsatser. |
| --- | --- |

51.

Vi föreslår att när sådana medborgarinitiativ kan gälla förslag med så påvisbara och positiva effekter på det lokala och regionala styret, på den territoriella dimensionen eller på subsidiariteten att ReK:s presidium ger sitt stöd på förhand, så bör ReK få till uppgift att övervaka genomförandet av ovannämnda finansieringsmekanism och även bistå vid marknadsföringsinsatser.

| 52. | Kommittén framhåller att dagens nationellt fastställda krav för datainsamling utgör ett allvarligt hinder för att insamlingen av underskrifter ska bli framgångsrik och uppmanar därför med eftertryck medlemsstaterna att vidta alla nödvändiga åtgärder för att förenkla kraven på personuppgifter och harmonisera kraven inom EU snarast möjligt. |
| --- | --- |

52.

Kommittén framhåller att dagens nationellt fastställda krav för datainsamling utgör ett allvarligt hinder för att insamlingen av underskrifter ska bli framgångsrik och uppmanar därför med eftertryck medlemsstaterna att vidta alla nödvändiga åtgärder för att förenkla kraven på personuppgifter och harmonisera kraven inom EU snarast möjligt.

| 53. | Vi uppmanar Europeiska kommissionen att säkra full insyn i beslutsprocessen och uppmanar framför allt kommissionen att utförligt redogöra för skälen till varför ett europeiskt medborgarinitiativ fått avslag om det anses ”uppenbart falla utanför kommissionens behörighet” och samtidigt informera organisatörerna om relevanta rättsliga överväganden, så att de kan besluta huruvida de vill ändra sitt medborgarinitiativ och lämna in det på nytt i en modifierad version. |
| --- | --- |

53.

Vi uppmanar Europeiska kommissionen att säkra full insyn i beslutsprocessen och uppmanar framför allt kommissionen att utförligt redogöra för skälen till varför ett europeiskt medborgarinitiativ fått avslag om det anses ”uppenbart falla utanför kommissionens behörighet” och samtidigt informera organisatörerna om relevanta rättsliga överväganden, så att de kan besluta huruvida de vill ändra sitt medborgarinitiativ och lämna in det på nytt i en modifierad version.

| 54. | Vi uppmanar kommissionen att redogöra för sina politiska beslut för allmänheten på ett detaljerat och öppet sätt i sitt formella svar på ett medborgarinitiativ som har fått mer än en miljon underskrifter. En politiskt stark uppföljning bör säkerställas. |
| --- | --- |

54.

Vi uppmanar kommissionen att redogöra för sina politiska beslut för allmänheten på ett detaljerat och öppet sätt i sitt formella svar på ett medborgarinitiativ som har fått mer än en miljon underskrifter. En politiskt stark uppföljning bör säkerställas.

c)   Regionkommitténs och de lokala och regionala myndigheternas bidrag

| 55. | Kommittén upprepar sitt erbjudande att bistå kommissionen vid bedömningen av huruvida initiativ är förenliga med subsidiaritetsprincipen eller hur de bidrar till territoriell sammanhållning och gränsöverskridande samarbete. |
| --- | --- |

55.

Kommittén upprepar sitt erbjudande att bistå kommissionen vid bedömningen av huruvida initiativ är förenliga med subsidiaritetsprincipen eller hur de bidrar till territoriell sammanhållning och gränsöverskridande samarbete.

| 56. | Det europeiska medborgarinitiativet tillhandahåller medborgarna ett instrument som gör att de kan delta aktivt i den europeiska politiken. Det bör därför inte initieras av EU-institutionerna. Vi inser emellertid vår egen roll och vårt eget ansvar och påminner i detta sammanhang om ReK:s presidiums beslut (2) om ReK:s deltagande i europeiska medborgarinitiativ. Vi upprepar vårt åtagande om att stödja medborgarinitiativ som faller inom vår kommittés politiska befogenheter och som anses politiskt relevanta, exempelvis: stöd till kommissionen i dess granskning av förslag till europeiska medborgarinitiativ från ett perspektiv som beaktar förslagens lokala/regionala relevans och subsidiaritet; anordnande av evenemang kopplade till initiativen; stöd till decentraliserade kommunikationsinsatser om europeiska medborgarinitiativ; om så är lämpligt, initiativyttranden om ämnet för europeiska medborgarinitiativ; aktivt deltagande i Europaparlamentets utfrågningar och den politiska uppföljningen; stöd vid genomförandet av framgångsrika europeiska medborgarinitiativ samt, om så är lämpligt, den lagstiftning som de ger upphov till. |
| --- | --- |

56.

Det europeiska medborgarinitiativet tillhandahåller medborgarna ett instrument som gör att de kan delta aktivt i den europeiska politiken. Det bör därför inte initieras av EU-institutionerna. Vi inser emellertid vår egen roll och vårt eget ansvar och påminner i detta sammanhang om ReK:s presidiums beslut (2) om ReK:s deltagande i europeiska medborgarinitiativ. Vi upprepar vårt åtagande om att stödja medborgarinitiativ som faller inom vår kommittés politiska befogenheter och som anses politiskt relevanta, exempelvis: stöd till kommissionen i dess granskning av förslag till europeiska medborgarinitiativ från ett perspektiv som beaktar förslagens lokala/regionala relevans och subsidiaritet; anordnande av evenemang kopplade till initiativen; stöd till decentraliserade kommunikationsinsatser om europeiska medborgarinitiativ; om så är lämpligt, initiativyttranden om ämnet för europeiska medborgarinitiativ; aktivt deltagande i Europaparlamentets utfrågningar och den politiska uppföljningen; stöd vid genomförandet av framgångsrika europeiska medborgarinitiativ samt, om så är lämpligt, den lagstiftning som de ger upphov till.

Bryssel den 13 oktober 2015.

Markku MARKKULA

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  Eurobarometer, september 2014.

1

(2)  144:e sammanträdet i Regionkommitténs presidium, 10 april 2013, punkt 8 – CDR1335-2013_11_00_TRA_NB – pt 8.

2

---

| 17.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 423/7 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 423/7

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén ”Förstärkning av det gränsöverskridande samarbetet: behövs ett bättre regelverk?”

(2015/C 423/02)

| Huvudföredragande: | Nikola DOBROSLAVIĆ (HR–EPP), distriktsordförande i Dubrovnik-Neretva |
| --- | --- |

Huvudföredragande:

Nikola DOBROSLAVIĆ (HR–EPP), distriktsordförande i Dubrovnik-Neretva

I.   ALLMÄNNA KOMMENTARER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 1. | ReK välkomnar det luxemburgska ordförandeskapets beslut att ta med stärkandet av det gränsöverskridande samarbetet bland prioriteringarna för EU-ordförandeskapet. Kommittén välkomnar också det luxemburgska ordförandeskapets insatser för att stärka den ekonomiska, sociala och territoriala sammanhållningen i Europa genom att undanröja hindren för detta samarbete och för att frigöra de gränsöverskridande områdenas potential. Att det gränsöverskridande samarbetet prioriteras är än viktigare i den rådande situationen, där den fria rörligheten över gränserna ifrågasätts, trots att den utgör en av den europeiska integrationens främsta landvinningar. |
| --- | --- |

1.

ReK välkomnar det luxemburgska ordförandeskapets beslut att ta med stärkandet av det gränsöverskridande samarbetet bland prioriteringarna för EU-ordförandeskapet. Kommittén välkomnar också det luxemburgska ordförandeskapets insatser för att stärka den ekonomiska, sociala och territoriala sammanhållningen i Europa genom att undanröja hindren för detta samarbete och för att frigöra de gränsöverskridande områdenas potential. Att det gränsöverskridande samarbetet prioriteras är än viktigare i den rådande situationen, där den fria rörligheten över gränserna ifrågasätts, trots att den utgör en av den europeiska integrationens främsta landvinningar.

| 2. | Vi välkomnar också uppmaningen att förbättra den rättsliga ramen för gränsöverskridande samarbete, både genom att främja tillämpningen av de särskilda lagbestämmelser som redan finns om olika aspekter på det gränsöverskridande samarbetet och genom att förbättra och/eller komplettera den rättsliga ram som finns. Detta skulle göra det lättare att anta bestämmelser som är specifika för vissa sektorer eller områden. |
| --- | --- |

2.

Vi välkomnar också uppmaningen att förbättra den rättsliga ramen för gränsöverskridande samarbete, både genom att främja tillämpningen av de särskilda lagbestämmelser som redan finns om olika aspekter på det gränsöverskridande samarbetet och genom att förbättra och/eller komplettera den rättsliga ram som finns. Detta skulle göra det lättare att anta bestämmelser som är specifika för vissa sektorer eller områden.

| 3. | Kommittén understryker den betydelse som det gränsöverskridande samarbetet kan ha för den regionala utvecklingen i städerna och på landsbygden samt framhåller att samarbetet mellan lokala och regionala myndigheter i Europa gör det möjligt för dem att på ett mer effektivt sätt fullgöra sina uppgifter och framför allt bidrar till främjandet och utvecklingen av gränsregioner. |
| --- | --- |

3.

Kommittén understryker den betydelse som det gränsöverskridande samarbetet kan ha för den regionala utvecklingen i städerna och på landsbygden samt framhåller att samarbetet mellan lokala och regionala myndigheter i Europa gör det möjligt för dem att på ett mer effektivt sätt fullgöra sina uppgifter och framför allt bidrar till främjandet och utvecklingen av gränsregioner.

| 4. | ReK betonar att just gränsregionerna är laboratorier i den europeiska integrationsprocessen, dvs. områden där resultaten av den inre marknaden och EU:s politik på andra områden bör vara som synligast. Gränsregionerna är nästan per definition unikt mångfasetterade mötespunkter som i högsta grad präglas av en mångfald av synsätt och kulturella och språkliga synergier. |
| --- | --- |

4.

ReK betonar att just gränsregionerna är laboratorier i den europeiska integrationsprocessen, dvs. områden där resultaten av den inre marknaden och EU:s politik på andra områden bör vara som synligast. Gränsregionerna är nästan per definition unikt mångfasetterade mötespunkter som i högsta grad präglas av en mångfald av synsätt och kulturella och språkliga synergier.

| 5. | Tack vare Interreg-programmet och dess delprogram – instrumentet för stöd inför anslutningen och det europeiska grannskapsinstrumentet – samt det europeiska territoriella samarbetets övriga segment har det gjorts betydande framsteg i det gränsöverskridande samarbetet på EU-nivå under de senaste 25 åren, men de resultat som hittills har uppnåtts är ännu inte tillfredsställande när det handlar om att utnyttja hela potentialen i detta samarbete. Ökad uppmärksamhet bör därför ägnas åt att ytterligare stärka det gränsöverskridande samarbetet och dess koppling till andra befintliga instrument (sammanhållningspolitiken, Horisont 2020, statligt stöd osv.), så att missgynnade gränsregioner kan få särskild behandling. |
| --- | --- |

5.

Tack vare Interreg-programmet och dess delprogram – instrumentet för stöd inför anslutningen och det europeiska grannskapsinstrumentet – samt det europeiska territoriella samarbetets övriga segment har det gjorts betydande framsteg i det gränsöverskridande samarbetet på EU-nivå under de senaste 25 åren, men de resultat som hittills har uppnåtts är ännu inte tillfredsställande när det handlar om att utnyttja hela potentialen i detta samarbete. Ökad uppmärksamhet bör därför ägnas åt att ytterligare stärka det gränsöverskridande samarbetet och dess koppling till andra befintliga instrument (sammanhållningspolitiken, Horisont 2020, statligt stöd osv.), så att missgynnade gränsregioner kan få särskild behandling.

| 6. | Mot bakgrund av de insatser som hittills har gjorts för att stärka det gränsöverskridande samarbetet gläder sig kommittén åt den roll som olika former av regionalt samarbete spelar i funktionella områden, på makroregional nivå (strategierna för Östersjön, Donau, Adriatiska havet och Joniska havet samt Alpområdet) och på lokal och regional myndighetsnivå. |
| --- | --- |

6.

Mot bakgrund av de insatser som hittills har gjorts för att stärka det gränsöverskridande samarbetet gläder sig kommittén åt den roll som olika former av regionalt samarbete spelar i funktionella områden, på makroregional nivå (strategierna för Östersjön, Donau, Adriatiska havet och Joniska havet samt Alpområdet) och på lokal och regional myndighetsnivå.

| 7. | ReK framhåller räckvidden hos de rättsliga instrument som har antagits för att stärka det gränsöverskridande samarbetet, framför allt Europarådets ramkonvention om samarbete över riksgränser mellan lokala och regionala samhällsorgan (1), genom vilken staterna har förbundit sig att underlätta och stimulera det gränsöverskridande samarbetet mellan territoriella enheter eller myndigheter som står under deras jurisdiktion och territoriella enheter eller myndigheter som står under de andra fördragsslutande parternas jurisdiktion. EU:s förordning om en europeisk gruppering för territoriellt samarbete (EGTS) (2) och den europeiska ekonomiska intressegrupperingen (EEIG) är vidare högkvalitativa verktyg för att se till att man har de rättsliga instrument som krävs för att utveckla det gränsöverskridande samarbetet. |
| --- | --- |

7.

ReK framhåller räckvidden hos de rättsliga instrument som har antagits för att stärka det gränsöverskridande samarbetet, framför allt Europarådets ramkonvention om samarbete över riksgränser mellan lokala och regionala samhällsorgan (1), genom vilken staterna har förbundit sig att underlätta och stimulera det gränsöverskridande samarbetet mellan territoriella enheter eller myndigheter som står under deras jurisdiktion och territoriella enheter eller myndigheter som står under de andra fördragsslutande parternas jurisdiktion. EU:s förordning om en europeisk gruppering för territoriellt samarbete (EGTS) (2) och den europeiska ekonomiska intressegrupperingen (EEIG) är vidare högkvalitativa verktyg för att se till att man har de rättsliga instrument som krävs för att utveckla det gränsöverskridande samarbetet.

| 8. | Kommittén påminner om den roll som EGTS spelar när det gäller att stödja och främja gränsöverskridande, transnationellt och interregionalt samarbete mellan medlemsstaterna och/eller de regionala och lokala myndigheterna. |
| --- | --- |

8.

Kommittén påminner om den roll som EGTS spelar när det gäller att stödja och främja gränsöverskridande, transnationellt och interregionalt samarbete mellan medlemsstaterna och/eller de regionala och lokala myndigheterna.

| 9. | Kommittén framhåller den fördel som flexibiliteten i sammansättningen på EGTS innebär: EGTS är plattformar för flernivåstyre som gör det möjligt för myndigheter på olika nivåer och med olika befogenheter att agera samfällt och anpassa sig till enskilda territoriers behov. |
| --- | --- |

9.

Kommittén framhåller den fördel som flexibiliteten i sammansättningen på EGTS innebär: EGTS är plattformar för flernivåstyre som gör det möjligt för myndigheter på olika nivåer och med olika befogenheter att agera samfällt och anpassa sig till enskilda territoriers behov.

II.   HINDREN FÖR EN FÖRSTÄRKNING AV DET GRÄNSÖVERSKRIDANDE SAMARBETET

| 10. | ReK konstaterar att det finns många hinder som bromsar utvecklingen av det gränsöverskridande samarbetet och som påverkar den ekonomiska utvecklingen i gränsområdena och möjligheterna att uppnå målen för den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen. Vi konstaterar också att hindren för detta gränsöverskridande samarbete är oförutsägbara och att de ofta är en följd av åtgärder som vidtas av medlemsstater och regionala och lokala aktörer. |
| --- | --- |

10.

ReK konstaterar att det finns många hinder som bromsar utvecklingen av det gränsöverskridande samarbetet och som påverkar den ekonomiska utvecklingen i gränsområdena och möjligheterna att uppnå målen för den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen. Vi konstaterar också att hindren för detta gränsöverskridande samarbete är oförutsägbara och att de ofta är en följd av åtgärder som vidtas av medlemsstater och regionala och lokala aktörer.

| 11. | Kommittén noterar att man vid det seminarium som anordnades av det luxemburgska ordförandeskapet och den undersökning som detta genomförde identifierade stora hinder för möjligheterna att ytterligare stärka det gränsöverskridande samarbetet. Det kan t.ex. vara omöjligt att genomföra gränsöverskridande projekt på grund av skillnader i de rättsliga ramarna (i fråga om transporter, hälso- och sjukvård, miljöskydd, räddningstjänst m.m.). Det finns också en institutionell asymmetri mellan medlemsstaterna (till följd av skillnader i den territoriella organisationen), en brist på rättslig förutsebarhet för gränsöverskridande strukturer och gemensamma tjänster, skillnader i graden av ekonomisk utveckling utmed gränsen på grund av olika nationella förhållanden i fråga om arbetsrätt, skatter och social trygghet. |
| --- | --- |

11.

Kommittén noterar att man vid det seminarium som anordnades av det luxemburgska ordförandeskapet och den undersökning som detta genomförde identifierade stora hinder för möjligheterna att ytterligare stärka det gränsöverskridande samarbetet. Det kan t.ex. vara omöjligt att genomföra gränsöverskridande projekt på grund av skillnader i de rättsliga ramarna (i fråga om transporter, hälso- och sjukvård, miljöskydd, räddningstjänst m.m.). Det finns också en institutionell asymmetri mellan medlemsstaterna (till följd av skillnader i den territoriella organisationen), en brist på rättslig förutsebarhet för gränsöverskridande strukturer och gemensamma tjänster, skillnader i graden av ekonomisk utveckling utmed gränsen på grund av olika nationella förhållanden i fråga om arbetsrätt, skatter och social trygghet.

| 12. | ReK noterar vidare att de nationella hälso- och sjukvårdssystemen i gränsområdena inte är kompatibla. Det gäller även bestämmelserna om hälso- och sjukvård i akuta situationer, frågan om tillhörigheten hos de arbetstagare inom sektorn som arbetar i områden som ligger inom olika jurisdiktioner, problemet med asymmetrin mellan vårdgivare och myndigheter på båda sidor om gränsen, behovet av förhandsgodkännande för ersättning av kostnader och liknande. Detta gör det svårt för lokalbefolkningen att snabbt få tillgång till hälso- och sjukvård i sitt närområde. |
| --- | --- |

12.

ReK noterar vidare att de nationella hälso- och sjukvårdssystemen i gränsområdena inte är kompatibla. Det gäller även bestämmelserna om hälso- och sjukvård i akuta situationer, frågan om tillhörigheten hos de arbetstagare inom sektorn som arbetar i områden som ligger inom olika jurisdiktioner, problemet med asymmetrin mellan vårdgivare och myndigheter på båda sidor om gränsen, behovet av förhandsgodkännande för ersättning av kostnader och liknande. Detta gör det svårt för lokalbefolkningen att snabbt få tillgång till hälso- och sjukvård i sitt närområde.

| 13. | Vi anser vidare att de hinder för det gränsöverskridande samarbetet som det luxemburgska ordförandeskapet har identifierat genom sin undersökning bara utgör exempel på sådana hinder. För en bedömning av alla hinder bör man tillämpa ett mer systematiskt och heltäckande angreppssätt. |
| --- | --- |

13.

Vi anser vidare att de hinder för det gränsöverskridande samarbetet som det luxemburgska ordförandeskapet har identifierat genom sin undersökning bara utgör exempel på sådana hinder. För en bedömning av alla hinder bör man tillämpa ett mer systematiskt och heltäckande angreppssätt.

| 14. | Regionkommittén välkomnar kommissionens planer på att före 2016 års utgång utarbeta en analys av hinder, lösningar och exempel på god praxis inom det gränsöverskridande samarbetet och uppmanar samtidigt kommissionen att låta kommittén delta aktivt i utarbetandet av denna analys och den gemensamma utvärderingen av resultaten. |
| --- | --- |

14.

Regionkommittén välkomnar kommissionens planer på att före 2016 års utgång utarbeta en analys av hinder, lösningar och exempel på god praxis inom det gränsöverskridande samarbetet och uppmanar samtidigt kommissionen att låta kommittén delta aktivt i utarbetandet av denna analys och den gemensamma utvärderingen av resultaten.

| 15. | För att utarbeta en högkvalitativ analys av hindren för det gränsöverskridande samarbetet och för att finna lämpliga lösningar för att undanröja dem behöver man en exakt definition av begreppet gränsområde. Det behövs också relevanta uppgifter om detta samarbete. Vi beklagar i detta sammanhang att det saknas nöjaktiga statistiska uppgifter om det gränsöverskridande samarbetet från vart och ett av de gränsöverskridande områdena samt att de enskilda medlemsstaternas metoder för statistisk övervakning skiljer sig åt. |
| --- | --- |

15.

För att utarbeta en högkvalitativ analys av hindren för det gränsöverskridande samarbetet och för att finna lämpliga lösningar för att undanröja dem behöver man en exakt definition av begreppet gränsområde. Det behövs också relevanta uppgifter om detta samarbete. Vi beklagar i detta sammanhang att det saknas nöjaktiga statistiska uppgifter om det gränsöverskridande samarbetet från vart och ett av de gränsöverskridande områdena samt att de enskilda medlemsstaternas metoder för statistisk övervakning skiljer sig åt.

| 16. | Vi uppmanar kommissionen att ta hänsyn till de analyser av gränsöverskridande hinder som redan utarbetats på initiativ av gränsområden och gränsöverskridande program. |
| --- | --- |

16.

Vi uppmanar kommissionen att ta hänsyn till de analyser av gränsöverskridande hinder som redan utarbetats på initiativ av gränsområden och gränsöverskridande program.

III.   POLITISKA REKOMMENDATIONER

| 17. | Vi framhåller vikten av att främja och underlätta gränsöverskridande samarbete i syfte att uppnå en enhetlig utveckling i alla regioner i EU som helhet och minska skillnaderna i utvecklingsnivå mellan olika regioner i enlighet med artikel 174 i EUF-fördraget. Kommittén betonar dessutom att vissa gränsregioner, när det handlar om möjligheterna att uppnå en egen ekonomisk utveckling, befinner sig i en särskilt ofördelaktig situation, särskilt när det i jämförelse med andra gränsregioner med lägesfördelar föreligger avsevärda skillnader i ekonomisk utvecklingsnivå. Detta gäller även de gränsregioner som gränsar till tredjeländer eller de yttersta randområdena i EU. Just på grund av den ofördelaktiga situation som vissa regioner befinner sig i uppmanar ReK till striktare efterlevnad av de bestämmelser i artikel 174 i EUF-fördraget som rör territoriell sammanhållning. |
| --- | --- |

17.

Vi framhåller vikten av att främja och underlätta gränsöverskridande samarbete i syfte att uppnå en enhetlig utveckling i alla regioner i EU som helhet och minska skillnaderna i utvecklingsnivå mellan olika regioner i enlighet med artikel 174 i EUF-fördraget. Kommittén betonar dessutom att vissa gränsregioner, när det handlar om möjligheterna att uppnå en egen ekonomisk utveckling, befinner sig i en särskilt ofördelaktig situation, särskilt när det i jämförelse med andra gränsregioner med lägesfördelar föreligger avsevärda skillnader i ekonomisk utvecklingsnivå. Detta gäller även de gränsregioner som gränsar till tredjeländer eller de yttersta randområdena i EU. Just på grund av den ofördelaktiga situation som vissa regioner befinner sig i uppmanar ReK till striktare efterlevnad av de bestämmelser i artikel 174 i EUF-fördraget som rör territoriell sammanhållning.

| 18. | Vi framhåller den utomordentliga betydelsen av ihållande insatser för att undanröja hindren för det gränsöverskridande samarbetet. Detta är en ständig utmaning samtidigt som man fördjupar den europeiska integrationsprocessen. Kommittén välkomnar därför lagstiftningsinitiativ, och föreslår dessutom att det gränsöverskridande samarbetets betydelse bör återspeglas på ett adekvat sätt i anslagstilldelningen för vidareutvecklingen av detta samarbete. |
| --- | --- |

18.

Vi framhåller den utomordentliga betydelsen av ihållande insatser för att undanröja hindren för det gränsöverskridande samarbetet. Detta är en ständig utmaning samtidigt som man fördjupar den europeiska integrationsprocessen. Kommittén välkomnar därför lagstiftningsinitiativ, och föreslår dessutom att det gränsöverskridande samarbetets betydelse bör återspeglas på ett adekvat sätt i anslagstilldelningen för vidareutvecklingen av detta samarbete.

Den nuvarande rättsliga ramen och det nya förslaget från det luxemburgska EU-ordförandeskapet

| 19. | För att finna lösningar för att undanröja de hinder för det gränsöverskridande samarbetet som identifierats bör man med beaktande av resultaten av kommissionens handlingsprogram för att minska de administrativa bördorna i EU (Refit) (3) utgå från de nuvarande reglerna för detta samarbete för att se till att de till fullo omsätts i praktiken. |
| --- | --- |

19.

För att finna lösningar för att undanröja de hinder för det gränsöverskridande samarbetet som identifierats bör man med beaktande av resultaten av kommissionens handlingsprogram för att minska de administrativa bördorna i EU (Refit) (3) utgå från de nuvarande reglerna för detta samarbete för att se till att de till fullo omsätts i praktiken.

| 20. | Enligt artikel 4 i Europarådets ramkonvention om samarbete över riksgränser mellan lokala och regionala samhällsorgan har de stater som undertecknat denna förbundit sig att försöka lösa juridiska, administrativa och tekniska svårigheter som kan bromsa utvecklingen och ett smidigt gränsöverskridande samarbete samt att samråda sinsemellan för att åtgärda hindren. |
| --- | --- |

20.

Enligt artikel 4 i Europarådets ramkonvention om samarbete över riksgränser mellan lokala och regionala samhällsorgan har de stater som undertecknat denna förbundit sig att försöka lösa juridiska, administrativa och tekniska svårigheter som kan bromsa utvecklingen och ett smidigt gränsöverskridande samarbete samt att samråda sinsemellan för att åtgärda hindren.

| 21. | Kommittén välkomnar det senaste initiativet från det luxemburgska ordförandeskapet att lägga fram ett första förslag om ett nytt rättsligt instrument som ska göra det möjligt för medlemsstater som berörs av ett visst gränsöverskridande projekt att komma överens om en rättslig ram som bygger på befintlig lagstiftning i dessa medlemsstater som ska tillämpas enbart på detta särskilda gränsöverskridande projekt. Därmed skulle man bidra till sammanhållningen i gränsområden. Även om detta instrument avser åtgärder som inte nödvändigtvis finansieras med EU-medel är det ett värdefullt bidrag till den kommande diskussionen om framtiden för det gränsöverskridande samarbetet och målen för den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen i EU som helhet. |
| --- | --- |

21.

Kommittén välkomnar det senaste initiativet från det luxemburgska ordförandeskapet att lägga fram ett första förslag om ett nytt rättsligt instrument som ska göra det möjligt för medlemsstater som berörs av ett visst gränsöverskridande projekt att komma överens om en rättslig ram som bygger på befintlig lagstiftning i dessa medlemsstater som ska tillämpas enbart på detta särskilda gränsöverskridande projekt. Därmed skulle man bidra till sammanhållningen i gränsområden. Även om detta instrument avser åtgärder som inte nödvändigtvis finansieras med EU-medel är det ett värdefullt bidrag till den kommande diskussionen om framtiden för det gränsöverskridande samarbetet och målen för den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen i EU som helhet.

| 22. | Vi framhåller att det redan finns ett verktyg för att förbättra det gränsöverskridande samarbetet på EU-nivå i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1082/2006 av den 5 juli 2006 om en europeisk gruppering för territoriellt samarbete (EGTS), senast ändrad genom förordning (EU) nr 1302/2013, i syfte att genomföra och förvalta projekt för gränsöverskridande territoriellt samarbete inom ramen för olika nationella regler och förfaranden. Vi noterar att de båda verktygen är av olika rättslig natur: Medan den rättsliga ordningen för EGTS endast är tillämplig på grupperingens medlemmar skulle Luxemburgs förslag skapa en rättslig ordning som tillämpas på ett visst gränsöverskridande projekt med en exakt fastställd geografisk räckvidd. |
| --- | --- |

22.

Vi framhåller att det redan finns ett verktyg för att förbättra det gränsöverskridande samarbetet på EU-nivå i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1082/2006 av den 5 juli 2006 om en europeisk gruppering för territoriellt samarbete (EGTS), senast ändrad genom förordning (EU) nr 1302/2013, i syfte att genomföra och förvalta projekt för gränsöverskridande territoriellt samarbete inom ramen för olika nationella regler och förfaranden. Vi noterar att de båda verktygen är av olika rättslig natur: Medan den rättsliga ordningen för EGTS endast är tillämplig på grupperingens medlemmar skulle Luxemburgs förslag skapa en rättslig ordning som tillämpas på ett visst gränsöverskridande projekt med en exakt fastställd geografisk räckvidd.

| 23. | ReK välkomnar alla förenklingar i den ändrade EGTS-förordningen, som trädde i kraft den 22 juni 2014, varav vissa var förslag av Regionkommittén, men beklagar det förhållandevis långsamma genomförandet av ändringarna i vissa medlemsstater. Vi uppmanar därför medlemsstaterna att öka ansträngningarna för att genomföra förordningen och göra det lättare att inrätta EGTS på deras territorium. Den gör det nämligen möjligt att grunda och registrera EGTS med större flexibilitet och att bättre definiera deras uppgifter. Förordningen har emellertid inte tillämpats tillräckligt länge för att man till fullo ska kunna bedöma räckvidden hos förordningen och följderna av dess tillämpning i praktiken. |
| --- | --- |

23.

ReK välkomnar alla förenklingar i den ändrade EGTS-förordningen, som trädde i kraft den 22 juni 2014, varav vissa var förslag av Regionkommittén, men beklagar det förhållandevis långsamma genomförandet av ändringarna i vissa medlemsstater. Vi uppmanar därför medlemsstaterna att öka ansträngningarna för att genomföra förordningen och göra det lättare att inrätta EGTS på deras territorium. Den gör det nämligen möjligt att grunda och registrera EGTS med större flexibilitet och att bättre definiera deras uppgifter. Förordningen har emellertid inte tillämpats tillräckligt länge för att man till fullo ska kunna bedöma räckvidden hos förordningen och följderna av dess tillämpning i praktiken.

| 24. | Med tanke på att EGTS-förordningen finns och hela den potential den har för att stärka det gränsöverskridande samarbetet om den införlivas i alla medlemsstaters nationella system, bör man i samband med diskussionen om ytterligare rättsliga instrument beakta proportionalitetsprincipen. ReK anser att det också finns fall där ett annat rättsligt instrument än EGTS hade kunnat vara användbart för att övervinna konkreta hinder för ett visst gränsöverskridande samarbetsprojekt. |
| --- | --- |

24.

Med tanke på att EGTS-förordningen finns och hela den potential den har för att stärka det gränsöverskridande samarbetet om den införlivas i alla medlemsstaters nationella system, bör man i samband med diskussionen om ytterligare rättsliga instrument beakta proportionalitetsprincipen. ReK anser att det också finns fall där ett annat rättsligt instrument än EGTS hade kunnat vara användbart för att övervinna konkreta hinder för ett visst gränsöverskridande samarbetsprojekt.

| 25. | Vi välkomnar strategin i förslaget, att kvalitativt vidareutveckla verktygslådan för det gränsöverskridande samarbetet genom att tillhandahålla ett mer allmänt verktyg som inte skapar en ny juridisk person och innebär ett steg framåt mot målet att använda på förhand fastställda regler för att genomföra gemensamma initiativ i två eller fler medlemsstater. Detta skulle kunna ses som en bekräftelse på EGTS-idéns framgång. |
| --- | --- |

25.

Vi välkomnar strategin i förslaget, att kvalitativt vidareutveckla verktygslådan för det gränsöverskridande samarbetet genom att tillhandahålla ett mer allmänt verktyg som inte skapar en ny juridisk person och innebär ett steg framåt mot målet att använda på förhand fastställda regler för att genomföra gemensamma initiativ i två eller fler medlemsstater. Detta skulle kunna ses som en bekräftelse på EGTS-idéns framgång.

| 26. | I detta skede väcker förslaget om ett nytt verktyg ett antal frågor som måste granskas ordentligt i den förestående debatten:






  — | Att skapa en särskild ordning med undantag från den tillämpliga lagstiftningen i syfte att underlätta gränsöverskridande samarbete kan påverka den inre marknaden och falla utanför tillämpningsområdet för artikel 175 tredje stycket i EUF-fördraget. Den rättsliga grunden för detta rättsinstrument behöver därför en djupgående analys. |
| --- | --- | --- |

26.

I detta skede väcker förslaget om ett nytt verktyg ett antal frågor som måste granskas ordentligt i den förestående debatten:

—

Att skapa en särskild ordning med undantag från den tillämpliga lagstiftningen i syfte att underlätta gränsöverskridande samarbete kan påverka den inre marknaden och falla utanför tillämpningsområdet för artikel 175 tredje stycket i EUF-fördraget. Den rättsliga grunden för detta rättsinstrument behöver därför en djupgående analys.

| — | ReK anser att man tydligare bör definiera de politikområden där den nya förordningen bör vara tillämplig, med hänsyn till EU:s befogenheter, medlemsstaternas befogenheter och deras delade befogenheter. I detta sammanhang verkar det inte räcka med en hänvisning till bestämmelserna om ekonomisk, social och territoriell sammanhållning (artiklarna 174–178 i EUF-fördraget). |
| --- | --- |

—

ReK anser att man tydligare bör definiera de politikområden där den nya förordningen bör vara tillämplig, med hänsyn till EU:s befogenheter, medlemsstaternas befogenheter och deras delade befogenheter. I detta sammanhang verkar det inte räcka med en hänvisning till bestämmelserna om ekonomisk, social och territoriell sammanhållning (artiklarna 174–178 i EUF-fördraget).

| — | Det rättsliga verktyg som föreslås skulle kunna beröra författningsenlighetsfrågan eftersom det uppmanar medlemsstaterna att tillämpa andra medlemsstaters lagar inom sina egna territorier. Detta system med undantag och avvikelser skulle begränsas till gränsregionerna och behöver granskas mer ingående. Man bör därför inleda en grundlig rättslig analys av den nya förordningen när en gapanalys som ska genomföras av kommissionen har bekräftat behovet av ett sådant nytt rättsligt instrument. |
| --- | --- |

—

Det rättsliga verktyg som föreslås skulle kunna beröra författningsenlighetsfrågan eftersom det uppmanar medlemsstaterna att tillämpa andra medlemsstaters lagar inom sina egna territorier. Detta system med undantag och avvikelser skulle begränsas till gränsregionerna och behöver granskas mer ingående. Man bör därför inleda en grundlig rättslig analys av den nya förordningen när en gapanalys som ska genomföras av kommissionen har bekräftat behovet av ett sådant nytt rättsligt instrument.

| 27. | Det uppdrag och de uppgifter som har fastställts i en EGTS-överenskommelse är begränsade till grupperingen i fråga och dess medlemmar och grupperingen får inte anta eller genomföra lagstiftning eller kontrollera dess efterlevnad. Därför får den inte heller ligga till grund för sådana åtgärder på gränsöverskridande nivå. Däremot får en gruppering förvalta offentlig infrastruktur, tillhandahålla offentliga tjänster, tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse samt använda och förvalta offentliga medel för att uppnå mål av allmänt intresse, förutsatt att alla åtgärder vidtas i enlighet med fördragens grundprinciper och medlemsstaternas allmänintresse. Vi anser i detta sammanhang att den nuvarande EGTS-förordningen är en bra rättslig ram för detta slags åtgärder, fastän man skulle kunna utforska kompletterande former som skulle underlätta det allmänna gränsöverskridande samarbetet på ett visst territorium. |
| --- | --- |

27.

Det uppdrag och de uppgifter som har fastställts i en EGTS-överenskommelse är begränsade till grupperingen i fråga och dess medlemmar och grupperingen får inte anta eller genomföra lagstiftning eller kontrollera dess efterlevnad. Därför får den inte heller ligga till grund för sådana åtgärder på gränsöverskridande nivå. Däremot får en gruppering förvalta offentlig infrastruktur, tillhandahålla offentliga tjänster, tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse samt använda och förvalta offentliga medel för att uppnå mål av allmänt intresse, förutsatt att alla åtgärder vidtas i enlighet med fördragens grundprinciper och medlemsstaternas allmänintresse. Vi anser i detta sammanhang att den nuvarande EGTS-förordningen är en bra rättslig ram för detta slags åtgärder, fastän man skulle kunna utforska kompletterande former som skulle underlätta det allmänna gränsöverskridande samarbetet på ett visst territorium.

Behovet av att öka medvetenheten och informera berörda parter om de möjligheter att utveckla ett gränsöverskridande samarbete som finns i den nuvarande rättsliga ramen, framför allt EGTS-förordningen

| 28. | De främsta problemen vid användningen av EGTS som verktyg för gränsöverskridande samarbete är bristen på medvetenhet och kunskaper, bristen på förtroende och avsaknaden av den politiska vilja som krävs för inrättandet. För att stärka det gränsöverskridande samarbetet måste man därför öka medvetenheten och kunskaperna om de möjligheter att utveckla detta samarbete som finns i den nuvarande rättsliga ramen, framför allt i EGTS-förordningen. |
| --- | --- |

28.

De främsta problemen vid användningen av EGTS som verktyg för gränsöverskridande samarbete är bristen på medvetenhet och kunskaper, bristen på förtroende och avsaknaden av den politiska vilja som krävs för inrättandet. För att stärka det gränsöverskridande samarbetet måste man därför öka medvetenheten och kunskaperna om de möjligheter att utveckla detta samarbete som finns i den nuvarande rättsliga ramen, framför allt i EGTS-förordningen.

| 29. | Vi uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att i samarbete med Regionkommittén öka sina ansträngningar för att klargöra och presentera EGTS som ett verktyg för att bättre tillgogodose behoven på lokal nivå i gränsöverskridande områden. |
| --- | --- |

29.

Vi uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att i samarbete med Regionkommittén öka sina ansträngningar för att klargöra och presentera EGTS som ett verktyg för att bättre tillgogodose behoven på lokal nivå i gränsöverskridande områden.

Att främja en enkel rättslig ram och ett enkelt förfaringssätt

| 30. | Kommittén efterlyser största möjliga enkelhet i de rättsliga ramarna, och varje ny bestämmelse eller ändring i de nuvarande bestämmelserna bör därför förenkla genomförandet av gränsöverskridande projekt, oavsett om de finansieras ur EU:s budget eller inte. Mot denna bakgrund betraktar vi förslaget från det luxemburgska ordförandeskapet som ett nyttigt bidrag till den förestående diskussionen om lagstiftningspaketet för nästa programplaneringsperiod. |
| --- | --- |

30.

Kommittén efterlyser största möjliga enkelhet i de rättsliga ramarna, och varje ny bestämmelse eller ändring i de nuvarande bestämmelserna bör därför förenkla genomförandet av gränsöverskridande projekt, oavsett om de finansieras ur EU:s budget eller inte. Mot denna bakgrund betraktar vi förslaget från det luxemburgska ordförandeskapet som ett nyttigt bidrag till den förestående diskussionen om lagstiftningspaketet för nästa programplaneringsperiod.

| 31. | Kommittén välkomnar den ledande roll som det luxemburgska ordförandeskapets förslag ger de lokala och regionala myndigheterna mot bakgrund av principerna om subsidiaritet och lokal demokrati, enligt vilka gränsnära regioner och städer skulle ta initiativ till att anta dessa europeiska gränsöverskridande konventioner, kartlägga vilka rättsliga bestämmelser som behöver anpassas, utarbeta utkastet till konvention och rikta det till behöriga myndigheter i medlemsstaterna för slutligt godkännande. |
| --- | --- |

31.

Kommittén välkomnar den ledande roll som det luxemburgska ordförandeskapets förslag ger de lokala och regionala myndigheterna mot bakgrund av principerna om subsidiaritet och lokal demokrati, enligt vilka gränsnära regioner och städer skulle ta initiativ till att anta dessa europeiska gränsöverskridande konventioner, kartlägga vilka rättsliga bestämmelser som behöver anpassas, utarbeta utkastet till konvention och rikta det till behöriga myndigheter i medlemsstaterna för slutligt godkännande.

| 32. | ReK föreslår ett förenklat förfarande för godkännande av EGTS i de fall där det redan finns en etablerad struktur, t.ex. en euroregion eller arbetsgemenskap, genom Europarådets ramkonvention från 1980 om samarbete över riksgränser mellan lokala och regionala samhällsorgan och senare protokoll och bilaterala avtal. |
| --- | --- |

32.

ReK föreslår ett förenklat förfarande för godkännande av EGTS i de fall där det redan finns en etablerad struktur, t.ex. en euroregion eller arbetsgemenskap, genom Europarådets ramkonvention från 1980 om samarbete över riksgränser mellan lokala och regionala samhällsorgan och senare protokoll och bilaterala avtal.

| 33. | När det gäller idén om att införa ett nytt rättsligt instrument för att främja samarbete i gränsområdena framhåller vi att unionen enligt EU-fördraget ska respektera medlemsstaternas väsentliga statliga funktioner, särskilt funktioner vars syfte är att hävda deras territoriella integritet (artikel 4). |
| --- | --- |

33.

När det gäller idén om att införa ett nytt rättsligt instrument för att främja samarbete i gränsområdena framhåller vi att unionen enligt EU-fördraget ska respektera medlemsstaternas väsentliga statliga funktioner, särskilt funktioner vars syfte är att hävda deras territoriella integritet (artikel 4).

Att anpassa användningen av EU-medlen

| 34. | ReK noterar att det finns olika förfaranden för att genomföra och kontrollera genomförandet av projekt för gränsöverskridande samarbete som omfattar flera partner från olika medlemsstater och icke-medlemsstater och att det är svårt att genomföra programmen och projekten i fråga på grund av de enskilda projektpartnerna. Vi insisterar därför på att man fortsätter att förenkla förfarandena för programplanering och förvaltning av de gränsöverskridande program och projekt som finansieras av EU, särskilt genomförandet av små, enkla, gränsöverskridande engångsprojekt som ska tillämpas på samma sätt för alla partner i ett projekt. Vi önskar att man finner ett enklare och snabbare sätt att på ett administrativt och rättsligt plan lösa frågan om projektens genomförande. |
| --- | --- |

34.

ReK noterar att det finns olika förfaranden för att genomföra och kontrollera genomförandet av projekt för gränsöverskridande samarbete som omfattar flera partner från olika medlemsstater och icke-medlemsstater och att det är svårt att genomföra programmen och projekten i fråga på grund av de enskilda projektpartnerna. Vi insisterar därför på att man fortsätter att förenkla förfarandena för programplanering och förvaltning av de gränsöverskridande program och projekt som finansieras av EU, särskilt genomförandet av små, enkla, gränsöverskridande engångsprojekt som ska tillämpas på samma sätt för alla partner i ett projekt. Vi önskar att man finner ett enklare och snabbare sätt att på ett administrativt och rättsligt plan lösa frågan om projektens genomförande.

| 35. | Kommittén uppmanar medlemsstaterna att göra det lättare att involvera privata aktörer för att stödja tillväxtinsatsen, varaktiga arbetstillfällen och en framåtblickande effektiv förankring av projektens resultat. |
| --- | --- |

35.

Kommittén uppmanar medlemsstaterna att göra det lättare att involvera privata aktörer för att stödja tillväxtinsatsen, varaktiga arbetstillfällen och en framåtblickande effektiv förankring av projektens resultat.

| 36. | Kommittén uppmanar medlemsstaterna att i sina framtida operativa program ta med nuvarande och potentiella europeiska grupperingar för territoriellt samarbete. |
| --- | --- |

36.

Kommittén uppmanar medlemsstaterna att i sina framtida operativa program ta med nuvarande och potentiella europeiska grupperingar för territoriellt samarbete.

| 37. | ReK konstaterar att förfarandena för att utarbeta och anta programmen för territoriellt samarbete för budgetperioden 2014–2020 är så långsamma att det kommer att leda till förseningar och äventyra ett framgångsrikt genomförande av programmen och projekten. Vi uppmanar kommissionen att engagera sig mer och hjälpa de stater som deltar i programmen att utarbeta och anta program för territoriellt samarbete. |
| --- | --- |

37.

ReK konstaterar att förfarandena för att utarbeta och anta programmen för territoriellt samarbete för budgetperioden 2014–2020 är så långsamma att det kommer att leda till förseningar och äventyra ett framgångsrikt genomförande av programmen och projekten. Vi uppmanar kommissionen att engagera sig mer och hjälpa de stater som deltar i programmen att utarbeta och anta program för territoriellt samarbete.

| 38. | Kommittén uppmanar EU att ägna särskild uppmärksamhet åt utnyttjandet av EU-medel i gränsöverskridande områden som gränsar till tredjeländer och i EU:s yttersta randområden, i syfte att förbättra genomförandet av gränsöverskridande projekt som finansieras med EU-medel. |
| --- | --- |

38.

Kommittén uppmanar EU att ägna särskild uppmärksamhet åt utnyttjandet av EU-medel i gränsöverskridande områden som gränsar till tredjeländer och i EU:s yttersta randområden, i syfte att förbättra genomförandet av gränsöverskridande projekt som finansieras med EU-medel.

| 39. | ReK uppmanar kommissionen att fortsätta förenkla förfarandena i syfte att underlätta genomförandet av gränsöverskridande projekt samt att inleda förfarandet för att anpassa de medel som genomförs på nationell nivå och i samband med detta undersöka möjligheten att automatiskt koppla EU-medel till gränsöverskridande projekt. |
| --- | --- |

39.

ReK uppmanar kommissionen att fortsätta förenkla förfarandena i syfte att underlätta genomförandet av gränsöverskridande projekt samt att inleda förfarandet för att anpassa de medel som genomförs på nationell nivå och i samband med detta undersöka möjligheten att automatiskt koppla EU-medel till gränsöverskridande projekt.

| 40. | Vi uppmanar kommissionen att med utgångspunkt i resultaten av den analys av hinder, lösningar och exempel på god praxis för gränsöverskridande samarbete och i samarbete med Regionkommittén utarbeta en långsiktig strategi för att främja det gränsöverskridande samarbetet och en handlingsplan för detta. De bör sträcka sig över flera framtida EU-ordförandeskap och därigenom trygga varaktigheten och kontinuiteten i arbetet också efter det luxemburgska ordförandeskapet. |
| --- | --- |

40.

Vi uppmanar kommissionen att med utgångspunkt i resultaten av den analys av hinder, lösningar och exempel på god praxis för gränsöverskridande samarbete och i samarbete med Regionkommittén utarbeta en långsiktig strategi för att främja det gränsöverskridande samarbetet och en handlingsplan för detta. De bör sträcka sig över flera framtida EU-ordförandeskap och därigenom trygga varaktigheten och kontinuiteten i arbetet också efter det luxemburgska ordförandeskapet.

| 41. | Vi föreslår att diskussionerna om denna nya förordning tas med i den övergripande diskussionen om sammanhållningspolitikens framtid. Det fullständiga och effektiva genomförande av EGTS-förordningen i medlemsstaterna som efterfrågas skulle, tillsammans med informationskampanjerna om tillämpningen av den och/eller eventuella ändringar till följd av brister i den, kunna vara ett mål på medellång sikt. Vi uppmanar kommissionen att beakta det luxemburgska ordförandeskapets förslag och vidareutveckla det mot bakgrund av resultaten av den översyn av det gränsöverskridande samarbetet som kommissionen nu genomför. |
| --- | --- |

41.

Vi föreslår att diskussionerna om denna nya förordning tas med i den övergripande diskussionen om sammanhållningspolitikens framtid. Det fullständiga och effektiva genomförande av EGTS-förordningen i medlemsstaterna som efterfrågas skulle, tillsammans med informationskampanjerna om tillämpningen av den och/eller eventuella ändringar till följd av brister i den, kunna vara ett mål på medellång sikt. Vi uppmanar kommissionen att beakta det luxemburgska ordförandeskapets förslag och vidareutveckla det mot bakgrund av resultaten av den översyn av det gränsöverskridande samarbetet som kommissionen nu genomför.

| 42. | Kommittén framhåller slutligen vikten av att respektera subsidiaritetsprincipen och behovet av tillit, förtroende och samarbete mellan den centrala nivån och de lokala och regionala myndigheter som behövs för att uppnå ett verkligt och fullt funktionsdugligt gränsöverskridande samarbete. |
| --- | --- |

42.

Kommittén framhåller slutligen vikten av att respektera subsidiaritetsprincipen och behovet av tillit, förtroende och samarbete mellan den centrala nivån och de lokala och regionala myndigheter som behövs för att uppnå ett verkligt och fullt funktionsdugligt gränsöverskridande samarbete.

Bryssel den 13 oktober 2015.

Markku MARKKULA

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  European Outline Convention on Transfrontier Co-operation between Territorial Communities or Authorities, Madrid, 1980, Europarådet, European Treaty Series nr 106. Se även: M. Perkmann (2003); Cross-Border Regions in Europe: Significance and Drivers of Regional Cross-Border Cooperation, European Urban and Regional Studies, Vol.10, nr 2, 153–171.

1

European Outline Convention on Transfrontier Co-operation between Territorial Communities or Authorities

Cross-Border Regions in Europe: Significance and Drivers of Regional Cross-Border Cooperation

(2)  Förordning (EG) nr 1082/2006, som bygger på artikel 175 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1302/2013 av den 17 december 2013 om ändring av förordning (EG) nr 1082/2006 om en europeisk gruppering för territoriellt samarbete (EGTS) för att förtydliga, förenkla och förbättra bildandet av sådana grupperingar och deras funktion.

2

(3)  Action Programme for Reducing Administrative Burdens in the EU Final Report, http://ec.europa.eu/smart-regulation/refit/admin_burden/docs/com2012_746_swd_ap_en.pdf. För mer information om Refit, se http://ec.europa.eu/smart-regulation/refit/index_en.htm

3

---

| 17.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 423/13 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 423/13

---

Yttrande från Europeiska Regionkommittén – Förenklingen av den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP)

(2015/C 423/03)

| Föredragande: | Anthony Gerard BUCHANAN, ledamot av East Renfrewshire Council (UK-EA) |
| --- | --- |

Föredragande:

Anthony Gerard BUCHANAN, ledamot av East Renfrewshire Council (UK-EA)

I.   BAKGRUND

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 1. | Europeiska regionkommittén välkomnar att kommissionsledamoten med ansvar för jordbruk och landsbygdsutveckling har uppmanat ReK att delta i detta arbete som han har förklarat som sin främsta prioritering för 2015. |
| --- | --- |

1.

Europeiska regionkommittén välkomnar att kommissionsledamoten med ansvar för jordbruk och landsbygdsutveckling har uppmanat ReK att delta i detta arbete som han har förklarat som sin främsta prioritering för 2015.

| 2. | Kommittén håller med om att det uttalade målet om en förenklad ram för den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) skulle öka jordbrukssektorns konkurrenskraft samt spara tid och minska kostnaderna för alla GJP-aktörer, däribland jordbrukare, ekonomiska aktörer och offentliga myndigheter. |
| --- | --- |

2.

Kommittén håller med om att det uttalade målet om en förenklad ram för den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) skulle öka jordbrukssektorns konkurrenskraft samt spara tid och minska kostnaderna för alla GJP-aktörer, däribland jordbrukare, ekonomiska aktörer och offentliga myndigheter.

| 3. | ReK anser att mervärdet av ReK:s bidrag är att fokusera på de territoriella aspekterna av den gemensamma jordbrukspolitiken och att främja subsidiaritet och flernivåstyre, eftersom en betydande del av den gemensamma jordbrukspolitiken förvaltas av lokala och regionala myndigheter. |
| --- | --- |

3.

ReK anser att mervärdet av ReK:s bidrag är att fokusera på de territoriella aspekterna av den gemensamma jordbrukspolitiken och att främja subsidiaritet och flernivåstyre, eftersom en betydande del av den gemensamma jordbrukspolitiken förvaltas av lokala och regionala myndigheter.

| 4. | Kommittén avser inte bara att utarbeta kortsiktiga förslag som kan förbättra det nuvarande systemet och samtidigt säkerställa att målen för den gemensamma jordbrukspolitiken uppnås och rättssäkerheten för stödmottagarna garanteras, utan avser också att använda detta yttrande som en språngbräda för att inleda diskussioner inom ReK om framtiden för den gemensamma jordbrukspolitiken efter 2020. |
| --- | --- |

4.

Kommittén avser inte bara att utarbeta kortsiktiga förslag som kan förbättra det nuvarande systemet och samtidigt säkerställa att målen för den gemensamma jordbrukspolitiken uppnås och rättssäkerheten för stödmottagarna garanteras, utan avser också att använda detta yttrande som en språngbräda för att inleda diskussioner inom ReK om framtiden för den gemensamma jordbrukspolitiken efter 2020.

| 5. | Regionkommittén stöder en fortsatt avreglering och förenkling av den gemensamma jordbrukspolitiken och vill inte se en återgång till den misslyckade politik som tillämpades tidigare och som isolerade jordbrukare från marknaden. Kommittén insisterar dock på att detta inte får ske på bekostnad av livsmedelstryggheten eller undergräva jordbrukarnas möjligheter att få en skälig inkomst för de produkter som de levererar till marknaden. |
| --- | --- |

5.

Regionkommittén stöder en fortsatt avreglering och förenkling av den gemensamma jordbrukspolitiken och vill inte se en återgång till den misslyckade politik som tillämpades tidigare och som isolerade jordbrukare från marknaden. Kommittén insisterar dock på att detta inte får ske på bekostnad av livsmedelstryggheten eller undergräva jordbrukarnas möjligheter att få en skälig inkomst för de produkter som de levererar till marknaden.

II.   POLITISKA REKOMMENDATIONER

Subsidiaritet kontra en gemensam EU-politik

| 6. | ReK påminner om att ett av de utmärkande dragen för den nya gemensamma jordbrukspolitiken är en betydligt större decentralisering, så att många frågor överlåts till medlemsstaterna och i många fall till regionala myndigheter. Beslut om hur mycket som ska överföras mellan första pelaren för direktstöd och andra pelaren för landsbygdsutveckling, definitionen av aktiva jordbrukare, minimikrav för direktstöd, frivilligt kopplat stöd, taket för direktstöd och regionalisering är några av de frågor som medlemsstaterna och regionerna får bestämma om. |
| --- | --- |

6.

ReK påminner om att ett av de utmärkande dragen för den nya gemensamma jordbrukspolitiken är en betydligt större decentralisering, så att många frågor överlåts till medlemsstaterna och i många fall till regionala myndigheter. Beslut om hur mycket som ska överföras mellan första pelaren för direktstöd och andra pelaren för landsbygdsutveckling, definitionen av aktiva jordbrukare, minimikrav för direktstöd, frivilligt kopplat stöd, taket för direktstöd och regionalisering är några av de frågor som medlemsstaterna och regionerna får bestämma om.

| 7. | ReK noterar att medlemsstaterna begärt undantag och befrielser som i hög grad bidragit till den rådande oron för den allt större komplexiteten i den gemensamma jordbrukspolitiken. |
| --- | --- |

7.

ReK noterar att medlemsstaterna begärt undantag och befrielser som i hög grad bidragit till den rådande oron för den allt större komplexiteten i den gemensamma jordbrukspolitiken.

| 8. | Redan i sitt yttrande CdR 65/2012 rekommenderade ReK ökad tillämpning av subsidiaritetsprincipen i reformen för att säkerställa mer flexibilitet för medlemsstaterna och regionerna. Mer subsidiaritet, flernivåstyre och territoriell sammanhållning bör dock inte resultera i ett scenario där den gemensamma jordbrukspolitiken blir alltför splittrad och inte kan fungera som en enhetlig EU-politik. |
| --- | --- |

8.

Redan i sitt yttrande CdR 65/2012 rekommenderade ReK ökad tillämpning av subsidiaritetsprincipen i reformen för att säkerställa mer flexibilitet för medlemsstaterna och regionerna. Mer subsidiaritet, flernivåstyre och territoriell sammanhållning bör dock inte resultera i ett scenario där den gemensamma jordbrukspolitiken blir alltför splittrad och inte kan fungera som en enhetlig EU-politik.

Viktiga kriterier för förenklingen

| 9. | ReK anser att ett viktigt ”lackmustest” för all ytterligare förenkling av den gemensamma jordbrukspolitiken är om medlemsstaterna, regionerna och de lokala myndigheterna får större flexibilitet i fråga om genomförandet och kontrollernas säkerhet, så länge som detta inte snedvrider de lika konkurrensvillkor på EU-nivå som den gemensamma jordbrukspolitiken, i sin egenskap av en politik som ska uppnå EU-omfattande mål, ska garantera. |
| --- | --- |

9.

ReK anser att ett viktigt ”lackmustest” för all ytterligare förenkling av den gemensamma jordbrukspolitiken är om medlemsstaterna, regionerna och de lokala myndigheterna får större flexibilitet i fråga om genomförandet och kontrollernas säkerhet, så länge som detta inte snedvrider de lika konkurrensvillkor på EU-nivå som den gemensamma jordbrukspolitiken, i sin egenskap av en politik som ska uppnå EU-omfattande mål, ska garantera.

| 10. | Kommittén varnar för att förenklingen av den gemensamma jordbrukspolitiken inte får utnyttjas på ett sätt som urholkar en lång rad kollektiva nyttigheter, främst miljömässiga sådana, som den gemensamma jordbrukspolitiken förväntas tillhandahålla. |
| --- | --- |

10.

Kommittén varnar för att förenklingen av den gemensamma jordbrukspolitiken inte får utnyttjas på ett sätt som urholkar en lång rad kollektiva nyttigheter, främst miljömässiga sådana, som den gemensamma jordbrukspolitiken förväntas tillhandahålla.

| 11. | Kommittén insisterar på att man vid en förenkling av den gemensamma jordbrukspolitikens regler måste säkerställa en konkurrenskraftig livsmedelsproduktion, att jordbrukarna kan få en rättvis inkomst från marknaden och att stimulansåtgärder riktade till jordbrukare och lokala samhällen gör det möjligt för dem att tillhandahålla kollektiva nyttigheter såsom miljöskydd, social integration och tjänster på landsbygden så att samhällena får möjlighet att diversifiera den ekonomiska verksamheten och därigenom minska avfolkningen. |
| --- | --- |

11.

Kommittén insisterar på att man vid en förenkling av den gemensamma jordbrukspolitikens regler måste säkerställa en konkurrenskraftig livsmedelsproduktion, att jordbrukarna kan få en rättvis inkomst från marknaden och att stimulansåtgärder riktade till jordbrukare och lokala samhällen gör det möjligt för dem att tillhandahålla kollektiva nyttigheter såsom miljöskydd, social integration och tjänster på landsbygden så att samhällena får möjlighet att diversifiera den ekonomiska verksamheten och därigenom minska avfolkningen.

| 12. | ReK betonar behovet av större samstämmighet och komplementaritet mellan den gemensamma jordbrukspolitiken och EU:s övriga politik, såsom miljöpolitiken (och fonder). Större samstämmighet behövs framför allt mellan fonden för landsbygdsutveckling och de övriga europeiska struktur- och investeringsfonderna, som tillsammans tillhandahåller en gemensam strategisk ram som baseras på de övergripande politiska målen i Europa 2020-strategin. |
| --- | --- |

12.

ReK betonar behovet av större samstämmighet och komplementaritet mellan den gemensamma jordbrukspolitiken och EU:s övriga politik, såsom miljöpolitiken (och fonder). Större samstämmighet behövs framför allt mellan fonden för landsbygdsutveckling och de övriga europeiska struktur- och investeringsfonderna, som tillsammans tillhandahåller en gemensam strategisk ram som baseras på de övergripande politiska målen i Europa 2020-strategin.

| 13. | Regionkommittén anser att jordbrukarnas förhandlingsstyrka gentemot andra aktörer i livsmedelskedjan (huvudsakligen råvaruleverantörer, detaljhandeln och beredningsindustrin) måste stärkas och öppenheten på marknaden förbättras så att primärproducenterna få en rättvisare andel av marknadspriset. Rättvis konkurrens måste garanteras, och vi uppmanar kommissionen att undersöka allt potentiellt missbruk av köpkraften längs livsmedelskedjan. |
| --- | --- |

13.

Regionkommittén anser att jordbrukarnas förhandlingsstyrka gentemot andra aktörer i livsmedelskedjan (huvudsakligen råvaruleverantörer, detaljhandeln och beredningsindustrin) måste stärkas och öppenheten på marknaden förbättras så att primärproducenterna få en rättvisare andel av marknadspriset. Rättvis konkurrens måste garanteras, och vi uppmanar kommissionen att undersöka allt potentiellt missbruk av köpkraften längs livsmedelskedjan.

| 14. | Vi anser att det är mycket viktigt att säkerställa rättssäkerheten och förutsebarheten för stödmottagarna under den pågående översynen av den gemensamma jordbrukspolitikens regler, som omfattar mer än 200 rättsakter, inklusive områden med ekologiskt fokus (environmental focus areas, EFA), ordningen för grundstöd för jordbrukare och samlade marknadsordningar samt regler för geografiska indikatorer. |
| --- | --- |

14.

Vi anser att det är mycket viktigt att säkerställa rättssäkerheten och förutsebarheten för stödmottagarna under den pågående översynen av den gemensamma jordbrukspolitikens regler, som omfattar mer än 200 rättsakter, inklusive områden med ekologiskt fokus (environmental focus areas, EFA), ordningen för grundstöd för jordbrukare och samlade marknadsordningar samt regler för geografiska indikatorer.

| 15. | ReK anser att förenklingen av den gemensamma jordbrukspolitiken skulle ge störst mervärde om man minskar den administrativa bördan för jordbrukare och stödmottagare såsom landsbygdssamhällen, förtydligar den rättsliga ramen, garanterar bättre samstämmighet mellan den gemensamma jordbrukspolitikens två pelare och samtidigt säkerställer en sund förvaltning av finanserna. |
| --- | --- |

15.

ReK anser att förenklingen av den gemensamma jordbrukspolitiken skulle ge störst mervärde om man minskar den administrativa bördan för jordbrukare och stödmottagare såsom landsbygdssamhällen, förtydligar den rättsliga ramen, garanterar bättre samstämmighet mellan den gemensamma jordbrukspolitikens två pelare och samtidigt säkerställer en sund förvaltning av finanserna.

| 16. | Vi rekommenderar ett effektivare tillvägagångssätt för datadelning och integrerade it-lösningar såsom elektroniska formulär och databaser som kan tillhandahålla en enda kontaktpunkt som minskar bördan för jordbrukare, markförvaltare och förvaltningsmyndigheter när det gäller att fylla i olika blanketter. Detta kräver en föregående riskbedömning om vad och vilka uppgifter som kan delas, och kräver också medverkan av kommissionen och revisionsorgan, bl.a. Europeiska revisionsrätten, för att undvika revisionsrelaterade problem längre fram. |
| --- | --- |

16.

Vi rekommenderar ett effektivare tillvägagångssätt för datadelning och integrerade it-lösningar såsom elektroniska formulär och databaser som kan tillhandahålla en enda kontaktpunkt som minskar bördan för jordbrukare, markförvaltare och förvaltningsmyndigheter när det gäller att fylla i olika blanketter. Detta kräver en föregående riskbedömning om vad och vilka uppgifter som kan delas, och kräver också medverkan av kommissionen och revisionsorgan, bl.a. Europeiska revisionsrätten, för att undvika revisionsrelaterade problem längre fram.

| 17. | Vi välkomnar inrättandet av högnivågruppen för förenkling av de europeiska struktur- och investeringsfonderna samt att särskild uppmärksamhet ska ägnas åt konsekvenserna för stödmottagarna. Vi föreslår att en av högnivågruppens medlemmar ska vara en företrädare för Regionkommittén. Denna företrädare kommer att inhämta synpunkter från och rapportera tillbaka till NAT-utskottet, ReK:s nationella delegationer och nominerande organ och ReK:s subsidiaritetsnätverk och Europa 2020-strategins nätverk. |
| --- | --- |

17.

Vi välkomnar inrättandet av högnivågruppen för förenkling av de europeiska struktur- och investeringsfonderna samt att särskild uppmärksamhet ska ägnas åt konsekvenserna för stödmottagarna. Vi föreslår att en av högnivågruppens medlemmar ska vara en företrädare för Regionkommittén. Denna företrädare kommer att inhämta synpunkter från och rapportera tillbaka till NAT-utskottet, ReK:s nationella delegationer och nominerande organ och ReK:s subsidiaritetsnätverk och Europa 2020-strategins nätverk.

Första och andra pelaren

| 18. | Den gemensamma jordbrukspolitiken för perioden 2014–2020 är fortsatt uppdelad i en stor pelare (första pelaren) inriktad på direktstöd och en mindre pelare (andra pelaren) inriktad på landsbygdsutveckling. Överföringar mellan pelarna beslutas nationellt eller regionalt, vilket välkomnas ur subsidiaritetssynpunkt, men det har också lett till en mycket komplex bild över hela EU. I sitt yttrande CdR 65/2012 stöder ReK möjligheten att överföra upp till 10 % av medlen från den första till den andra pelaren snarare än tvärtom. |
| --- | --- |

18.

Den gemensamma jordbrukspolitiken för perioden 2014–2020 är fortsatt uppdelad i en stor pelare (första pelaren) inriktad på direktstöd och en mindre pelare (andra pelaren) inriktad på landsbygdsutveckling. Överföringar mellan pelarna beslutas nationellt eller regionalt, vilket välkomnas ur subsidiaritetssynpunkt, men det har också lett till en mycket komplex bild över hela EU. I sitt yttrande CdR 65/2012 stöder ReK möjligheten att överföra upp till 10 % av medlen från den första till den andra pelaren snarare än tvärtom.

| 19. | Även om framsteg har gjorts när det gäller att särskilja mellan pelarna finns det fortfarande tydliga överlappningar i frågor som rör t.ex. områden med naturliga begränsningar, miljöskydd och stöd till unga jordbrukare samt i förhållandet mellan andra pelaren och de andra europeiska struktur- och investeringsfonderna. |
| --- | --- |

19.

Även om framsteg har gjorts när det gäller att särskilja mellan pelarna finns det fortfarande tydliga överlappningar i frågor som rör t.ex. områden med naturliga begränsningar, miljöskydd och stöd till unga jordbrukare samt i förhållandet mellan andra pelaren och de andra europeiska struktur- och investeringsfonderna.

| 20. | I ett idealiskt scenario skulle det inte finnas några sådana överlappningar, och efter 2020 skulle EU kunna ha ett politiskt instrument som är inriktat på stöd till livsmedelsproduktion, ett annat för att åstadkomma hållbar utveckling och ett tredje för att ge landsbygdssamhällen möjlighet till diversifiering utöver jordbruksproduktion. Instrumenten skulle vara samstämmiga och inte ha några överlappningar sinsemellan. I dagsläget bör förenklingen dock inriktas på att minska dessa överlappningar och säkerställa att de befintliga reglerna effektivt hindrar stödmottagarna från att motta ”dubbelfinansiering” från de två pelarna för samma verksamhet. |
| --- | --- |

20.

I ett idealiskt scenario skulle det inte finnas några sådana överlappningar, och efter 2020 skulle EU kunna ha ett politiskt instrument som är inriktat på stöd till livsmedelsproduktion, ett annat för att åstadkomma hållbar utveckling och ett tredje för att ge landsbygdssamhällen möjlighet till diversifiering utöver jordbruksproduktion. Instrumenten skulle vara samstämmiga och inte ha några överlappningar sinsemellan. I dagsläget bör förenklingen dock inriktas på att minska dessa överlappningar och säkerställa att de befintliga reglerna effektivt hindrar stödmottagarna från att motta ”dubbelfinansiering” från de två pelarna för samma verksamhet.

| 21. | Vi betonar att kommissionen kan spela en aktiv och stödjande roll under hela perioden genom att kritiskt bedöma de val som medlemsstaterna och förvaltningsmyndigheterna gjort för att underlätta ändringar av dessa prioriteringar om de inte har gett något verkligt mervärde, samtidigt som man säkerställer att sådana ändringar inte förändrar den rättsliga säkerheten för stödmottagarna under hela programperioden. |
| --- | --- |

21.

Vi betonar att kommissionen kan spela en aktiv och stödjande roll under hela perioden genom att kritiskt bedöma de val som medlemsstaterna och förvaltningsmyndigheterna gjort för att underlätta ändringar av dessa prioriteringar om de inte har gett något verkligt mervärde, samtidigt som man säkerställer att sådana ändringar inte förändrar den rättsliga säkerheten för stödmottagarna under hela programperioden.

Miljöanpassning

| 22. | Vi anser att miljöanpassningen av den gemensamma jordbrukspolitiken är en av de viktigaste nyheterna under den nya programperioden, men genomförandet uppfattas ofta som överdrivet komplicerat och kommissionens tolkning som alltför stel, särskilt när det gäller metoder som motsvarar miljöanpassning, och kommissionens delegerade akter och genomförandeakter anses gå långt utöver texten i förordningarna. |
| --- | --- |

22.

Vi anser att miljöanpassningen av den gemensamma jordbrukspolitiken är en av de viktigaste nyheterna under den nya programperioden, men genomförandet uppfattas ofta som överdrivet komplicerat och kommissionens tolkning som alltför stel, särskilt när det gäller metoder som motsvarar miljöanpassning, och kommissionens delegerade akter och genomförandeakter anses gå långt utöver texten i förordningarna.

| 23. | Vi noterar oron över att tillhandahållandet av bevis om diversifiering av grödor, inspektionsfrekvens, minsta arealstorlek och reglerna om bevarande av permanent gräsmark är alltför betungande för stödmottagarna. |
| --- | --- |

23.

Vi noterar oron över att tillhandahållandet av bevis om diversifiering av grödor, inspektionsfrekvens, minsta arealstorlek och reglerna om bevarande av permanent gräsmark är alltför betungande för stödmottagarna.

| 24. | Regionkommittén betonar att den gemensamma jordbrukspolitiken måste vara rättvis gentemot alla jordbrukare. Emellertid är de naturbetingade förhållandena, produktionskostnaderna och den allmänna levnadsstandarden inte desamma över hela Europa, vilket måste beaktas vid omfördelningen av stöd. Vi anser därför att stödet bör återspegla EU-jordbrukets mångfald. |
| --- | --- |

24.

Regionkommittén betonar att den gemensamma jordbrukspolitiken måste vara rättvis gentemot alla jordbrukare. Emellertid är de naturbetingade förhållandena, produktionskostnaderna och den allmänna levnadsstandarden inte desamma över hela Europa, vilket måste beaktas vid omfördelningen av stöd. Vi anser därför att stödet bör återspegla EU-jordbrukets mångfald.

| 25. | I sitt yttrande CdR 65/2012 efterlyste ReK mer subsidiaritet så att de lokala och regionala myndigheterna får befogenhet att inleda och förvalta riktade miljöåtgärder, bland annat genom territoriella avtal i partnerskap med lokala aktörer inom jordbrukssektorn och miljösektorn samt socioekonomiska aktörer. Kommittén ansåg också att alla jordbruksföretag bör få tillgång till de olika åtgärdskategorierna. |
| --- | --- |

25.

I sitt yttrande CdR 65/2012 efterlyste ReK mer subsidiaritet så att de lokala och regionala myndigheterna får befogenhet att inleda och förvalta riktade miljöåtgärder, bland annat genom territoriella avtal i partnerskap med lokala aktörer inom jordbrukssektorn och miljösektorn samt socioekonomiska aktörer. Kommittén ansåg också att alla jordbruksföretag bör få tillgång till de olika åtgärdskategorierna.

| 26. | ReK insisterar på att den gemensamma jordbrukspolitikens trovärdighet endast kan säkerställas om den inte bara stöder livsmedelsproduktionen och inkomststödet till jordbrukarna och bidrar till landsbygdens utveckling, utan också bidrar till genomförandet av målen i fråga om biologisk mångfald och klimatet. |
| --- | --- |

26.

ReK insisterar på att den gemensamma jordbrukspolitikens trovärdighet endast kan säkerställas om den inte bara stöder livsmedelsproduktionen och inkomststödet till jordbrukarna och bidrar till landsbygdens utveckling, utan också bidrar till genomförandet av målen i fråga om biologisk mångfald och klimatet.

| 27. | Den gemensamma jordbrukspolitiken står för den näst största andelen av EU:s budget och har en stark regional dimension. Tillsammans med regionalpolitiken är den det viktigaste instrumentet för att genomföra EU:s miljöåtaganden. |
| --- | --- |

27.

Den gemensamma jordbrukspolitiken står för den näst största andelen av EU:s budget och har en stark regional dimension. Tillsammans med regionalpolitiken är den det viktigaste instrumentet för att genomföra EU:s miljöåtaganden.

| 28. | Vi befarar att med tanke på hur miljöanpassningen har utformats kommer den inte att nå sin fulla potential, bland annat på grund av att de allra flesta gårdar i EU inte är skyldiga att erhålla status som områden med ekologiskt fokus. |
| --- | --- |

28.

Vi befarar att med tanke på hur miljöanpassningen har utformats kommer den inte att nå sin fulla potential, bland annat på grund av att de allra flesta gårdar i EU inte är skyldiga att erhålla status som områden med ekologiskt fokus.

| 29. | Vi påminner om att stödmottagarna samtidigt är oroliga över att miljöanpassningsreglerna är alltför komplicerade, vilket ofta snarare avskräcker från än uppmuntrar till hållbara jordbruksmetoder. |
| --- | --- |

29.

Vi påminner om att stödmottagarna samtidigt är oroliga över att miljöanpassningsreglerna är alltför komplicerade, vilket ofta snarare avskräcker från än uppmuntrar till hållbara jordbruksmetoder.

| 30. | Vi anser dock att en förenkling av miljöanpassningsreglerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken inte kan användas som en ursäkt för att försvaga politikens miljömässiga mål. Regeländringarna bör baseras på vetenskapliga bevis, så att man kan säkerställa att förändringarna är miljövänliga. Det är dessa bevis som bör avgöra omfattningen av eventuella nya förändringar i de administrativa förfarandena för stödmottagare för att minska deras regelbörda. |
| --- | --- |

30.

Vi anser dock att en förenkling av miljöanpassningsreglerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken inte kan användas som en ursäkt för att försvaga politikens miljömässiga mål. Regeländringarna bör baseras på vetenskapliga bevis, så att man kan säkerställa att förändringarna är miljövänliga. Det är dessa bevis som bör avgöra omfattningen av eventuella nya förändringar i de administrativa förfarandena för stödmottagare för att minska deras regelbörda.

| 31. | ReK påminner om att det enligt de nuvarande GJP-reglerna är möjligt att anta åtgärder som motsvarar miljöanpassning, och anser att sådana åtgärder kan vara ett rimligt alternativ i vissa fall så länge som regeländringarna förbättrar, eller åtminstone inte försvagar, den gemensamma jordbrukspolitikens miljöresultat. |
| --- | --- |

31.

ReK påminner om att det enligt de nuvarande GJP-reglerna är möjligt att anta åtgärder som motsvarar miljöanpassning, och anser att sådana åtgärder kan vara ett rimligt alternativ i vissa fall så länge som regeländringarna förbättrar, eller åtminstone inte försvagar, den gemensamma jordbrukspolitikens miljöresultat.

| 32. | Vi anser att proportionalitetsprincipen bör införas i reglerna om inspektioner och efterlevnad i fråga om miljöanpassning genom att möjliggöra högre toleransnivåer för mindre överträdelser, ogynnsamma klimatförhållanden och oväntade händelser som ligger utanför stödmottagarnas kontroll. Detta är särskilt viktigt under de första åren efter införandet av de nya GJP-reglerna då risken för fel troligen kommer att vara hög, vilket också beror på att förvaltningsmyndigheternas och kommissionens egna riktlinjer lades fram för sent. |
| --- | --- |

32.

Vi anser att proportionalitetsprincipen bör införas i reglerna om inspektioner och efterlevnad i fråga om miljöanpassning genom att möjliggöra högre toleransnivåer för mindre överträdelser, ogynnsamma klimatförhållanden och oväntade händelser som ligger utanför stödmottagarnas kontroll. Detta är särskilt viktigt under de första åren efter införandet av de nya GJP-reglerna då risken för fel troligen kommer att vara hög, vilket också beror på att förvaltningsmyndigheternas och kommissionens egna riktlinjer lades fram för sent.

| 33. | Kommittén föreslår mer flexibilitet i kartläggningen, så att stödmottagaren inte behöver deklarera alla faktorer i det berörda området och därmed kan undvika risken för överdeklarering. |
| --- | --- |

33.

Kommittén föreslår mer flexibilitet i kartläggningen, så att stödmottagaren inte behöver deklarera alla faktorer i det berörda området och därmed kan undvika risken för överdeklarering.

Aktiva jordbrukare

| 34. | En av de viktigaste förändringarna i de nya GJP-reglerna är att de nu syftar till att säkerställa att den gemensamma jordbrukspolitiken endast gynnar de jordbrukare som faktiskt brukar sin mark, och inte de som bara ger sken av det (”slipper farmers”). Kommittén efterlyste detta redan i sitt tidigare yttrande CdR 65/2012. |
| --- | --- |

34.

En av de viktigaste förändringarna i de nya GJP-reglerna är att de nu syftar till att säkerställa att den gemensamma jordbrukspolitiken endast gynnar de jordbrukare som faktiskt brukar sin mark, och inte de som bara ger sken av det (”slipper farmers”). Kommittén efterlyste detta redan i sitt tidigare yttrande CdR 65/2012.

| 35. | Detta ska ske genom att man inför minimikrav på verksamheten som innebär att bidragsmottagaren måste lämna in bevis på att kravet om lägsta djurtäthet uppfylls. Trots detta har det uttryckts farhågor om att icke-aktiva jordbrukare med de gällande reglerna ändå kan hitta sätt att fortsätta att dra nytta av jordbruksstödet. |
| --- | --- |

35.

Detta ska ske genom att man inför minimikrav på verksamheten som innebär att bidragsmottagaren måste lämna in bevis på att kravet om lägsta djurtäthet uppfylls. Trots detta har det uttryckts farhågor om att icke-aktiva jordbrukare med de gällande reglerna ändå kan hitta sätt att fortsätta att dra nytta av jordbruksstödet.

| 36. | Kommittén är emellertid bekymrad över att de nuvarande reglerna och definitionerna av aktiva jordbrukare är alltför komplexa och borde förtydligas. Medlemsstaterna bör ges möjlighet att själva fastställa kriterier för en aktiv jordbrukare, förutsatt att de respekterar de allmänna principerna i unionsrätten. |
| --- | --- |

36.

Kommittén är emellertid bekymrad över att de nuvarande reglerna och definitionerna av aktiva jordbrukare är alltför komplexa och borde förtydligas. Medlemsstaterna bör ges möjlighet att själva fastställa kriterier för en aktiv jordbrukare, förutsatt att de respekterar de allmänna principerna i unionsrätten.

Unga jordbrukare och småbrukare

| 37. | ReK stöder det specifika erkännandet av småbrukare i den gemensamma jordbrukspolitiken, eftersom de står för en mycket stor del av sysselsättningen på landsbygden i många EU-länder. ReK föreslog tidigare som en förenklingsåtgärd att minimitröskeln för stöd skulle ökas till 1  000 euro. |
| --- | --- |

37.

ReK stöder det specifika erkännandet av småbrukare i den gemensamma jordbrukspolitiken, eftersom de står för en mycket stor del av sysselsättningen på landsbygden i många EU-länder. ReK föreslog tidigare som en förenklingsåtgärd att minimitröskeln för stöd skulle ökas till 1  000 euro.

| 38. | Kommittén anser att unga jordbrukare är drivkraften bakom en mängd olika ekonomiska och miljömässiga resultat både på gårdarna och för landsbygden i stort. |
| --- | --- |

38.

Kommittén anser att unga jordbrukare är drivkraften bakom en mängd olika ekonomiska och miljömässiga resultat både på gårdarna och för landsbygden i stort.

| 39. | Kommittén rekommenderar att den nya gemensamma jordbrukspolitikens finansiella och rättsliga bestämmelser omprövas så att de verkligen stimulerar etableringen av unga jordbrukare. De måste bli mer flexibla när det gäller att erkänna unga jordbrukares roll i den nuvarande rättsliga och ekonomiska situationen (överföring av stödrättigheter, äldre jordbrukare som bara nyligen inlett jordbruksverksamhet etc.), där unga jordbrukare startar sin karriär vid sidan av äldre familjemedlemmar eller andra företagare på landsbygden. |
| --- | --- |

39.

Kommittén rekommenderar att den nya gemensamma jordbrukspolitikens finansiella och rättsliga bestämmelser omprövas så att de verkligen stimulerar etableringen av unga jordbrukare. De måste bli mer flexibla när det gäller att erkänna unga jordbrukares roll i den nuvarande rättsliga och ekonomiska situationen (överföring av stödrättigheter, äldre jordbrukare som bara nyligen inlett jordbruksverksamhet etc.), där unga jordbrukare startar sin karriär vid sidan av äldre familjemedlemmar eller andra företagare på landsbygden.

Tvärvillkor

| 40. | Procentsatsen för att avgöra när en påföljd ska fastställas skiljer sig åt i förordningen (5 %) och den delegerade förordningen (3 %). Det anses allmänt att 3 % är oproportionerligt. |
| --- | --- |

40.

Procentsatsen för att avgöra när en påföljd ska fastställas skiljer sig åt i förordningen (5 %) och den delegerade förordningen (3 %). Det anses allmänt att 3 % är oproportionerligt.

Kommissionens riktlinjer

| 41. | Kommittén är oroad över att kommissionen, trots det uttalade målet i den nya gemensamma jordbrukspolitiken om att minska EU-lagstiftningen, har ökat utfärdandet av regler genom delegerade rättsakter och ofta behandlar riktlinjer som likvärdiga med lagstiftning. |
| --- | --- |

41.

Kommittén är oroad över att kommissionen, trots det uttalade målet i den nya gemensamma jordbrukspolitiken om att minska EU-lagstiftningen, har ökat utfärdandet av regler genom delegerade rättsakter och ofta behandlar riktlinjer som likvärdiga med lagstiftning.

| 42. | Kommittén betonar att överreglering genom att införa ytterligare nationella eller regionala riktlinjer till EU-reglerna bör undvikas. I det avseendet har det sena utfärdandet av kommissionens riktlinjer i sig bidragit till komplexiteten i den gemensamma jordbrukspolitiken, vilket ökar sannolikheten för revisionsrisker längre fram. |
| --- | --- |

42.

Kommittén betonar att överreglering genom att införa ytterligare nationella eller regionala riktlinjer till EU-reglerna bör undvikas. I det avseendet har det sena utfärdandet av kommissionens riktlinjer i sig bidragit till komplexiteten i den gemensamma jordbrukspolitiken, vilket ökar sannolikheten för revisionsrisker längre fram.

| 43. | Vi anser att när EU-riktlinjer eller lagstiftning tillåter viss flexibilitet, bör de nationella myndigheterna och förvaltningsmyndigheterna undvika att lägga till alltför föreskrivande bestämmelser som är svåra att kontrollera. |
| --- | --- |

43.

Vi anser att när EU-riktlinjer eller lagstiftning tillåter viss flexibilitet, bör de nationella myndigheterna och förvaltningsmyndigheterna undvika att lägga till alltför föreskrivande bestämmelser som är svåra att kontrollera.

| 44. | Vi begär att den pågående översynen av den gemensamma jordbrukspolitikens instrument ska göras med hjälp av de nya kriterier för bättre lagstiftning och lagstiftningens ändamålsenlighet (Refit) som nyligen lades fram av kommissionen. |
| --- | --- |

44.

Vi begär att den pågående översynen av den gemensamma jordbrukspolitikens instrument ska göras med hjälp av de nya kriterier för bättre lagstiftning och lagstiftningens ändamålsenlighet (Refit) som nyligen lades fram av kommissionen.

Revisionsbördan

| 45. | I likhet med andra EU-fonder är den gemensamma jordbrukspolitiken fortsatt underställd revision i flera nivåer, vilket ofta innebär olika tolkningar. Detta skapar rättsosäkerhet för nationella, regionala och lokala myndigheter, men framför allt för stödmottagarna. |
| --- | --- |

45.

I likhet med andra EU-fonder är den gemensamma jordbrukspolitiken fortsatt underställd revision i flera nivåer, vilket ofta innebär olika tolkningar. Detta skapar rättsosäkerhet för nationella, regionala och lokala myndigheter, men framför allt för stödmottagarna.

| 46. | Vi anser att den gemensamma jordbrukspolitiken bör röra sig i riktning mot ett mer proportionerligt och resultatbaserat tillvägagångssätt när det gäller inspektioner och revisioner, fokusera mindre på påföljder och mer på förbättring och på att se till att de övergripande resultaten av den gemensamma jordbrukspolitiken uppnås. Ett avgörande förenklingskriterium för stödmottagarna, inbegripet lokala och regionala myndigheter, är minskningen av antalet inspektioner som krävs, eftersom den nuvarande andelen kontroller på plats (5 %) ofta anses vara alltför betungande. |
| --- | --- |

46.

Vi anser att den gemensamma jordbrukspolitiken bör röra sig i riktning mot ett mer proportionerligt och resultatbaserat tillvägagångssätt när det gäller inspektioner och revisioner, fokusera mindre på påföljder och mer på förbättring och på att se till att de övergripande resultaten av den gemensamma jordbrukspolitiken uppnås. Ett avgörande förenklingskriterium för stödmottagarna, inbegripet lokala och regionala myndigheter, är minskningen av antalet inspektioner som krävs, eftersom den nuvarande andelen kontroller på plats (5 %) ofta anses vara alltför betungande.

| 47. | ReK förespråkar ett riskbaserat, mer flexibelt och proportionerligt förhållningssätt till inspektionerna så att mer än en typ av inspektioner kan utföras vid ett enda besök och att man, i motiverade fall, tidigt meddelar om inspektionerna så att de kan genomföras effektivt och med så lite störning som möjligt för jordbrukarnas och andra stödmottagares dagliga arbete. När det finns hög risk för fel skulle förhandsinspektioner kunna äga rum för att bidra till ökad efterlevnad och egenansvar från stödmottagarens sida. |
| --- | --- |

47.

ReK förespråkar ett riskbaserat, mer flexibelt och proportionerligt förhållningssätt till inspektionerna så att mer än en typ av inspektioner kan utföras vid ett enda besök och att man, i motiverade fall, tidigt meddelar om inspektionerna så att de kan genomföras effektivt och med så lite störning som möjligt för jordbrukarnas och andra stödmottagares dagliga arbete. När det finns hög risk för fel skulle förhandsinspektioner kunna äga rum för att bidra till ökad efterlevnad och egenansvar från stödmottagarens sida.

| 48. | Kommittén är oroad över att den nya artikel 9 i den horisontella förordningen om den gemensamma jordbrukspolitiken kommer att öka den årliga inspektionsbördan, och understryker behovet av att minimera ytterligare nationella revisionsregler. Sådana regler bör riskbedömas i förhållande till deras förenlighet med EU:s regler och praxis i fråga om revision, och de måste utformas efter rådfrågning av EU:s revisorer. |
| --- | --- |

48.

Kommittén är oroad över att den nya artikel 9 i den horisontella förordningen om den gemensamma jordbrukspolitiken kommer att öka den årliga inspektionsbördan, och understryker behovet av att minimera ytterligare nationella revisionsregler. Sådana regler bör riskbedömas i förhållande till deras förenlighet med EU:s regler och praxis i fråga om revision, och de måste utformas efter rådfrågning av EU:s revisorer.

| 49. | Kommittén insisterar inför framtiden på att den riskbaserade revisionen bör vidareutvecklas för att komma fram till ett scenario som innebär att kommissionen eller Europeiska revisionsrätten inte kräver någon ytterligare revision om en nationell och regional myndighet kan visa att det har ett nationellt revisionssystem, med undantag för mycket exceptionella, slumpmässiga kontroller för att säkerställa att det nationella revisionssystemet fungerar väl. |
| --- | --- |

49.

Kommittén insisterar inför framtiden på att den riskbaserade revisionen bör vidareutvecklas för att komma fram till ett scenario som innebär att kommissionen eller Europeiska revisionsrätten inte kräver någon ytterligare revision om en nationell och regional myndighet kan visa att det har ett nationellt revisionssystem, med undantag för mycket exceptionella, slumpmässiga kontroller för att säkerställa att det nationella revisionssystemet fungerar väl.

| 50. | Kommittén är oroad över att revisionssystemet i praktiken kommer att vara mer betungande denna gång och anser att förvaltnings- och revisionsmyndigheterna för att förhindra detta måste samarbeta redan i ett tidigt skede av utformningen av systemen för att undvika inkonsekvenser senare och behovet av att olika organ utför flera olika revisioner av samma verksamhet. Med tanke på den långsamma takten i införandet av systemen inom den gemensamma jordbrukspolitiken är detta fortfarande möjligt i många länder och regioner. |
| --- | --- |

50.

Kommittén är oroad över att revisionssystemet i praktiken kommer att vara mer betungande denna gång och anser att förvaltnings- och revisionsmyndigheterna för att förhindra detta måste samarbeta redan i ett tidigt skede av utformningen av systemen för att undvika inkonsekvenser senare och behovet av att olika organ utför flera olika revisioner av samma verksamhet. Med tanke på den långsamma takten i införandet av systemen inom den gemensamma jordbrukspolitiken är detta fortfarande möjligt i många länder och regioner.

| 51. | Vi anser att efterlevnaden kan förbättras genom ökad insyn i revisionsprocessen och genom att kommissionen offentliggör sina granskningsresultat i ett tidigt skede av processen och resultaten av förlikningar och överklaganden offentliggörs så snart de är slutförda. |
| --- | --- |

51.

Vi anser att efterlevnaden kan förbättras genom ökad insyn i revisionsprocessen och genom att kommissionen offentliggör sina granskningsresultat i ett tidigt skede av processen och resultaten av förlikningar och överklaganden offentliggörs så snart de är slutförda.

| 52. | Även om den nya samlade marknadsordningen i sig är en stor förenkling genom att den ersätter de tidigare 21 marknadsordningarna och undanröjer 81 lagstiftningsakter finns det utrymme för förbättringar när det gäller att minska nivån på och omfattningen av den rapportering som ska lämnas till kommissionen. |
| --- | --- |

52.

Även om den nya samlade marknadsordningen i sig är en stor förenkling genom att den ersätter de tidigare 21 marknadsordningarna och undanröjer 81 lagstiftningsakter finns det utrymme för förbättringar när det gäller att minska nivån på och omfattningen av den rapportering som ska lämnas till kommissionen.

Landsbygdsutveckling

| 53. | I många medlemsstater är landsbygden inte bara liktydig med jordbruk, utan den är också ett område med småföretag utanför livsmedelsproduktionen samt ett område där människor bor. |
| --- | --- |

53.

I många medlemsstater är landsbygden inte bara liktydig med jordbruk, utan den är också ett område med småföretag utanför livsmedelsproduktionen samt ett område där människor bor.

| 54. | Vi påminner om tidigare yttranden där ReK har ansett det avgörande, i linje med EU:s mål om territoriell sammanhållning, att avsätta en tillräcklig andel av resurserna till landsbygdsutveckling genom att stärka Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) för att säkerställa en harmonisk och integrerad utveckling av dessa områden, inbegripet tillhandahållande av lokal infrastruktur, stöd till små och medelstora företag, förnyelse av samhällen och ytterligare ekonomisk diversifiering. |
| --- | --- |

54.

Vi påminner om tidigare yttranden där ReK har ansett det avgörande, i linje med EU:s mål om territoriell sammanhållning, att avsätta en tillräcklig andel av resurserna till landsbygdsutveckling genom att stärka Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) för att säkerställa en harmonisk och integrerad utveckling av dessa områden, inbegripet tillhandahållande av lokal infrastruktur, stöd till små och medelstora företag, förnyelse av samhällen och ytterligare ekonomisk diversifiering.

| 55. | Vi insisterar på behovet av en mer holistisk politik för landsbygdsutveckling som även garanterar tillgång till de andra europeiska struktur- och investeringsfonderna för att gemensamt förverkliga prioriteringarna i Europa 2020-strategins gemensamma strategiska ram. |
| --- | --- |

55.

Vi insisterar på behovet av en mer holistisk politik för landsbygdsutveckling som även garanterar tillgång till de andra europeiska struktur- och investeringsfonderna för att gemensamt förverkliga prioriteringarna i Europa 2020-strategins gemensamma strategiska ram.

| 56. | Vi beklagar i detta avseende att investeringar i landsbygdsutveckling även fortsättningsvis inriktas på liknande jordbruksverksamhet som redan får stöd inom första pelaren. Vi uppmanar kommissionen att använda den förväntade översynen av programmen för landsbygdsutveckling under hela perioden för att uppmuntra förvaltningsmyndigheterna att fjärma sig från dessa åtgärder när de inte har gett tillräckligt mervärde när det gäller att uppfylla Europa 2020-målen och diversifiera och stärka landsbygdssamhällen. |
| --- | --- |

56.

Vi beklagar i detta avseende att investeringar i landsbygdsutveckling även fortsättningsvis inriktas på liknande jordbruksverksamhet som redan får stöd inom första pelaren. Vi uppmanar kommissionen att använda den förväntade översynen av programmen för landsbygdsutveckling under hela perioden för att uppmuntra förvaltningsmyndigheterna att fjärma sig från dessa åtgärder när de inte har gett tillräckligt mervärde när det gäller att uppfylla Europa 2020-målen och diversifiera och stärka landsbygdssamhällen.

| 57. | Vi är bekymrade över att det har skett en avsevärd försening i godkännandet av landsbygdsutvecklingsprogrammen, så att till och med 2014 års budget måste överföras till senare år. |
| --- | --- |

57.

Vi är bekymrade över att det har skett en avsevärd försening i godkännandet av landsbygdsutvecklingsprogrammen, så att till och med 2014 års budget måste överföras till senare år.

| 58. | Vi anser att en viktig orsak till förseningarna är den interna samordningen mellan generaldirektoraten, då godkännandet ofta följer den långsammaste tjänstemannens tempo under samrådsförfarandet mellan direktoraten. Ett förslag kunde vara att i framtiden utstationera tjänstemän från andra generaldirektorat till GD AGRI under förfarandet för godkännande av landsbygdsutvecklingsprogrammen. |
| --- | --- |

58.

Vi anser att en viktig orsak till förseningarna är den interna samordningen mellan generaldirektoraten, då godkännandet ofta följer den långsammaste tjänstemannens tempo under samrådsförfarandet mellan direktoraten. Ett förslag kunde vara att i framtiden utstationera tjänstemän från andra generaldirektorat till GD AGRI under förfarandet för godkännande av landsbygdsutvecklingsprogrammen.

| 59. | Med tanke på att det har tagit så lång tid för kommissionen att lägga fram riktlinjer och delegerad lagstiftning vore det lämpligt om kommissionen i samband med förhandlingarna om landsbygdsutvecklingsprogrammen inte kräver att landsbygdsutvecklingsprogrammen måste presenteras tills sådana EU-regler utarbetats. Detta skulle inte minska förseningarna i godkännandet av programmen men skulle förenkla förhandlingarna. |
| --- | --- |

59.

Med tanke på att det har tagit så lång tid för kommissionen att lägga fram riktlinjer och delegerad lagstiftning vore det lämpligt om kommissionen i samband med förhandlingarna om landsbygdsutvecklingsprogrammen inte kräver att landsbygdsutvecklingsprogrammen måste presenteras tills sådana EU-regler utarbetats. Detta skulle inte minska förseningarna i godkännandet av programmen men skulle förenkla förhandlingarna.

Lokalt ledd utveckling – Leader

| 60. | Instrumentet för lokalt ledd utveckling har gått längre än det tidigare Leaderinitiativet när det gäller att stärka lokalsamhällena inte bara genom Ejflu utan även de tre andra europeiska struktur- och investeringsfonderna. I sitt yttrande CdR 1684/2012 betraktade kommittén lokalt ledd utveckling som ett av den nuvarande programperiodens genombrott. |
| --- | --- |

60.

Instrumentet för lokalt ledd utveckling har gått längre än det tidigare Leaderinitiativet när det gäller att stärka lokalsamhällena inte bara genom Ejflu utan även de tre andra europeiska struktur- och investeringsfonderna. I sitt yttrande CdR 1684/2012 betraktade kommittén lokalt ledd utveckling som ett av den nuvarande programperiodens genombrott.

| 61. | I vissa medlemsstater, regioner och lokala myndigheter kommer lokalt ledd utveckling att användas i stor utsträckning, men tyvärr kommer den i många andra inte att skilja sig väsentligt från det tidigare Leaderinitiativet, som var inriktat på Ejflu. |
| --- | --- |

61.

I vissa medlemsstater, regioner och lokala myndigheter kommer lokalt ledd utveckling att användas i stor utsträckning, men tyvärr kommer den i många andra inte att skilja sig väsentligt från det tidigare Leaderinitiativet, som var inriktat på Ejflu.

| 62. | ReK anser att detta är ett förlorat tillfälle för landsbygdssamhällena och anser att detta beror på bristfällig samordning mellan de europeiska struktur- och investeringsfonderna, att det fortfarande tillämpas olika rapporterings- och revisionskrav för varje fond och att de ofta drivs genom olika förvaltning och längs olika ministeriella linjer. Vi är också oroade över att de nya revisionsreglerna för lokalt ledd utveckling är mer betungande för ansvariga organ och lokala aktionsgrupper. |
| --- | --- |

62.

ReK anser att detta är ett förlorat tillfälle för landsbygdssamhällena och anser att detta beror på bristfällig samordning mellan de europeiska struktur- och investeringsfonderna, att det fortfarande tillämpas olika rapporterings- och revisionskrav för varje fond och att de ofta drivs genom olika förvaltning och längs olika ministeriella linjer. Vi är också oroade över att de nya revisionsreglerna för lokalt ledd utveckling är mer betungande för ansvariga organ och lokala aktionsgrupper.

| 63. | Vi betonar att det bör erkännas att det i de flesta fallen är de lokala myndigheterna som säkerställer att de lokala aktionsgrupperna kan genomföra lokalt ledd utveckling. |
| --- | --- |

63.

Vi betonar att det bör erkännas att det i de flesta fallen är de lokala myndigheterna som säkerställer att de lokala aktionsgrupperna kan genomföra lokalt ledd utveckling.

| 64. | Kommittén oroar sig därför för att omröstningsmajoriteten på 51 % för icke-offentliga medlemmar i de lokala aktionsgruppernas beslut inte alltid skulle tillämpas strikt i praktiken. Som ansvariga organ skulle kommunerna därför bestraffas för detta. Vi insisterar därför på att sådana påföljder ska vara proportionella om det ansvariga organet kan visa att det involverat privata grupper och medborgargrupper i beslutsfattandet i de lokala aktionsgrupperna. |
| --- | --- |

64.

Kommittén oroar sig därför för att omröstningsmajoriteten på 51 % för icke-offentliga medlemmar i de lokala aktionsgruppernas beslut inte alltid skulle tillämpas strikt i praktiken. Som ansvariga organ skulle kommunerna därför bestraffas för detta. Vi insisterar därför på att sådana påföljder ska vara proportionella om det ansvariga organet kan visa att det involverat privata grupper och medborgargrupper i beslutsfattandet i de lokala aktionsgrupperna.

| 65. | ReK konstaterar att bestämmelserna om maximal storlek på befolkningsunderlaget i lokala aktionsgrupper och minsta storlek på den lokala aktionsgruppens budget ger medlemsstaterna en viss frihet att avvika från kommissionens riktlinjer i motiverade fall, men vi beklagar att denna frihet inte har använts tillräckligt, vilket har lett till att vissa lokala aktionsgruppsområden inte har definierats på ett sätt som bättre återspeglar den nuvarande geografiska situationen. |
| --- | --- |

65.

ReK konstaterar att bestämmelserna om maximal storlek på befolkningsunderlaget i lokala aktionsgrupper och minsta storlek på den lokala aktionsgruppens budget ger medlemsstaterna en viss frihet att avvika från kommissionens riktlinjer i motiverade fall, men vi beklagar att denna frihet inte har använts tillräckligt, vilket har lett till att vissa lokala aktionsgruppsområden inte har definierats på ett sätt som bättre återspeglar den nuvarande geografiska situationen.

Bryssel den 13 oktober 2015.

Markku MARKKULA

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

| 17.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 423/20 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 423/20

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén ”Det europeiska vattenbrukets framtid”

(2015/C 423/04)

| Föredragande: | Jesús GAMALLO ALLER, generaldirektör med ansvar för yttre förbindelser och förbindelser med EU vid regionen Galiciens regeringskansli (ES–EPP) |
| --- | --- |

Föredragande:

Jesús GAMALLO ALLER, generaldirektör med ansvar för yttre förbindelser och förbindelser med EU vid regionen Galiciens regeringskansli (ES–EPP)

I.   BAKGRUND

Vattenbrukets utveckling

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 1. | Regionkommittén påminner om att vattenbruket redan under tidigare år har varit föremål för en rad yttranden från Regionkommittén och att den gemensamma fiskeripolitiken för första gången specifikt behandlar vattenbruket på lika villkor som fisket för perioden 2014–2020, trots att denna sektor ännu inte har tagit fart i EU. |
| --- | --- |

1.

Regionkommittén påminner om att vattenbruket redan under tidigare år har varit föremål för en rad yttranden från Regionkommittén och att den gemensamma fiskeripolitiken för första gången specifikt behandlar vattenbruket på lika villkor som fisket för perioden 2014–2020, trots att denna sektor ännu inte har tagit fart i EU.

| 2. | Kommittén välkomnar de synergier som sammanslagningen av GD Havsfrågor och fiske med GD Miljö inom Europeiska kommissionen medför, och anser att sammanslagningen kan bidra positivt till utvecklingen av det europeiska vattenbruket. |
| --- | --- |

2.

Kommittén välkomnar de synergier som sammanslagningen av GD Havsfrågor och fiske med GD Miljö inom Europeiska kommissionen medför, och anser att sammanslagningen kan bidra positivt till utvecklingen av det europeiska vattenbruket.

| 3. | Kommittén välkomnar också att den nya europeiska havs- och fiskerifonden (EHFF) har främjandet av ett hållbart och konkurrenskraftigt vattenbruk som en av sina prioriteringar, vilket ger skjuts åt nya former av vattenbruk med stor innovations- och tillväxtpotential, såsom vattenbruk på öppet hav eller i känsliga vattenområden, produktion som inte är avsedd som livsmedel och en diversifiering av vattenbruket i form av kompletterande aktiviteter för att utnyttja miljöresurser med koppling till anläggningarna, bredda sektorns ekonomiska verksamhet och främja marknadsföringen av produkterna. |
| --- | --- |

3.

Kommittén välkomnar också att den nya europeiska havs- och fiskerifonden (EHFF) har främjandet av ett hållbart och konkurrenskraftigt vattenbruk som en av sina prioriteringar, vilket ger skjuts åt nya former av vattenbruk med stor innovations- och tillväxtpotential, såsom vattenbruk på öppet hav eller i känsliga vattenområden, produktion som inte är avsedd som livsmedel och en diversifiering av vattenbruket i form av kompletterande aktiviteter för att utnyttja miljöresurser med koppling till anläggningarna, bredda sektorns ekonomiska verksamhet och främja marknadsföringen av produkterna.

| 4. | Vi vill påminna om att de strategiska riktlinjerna från 2013 för en hållbar utveckling av vattenbruket i EU betonar att vattenbruksproduktionen har en strategisk betydelse när det gäller att möta utmaningarna inom livsmedelsförsörjning, skydd av naturresurser och fysisk planering. |
| --- | --- |

4.

Vi vill påminna om att de strategiska riktlinjerna från 2013 för en hållbar utveckling av vattenbruket i EU betonar att vattenbruksproduktionen har en strategisk betydelse när det gäller att möta utmaningarna inom livsmedelsförsörjning, skydd av naturresurser och fysisk planering.

| 5. | Vattenbruket skapar arbetstillfällen i synnerhet i strukturellt svaga områden och bidrar på så sätt till en större territoriell sammanhållning och en bättre landsbygdsutveckling i enlighet med tillväxtmålen i Europa 2020-strategin. |
| --- | --- |

5.

Vattenbruket skapar arbetstillfällen i synnerhet i strukturellt svaga områden och bidrar på så sätt till en större territoriell sammanhållning och en bättre landsbygdsutveckling i enlighet med tillväxtmålen i Europa 2020-strategin.

| 6. | Kommittén betonar de europeiska regionala och lokala myndigheternas roll för vattenbrukets utveckling, i synnerhet vid genomförandet av medlemsstaternas fleråriga strategiska planer för perioden 2014–2020. |
| --- | --- |

6.

Kommittén betonar de europeiska regionala och lokala myndigheternas roll för vattenbrukets utveckling, i synnerhet vid genomförandet av medlemsstaternas fleråriga strategiska planer för perioden 2014–2020.

| 7. | Regionkommittén betonar att den europeiska vattenbrukssektorn i hög grad domineras av små och medelstora företag, av vilka 75 % har fem eller färre anställda. |
| --- | --- |

7.

Regionkommittén betonar att den europeiska vattenbrukssektorn i hög grad domineras av små och medelstora företag, av vilka 75 % har fem eller färre anställda.

| 8. | Regionkommittén välkomnar inrättandet av den nya rådgivande nämnden för vattenbruk med vars hjälp berörda intressenter kan ge råd till EU i alla frågor som gäller utvecklingen av sektorn, och ser fram emot att kunna samarbeta med nämnden i framtiden. |
| --- | --- |

8.

Regionkommittén välkomnar inrättandet av den nya rådgivande nämnden för vattenbruk med vars hjälp berörda intressenter kan ge råd till EU i alla frågor som gäller utvecklingen av sektorn, och ser fram emot att kunna samarbeta med nämnden i framtiden.

| 9. | Det är mycket viktigt att kombinera olika åtgärder för administrativ förenkling, fysisk planering och konkurrenskraft för att hjälpa till att frigöra vattenbrukets potential i fråga om hållbar utveckling. Denna utveckling ska ses som ett komplement och inte som ett alternativ till fisket. |
| --- | --- |

9.

Det är mycket viktigt att kombinera olika åtgärder för administrativ förenkling, fysisk planering och konkurrenskraft för att hjälpa till att frigöra vattenbrukets potential i fråga om hållbar utveckling. Denna utveckling ska ses som ett komplement och inte som ett alternativ till fisket.

| 10. | Kommittén varnar för att medan vattenbruket ökar på den globala nivån och utgör omkring 40 % av den totala fiskeproduktionen så minskar vattenbruksproduktionen i Europa (med 11 % mellan 2000 och 2012) och når inte upp till 20 % av fiskeproduktionen, trots att sektorn har 14  000 företag och genererar 85  000 direkta arbetstillfällen. Globalt sett förväntas vattenbruket inom kort gå om fisket, på samma sätt som jordbruket en gång i tiden ersatte jakten. |
| --- | --- |

10.

Kommittén varnar för att medan vattenbruket ökar på den globala nivån och utgör omkring 40 % av den totala fiskeproduktionen så minskar vattenbruksproduktionen i Europa (med 11 % mellan 2000 och 2012) och når inte upp till 20 % av fiskeproduktionen, trots att sektorn har 14  000 företag och genererar 85  000 direkta arbetstillfällen. Globalt sett förväntas vattenbruket inom kort gå om fisket, på samma sätt som jordbruket en gång i tiden ersatte jakten.

| 11. | Det är beklagligt att endast 24 % av de 23 kg fisk och skaldjur som i genomsnitt konsumeras per person per år i Europa kommer från vattenbruk och att mer än hälften importeras från länder utanför EU, vilket innebär att 70 % av den totala mängden fisk och skaldjur som konsumeras i EU är importerad. Vattenbruket skulle därför kunna vara svaret på den ökade globala efterfrågan på fisk och skaldjur. |
| --- | --- |

11.

Det är beklagligt att endast 24 % av de 23 kg fisk och skaldjur som i genomsnitt konsumeras per person per år i Europa kommer från vattenbruk och att mer än hälften importeras från länder utanför EU, vilket innebär att 70 % av den totala mängden fisk och skaldjur som konsumeras i EU är importerad. Vattenbruket skulle därför kunna vara svaret på den ökade globala efterfrågan på fisk och skaldjur.

| 12. | Regionkommittén är djupt oroad över den obalans som råder mellan den asiatiska och den europeiska vattenbruksproduktionen. Asien står för omkring 88 % av den globala produktionen och trots att en stor del av importen av fisk från Asien lever upp till EU:s krav sätter denna import allt större press på de europeiska producenterna, både vad gäller pris och volym. Detta leder till att de europeiska producenterna i allt högre grad specialiserar sig på produkter av hög kvalitet, medan lågprissegmentet täcks genom import av billigare produkter från Asien. |
| --- | --- |

12.

Regionkommittén är djupt oroad över den obalans som råder mellan den asiatiska och den europeiska vattenbruksproduktionen. Asien står för omkring 88 % av den globala produktionen och trots att en stor del av importen av fisk från Asien lever upp till EU:s krav sätter denna import allt större press på de europeiska producenterna, både vad gäller pris och volym. Detta leder till att de europeiska producenterna i allt högre grad specialiserar sig på produkter av hög kvalitet, medan lågprissegmentet täcks genom import av billigare produkter från Asien.

| 13. | Regionkommittén betonar att det råder mångfald inom EU:s vattenbruk när det gäller odlade arter, produktionsmetoder och geografiska platser, och att EU:s regler därför bör genomföras på ett flexibelt sätt, i synnerhet i de yttersta randområdena, med tanke på deras särskilda situation. |
| --- | --- |

13.

Regionkommittén betonar att det råder mångfald inom EU:s vattenbruk när det gäller odlade arter, produktionsmetoder och geografiska platser, och att EU:s regler därför bör genomföras på ett flexibelt sätt, i synnerhet i de yttersta randområdena, med tanke på deras särskilda situation.

II.   POLITISKA REKOMMENDATIONER

Förenkling av administrativa förfaranden och tillgång till utrymme

| 14. | Det är beklagligt att bristen på utrymme för denna sorts verksamhet, komplicerade förfaranden och dröjsmål vid utfärdandet av licenser och tillstånd för driften av vattenbruk, samt kostnaderna för denna handläggning, är ett av de största hindren för utvecklingen av vattenbruket. |
| --- | --- |

14.

Det är beklagligt att bristen på utrymme för denna sorts verksamhet, komplicerade förfaranden och dröjsmål vid utfärdandet av licenser och tillstånd för driften av vattenbruk, samt kostnaderna för denna handläggning, är ett av de största hindren för utvecklingen av vattenbruket.

| 15. | Kommittén påminner om att det i Europa i allmänhet faller under de lokala och regionala myndigheternas ansvar att utfärda tillstånd och ge stöd till små och medelstora företag som verkar inom vattenbrukssektorn i deras område. Det vore därför bra om de offentliga tjänstemännen kunde få en god utbildning och därmed uppnå större effektivitet och ändamålsenlighet vid handläggningen av tillstånd. |
| --- | --- |

15.

Kommittén påminner om att det i Europa i allmänhet faller under de lokala och regionala myndigheternas ansvar att utfärda tillstånd och ge stöd till små och medelstora företag som verkar inom vattenbrukssektorn i deras område. Det vore därför bra om de offentliga tjänstemännen kunde få en god utbildning och därmed uppnå större effektivitet och ändamålsenlighet vid handläggningen av tillstånd.

| 16. | Kommittén föreslår ett administrativt system med en enda kontaktpunkt som skulle ta över och utöva samtliga befogenheter och som skulle göra det möjligt att lämna in relevanta dokument till ett enda förvaltningsorgan. Detta skulle avsevärt underlätta användarens kontakt med de olika offentliga förvaltningsnivåerna. |
| --- | --- |

16.

Kommittén föreslår ett administrativt system med en enda kontaktpunkt som skulle ta över och utöva samtliga befogenheter och som skulle göra det möjligt att lämna in relevanta dokument till ett enda förvaltningsorgan. Detta skulle avsevärt underlätta användarens kontakt med de olika offentliga förvaltningsnivåerna.

| 17. | Kommittén föreslår ett förenklat eller så kallat påskyndat förfarande där det behöriga förvaltningsorganet ger ett tillfälligt tillstånd så att de operatörer som uppfyller de fastställda kriterierna kan påbörja sin verksamhet. Kriterierna skulle kunna grundas på den sökandes tidigare erfarenheter eller på om det vattenbruksprojekt som presenteras är verkligt nydanande vad gäller innovation eller hållbarhet, eller på skapandet av områden som är avsedda för vattenbruk där man på förhand fastställer vilka aktiviteter som är oförenliga med verksamheten. |
| --- | --- |

17.

Kommittén föreslår ett förenklat eller så kallat påskyndat förfarande där det behöriga förvaltningsorganet ger ett tillfälligt tillstånd så att de operatörer som uppfyller de fastställda kriterierna kan påbörja sin verksamhet. Kriterierna skulle kunna grundas på den sökandes tidigare erfarenheter eller på om det vattenbruksprojekt som presenteras är verkligt nydanande vad gäller innovation eller hållbarhet, eller på skapandet av områden som är avsedda för vattenbruk där man på förhand fastställer vilka aktiviteter som är oförenliga med verksamheten.

| 18. | Ett lämpligt system skulle i den mån det är möjligt med tanke på områdets särdrag vara ett slags ljussignalsystem där vattenbruksverksamheterna delas in i olika nivåer med hänsyn bland annat till miljöpåverkan, produktion, djurhälsosituation osv. Detta system måste vara användarvänligt och lättillgängligt för mikroföretag så att lika villkor skapas för både stora och små företag. |
| --- | --- |

18.

Ett lämpligt system skulle i den mån det är möjligt med tanke på områdets särdrag vara ett slags ljussignalsystem där vattenbruksverksamheterna delas in i olika nivåer med hänsyn bland annat till miljöpåverkan, produktion, djurhälsosituation osv. Detta system måste vara användarvänligt och lättillgängligt för mikroföretag så att lika villkor skapas för både stora och små företag.

| 19. | Kommittén understryker att hela processen för beslutsfattande i frågor som rör vattenbruk bör vara öppen och därmed tjäna som föredöme för såväl offentliga myndigheter som det civila samhället och forskarsamhället. |
| --- | --- |

19.

Kommittén understryker att hela processen för beslutsfattande i frågor som rör vattenbruk bör vara öppen och därmed tjäna som föredöme för såväl offentliga myndigheter som det civila samhället och forskarsamhället.

Konkurrenskraft och kvalitetsstyrning

| 20. | Regionkommittén betonar behovet av att förbättra kommunikationen till allmänheten, som måste sträcka sig längre än till ren marknadsföring och framhäva fördelarna med en hållbar och miljömässigt integrerad sektor som en avgörande faktor för att öka vattenbrukets konkurrenskraft. |
| --- | --- |

20.

Regionkommittén betonar behovet av att förbättra kommunikationen till allmänheten, som måste sträcka sig längre än till ren marknadsföring och framhäva fördelarna med en hållbar och miljömässigt integrerad sektor som en avgörande faktor för att öka vattenbrukets konkurrenskraft.

| 21. | Kommittén vill också framhäva vikten av forskning, utveckling och innovation för att kunna utnyttja vattenbrukets hela tillväxtpotential i enlighet med den strategiska forsknings- och innovationsagendan för Europeisk teknik- och innovationsplattform för vattenbruk (Eatip), i vilken man beskriver de prioriterade åtgärdsområdena, indelade i åtta tematiska områden. |
| --- | --- |

21.

Kommittén vill också framhäva vikten av forskning, utveckling och innovation för att kunna utnyttja vattenbrukets hela tillväxtpotential i enlighet med den strategiska forsknings- och innovationsagendan för Europeisk teknik- och innovationsplattform för vattenbruk (Eatip), i vilken man beskriver de prioriterade åtgärdsområdena, indelade i åtta tematiska områden.

| 22. | Vi välkomnar att utnyttjandet av levande akvatiska resurser ingår i en av de tematiska prioriteringarna i det europeiska forsknings- och innovationsprogrammet Horisont 2020 och uppmanar såväl industrin som de offentliga myndigheterna att använda resultaten från de finansierade projekten för att uppnå en hållbar utveckling av vattenbruket. |
| --- | --- |

22.

Vi välkomnar att utnyttjandet av levande akvatiska resurser ingår i en av de tematiska prioriteringarna i det europeiska forsknings- och innovationsprogrammet Horisont 2020 och uppmanar såväl industrin som de offentliga myndigheterna att använda resultaten från de finansierade projekten för att uppnå en hållbar utveckling av vattenbruket.

| 23. | Regionkommittén uppmanar kommissionen att införa en märkning av vattenbruksprodukter som kan fungera som ett europeiskt märke och skapa förtroende bland konsumenterna, samtidigt som det stärker bilden av en kvalitetsprodukt och särskiljer den från konkurrenternas produkter. Korrekt information kommer med största säkerhet att stärka sektorns konkurrenskraft. |
| --- | --- |

23.

Regionkommittén uppmanar kommissionen att införa en märkning av vattenbruksprodukter som kan fungera som ett europeiskt märke och skapa förtroende bland konsumenterna, samtidigt som det stärker bilden av en kvalitetsprodukt och särskiljer den från konkurrenternas produkter. Korrekt information kommer med största säkerhet att stärka sektorns konkurrenskraft.

| 24. | Kommittén är mycket positiv till att man i EU håller på att utveckla program för yrkesutbildning och fortbildning som är anpassade till behoven på vattenbruksmarknaden, samt att man genom dessa program även främjar integrering av unga i sektorn. Man bör även underlätta standardiseringen av formella kvalifikationer i syfte att gynna större rörlighet för personer som arbetar med vattenbruk i EU. |
| --- | --- |

24.

Kommittén är mycket positiv till att man i EU håller på att utveckla program för yrkesutbildning och fortbildning som är anpassade till behoven på vattenbruksmarknaden, samt att man genom dessa program även främjar integrering av unga i sektorn. Man bör även underlätta standardiseringen av formella kvalifikationer i syfte att gynna större rörlighet för personer som arbetar med vattenbruk i EU.

Vattenbrukets hållbarhet

| 25. | Vi vill än en gång betona att hållbarhet är en grundläggande förutsättning för utvecklingen av det europeiska vattenbruket. |
| --- | --- |

25.

Vi vill än en gång betona att hållbarhet är en grundläggande förutsättning för utvecklingen av det europeiska vattenbruket.

| 26. | Vi påminner också om att hållbarhet är det första krav som den gemensamma fiskeripolitiken ålägger det europeiska vattenbruket. Dessutom strävar samtliga berörda parter efter att utarbeta en lämplig definition av ”hållbart vattenbruk” som uppfyller såväl miljömässiga som sociala och ekonomiska kriterier och kan anpassas efter varje enskilt områdes särdrag. Den nya rådgivande nämnden för vattenbruk bör spela en avgörande roll när det gäller denna definition. |
| --- | --- |

26.

Vi påminner också om att hållbarhet är det första krav som den gemensamma fiskeripolitiken ålägger det europeiska vattenbruket. Dessutom strävar samtliga berörda parter efter att utarbeta en lämplig definition av ”hållbart vattenbruk” som uppfyller såväl miljömässiga som sociala och ekonomiska kriterier och kan anpassas efter varje enskilt områdes särdrag. Den nya rådgivande nämnden för vattenbruk bör spela en avgörande roll när det gäller denna definition.

| 27. | Vattenbrukssektorn behöver en samordnad fysisk planering som dels minimerar de konflikter som kan uppstå vid konkurrens om utrymmet för olika typer av bruk och dels ökar hållbarheten, minskar osäkerheten och underlättar investeringar. Det är viktigt att lyfta fram det arbete som redan har utförts genom ramdirektivet om en marin strategi, vars syfte är att skydda och återställa de europeiska marina ekosystemen och garantera att den ekonomiska verksamhet som bedrivs i marin miljö är hållbar ur ekologiskt perspektiv. |
| --- | --- |

27.

Vattenbrukssektorn behöver en samordnad fysisk planering som dels minimerar de konflikter som kan uppstå vid konkurrens om utrymmet för olika typer av bruk och dels ökar hållbarheten, minskar osäkerheten och underlättar investeringar. Det är viktigt att lyfta fram det arbete som redan har utförts genom ramdirektivet om en marin strategi, vars syfte är att skydda och återställa de europeiska marina ekosystemen och garantera att den ekonomiska verksamhet som bedrivs i marin miljö är hållbar ur ekologiskt perspektiv.

| 28. | Man bör främja innovativa produktionsprocesser med minsta möjliga påverkan på ekosystemen i omgivningen, exempelvis recirkulerande system, integrerat multitrofiskt vattenbruk och akvaponik, som alla är exempel på ett utnyttjande av utrymmet som är helt och hållet förenligt med strävan efter att uppnå effektivitet, välstånd och mervärde. |
| --- | --- |

28.

Man bör främja innovativa produktionsprocesser med minsta möjliga påverkan på ekosystemen i omgivningen, exempelvis recirkulerande system, integrerat multitrofiskt vattenbruk och akvaponik, som alla är exempel på ett utnyttjande av utrymmet som är helt och hållet förenligt med strävan efter att uppnå effektivitet, välstånd och mervärde.

| 29. | Det är nödvändigt att fortsätta med forskning och innovation för att komma vidare i arbetet med att ersätta fiskmjöl och fiskoljor som foder till odlad fisk. Vi påminner om att 60 % av fodret inom vattenbruket är av vegetabiliskt ursprung och att 80 % kommer från hållbara källor, vilket stärker hållbarheten i en sektor som ständigt utvecklas mot att utgöra ett allt större och bättre komplement till vildfångade arter. Samtidigt som det är nödvändigt att forska om alternativ till fiskmjöl och fiskoljor är det också viktigt att vidareutveckla tekniken för dessa produkter för att optimera dem och förbättra avkastningen. |
| --- | --- |

29.

Det är nödvändigt att fortsätta med forskning och innovation för att komma vidare i arbetet med att ersätta fiskmjöl och fiskoljor som foder till odlad fisk. Vi påminner om att 60 % av fodret inom vattenbruket är av vegetabiliskt ursprung och att 80 % kommer från hållbara källor, vilket stärker hållbarheten i en sektor som ständigt utvecklas mot att utgöra ett allt större och bättre komplement till vildfångade arter. Samtidigt som det är nödvändigt att forska om alternativ till fiskmjöl och fiskoljor är det också viktigt att vidareutveckla tekniken för dessa produkter för att optimera dem och förbättra avkastningen.

| 30. | Kommittén vill betona vattenbrukets betydelse för tillhandahållandet av ekosystemtjänster, särskilt vad gäller bevarandet av den biologiska mångfalden. |
| --- | --- |

30.

Kommittén vill betona vattenbrukets betydelse för tillhandahållandet av ekosystemtjänster, särskilt vad gäller bevarandet av den biologiska mångfalden.

| 31. | Kommittén noterar den negativa effekt som den snabba återhämtningen av skyddade arter innebär för vattenbruksproduktionens hållbarhet, och rekommenderar därför att förvaltningsplanerna för arternas bestånd inte enbart baseras på vetenskapliga kriterier utan även tar hänsyn till eventuella konflikter med vattenbruksproducenterna. Vi uppmanar därför kommissionen att i samband med framtida revideringar av naturvårdsdirektiven (fåglar och livsmiljöer) beakta existerande konflikter mellan olika användningar av kust- och havsområden, inre vattenvägar och landområden. |
| --- | --- |

31.

Kommittén noterar den negativa effekt som den snabba återhämtningen av skyddade arter innebär för vattenbruksproduktionens hållbarhet, och rekommenderar därför att förvaltningsplanerna för arternas bestånd inte enbart baseras på vetenskapliga kriterier utan även tar hänsyn till eventuella konflikter med vattenbruksproducenterna. Vi uppmanar därför kommissionen att i samband med framtida revideringar av naturvårdsdirektiven (fåglar och livsmiljöer) beakta existerande konflikter mellan olika användningar av kust- och havsområden, inre vattenvägar och landområden.

| 32. | Odlingen av organismer bör vara diversifierad och särskild vikt bör läggas vid produktionen av alger som – förutom att i allt större utsträckning tjäna som föda åt människor och djur – under de senaste åren har visat sig vara mycket lämpliga för viss industriproduktion och energialstring. Denna stora potential är dock underutnyttjad i EU, trots att det är en av de odlingsformer som erbjuder störst möjligheter till miljömässig hållbarhet, eftersom den varken kräver näringstillförsel eller genererar avfall. |
| --- | --- |

32.

Odlingen av organismer bör vara diversifierad och särskild vikt bör läggas vid produktionen av alger som – förutom att i allt större utsträckning tjäna som föda åt människor och djur – under de senaste åren har visat sig vara mycket lämpliga för viss industriproduktion och energialstring. Denna stora potential är dock underutnyttjad i EU, trots att det är en av de odlingsformer som erbjuder störst möjligheter till miljömässig hållbarhet, eftersom den varken kräver näringstillförsel eller genererar avfall.

Marknad och distributionskedja

| 33. | Kommittén påpekar att det inte är logiskt att ställa fiske och vattenbruk mot varandra i en kontext där den globala efterfrågan på vattenbruksprodukter ökar samtidigt som trycket på vilda fiskbestånd successivt minskar i EU. Därför bör man i stället tala om en nödvändig komplementaritet. |
| --- | --- |

33.

Kommittén påpekar att det inte är logiskt att ställa fiske och vattenbruk mot varandra i en kontext där den globala efterfrågan på vattenbruksprodukter ökar samtidigt som trycket på vilda fiskbestånd successivt minskar i EU. Därför bör man i stället tala om en nödvändig komplementaritet.

| 34. | Regionkommittén understryker att samarbete mellan vattenbruket och beredningsindustrin kan ge vattenbruksprodukterna ett mervärde, förutsatt att detta samarbete bygger på samverkan och främjar båda verksamheterna i mindre utvecklade områden. |
| --- | --- |

34.

Regionkommittén understryker att samarbete mellan vattenbruket och beredningsindustrin kan ge vattenbruksprodukterna ett mervärde, förutsatt att detta samarbete bygger på samverkan och främjar båda verksamheterna i mindre utvecklade områden.

| 35. | Lokala marknader och korta distributionskedjor bör främjas när det gäller EU:s vattenbruksprodukter, vilket kommer att bidra till att dämpa fluktuationerna på världsmarknaden. |
| --- | --- |

35.

Lokala marknader och korta distributionskedjor bör främjas när det gäller EU:s vattenbruksprodukter, vilket kommer att bidra till att dämpa fluktuationerna på världsmarknaden.

| 36. | Vi påminner om att spårbarheten i vattenbrukets hela process är garanterad, vilket ger en bättre konsumentsäkerhet och minimerar förändringar i konsumtionsmönstren för dessa produkter. |
| --- | --- |

36.

Vi påminner om att spårbarheten i vattenbrukets hela process är garanterad, vilket ger en bättre konsumentsäkerhet och minimerar förändringar i konsumtionsmönstren för dessa produkter.

| 37. | Kommittén rekommenderar att informationskampanjer ska genomföras för att öka konsumenternas kännedom om produkterna så att de förstår och värdesätter insatserna för livsmedelsförsörjningen, livsmedelssäkerheten och skapandet av arbetstillfällen samt de miljöfördelar som vattenbruket medför på lång sikt. |
| --- | --- |

37.

Kommittén rekommenderar att informationskampanjer ska genomföras för att öka konsumenternas kännedom om produkterna så att de förstår och värdesätter insatserna för livsmedelsförsörjningen, livsmedelssäkerheten och skapandet av arbetstillfällen samt de miljöfördelar som vattenbruket medför på lång sikt.

| 38. | Kommittén välkomnar Europeiska kommissionens stöd av utbyte av god praxis och teknisk sakkunskap som kan bidra till att förbättra bilden av vattenbruksproduktionen i samhället och samtidigt är ett sätt att identifiera och exemplifiera olika modeller. Regionkommittén välkomnar också kommissionens initiativ ”Farmed in the EU”, en kampanj som utan tvivel bidrar till en större medvetenhet om produkter från det hållbara vattenbruket i EU. |
| --- | --- |

38.

Kommittén välkomnar Europeiska kommissionens stöd av utbyte av god praxis och teknisk sakkunskap som kan bidra till att förbättra bilden av vattenbruksproduktionen i samhället och samtidigt är ett sätt att identifiera och exemplifiera olika modeller. Regionkommittén välkomnar också kommissionens initiativ ”Farmed in the EU”, en kampanj som utan tvivel bidrar till en större medvetenhet om produkter från det hållbara vattenbruket i EU.

Bryssel den 13 oktober 2015.

Markku MARKKULA

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

| 17.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 423/24 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 423/24

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – En digital inre marknad

(2015/C 423/05)

| Föredragande: | Helma KUHN-THEIS (DE/EPP), ledamot av kommunfullmäktige i Weiskirchen |
| --- | --- |
| Referensdokument: | Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: En strategi för en inre digital marknad i Europa
  COM(2015) 192 final |

Föredragande:

Helma KUHN-THEIS (DE/EPP), ledamot av kommunfullmäktige i Weiskirchen

Referensdokument:

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: En strategi för en inre digital marknad i Europa

COM(2015) 192 final

I.   POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 1. | Kommittén välkomnar kommissionsförslagets allmänna mål att långsiktigt främja och säkerställa den internationella konkurrenskraften genom att skapa en sammankopplad digital inre marknad i Europa, genom att nätverkseffekter och stordriftsfördelar skapas i mycket högre grad för att trygga hållbar tillväxt och sysselsättning i Europa. |
| --- | --- |

1.

Kommittén välkomnar kommissionsförslagets allmänna mål att långsiktigt främja och säkerställa den internationella konkurrenskraften genom att skapa en sammankopplad digital inre marknad i Europa, genom att nätverkseffekter och stordriftsfördelar skapas i mycket högre grad för att trygga hållbar tillväxt och sysselsättning i Europa.

| 2. | Skapandet av en digital inre marknad utgör ett strategiskt bidrag till att trygga Europas ”digitala suveränitet” genom att en blomstrande europeisk digital ekonomi ger ett strukturellt bidrag till hanteringen att Europas politiska utmaningar. |
| --- | --- |

2.

Skapandet av en digital inre marknad utgör ett strategiskt bidrag till att trygga Europas ”digitala suveränitet” genom att en blomstrande europeisk digital ekonomi ger ett strukturellt bidrag till hanteringen att Europas politiska utmaningar.

| 3. | ReK betonar att de lokala och regionala myndigheternas nyckelroll och potential bör beaktas i all framtida lagstiftning som antas för att utforma den digitala inre marknaden. |
| --- | --- |

3.

ReK betonar att de lokala och regionala myndigheternas nyckelroll och potential bör beaktas i all framtida lagstiftning som antas för att utforma den digitala inre marknaden.

| 4. | Internets öppna karaktär är en viktig drivkraft för konkurrenskraft, ekonomisk tillväxt, samhällsutveckling och innovation, som har bidragit till och fortfarande främjar en mycket hög utvecklingsnivå i fråga om tillämpningar, uppkomsten av nya produkter samt innehåll och tjänster på nätet i Europa. |
| --- | --- |

4.

Internets öppna karaktär är en viktig drivkraft för konkurrenskraft, ekonomisk tillväxt, samhällsutveckling och innovation, som har bidragit till och fortfarande främjar en mycket hög utvecklingsnivå i fråga om tillämpningar, uppkomsten av nya produkter samt innehåll och tjänster på nätet i Europa.

| 5. | De lokala och regionala myndigheterna tar engagerat fasta på digitaliseringens potential även inom ramen för en digital inre marknad. De inriktar sig då främst på de för dem viktigaste områdena:






  — | Moderna e-förvaltningstjänster för näringsliv och samhälle, som är ett viktigt inslag i förbättringen av de offentliga tjänsterna för allmänheten. |
| --- | --- | --- |

5.

De lokala och regionala myndigheterna tar engagerat fasta på digitaliseringens potential även inom ramen för en digital inre marknad. De inriktar sig då främst på de för dem viktigaste områdena:

—

Moderna e-förvaltningstjänster för näringsliv och samhälle, som är ett viktigt inslag i förbättringen av de offentliga tjänsterna för allmänheten.

| — | Främjande av likvärdiga levnadsvillkor i städerna och på landsbygden genom att minimera den digitala klyftan med hjälp av en heltäckande bredbandsutbyggnad även i landsbygdsområden. |
| --- | --- |

—

Främjande av likvärdiga levnadsvillkor i städerna och på landsbygden genom att minimera den digitala klyftan med hjälp av en heltäckande bredbandsutbyggnad även i landsbygdsområden.

| — | En varaktig, generationsövergripande utveckling av de digitala färdigheterna inom hela samhället och förvaltningen, som börjar redan i förskolan och som i skolor och på andra utbildningsanstalter lägger grunden för ett livslångt lärande. |
| --- | --- |

—

En varaktig, generationsövergripande utveckling av de digitala färdigheterna inom hela samhället och förvaltningen, som börjar redan i förskolan och som i skolor och på andra utbildningsanstalter lägger grunden för ett livslångt lärande.

| — | Främjande av en miljö som erbjuder digitalt baserade små och medelstora företag och nystartade företag bättre utvecklingsmöjligheter, särskilt på lokal och regional nivå. |
| --- | --- |

—

Främjande av en miljö som erbjuder digitalt baserade små och medelstora företag och nystartade företag bättre utvecklingsmöjligheter, särskilt på lokal och regional nivå.

Varför behöver vi en digital inre marknad?

| 6. | Kommittén håller med kommissionen om att digital teknik och internetbaserade tjänster förändrar ekonomin och samhället i grunden. |
| --- | --- |

6.

Kommittén håller med kommissionen om att digital teknik och internetbaserade tjänster förändrar ekonomin och samhället i grunden.

| 7. | Denna process ställer de lokala och regionala myndigheterna inför särskilda utmaningar, eftersom de påverkas i särskilt hög grad av vissa förändringar, men samtidigt bara har begränsade styrningsmöjligheter. |
| --- | --- |

7.

Denna process ställer de lokala och regionala myndigheterna inför särskilda utmaningar, eftersom de påverkas i särskilt hög grad av vissa förändringar, men samtidigt bara har begränsade styrningsmöjligheter.

| 8. | Därför måste man särskilt se till att alla åtgärder på europeisk och nationell nivå för en digital inre marknad syftar till att vidareutveckla regionernas attraktivitet på ett målinriktat sätt. |
| --- | --- |

8.

Därför måste man särskilt se till att alla åtgärder på europeisk och nationell nivå för en digital inre marknad syftar till att vidareutveckla regionernas attraktivitet på ett målinriktat sätt.

| 9. | Vi ställer oss bakom kommissionens mål att utveckla den digitala inre marknaden som grund för att förbättra den internationella konkurrenskraften, eftersom vissa länder har större stordriftsfördelar som är särskilt betydelsefulla i den digitala ekonomin. |
| --- | --- |

9.

Vi ställer oss bakom kommissionens mål att utveckla den digitala inre marknaden som grund för att förbättra den internationella konkurrenskraften, eftersom vissa länder har större stordriftsfördelar som är särskilt betydelsefulla i den digitala ekonomin.

| 10. | ReK påpekar också att fokus enbart på nätverkseffekter med en europeisk dimension inte skulle vara tillräckligt. Parallellt måste även blomstrande digitalt baserade ekosystem med små och medelstora företag och nystartade företag som skapar mervärde och arbetstillfällen lokalt vidareutvecklas på lokal och regional nivå. |
| --- | --- |

10.

ReK påpekar också att fokus enbart på nätverkseffekter med en europeisk dimension inte skulle vara tillräckligt. Parallellt måste även blomstrande digitalt baserade ekosystem med små och medelstora företag och nystartade företag som skapar mervärde och arbetstillfällen lokalt vidareutvecklas på lokal och regional nivå.

| 11. | När det gäller det strategiska vägvalet med de tre ”grundpelarna” i kommissionens meddelande framhåller kommittén att de lokala och regionala myndigheterna anser att digitaliseringseffekter i sammankopplingen av online- och offline-miljöerna inom ekonomin och samhället måste beaktas, eftersom man även inom dessa områden i en ”app-ekonomi” kan iaktta nätverkseffekter genom nyskapande plattformstjänster på lokal och regional nivå. |
| --- | --- |

11.

När det gäller det strategiska vägvalet med de tre ”grundpelarna” i kommissionens meddelande framhåller kommittén att de lokala och regionala myndigheterna anser att digitaliseringseffekter i sammankopplingen av online- och offline-miljöerna inom ekonomin och samhället måste beaktas, eftersom man även inom dessa områden i en ”app-ekonomi” kan iaktta nätverkseffekter genom nyskapande plattformstjänster på lokal och regional nivå.

| 12. | I detta sammanhang betraktar ReK inte bara frågan om huruvida produkter, tjänster och tillämpningar från offline-miljön flyttas till online-miljön som viktig, utan ser ett behov av att diskutera hur det på en digital inre marknad skulle vara möjligt att






  a) | komplettera digitaliseringen med ett lokalt och regionalt värdeskapande genom ”smarta tjänster” och därigenom göra den mer konkurrenskraftig, |
| --- | --- | --- |

12.

I detta sammanhang betraktar ReK inte bara frågan om huruvida produkter, tjänster och tillämpningar från offline-miljön flyttas till online-miljön som viktig, utan ser ett behov av att diskutera hur det på en digital inre marknad skulle vara möjligt att

a)

komplettera digitaliseringen med ett lokalt och regionalt värdeskapande genom ”smarta tjänster” och därigenom göra den mer konkurrenskraftig,

| b) | genom innovativa tillämpningar, särskilt inom den stationära handeln genom flerkanalsförsäljning, upprätthålla en attraktiv livs- och arbetsmiljö i regionerna, städerna och kommunerna, för att t.ex. motverka nedläggning av fackhandelsbutiker, |
| --- | --- |

b)

genom innovativa tillämpningar, särskilt inom den stationära handeln genom flerkanalsförsäljning, upprätthålla en attraktiv livs- och arbetsmiljö i regionerna, städerna och kommunerna, för att t.ex. motverka nedläggning av fackhandelsbutiker,

| c) | genom nya kopplingar mellan online- och offline-miljöerna såsom additiva processer (t.ex. 3d-utskrift) skapa mervärde och arbetstillfällen, särskilt på lokal och regional nivå, |
| --- | --- |

c)

genom nya kopplingar mellan online- och offline-miljöerna såsom additiva processer (t.ex. 3d-utskrift) skapa mervärde och arbetstillfällen, särskilt på lokal och regional nivå,

| d) | se till att ”sakernas internet” leder till lokala tjänster och nytt värdeskapande även i regionerna, t.ex. inom elteknikföretag. |
| --- | --- |

d)

se till att ”sakernas internet” leder till lokala tjänster och nytt värdeskapande även i regionerna, t.ex. inom elteknikföretag.

Bättre nättillgång för konsumenter och företag i hela Europa

| 13. | Kommittén håller med kommissionen om att modernare regler för gränsöverskridande köp på nätet och köp av digitala produkter kommer att uppmuntra fler företag att erbjuda sina produkter och tjänster på nätet i hela Europa och öka konsumenternas förtroende för gränsöverskridande e-handel. |
| --- | --- |

13.

Kommittén håller med kommissionen om att modernare regler för gränsöverskridande köp på nätet och köp av digitala produkter kommer att uppmuntra fler företag att erbjuda sina produkter och tjänster på nätet i hela Europa och öka konsumenternas förtroende för gränsöverskridande e-handel.

| 14. | Det harmoniseringsförslag från kommissionen som aviserats till slutet av 2015 utgör en grundval för att i viss mån motverka den rådande inriktningen på plattformar och mellanhänder i transaktioner på den inre marknaden, genom att små och medelstora företag ges en bättre grund för att utveckla sin direktförsäljning i hela Europa. |
| --- | --- |

14.

Det harmoniseringsförslag från kommissionen som aviserats till slutet av 2015 utgör en grundval för att i viss mån motverka den rådande inriktningen på plattformar och mellanhänder i transaktioner på den inre marknaden, genom att små och medelstora företag ges en bättre grund för att utveckla sin direktförsäljning i hela Europa.

| 15. | ReK delar kommissionens uppfattning att i detta sammanhang kommer en framgångsrik utveckling av den inre marknaden bara att stärkas om konsumentskyddsramen vidareutvecklas på hög nivå, och framhåller i detta sammanhang de lokala och regionala myndigheternas viktiga roll, t.ex. när det gäller att sörja för en identitetshantering som bör vidareutvecklas på grundval av gränsöverskridande standarder. |
| --- | --- |

15.

ReK delar kommissionens uppfattning att i detta sammanhang kommer en framgångsrik utveckling av den inre marknaden bara att stärkas om konsumentskyddsramen vidareutvecklas på hög nivå, och framhåller i detta sammanhang de lokala och regionala myndigheternas viktiga roll, t.ex. när det gäller att sörja för en identitetshantering som bör vidareutvecklas på grundval av gränsöverskridande standarder.

| 16. | Vi framhåller betydelsen av snabba och överkomliga gränsöverskridande pakettjänster, och välkomnar i detta sammanhang åtgärderna för självreglering för att i konsumenternas intresse skapa kvalitativa effekter inom t.ex. paketspårningsteknik och förbättra pristransparensen och leveransalternativen. |
| --- | --- |

16.

Vi framhåller betydelsen av snabba och överkomliga gränsöverskridande pakettjänster, och välkomnar i detta sammanhang åtgärderna för självreglering för att i konsumenternas intresse skapa kvalitativa effekter inom t.ex. paketspårningsteknik och förbättra pristransparensen och leveransalternativen.

| 17. | Kommittén delar kommissionens bedömning att oberättigad geografisk blockering för det mesta inte är begriplig ur konsumenternas synvinkel, i synnerhet när konsumenter i en viss region hindras från att köpa tjänster eller omdirigeras till lokala webbplatser med andra handelsvillkor, vilket visar på de begränsningar som finns för en digital inre marknad. Vi påpekar dock att geografisk blockering bl.a. är en följd av dagens system för finansiering av audiovisuell produktion och köpet av sändningsrättigheter med geografiskt begränsade licenser. Vi framhåller likväl betydelsen av gränsöverskridande lösningar för digitala medietjänster för att värna de 50 miljoner europeiska medborgare som talar ett regionalt minoritetsspråk samt unionens mindre använda språk. Många minoriteter måste ha tillgång till medietjänster på sitt modersmål med hänsyn till att den språkliga mångfalden är en grundpelare i Europa. Vi efterlyser därför återigen ett förslag om att förbjuda geografisk blockering på den digitala inre marknaden (1), med hänsyn till det audiovisuella innehållets kulturella särdrag. |
| --- | --- |

17.

Kommittén delar kommissionens bedömning att oberättigad geografisk blockering för det mesta inte är begriplig ur konsumenternas synvinkel, i synnerhet när konsumenter i en viss region hindras från att köpa tjänster eller omdirigeras till lokala webbplatser med andra handelsvillkor, vilket visar på de begränsningar som finns för en digital inre marknad. Vi påpekar dock att geografisk blockering bl.a. är en följd av dagens system för finansiering av audiovisuell produktion och köpet av sändningsrättigheter med geografiskt begränsade licenser. Vi framhåller likväl betydelsen av gränsöverskridande lösningar för digitala medietjänster för att värna de 50 miljoner europeiska medborgare som talar ett regionalt minoritetsspråk samt unionens mindre använda språk. Många minoriteter måste ha tillgång till medietjänster på sitt modersmål med hänsyn till att den språkliga mångfalden är en grundpelare i Europa. Vi efterlyser därför återigen ett förslag om att förbjuda geografisk blockering på den digitala inre marknaden (1), med hänsyn till det audiovisuella innehållets kulturella särdrag.

| 18. | ReK håller med kommissionen om att kreativt skapande, särskilt i EU:s regioner, hör till EU:s styrkor i den internationella konkurrensen och har en avgörande betydelse för den digitala inre marknadens utveckling. |
| --- | --- |

18.

ReK håller med kommissionen om att kreativt skapande, särskilt i EU:s regioner, hör till EU:s styrkor i den internationella konkurrensen och har en avgörande betydelse för den digitala inre marknadens utveckling.

| 19. | Vi skulle därför vilja att kommissionen i de aviserade lagstiftningsförslagen på lämpligt sätt beaktar det nuvarande systemet med territoriella licenser för audiovisuella verk. |
| --- | --- |

19.

Vi skulle därför vilja att kommissionen i de aviserade lagstiftningsförslagen på lämpligt sätt beaktar det nuvarande systemet med territoriella licenser för audiovisuella verk.

| 20. | Utvecklingen inom digitalisering, t.ex. molntjänster och direktuppspelning, medför mycket stora utmaningar, särskilt när det gäller upphovsrätten. |
| --- | --- |

20.

Utvecklingen inom digitalisering, t.ex. molntjänster och direktuppspelning, medför mycket stora utmaningar, särskilt när det gäller upphovsrätten.

| 21. | Kommittén välkomnar kommissionens avsikt att dels skapa en mer harmoniserad upphovsrätt för att minska splittringen mellan de olika rättsordningarna i medlemsstaterna, dels modernisera upphovsrätten och anpassa den till de senaste årens utveckling. |
| --- | --- |

21.

Kommittén välkomnar kommissionens avsikt att dels skapa en mer harmoniserad upphovsrätt för att minska splittringen mellan de olika rättsordningarna i medlemsstaterna, dels modernisera upphovsrätten och anpassa den till de senaste årens utveckling.

| 22. | ReK stöder kommissionens ståndpunkt att samtidigt som en moderniserad upphovsrätt bör möjliggöra överföring och användning av innehåll över nationsgränserna bör man även fokusera på incitamenten för kreativt skapande och investeringar, dvs. upphovsmännens rättigheter. |
| --- | --- |

22.

ReK stöder kommissionens ståndpunkt att samtidigt som en moderniserad upphovsrätt bör möjliggöra överföring och användning av innehåll över nationsgränserna bör man även fokusera på incitamenten för kreativt skapande och investeringar, dvs. upphovsmännens rättigheter.

| 23. | Vi håller med kommissionen om att den nuvarande nivån av harmonisering av mervärdesskattebestämmelserna mellan medlemsstaterna vid handel med varor och tjänster inom EU ännu inte utgör en tillräcklig grund för utvecklingen av den digitala inre marknaden. Vi uppmanar därför kommissionen att i sitt nästa förslag om en översyn av mervärdesskattedirektiv 2006/112/EG ta med bestämmelser som underlättar utvecklingen av den digitala inre marknaden, i synnerhet genom att avskaffa bestämmelser som diskriminerar digitala media. |
| --- | --- |

23.

Vi håller med kommissionen om att den nuvarande nivån av harmonisering av mervärdesskattebestämmelserna mellan medlemsstaterna vid handel med varor och tjänster inom EU ännu inte utgör en tillräcklig grund för utvecklingen av den digitala inre marknaden. Vi uppmanar därför kommissionen att i sitt nästa förslag om en översyn av mervärdesskattedirektiv 2006/112/EG ta med bestämmelser som underlättar utvecklingen av den digitala inre marknaden, i synnerhet genom att avskaffa bestämmelser som diskriminerar digitala media.

| 24. | Det är tydligt att mervärdesskattebefrielsen för små försändelser från tredjeländer i synnerhet utsätter små och medelstora företag i vissa medlemsstater för konkurrenstryck, eftersom man via plattformar relativt enkelt kan få små försändelser från tredjeländer. Vid en eventuell reform av detta system bör man inte skapa en oproportionerligt stor administrativ börda utan beakta dessa försändelsers ringa värde. |
| --- | --- |

24.

Det är tydligt att mervärdesskattebefrielsen för små försändelser från tredjeländer i synnerhet utsätter små och medelstora företag i vissa medlemsstater för konkurrenstryck, eftersom man via plattformar relativt enkelt kan få små försändelser från tredjeländer. Vid en eventuell reform av detta system bör man inte skapa en oproportionerligt stor administrativ börda utan beakta dessa försändelsers ringa värde.

| 25. | Mot denna bakgrund är det positivt att kommissionen under 2016 kommer att lägga fram olika lagstiftningsförslag till en målinriktad vidareutveckling av de komplexa mervärdesskattereglerna. |
| --- | --- |

25.

Mot denna bakgrund är det positivt att kommissionen under 2016 kommer att lägga fram olika lagstiftningsförslag till en målinriktad vidareutveckling av de komplexa mervärdesskattereglerna.

| 26. | ReK välkomnar kommissionens tillkännagivande att man kommer att stödja inrättandet av ”digitala innovationsnav”, och uppmanar kommissionen att sörja för en geografisk balans i fördelningen av medel. |
| --- | --- |

26.

ReK välkomnar kommissionens tillkännagivande att man kommer att stödja inrättandet av ”digitala innovationsnav”, och uppmanar kommissionen att sörja för en geografisk balans i fördelningen av medel.

Skapa goda förutsättningar och lika spelregler för avancerade digitala nät och innovativa tjänster

| 27. | Kommittén delar kommissionens bedömning att tillförlitliga, förtroendeingivande, högpresterande och överkomliga nät och tjänster utgör en förutsättning för vidareutvecklingen av den digitala inre marknaden, och att en konkurrenskraftig och dynamisk telekomsektor tillhandahåller de nödvändiga impulserna för innovation och investeringar. I detta sammanhang betonar kommissionen med rätta vikten av effektiv konkurrens. |
| --- | --- |

27.

Kommittén delar kommissionens bedömning att tillförlitliga, förtroendeingivande, högpresterande och överkomliga nät och tjänster utgör en förutsättning för vidareutvecklingen av den digitala inre marknaden, och att en konkurrenskraftig och dynamisk telekomsektor tillhandahåller de nödvändiga impulserna för innovation och investeringar. I detta sammanhang betonar kommissionen med rätta vikten av effektiv konkurrens.

| 28. | Man bör skapa villkor som gör det möjligt att ansluta alla områden till bredbandtjänster som är effektiva även på lång sikt i en konkurrensutsatt miljö. Vi uppmanar kommissionen att inom ramen för genomförandet av den digitala inre marknaden regelbundet rapportera om de framsteg som gjorts när det gäller att överbrygga den ”digitala klyftan”, särskilt på regional och lokal nivå. Särskilt i regionernas landsbygdsområden sker det pga bristande lönsamhet ofta ingen marknadsdriven utbyggnad av höghastighetsbredbandsnät, vilket gör att stödalternativ på europeisk och nationell nivå konsekvent och ständigt måste vidareutvecklas. Privatpersoner och företagare har rätt till höghastighetsbredband med de överföringshastigheter som de behöver för att försörja sig, utbilda sig eller driva företag oavsett var de bor. |
| --- | --- |

28.

Man bör skapa villkor som gör det möjligt att ansluta alla områden till bredbandtjänster som är effektiva även på lång sikt i en konkurrensutsatt miljö. Vi uppmanar kommissionen att inom ramen för genomförandet av den digitala inre marknaden regelbundet rapportera om de framsteg som gjorts när det gäller att överbrygga den ”digitala klyftan”, särskilt på regional och lokal nivå. Särskilt i regionernas landsbygdsområden sker det pga bristande lönsamhet ofta ingen marknadsdriven utbyggnad av höghastighetsbredbandsnät, vilket gör att stödalternativ på europeisk och nationell nivå konsekvent och ständigt måste vidareutvecklas. Privatpersoner och företagare har rätt till höghastighetsbredband med de överföringshastigheter som de behöver för att försörja sig, utbilda sig eller driva företag oavsett var de bor.

| 29. | Kommittén upprepar i detta sammanhang sitt krav på att bredbandsutvecklingsprojekt i glesbefolkade områden och landsbygdsområden ska betraktas som tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (2) och understryker i detta avseende behovet av att särskilt på regional nivå fastställa de framtida investeringsbehoven i fråga om bredband, och föreslår att kommittén, i samarbete med Europeiska kommissionen och Europeiska investeringsbanken, utvecklar nya möjligheter att finansiera och främja informations- och kommunikationsinfrastruktur i exempelvis landsbygdsområden. |
| --- | --- |

29.

Kommittén upprepar i detta sammanhang sitt krav på att bredbandsutvecklingsprojekt i glesbefolkade områden och landsbygdsområden ska betraktas som tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (2) och understryker i detta avseende behovet av att särskilt på regional nivå fastställa de framtida investeringsbehoven i fråga om bredband, och föreslår att kommittén, i samarbete med Europeiska kommissionen och Europeiska investeringsbanken, utvecklar nya möjligheter att finansiera och främja informations- och kommunikationsinfrastruktur i exempelvis landsbygdsområden.

| 30. | Med tanke på den överenskommelse som nåddes den 30 juni 2015 mellan rådet, kommissionen och parlamentet om en inre telekommarknad framhåller kommittén att ett öppet, icke-diskriminerande internet och en lämplig utveckling av nätneutraliteten samt avskaffandet av roamingavgifterna i mobilnäten, som enligt planerna ska ske den 15 juni 2017, är mycket viktiga frågor i samtliga europeiska regioner och i synnerhet i gränsregionerna. |
| --- | --- |

30.

Med tanke på den överenskommelse som nåddes den 30 juni 2015 mellan rådet, kommissionen och parlamentet om en inre telekommarknad framhåller kommittén att ett öppet, icke-diskriminerande internet och en lämplig utveckling av nätneutraliteten samt avskaffandet av roamingavgifterna i mobilnäten, som enligt planerna ska ske den 15 juni 2017, är mycket viktiga frågor i samtliga europeiska regioner och i synnerhet i gränsregionerna.

| 31. | Kommittén understryker i detta sammanhang, särskilt gentemot kommissionen och Organet för europeiska regleringsmyndigheter för elektronisk kommunikation, att alla nödvändiga åtgärder är av särskild betydelse när det gäller att bland europeiska konsumenter uppnå generell acceptans och synlighet för den digitala inre marknaden. Dessa åtgärder är nödvändiga för att garantera att de tidsfrister som fastställts kan respekteras. I synnerhet måste man utforma en policy om skälig användning som motsvarar konsumenternas behov när det gäller användningen av reglerade roamingtjänster. |
| --- | --- |

31.

Kommittén understryker i detta sammanhang, särskilt gentemot kommissionen och Organet för europeiska regleringsmyndigheter för elektronisk kommunikation, att alla nödvändiga åtgärder är av särskild betydelse när det gäller att bland europeiska konsumenter uppnå generell acceptans och synlighet för den digitala inre marknaden. Dessa åtgärder är nödvändiga för att garantera att de tidsfrister som fastställts kan respekteras. I synnerhet måste man utforma en policy om skälig användning som motsvarar konsumenternas behov när det gäller användningen av reglerade roamingtjänster.

| 32. | Mot bakgrund av de senaste årens dynamiska utveckling betonar ReK att en lämplig vidareutveckling av IKT-regelverket också bör syfta till lika villkor, där de strukturella nackdelarna minskas genom ensidiga åtaganden för telenätoperatörer på konvergerande marknader. |
| --- | --- |

32.

Mot bakgrund av de senaste årens dynamiska utveckling betonar ReK att en lämplig vidareutveckling av IKT-regelverket också bör syfta till lika villkor, där de strukturella nackdelarna minskas genom ensidiga åtaganden för telenätoperatörer på konvergerande marknader.

| 33. | Kommittén kan bara delvis förstå kommissionens omdömen det gäller bristande enhetlighet och förutsägbarhet i regelverket inom EU, eftersom den senaste processen för telekomöversyn och dess ”anmälningsförfarande enligt artikel 7” innebar just ett steg i riktning mot större enhetlighet i regelverket. |
| --- | --- |

33.

Kommittén kan bara delvis förstå kommissionens omdömen det gäller bristande enhetlighet och förutsägbarhet i regelverket inom EU, eftersom den senaste processen för telekomöversyn och dess ”anmälningsförfarande enligt artikel 7” innebar just ett steg i riktning mot större enhetlighet i regelverket.

| 34. | Vi välkomnar därför att man 2016 kommer att ta det första steget mot en välgrundad genomgång av behovet av att anpassa telekombestämmelserna. |
| --- | --- |

34.

Vi välkomnar därför att man 2016 kommer att ta det första steget mot en välgrundad genomgång av behovet av att anpassa telekombestämmelserna.

| 35. | ReK stöder kommissionens planer på att lägga fram förslag på harmonisering avseende tillgången till 700 MHz-bandet, vilket är avgörande för att säkerställa bredbandstillgången i landsbygdsområden. Vi uppmanar kommissionen att snabbt förbereda tillgången till 800 MHz-bandet i syfte att påskynda utbyggnaden av den senaste 4G-tekniken. En diskussion om vissa parametrar för tilldelning och användning av radiospektrum, som är en nationell befogenhet, inom ramen för gruppen för radiospektrumpolitik skulle eventuellt kunna skapa ändamålsenliga effekter på den inre marknaden. Radiospektrum avspeglar och främjar ofta regionala tillämpningar och mediekulturella identiteter. Därför bör man i den fortsatta utvecklingen sträva efter att sammanjämka de olika intressena. |
| --- | --- |

35.

ReK stöder kommissionens planer på att lägga fram förslag på harmonisering avseende tillgången till 700 MHz-bandet, vilket är avgörande för att säkerställa bredbandstillgången i landsbygdsområden. Vi uppmanar kommissionen att snabbt förbereda tillgången till 800 MHz-bandet i syfte att påskynda utbyggnaden av den senaste 4G-tekniken. En diskussion om vissa parametrar för tilldelning och användning av radiospektrum, som är en nationell befogenhet, inom ramen för gruppen för radiospektrumpolitik skulle eventuellt kunna skapa ändamålsenliga effekter på den inre marknaden. Radiospektrum avspeglar och främjar ofta regionala tillämpningar och mediekulturella identiteter. Därför bör man i den fortsatta utvecklingen sträva efter att sammanjämka de olika intressena.

| 36. | Den aviserade översynen av direktivet om audiovisuella medietjänster bör ge en viktig impuls för att dels kartlägga de aktuella utvecklingsbehoven för en digital inre marknad, dels främja ett europeiskt audiovisuellt medielandskap som präglas av kulturell mångfald och hög kvalitet. Mediernas integration bör följas av konvergens i regelverket med rättvisa konkurrensmöjligheter för alla medieleverantörer. |
| --- | --- |

36.

Den aviserade översynen av direktivet om audiovisuella medietjänster bör ge en viktig impuls för att dels kartlägga de aktuella utvecklingsbehoven för en digital inre marknad, dels främja ett europeiskt audiovisuellt medielandskap som präglas av kulturell mångfald och hög kvalitet. Mediernas integration bör följas av konvergens i regelverket med rättvisa konkurrensmöjligheter för alla medieleverantörer.

| 37. | Plattformar fungerar ofta som marknadsaktörer, och utöver att erbjuda nya affärsmöjligheter ingriper de då ofta i de regionala och lokala ekonomiska och samhälleliga strukturerna. Plattformar och mellanhänder spelar därför en strategisk roll vars utveckling måste följas uppmärksamt med hänsyn till eventuella framväxande regleringsbehov. I detta sammanhang bör man beakta att nätverkseffekter förstärker och befäster plattformarnas marknadsstyrka och följaktligen kan öka risken för att marknadsställningen missbrukas. |
| --- | --- |

37.

Plattformar fungerar ofta som marknadsaktörer, och utöver att erbjuda nya affärsmöjligheter ingriper de då ofta i de regionala och lokala ekonomiska och samhälleliga strukturerna. Plattformar och mellanhänder spelar därför en strategisk roll vars utveckling måste följas uppmärksamt med hänsyn till eventuella framväxande regleringsbehov. I detta sammanhang bör man beakta att nätverkseffekter förstärker och befäster plattformarnas marknadsstyrka och följaktligen kan öka risken för att marknadsställningen missbrukas.

| 38. | ReK beklagar att kommissionen i sitt meddelande bara helt kort tar upp frågan om ”samverkanskonsumtion”, och att meddelandet inte innehåller några förslag om en samordnad strategi för lagstiftningen på detta område i syfte att säkerställa fri och rättvis konkurrens, dvs. samma reglerings- och ramvillkor som för traditionella företag, konsumentsäkerhet och anställningsvillkor, särskilt när det gäller beskattning av inkomster från handelsplattformar. Vi noterar dessutom med viss oro att det sker strukturförändringar på det kommersiella området av samverkanskonsumtionen som innebär att företagarrisken ofta ligger kvar hos lokala eller regionala aktörer, medan värdeskapandet till följd av plattformarnas eller mellanhändernas stora nätverkseffekter förflyttas från regionen. Därför måste man noga övervaka det komplexa samspelet mellan tillväxtalternativ med nya kunder på den digitala inre marknaden och negativa strukturförändringar i regionerna. |
| --- | --- |

38.

ReK beklagar att kommissionen i sitt meddelande bara helt kort tar upp frågan om ”samverkanskonsumtion”, och att meddelandet inte innehåller några förslag om en samordnad strategi för lagstiftningen på detta område i syfte att säkerställa fri och rättvis konkurrens, dvs. samma reglerings- och ramvillkor som för traditionella företag, konsumentsäkerhet och anställningsvillkor, särskilt när det gäller beskattning av inkomster från handelsplattformar. Vi noterar dessutom med viss oro att det sker strukturförändringar på det kommersiella området av samverkanskonsumtionen som innebär att företagarrisken ofta ligger kvar hos lokala eller regionala aktörer, medan värdeskapandet till följd av plattformarnas eller mellanhändernas stora nätverkseffekter förflyttas från regionen. Därför måste man noga övervaka det komplexa samspelet mellan tillväxtalternativ med nya kunder på den digitala inre marknaden och negativa strukturförändringar i regionerna.

| 39. | Vi är övertygade om att utvecklingen av den digitala inre marknaden förutsätter en modernisering av utbildningen, eftersom utbildningssystemet spelar en viktig roll i samhället genom att ge grundläggande kompetens även på det digitala området. För att utnyttja de stora möjligheterna till nya lösningar och metoder inom utbildningssystemen måste man främja utvecklingen av innovativa och digitala metoder och samtidigt ge lärarna och alla andra som berörs av denna process stöd och uppmuntran. |
| --- | --- |

39.

Vi är övertygade om att utvecklingen av den digitala inre marknaden förutsätter en modernisering av utbildningen, eftersom utbildningssystemet spelar en viktig roll i samhället genom att ge grundläggande kompetens även på det digitala området. För att utnyttja de stora möjligheterna till nya lösningar och metoder inom utbildningssystemen måste man främja utvecklingen av innovativa och digitala metoder och samtidigt ge lärarna och alla andra som berörs av denna process stöd och uppmuntran.

| 40. | Mot denna bakgrund välkomnar ReK kommissionens prioriteringar i de undersökningar om plattformarnas roll som man ska inleda redan under 2015. |
| --- | --- |

40.

Mot denna bakgrund välkomnar ReK kommissionens prioriteringar i de undersökningar om plattformarnas roll som man ska inleda redan under 2015.

| 41. | Kommittén välkomnar varmt kommissionens tydliga strategiska inriktning på vikten av it-säkerhet i digitala tjänster och konfidentiell behandling av personuppgifter som en förutsättning för den digitala inre marknadens utveckling. |
| --- | --- |

41.

Kommittén välkomnar varmt kommissionens tydliga strategiska inriktning på vikten av it-säkerhet i digitala tjänster och konfidentiell behandling av personuppgifter som en förutsättning för den digitala inre marknadens utveckling.

| 42. | I detta sammanhang framhåller vi den särskilda betydelsen av den kommande allmänna uppgiftsskyddsförordningen, både som en grund för utvecklingen av tillförlitliga tjänster på den digitala inre marknaden och för att främja lika villkor, så att också regionala företag får bättre utvecklingsmöjligheter. |
| --- | --- |

42.

I detta sammanhang framhåller vi den särskilda betydelsen av den kommande allmänna uppgiftsskyddsförordningen, både som en grund för utvecklingen av tillförlitliga tjänster på den digitala inre marknaden och för att främja lika villkor, så att också regionala företag får bättre utvecklingsmöjligheter.

Maximera den digitala ekonomins tillväxtpotential

| 43. | Kommittén välkomnar kommissionens tydliga konstaterande att alla ekonomiska sektorer måste genomgå en digitalisering och att de flesta sektorer på sikt i allt högre grad kommer att ingå i digitala ekosystem. |
| --- | --- |

43.

Kommittén välkomnar kommissionens tydliga konstaterande att alla ekonomiska sektorer måste genomgå en digitalisering och att de flesta sektorer på sikt i allt högre grad kommer att ingå i digitala ekosystem.

| 44. | I detta sammanhang konstaterar ReK att det sätt på vilket man i Europa på lång sikt lyckas omsätta digitaliseringens nästan obegränsade värdeskapande potential kommer att få stor betydelse för det långsiktiga välståndet i Europas regioner och landsbygdsområden. |
| --- | --- |

44.

I detta sammanhang konstaterar ReK att det sätt på vilket man i Europa på lång sikt lyckas omsätta digitaliseringens nästan obegränsade värdeskapande potential kommer att få stor betydelse för det långsiktiga välståndet i Europas regioner och landsbygdsområden.

| 45. | Liksom kommissionen anser vi att en av de största utmaningarna för en digital inre marknad består i att skapa en hållbar datadriven ekonomi, även i ett industriellt sammanhang (industri 4.0). De senaste årens tekniska utvecklingstendenser ger upphov till många möjligheter till nytt värdeskapande. Man måste dock konstatera att det finns enorma tekniska, strukturella och rättsliga utmaningar på detta område, även för de lokala och regionala myndigheterna. |
| --- | --- |

45.

Liksom kommissionen anser vi att en av de största utmaningarna för en digital inre marknad består i att skapa en hållbar datadriven ekonomi, även i ett industriellt sammanhang (industri 4.0). De senaste årens tekniska utvecklingstendenser ger upphov till många möjligheter till nytt värdeskapande. Man måste dock konstatera att det finns enorma tekniska, strukturella och rättsliga utmaningar på detta område, även för de lokala och regionala myndigheterna.

| 46. | Interoperabilitet är en övergripande nyckelfaktor för utvecklingen av den digitala inre marknaden så att man på grundval av normer och standarder kan utveckla innovativa, digitala värdeskapande nätverk, där också särskilt de lokala och regionala myndigheternas e-förvaltningstjänster kan ge ett betydande bidrag. |
| --- | --- |

46.

Interoperabilitet är en övergripande nyckelfaktor för utvecklingen av den digitala inre marknaden så att man på grundval av normer och standarder kan utveckla innovativa, digitala värdeskapande nätverk, där också särskilt de lokala och regionala myndigheternas e-förvaltningstjänster kan ge ett betydande bidrag.

| 47. | Kommittén framhåller den mycket stora betydelse som medborgarnas, arbetstagarnas och de arbetssökandes digitala kompetens och färdigheter har för ett långtgående genomförande av digitaliseringen i ekonomin och samhället. Medlemsstaterna och de lokala och regionala myndigheterna, som ofta är huvudmän för skolor och utbildningsanstalter, spelar en långsiktig nyckelroll när det gäller att utveckla de digitala färdigheterna. |
| --- | --- |

47.

Kommittén framhåller den mycket stora betydelse som medborgarnas, arbetstagarnas och de arbetssökandes digitala kompetens och färdigheter har för ett långtgående genomförande av digitaliseringen i ekonomin och samhället. Medlemsstaterna och de lokala och regionala myndigheterna, som ofta är huvudmän för skolor och utbildningsanstalter, spelar en långsiktig nyckelroll när det gäller att utveckla de digitala färdigheterna.

| 48. | Mot bakgrund av den snabba digitaliseringen inom alla samhällsområden förespråkar ReK digital delaktighet så att alla kan dra nytta av fördelarna med ett digitaliserat samhälle. |
| --- | --- |

48.

Mot bakgrund av den snabba digitaliseringen inom alla samhällsområden förespråkar ReK digital delaktighet så att alla kan dra nytta av fördelarna med ett digitaliserat samhälle.

| 49. | Dessutom rekommenderar ReK utbyte av uppgifter, dock med respekt för de olika ländernas regler om skydd av den personliga integriteten. Detta utbyte ska inriktas på mål och förfaranden av allmänt intresse, eftersom det är en källa till verklig förenkling och standardisering, i första hand på nationell nivå (förfaranden pågår redan sedan länge i vissa länder) men även på transnationell nivå. |
| --- | --- |

49.

Dessutom rekommenderar ReK utbyte av uppgifter, dock med respekt för de olika ländernas regler om skydd av den personliga integriteten. Detta utbyte ska inriktas på mål och förfaranden av allmänt intresse, eftersom det är en källa till verklig förenkling och standardisering, i första hand på nationell nivå (förfaranden pågår redan sedan länge i vissa länder) men även på transnationell nivå.

| 50. | För att en digital inre marknad verkligen ska utvecklas rekommenderar ReK en genomgripande omstrukturering av förfaranden såväl inom den offentliga förvaltningen som på företagen. Att tänka digitalt och ta fram nya tekniska lösningar är inte samma sak som att digitalisera befintliga förfaranden och upprepa manuellt arbete och pappersbaserade flöden i elektronisk form. Med hänsyn till de innovativa digitala instrument som finns i dag bör interna och externa flöden och förfaranden i ekonomin förenklas för att göra kommunikationen mellan olika aktörer snabbare och mer effektiv och skapa personligt anpassade tjänster med större mervärde. |
| --- | --- |

50.

För att en digital inre marknad verkligen ska utvecklas rekommenderar ReK en genomgripande omstrukturering av förfaranden såväl inom den offentliga förvaltningen som på företagen. Att tänka digitalt och ta fram nya tekniska lösningar är inte samma sak som att digitalisera befintliga förfaranden och upprepa manuellt arbete och pappersbaserade flöden i elektronisk form. Med hänsyn till de innovativa digitala instrument som finns i dag bör interna och externa flöden och förfaranden i ekonomin förenklas för att göra kommunikationen mellan olika aktörer snabbare och mer effektiv och skapa personligt anpassade tjänster med större mervärde.

| 51. | Vi instämmer i kommissionens bedömning att e-förvaltning är ett viktigt verktyg för att ytterligare öka kostnadseffektiviteten och kvaliteten på den offentliga sektorns, och särskilt de lokala och regionala myndigheternas, tjänster till företag och medborgare. |
| --- | --- |

51.

Vi instämmer i kommissionens bedömning att e-förvaltning är ett viktigt verktyg för att ytterligare öka kostnadseffektiviteten och kvaliteten på den offentliga sektorns, och särskilt de lokala och regionala myndigheternas, tjänster till företag och medborgare.

| 52. | I samband med den aviserade handlingsplanen för e-förvaltning 2016–2020 framhåller kommittén att ytterligare förbättringar av strukturerna i befintliga portaler och tjänster i den offentliga sektorn kan skapa positiva effekter som de lokala och regionala myndigheterna, särskilt i gränsöverskridande storstadsområden, kan ge ett viktigt bidrag till. |
| --- | --- |

52.

I samband med den aviserade handlingsplanen för e-förvaltning 2016–2020 framhåller kommittén att ytterligare förbättringar av strukturerna i befintliga portaler och tjänster i den offentliga sektorn kan skapa positiva effekter som de lokala och regionala myndigheterna, särskilt i gränsöverskridande storstadsområden, kan ge ett viktigt bidrag till.

| 53. | Vi är dock försiktigare än kommissionen i vår bedömning av hävstångseffekterna och besparingspotentialen på detta område genom effektivitetsvinster inom en nära framtid, och anser att man vid utformningen och genomförandet av den planerade handlingsplanen för e-förvaltning måste göra de lokala och regionala myndigheterna särskilt delaktiga, så att deras befintliga e-förvaltningspotential kan utvecklas bättre. Man bör ägna större uppmärksamhet åt de mindre myndigheter på lokal nivå som saknar de ekonomiska och mänskliga resurser som krävs för att hantera digitaliseringens utmaningar på ett optimalt sätt. Dessutom bör man ta fram nya organisatoriska former av samarbete som gör det möjligt att på ett bättre sätt tillhandahålla sådana tjänster, som kan skilja sig från dem som används för tillhandahållandet av fysiska varor eller tjänster. |
| --- | --- |

53.

Vi är dock försiktigare än kommissionen i vår bedömning av hävstångseffekterna och besparingspotentialen på detta område genom effektivitetsvinster inom en nära framtid, och anser att man vid utformningen och genomförandet av den planerade handlingsplanen för e-förvaltning måste göra de lokala och regionala myndigheterna särskilt delaktiga, så att deras befintliga e-förvaltningspotential kan utvecklas bättre. Man bör ägna större uppmärksamhet åt de mindre myndigheter på lokal nivå som saknar de ekonomiska och mänskliga resurser som krävs för att hantera digitaliseringens utmaningar på ett optimalt sätt. Dessutom bör man ta fram nya organisatoriska former av samarbete som gör det möjligt att på ett bättre sätt tillhandahålla sådana tjänster, som kan skilja sig från dem som används för tillhandahållandet av fysiska varor eller tjänster.

Skapa den digitala inre marknaden

| 54. | Kommittén betonar i detta sammanhang att när det gäller det resulterande behovet av anpassning av styrningsstrukturerna faller ansvaret och den bärande rollen på de lokala och regionala myndigheterna som den offentliga sektorns viktigaste ”gränssnitt” gentemot medborgarna och företagen. |
| --- | --- |

54.

Kommittén betonar i detta sammanhang att när det gäller det resulterande behovet av anpassning av styrningsstrukturerna faller ansvaret och den bärande rollen på de lokala och regionala myndigheterna som den offentliga sektorns viktigaste ”gränssnitt” gentemot medborgarna och företagen.

| 55. | Vi stöder kommissionens fokus på att förbättra investeringsklimatet för digitala nät, forskning och innovativa företag, bl.a. för att överbrygga den digitala klyftan mellan stad och landsbygd. |
| --- | --- |

55.

Vi stöder kommissionens fokus på att förbättra investeringsklimatet för digitala nät, forskning och innovativa företag, bl.a. för att överbrygga den digitala klyftan mellan stad och landsbygd.

Bryssel den 13 oktober 2015.

Markku MARKKULA

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  Punkt 27 i ReK:s resolution om prioriteringarna inför Europeiska kommissionens arbetsprogram 2016.

1

(2)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/?uri=CELEX:52013AR5960

2

---

| 17.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 423/30 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 423/30

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Översyn av direktivet om audiovisuella medietjänster

(2015/C 423/06)

| Föredragande: | Jean-François ISTASSE (BE/PES), ledamot av kommunfullmäktige i Verviers |
| --- | --- |

Föredragande:

Jean-François ISTASSE (BE/PES), ledamot av kommunfullmäktige i Verviers

I.   ALLMÄNNA KOMMENTARER

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 1. | Det är lämpligt att se över direktivet om audiovisuella medietjänster med tanke på den ständigt föränderliga tekniska utvecklingen, den geopolitiska situationen och deras konsekvenser för de audiovisuella medierna när det gäller produktionsmetoder, spridningssätt och konsumtionssätt. |
| --- | --- |

1.

Det är lämpligt att se över direktivet om audiovisuella medietjänster med tanke på den ständigt föränderliga tekniska utvecklingen, den geopolitiska situationen och deras konsekvenser för de audiovisuella medierna när det gäller produktionsmetoder, spridningssätt och konsumtionssätt.

| 2. | Det är viktigt att bibehålla en uttrycklig hänvisning till kulturell mångfald som en grundpelare i direktivet om audiovisuella medietjänster, särskilt mot bakgrund av Europeiska unionens anslutning till Unescos konvention om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar. ReK framhåller i detta sammanhang att den regionala offentliga medietjänsten, som i Europa representeras av Circom, tillhandahåller en sådan tjänst genom att sända nyheter och program med regional anknytning och på minoritetsspråk. |
| --- | --- |

2.

Det är viktigt att bibehålla en uttrycklig hänvisning till kulturell mångfald som en grundpelare i direktivet om audiovisuella medietjänster, särskilt mot bakgrund av Europeiska unionens anslutning till Unescos konvention om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar. ReK framhåller i detta sammanhang att den regionala offentliga medietjänsten, som i Europa representeras av Circom, tillhandahåller en sådan tjänst genom att sända nyheter och program med regional anknytning och på minoritetsspråk.

| 3. | ReK understryker behovet av att genomföra politik till förmån för nyhetsmediernas pluralism, skyddet av de individuella friheterna och respekten för internationella normer, som är garanter för demokratin. Man måste ta nya initiativ för att säkerställa en oberoende och pluralistisk press som en grundpelare för regional och lokal demokrati. |
| --- | --- |

3.

ReK understryker behovet av att genomföra politik till förmån för nyhetsmediernas pluralism, skyddet av de individuella friheterna och respekten för internationella normer, som är garanter för demokratin. Man måste ta nya initiativ för att säkerställa en oberoende och pluralistisk press som en grundpelare för regional och lokal demokrati.

| 4. | Det är viktigt att beakta den regionala dimensionen i direktivet om audiovisuella medietjänster, för att stärka de europeiska kulturella identiteterna, gränsöverskridande samproduktioner inom EU och lokala kreativa innovationer. |
| --- | --- |

4.

Det är viktigt att beakta den regionala dimensionen i direktivet om audiovisuella medietjänster, för att stärka de europeiska kulturella identiteterna, gränsöverskridande samproduktioner inom EU och lokala kreativa innovationer.

| 5. | ReK framhåller kulturindustrins ekonomiska styrka, dess stora värdeskapande förmåga och dess potential vad gäller arbetstillfällen av hög kvalitet inom framtidens ekonomiska sektorer. |
| --- | --- |

5.

ReK framhåller kulturindustrins ekonomiska styrka, dess stora värdeskapande förmåga och dess potential vad gäller arbetstillfällen av hög kvalitet inom framtidens ekonomiska sektorer.

| 6. | Kommittén delar kommissionens vilja enligt dess grönbok Förberedelse för en helt konvergerad audiovisuell värld: tillväxt, skapande och värderingar att ”säkra bredast möjliga tillgång till europeiskt diversifierat innehåll för alla i Europa och största möjliga utbud av hög kvalitet”. Vi framhåller i detta sammanhang behovet av att reglera tillgången till den regionala offentliga medietjänsten för att i synnerhet kunna bedöma de erbjudna tjänsternas syfte och beskaffenhet. |
| --- | --- |

6.

Kommittén delar kommissionens vilja enligt dess grönbok Förberedelse för en helt konvergerad audiovisuell värld: tillväxt, skapande och värderingar att ”säkra bredast möjliga tillgång till europeiskt diversifierat innehåll för alla i Europa och största möjliga utbud av hög kvalitet”. Vi framhåller i detta sammanhang behovet av att reglera tillgången till den regionala offentliga medietjänsten för att i synnerhet kunna bedöma de erbjudna tjänsternas syfte och beskaffenhet.

| 7. | Kommittén noterar med tillfredsställelse den önskan som kommissionen uttryckt inom ramen för strategin för den digitala inre marknaden om att modernisera upphovsrättslagstiftningen och att sörja för en rättvis balans mellan upphovsmännens respektive användarnas intressen, i syfte att främja tillgången till kultur och kulturell mångfald. |
| --- | --- |

7.

Kommittén noterar med tillfredsställelse den önskan som kommissionen uttryckt inom ramen för strategin för den digitala inre marknaden om att modernisera upphovsrättslagstiftningen och att sörja för en rättvis balans mellan upphovsmännens respektive användarnas intressen, i syfte att främja tillgången till kultur och kulturell mångfald.

| 8. | ReK betonar värdet av det dubbla system som kännetecknar den europeiska audiovisuella miljön och som gör det möjligt för offentliga och privata aktörer att samexistera på ett givande sätt. Vi betonar också vikten av att främja en varaktig och tillräcklig offentlig finansiering från medlemsstaternas sida av offentliga audiovisuella aktörer, så att de kan åta sig public service-uppdrag oavsett om det rör sig om linjära eller icke-linjära tjänster, med respekt för EU-bestämmelserna om finansiering av public servicebolagens utsändningar. |
| --- | --- |

8.

ReK betonar värdet av det dubbla system som kännetecknar den europeiska audiovisuella miljön och som gör det möjligt för offentliga och privata aktörer att samexistera på ett givande sätt. Vi betonar också vikten av att främja en varaktig och tillräcklig offentlig finansiering från medlemsstaternas sida av offentliga audiovisuella aktörer, så att de kan åta sig public service-uppdrag oavsett om det rör sig om linjära eller icke-linjära tjänster, med respekt för EU-bestämmelserna om finansiering av public servicebolagens utsändningar.

| 9. | Kommittén framhåller på nytt vikten av en effektiv reglering av audiovisuella medietjänster, vilket förutsätter ett verkligt samarbete mellan tillsynsmyndigheterna och att dessa myndigheter är oberoende gentemot såväl offentliga myndigheter som audiovisuella aktörer och politiska partier. |
| --- | --- |

9.

Kommittén framhåller på nytt vikten av en effektiv reglering av audiovisuella medietjänster, vilket förutsätter ett verkligt samarbete mellan tillsynsmyndigheterna och att dessa myndigheter är oberoende gentemot såväl offentliga myndigheter som audiovisuella aktörer och politiska partier.

| 10. | Vi understryker de europeiska audiovisuella mediernas roll när det gäller att skapa social sammanhållning, som har en avgörande betydelse för EU-medborgarskapet. |
| --- | --- |

10.

Vi understryker de europeiska audiovisuella mediernas roll när det gäller att skapa social sammanhållning, som har en avgörande betydelse för EU-medborgarskapet.

| 11. | Kommittén anser att tillämpningsområdet för direktivet om audiovisuella medietjänster bör utvidgas, så att det även omfattar audiovisuellt innehåll som inte är av ”tv-karaktär”. |
| --- | --- |

11.

Kommittén anser att tillämpningsområdet för direktivet om audiovisuella medietjänster bör utvidgas, så att det även omfattar audiovisuellt innehåll som inte är av ”tv-karaktär”.

II.   POLITISKA REKOMMENDATIONER

Direktivets tillämpningsområde

| 12. | Tillämpningsområdet för direktivet om audiovisuella medietjänster måste omfatta alla typer av leverantörer av audiovisuellt innehåll, inklusive sådana som erbjuder innehåll som genereras av användarna. |
| --- | --- |

12.

Tillämpningsområdet för direktivet om audiovisuella medietjänster måste omfatta alla typer av leverantörer av audiovisuellt innehåll, inklusive sådana som erbjuder innehåll som genereras av användarna.

| 13. | Man bör undersöka om det vore lämpligt att inrätta nya kategorier av tjänsteleverantörer, som bör betraktas som tjänstedistributörer i direktivets mening, oavsett distributionsplattform. |
| --- | --- |

13.

Man bör undersöka om det vore lämpligt att inrätta nya kategorier av tjänsteleverantörer, som bör betraktas som tjänstedistributörer i direktivets mening, oavsett distributionsplattform.

| 14. | Om nya kategorier skulle komma att inrättas är det viktigt att dessa nya kategorier av tjänsteleverantörer omfattas av vissa bestämmelser i direktivet, beroende på karaktären av deras verksamhet. |
| --- | --- |

14.

Om nya kategorier skulle komma att inrättas är det viktigt att dessa nya kategorier av tjänsteleverantörer omfattas av vissa bestämmelser i direktivet, beroende på karaktären av deras verksamhet.

| 15. | Efter att ha valt program hamnar konsumenten i en liknande visningssituation, oavsett om det rör sig om linjära eller icke-linjära tjänster, och därför måste skillnaden i behandling i direktivet om audiovisuella medietjänster mellan linjära och icke-linjära tjänster när det gäller skydd av minderåriga och kommersiella meddelanden anpassas. |
| --- | --- |

15.

Efter att ha valt program hamnar konsumenten i en liknande visningssituation, oavsett om det rör sig om linjära eller icke-linjära tjänster, och därför måste skillnaden i behandling i direktivet om audiovisuella medietjänster mellan linjära och icke-linjära tjänster när det gäller skydd av minderåriga och kommersiella meddelanden anpassas.

| 16. | Kommittén uppmanar kommissionen att klargöra begreppet ”redaktionellt ansvar”, som kännetecknar verksamheten hos en leverantör av audiovisuella medietjänster, i dess form enligt det nuvarande direktivet, så att det omfattar både ansvaret för framställande av tjänsten och det tillhörande rättsliga ansvaret. |
| --- | --- |

16.

Kommittén uppmanar kommissionen att klargöra begreppet ”redaktionellt ansvar”, som kännetecknar verksamheten hos en leverantör av audiovisuella medietjänster, i dess form enligt det nuvarande direktivet, så att det omfattar både ansvaret för framställande av tjänsten och det tillhörande rättsliga ansvaret.

| 17. | I direktivets normativa del bör man införa en tydlig åtskillnad i bestämmelserna mellan leverantörer av audiovisuella medietjänster som utövar fullständig redaktionell kontroll över de tjänster och program som de erbjuder och tjänsteleverantörer som inte utövar en sådan redaktionell kontroll, såsom tjänstedistributörer och ”over-the-top”-tjänster (OTT), bl.a. sökmotorer, sociala nätverk, innehållsredaktörer, e-handelstjänster, portaler och tjänster för fildelning på nätet. |
| --- | --- |

17.

I direktivets normativa del bör man införa en tydlig åtskillnad i bestämmelserna mellan leverantörer av audiovisuella medietjänster som utövar fullständig redaktionell kontroll över de tjänster och program som de erbjuder och tjänsteleverantörer som inte utövar en sådan redaktionell kontroll, såsom tjänstedistributörer och ”over-the-top”-tjänster (OTT), bl.a. sökmotorer, sociala nätverk, innehållsredaktörer, e-handelstjänster, portaler och tjänster för fildelning på nätet.

| 18. | Lokala och regionala medier utsätts för ett allt starkare tryck. Den lokala nyhetsförmedlingen riskerar att försvinna. För att främja utvecklingen av lokal och regional nyhetsförmedling och en pluralistisk press måste man skapa en rättslig ram för att möjliggöra offentligt-privat samarbete. |
| --- | --- |

18.

Lokala och regionala medier utsätts för ett allt starkare tryck. Den lokala nyhetsförmedlingen riskerar att försvinna. För att främja utvecklingen av lokal och regional nyhetsförmedling och en pluralistisk press måste man skapa en rättslig ram för att möjliggöra offentligt-privat samarbete.

Utvärdering av ursprungslandsprincipen

| 19. | Liksom i sitt yttrande om europeisk film i den digitala tidsåldern (1) efterlyser kommittén en utvärdering av ursprungslandsprincipen i dess form enligt direktivet om audiovisuella medietjänster, med hänsyn framför allt till frågor om den rättssäkerhet som krävs för de europeiska audiovisuella aktörernas utveckling. I detta sammanhang bör man även undersöka om det vore lämpligt att beakta den så kallade mottagarlandsprincipen som gäller i vissa medlemsstater, i den mån detta inte undergräver innehållet i ursprungslandsprincipen. |
| --- | --- |

19.

Liksom i sitt yttrande om europeisk film i den digitala tidsåldern (1) efterlyser kommittén en utvärdering av ursprungslandsprincipen i dess form enligt direktivet om audiovisuella medietjänster, med hänsyn framför allt till frågor om den rättssäkerhet som krävs för de europeiska audiovisuella aktörernas utveckling. I detta sammanhang bör man även undersöka om det vore lämpligt att beakta den så kallade mottagarlandsprincipen som gäller i vissa medlemsstater, i den mån detta inte undergräver innehållet i ursprungslandsprincipen.

| 20. | Kommittén ställer sig bakom den ståndpunkt som Europaparlamentet förde fram i sin resolution av den 12 mars 2014 om förberedelse för en helt konvergerad audiovisuell värld, nämligen att det är nödvändigt att anpassa EU-lagstiftningen till de faktiska förhållandena gällande internet och den digitala miljön, särskilt när det gäller företag som erbjuder audiovisuellt innehåll på nätet och som försöker undgå beskattning i vissa medlemsstater genom att etablera sig i länder med mycket låg skattesats. |
| --- | --- |

20.

Kommittén ställer sig bakom den ståndpunkt som Europaparlamentet förde fram i sin resolution av den 12 mars 2014 om förberedelse för en helt konvergerad audiovisuell värld, nämligen att det är nödvändigt att anpassa EU-lagstiftningen till de faktiska förhållandena gällande internet och den digitala miljön, särskilt när det gäller företag som erbjuder audiovisuellt innehåll på nätet och som försöker undgå beskattning i vissa medlemsstater genom att etablera sig i länder med mycket låg skattesats.

| 21. | ReK uppmanar till att stärka och utvidga (i synnerhet till icke-linjära tjänster) den nuvarande ordningen i artikel 4 i direktivet om audiovisuella medietjänster för att förhindra kringgående av nationella och europeiska åtgärder. |
| --- | --- |

21.

ReK uppmanar till att stärka och utvidga (i synnerhet till icke-linjära tjänster) den nuvarande ordningen i artikel 4 i direktivet om audiovisuella medietjänster för att förhindra kringgående av nationella och europeiska åtgärder.

| 22. | ReK anser att det vore lämpligt att ålägga leverantörer av audiovisuella medietjänster som är etablerade utanför EU men som riktar sig till en publik i EU att registrera sig eller utse ett ombud i en medlemsstat (t.ex. det land som man huvudsakligen riktar sig till). |
| --- | --- |

22.

ReK anser att det vore lämpligt att ålägga leverantörer av audiovisuella medietjänster som är etablerade utanför EU men som riktar sig till en publik i EU att registrera sig eller utse ett ombud i en medlemsstat (t.ex. det land som man huvudsakligen riktar sig till).

| 23. | Vi anser att det första kriteriet för att knyta en leverantör av audiovisuella medietjänster till en medlemsstat bör vara det huvudsakliga verksamhetsstället, dvs. den plats där större delen av arbetskraften är anställd för att tillhandahålla audiovisuella medietjänster. |
| --- | --- |

23.

Vi anser att det första kriteriet för att knyta en leverantör av audiovisuella medietjänster till en medlemsstat bör vara det huvudsakliga verksamhetsstället, dvs. den plats där större delen av arbetskraften är anställd för att tillhandahålla audiovisuella medietjänster.

Tillgänglighet

| 24. | Med tanke på den ökande betydelsen av OTT-tjänster – som definieras som en metod för distribution av innehåll via internet utan att internetleverantörerna gör något mer än överför data – och deras växande roll som gränssnitt mellan allmänheten och det audiovisuella innehållet, understryker ReK behovet av effektiv reglering av sådana tjänster för att säkerställa tillgången till ett pluralistiskt informationsutbud och det audiovisuella innehållets mångfald. |
| --- | --- |

24.

Med tanke på den ökande betydelsen av OTT-tjänster – som definieras som en metod för distribution av innehåll via internet utan att internetleverantörerna gör något mer än överför data – och deras växande roll som gränssnitt mellan allmänheten och det audiovisuella innehållet, understryker ReK behovet av effektiv reglering av sådana tjänster för att säkerställa tillgången till ett pluralistiskt informationsutbud och det audiovisuella innehållets mångfald.

| 25. | Det är nödvändigt att se till att lokala och regionala producenter av audiovisuellt innehåll har lika tillgång till allmänheten, inbegripet när detta innehåll sprids av aggregatorer. |
| --- | --- |

25.

Det är nödvändigt att se till att lokala och regionala producenter av audiovisuellt innehåll har lika tillgång till allmänheten, inbegripet när detta innehåll sprids av aggregatorer.

| 26. | Denna princip om lika tillgång till allmänheten för lokala och regionala producenter av audiovisuellt innehåll måste vara utgångspunkten för diskussionerna inom EU:s organ. |
| --- | --- |

26.

Denna princip om lika tillgång till allmänheten för lokala och regionala producenter av audiovisuellt innehåll måste vara utgångspunkten för diskussionerna inom EU:s organ.

| 27. | Kommittén efterlyser bestämmelser som garanterar att OTT-tjänster och internet- och telekomleverantörer inte på något sätt kan gynna sitt eget innehåll eller innehåll som de väljer när de agerar i egenskap av distributörer av audiovisuella medietjänster, i synnerhet för att främja den kulturella mångfalden. Det centrala i detta sammanhang är att integriteten och kvaliteten hos en programkanals signal såsom denna tillhandahålls av ett programföretag till fullo måste respekteras och säkerställas. |
| --- | --- |

27.

Kommittén efterlyser bestämmelser som garanterar att OTT-tjänster och internet- och telekomleverantörer inte på något sätt kan gynna sitt eget innehåll eller innehåll som de väljer när de agerar i egenskap av distributörer av audiovisuella medietjänster, i synnerhet för att främja den kulturella mångfalden. Det centrala i detta sammanhang är att integriteten och kvaliteten hos en programkanals signal såsom denna tillhandahålls av ett programföretag till fullo måste respekteras och säkerställas.

| 28. | För att säkerställa effektiviteten i principerna om kulturell mångfald och nyhetsmediernas pluralism anser vi att sökandet efter och urvalet av audiovisuellt innehåll inte under några omständigheter får vara beroende av ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

28.

För att säkerställa effektiviteten i principerna om kulturell mångfald och nyhetsmediernas pluralism anser vi att sökandet efter och urvalet av audiovisuellt innehåll inte under några omständigheter får vara beroende av ekonomiska intressen.

| 29. | När direktivet ses över måste man vidta de åtgärder som är nödvändiga med hänsyn till innehållets integritet, av respekt för både upphovsmännen till innehållet och konsumenterna. |
| --- | --- |

29.

När direktivet ses över måste man vidta de åtgärder som är nödvändiga med hänsyn till innehållets integritet, av respekt för både upphovsmännen till innehållet och konsumenterna.

Geoblockering

| 30. | Skälig ersättning till upphovsmännen till audiovisuellt innehåll är en förutsättning som inte kan ifrågasättas. |
| --- | --- |

30.

Skälig ersättning till upphovsmännen till audiovisuellt innehåll är en förutsättning som inte kan ifrågasättas.

| 31. | I en konvergerande digital värld bör man sörja för en värdekedja som stimulerar europeiskt audiovisuellt skapande. |
| --- | --- |

31.

I en konvergerande digital värld bör man sörja för en värdekedja som stimulerar europeiskt audiovisuellt skapande.

| 32. | Offentligt finansierat och utvecklat regionalt och lokalt audiovisuellt innehåll bör vara tillgängligt i hela EU. Digitala hinder för detta måste undanröjas. |
| --- | --- |

32.

Offentligt finansierat och utvecklat regionalt och lokalt audiovisuellt innehåll bör vara tillgängligt i hela EU. Digitala hinder för detta måste undanröjas.

| 33. | ReK uppmanar kommissionen att i diskussionerna om geoblockering av audiovisuellt innehåll beakta detta innehålls kulturella särdrag. |
| --- | --- |

33.

ReK uppmanar kommissionen att i diskussionerna om geoblockering av audiovisuellt innehåll beakta detta innehålls kulturella särdrag.

| 34. | Vi uppmanar också kommissionen att vidta nödvändiga åtgärder för att stödja europeiska producenter av audiovisuellt innehåll samt europeiska och nationella distributörer. |
| --- | --- |

34.

Vi uppmanar också kommissionen att vidta nödvändiga åtgärder för att stödja europeiska producenter av audiovisuellt innehåll samt europeiska och nationella distributörer.

| 35. | Territorialitetsprincipen inom upphovsrätten måste bibehållas, eftersom denna mekanism har bevisat sin effektivitet när det gäller att garantera ersättning till upphovsmännen och främja ett europeiskt audiovisuellt skapande av hög kvalitet. |
| --- | --- |

35.

Territorialitetsprincipen inom upphovsrätten måste bibehållas, eftersom denna mekanism har bevisat sin effektivitet när det gäller att garantera ersättning till upphovsmännen och främja ett europeiskt audiovisuellt skapande av hög kvalitet.

| 36. | Vi stöder införandet av en möjlighet för användare av audiovisuella medietjänster att överföra rättigheter och i synnerhet överförbarhet av rättigheter som rör audiovisuella abonnemang, vilket skulle ge dem tillgång till de tjänster som de har i hemlandet när de reser till andra EU-länder. |
| --- | --- |

36.

Vi stöder införandet av en möjlighet för användare av audiovisuella medietjänster att överföra rättigheter och i synnerhet överförbarhet av rättigheter som rör audiovisuella abonnemang, vilket skulle ge dem tillgång till de tjänster som de har i hemlandet när de reser till andra EU-länder.

| 37. | Man bör också ägna särskild uppmärksamhet åt språkliga och kulturella minoriteter i EU som påverkas av geoblockering som hindrar de berörda befolkningsgrupperna från att få tillgång till audiovisuella medietjänster på sitt eget språk. |
| --- | --- |

37.

Man bör också ägna särskild uppmärksamhet åt språkliga och kulturella minoriteter i EU som påverkas av geoblockering som hindrar de berörda befolkningsgrupperna från att få tillgång till audiovisuella medietjänster på sitt eget språk.

Europeiska och oberoende verk

| 38. | Kommittén uppmuntrar samtliga europeiska audiovisuella aktörer att främja utvecklingen av högkvalitativt innehåll för att öka attraktionskraften hos det europeiska utbudet av linjära och icke-linjära tjänster. |
| --- | --- |

38.

Kommittén uppmuntrar samtliga europeiska audiovisuella aktörer att främja utvecklingen av högkvalitativt innehåll för att öka attraktionskraften hos det europeiska utbudet av linjära och icke-linjära tjänster.

| 39. | Det är viktigt att genomföra direktivet om audiovisuella medietjänster, som rekommenderar att vidta ”lämpliga åtgärder [...] för att uppmuntra europeisk audiovisuell produktions- och distributionsverksamhet och utveckling, särskilt i länder med låg produktionskapacitet eller med begränsat språkområde”, även på regional nivå. |
| --- | --- |

39.

Det är viktigt att genomföra direktivet om audiovisuella medietjänster, som rekommenderar att vidta ”lämpliga åtgärder [...] för att uppmuntra europeisk audiovisuell produktions- och distributionsverksamhet och utveckling, särskilt i länder med låg produktionskapacitet eller med begränsat språkområde”, även på regional nivå.

| 40. | För både linjära och icke-linjära tjänster bör man uppmuntra medlemsstaterna att införa system för finansiellt bidrag för att stödja hela den audiovisuella kedjan, inklusive framställning av europeiska verk, såsom för närvarande är fallet på frivillig basis för icke-linjära tjänster enligt artikel 13 i direktivet, inbegripet förvärv av sändningsrätter för dessa verk och marknadsföring av dem. |
| --- | --- |

40.

För både linjära och icke-linjära tjänster bör man uppmuntra medlemsstaterna att införa system för finansiellt bidrag för att stödja hela den audiovisuella kedjan, inklusive framställning av europeiska verk, såsom för närvarande är fallet på frivillig basis för icke-linjära tjänster enligt artikel 13 i direktivet, inbegripet förvärv av sändningsrätter för dessa verk och marknadsföring av dem.

| 41. | I enlighet med samma målsättning om att främja högkvalitativa europeiska produktioner och program anser ReK att det behövs mer långtgående åtgärder för att harmonisera detta främjande av såväl linjära som icke-linjära tjänster. |
| --- | --- |

41.

I enlighet med samma målsättning om att främja högkvalitativa europeiska produktioner och program anser ReK att det behövs mer långtgående åtgärder för att harmonisera detta främjande av såväl linjära som icke-linjära tjänster.

Konsumentskydd

| 42. | Kommittén rekommenderar att de viktigaste principerna om konsumentskydd avseende kommersiella meddelanden behålls, och att man inriktar de nya bestämmelser som ska antas beträffande konvergens på det område som rör visningen av programmet. |
| --- | --- |

42.

Kommittén rekommenderar att de viktigaste principerna om konsumentskydd avseende kommersiella meddelanden behålls, och att man inriktar de nya bestämmelser som ska antas beträffande konvergens på det område som rör visningen av programmet.

| 43. | Vi vill fästa kommissionens uppmärksamhet på de nya reklamstrategier och reklammetoder som har utvecklats för icke-linjära tjänster i syfte att öka budskapens effektivitet, samt på de potentiella risker som de medför för skyddet av konsumenterna, deras privatliv och deras personuppgifter. |
| --- | --- |

43.

Vi vill fästa kommissionens uppmärksamhet på de nya reklamstrategier och reklammetoder som har utvecklats för icke-linjära tjänster i syfte att öka budskapens effektivitet, samt på de potentiella risker som de medför för skyddet av konsumenterna, deras privatliv och deras personuppgifter.

| 44. | Följaktligen förespråkar ReK en sammanhängande och enhetlig uppsättning åtgärder för att säkerställa skyddet av konsumenter av linjära och icke-linjära audiovisuella medietjänster. |
| --- | --- |

44.

Följaktligen förespråkar ReK en sammanhängande och enhetlig uppsättning åtgärder för att säkerställa skyddet av konsumenter av linjära och icke-linjära audiovisuella medietjänster.

| 45. | Man bör även fortsättningsvis ägna särskild uppmärksamhet åt kopplingen mellan frågor som rör den skenbara kostnadsfriheten, tillgängligheten, innehållets kvalitet och riskerna för människornas individuella friheter, bl.a. användningen av deras personuppgifter. |
| --- | --- |

45.

Man bör även fortsättningsvis ägna särskild uppmärksamhet åt kopplingen mellan frågor som rör den skenbara kostnadsfriheten, tillgängligheten, innehållets kvalitet och riskerna för människornas individuella friheter, bl.a. användningen av deras personuppgifter.

| 46. | Kommittén betonar att främjande av en allt mer omfattande och insiktsfull digital kompetens stärker medborgarnas och deras företrädares förmåga att bedöma och förebygga faran för att lokala särdrag och strukturer på ekonomisk, handelsrelaterad och kulturell nivå försvinner till förmån för en likriktning av de audiovisuella medietjänsterna som genomförs av de som har makten över nätet. |
| --- | --- |

46.

Kommittén betonar att främjande av en allt mer omfattande och insiktsfull digital kompetens stärker medborgarnas och deras företrädares förmåga att bedöma och förebygga faran för att lokala särdrag och strukturer på ekonomisk, handelsrelaterad och kulturell nivå försvinner till förmån för en likriktning av de audiovisuella medietjänsterna som genomförs av de som har makten över nätet.

Skydd av minderåriga

| 47. | Kommittén föreslår liknande bestämmelser för program som kan vara skadliga för minderåriga, oavsett hur man får tillgång till programmen och oavsett överföringskanal, såväl för linjära som för icke-linjära tjänster. Kommittén framhåller att när det gäller de flesta offentliga medietjänsterna i Europa – både de nationella och de regionala – reglerar man i avtal eller lagstiftning vilka program och sändningstider som är reserverade för minderåriga. |
| --- | --- |

47.

Kommittén föreslår liknande bestämmelser för program som kan vara skadliga för minderåriga, oavsett hur man får tillgång till programmen och oavsett överföringskanal, såväl för linjära som för icke-linjära tjänster. Kommittén framhåller att när det gäller de flesta offentliga medietjänsterna i Europa – både de nationella och de regionala – reglerar man i avtal eller lagstiftning vilka program och sändningstider som är reserverade för minderåriga.

| 48. | Vi efterlyser stimulansåtgärder för innehåll som är specifikt utformat för och anpassat till barn samt främjande av partnerskap mellan audiovisuella aktörer och utbildningsväsendet inom den digitala miljön. Man måste inrätta utbildningsprogram för att i ett tidigt skede lära unga människor att hantera alla former av sociala medier, digitalt innehåll och tillhandahållande av information osv. |
| --- | --- |

48.

Vi efterlyser stimulansåtgärder för innehåll som är specifikt utformat för och anpassat till barn samt främjande av partnerskap mellan audiovisuella aktörer och utbildningsväsendet inom den digitala miljön. Man måste inrätta utbildningsprogram för att i ett tidigt skede lära unga människor att hantera alla former av sociala medier, digitalt innehåll och tillhandahållande av information osv.

Mediekompetens

| 49. | Kommittén anser att man ytterligare bör främja mediekunskap, särskilt beträffande de nya medierna. ReK anser att alla tillgängliga medier – både digitala och analoga – bör användas klokt för att förbättra livskvaliteten och se till att medborgarna på bästa sätt kan delta i mediesamhället. |
| --- | --- |

49.

Kommittén anser att man ytterligare bör främja mediekunskap, särskilt beträffande de nya medierna. ReK anser att alla tillgängliga medier – både digitala och analoga – bör användas klokt för att förbättra livskvaliteten och se till att medborgarna på bästa sätt kan delta i mediesamhället.

Online-press

| 50. | Det finns skäl att ingående granska om det är lämpligt att i direktivets tillämpningsområde införliva vissa delar av online-media (video) och nedladdningstjänster (som t.ex. download-to-rent och download-to-own) genom en översyn av definitionen av ”audiovisuell medietjänst”. |
| --- | --- |

50.

Det finns skäl att ingående granska om det är lämpligt att i direktivets tillämpningsområde införliva vissa delar av online-media (video) och nedladdningstjänster (som t.ex. download-to-rent och download-to-own) genom en översyn av definitionen av ”audiovisuell medietjänst”.

| 51. | Kommittén noterar att följande anges uttryckligen i förhandlingsmandatet för det transatlantiska partnerskapet för handel och investeringar: ”Avtalet ska inte innehålla några bestämmelser som medför risk för att unionens eller dess medlemsstaters kulturella och språkliga mångfald, särskilt inom kultursektorn, påverkas negativt eller för att unionen och dess medlemsstater förhindras att upprätthålla befintlig politik och befintliga åtgärder till stöd för kultursektorn mot bakgrund av dess särskilda ställning inom EU och dess medlemsstater.” |
| --- | --- |

51.

Kommittén noterar att följande anges uttryckligen i förhandlingsmandatet för det transatlantiska partnerskapet för handel och investeringar: ”Avtalet ska inte innehålla några bestämmelser som medför risk för att unionens eller dess medlemsstaters kulturella och språkliga mångfald, särskilt inom kultursektorn, påverkas negativt eller för att unionen och dess medlemsstater förhindras att upprätthålla befintlig politik och befintliga åtgärder till stöd för kultursektorn mot bakgrund av dess särskilda ställning inom EU och dess medlemsstater.”

Förordning

| 52. | Kommittén stöder införandet i direktivet om audiovisuella medietjänster av Ergas – gruppen av europeiska tillsynsmyndigheter för audiovisuella medietjänster – principer enligt dess grunddeklaration, där man hänvisar till identifiering, på europeisk nivå, av gemensamma drag som alla oberoende tillsynsmyndigheter bör ha i fråga om oberoende, öppna besluts- och utnämningsförfaranden, kompetens och sakkunskap, effektiva verkställande befogenheter, mekanismer för tvistlösning samt prövning av tillsynsmyndigheternas beslut av en rättslig myndighet. |
| --- | --- |

52.

Kommittén stöder införandet i direktivet om audiovisuella medietjänster av Ergas – gruppen av europeiska tillsynsmyndigheter för audiovisuella medietjänster – principer enligt dess grunddeklaration, där man hänvisar till identifiering, på europeisk nivå, av gemensamma drag som alla oberoende tillsynsmyndigheter bör ha i fråga om oberoende, öppna besluts- och utnämningsförfaranden, kompetens och sakkunskap, effektiva verkställande befogenheter, mekanismer för tvistlösning samt prövning av tillsynsmyndigheternas beslut av en rättslig myndighet.

Bryssel den 13 oktober 2015.

Europeiska regionkommitténs ordförande

Markku MARKKULA

---

(1)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/HTML/?uri=CELEX:52014IR3660&from=SV

1

---

| 17.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 423/35 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 423/35

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén ”Finansiella instrument till stöd för territoriell utveckling”

(2015/C 423/07)

| Föredragande: | Adam STRUZIK (PL–EPP), regionpresident i Mazowieckie |
| --- | --- |

Föredragande:

Adam STRUZIK (PL–EPP), regionpresident i Mazowieckie

I.   POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 1. | Europeiska regionkommittén framför rekommendationer om användningen av finansiella instrument för territoriell utveckling och stöder sig i samband med detta på en analys av lagstiftningen, frågan om nyttan för politiken för territoriell utveckling, säkerställandet av effektiviteten och den institutionaliserade användningen av finansiella instrument. |
| --- | --- |

1.

Europeiska regionkommittén framför rekommendationer om användningen av finansiella instrument för territoriell utveckling och stöder sig i samband med detta på en analys av lagstiftningen, frågan om nyttan för politiken för territoriell utveckling, säkerställandet av effektiviteten och den institutionaliserade användningen av finansiella instrument.

| 2. | Med tanke på den betydelse som användningen av finansiella instrument har för den territoriella utvecklingen har kommittén vid utarbetandet av yttrandet samlat in erfarenheter från medlemmar av Coterutskottet och BUDG-gruppen och fört samråd med Europeiska kommissionen, Europeiska investeringsbanken (EIB) och andra aktörer som har kunskaper om och erfarenheter av användningen av finansiella instrument. |
| --- | --- |

2.

Med tanke på den betydelse som användningen av finansiella instrument har för den territoriella utvecklingen har kommittén vid utarbetandet av yttrandet samlat in erfarenheter från medlemmar av Coterutskottet och BUDG-gruppen och fört samråd med Europeiska kommissionen, Europeiska investeringsbanken (EIB) och andra aktörer som har kunskaper om och erfarenheter av användningen av finansiella instrument.

| 3. | Finansiella instrument kan vara ett viktigt verktyg för territoriell utveckling. Återbetalningsskyldig finansiering kan på vissa områden, där privat finansiering kan komplettera den offentliga finansieringen och där avkastningen är tillräckligt attraktiv, säkerställa en större hävstångseffekt för det investerade kapitalet. |
| --- | --- |

3.

Finansiella instrument kan vara ett viktigt verktyg för territoriell utveckling. Återbetalningsskyldig finansiering kan på vissa områden, där privat finansiering kan komplettera den offentliga finansieringen och där avkastningen är tillräckligt attraktiv, säkerställa en större hävstångseffekt för det investerade kapitalet.

| 4. | Kommittén betonar att bidragssystemet spelar en viktig roll för att stimulera territoriell utveckling, särskilt i vissa områden där det förekommer marknadsmisslyckanden och där utmaningarna i fråga om territoriell sammanhållning är ett verkligt problem, och att stöden och de finansiella instrumenten är kompletterande eftersom de bör tillämpas i olika situationer. Främjandet av användningen av finansiella instrument får inte leda till en alltför stor begränsning av bidragssystemet eller till en undanträngningseffekt på den del av EU-budgeten som anslagits till sammanhållningspolitiken. |
| --- | --- |

4.

Kommittén betonar att bidragssystemet spelar en viktig roll för att stimulera territoriell utveckling, särskilt i vissa områden där det förekommer marknadsmisslyckanden och där utmaningarna i fråga om territoriell sammanhållning är ett verkligt problem, och att stöden och de finansiella instrumenten är kompletterande eftersom de bör tillämpas i olika situationer. Främjandet av användningen av finansiella instrument får inte leda till en alltför stor begränsning av bidragssystemet eller till en undanträngningseffekt på den del av EU-budgeten som anslagits till sammanhållningspolitiken.

| 5. | Vi stöder rådets slutsatser från Riga av den 9 juni 2015 om utmaningar vid genomförandet av sammanhållningspolitiken för 2014–2020, där kommissionen uppmanas ”att ge vägledning om användningen av finansieringsinstrument och om synergieffekterna mellan olika instrument på ett lägligt, sammanhängande, konsekvent och tydligt sätt och att undersöka alla möjligheter att skapa större klarhet, utan att överskrida räckvidden för de rättsliga bestämmelser som medlagstiftarna beslutat om genom att införa ytterligare skyldigheter”. |
| --- | --- |

5.

Vi stöder rådets slutsatser från Riga av den 9 juni 2015 om utmaningar vid genomförandet av sammanhållningspolitiken för 2014–2020, där kommissionen uppmanas ”att ge vägledning om användningen av finansieringsinstrument och om synergieffekterna mellan olika instrument på ett lägligt, sammanhängande, konsekvent och tydligt sätt och att undersöka alla möjligheter att skapa större klarhet, utan att överskrida räckvidden för de rättsliga bestämmelser som medlagstiftarna beslutat om genom att införa ytterligare skyldigheter”.

| 6. | Regionkommittén tar del av slutsatserna i revisionsrättens särskilda rapport nr 05/2015 om användningen av finansiella instrument i landsbygdsområden (1), där man framhåller risken för överkapitalisering av garantifonderna i förhållande till de privata investerarnas efterfrågan samt följderna av en bristande hävstångseffekt när man mobiliserar privat finansiering för att komplettera den offentliga finansieringen. Vi uppmanar därför kommissionen att dra lärdom av denna rapport. |
| --- | --- |

6.

Regionkommittén tar del av slutsatserna i revisionsrättens särskilda rapport nr 05/2015 om användningen av finansiella instrument i landsbygdsområden (1), där man framhåller risken för överkapitalisering av garantifonderna i förhållande till de privata investerarnas efterfrågan samt följderna av en bristande hävstångseffekt när man mobiliserar privat finansiering för att komplettera den offentliga finansieringen. Vi uppmanar därför kommissionen att dra lärdom av denna rapport.

Europeiska regionkommittén vill understryka följande:

Lagstiftning

| 7. | Syftet med de offentliga insatser som görs genom strukturfonderna är att se till att artikel 174 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt genomförs. De behöriga myndigheterna på EU-nivå och nationell nivå bör varje gång när de lägger fram en ståndpunkt eller beslutar om finansiella instrument undersöka deras inverkan på uppfyllelsen av målet i fråga. |
| --- | --- |

7.

Syftet med de offentliga insatser som görs genom strukturfonderna är att se till att artikel 174 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt genomförs. De behöriga myndigheterna på EU-nivå och nationell nivå bör varje gång när de lägger fram en ståndpunkt eller beslutar om finansiella instrument undersöka deras inverkan på uppfyllelsen av målet i fråga.

| 8. | En otillräcklig reglering av användningen av finansiella instrument är lika skadlig som en överreglering av den. Det är viktigt att man framför allt i början av den nya budgetplanen för 2014–2020 omedelbart fattar beslut om alla de rättsliga lösningar som krävs så att man inte upprepar de misstag som gjordes i början av förra budgetplanen 2007–2013. |
| --- | --- |

8.

En otillräcklig reglering av användningen av finansiella instrument är lika skadlig som en överreglering av den. Det är viktigt att man framför allt i början av den nya budgetplanen för 2014–2020 omedelbart fattar beslut om alla de rättsliga lösningar som krävs så att man inte upprepar de misstag som gjordes i början av förra budgetplanen 2007–2013.

| 9. | När medlemsstaterna har börjat genomföra de instrument som finansieras genom de europeiska struktur- och investeringsfonderna (ESI-fonderna) bör reglering på EU-nivå endast införas i undantagsfall. Man måste se till att EU:s myndigheter och institutioner, i synnerhet Europeiska kommissionen, för samråd med företrädare för regionerna kring alla de ändringar av bestämmelserna som påverkar programplaneringen, genomförandet och redovisningen av de finansiella instrument som är relevanta för den territoriella utvecklingen. |
| --- | --- |

9.

När medlemsstaterna har börjat genomföra de instrument som finansieras genom de europeiska struktur- och investeringsfonderna (ESI-fonderna) bör reglering på EU-nivå endast införas i undantagsfall. Man måste se till att EU:s myndigheter och institutioner, i synnerhet Europeiska kommissionen, för samråd med företrädare för regionerna kring alla de ändringar av bestämmelserna som påverkar programplaneringen, genomförandet och redovisningen av de finansiella instrument som är relevanta för den territoriella utvecklingen.

| 10. | Man måste inrätta en permanent dialog mellan företrädare för regionerna, kommissionen, EIB och sammanslutningar som företräder företag om tolkningen av befintliga rättsliga bestämmelser, effekterna av genomförandet och de problem som dyker upp. Detta ska maximera fördelarna av att man genomför instrument som finansieras med de europeiska struktur- och investeringsfonderna. Regionkommittén uppmanar Europeiska kommissionen att omgående institutionalisera detta samarbete. |
| --- | --- |

10.

Man måste inrätta en permanent dialog mellan företrädare för regionerna, kommissionen, EIB och sammanslutningar som företräder företag om tolkningen av befintliga rättsliga bestämmelser, effekterna av genomförandet och de problem som dyker upp. Detta ska maximera fördelarna av att man genomför instrument som finansieras med de europeiska struktur- och investeringsfonderna. Regionkommittén uppmanar Europeiska kommissionen att omgående institutionalisera detta samarbete.

| 11. | Det påpekas också att alla relevanta uppgifter måste vara transparenta, så detaljerade som möjligt samt förmedlade på ett förenklat sätt. Anledningen är att alla potentiella intressenter, vare sig det handlar om fysiska eller juridiska personer, ska kunna förfoga över all bakgrundsinformation som anses vara nödvändig inför investerings- eller utvecklingsbeslut. Således kan den dolda risken reduceras samt de nödvändiga administrativa åtgärderna bedömas och planeras med större noggrannhet. Sammantaget skulle investeringsviljan kunna ökas. |
| --- | --- |

11.

Det påpekas också att alla relevanta uppgifter måste vara transparenta, så detaljerade som möjligt samt förmedlade på ett förenklat sätt. Anledningen är att alla potentiella intressenter, vare sig det handlar om fysiska eller juridiska personer, ska kunna förfoga över all bakgrundsinformation som anses vara nödvändig inför investerings- eller utvecklingsbeslut. Således kan den dolda risken reduceras samt de nödvändiga administrativa åtgärderna bedömas och planeras med större noggrannhet. Sammantaget skulle investeringsviljan kunna ökas.

| 12. | De problem som nu möter de regionala och lokala myndigheter som under perioden 2007–2013 beslutade att genomföra och använda återbetalningsskyldiga instrument får inte avskräcka dem från att välja just denna form av finansiering under programplaneringsperioden 2014–2020. Åtgärder måste också vidtas så att den risk som den otillräckliga regleringen av de finansiella instrumenten under perioden 2007–2013 medförde inte belastar förvaltningsmyndigheterna och de finansiella mellanhänderna och framför allt inte slutmottagarna. |
| --- | --- |

12.

De problem som nu möter de regionala och lokala myndigheter som under perioden 2007–2013 beslutade att genomföra och använda återbetalningsskyldiga instrument får inte avskräcka dem från att välja just denna form av finansiering under programplaneringsperioden 2014–2020. Åtgärder måste också vidtas så att den risk som den otillräckliga regleringen av de finansiella instrumenten under perioden 2007–2013 medförde inte belastar förvaltningsmyndigheterna och de finansiella mellanhänderna och framför allt inte slutmottagarna.

| 13. | Vid eventuella korrigeringar inom ramen för budgetplanen 2007–2013 bör man komma ihåg att man i enlighet med artikel 98 i rådets förordning (EG) nr 1083/2006 av den 11 juli 2006 bör ta hänsyn till oegentligheternas art och allvar och till den ekonomiska förlusten för fonderna. Europeiska kommissionen bör vidta åtgärder för att se till att bestämmelsen i fråga följs både på EU-nivå och i de enskilda medlemsstaterna. |
| --- | --- |

13.

Vid eventuella korrigeringar inom ramen för budgetplanen 2007–2013 bör man komma ihåg att man i enlighet med artikel 98 i rådets förordning (EG) nr 1083/2006 av den 11 juli 2006 bör ta hänsyn till oegentligheternas art och allvar och till den ekonomiska förlusten för fonderna. Europeiska kommissionen bör vidta åtgärder för att se till att bestämmelsen i fråga följs både på EU-nivå och i de enskilda medlemsstaterna.

| 14. | I punkt 20 i riktlinjerna för statligt stöd för att främja riskfinansieringsinvesteringar (2) fastställs det att ”riskfinansieringsåtgärder måste vidtas av finansiella intermediärer eller alternativa handelsplattformar, med undantag för skattelättnader för direkta investeringar i stödberättigade företag. Därför kan en åtgärd, genom vilken medlemsstaten eller ett offentligt organ gör direkta investeringar i företag utan deltagande av finansiella intermediärer, inte förklaras för förenlig med den inre marknaden enligt reglerna om statligt riskfinansieringsstöd.” När en förvaltningsmyndighet inom ramen för ett finansieringsarrangemang utbetalar stöd direkt till ett litet eller medelstort företag, kan stödet i fråga således bara vara ett statligt stöd som är förenligt med fördraget om beloppet är lägre än beloppen i förordningen om stöd av mindre betydelse eller om stödet beviljas inom ramen för andra övergripande stödbestämmelser (t.ex. om små och medelstora företag, regional sammanhållning, forskning och utveckling osv.). Kommittén uppmanar därför kommissionen att undersöka om denna bestämmelse inte uppmuntrar till en uppsplittring av projekt som får stöd genom finansiella instrument och om dessa riktlinjer inte strider mot artikel 38 om genomförande av finansieringsinstrument i förordning (EU) nr 1303/2013 om gemensamma bestämmelser för strukturfonderna. |
| --- | --- |

14.

I punkt 20 i riktlinjerna för statligt stöd för att främja riskfinansieringsinvesteringar (2) fastställs det att ”riskfinansieringsåtgärder måste vidtas av finansiella intermediärer eller alternativa handelsplattformar, med undantag för skattelättnader för direkta investeringar i stödberättigade företag. Därför kan en åtgärd, genom vilken medlemsstaten eller ett offentligt organ gör direkta investeringar i företag utan deltagande av finansiella intermediärer, inte förklaras för förenlig med den inre marknaden enligt reglerna om statligt riskfinansieringsstöd.” När en förvaltningsmyndighet inom ramen för ett finansieringsarrangemang utbetalar stöd direkt till ett litet eller medelstort företag, kan stödet i fråga således bara vara ett statligt stöd som är förenligt med fördraget om beloppet är lägre än beloppen i förordningen om stöd av mindre betydelse eller om stödet beviljas inom ramen för andra övergripande stödbestämmelser (t.ex. om små och medelstora företag, regional sammanhållning, forskning och utveckling osv.). Kommittén uppmanar därför kommissionen att undersöka om denna bestämmelse inte uppmuntrar till en uppsplittring av projekt som får stöd genom finansiella instrument och om dessa riktlinjer inte strider mot artikel 38 om genomförande av finansieringsinstrument i förordning (EU) nr 1303/2013 om gemensamma bestämmelser för strukturfonderna.

| 15. | På alla nivåer bör man vid genomförandet sträva efter att undanröja onödiga regleringsrestriktioner som ökar kostnaderna och minskar efterfrågan på finansiella instrument. |
| --- | --- |

15.

På alla nivåer bör man vid genomförandet sträva efter att undanröja onödiga regleringsrestriktioner som ökar kostnaderna och minskar efterfrågan på finansiella instrument.

| 16. | Vid oegentligheter i genomförandet av strukturfonderna inom ramen för budgetplanen 2007–2013 måste man se till att utgifterna i fråga inte läggs fram för kommissionen för godkännande. Vid fastställande av oegentligheter bör tillbakadragande av medel från mellanhänder eller fonder dock endast ske om man inte kan se till att den fortsätta användningen av medlen är effektiv. Detta framgår bl.a. av intentionen i artikel 78.6 andra stycket i rådets förordning (EG) nr 1083/2006 av den 11 juli 2006, där det föreskrivs att de stödberättigande utgifterna ska fastställas när det operativa programmet helt eller delvis har avslutats. Regionkommittén uppmanar Europeiska kommissionen att garantera detta och om nödvändigt genomföra alla nödvändiga ändringar av lagstiftningen på detta område. |
| --- | --- |

16.

Vid oegentligheter i genomförandet av strukturfonderna inom ramen för budgetplanen 2007–2013 måste man se till att utgifterna i fråga inte läggs fram för kommissionen för godkännande. Vid fastställande av oegentligheter bör tillbakadragande av medel från mellanhänder eller fonder dock endast ske om man inte kan se till att den fortsätta användningen av medlen är effektiv. Detta framgår bl.a. av intentionen i artikel 78.6 andra stycket i rådets förordning (EG) nr 1083/2006 av den 11 juli 2006, där det föreskrivs att de stödberättigande utgifterna ska fastställas när det operativa programmet helt eller delvis har avslutats. Regionkommittén uppmanar Europeiska kommissionen att garantera detta och om nödvändigt genomföra alla nödvändiga ändringar av lagstiftningen på detta område.

| 17. | Man måste se till att mottagarna lägger fram tillförlitliga underlag när de redovisar utgifterna. Regionkommittén betonar dock att större delen av de finansiella instrument som används har utvecklats på den kommersiella marknaden. Vid avräkningen bör man därför också ta hänsyn till deras karaktär och hur de fungerar. |
| --- | --- |

17.

Man måste se till att mottagarna lägger fram tillförlitliga underlag när de redovisar utgifterna. Regionkommittén betonar dock att större delen av de finansiella instrument som används har utvecklats på den kommersiella marknaden. Vid avräkningen bör man därför också ta hänsyn till deras karaktär och hur de fungerar.

| 18. | De belägg som krävs för att bekräfta att det handlar om stödberättigande utgifter måste vara nödvändiga för att uppnå det mål som eftersträvas. I samtliga fall där detta är möjligt bör man godkänna de belägg som innebär minsta möjliga börda för stödmottagare och slutmottagare, till exempel deklarationer. Detta ändrar inte på något sätt nödvändigheten av att utföra kontroller av de belägg som redovisas. Man bör utarbeta ett förslag gällande användning av offentliga register i medlemsstaterna. Vidare rekommenderas att systemet för dessa intyg och kontroller redan i planeringsfasen ska vara inrättat på ett sådant sätt att det inte negativt påverkar förmånstagarnas eller slutanvändarnas beslut avseende användningen av medlen. |
| --- | --- |

18.

De belägg som krävs för att bekräfta att det handlar om stödberättigande utgifter måste vara nödvändiga för att uppnå det mål som eftersträvas. I samtliga fall där detta är möjligt bör man godkänna de belägg som innebär minsta möjliga börda för stödmottagare och slutmottagare, till exempel deklarationer. Detta ändrar inte på något sätt nödvändigheten av att utföra kontroller av de belägg som redovisas. Man bör utarbeta ett förslag gällande användning av offentliga register i medlemsstaterna. Vidare rekommenderas att systemet för dessa intyg och kontroller redan i planeringsfasen ska vara inrättat på ett sådant sätt att det inte negativt påverkar förmånstagarnas eller slutanvändarnas beslut avseende användningen av medlen.

| 19. | Liksom på varje marknad avgörs jämvikten för de finansiella instrumenten av utbud och efterfrågan. Den faktor som påverkar storleken på utbud och efterfrågan är priset. När det gäller offentliga finansiella instrument betonar Regionkommittén att man också i största möjliga utsträckning bör dra nytta av naturliga marknadsmekanismer. |
| --- | --- |

19.

Liksom på varje marknad avgörs jämvikten för de finansiella instrumenten av utbud och efterfrågan. Den faktor som påverkar storleken på utbud och efterfrågan är priset. När det gäller offentliga finansiella instrument betonar Regionkommittén att man också i största möjliga utsträckning bör dra nytta av naturliga marknadsmekanismer.

| 20. | I detta sammanhang bör man framhålla att en minskning av de stödberättigande utgifter som finansieras genom budgetramen 2007–2013 kan motverka en sund förvaltning av de offentliga medlen och leda till en alltför stor snedvridning av de naturliga marknadsmekanismerna om mellanhänderna tar ut avgifter och provisioner av små och medelstora företag. Regionkommittén uppmanar kommissionen att tillsammans med regionerna vidta åtgärder som syftar till att identifiera ineffektiva områden och att utan dröjsmål vidta lämpliga åtgärder för att råda bot på detta. |
| --- | --- |

20.

I detta sammanhang bör man framhålla att en minskning av de stödberättigande utgifter som finansieras genom budgetramen 2007–2013 kan motverka en sund förvaltning av de offentliga medlen och leda till en alltför stor snedvridning av de naturliga marknadsmekanismerna om mellanhänderna tar ut avgifter och provisioner av små och medelstora företag. Regionkommittén uppmanar kommissionen att tillsammans med regionerna vidta åtgärder som syftar till att identifiera ineffektiva områden och att utan dröjsmål vidta lämpliga åtgärder för att råda bot på detta.

Finansiella instrument som ett verktyg för territoriell politik

| 21. | Man bör framhålla att beslut om att använda finansiella instrument alltid måste vara grundade på en djupgående analys och en maximering av samhällsnyttan. Regionkommittén understryker därför att de finansiella instrumenten måste lösa konkreta sociala, ekonomiska eller miljömässiga problem och ha som mål att främja en smart och hållbar tillväxt för alla. |
| --- | --- |

21.

Man bör framhålla att beslut om att använda finansiella instrument alltid måste vara grundade på en djupgående analys och en maximering av samhällsnyttan. Regionkommittén understryker därför att de finansiella instrumenten måste lösa konkreta sociala, ekonomiska eller miljömässiga problem och ha som mål att främja en smart och hållbar tillväxt för alla.

| 22. | När man fattar beslut om att utnyttja finansiella instrument bör man alltid ta hänsyn till de effekter som ett sådant instrument får på de andra stödformer som finns, inklusive möjligheten att uppnå samverkanseffekter genom att kombinera olika former av stöd och de möjliga överlappningarna mellan olika instrument. Behöriga myndigheter bör se till att det råder samstämmighet mellan de instrument som genomförs på EU-nivå (t.ex. Cosme och Horisont 2020) och andra stödkällor, framför allt från Europeiska investeringsbanken, de europeiska struktur- och investeringsfonderna samt nationella och lokala utvecklingsbanker och banker för offentligt stöd (”promotional banks”). Med tanke på de fördelar som uppstår genom samverkanseffekter uppmanar kommittén Europeiska kommissionen och Europeiska investeringsbanken att se till att det finns en fortlöpande dialog med lokala och regionala partner på detta område. |
| --- | --- |

22.

När man fattar beslut om att utnyttja finansiella instrument bör man alltid ta hänsyn till de effekter som ett sådant instrument får på de andra stödformer som finns, inklusive möjligheten att uppnå samverkanseffekter genom att kombinera olika former av stöd och de möjliga överlappningarna mellan olika instrument. Behöriga myndigheter bör se till att det råder samstämmighet mellan de instrument som genomförs på EU-nivå (t.ex. Cosme och Horisont 2020) och andra stödkällor, framför allt från Europeiska investeringsbanken, de europeiska struktur- och investeringsfonderna samt nationella och lokala utvecklingsbanker och banker för offentligt stöd (”promotional banks”). Med tanke på de fördelar som uppstår genom samverkanseffekter uppmanar kommittén Europeiska kommissionen och Europeiska investeringsbanken att se till att det finns en fortlöpande dialog med lokala och regionala partner på detta område.

| 23. | Man bör framhålla behovet av lösningar som möjliggör en mer flexibel sammankoppling av olika former av finansiering och finansiering från olika källor. I fallet med de europeiska struktur- och investeringsfonderna bör man tillåta överlappning av stödberättigande utgifter i syfte att kombinera bidrag och finansiella instrument. Detta är särskilt viktigt för de aktörer som inte har tillgång till banksektorn. Regionkommittén uppmanar därför Europeiska kommissionen att tillsammans med företrädare för regionerna utarbeta förslag till lagstiftningsändringar där hänsyn tas till de ekonomiskt svagaste aktörernas intressen. |
| --- | --- |

23.

Man bör framhålla behovet av lösningar som möjliggör en mer flexibel sammankoppling av olika former av finansiering och finansiering från olika källor. I fallet med de europeiska struktur- och investeringsfonderna bör man tillåta överlappning av stödberättigande utgifter i syfte att kombinera bidrag och finansiella instrument. Detta är särskilt viktigt för de aktörer som inte har tillgång till banksektorn. Regionkommittén uppmanar därför Europeiska kommissionen att tillsammans med företrädare för regionerna utarbeta förslag till lagstiftningsändringar där hänsyn tas till de ekonomiskt svagaste aktörernas intressen.

| 24. | När det gäller instrumenten för territoriell utveckling bör man undvika att använda dem för att stabilisera det finansiella systemet och för konjunkturutjämnande åtgärder. Sådana åtgärder bör finansieras med andra källor. Regionkommittén uppmanar EU:s myndigheter och institutioner att se till att utvecklingsmedlen används i enlighet med sitt syfte. |
| --- | --- |

24.

När det gäller instrumenten för territoriell utveckling bör man undvika att använda dem för att stabilisera det finansiella systemet och för konjunkturutjämnande åtgärder. Sådana åtgärder bör finansieras med andra källor. Regionkommittén uppmanar EU:s myndigheter och institutioner att se till att utvecklingsmedlen används i enlighet med sitt syfte.

| 25. | Europeiska kommissionen och Europeiska investeringsbanken bör se till att regionerna på lämpligt sätt deltar i användningen av de finansiella instrumenten inom ramen för ”En investeringsplan för Europa”. Kommittén välkomnar i detta sammanhang att det i skäl 56 i förordningen om Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) föreskrivs att de regionala och lokala myndigheterna bör få möjlighet att bidra till inrättandet och förvaltningen av portalen för europeiska investeringsprojekt. |
| --- | --- |

25.

Europeiska kommissionen och Europeiska investeringsbanken bör se till att regionerna på lämpligt sätt deltar i användningen av de finansiella instrumenten inom ramen för ”En investeringsplan för Europa”. Kommittén välkomnar i detta sammanhang att det i skäl 56 i förordningen om Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) föreskrivs att de regionala och lokala myndigheterna bör få möjlighet att bidra till inrättandet och förvaltningen av portalen för europeiska investeringsprojekt.

| 26. | Det är positivt om de finansiella instrumenten attraherar privat kapital och Europeiska kommissionen måste se till att hävstångsverkan hos de finansiella instrument som finansieras med europeiska medel blir så bra som möjligt samt förenlig med det samhällsmål som fastställts. |
| --- | --- |

26.

Det är positivt om de finansiella instrumenten attraherar privat kapital och Europeiska kommissionen måste se till att hävstångsverkan hos de finansiella instrument som finansieras med europeiska medel blir så bra som möjligt samt förenlig med det samhällsmål som fastställts.

| 27. | Regionkommittén förespråkar en förenkling av EU:s finansiella instrument, och betonar att instrumenten måste vara enkla och lätta att använda med en lämplig mängd kontroller och motvikter. |
| --- | --- |

27.

Regionkommittén förespråkar en förenkling av EU:s finansiella instrument, och betonar att instrumenten måste vara enkla och lätta att använda med en lämplig mängd kontroller och motvikter.

| 28. | Regionkommittén framhåller behovet av att bättre främja finansiella instrument bland potentiella användare i syfte att öka kunskapen om deras specifika mervärde och om hur de används bäst. |
| --- | --- |

28.

Regionkommittén framhåller behovet av att bättre främja finansiella instrument bland potentiella användare i syfte att öka kunskapen om deras specifika mervärde och om hur de används bäst.

| 29. | Man bör se till att de finansiella instrumenten fördelas med utgångspunkt i de sociala och ekonomiska behoven med en tydlig territoriell förståelse och en utgångspunkt som tar hänsyn till de skilda förutsättningar som ofta råder i städer och på landsbygden och där man exempelvis stödjer små projekt och små regioners tillgång till dessa finansieringsmöjligheter. Det är viktigt att uppmärksamma eventuella oönskade effekter som kan förhindra en optimal fördelning av de finansiella instrumenten. |
| --- | --- |

29.

Man bör se till att de finansiella instrumenten fördelas med utgångspunkt i de sociala och ekonomiska behoven med en tydlig territoriell förståelse och en utgångspunkt som tar hänsyn till de skilda förutsättningar som ofta råder i städer och på landsbygden och där man exempelvis stödjer små projekt och små regioners tillgång till dessa finansieringsmöjligheter. Det är viktigt att uppmärksamma eventuella oönskade effekter som kan förhindra en optimal fördelning av de finansiella instrumenten.

| 30. | ReK påpekar att många lokala och regionala myndigheter upplever det som svårt att få tillgång till EU-fonder, eftersom de inte har möjlighet att medfinansiera dem. Vi vill understryka att de finansiella instrumenten måste utvecklas om man ska kunna komma tillrätta med detta problem. |
| --- | --- |

30.

ReK påpekar att många lokala och regionala myndigheter upplever det som svårt att få tillgång till EU-fonder, eftersom de inte har möjlighet att medfinansiera dem. Vi vill understryka att de finansiella instrumenten måste utvecklas om man ska kunna komma tillrätta med detta problem.

| 31. | Eftersom möjligheterna för i synnerhet mikroföretag och småföretag att i EU få extern finansiering är begränsade måste möjligheterna till finansiering av rörelsekapital bli mer flexibla. Med tanke på flaskhalsar i betalningarna eller säsongsbundenhet i produktionen bör detta kapital finansieras utan onödiga begränsningar. I detta syfte bör Europeiska kommissionen tillsammans med företrädare för regionerna vidta lämpliga åtgärder för att se till att det finns en sådan lösning. |
| --- | --- |

31.

Eftersom möjligheterna för i synnerhet mikroföretag och småföretag att i EU få extern finansiering är begränsade måste möjligheterna till finansiering av rörelsekapital bli mer flexibla. Med tanke på flaskhalsar i betalningarna eller säsongsbundenhet i produktionen bör detta kapital finansieras utan onödiga begränsningar. I detta syfte bör Europeiska kommissionen tillsammans med företrädare för regionerna vidta lämpliga åtgärder för att se till att det finns en sådan lösning.

| 32. | Att som ett svar på den ekonomiska krisen göra det möjligt att finansiera rörelsekapital inom ramen för budgetplanen 2007–2013 måste ses som en lämplig åtgärd som ligger i den europeiska ekonomins intresse. |
| --- | --- |

32.

Att som ett svar på den ekonomiska krisen göra det möjligt att finansiera rörelsekapital inom ramen för budgetplanen 2007–2013 måste ses som en lämplig åtgärd som ligger i den europeiska ekonomins intresse.

De finansiella instrumentens effektivitet

| 33. | Ett gott samarbete mellan Europeiska kommissionen, Europeiska investeringsbanken och de lokala och regionala myndigheterna är en viktig förutsättning för en lyckad användning av finansiella instrument inom territoriell utveckling och inom all sammanhållningspolitik. |
| --- | --- |

33.

Ett gott samarbete mellan Europeiska kommissionen, Europeiska investeringsbanken och de lokala och regionala myndigheterna är en viktig förutsättning för en lyckad användning av finansiella instrument inom territoriell utveckling och inom all sammanhållningspolitik.

| 34. | Mot bakgrund av erfarenheterna av krisen måste man komma ihåg att de offentliga finansiella instrumenten inte får leda till en alltför stor ökning av riskerna i det finansiella systemet, framför allt inte i banksystemet. |
| --- | --- |

34.

Mot bakgrund av erfarenheterna av krisen måste man komma ihåg att de offentliga finansiella instrumenten inte får leda till en alltför stor ökning av riskerna i det finansiella systemet, framför allt inte i banksystemet.

| 35. | Innan man fattar beslut om att genomföra instrumenten bör man undersöka om finansieringen av investeringar med t.ex. skuldinstrument inte leder till en alltför stor börda för konsumenterna i form av kostnaderna för denna skuld. De finansiella mellanhänderna får dessutom inte heller lägga beslag på eller begränsa de fördelar som följer av att man utnyttjar finansiella instrument finansierade med offentliga medel (garantiinstrumentet bör t.ex. innebära att kapitalanskaffningskostnaden minskar). De finansiella instrumenten får inte heller bli en källa till omotiverade vinster för mellanhänderna, t.ex. genom sammanslagen bank- och försäkringsverksamhet eller kopplingsförbehåll. Europeiska kommissionen och de nationella myndigheterna måste anta lämpliga bestämmelser om detta. |
| --- | --- |

35.

Innan man fattar beslut om att genomföra instrumenten bör man undersöka om finansieringen av investeringar med t.ex. skuldinstrument inte leder till en alltför stor börda för konsumenterna i form av kostnaderna för denna skuld. De finansiella mellanhänderna får dessutom inte heller lägga beslag på eller begränsa de fördelar som följer av att man utnyttjar finansiella instrument finansierade med offentliga medel (garantiinstrumentet bör t.ex. innebära att kapitalanskaffningskostnaden minskar). De finansiella instrumenten får inte heller bli en källa till omotiverade vinster för mellanhänderna, t.ex. genom sammanslagen bank- och försäkringsverksamhet eller kopplingsförbehåll. Europeiska kommissionen och de nationella myndigheterna måste anta lämpliga bestämmelser om detta.

| 36. | Utbyte av erfarenheter och kunskaper mellan Europeiska kommissionen och Europeiska investeringsbanken och de lokala och regionala myndigheterna bör stärkas. Dessutom bör lokala och regionala myndigheter och de organ som ansvarar för de finansiella instrument som redan finns genomföra en gemensam analys för att optimera instrumentens effektivitet. Regionkommittén erkänner Europeiska kommissionens och Europeiska investeringsbankens engagemang på detta område men vill, med tanke på hur viktigt inledningsskedet är, betona att man måste intensifiera arbetet för ett fullständigt genomförande av sådana lösningar som t.ex. Fi-kompassplattformen. |
| --- | --- |

36.

Utbyte av erfarenheter och kunskaper mellan Europeiska kommissionen och Europeiska investeringsbanken och de lokala och regionala myndigheterna bör stärkas. Dessutom bör lokala och regionala myndigheter och de organ som ansvarar för de finansiella instrument som redan finns genomföra en gemensam analys för att optimera instrumentens effektivitet. Regionkommittén erkänner Europeiska kommissionens och Europeiska investeringsbankens engagemang på detta område men vill, med tanke på hur viktigt inledningsskedet är, betona att man måste intensifiera arbetet för ett fullständigt genomförande av sådana lösningar som t.ex. Fi-kompassplattformen.

| 37. | För att främja användningen av finansiella instrument – och inte bara vid genomförandet av de europeiska struktur- och investeringsfonderna – bör Europeiska kommissionen och Europeiska investeringsbanken se till att regionerna har möjlighet att få lämpligt stöd i fråga om innehållet. Stödet bör möjliggöra en individuell lösning för varje region, men det förutsätter också att det finns lämpliga övergripande riktlinjer om hur de lokala och regionala myndigheterna kan ansöka om finansiella instrument, EIB-medel och Efsi-lån, så att de kan fatta välgrundade beslut om vilket finansiellt instrument som passar dem bäst när det gäller storlek, typ av investering och risknivå. |
| --- | --- |

37.

För att främja användningen av finansiella instrument – och inte bara vid genomförandet av de europeiska struktur- och investeringsfonderna – bör Europeiska kommissionen och Europeiska investeringsbanken se till att regionerna har möjlighet att få lämpligt stöd i fråga om innehållet. Stödet bör möjliggöra en individuell lösning för varje region, men det förutsätter också att det finns lämpliga övergripande riktlinjer om hur de lokala och regionala myndigheterna kan ansöka om finansiella instrument, EIB-medel och Efsi-lån, så att de kan fatta välgrundade beslut om vilket finansiellt instrument som passar dem bäst när det gäller storlek, typ av investering och risknivå.

| 38. | Regionkommittén påpekar att de finansiella instrumenten måste erbjudas de potentiella användarna på mer fördelaktiga villkor än vanliga, kommersiella lån. |
| --- | --- |

38.

Regionkommittén påpekar att de finansiella instrumenten måste erbjudas de potentiella användarna på mer fördelaktiga villkor än vanliga, kommersiella lån.

| 39. | Regionkommittén noterar de åtgärder som redan har vidtagits men uppmanar Europeiska kommissionen och Europeiska investeringsbanken att snabbt genomföra kunskapshöjande program, bland annat kurser och fortbildning (på olika nivåer och på regionala språk), inte bara för den förvaltning som ägnar sig åt programplanering, genomförande och redovisning av finansiella instrument, utan också för regionala ekonomiska aktörer, särskilt ideella organisationer, som har begränsad tillgång till sådan kunskap. Med tanke på att vissa regioner och grupper av kommuner tidigare har använt EU-finansierade låneinstrument med framgång bör det också ges stöd till att föra deras modeller och erfarenheter vidare till andra länder och regioner. Kommittén betonar att man måste använda e-lärande för detta ändamål. |
| --- | --- |

39.

Regionkommittén noterar de åtgärder som redan har vidtagits men uppmanar Europeiska kommissionen och Europeiska investeringsbanken att snabbt genomföra kunskapshöjande program, bland annat kurser och fortbildning (på olika nivåer och på regionala språk), inte bara för den förvaltning som ägnar sig åt programplanering, genomförande och redovisning av finansiella instrument, utan också för regionala ekonomiska aktörer, särskilt ideella organisationer, som har begränsad tillgång till sådan kunskap. Med tanke på att vissa regioner och grupper av kommuner tidigare har använt EU-finansierade låneinstrument med framgång bör det också ges stöd till att föra deras modeller och erfarenheter vidare till andra länder och regioner. Kommittén betonar att man måste använda e-lärande för detta ändamål.

| 40. | Finansieringen av de aktörer som genomför de finansiella instrumenten måste stimulera en effektiv förvaltning av de anförtrodda medlen. |
| --- | --- |

40.

Finansieringen av de aktörer som genomför de finansiella instrumenten måste stimulera en effektiv förvaltning av de anförtrodda medlen.

| 41. | När man undersöker behovet av att standardisera de finansiella instrumenten (i regioner, medlemsstater och EU) bör man i första hand låta sig ledas av effektiviteten i förhållande till de mål som eftersträvas och olikheterna mellan regionerna. Man bör undvika en standardisering som bara grundar sig på en önskan att minska förvaltningskostnaderna för mellanhänderna. |
| --- | --- |

41.

När man undersöker behovet av att standardisera de finansiella instrumenten (i regioner, medlemsstater och EU) bör man i första hand låta sig ledas av effektiviteten i förhållande till de mål som eftersträvas och olikheterna mellan regionerna. Man bör undvika en standardisering som bara grundar sig på en önskan att minska förvaltningskostnaderna för mellanhänderna.

| 42. | Även om programplaneringen kanske tar längre tid för instrumenten än för bidragen, bör den snabba distributionen av de finansiella instrumenten (lån och garantier) i den nya budgetramen vara den främsta fördelen om man jämför med bidragen. För att öka effektiviteten och ändamålsenligheten när det gäller användningen av de finansiella instrumenten – utan att detta äventyrar stringensen och kvaliteten i de förhandsanalyser som är nödvändiga för planeringsprocessen – är det viktigt att så lite tid som möjligt går åt till administrativa förfaranden. |
| --- | --- |

42.

Även om programplaneringen kanske tar längre tid för instrumenten än för bidragen, bör den snabba distributionen av de finansiella instrumenten (lån och garantier) i den nya budgetramen vara den främsta fördelen om man jämför med bidragen. För att öka effektiviteten och ändamålsenligheten när det gäller användningen av de finansiella instrumenten – utan att detta äventyrar stringensen och kvaliteten i de förhandsanalyser som är nödvändiga för planeringsprocessen – är det viktigt att så lite tid som möjligt går åt till administrativa förfaranden.

| 43. | De ansvariga aktörerna måste ta hänsyn till att det vid genomförandet av finansiella instrument kan uppstå oönskade effekter, framför allt att privata medel trängs bort från marknaden till följd av offentliga insatser. Man måste därför vidta lämpliga åtgärder för att motverka detta. Det krävs ett lämpligt samarbete på detta område mellan Europeiska kommissionen, Europeiska investeringsbanken och regionerna, bl.a. omfattande officiella riktlinjer för de olika finansiella instrument som finns tillgängliga för lokala och regionala myndigheter. |
| --- | --- |

43.

De ansvariga aktörerna måste ta hänsyn till att det vid genomförandet av finansiella instrument kan uppstå oönskade effekter, framför allt att privata medel trängs bort från marknaden till följd av offentliga insatser. Man måste därför vidta lämpliga åtgärder för att motverka detta. Det krävs ett lämpligt samarbete på detta område mellan Europeiska kommissionen, Europeiska investeringsbanken och regionerna, bl.a. omfattande officiella riktlinjer för de olika finansiella instrument som finns tillgängliga för lokala och regionala myndigheter.

| 44. | Det bör framhållas att användningen av finansiella instrument, i synnerhet bland aktörer utan tillgång till banksystemet, bör leda till att de till slut kommer in i banksystemet och på sikt också får långsiktig finansiering via den kommersiella marknaden. |
| --- | --- |

44.

Det bör framhållas att användningen av finansiella instrument, i synnerhet bland aktörer utan tillgång till banksystemet, bör leda till att de till slut kommer in i banksystemet och på sikt också får långsiktig finansiering via den kommersiella marknaden.

Det institutionella systemet

| 45. | Genomförandet av de finansiella instrumenten genom de europeiska struktur- och investeringsfonderna bör inte vara inriktat på att redovisa det utbetalade stödet utan på att uppnå långsiktiga positiva effekter för den europeiska ekonomin. |
| --- | --- |

45.

Genomförandet av de finansiella instrumenten genom de europeiska struktur- och investeringsfonderna bör inte vara inriktat på att redovisa det utbetalade stödet utan på att uppnå långsiktiga positiva effekter för den europeiska ekonomin.

| 46. | Finansiella instrument bör genomföras både av stora finansiella institutioner (detta gäller framför allt stora och komplexa produkter) och av mindre mellanhänder (enklare instrument), som inför produkter på mikrofinansieringens område. |
| --- | --- |

46.

Finansiella instrument bör genomföras både av stora finansiella institutioner (detta gäller framför allt stora och komplexa produkter) och av mindre mellanhänder (enklare instrument), som inför produkter på mikrofinansieringens område.

| 47. | Eftersom det måste finnas en effektiv struktur för extern finansiering också efter den offentliga insatsen bör Europeiska kommissionen, tillsammans med företrädare för regionerna, utveckla lämpliga lösningar för att se till att insatserna under perioden 2014–2020 stärker institutioner med koppling till näringslivet. |
| --- | --- |

47.

Eftersom det måste finnas en effektiv struktur för extern finansiering också efter den offentliga insatsen bör Europeiska kommissionen, tillsammans med företrädare för regionerna, utveckla lämpliga lösningar för att se till att insatserna under perioden 2014–2020 stärker institutioner med koppling till näringslivet.

| 48. | ReK betonar att de kontroller som utförs på olika nivåer måste samordnas bättre för att undanröja onödiga bördor för lokala och regionala myndigheter. Däremot är det viktigt att de olika ländernas regeringar är förpliktade att samarbeta med de lokala och regionala myndigheterna. |
| --- | --- |

48.

ReK betonar att de kontroller som utförs på olika nivåer måste samordnas bättre för att undanröja onödiga bördor för lokala och regionala myndigheter. Däremot är det viktigt att de olika ländernas regeringar är förpliktade att samarbeta med de lokala och regionala myndigheterna.

| 49. | Under förutsättning att det inte motverkar andra mål bör de finansiella instrumenten också användas för att utveckla de finansiella produkterna. Man bör t.ex. använda dem för att främja offentlig–privata partnerskap och energitjänstföretag. I detta syfte bör Europeiska kommissionen och Europeiska investeringsbanken se till att regionerna får möjlighet till stöd. |
| --- | --- |

49.

Under förutsättning att det inte motverkar andra mål bör de finansiella instrumenten också användas för att utveckla de finansiella produkterna. Man bör t.ex. använda dem för att främja offentlig–privata partnerskap och energitjänstföretag. I detta syfte bör Europeiska kommissionen och Europeiska investeringsbanken se till att regionerna får möjlighet till stöd.

| 50. | Man bör komma ihåg att de ändrade bestämmelserna, de extra bördorna och risken i samband med fördelningen av instrumenten inte får leda till att de finansiella mellanhänderna försvagas genom att de drabbas av ekonomiska svårigheter eller minskad trovärdighet på marknaden. |
| --- | --- |

50.

Man bör komma ihåg att de ändrade bestämmelserna, de extra bördorna och risken i samband med fördelningen av instrumenten inte får leda till att de finansiella mellanhänderna försvagas genom att de drabbas av ekonomiska svårigheter eller minskad trovärdighet på marknaden.

| 51. | Man bör stödja insatser för att internationalisera de finansiella instrumenten (institutionernas verksamhet, flödet av privata medel osv.). Detta gör det möjligt att öka deras effektivitet och ändamålsenlighet och på så vis bidra till att öka den europeiska ekonomins konkurrenskraft. |
| --- | --- |

51.

Man bör stödja insatser för att internationalisera de finansiella instrumenten (institutionernas verksamhet, flödet av privata medel osv.). Detta gör det möjligt att öka deras effektivitet och ändamålsenlighet och på så vis bidra till att öka den europeiska ekonomins konkurrenskraft.

Bryssel den 14 oktober 2015.

Markku MARKKULA

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  http://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR15_05/SR15_05_SV.pdf

1

(2)  EUT C 19, 22.1.2014.

2

---

| 17.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 423/41 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 423/41

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – EU-agendan för bättre lagstiftning

(2015/C 423/08)

| Huvudföredragande: | Spyros SPYRIDON (EL–EPP), Ledamot av kommunfullmäktige i Poros |
| --- | --- |
| Referensdokument: | Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: Bättre lagstiftning för bättre resultat – en EU-agenda
  COM(2015) 215 final |

Huvudföredragande:

Spyros SPYRIDON (EL–EPP), Ledamot av kommunfullmäktige i Poros

Referensdokument:

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: Bättre lagstiftning för bättre resultat – en EU-agenda

COM(2015) 215 final

I.   POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 1. | Regionkommittén anser att det är viktigt att kommissionen gör bättre lagstiftning till en politisk prioritering för att skapa bättre resultat för medborgarna. Innovativa metoder för samråd mellan institutionerna kan bidra till att skapa en tydlig och effektiv EU-lagstiftning för att upprätthålla EU:s grundläggande principer. |
| --- | --- |

1.

Regionkommittén anser att det är viktigt att kommissionen gör bättre lagstiftning till en politisk prioritering för att skapa bättre resultat för medborgarna. Innovativa metoder för samråd mellan institutionerna kan bidra till att skapa en tydlig och effektiv EU-lagstiftning för att upprätthålla EU:s grundläggande principer.

| 2. | ReK anser att en bättre lagstiftning, dvs. enkla rättsakter av god kvalitet som är tydliga och väl införlivade med medlemsstaternas lagstiftning och som revideras vid behov, bidrar till att fördjupa den inre marknaden, minska byråkratin och skapa mervärde för medborgarna och företagen. |
| --- | --- |

2.

ReK anser att en bättre lagstiftning, dvs. enkla rättsakter av god kvalitet som är tydliga och väl införlivade med medlemsstaternas lagstiftning och som revideras vid behov, bidrar till att fördjupa den inre marknaden, minska byråkratin och skapa mervärde för medborgarna och företagen.

| 3. | Majoriteten av EU-medborgarna ser EU som den institution som ska befästa och garantera rätten till livskvalitet, miljöskydd och ekonomisk, social och territoriell sammanhållning. |
| --- | --- |

3.

Majoriteten av EU-medborgarna ser EU som den institution som ska befästa och garantera rätten till livskvalitet, miljöskydd och ekonomisk, social och territoriell sammanhållning.

| 4. | Kommittén ställer sig bakom kommissionens ökade engagemang för bättre kvalitet i lagstiftningen med utgångspunkt i programmet om lagstiftningens ändamålsenlighet och resultat, och stöder målet att minska byråkratin och undanröja regelbördor och därmed skapa förutsättningar som främjar investeringar. Vi stöder också arbetet med att förenkla och minska den administrativa bördan för privata aktörer, samtidigt som man måste säkerställa att förenklingarna är förenliga med bevarandet av en god miljö och skyddet av enskildas, arbetstagares, konsumenters och användares rättigheter och intressen. Vi vill betona att bättre lagstiftning och minskade onödiga administrativa bördor inte får användas som en förevändning för avreglering eller avsaknad av reglering i sektorer där medborgarna har berättigade förväntningar, såsom påpekas ovan, eller för att undvika åtgärder på områden där EU-fördragen medför tydliga skyldigheter för EU-institutionerna att agera. |
| --- | --- |

4.

Kommittén ställer sig bakom kommissionens ökade engagemang för bättre kvalitet i lagstiftningen med utgångspunkt i programmet om lagstiftningens ändamålsenlighet och resultat, och stöder målet att minska byråkratin och undanröja regelbördor och därmed skapa förutsättningar som främjar investeringar. Vi stöder också arbetet med att förenkla och minska den administrativa bördan för privata aktörer, samtidigt som man måste säkerställa att förenklingarna är förenliga med bevarandet av en god miljö och skyddet av enskildas, arbetstagares, konsumenters och användares rättigheter och intressen. Vi vill betona att bättre lagstiftning och minskade onödiga administrativa bördor inte får användas som en förevändning för avreglering eller avsaknad av reglering i sektorer där medborgarna har berättigade förväntningar, såsom påpekas ovan, eller för att undvika åtgärder på områden där EU-fördragen medför tydliga skyldigheter för EU-institutionerna att agera.

| 5. | Vi upprepar att bättre lagstiftning bör genomföras i en anda av flernivåstyre genom samordnade insatser av EU-nivån samt den nationella, regionala och lokala nivån. |
| --- | --- |

5.

Vi upprepar att bättre lagstiftning bör genomföras i en anda av flernivåstyre genom samordnade insatser av EU-nivån samt den nationella, regionala och lokala nivån.

| 6. | Kommittén ser positivt på att frågan om bättre lagstiftning har uppgraderats politiskt, genom att kommissionens förste vice ordförande fått ansvar för processen, och kvalitativt, genom att man föregriper en kvalitetsförbättring och tar fram lagstiftning som lever upp till EU-medborgarnas förväntningar när det gäller att nå de ambitiösa mål vi har ställt upp avseende grundläggande principer och EU-politikens höga standarder. |
| --- | --- |

6.

Kommittén ser positivt på att frågan om bättre lagstiftning har uppgraderats politiskt, genom att kommissionens förste vice ordförande fått ansvar för processen, och kvalitativt, genom att man föregriper en kvalitetsförbättring och tar fram lagstiftning som lever upp till EU-medborgarnas förväntningar när det gäller att nå de ambitiösa mål vi har ställt upp avseende grundläggande principer och EU-politikens höga standarder.

| 7. | Det är också positivt att kommissionen har spelat en ledande roll i arbetet med att genomföra principerna för god lagstiftning under hela lagstiftningscykeln, även när det gäller en stor del av sekundärrätten, med hjälp av innovativa metoder och förfaranden som nu blivit internationellt erkänd god praxis och som utgör en förebild för medlemsstaterna. |
| --- | --- |

7.

Det är också positivt att kommissionen har spelat en ledande roll i arbetet med att genomföra principerna för god lagstiftning under hela lagstiftningscykeln, även när det gäller en stor del av sekundärrätten, med hjälp av innovativa metoder och förfaranden som nu blivit internationellt erkänd god praxis och som utgör en förebild för medlemsstaterna.

| 8. | Regionkommittén efterlyser ett större deltagande av de lokala och regionala myndigheterna via ReK i särskilda samråd i samband med utarbetandet av lagstiftningsinitiativ, för att den territoriella dimensionen ska kunna beaktas och för att erbjuda praktiska lösningar på den ekonomiska krisen i syfte att möjliggöra regionala och lokala mål i enlighet med situationen ute i regionerna. ReK hoppas att de regionala och lokala myndigheterna kommer att involveras via ReK i fastställandet av målen och genomförandestrategierna, eftersom dessa myndigheter har till uppgift att genomföra och tillämpa EU-lagstiftningen och värna lokala särdrag, samtidigt som subsidiaritetsprincipen respekteras. |
| --- | --- |

8.

Regionkommittén efterlyser ett större deltagande av de lokala och regionala myndigheterna via ReK i särskilda samråd i samband med utarbetandet av lagstiftningsinitiativ, för att den territoriella dimensionen ska kunna beaktas och för att erbjuda praktiska lösningar på den ekonomiska krisen i syfte att möjliggöra regionala och lokala mål i enlighet med situationen ute i regionerna. ReK hoppas att de regionala och lokala myndigheterna kommer att involveras via ReK i fastställandet av målen och genomförandestrategierna, eftersom dessa myndigheter har till uppgift att genomföra och tillämpa EU-lagstiftningen och värna lokala särdrag, samtidigt som subsidiaritetsprincipen respekteras.

Omfattande samråd

| 9. | Vi välkomnar att samråden utvidgas till att omfatta berörda parter, lokala myndigheter och medborgare i det förberedande lagstiftningsskedet och vid genomförandet av lagstiftningen. Att dessa aktörer deltar redan i ett tidigt skede av utarbetandet av lagstiftningsinitiativ kan leda till en större acceptans av de slutliga bestämmelserna och kan underlätta införlivandet och tillämpningen för nationella, regionala och lokala myndigheter. |
| --- | --- |

9.

Vi välkomnar att samråden utvidgas till att omfatta berörda parter, lokala myndigheter och medborgare i det förberedande lagstiftningsskedet och vid genomförandet av lagstiftningen. Att dessa aktörer deltar redan i ett tidigt skede av utarbetandet av lagstiftningsinitiativ kan leda till en större acceptans av de slutliga bestämmelserna och kan underlätta införlivandet och tillämpningen för nationella, regionala och lokala myndigheter.

| 10. | ReK hoppas att kommissionen gör åtskillnad mellan å ena sidan institutioner som företräder de regionala och lokala aktörerna (institutionella aktörer) och å andra sidan de som företräder privata intressen (privata) aktörer, eftersom det endast är de förstnämnda som är demokratiskt valda och på ett demokratiskt sätt sammanfattar medborgarnas verkliga behov, och även företräder dem som inte individuellt kan göra sina röster hörda. Det är därför nödvändigt att stärka kommissionens strukturerade dialog med Regionkommittén samt med företrädare för regionala och lokala myndigheter för att säkerställa den demokratiska karaktären i den deltagarorienterade utformningen av den europeiska lagstiftningen, eftersom de regionala myndigheterna, såsom förmedlare av alla socioekonomiska gruppers intressen, bör ges högre prioritet än storföretagen av EU:s institutioner, även vid samråd. |
| --- | --- |

10.

ReK hoppas att kommissionen gör åtskillnad mellan å ena sidan institutioner som företräder de regionala och lokala aktörerna (institutionella aktörer) och å andra sidan de som företräder privata intressen (privata) aktörer, eftersom det endast är de förstnämnda som är demokratiskt valda och på ett demokratiskt sätt sammanfattar medborgarnas verkliga behov, och även företräder dem som inte individuellt kan göra sina röster hörda. Det är därför nödvändigt att stärka kommissionens strukturerade dialog med Regionkommittén samt med företrädare för regionala och lokala myndigheter för att säkerställa den demokratiska karaktären i den deltagarorienterade utformningen av den europeiska lagstiftningen, eftersom de regionala myndigheterna, såsom förmedlare av alla socioekonomiska gruppers intressen, bör ges högre prioritet än storföretagen av EU:s institutioner, även vid samråd.

| 11. | Kommittén ser särskilt positivt på den nya plattformen ”Lätta arbetsbördan – tyck till” (”Lighten the Load – Have your Say”) och kommissionens åtagande att utveckla dess funktioner och tjänster. Även om öppna webbaserade samråd kan gynna organiserade grupper och deltagare med avancerade datorkunskaper leder de ofta till att det aktuella förslagets karaktär och omfattning begränsas, och de traditionella metoderna för kommunikation med kommissionen, vid sidan av plattformen, bör därför inte uteslutas. |
| --- | --- |

11.

Kommittén ser särskilt positivt på den nya plattformen ”Lätta arbetsbördan – tyck till” (”Lighten the Load – Have your Say”) och kommissionens åtagande att utveckla dess funktioner och tjänster. Även om öppna webbaserade samråd kan gynna organiserade grupper och deltagare med avancerade datorkunskaper leder de ofta till att det aktuella förslagets karaktär och omfattning begränsas, och de traditionella metoderna för kommunikation med kommissionen, vid sidan av plattformen, bör därför inte uteslutas.

| 12. | Andra instrument för riktade samråd (konferenser, expertpaneler, workshoppar och möten med berörda parter) bör utnyttjas effektivt, eftersom dessa också kommer att säkerställa ett direkt deltagande av de berörda parterna, och vi uppmanar kommissionen att bredda formatet och användningen av dessa (genom att upprätta mål- eller användargrupper, testpaneler osv.). |
| --- | --- |

12.

Andra instrument för riktade samråd (konferenser, expertpaneler, workshoppar och möten med berörda parter) bör utnyttjas effektivt, eftersom dessa också kommer att säkerställa ett direkt deltagande av de berörda parterna, och vi uppmanar kommissionen att bredda formatet och användningen av dessa (genom att upprätta mål- eller användargrupper, testpaneler osv.).

| 13. | ReK påpekar att offentliga utfrågningar inte får ersätta, utan endast komplettera, de samråd med arbetsmarknadens parter som fastställs i artikel 154.2 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

13.

ReK påpekar att offentliga utfrågningar inte får ersätta, utan endast komplettera, de samråd med arbetsmarknadens parter som fastställs i artikel 154.2 i EUF-fördraget.

| 14. | Eftersom samrådsförfarandet är direkt beroende av att deltagarna är representativa och att deras bidrag håller hög kvalitet bör samråden i praktiken ske på ett sätt som underlättar deltagandet från parter som är direkt involverade och som främjar informationsspridningen om det beslut som ska fattas, särskilt när det gäller mycket teknisk, kunskapskrävande lagstiftning. |
| --- | --- |

14.

Eftersom samrådsförfarandet är direkt beroende av att deltagarna är representativa och att deras bidrag håller hög kvalitet bör samråden i praktiken ske på ett sätt som underlättar deltagandet från parter som är direkt involverade och som främjar informationsspridningen om det beslut som ska fattas, särskilt när det gäller mycket teknisk, kunskapskrävande lagstiftning.

| 15. | Det är nödvändigt att översätta åtminstone de grundläggande dokumenten i varje samrådsetapp till alla officiella EU-språk, eftersom detta kommer att göra det lättare för fler berörda parter och medborgare att delta i processen. |
| --- | --- |

15.

Det är nödvändigt att översätta åtminstone de grundläggande dokumenten i varje samrådsetapp till alla officiella EU-språk, eftersom detta kommer att göra det lättare för fler berörda parter och medborgare att delta i processen.

| 16. | ReK uppmanar kommissionen att skapa större öppenhet kring användningen av expertgrupper: när de inrättas, inom vilka politikområden och vem som är företrädd i expertgrupperna samt inte minst kommissionens urvalsförfarande när expertgrupper tillsätts. |
| --- | --- |

16.

ReK uppmanar kommissionen att skapa större öppenhet kring användningen av expertgrupper: när de inrättas, inom vilka politikområden och vem som är företrädd i expertgrupperna samt inte minst kommissionens urvalsförfarande när expertgrupper tillsätts.

| 17. | Såsom ReK nyligen konstaterade i ett yttrande om Refit (CIVEX-V-040) finns det utrymme för förbättringar när det gäller samrådsprocessen, bl.a. bättre återkoppling, bättre synlighet för processen och behovet av större insatser för att kvantifiera resultaten. ReK uppmanar kommissionen att beakta kommitténs rekommendationer i det nya förfarandet. |
| --- | --- |

17.

Såsom ReK nyligen konstaterade i ett yttrande om Refit (CIVEX-V-040) finns det utrymme för förbättringar när det gäller samrådsprocessen, bl.a. bättre återkoppling, bättre synlighet för processen och behovet av större insatser för att kvantifiera resultaten. ReK uppmanar kommissionen att beakta kommitténs rekommendationer i det nya förfarandet.

| 18. | Deltagande av lokala och regionala myndigheter, berörda parter eller medborgare i samråd genom deras institutionella företrädare, t.ex. ReK och EESK, som tydligt måste särskiljas från andra berörda parter, kommer att bidra till målet att åstadkomma bättre lagstiftning, särskilt med tanke på att tidsramarna ofta är begränsade och att det är lättare att få ett svar från ovanstående organ, som har omfattande nätverk. För att uppnå resultat av hög kvalitet är det en förutsättning att de deltar på ett aktivt och meningsfullt sätt i arbetet med att skapa bättre lagstiftning. |
| --- | --- |

18.

Deltagande av lokala och regionala myndigheter, berörda parter eller medborgare i samråd genom deras institutionella företrädare, t.ex. ReK och EESK, som tydligt måste särskiljas från andra berörda parter, kommer att bidra till målet att åstadkomma bättre lagstiftning, särskilt med tanke på att tidsramarna ofta är begränsade och att det är lättare att få ett svar från ovanstående organ, som har omfattande nätverk. För att uppnå resultat av hög kvalitet är det en förutsättning att de deltar på ett aktivt och meningsfullt sätt i arbetet med att skapa bättre lagstiftning.

| 19. | För att målet om partnerskap samt bättre och effektivare lagstiftning ska kunna uppnås är det viktigt att man utarbetar ett antal operativa riktlinjer som ska tillämpas när subsidiaritets-principen bedöms i samband med ny lagstiftning. |
| --- | --- |

19.

För att målet om partnerskap samt bättre och effektivare lagstiftning ska kunna uppnås är det viktigt att man utarbetar ett antal operativa riktlinjer som ska tillämpas när subsidiaritets-principen bedöms i samband med ny lagstiftning.

Konsekvensbedömningar under hela lagstiftningscykeln

| 20. | Vi välkomnar kommissionens åtagande att genomföra omfattande granskningar i form av konsekvensbedömningar under hela lagstiftningscykeln. |
| --- | --- |

20.

Vi välkomnar kommissionens åtagande att genomföra omfattande granskningar i form av konsekvensbedömningar under hela lagstiftningscykeln.

| 21. | Kommittén föreslår att kommissionen offentliggör alla förhandsbedömningar, även för initiativ som inte mynnar ut i lagstiftningsförslag, i syfte att öka öppenheten och stärka ansvarsskyldigheten. Att offentliggöra inledande konsekvensbedömningar i början av den politiska arbetscykeln betraktas som ett bra första steg för att ge återkoppling och framföra farhågor beträffande subsidiariteten. |
| --- | --- |

21.

Kommittén föreslår att kommissionen offentliggör alla förhandsbedömningar, även för initiativ som inte mynnar ut i lagstiftningsförslag, i syfte att öka öppenheten och stärka ansvarsskyldigheten. Att offentliggöra inledande konsekvensbedömningar i början av den politiska arbetscykeln betraktas som ett bra första steg för att ge återkoppling och framföra farhågor beträffande subsidiariteten.

| 22. | Vi anser att mångfasetterade konsekvensbedömningar är värdefulla, eftersom de inte bara tar upp den ekonomiska dimensionen utan i samma utsträckning behandlar miljö-, natur-, konsument-, hälso-, anställnings- och socialskydd samt arbetsrätten. De tar dessutom upp såväl möjligheten att inte lagstifta som, när det gäller lagstiftning, konsekvenserna när det gäller skyddandet av EU:s grundläggande principer och deras inverkan på den sociala och territoriella sammanhållningen. |
| --- | --- |

22.

Vi anser att mångfasetterade konsekvensbedömningar är värdefulla, eftersom de inte bara tar upp den ekonomiska dimensionen utan i samma utsträckning behandlar miljö-, natur-, konsument-, hälso-, anställnings- och socialskydd samt arbetsrätten. De tar dessutom upp såväl möjligheten att inte lagstifta som, när det gäller lagstiftning, konsekvenserna när det gäller skyddandet av EU:s grundläggande principer och deras inverkan på den sociala och territoriella sammanhållningen.

| 23. | ReK betonar särskilt behovet av att för varje ny rättsakt eller sekundärrättsakt genomföra territoriella konsekvensbedömningar. ReK kommer med sin sakkunskap aktivt att bidra till detta, bl.a. genom sina plattformar och nätverk, som ger god tillgång till regionala och lokala myndigheter. Med anledning av kommissionens åtagande att bevara ”ett konkurrenskraftigt EU med hållbar utveckling” (1) efterlyser kommittén också en konkurrenskrafts- och hållbarhetssäkring. |
| --- | --- |

23.

ReK betonar särskilt behovet av att för varje ny rättsakt eller sekundärrättsakt genomföra territoriella konsekvensbedömningar. ReK kommer med sin sakkunskap aktivt att bidra till detta, bl.a. genom sina plattformar och nätverk, som ger god tillgång till regionala och lokala myndigheter. Med anledning av kommissionens åtagande att bevara ”ett konkurrenskraftigt EU med hållbar utveckling” (1) efterlyser kommittén också en konkurrenskrafts- och hållbarhetssäkring.

| 24. | Samtidigt som vi erkänner de små och medelstora företagens betydelse som en motor för tillväxt i EU beklagar kommittén att man inte på ett noggrannare sätt har utvärderat lagstiftningens effekter, särskilt när det gäller att minska den administrativa bördan för lokala och regionala myndigheter, som ansvarar för att genomföra huvuddelen av EU:s lagstiftning. |
| --- | --- |

24.

Samtidigt som vi erkänner de små och medelstora företagens betydelse som en motor för tillväxt i EU beklagar kommittén att man inte på ett noggrannare sätt har utvärderat lagstiftningens effekter, särskilt när det gäller att minska den administrativa bördan för lokala och regionala myndigheter, som ansvarar för att genomföra huvuddelen av EU:s lagstiftning.

| 25. | Moderniseringen av lagstiftningen måste ske i linje med EU:s regelverk när det gäller skydd av EU:s principer. ReK manar därför till försiktighet vid genomförandet av programmet om lagstiftningens ändamålsenlighet och resultat (Refit), så att man uppfyller skyldigheten att upprätthålla EU:s höga standarder avseende sociala frågor och miljöfrågor och nå målet om att fördjupa den inre marknaden. Vi understryker att syftet med Refit-programmet inte är att avreglera utan att förbättra och effektivisera lagstiftningen genom en minskning av onödiga administrativa bördor, bättre koppling mellan medel och målsättningar och, så långt som möjligt, deltagande av berörda parter i beslutsprocessen. |
| --- | --- |

25.

Moderniseringen av lagstiftningen måste ske i linje med EU:s regelverk när det gäller skydd av EU:s principer. ReK manar därför till försiktighet vid genomförandet av programmet om lagstiftningens ändamålsenlighet och resultat (Refit), så att man uppfyller skyldigheten att upprätthålla EU:s höga standarder avseende sociala frågor och miljöfrågor och nå målet om att fördjupa den inre marknaden. Vi understryker att syftet med Refit-programmet inte är att avreglera utan att förbättra och effektivisera lagstiftningen genom en minskning av onödiga administrativa bördor, bättre koppling mellan medel och målsättningar och, så långt som möjligt, deltagande av berörda parter i beslutsprocessen.

| 26. | ReK anser att man i mindre utsträckning bör ge externa konsulter i uppdrag att utföra konsekvensbedömningar, särskilt i frågor av direkt lokalt och regionalt intresse. I stället är ReK och de lokala och regionala myndigheternas representativa organ bättre lämpade att lägga fram belägg för hur situationen ser ut på fältet. |
| --- | --- |

26.

ReK anser att man i mindre utsträckning bör ge externa konsulter i uppdrag att utföra konsekvensbedömningar, särskilt i frågor av direkt lokalt och regionalt intresse. I stället är ReK och de lokala och regionala myndigheternas representativa organ bättre lämpade att lägga fram belägg för hur situationen ser ut på fältet.

| 27. | Särskilt när det gäller små och medelstora företag betonar kommittén att undantag från den allmänna regeln måste baseras på en omsorgsfull avvägning mellan fördelarna för mottagarna och skyddet av det gemensamma europeiska intresset och inte får innebära en risk för att de höga skyddsnivåerna (för arbetstagarna eller miljön) undergrävs. |
| --- | --- |

27.

Särskilt när det gäller små och medelstora företag betonar kommittén att undantag från den allmänna regeln måste baseras på en omsorgsfull avvägning mellan fördelarna för mottagarna och skyddet av det gemensamma europeiska intresset och inte får innebära en risk för att de höga skyddsnivåerna (för arbetstagarna eller miljön) undergrävs.

| 28. | Kommittén anser att man bör utveckla en mer strukturerad form av samråd med lokala och regionala företrädare i lagstiftningsprocessens förberedande fas, eventuellt med inspiration från den befintliga metoden med europeisk social dialog, där kommissionen och arbetsmarknadens organisationer görs delaktiga i utarbetandet av EU-lagstiftning som direkt berör dem. |
| --- | --- |

28.

Kommittén anser att man bör utveckla en mer strukturerad form av samråd med lokala och regionala företrädare i lagstiftningsprocessens förberedande fas, eventuellt med inspiration från den befintliga metoden med europeisk social dialog, där kommissionen och arbetsmarknadens organisationer görs delaktiga i utarbetandet av EU-lagstiftning som direkt berör dem.

| 29. | ReK ser positivt på kommissionens tillkännagivande att man har för avsikt att överväga en förenkling av förordningarna om den gemensamma jordbrukspolitiken och de europeiska struktur- och investeringsfonderna. Vi upprepar vårt förslag om en kontroll av ändamålsenligheten när det gäller lagstiftningen inom områden som är relevanta för de lokala och regionala myndigheterna, bland annat stadspolitik, miljölagstiftning och transportsektorn, samt om åtgärder för att minska administrativa bördor som tillståndsförfaranden och godkännanden. |
| --- | --- |

29.

ReK ser positivt på kommissionens tillkännagivande att man har för avsikt att överväga en förenkling av förordningarna om den gemensamma jordbrukspolitiken och de europeiska struktur- och investeringsfonderna. Vi upprepar vårt förslag om en kontroll av ändamålsenligheten när det gäller lagstiftningen inom områden som är relevanta för de lokala och regionala myndigheterna, bland annat stadspolitik, miljölagstiftning och transportsektorn, samt om åtgärder för att minska administrativa bördor som tillståndsförfaranden och godkännanden.

| 30. | Refit-programmet kan också bidra till att förbättra kostnads-nyttoförhållandet för lokala och regionala myndigheter samt för företag genom att mänskliga och finansiella resurser frigörs och EU:s konkurrenskraft främjas. |
| --- | --- |

30.

Refit-programmet kan också bidra till att förbättra kostnads-nyttoförhållandet för lokala och regionala myndigheter samt för företag genom att mänskliga och finansiella resurser frigörs och EU:s konkurrenskraft främjas.

ReK:s roll

| 31. | Den nya nämnden för lagstiftningskontroll avhjälper med sitt utvidgade mandat, permanenta karaktär och sammansättning delvis ReK:s farhågor beträffande dess effektivitet, men kommittén framhåller att samtidigt som kommissionens oberoende som företrädare för allmänintresset respekteras skulle nämnden för lagstiftningskontroll i bästa fall kunna bestå av oberoende externa experter, såsom är fallet med liknande organ i vissa medlemsstater. |
| --- | --- |

31.

Den nya nämnden för lagstiftningskontroll avhjälper med sitt utvidgade mandat, permanenta karaktär och sammansättning delvis ReK:s farhågor beträffande dess effektivitet, men kommittén framhåller att samtidigt som kommissionens oberoende som företrädare för allmänintresset respekteras skulle nämnden för lagstiftningskontroll i bästa fall kunna bestå av oberoende externa experter, såsom är fallet med liknande organ i vissa medlemsstater.

| 32. | Regionkommittén framhåller att minst en av de externa experterna bör ha erfarenhet av lokal/regional styrning och förvaltning. |
| --- | --- |

32.

Regionkommittén framhåller att minst en av de externa experterna bör ha erfarenhet av lokal/regional styrning och förvaltning.

| 33. | Vi välkomnar kommissionens beslut att bjuda in en företrädare för ReK till den nya Refit-plattformen till följd av en tidigare begäran från ReK. Kommittén vill dock upprepa att ReK:s institutionella roll inte får förväxlas med den roll som andra berörda aktörer inom plattformen spelar. |
| --- | --- |

33.

Vi välkomnar kommissionens beslut att bjuda in en företrädare för ReK till den nya Refit-plattformen till följd av en tidigare begäran från ReK. Kommittén vill dock upprepa att ReK:s institutionella roll inte får förväxlas med den roll som andra berörda aktörer inom plattformen spelar.

| 34. | Vi påminner om att fördragen innebär ett erkännande av den lokala och regionala dimensionen av subsidiaritetsprincipen liksom av ReK:s roll, och begär att Regionkommittén ska medverka i det nya interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning. ReK upprepar sina farhågor i fråga om graden av samråd med lokala och regionala myndigheter i samband med utarbetandet av EU-politiken och behovet av snabb och omfattande information för att kommittén ska kunna yttra sig. Vissa Europaparlamentsledamöter har efterlyst ett aktivare deltagande av ReK och att dess sakkunskap och erfarenhet utnyttjas i ett tidigt skede i utarbetandet av lagstiftningsförslagen. |
| --- | --- |

34.

Vi påminner om att fördragen innebär ett erkännande av den lokala och regionala dimensionen av subsidiaritetsprincipen liksom av ReK:s roll, och begär att Regionkommittén ska medverka i det nya interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning. ReK upprepar sina farhågor i fråga om graden av samråd med lokala och regionala myndigheter i samband med utarbetandet av EU-politiken och behovet av snabb och omfattande information för att kommittén ska kunna yttra sig. Vissa Europaparlamentsledamöter har efterlyst ett aktivare deltagande av ReK och att dess sakkunskap och erfarenhet utnyttjas i ett tidigt skede i utarbetandet av lagstiftningsförslagen.

| 35. | Regionkommittén välkomnar att Refit-plattformen bildas genom en öppen inbjudan. Vi anser dock att denna öppna inbjudan bör breddas så att den uttryckligen ger företrädare för europeiska och nationella sammanslutningar av lokala och regionala myndigheter möjlighet att direkt ansöka och vara företrädda i plattformen. |
| --- | --- |

35.

Regionkommittén välkomnar att Refit-plattformen bildas genom en öppen inbjudan. Vi anser dock att denna öppna inbjudan bör breddas så att den uttryckligen ger företrädare för europeiska och nationella sammanslutningar av lokala och regionala myndigheter möjlighet att direkt ansöka och vara företrädda i plattformen.

| 36. | Vi uppmanar kommissionens generaldirektorat och medlagstiftarna att erkänna ReK:s och dess ledamöters roll som en institutionell partner och att genomföra ett mer omfattande samråd med både kommittén och de lokala och regionala myndigheterna i samband med konsekvensbedömningar. |
| --- | --- |

36.

Vi uppmanar kommissionens generaldirektorat och medlagstiftarna att erkänna ReK:s och dess ledamöters roll som en institutionell partner och att genomföra ett mer omfattande samråd med både kommittén och de lokala och regionala myndigheterna i samband med konsekvensbedömningar.

Bättre lagstiftning kräver aktiv medverkan av alla myndighetsnivåer

| 37. | Medlemsstaterna tillämpar förfaranden för bättre lagstiftning i olika stor utsträckning. Detta innebär att det inte går att göra någon tydlig åtskillnad mellan de effekter av EU-lagstiftningen som beror på sättet som den genomförs och de effekter som är ett direkt resultat av själva EU-lagstiftningen, vilket gör det svårt att övervaka livscykeln för rättsakter på ett heltäckande sätt. |
| --- | --- |

37.

Medlemsstaterna tillämpar förfaranden för bättre lagstiftning i olika stor utsträckning. Detta innebär att det inte går att göra någon tydlig åtskillnad mellan de effekter av EU-lagstiftningen som beror på sättet som den genomförs och de effekter som är ett direkt resultat av själva EU-lagstiftningen, vilket gör det svårt att övervaka livscykeln för rättsakter på ett heltäckande sätt.

| 38. | ReK uppmanar medlemsstaterna att följa kommissionens uppmaning om att förbättra genomförandet av förfarandena för bättre lagstiftning, både i rådet och i de nationella förvaltningarna. |
| --- | --- |

38.

ReK uppmanar medlemsstaterna att följa kommissionens uppmaning om att förbättra genomförandet av förfarandena för bättre lagstiftning, både i rådet och i de nationella förvaltningarna.

| 39. | I detta sammanhang uppmanar kommittén medlemsstaterna att sörja för en nationell EU-samrådsprocess där de lokala och regionala myndigheterna görs delaktiga i god tid och i alla faser, bl.a. genom sina nationella sammanslutningar. Dessa myndigheter besitter omfattande teknisk kunskap, expertis och erfarenhet när det gäller att genomföra lagstiftning. |
| --- | --- |

39.

I detta sammanhang uppmanar kommittén medlemsstaterna att sörja för en nationell EU-samrådsprocess där de lokala och regionala myndigheterna görs delaktiga i god tid och i alla faser, bl.a. genom sina nationella sammanslutningar. Dessa myndigheter besitter omfattande teknisk kunskap, expertis och erfarenhet när det gäller att genomföra lagstiftning.

| 40. | Vi uppmanar kommissionen att undersöka orsakerna till medlemsstaternas sena eller bristfälliga tillämpning av EU-lagstiftningen och finna lösningar på detta viktiga problem, bland annat genom att motivera valet mellan direktiv och förordningar, samt att intensifiera ansträngningarna genom att stärka mekanismerna för stöd, kontroll och efterlevnad. |
| --- | --- |

40.

Vi uppmanar kommissionen att undersöka orsakerna till medlemsstaternas sena eller bristfälliga tillämpning av EU-lagstiftningen och finna lösningar på detta viktiga problem, bland annat genom att motivera valet mellan direktiv och förordningar, samt att intensifiera ansträngningarna genom att stärka mekanismerna för stöd, kontroll och efterlevnad.

| 41. | ReK understryker att införlivandet av direktiv i nationell lagstiftning är en nationell process där såväl nationella som regionala och lokala administrativa arrangemang måste anpassas. Detta kräver både tillräckligt med tid och handlingsutrymme. Kommittén anser att kommissionens planer på att offentliggöra genomförandeplaner för lagstiftning och riktlinjer, utöver kontroller – inte bara av det formella utan även av det praktiska införlivandet av bestämmelser i den nationella lagstiftningen – är ett steg i rätt riktning. |
| --- | --- |

41.

ReK understryker att införlivandet av direktiv i nationell lagstiftning är en nationell process där såväl nationella som regionala och lokala administrativa arrangemang måste anpassas. Detta kräver både tillräckligt med tid och handlingsutrymme. Kommittén anser att kommissionens planer på att offentliggöra genomförandeplaner för lagstiftning och riktlinjer, utöver kontroller – inte bara av det formella utan även av det praktiska införlivandet av bestämmelser i den nationella lagstiftningen – är ett steg i rätt riktning.

| 42. | Lagstiftning som är enkel, lättbegriplig och lätt att följa, och som åtföljs av en grundlig konsekvensbedömning och en färdplan för genomförandet, kommer att leda till ett snabbare och effektivare införlivande i nationell lagstiftning och en ökad efterlevnad. |
| --- | --- |

42.

Lagstiftning som är enkel, lättbegriplig och lätt att följa, och som åtföljs av en grundlig konsekvensbedömning och en färdplan för genomförandet, kommer att leda till ett snabbare och effektivare införlivande i nationell lagstiftning och en ökad efterlevnad.

| 43. | Vi erkänner ländernas rätt att säkerställa högre normer än dem som fastställs i den faktiska EU-lagstiftningen. Detta bör dock inte förväxlas med nationell överreglering (s.k. gold-plating), där medlemsstaterna lägger till ytterligare rättsliga eller administrativa krav när EU-lagstiftningen införlivas i den nationella lagstiftningen. Det är viktigt att ge allmänheten möjlighet att tydligt se vilka skyldigheter som kommer från EU och vilka som är ett resultat av medlemsstaternas extra krav, och därför uppmanar Regionkommittén medlemsstaterna att tydligt redovisa och motivera eventuella extra bestämmelser som de inför i samband med införlivandet av EU-lagstiftningen. |
| --- | --- |

43.

Vi erkänner ländernas rätt att säkerställa högre normer än dem som fastställs i den faktiska EU-lagstiftningen. Detta bör dock inte förväxlas med nationell överreglering (s.k. gold-plating), där medlemsstaterna lägger till ytterligare rättsliga eller administrativa krav när EU-lagstiftningen införlivas i den nationella lagstiftningen. Det är viktigt att ge allmänheten möjlighet att tydligt se vilka skyldigheter som kommer från EU och vilka som är ett resultat av medlemsstaternas extra krav, och därför uppmanar Regionkommittén medlemsstaterna att tydligt redovisa och motivera eventuella extra bestämmelser som de inför i samband med införlivandet av EU-lagstiftningen.

| 44. | Vi konstaterar att överreglering har definierats på olika sätt av institutionerna (t.ex. ReK (2) och Europeiska kommissionen) och av andra organisationer. Kommittén upprepar sitt förslag om att anta en gemensam definition för att garantera rättslig klarhet vid införlivandet och genomförandet av EU-lagstiftningen och för att möjliggöra jämförelser mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

44.

Vi konstaterar att överreglering har definierats på olika sätt av institutionerna (t.ex. ReK (2) och Europeiska kommissionen) och av andra organisationer. Kommittén upprepar sitt förslag om att anta en gemensam definition för att garantera rättslig klarhet vid införlivandet och genomförandet av EU-lagstiftningen och för att möjliggöra jämförelser mellan medlemsstaterna.

| 45. | ReK framhåller behovet av att EU-lagstiftningen införlivas i den nationella lagstiftningen i rätt tid och på ett korrekt och effektivt sätt. |
| --- | --- |

45.

ReK framhåller behovet av att EU-lagstiftningen införlivas i den nationella lagstiftningen i rätt tid och på ett korrekt och effektivt sätt.

| 46. | Kommittén ser mycket positivt på att kommissionen har åtagit sig att noggrant kontrollera subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna för lagstiftningsförslag och upprepar i detta sammanhang att ReK:s och de nationella parlamentens roll är lagstadgad. |
| --- | --- |

46.

Kommittén ser mycket positivt på att kommissionen har åtagit sig att noggrant kontrollera subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna för lagstiftningsförslag och upprepar i detta sammanhang att ReK:s och de nationella parlamentens roll är lagstadgad.

| 47. | De nationella, regionala och lokala myndigheterna handhar en rad regler och lagar som bygger på EU-bestämmelser, vilket gör att det är viktigt att när nya EU-bestämmelser genomförs se till att man undersöker hur genomförandet kan ske så enkelt och administrativt smidigt som möjligt, så att de enskilda myndighetsnivåerna inte måste använda onödiga resurser och drabbas av onödiga kostnader vid genomförandet. |
| --- | --- |

47.

De nationella, regionala och lokala myndigheterna handhar en rad regler och lagar som bygger på EU-bestämmelser, vilket gör att det är viktigt att när nya EU-bestämmelser genomförs se till att man undersöker hur genomförandet kan ske så enkelt och administrativt smidigt som möjligt, så att de enskilda myndighetsnivåerna inte måste använda onödiga resurser och drabbas av onödiga kostnader vid genomförandet.

| 48. | Kommittén beklagar att paketet för bättre lagstiftning inte verkar förbättra prövningen av subsidiaritetsprincipen i syfte att se till att beslut kan fattas på lägsta möjliga myndighetsnivå, i linje med Regionkommitténs verktygslåda för subsidiaritetsprövning. |
| --- | --- |

48.

Kommittén beklagar att paketet för bättre lagstiftning inte verkar förbättra prövningen av subsidiaritetsprincipen i syfte att se till att beslut kan fattas på lägsta möjliga myndighetsnivå, i linje med Regionkommitténs verktygslåda för subsidiaritetsprövning.

Lagstiftning av hög kvalitet kräver utökat institutionellt samarbete

| 49. | Kommittén är medveten om att deltagandet i EU:s beslutsprocess fortfarande är bristfälligt i många medlemsstater. Vi betonar därför behovet av att inkludera de lokala och regionala myndigheterna, som är de förvaltningsnivåer som befinner sig närmast medborgarna, i lagstiftningsprocessen samt vikten av öppenhet, ansvarsskyldighet och en medborgar- och företagsvänlig inställning i EU:s institutioner. |
| --- | --- |

49.

Kommittén är medveten om att deltagandet i EU:s beslutsprocess fortfarande är bristfälligt i många medlemsstater. Vi betonar därför behovet av att inkludera de lokala och regionala myndigheterna, som är de förvaltningsnivåer som befinner sig närmast medborgarna, i lagstiftningsprocessen samt vikten av öppenhet, ansvarsskyldighet och en medborgar- och företagsvänlig inställning i EU:s institutioner.

| 50. | Vi föreslår att alla generaldirektorat inom kommissionen, Europaparlamentet och rådet – när så är möjligt – antar och tillämpar harmoniserade regler om konsekvensbedömningar i alla stadier i lagstiftningsprocessen, eftersom detta kommer att bidra till en ömsesidig förståelse och bättre kvalitet. |
| --- | --- |

50.

Vi föreslår att alla generaldirektorat inom kommissionen, Europaparlamentet och rådet – när så är möjligt – antar och tillämpar harmoniserade regler om konsekvensbedömningar i alla stadier i lagstiftningsprocessen, eftersom detta kommer att bidra till en ömsesidig förståelse och bättre kvalitet.

| 51. | ReK uppmanar medlagstiftarna att följa kommissionens uppmaning och snabbt anta det nya interinstitutionella avtalet och därefter genomföra de åtaganden som det medför, i syfte att uppgradera förfarandena för bättre lagstiftning inom alla EU:s institutioner och främja medborgarnas genomförande av EU-lagstiftningen. |
| --- | --- |

51.

ReK uppmanar medlagstiftarna att följa kommissionens uppmaning och snabbt anta det nya interinstitutionella avtalet och därefter genomföra de åtaganden som det medför, i syfte att uppgradera förfarandena för bättre lagstiftning inom alla EU:s institutioner och främja medborgarnas genomförande av EU-lagstiftningen.

| 52. | Ett nära samarbete med EESK i underkommittén om bättre lagstiftning skulle vara fördelaktigt, eftersom det skulle möjliggöra en bättre samordning av det civila samhällets och de lokala och regionala företrädarnas ståndpunkter. |
| --- | --- |

52.

Ett nära samarbete med EESK i underkommittén om bättre lagstiftning skulle vara fördelaktigt, eftersom det skulle möjliggöra en bättre samordning av det civila samhällets och de lokala och regionala företrädarnas ståndpunkter.

| 53. | Vi anser att tillbakadragande av lagförslag som väntat på antagande under en lång tid kan bidra till en god europeisk styrning, men denna möjlighet bör användas med försiktighet för att undvika att det blir ett påtryckningsmedel mot medlagstiftarna. Naturligtvis bör medlagstiftarna, som är behöriga, ges rimliga tidsramar och en allmän möjlighet att uttrycka sina synpunkter på de förslag som ska dras tillbaka. |
| --- | --- |

53.

Vi anser att tillbakadragande av lagförslag som väntat på antagande under en lång tid kan bidra till en god europeisk styrning, men denna möjlighet bör användas med försiktighet för att undvika att det blir ett påtryckningsmedel mot medlagstiftarna. Naturligtvis bör medlagstiftarna, som är behöriga, ges rimliga tidsramar och en allmän möjlighet att uttrycka sina synpunkter på de förslag som ska dras tillbaka.

| 54. | Kommittén ställer sig bakom Europaparlamentets förslag till kommissionen om att överväga att införa tidsfristklausuler i lagstiftningsinitiativ med begränsad varaktighet, under förutsättning att detta inte skapar några kryphål, samt översynsklausuler – inom en rimlig tid efter att åtgärderna har trätt i kraft– så att befintliga åtgärder kan utvärderas. Kommissionen bör uppmuntra medlemsstaterna att införa tidsfristklausuler också vid utvärderingen av den nationella lagstiftningen, i synnerhet om det hindrar ett smidigt införlivande av EU-lagstiftningen. |
| --- | --- |

54.

Kommittén ställer sig bakom Europaparlamentets förslag till kommissionen om att överväga att införa tidsfristklausuler i lagstiftningsinitiativ med begränsad varaktighet, under förutsättning att detta inte skapar några kryphål, samt översynsklausuler – inom en rimlig tid efter att åtgärderna har trätt i kraft– så att befintliga åtgärder kan utvärderas. Kommissionen bör uppmuntra medlemsstaterna att införa tidsfristklausuler också vid utvärderingen av den nationella lagstiftningen, i synnerhet om det hindrar ett smidigt införlivande av EU-lagstiftningen.

| 55. | Konsekvenserna av lagstiftningen bör inte enbart granskas när kommissionen lägger fram sitt förslag, utan även efter betydande ändringar som införs av medlagstiftarna. Kommittén påpekar emellertid att man inte får skapa tvivel avseende lagstiftningsprocessens demokratiska legitimitet och att dessa konsekvensbedömningar inte får leda till en begränsning av medlagstiftarnas handlingsutrymme. Vi stöder därför inte idén om att genomföra ytterligare konsekvensbedömningar under perioden mellan slutförandet av förhandlingarna och den slutliga omröstningen. |
| --- | --- |

55.

Konsekvenserna av lagstiftningen bör inte enbart granskas när kommissionen lägger fram sitt förslag, utan även efter betydande ändringar som införs av medlagstiftarna. Kommittén påpekar emellertid att man inte får skapa tvivel avseende lagstiftningsprocessens demokratiska legitimitet och att dessa konsekvensbedömningar inte får leda till en begränsning av medlagstiftarnas handlingsutrymme. Vi stöder därför inte idén om att genomföra ytterligare konsekvensbedömningar under perioden mellan slutförandet av förhandlingarna och den slutliga omröstningen.

| 56. | Vi konstaterar att det saknas hänvisningar till själv- och samreglering som mer flexibla förfaranden för samarbete mellan den offentliga och den privata sektorn, i en värld i ständig förändring där lagstiftningen kan släpa efter regleringsbehoven. |
| --- | --- |

56.

Vi konstaterar att det saknas hänvisningar till själv- och samreglering som mer flexibla förfaranden för samarbete mellan den offentliga och den privata sektorn, i en värld i ständig förändring där lagstiftningen kan släpa efter regleringsbehoven.

| 57. | ReK betonar vikten av att diversifiera samråden och skapa stabila nätverk för samråd och övervakning när det gäller frågor som kräver specialkunskaper samt av att också utnyttja deltagarna i samrådet på ett effektivt sätt efter det att lagstiftningen har antagits, framför allt när det gäller kontrollen och övervakningen av genomförandet. |
| --- | --- |

57.

ReK betonar vikten av att diversifiera samråden och skapa stabila nätverk för samråd och övervakning när det gäller frågor som kräver specialkunskaper samt av att också utnyttja deltagarna i samrådet på ett effektivt sätt efter det att lagstiftningen har antagits, framför allt när det gäller kontrollen och övervakningen av genomförandet.

| 58. | Kommittén välkomnar att kommissionen tänker fastställa tydligare kriterier för när den bör använda delegerade akter och när den bör använda genomförandeakter. Det är också positivt att kommissionen kan samråda med berörda parter innan den lägger fram förslag till delegerade akter. Vi uppmanar därför kommissionen att tillämpa denna praxis på alla områden, och inte bara när kommissionen anser att det tillför ett mervärde. |
| --- | --- |

58.

Kommittén välkomnar att kommissionen tänker fastställa tydligare kriterier för när den bör använda delegerade akter och när den bör använda genomförandeakter. Det är också positivt att kommissionen kan samråda med berörda parter innan den lägger fram förslag till delegerade akter. Vi uppmanar därför kommissionen att tillämpa denna praxis på alla områden, och inte bara när kommissionen anser att det tillför ett mervärde.

Lagstiftningens kvalitet kommer att vara beroende av att alla berörda parter åtar sig att genomföra agendan i praktiken

| 59. | Regionkommittén är övertygad om att kommissionen kommer att göra allt för att fullt ut genomföra bestämmelserna i meddelandet, trots den ökade administrativa börda och de personalresurser som kan komma att krävas. |
| --- | --- |

59.

Regionkommittén är övertygad om att kommissionen kommer att göra allt för att fullt ut genomföra bestämmelserna i meddelandet, trots den ökade administrativa börda och de personalresurser som kan komma att krävas.

| 60. | Vi vill betona att de nya förfarandena för lagstiftning inte får leda till ytterligare förseningar i utarbetandet av bättre lagstiftning. |
| --- | --- |

60.

Vi vill betona att de nya förfarandena för lagstiftning inte får leda till ytterligare förseningar i utarbetandet av bättre lagstiftning.

| 61. | Kommittén framhåller skyldigheten att informera allmänheten i medlemsstaterna och att främja samrådsprocessen genom att mobilisera lokala eller regionala myndigheter för att skapa större medvetenhet och öka deltagandet från medborgare och andra berörda parter och samtidigt stärka den demokratiska beslutsprocessen. |
| --- | --- |

61.

Kommittén framhåller skyldigheten att informera allmänheten i medlemsstaterna och att främja samrådsprocessen genom att mobilisera lokala eller regionala myndigheter för att skapa större medvetenhet och öka deltagandet från medborgare och andra berörda parter och samtidigt stärka den demokratiska beslutsprocessen.

| 62. | Regionkommittén åtar sig att informera de lokala och regionala myndigheterna om det nya förfarandet för bättre lagstiftning för att uppnå bättre resultat och bidra till ett bättre genomförande av lagstiftningen på EU-nivå och på nationell och regional nivå. |
| --- | --- |

62.

Regionkommittén åtar sig att informera de lokala och regionala myndigheterna om det nya förfarandet för bättre lagstiftning för att uppnå bättre resultat och bidra till ett bättre genomförande av lagstiftningen på EU-nivå och på nationell och regional nivå.

Bryssel den 14 oktober 2015.

Markku MARKKULA

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  COM(2015) 215 final, punkt 3.1.

1

(2)  CIVEX-V-040, 30 maj 2013.

2

---

| 17.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 423/48 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 423/48

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Förslaget till EU:s budget för 2016

(2015/C 423/09)

| Föredragande: | Uno SILBERG (EE–EA), ledamot av kommunfullmäktige i Kose |
| --- | --- |
| Referensdokument: | Förslag till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2016 – Inledning – Allmän inkomstberäkning – Allmän inkomst- och utgiftsberäkning per avsnitt
  COM(2015) 300 final |

Föredragande:

Uno SILBERG (EE–EA), ledamot av kommunfullmäktige i Kose

Referensdokument:

Förslag till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2016 – Inledning – Allmän inkomstberäkning – Allmän inkomst- och utgiftsberäkning per avsnitt

COM(2015) 300 final

I.   ALLMÄNNA KOMMENTARER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 1. | Regionkommittén konstaterar att det nu är det tredje yttrandet på eget initiativ som kommittén utarbetar om EU:s årliga budgetförfarande. Det avsnitt som särskilt beaktas är avsnitt III i utkastet till budget, med undantag av de administrativa utgifterna under rubrik V. |
| --- | --- |

1.

Regionkommittén konstaterar att det nu är det tredje yttrandet på eget initiativ som kommittén utarbetar om EU:s årliga budgetförfarande. Det avsnitt som särskilt beaktas är avsnitt III i utkastet till budget, med undantag av de administrativa utgifterna under rubrik V.

| 2. | Regionkommittén betonar ännu en gång att utarbetandet av EU:s årliga budget, i enlighet med subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, såväl direkt som indirekt påverkar de lokala och regionala myndigheternas budgetar och är ett väsentligt stöd för dem när de ska genomföra sina uppdrag och anpassa sig till nya utmaningar i sitt närområde. |
| --- | --- |

2.

Regionkommittén betonar ännu en gång att utarbetandet av EU:s årliga budget, i enlighet med subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, såväl direkt som indirekt påverkar de lokala och regionala myndigheternas budgetar och är ett väsentligt stöd för dem när de ska genomföra sina uppdrag och anpassa sig till nya utmaningar i sitt närområde.

| 3. | EU-budgeten spelar, på grund av sin hävstångseffekt, en avgörande roll när det gäller att få i gång investeringar som kompletterar den nationella och regionala privata och offentliga finansieringen samt bidrar till att stärka konkurrenskraften och säkerställa ekonomisk, social och territoriell sammanhållning inom EU. |
| --- | --- |

3.

EU-budgeten spelar, på grund av sin hävstångseffekt, en avgörande roll när det gäller att få i gång investeringar som kompletterar den nationella och regionala privata och offentliga finansieringen samt bidrar till att stärka konkurrenskraften och säkerställa ekonomisk, social och territoriell sammanhållning inom EU.

| 4. | I tider av svåra ekonomiska förhållanden och knappa finansiella resurser bör tyngdpunkten ligga på bättre användning och genomförande av EU:s budget snarare än på anslagsutnyttjande och regelefterlevnad. Kommittén välkomnar kommissionens ansträngningar för att fokusera på konkreta resultat med högre mervärde på EU-nivå baserat på en bättre hävstångseffekt för EU:s medel och fler förenklingsinsatser. |
| --- | --- |

4.

I tider av svåra ekonomiska förhållanden och knappa finansiella resurser bör tyngdpunkten ligga på bättre användning och genomförande av EU:s budget snarare än på anslagsutnyttjande och regelefterlevnad. Kommittén välkomnar kommissionens ansträngningar för att fokusera på konkreta resultat med högre mervärde på EU-nivå baserat på en bättre hävstångseffekt för EU:s medel och fler förenklingsinsatser.

| 5. | Regionkommittén välkomnar 2016 års budgetförslag och dess prioriteringar, som både är i linje med Europeiska kommissionens nya program (för att stödja ekonomisk återhämtning med investeringar i sysselsättning, tillväxt och kunskap) och syftar till att göra det lättare att hantera den senaste tidens utveckling, t.ex. migrationskrisen och den instabila situationen i regioner som gränsar till EU. |
| --- | --- |

5.

Regionkommittén välkomnar 2016 års budgetförslag och dess prioriteringar, som både är i linje med Europeiska kommissionens nya program (för att stödja ekonomisk återhämtning med investeringar i sysselsättning, tillväxt och kunskap) och syftar till att göra det lättare att hantera den senaste tidens utveckling, t.ex. migrationskrisen och den instabila situationen i regioner som gränsar till EU.

| 6. | ReK framför kritik mot de stora dröjsmålen när det gäller inledningen av nya program inom ramen för den fleråriga budgetramen för perioden 2014–2020 till följd av det sena antagandet av de operativa programmen, eftersom det kommer att få negativa konsekvenser i kommunerna och regionerna. Kommittén vill uppmana den europeiska och den nationella nivån att vidta alla åtgärder som behövs för att ta igen förseningarna av genomförandet av den nya EU-finansieringen. |
| --- | --- |

6.

ReK framför kritik mot de stora dröjsmålen när det gäller inledningen av nya program inom ramen för den fleråriga budgetramen för perioden 2014–2020 till följd av det sena antagandet av de operativa programmen, eftersom det kommer att få negativa konsekvenser i kommunerna och regionerna. Kommittén vill uppmana den europeiska och den nationella nivån att vidta alla åtgärder som behövs för att ta igen förseningarna av genomförandet av den nya EU-finansieringen.

| 7. | Kommittén konstaterar att den föreslagna EU-budgeten för 2016 uppgår till 153,5 miljarder euro i åtagandebemyndiganden (5,3 % mindre än år 2015) och 143,5 miljarder euro i betalningsbemyndiganden (en ökning med 1,6 % i förhållande till budgeten 2015). |
| --- | --- |

7.

Kommittén konstaterar att den föreslagna EU-budgeten för 2016 uppgår till 153,5 miljarder euro i åtagandebemyndiganden (5,3 % mindre än år 2015) och 143,5 miljarder euro i betalningsbemyndiganden (en ökning med 1,6 % i förhållande till budgeten 2015).

| 8. | Vi vill uppmärksamma att åtagandena har minskat medan betalningarna fortfarande ligger på en stabil nivå i reala termer jämfört med 2015 och omfattar anslag för att gradvis minska eftersläpningen av utestående fordringar från den föregående budgetperioden, vilka uppgick till 24,7 miljarder euro vid utgången av 2014. |
| --- | --- |

8.

Vi vill uppmärksamma att åtagandena har minskat medan betalningarna fortfarande ligger på en stabil nivå i reala termer jämfört med 2015 och omfattar anslag för att gradvis minska eftersläpningen av utestående fordringar från den föregående budgetperioden, vilka uppgick till 24,7 miljarder euro vid utgången av 2014.

| 9. | Regionkommittén välkomnar att en särskild betalningsplan upprättas som ett resultat av ett gemensamt avtal, men är orolig för att betalningsunderskotten kommer att få negativa konsekvenser för stödmottagarna, särskilt de lokala och regionala myndigheterna som för närvarande står inför många ekonomiska och sociala utamningar. Kommittén påpekar vidare att skillnaden på 10 miljarder euro mellan åtaganden och utbetalningar innebär att man inte kommer att komma till rätta med det strukturella problem med eftersläpning av utestående fordringar som kan förväntas i slutet av programperioden och beklagar också kommitténs begränsade deltagande i den analytiska processen. |
| --- | --- |

9.

Regionkommittén välkomnar att en särskild betalningsplan upprättas som ett resultat av ett gemensamt avtal, men är orolig för att betalningsunderskotten kommer att få negativa konsekvenser för stödmottagarna, särskilt de lokala och regionala myndigheterna som för närvarande står inför många ekonomiska och sociala utamningar. Kommittén påpekar vidare att skillnaden på 10 miljarder euro mellan åtaganden och utbetalningar innebär att man inte kommer att komma till rätta med det strukturella problem med eftersläpning av utestående fordringar som kan förväntas i slutet av programperioden och beklagar också kommitténs begränsade deltagande i den analytiska processen.

| 10. | Kommittén undrar om ränta inte bör tillämpas på förseningar i kommissionens utbetalningar till de projektansvariga. |
| --- | --- |

10.

Kommittén undrar om ränta inte bör tillämpas på förseningar i kommissionens utbetalningar till de projektansvariga.

| 11. | Vi vill understryka Regionkommitténs vilja att bidra till debatten om reformen av systemet för EU:s egna medel: en grundlig genomgång av systemet är oundviklig, eftersom dess nuvarande brister skapar dödlägen i budgetförhandlingarna och är själva kärnan i problemet med utestående betalningar. Den enda trovärdiga lösningen är att införa en reell mekanism för EU:s egna medel. |
| --- | --- |

11.

Vi vill understryka Regionkommitténs vilja att bidra till debatten om reformen av systemet för EU:s egna medel: en grundlig genomgång av systemet är oundviklig, eftersom dess nuvarande brister skapar dödlägen i budgetförhandlingarna och är själva kärnan i problemet med utestående betalningar. Den enda trovärdiga lösningen är att införa en reell mekanism för EU:s egna medel.

II.   POLITISKA REKOMMENDATIONER

Budgetförfarandet

| 12. | Regionkommittén betonar att EU:s budget har en direkt inverkan på de lokala och regionala myndigheterna, eftersom de är stödmottagare och samtidigt förvaltande myndigheter för vissa program. |
| --- | --- |

12.

Regionkommittén betonar att EU:s budget har en direkt inverkan på de lokala och regionala myndigheterna, eftersom de är stödmottagare och samtidigt förvaltande myndigheter för vissa program.

| 13. | Efter den ekonomiska och finansiella krisen och budgetåtstramningarna har dess roll och inverkan blivit ännu större, eftersom den även stöder genomförandet av program och av offentliga och privata investeringsprojekt som annars skulle vara svåra eller omöjliga att finansiera under sådana kriser och som samtidigt bidrar till att hantera kriserna. |
| --- | --- |

13.

Efter den ekonomiska och finansiella krisen och budgetåtstramningarna har dess roll och inverkan blivit ännu större, eftersom den även stöder genomförandet av program och av offentliga och privata investeringsprojekt som annars skulle vara svåra eller omöjliga att finansiera under sådana kriser och som samtidigt bidrar till att hantera kriserna.

| 14. | Kommittén begär att få delta i de mellaninstitutionella mötena om läget och utsikterna för budgetgenomförandet för innevarande räkenskapsår och kommande räkenskapsår, som kommer att hållas med hänvisning till punkt 36 i bilagan till det interinstitutionella avtalet om den fleråriga budgetramen. |
| --- | --- |

14.

Kommittén begär att få delta i de mellaninstitutionella mötena om läget och utsikterna för budgetgenomförandet för innevarande räkenskapsår och kommande räkenskapsår, som kommer att hållas med hänvisning till punkt 36 i bilagan till det interinstitutionella avtalet om den fleråriga budgetramen.

| 15. | Regionkommittén vill understryka den alltjämt alltför stora klyftan mellan åtagandebemyndiganden och det tak som fastställs genom den fleråriga budgetramen i en situation med åtstramningsåtgärder och betydande nedskärningar av offentliga och privata investeringar för att finansiera åtgärder som syftar till att skapa arbetstillfällen, bekämpa arbetslösheten, ta itu med migrationsfrågorna eller minska de regionala skillnaderna. |
| --- | --- |

15.

Regionkommittén vill understryka den alltjämt alltför stora klyftan mellan åtagandebemyndiganden och det tak som fastställs genom den fleråriga budgetramen i en situation med åtstramningsåtgärder och betydande nedskärningar av offentliga och privata investeringar för att finansiera åtgärder som syftar till att skapa arbetstillfällen, bekämpa arbetslösheten, ta itu med migrationsfrågorna eller minska de regionala skillnaderna.

| 16. | Regionkommittén är särskilt bekymrad över bristerna i reserven för oförutsedda utgifter i budgeten för 2016, särskilt med hänsyn till kostnaderna för hanteringen av den europeiska migrationskris som, på grundval av kommissionens plan att flytta 1 60  000 asylsökande inom hela unionen och ett stöd på 6  000 euro per person, bör uppgå till minst 1 miljard euro. |
| --- | --- |

16.

Regionkommittén är särskilt bekymrad över bristerna i reserven för oförutsedda utgifter i budgeten för 2016, särskilt med hänsyn till kostnaderna för hanteringen av den europeiska migrationskris som, på grundval av kommissionens plan att flytta 1 60  000 asylsökande inom hela unionen och ett stöd på 6  000 euro per person, bör uppgå till minst 1 miljard euro.

Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning

| 17. | Regionkommittén betonar att EU måste öka sin ekonomiska konkurrenskraft i världen genom att göra sin ekonomi smart och inkluderande. Kommittén välkomnar därför det faktum att rubrik 1a i budgetförslaget innehåller åtagandebemyndiganden. som är 7,8 % högre än år 2015, för att öka konkurrenskraften och den ekonomiska tillväxten samt för att skapa arbetstillfällen. |
| --- | --- |

17.

Regionkommittén betonar att EU måste öka sin ekonomiska konkurrenskraft i världen genom att göra sin ekonomi smart och inkluderande. Kommittén välkomnar därför det faktum att rubrik 1a i budgetförslaget innehåller åtagandebemyndiganden. som är 7,8 % högre än år 2015, för att öka konkurrenskraften och den ekonomiska tillväxten samt för att skapa arbetstillfällen.

| 18. | Vi upprepar rekommendationen från vårt yttrande om EU:s budgetförslag för 2015 (1): Det bör skapas en särskild budgetpost för tekniskt stöd till makroregionen i området kring Adriatiska havet och Joniska havet, samt för makroregionen i Alpområdet, i enlighet med den budgetpost som skapades 2014 för makroregionerna i Östersjöområdet och Donauområdet med ett anslag på 2,5 miljoner euro vardera i åtagande- och betalningsbemyndiganden. |
| --- | --- |

18.

Vi upprepar rekommendationen från vårt yttrande om EU:s budgetförslag för 2015 (1): Det bör skapas en särskild budgetpost för tekniskt stöd till makroregionen i området kring Adriatiska havet och Joniska havet, samt för makroregionen i Alpområdet, i enlighet med den budgetpost som skapades 2014 för makroregionerna i Östersjöområdet och Donauområdet med ett anslag på 2,5 miljoner euro vardera i åtagande- och betalningsbemyndiganden.

Investeringsplan och flexibilitet

| 19. | Regionkommittén konstaterar att budgetförslaget innehåller nya inslag jämfört med tidigare budgetar, såsom Efsi, den samlade marginalen för åtaganden, i enlighet med artikel 14 i den fleråriga budgetramen, som infördes för första gången, samt bestämmelser för användande av flexibilitet i syfte att finansiera nya initiativ under rubrik 3. |
| --- | --- |

19.

Regionkommittén konstaterar att budgetförslaget innehåller nya inslag jämfört med tidigare budgetar, såsom Efsi, den samlade marginalen för åtaganden, i enlighet med artikel 14 i den fleråriga budgetramen, som infördes för första gången, samt bestämmelser för användande av flexibilitet i syfte att finansiera nya initiativ under rubrik 3.

Cosme, programmet Horisont 2020 och strategin Europa 2020

| 20. | Regionkommittén påminner om att Cosme fortfarande är det enda EU-program som är särskilt inriktat på små och medelstora företag och på att förbättra konkurrenskraften. Vi känner oro över programmets minskade anslag i budgetförslaget jämfört med år 2015. |
| --- | --- |

20.

Regionkommittén påminner om att Cosme fortfarande är det enda EU-program som är särskilt inriktat på små och medelstora företag och på att förbättra konkurrenskraften. Vi känner oro över programmets minskade anslag i budgetförslaget jämfört med år 2015.

| 21. | Vi välkomnar att en del av den samlade marginalen för åtaganden och outnyttjade marginaler kommer att användas till att finansiera Efsi samt att nedskärningarna i Horisont 2020 och FSE-programmen har reducerats, i linje med ReK:s rekommendationer. |
| --- | --- |

21.

Vi välkomnar att en del av den samlade marginalen för åtaganden och outnyttjade marginaler kommer att användas till att finansiera Efsi samt att nedskärningarna i Horisont 2020 och FSE-programmen har reducerats, i linje med ReK:s rekommendationer.

| 22. | Regionkommittén anser att en minskning av vetenskapligt arbete av strategisk betydelse kan ge märkbar negativ inverkan på längre sikt, och motsätter sig därför den minskning av åtagandebemyndigandena som föreslås i Horisont 2020. Samtidigt är det positivt att betalningsbemyndigandena för Horisont 2020 ska öka med 10,45 %. |
| --- | --- |

22.

Regionkommittén anser att en minskning av vetenskapligt arbete av strategisk betydelse kan ge märkbar negativ inverkan på längre sikt, och motsätter sig därför den minskning av åtagandebemyndigandena som föreslås i Horisont 2020. Samtidigt är det positivt att betalningsbemyndigandena för Horisont 2020 ska öka med 10,45 %.

| 23. | I budgeten avsätts mer resurser till högkvalitativt vetenskapligt arbete för trygg livsmedelsförsörjning, hållbart jordbruk och bioekonomi, vilket är positivt. Kommissionens initiativ att genom programmet Horisont 2020 uppnå utökad finansiering av forskning och innovation inom privat och offentlig sektor välkomnas. |
| --- | --- |

23.

I budgeten avsätts mer resurser till högkvalitativt vetenskapligt arbete för trygg livsmedelsförsörjning, hållbart jordbruk och bioekonomi, vilket är positivt. Kommissionens initiativ att genom programmet Horisont 2020 uppnå utökad finansiering av forskning och innovation inom privat och offentlig sektor välkomnas.

| 24. | Regionkommittén konstaterar att många mikroföretag och medelstora företag fortfarande inte har råd med att finansiera vetenskapliga undersökningar, vilket förklarar det lägre utnyttjandet av sådan finansiering. |
| --- | --- |

24.

Regionkommittén konstaterar att många mikroföretag och medelstora företag fortfarande inte har råd med att finansiera vetenskapliga undersökningar, vilket förklarar det lägre utnyttjandet av sådan finansiering.

| 25. | Vi känner oro över att åtagandebemyndigandena för Europa 2020-strategin har minskat med 2,5 % jämfört med år 2015. Ytterligare nedskärningar av åtagandebemyndigandena gör det svårare att nå målen i Europa 2020-strategin. |
| --- | --- |

25.

Vi känner oro över att åtagandebemyndigandena för Europa 2020-strategin har minskat med 2,5 % jämfört med år 2015. Ytterligare nedskärningar av åtagandebemyndigandena gör det svårare att nå målen i Europa 2020-strategin.

Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning

| 26. | ReK betonar att en inkomstutjämning EU:s medlemsstater emellan kan åstadkommas med hjälp av en inkluderande budgetmodell där mer resurser avsätts till samarbete mellan medlemsstaterna inom forskning och utveckling, baserat på behovet hos lokala företag. Detta kommer att öka deras konkurrenskraft, regionens utveckling och människors inkomster. |
| --- | --- |

26.

ReK betonar att en inkomstutjämning EU:s medlemsstater emellan kan åstadkommas med hjälp av en inkluderande budgetmodell där mer resurser avsätts till samarbete mellan medlemsstaterna inom forskning och utveckling, baserat på behovet hos lokala företag. Detta kommer att öka deras konkurrenskraft, regionens utveckling och människors inkomster.

| 27. | Regionkommittén välkomnar att finansieringen av program och åtgärder som ska inledas 2016 har godkänts och bekräftats. Inom sammanhållningspolitiken (ESF, EGFJ, Eruf, Sammanhållningsfonden), som även medlemsstaterna finansierar, har planer antagits, och man använder åtagandebemyndiganden som har sin grund i förseningar från tidigare perioder. Kommittén hoppas samtidigt att kommissionen gör allt för att användningen av programmen ska nå full kapacitet. |
| --- | --- |

27.

Regionkommittén välkomnar att finansieringen av program och åtgärder som ska inledas 2016 har godkänts och bekräftats. Inom sammanhållningspolitiken (ESF, EGFJ, Eruf, Sammanhållningsfonden), som även medlemsstaterna finansierar, har planer antagits, och man använder åtagandebemyndiganden som har sin grund i förseningar från tidigare perioder. Kommittén hoppas samtidigt att kommissionen gör allt för att användningen av programmen ska nå full kapacitet.

| 28. | Vi hoppas att kommissionens förmåga att göra utbetalningar överlag stärks och att målgrupperna får de investeringar som krävs i tid. |
| --- | --- |

28.

Vi hoppas att kommissionens förmåga att göra utbetalningar överlag stärks och att målgrupperna får de investeringar som krävs i tid.

| 29. | ReK vill uppmärksamma behovet av finansiell disciplin bland EU:s medlemsstater och uppmanar kommissionen att uppmuntra användningen av ESI-fonderna för ekonomisk återhämtning med fokus på investeringar, finanspolitisk konsolidering och strukturreformer. ReK påminner i sammanhanget om sammanhållningspolitikens viktiga roll som EU:s huvudstrategi för investeringar med inriktning på att minska skillnaderna mellan EU:s regioner genom att stärka den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen. |
| --- | --- |

29.

ReK vill uppmärksamma behovet av finansiell disciplin bland EU:s medlemsstater och uppmanar kommissionen att uppmuntra användningen av ESI-fonderna för ekonomisk återhämtning med fokus på investeringar, finanspolitisk konsolidering och strukturreformer. ReK påminner i sammanhanget om sammanhållningspolitikens viktiga roll som EU:s huvudstrategi för investeringar med inriktning på att minska skillnaderna mellan EU:s regioner genom att stärka den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen.

| 30. | ReK vill uppmana Europeiska kommissionen att följa reglerna för finansiell rapportering. Kommittén understryker att rapporteringskraven för närvarande är administrativt krävande och tidskrävande, och efterlyser därför en förenkling av rapporteringssystemet. |
| --- | --- |

30.

ReK vill uppmana Europeiska kommissionen att följa reglerna för finansiell rapportering. Kommittén understryker att rapporteringskraven för närvarande är administrativt krävande och tidskrävande, och efterlyser därför en förenkling av rapporteringssystemet.

Hållbar ekonomisk tillväxt: naturresurser

| 31. | Kommittén känner oro för att det under rubrik 2 inte finns tillräckliga medel för kompensation till jordbrukare i EU:s medlemsstater vid inkomstbortfall till följd av de kraftiga prisminskningarna på jordbruksprodukter, som betingas av låga uppköpspriser, borttagna mjölkkvoter, svinpesten som breder ut sig i Europa samt Rysslands sanktioner. Inga (direkt)stöd har beslutats för att avhjälpa situationen. |
| --- | --- |

31.

Kommittén känner oro för att det under rubrik 2 inte finns tillräckliga medel för kompensation till jordbrukare i EU:s medlemsstater vid inkomstbortfall till följd av de kraftiga prisminskningarna på jordbruksprodukter, som betingas av låga uppköpspriser, borttagna mjölkkvoter, svinpesten som breder ut sig i Europa samt Rysslands sanktioner. Inga (direkt)stöd har beslutats för att avhjälpa situationen.

| 32. | Under rubrik 2 i budgeten har medlen för att mildra effekterna av Rysslands sanktioner minskat. Kommittén instämmer dock inte i att det föreligger goda marknadsutsikter och en gynnsam marknadssituation. |
| --- | --- |

32.

Under rubrik 2 i budgeten har medlen för att mildra effekterna av Rysslands sanktioner minskat. Kommittén instämmer dock inte i att det föreligger goda marknadsutsikter och en gynnsam marknadssituation.

| 33. | Kommittén anser att reserven mellan åtagandena till Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) och ett möjligt tak (ca 1,7 % av fondens åtaganden) inte förklaras tillräckligt tydligt. Det man väntar på är i förväg utarbetade handlingsplaner angående när och i vilka fall (till exempel vid krisutbrott eller när man försöker hantera krisåtgärder) reserven kommer att användas. |
| --- | --- |

33.

Kommittén anser att reserven mellan åtagandena till Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) och ett möjligt tak (ca 1,7 % av fondens åtaganden) inte förklaras tillräckligt tydligt. Det man väntar på är i förväg utarbetade handlingsplaner angående när och i vilka fall (till exempel vid krisutbrott eller när man försöker hantera krisåtgärder) reserven kommer att användas.

| 34. | Regionkommittén beklagar att de medel som föreslagits av kommissionen för den reserv som ska skapas för jordbrukskrisen är otillräckliga och likaledes att ökningen av medel till Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) jämfört med 2015 är otillräcklig. |
| --- | --- |

34.

Regionkommittén beklagar att de medel som föreslagits av kommissionen för den reserv som ska skapas för jordbrukskrisen är otillräckliga och likaledes att ökningen av medel till Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) jämfört med 2015 är otillräcklig.

| 35. | Kommittén ser med oro på utvecklingstendenserna gällande utnyttjandegraden för programmen för perioden 2007 – 2013 och undrar om Europeiska kommissionens antaganden inte är alltför optimistiska. |
| --- | --- |

35.

Kommittén ser med oro på utvecklingstendenserna gällande utnyttjandegraden för programmen för perioden 2007 – 2013 och undrar om Europeiska kommissionens antaganden inte är alltför optimistiska.

| 36. | Kommittén befarar att medlemsstaterna i vissa fall skulle välja en alltför snabb utbetalning av medel i syfte att inte förlora anslagna belopp, vilket skulle öka risken för oegentligheter, som kan leda till finansiella korrigeringar, samt att outnyttjade medel i slutet av programperioden kan leda till automatiska tillbakadraganden. |
| --- | --- |

36.

Kommittén befarar att medlemsstaterna i vissa fall skulle välja en alltför snabb utbetalning av medel i syfte att inte förlora anslagna belopp, vilket skulle öka risken för oegentligheter, som kan leda till finansiella korrigeringar, samt att outnyttjade medel i slutet av programperioden kan leda till automatiska tillbakadraganden.

| 37. | ReK understryker att de lokala och regionala myndigheterna, som är de huvudsakliga stödmottagarna, skulle bära den tyngsta bördan till följd av oegentligheter och tillbakadraganden, eftersom deras finansiella börda skulle öka. |
| --- | --- |

37.

ReK understryker att de lokala och regionala myndigheterna, som är de huvudsakliga stödmottagarna, skulle bära den tyngsta bördan till följd av oegentligheter och tillbakadraganden, eftersom deras finansiella börda skulle öka.

| 38. | Regionkommittén efterlyser en bättre finansiell planering på alla nivåer och insatser för att undvika mekanisk planering av åtagande- och betalningsbemyndiganden från Europeiska kommissionens sida. |
| --- | --- |

38.

Regionkommittén efterlyser en bättre finansiell planering på alla nivåer och insatser för att undvika mekanisk planering av åtagande- och betalningsbemyndiganden från Europeiska kommissionens sida.

Säkerhet och medborgarskap

| 39. | Kommittén betonar vikten av de finansiella åtagandena i 2016 års budgetförslag och anser att de bör förstärkas ytterligare mot bakgrund av den senaste tidens utveckling, som medför nya, mer betungande och krävande utmaningar, såsom migrationskrisen och nya utmaningar i angränsande regioner. Regionkommittén stöder mobiliseringen av flexibilitetsinstrumentet i lämplig form. Vi befarar dock att de föreslagna ökningarna kan komma att visa sig vara otillräckliga och att ytterligare resurser kan komma att behövas. |
| --- | --- |

39.

Kommittén betonar vikten av de finansiella åtagandena i 2016 års budgetförslag och anser att de bör förstärkas ytterligare mot bakgrund av den senaste tidens utveckling, som medför nya, mer betungande och krävande utmaningar, såsom migrationskrisen och nya utmaningar i angränsande regioner. Regionkommittén stöder mobiliseringen av flexibilitetsinstrumentet i lämplig form. Vi befarar dock att de föreslagna ökningarna kan komma att visa sig vara otillräckliga och att ytterligare resurser kan komma att behövas.

Europa i världen

| 40. | EU-budgeten för 2016 måste spegla EU:s tydliga målsättning att bli en aktivare och trovärdigare aktör internationellt när det gäller att bekämpa krisens orsaker, samt beakta såväl lokala och regionala som globala intressen och plikter. |
| --- | --- |

40.

EU-budgeten för 2016 måste spegla EU:s tydliga målsättning att bli en aktivare och trovärdigare aktör internationellt när det gäller att bekämpa krisens orsaker, samt beakta såväl lokala och regionala som globala intressen och plikter.

Ytterligare åtgärder

| 41. | Kommittén efterlyser ett snabbare framläggande och antagande av viktiga lagförslag för nästa programperiod (efter 2020). Förseningar i antagandet av den fleråriga budgetramen och förordningen om gemensamma bestämmelser samt andra specifika bestämmelser för de europeiska struktur- och investeringsfonderna, på grund av utdragna förhandlingar, har i själva verket lett till att programperioden 2014–2020 har fått en långsam start och är en av de främsta orsakerna till ökningen av de utestående åtagandena. Regionkommittén kommer att sträva efter att i ett tidigt skede aktivt bidra till diskussionerna om den framtida sammanhållningspolitiken efter 2020 och kommer att lägga fram sitt bidrag till debatten i god tid. |
| --- | --- |

41.

Kommittén efterlyser ett snabbare framläggande och antagande av viktiga lagförslag för nästa programperiod (efter 2020). Förseningar i antagandet av den fleråriga budgetramen och förordningen om gemensamma bestämmelser samt andra specifika bestämmelser för de europeiska struktur- och investeringsfonderna, på grund av utdragna förhandlingar, har i själva verket lett till att programperioden 2014–2020 har fått en långsam start och är en av de främsta orsakerna till ökningen av de utestående åtagandena. Regionkommittén kommer att sträva efter att i ett tidigt skede aktivt bidra till diskussionerna om den framtida sammanhållningspolitiken efter 2020 och kommer att lägga fram sitt bidrag till debatten i god tid.

| 42. | Vi understryker vikten av högnivågruppen för egna medel och dess ”första utvärderingsrapport”, där det föreslås att frågan om egna medel behandlas utifrån så många perspektiv som möjligt. |
| --- | --- |

42.

Vi understryker vikten av högnivågruppen för egna medel och dess ”första utvärderingsrapport”, där det föreslås att frågan om egna medel behandlas utifrån så många perspektiv som möjligt.

| 43. | Vi vill betona Regionkommitténs vilja att bidra till debatten om reformen av EU:s egna medel. Kommittén anser att en grundläggande reform i detta avseende är absolut nödvändig, då bristerna i det nuvarande systemet redan har lett till problem i budgetförhandlingarna och kan leda till större problem, t.ex. genom den negativa effekten av uteblivna eller fördröjda betalningar på samfinansieringen av investeringsprojekt på såväl nationell som regional och lokal nivå. |
| --- | --- |

43.

Vi vill betona Regionkommitténs vilja att bidra till debatten om reformen av EU:s egna medel. Kommittén anser att en grundläggande reform i detta avseende är absolut nödvändig, då bristerna i det nuvarande systemet redan har lett till problem i budgetförhandlingarna och kan leda till större problem, t.ex. genom den negativa effekten av uteblivna eller fördröjda betalningar på samfinansieringen av investeringsprojekt på såväl nationell som regional och lokal nivå.

| 44. | Regionkommittén har öppnat en preliminär debatt om planeringen av de åtgärder under programperioden efter 2020 som har en direkt och omedelbar inverkan på de lokala och regionala budgetarna och som svarar mot förändrade behov, i syfte att undvika de problem som uppstod under de tidigare programperioderna och framför allt i början av programperioden 2014–2020. |
| --- | --- |

44.

Regionkommittén har öppnat en preliminär debatt om planeringen av de åtgärder under programperioden efter 2020 som har en direkt och omedelbar inverkan på de lokala och regionala budgetarna och som svarar mot förändrade behov, i syfte att undvika de problem som uppstod under de tidigare programperioderna och framför allt i början av programperioden 2014–2020.

Bryssel den 14 oktober 2015.'

Markku MARKKULA

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  COR-2014-01750-00-00-AC.

1

---

| 17.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 423/53 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 423/53

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén ”På väg mot ett globalt klimatavtal i Paris”

(2015/C 423/10)

| Föredragande: | Annabelle JAEGER (FR–PES), ledamot av regionfullmäktige i Provence-Alpes-Côte d'Azur |
| --- | --- |
| Referensdokument: | Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet och rådet: Parisprotokollet – en plan för att möta de globala klimatförändringarna efter 2020
  COM(2015) 81 final |

Föredragande:

Annabelle JAEGER (FR–PES), ledamot av regionfullmäktige i Provence-Alpes-Côte d'Azur

Referensdokument:

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet och rådet: Parisprotokollet – en plan för att möta de globala klimatförändringarna efter 2020

COM(2015) 81 final

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

Några månader före den 21:a partskonferensen för Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar (COP 21) och i linje med sina tidigare rapporter (1) vill kommittén framföra följande:

| — | Vi stöder helhjärtat Europeiska unionen (EU) för att den ska kunna spela sin fulla roll som ledare i de internationella förhandlingarna. |
| --- | --- |

—

Vi stöder helhjärtat Europeiska unionen (EU) för att den ska kunna spela sin fulla roll som ledare i de internationella förhandlingarna.

| — | Vi uppmanar EU att öka sina ansträngningar före 2020 och det nya klimatavtalets ikraftträdande, särskilt i fråga om energieffektivitet, prissignaler för koldioxid i Europa och mobilisering av internationell finansiering i kampen mot klimatförändringarna i utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

—

Vi uppmanar EU att öka sina ansträngningar före 2020 och det nya klimatavtalets ikraftträdande, särskilt i fråga om energieffektivitet, prissignaler för koldioxid i Europa och mobilisering av internationell finansiering i kampen mot klimatförändringarna i utvecklingsländerna.

| — | Vi uppmuntrar EU att före Paris och senast 2016 höja nivån på sitt ”planerade nationellt fastställda bidrag”, och anser att Parisavtalet bör vara ett dynamiskt och hållbart avtal som innehåller en mekanism för att regelbundet (vart femte år) utvärdera och öka staternas bidrag. |
| --- | --- |

—

Vi uppmuntrar EU att före Paris och senast 2016 höja nivån på sitt ”planerade nationellt fastställda bidrag”, och anser att Parisavtalet bör vara ett dynamiskt och hållbart avtal som innehåller en mekanism för att regelbundet (vart femte år) utvärdera och öka staternas bidrag.

| — | Vi uppmuntrar EU att visa hur man kommer att fullgöra sin del av de ekonomiska åtaganden som gjordes i Köpenhamn 2009, och att verka för ett rättvist tillvägagångssätt när det gäller finansiering och differentiering som gör det möjligt att stödja energiomställningen och motståndskraften i världens fattigaste och mest utsatta områden. |
| --- | --- |

—

Vi uppmuntrar EU att visa hur man kommer att fullgöra sin del av de ekonomiska åtaganden som gjordes i Köpenhamn 2009, och att verka för ett rättvist tillvägagångssätt när det gäller finansiering och differentiering som gör det möjligt att stödja energiomställningen och motståndskraften i världens fattigaste och mest utsatta områden.

| — | Vi efterlyser en ny global klimatstyrning som bygger på principerna om flernivåstyre, där de icke-statliga aktörernas insatser erkänns till fullo och varje myndighetsnivå kan maximera sina klimatåtgärder. |
| --- | --- |

—

Vi efterlyser en ny global klimatstyrning som bygger på principerna om flernivåstyre, där de icke-statliga aktörernas insatser erkänns till fullo och varje myndighetsnivå kan maximera sina klimatåtgärder.

Europeiska unionens avgörande roll för ett ambitiöst avtal i Paris

| 1. | Mot bakgrund av den femte utvärderingsrapporten från den mellanstatliga panelen för klimatförändringar (IPCC) och dess sammanfattande rapport är kommittén djupt oroad över att världen inte är på rätt väg för att hålla temperaturökningen under 2 oC. Det finns ett akut behov av att påskynda ansträngningarna för att minska växthusgasutsläppen och få till stånd en anpassning till inverkan av klimatförändringarna samt att anta ett avtal i Paris som gör att denna tröskel inte överskrids. |
| --- | --- |

1.

Mot bakgrund av den femte utvärderingsrapporten från den mellanstatliga panelen för klimatförändringar (IPCC) och dess sammanfattande rapport är kommittén djupt oroad över att världen inte är på rätt väg för att hålla temperaturökningen under 2 oC. Det finns ett akut behov av att påskynda ansträngningarna för att minska växthusgasutsläppen och få till stånd en anpassning till inverkan av klimatförändringarna samt att anta ett avtal i Paris som gör att denna tröskel inte överskrids.

| 2. | ReK uppmanar därför EU att aktivt stödja ett långsiktigt globalt mål som motsvarar IPCC:s säkraste scenarier. Det handlar om att eftersträva ett mål på noll koldioxidutsläpp till 2050. Ett sådant gemensamt mål skulle sända en stark signal till alla länder och aktörer, särskilt investerarna, för att styra världsekonomin långt bort från fossil energi.
  ReK erinrar i detta sammanhang om att EU har fastställt ett långsiktigt mål om att minska växthusgasutsläppen med 80–95 % före 2050. |
| --- | --- |

2.

ReK uppmanar därför EU att aktivt stödja ett långsiktigt globalt mål som motsvarar IPCC:s säkraste scenarier. Det handlar om att eftersträva ett mål på noll koldioxidutsläpp till 2050. Ett sådant gemensamt mål skulle sända en stark signal till alla länder och aktörer, särskilt investerarna, för att styra världsekonomin långt bort från fossil energi.

ReK erinrar i detta sammanhang om att EU har fastställt ett långsiktigt mål om att minska växthusgasutsläppen med 80–95 % före 2050.

| 3. | EU:s första åtaganden i dess planerade nationellt fastställda bidrag är ett steg i rätt riktning, men ReK uppmanar EU att gå längre och besluta om att höja de åtaganden som Europeiska rådet fastställde i oktober 2014. Vi anser (2) att en minskning av växthusgasutsläppen i Europa med minst 50 % skulle vara både realistiskt och till nytta för Europa. Det är också möjligt och önskvärt att uppnå minst 40 % förnybar energi och 40 % bättre energieffektivitet. Dessutom bör EU stödja ett införlivande i Parisavtalet av åtagandeperioder och översynscykler på fem år, med början 2025, för att undvika att man fastnar på en lägre ambitionsnivå under lång tid och för att regelbundet ta hänsyn till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen. |
| --- | --- |

3.

EU:s första åtaganden i dess planerade nationellt fastställda bidrag är ett steg i rätt riktning, men ReK uppmanar EU att gå längre och besluta om att höja de åtaganden som Europeiska rådet fastställde i oktober 2014. Vi anser (2) att en minskning av växthusgasutsläppen i Europa med minst 50 % skulle vara både realistiskt och till nytta för Europa. Det är också möjligt och önskvärt att uppnå minst 40 % förnybar energi och 40 % bättre energieffektivitet. Dessutom bör EU stödja ett införlivande i Parisavtalet av åtagandeperioder och översynscykler på fem år, med början 2025, för att undvika att man fastnar på en lägre ambitionsnivå under lång tid och för att regelbundet ta hänsyn till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen.

| 4. | ReK uppmanar industriländerna i och utanför EU att tillkännage ett ”finansieringspaketet” före COP 21 för att stödja insatserna för att anpassa sig till klimatförändringarna och minska växthusgasutsläppen i utvecklingsländerna. ReK förväntar sig att EU lägger fram en färdplan för att öka sin finansiering, som bör vara förutsägbar, öppen, ny och kompletterande. I detta dokument ska EU ange hur man avser att fullgöra sitt åtagande att mobilsera sin skäliga andel av åtagandet på 100 miljarder US-dollar per år fram till 2020. I Parisavtalet bör EU också stödja principen om nya finansiella åtaganden för perioden efter 2020, som ska fastställas vart femte år, med separata mål för anpassning, som har varit den fattiga kusinen inom klimatfinansieringen. |
| --- | --- |

4.

ReK uppmanar industriländerna i och utanför EU att tillkännage ett ”finansieringspaketet” före COP 21 för att stödja insatserna för att anpassa sig till klimatförändringarna och minska växthusgasutsläppen i utvecklingsländerna. ReK förväntar sig att EU lägger fram en färdplan för att öka sin finansiering, som bör vara förutsägbar, öppen, ny och kompletterande. I detta dokument ska EU ange hur man avser att fullgöra sitt åtagande att mobilsera sin skäliga andel av åtagandet på 100 miljarder US-dollar per år fram till 2020. I Parisavtalet bör EU också stödja principen om nya finansiella åtaganden för perioden efter 2020, som ska fastställas vart femte år, med separata mål för anpassning, som har varit den fattiga kusinen inom klimatfinansieringen.

| 5. | ReK välkomnar också kommissionens uppfattning att avtalet och åtföljande beslut måste tillhandahålla en ram för ett starkt regelverk om insyn och ett gemensamt, enhetligt system för regelbunden mätning, rapportering och verifiering av varje parts fullgörande av sina utsläppsmål. En sådan ram kommer att bli en viktig grund för ett meningsfullt globalt samarbete om klimatet och är nödvändig för att främja förtroendet för att åtagandena uppfylls. Den kommer också att vara avgörande för att förstå den begränsningsnivå som uppnåtts och uppmuntra ambitioner och ligger därför i allas intresse. |
| --- | --- |

5.

ReK välkomnar också kommissionens uppfattning att avtalet och åtföljande beslut måste tillhandahålla en ram för ett starkt regelverk om insyn och ett gemensamt, enhetligt system för regelbunden mätning, rapportering och verifiering av varje parts fullgörande av sina utsläppsmål. En sådan ram kommer att bli en viktig grund för ett meningsfullt globalt samarbete om klimatet och är nödvändig för att främja förtroendet för att åtagandena uppfylls. Den kommer också att vara avgörande för att förstå den begränsningsnivå som uppnåtts och uppmuntra ambitioner och ligger därför i allas intresse.

| 6. | ReK välkomnar kommissionens ståndpunkt att anpassning bör göras till en pelare i avtalet (tillsammans med minskade växthusgasutsläpp och finansiering). Det är mycket viktigt att erkänna den tydliga kopplingen mellan temperaturökningen och det ökade behovet av anpassning.
  ReK välkomnar också att den gröna klimatfonden beslutat att på sikt dela sin finansiering lika mellan begränsning av och anpassning till klimatförändringarna. Vi rekommenderar kommissionen att utnyttja ”Mayors Adapt”-initiativet – som lanserades 2014 som en del av EU:s strategi för anpassning till klimatförändringarna – som ett exempel på bästa praxis och en möjlig förebild som de internationella partnerna skulle kunna följa för att förbättra territoriernas motståndskraft.
  Utvecklingsländerna, särskilt de minst utvecklade länderna och de små östaterna, är mest utsatta för klimatförändringarnas inverkan. Det nya klimatavtalet måste göra det möjligt att beakta deras anpassningsbehov. |
| --- | --- |

6.

ReK välkomnar kommissionens ståndpunkt att anpassning bör göras till en pelare i avtalet (tillsammans med minskade växthusgasutsläpp och finansiering). Det är mycket viktigt att erkänna den tydliga kopplingen mellan temperaturökningen och det ökade behovet av anpassning.

ReK välkomnar också att den gröna klimatfonden beslutat att på sikt dela sin finansiering lika mellan begränsning av och anpassning till klimatförändringarna. Vi rekommenderar kommissionen att utnyttja ”Mayors Adapt”-initiativet – som lanserades 2014 som en del av EU:s strategi för anpassning till klimatförändringarna – som ett exempel på bästa praxis och en möjlig förebild som de internationella partnerna skulle kunna följa för att förbättra territoriernas motståndskraft.

Utvecklingsländerna, särskilt de minst utvecklade länderna och de små östaterna, är mest utsatta för klimatförändringarnas inverkan. Det nya klimatavtalet måste göra det möjligt att beakta deras anpassningsbehov.

| 7. | ReK rekommenderar också EU att redan nu öka sina insatser för att bekämpa klimatförändringarna (utan att invänta Parisavtalets ikraftträdande under 2020) på följande sätt:






  — | Avsevärt höja koldioxidpriset i Europa så att det når en trovärdig nivå som gör det möjligt att omdirigera de offentliga och privata investeringarna. Som tillägg till antagandet av stabilitetsreserven i EU ETS (3) bör strukturreformen för tiden efter 2020 av detta verktyg varaktigt begränsa överskottet av utsläppsrätter och öka medlemsstaternas intäkter från försäljningen av utsläppsrätter.
  EU bör stödja tilldelningen av alla intäkter från EU ETS till energiomställningen och den globala kampen mot klimatförändringarna, varav minst 50 % till den gröna klimatfonden. |
| --- | --- | --- |

7.

ReK rekommenderar också EU att redan nu öka sina insatser för att bekämpa klimatförändringarna (utan att invänta Parisavtalets ikraftträdande under 2020) på följande sätt:

—

Avsevärt höja koldioxidpriset i Europa så att det når en trovärdig nivå som gör det möjligt att omdirigera de offentliga och privata investeringarna. Som tillägg till antagandet av stabilitetsreserven i EU ETS (3) bör strukturreformen för tiden efter 2020 av detta verktyg varaktigt begränsa överskottet av utsläppsrätter och öka medlemsstaternas intäkter från försäljningen av utsläppsrätter.

EU bör stödja tilldelningen av alla intäkter från EU ETS till energiomställningen och den globala kampen mot klimatförändringarna, varav minst 50 % till den gröna klimatfonden.

| — | I stor skala utnyttja förnybara energikällor och energieffektivitet. |
| --- | --- |

—

I stor skala utnyttja förnybara energikällor och energieffektivitet.

| — | Snabbt sänka sitt offentliga stöd till och sina subventioner av fossila bränslen, som är de främsta orsakerna till klimatförändringarna (såväl prospektering av nya reserver som produktion och konsumtion). |
| --- | --- |

—

Snabbt sänka sitt offentliga stöd till och sina subventioner av fossila bränslen, som är de främsta orsakerna till klimatförändringarna (såväl prospektering av nya reserver som produktion och konsumtion).

| — | Stödja konkreta territoriella åtgärder och mobiliseringen av aktörerna. |
| --- | --- |

—

Stödja konkreta territoriella åtgärder och mobiliseringen av aktörerna.

| — | Uppmuntra gröna inköp och grön offentlig upphandling av produkter och tjänster som är mer energieffektiva. |
| --- | --- |

—

Uppmuntra gröna inköp och grön offentlig upphandling av produkter och tjänster som är mer energieffektiva.

Regionerna och städerna – framgångsfaktorer för klimatmålen

| 8. | Städerna och regionerna spelar en nyckelroll när det gäller att uppnå och förstärka ländernas klimatmål. Eftersom de vidtar åtgärder inom rörlighet och transporter, stadsplanering och byggnadsverksamhet, energi och grön infrastruktur är de centrala aktörer som deltar i de globala ansträngningarna för att minska växthusgasutsläppen och öka motståndskraften mot klimatförändringarna. |
| --- | --- |

8.

Städerna och regionerna spelar en nyckelroll när det gäller att uppnå och förstärka ländernas klimatmål. Eftersom de vidtar åtgärder inom rörlighet och transporter, stadsplanering och byggnadsverksamhet, energi och grön infrastruktur är de centrala aktörer som deltar i de globala ansträngningarna för att minska växthusgasutsläppen och öka motståndskraften mot klimatförändringarna.

| 9. | ReK gläder sig åt att den nya klimatordningen inger förhoppningar om att större vikt kommer att läggas vid ett faktiskt genomförande av åtagandena i Parisprotokollet. Städernas och regionernas roll framhålls av kommissionen och många andra aktörer i FN (4)-förhandlingarna om klimatet. Dessa aktörer förespråkar att städernas och regionernas insatser ska erkännas i det nya avtalet, för utan dessa insatser kommer länderna inte att kunna fullgöra sina åtaganden. Trovärdigheten i parternas åtaganden kommer att vara beroende av en stark och faktisk medverkan av städer och regioner samt av näringsliv och investerare. |
| --- | --- |

9.

ReK gläder sig åt att den nya klimatordningen inger förhoppningar om att större vikt kommer att läggas vid ett faktiskt genomförande av åtagandena i Parisprotokollet. Städernas och regionernas roll framhålls av kommissionen och många andra aktörer i FN (4)-förhandlingarna om klimatet. Dessa aktörer förespråkar att städernas och regionernas insatser ska erkännas i det nya avtalet, för utan dessa insatser kommer länderna inte att kunna fullgöra sina åtaganden. Trovärdigheten i parternas åtaganden kommer att vara beroende av en stark och faktisk medverkan av städer och regioner samt av näringsliv och investerare.

| 10. | Ett starkare fokus på borgmästaravtalet, och en förlängning till 2030 och 2050, är nödvändigt för att öka dynamiken i de 6  500 europeiska städer och regioner som har undertecknat avtalet och åtagit sig att överträffa EU:s mål för minskade växthusgasutsläpp till 2020.
  ReK stöder en utvidgning av metoden i borgmästaravtalet till global nivå, och uppmanar kommissionen att anslå de medel som krävs för sådana insatser som respekterar de territoriella förhållandena. Denna utvidgning måste ske i samordning med och med respekt för övriga internationella och nationella initiativ som genomförts av nätverk av lokala och regionala myndigheter såsom ”Compact of Mayors”. Samtidigt gäller det också att inte marginalisera de städer som beslutar att vidta klimatåtgärder utan att delta i avtalet. |
| --- | --- |

10.

Ett starkare fokus på borgmästaravtalet, och en förlängning till 2030 och 2050, är nödvändigt för att öka dynamiken i de 6  500 europeiska städer och regioner som har undertecknat avtalet och åtagit sig att överträffa EU:s mål för minskade växthusgasutsläpp till 2020.

ReK stöder en utvidgning av metoden i borgmästaravtalet till global nivå, och uppmanar kommissionen att anslå de medel som krävs för sådana insatser som respekterar de territoriella förhållandena. Denna utvidgning måste ske i samordning med och med respekt för övriga internationella och nationella initiativ som genomförts av nätverk av lokala och regionala myndigheter såsom ”Compact of Mayors”. Samtidigt gäller det också att inte marginalisera de städer som beslutar att vidta klimatåtgärder utan att delta i avtalet.

| 11. | ReK uppmanar kommissionen att se till att man i det nya avtalet tar hänsyn till städernas och regionernas kvantifierbara och mätbara insatser inom ramen för de nationella bidragen (när det gäller minskade växthusgasutsläpp, energibesparingar och förnybar energi). Kommissionen kan bland annat bygga vidare på arbetet i ”Compact of States and Regions”, borgmästaravtalet och ”Compact of Mayors”, som alla innehåller tydliga, specifika och transparenta åtaganden för städerna och regionerna i Europa och i hela världen.
  Man måste fastställa lämpliga villkor – bestämmelser och finansiella mekanismer – för att ge städerna och regionerna möjlighet att optimera sina insatser. |
| --- | --- |

11.

ReK uppmanar kommissionen att se till att man i det nya avtalet tar hänsyn till städernas och regionernas kvantifierbara och mätbara insatser inom ramen för de nationella bidragen (när det gäller minskade växthusgasutsläpp, energibesparingar och förnybar energi). Kommissionen kan bland annat bygga vidare på arbetet i ”Compact of States and Regions”, borgmästaravtalet och ”Compact of Mayors”, som alla innehåller tydliga, specifika och transparenta åtaganden för städerna och regionerna i Europa och i hela världen.

Man måste fastställa lämpliga villkor – bestämmelser och finansiella mekanismer – för att ge städerna och regionerna möjlighet att optimera sina insatser.

| 12. | ReK påminner om behovet av en frivillig och innovativ investeringspolitik inriktad på territorierna när det gäller hållbara projekt, särskilt inom energi och anpassning, samt behovet av att inkludera städerna och regionerna i processen för tilldelning av anslag och att beakta småskaligare projekt inom ramen för Junckerplanen. Man bör undersöka tanken på att dra av klimatinvesteringarna vid skuldberäkningarna enligt Maastrichtkriterierna. |
| --- | --- |

12.

ReK påminner om behovet av en frivillig och innovativ investeringspolitik inriktad på territorierna när det gäller hållbara projekt, särskilt inom energi och anpassning, samt behovet av att inkludera städerna och regionerna i processen för tilldelning av anslag och att beakta småskaligare projekt inom ramen för Junckerplanen. Man bör undersöka tanken på att dra av klimatinvesteringarna vid skuldberäkningarna enligt Maastrichtkriterierna.

| 13. | ReK rekommenderar en förenklad tillgång för städerna och regionerna till de viktigaste globala klimatfonderna: den gröna klimatfonden, Globala miljöfonden och fonden för anpassning.
  I synnerhet skulle direktåtkomst för de lokala och regionala myndigheterna i de mest utsatta utvecklingsländerna till de globala klimatfonderna, särskilt den gröna fonden, ge dessa aktörer möjlighet att påskynda sina insatser inom ramen för en gemensam strategi för klimatförändringarna och millennieutvecklingsmålen. |
| --- | --- |

13.

ReK rekommenderar en förenklad tillgång för städerna och regionerna till de viktigaste globala klimatfonderna: den gröna klimatfonden, Globala miljöfonden och fonden för anpassning.

I synnerhet skulle direktåtkomst för de lokala och regionala myndigheterna i de mest utsatta utvecklingsländerna till de globala klimatfonderna, särskilt den gröna fonden, ge dessa aktörer möjlighet att påskynda sina insatser inom ramen för en gemensam strategi för klimatförändringarna och millennieutvecklingsmålen.

| 14. | ReK föreslår en global klimatstyrning som formaliserar städernas och regionernas arbete och som grundas på principerna om flernivåstyre:






  — | Vi erinrar om de lokala och regionala myndigheternas önskan om att man i avtalstexten ska införa en punkt om deras centrala roll i kampen mot klimatförändringarna, och att man ska formalisera deras roll i processen inom ramen för FN:s ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC), i syfte att maximera deras potential för klimatåtgärder. |
| --- | --- | --- |

14.

ReK föreslår en global klimatstyrning som formaliserar städernas och regionernas arbete och som grundas på principerna om flernivåstyre:

—

Vi erinrar om de lokala och regionala myndigheternas önskan om att man i avtalstexten ska införa en punkt om deras centrala roll i kampen mot klimatförändringarna, och att man ska formalisera deras roll i processen inom ramen för FN:s ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC), i syfte att maximera deras potential för klimatåtgärder.

| — | Vi begär i synnerhet att man under partskonferenserna systematiskt ska organisera en dag som vigs åt de lokala myndigheterna samt att UNFCCC:s sekretariat och värdlandet ska anordna ett forum för de lokala myndigheterna, såsom är fallet i år vid COP 21. |
| --- | --- |

—

Vi begär i synnerhet att man under partskonferenserna systematiskt ska organisera en dag som vigs åt de lokala myndigheterna samt att UNFCCC:s sekretariat och värdlandet ska anordna ett forum för de lokala myndigheterna, såsom är fallet i år vid COP 21.

| — | ReK efterlyser dessutom en strukturerad dialog under förhandlingsrundan och inte bara under de internationella konferenserna i slutet av året. Kommissionen skulle kunna föregå med gott exempel genom att upprätta en dialog med ReK flera gånger om året, före och under de konferenser som UNFCCC anordnar (partskonferensen och de förberedande konferenserna i Bonn, Tyskland). |
| --- | --- |

—

ReK efterlyser dessutom en strukturerad dialog under förhandlingsrundan och inte bara under de internationella konferenserna i slutet av året. Kommissionen skulle kunna föregå med gott exempel genom att upprätta en dialog med ReK flera gånger om året, före och under de konferenser som UNFCCC anordnar (partskonferensen och de förberedande konferenserna i Bonn, Tyskland).

| 15. | ReK välkomnar anordnandet av världstoppmötet om klimatfrågor och territoriella frågor i Lyon den 1–2 juli samt världstoppmötet för lokala myndigheter för klimatet i Paris den 4–7 december, och kommer att delta i dessa. Dessa evenemang utgör en möjlighet för alla icke-statliga aktörer att samarbeta före och under COP 21 och att påminna om deras avgörande roll genom att tillkännage kraftfulla åtaganden för att katalysera de globala klimatåtgärderna, särskilt staternas. |
| --- | --- |

15.

ReK välkomnar anordnandet av världstoppmötet om klimatfrågor och territoriella frågor i Lyon den 1–2 juli samt världstoppmötet för lokala myndigheter för klimatet i Paris den 4–7 december, och kommer att delta i dessa. Dessa evenemang utgör en möjlighet för alla icke-statliga aktörer att samarbeta före och under COP 21 och att påminna om deras avgörande roll genom att tillkännage kraftfulla åtaganden för att katalysera de globala klimatåtgärderna, särskilt staternas.

| 16. | ReK rekommenderar slutligen EU att verka för att partskonferensen ska fatta beslut om ett arbetsprogram för städernas och regionernas klimatåtgärder, där man fastställer en metod för samarbetet mellan de lokala och regionala myndigheterna, å ena sidan, och staterna, å den andra. Som förebild kan nämnas konventionen om biologisk mångfald, som 2010 antog en handlingsplan för städer och regioner (5). En sådan plan skulle innebära en flexibel tillämpning av principen om flernivåstyre på internationell nivå.
  Alla aktörers engagemang – en förutsättning för ett framgångsrikt COP 21 och den globala kampen mot klimatförändringarna |
| --- | --- |

16.

ReK rekommenderar slutligen EU att verka för att partskonferensen ska fatta beslut om ett arbetsprogram för städernas och regionernas klimatåtgärder, där man fastställer en metod för samarbetet mellan de lokala och regionala myndigheterna, å ena sidan, och staterna, å den andra. Som förebild kan nämnas konventionen om biologisk mångfald, som 2010 antog en handlingsplan för städer och regioner (5). En sådan plan skulle innebära en flexibel tillämpning av principen om flernivåstyre på internationell nivå.

Alla aktörers engagemang – en förutsättning för ett framgångsrikt COP 21 och den globala kampen mot klimatförändringarna

| 17. | IPCC och FN:s miljöprogram (Unep) har tydligt förklarat att för att hålla uppvärmningen under 2 oC i slutet av århundradet måste alla aktörer redan nu öka sina insatser för att minska utsläppen, framför allt aktörerna i de länder som bär det största ansvaret för klimatförändringarna.
  Den nya klimatpolitiken måste bygga på ett brett stöd från samtliga berörda parter och genomföras med hjälp av en nedifrån och upp-strategi. Städerna och regionerna spelar i detta sammanhang en viktig roll för att informera, utbilda och sammanföra aktörernas initiativ. |
| --- | --- |

17.

IPCC och FN:s miljöprogram (Unep) har tydligt förklarat att för att hålla uppvärmningen under 2 oC i slutet av århundradet måste alla aktörer redan nu öka sina insatser för att minska utsläppen, framför allt aktörerna i de länder som bär det största ansvaret för klimatförändringarna.

Den nya klimatpolitiken måste bygga på ett brett stöd från samtliga berörda parter och genomföras med hjälp av en nedifrån och upp-strategi. Städerna och regionerna spelar i detta sammanhang en viktig roll för att informera, utbilda och sammanföra aktörernas initiativ.

| 18. | Med beaktande av de pågående diskussionerna om den åtgärdsagenda som föreslagits av de franska och peruanska medordförandeskapen för partskonferensen för att förstärka alla aktörers klimatåtgärder upprepar ReK sin önskan om att städerna och regionerna ska delta i denna agenda. ReK vill framföra följande:






  — | Vi uppmanar Europas regioner och städer att fortsätta att förstärka sina åtaganden om kvantifierbara mål för minskade växthusgasutsläpp, rena transporter, utveckling av förnybar energi och energibesparingar för att förstärka dynamiken kring Parisavtalet. De uppmanas att ansluta sig till borgmästaravtalet samt initiativen ”Compact of Mayors” och ”Compact of States and Regions”, och att delta i de stora evenemangen i Lyon och Paris för att visa sin beslutsamhet. |
| --- | --- | --- |

18.

Med beaktande av de pågående diskussionerna om den åtgärdsagenda som föreslagits av de franska och peruanska medordförandeskapen för partskonferensen för att förstärka alla aktörers klimatåtgärder upprepar ReK sin önskan om att städerna och regionerna ska delta i denna agenda. ReK vill framföra följande:

—

Vi uppmanar Europas regioner och städer att fortsätta att förstärka sina åtaganden om kvantifierbara mål för minskade växthusgasutsläpp, rena transporter, utveckling av förnybar energi och energibesparingar för att förstärka dynamiken kring Parisavtalet. De uppmanas att ansluta sig till borgmästaravtalet samt initiativen ”Compact of Mayors” och ”Compact of States and Regions”, och att delta i de stora evenemangen i Lyon och Paris för att visa sin beslutsamhet.

| — | Vi uppmanar regionerna och städerna att fortsätta att utbyta bästa praxis inom Europa, men också mellan norr och söder, särskilt via plattformen Nazca (6), ”Compact of Mayors” och ”Compact of States and Regions”. |
| --- | --- |

—

Vi uppmanar regionerna och städerna att fortsätta att utbyta bästa praxis inom Europa, men också mellan norr och söder, särskilt via plattformen Nazca (6), ”Compact of Mayors” och ”Compact of States and Regions”.

| — | Vi är medvetna om att åtagandenas trovärdighet är beroende av urvalskriterierna för projekt och initiativ, deras öppenhet, hur stringenta metoderna är och hur seriöst de utvärderas. Borgmästaravtalet är en referens på detta område och skulle kunna inspirera andra pågående och framtida initiativ för att säkerställa ett stabilt MRV (7)-system. I detta sammanhang uppmanar ReK EU att säkerställa samstämmighet och harmonisering på europeisk eller t.o.m. internationell nivå. |
| --- | --- |

—

Vi är medvetna om att åtagandenas trovärdighet är beroende av urvalskriterierna för projekt och initiativ, deras öppenhet, hur stringenta metoderna är och hur seriöst de utvärderas. Borgmästaravtalet är en referens på detta område och skulle kunna inspirera andra pågående och framtida initiativ för att säkerställa ett stabilt MRV (7)-system. I detta sammanhang uppmanar ReK EU att säkerställa samstämmighet och harmonisering på europeisk eller t.o.m. internationell nivå.

| — | Vi uppmanar också Europas städer och regioner att utnyttja hävstångseffekten i sitt decentraliserade internationella samarbete för att stödja energiomställningen och motståndskraften i tredjeländer, särskilt fattiga och utsatta länder. Dessa privilegierade förbindelser mellan regioner och städer i hela världen kan användas för klimatdiplomati på alla nivåer. |
| --- | --- |

—

Vi uppmanar också Europas städer och regioner att utnyttja hävstångseffekten i sitt decentraliserade internationella samarbete för att stödja energiomställningen och motståndskraften i tredjeländer, särskilt fattiga och utsatta länder. Dessa privilegierade förbindelser mellan regioner och städer i hela världen kan användas för klimatdiplomati på alla nivåer.

| 19. | I denna anda av kollektiv mobilisering har ReK för avsikt att förmedla budskap som stämmer överens med Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs för att visa att regionerna och städerna är mobiliserade för COP 21 tillsammans med det civila samhället och näringslivet. |
| --- | --- |

19.

I denna anda av kollektiv mobilisering har ReK för avsikt att förmedla budskap som stämmer överens med Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs för att visa att regionerna och städerna är mobiliserade för COP 21 tillsammans med det civila samhället och näringslivet.

| 20. | Den globala uppvärmningen utgör en av mänsklighetens största utmaningar i fråga om hållbar utveckling, hälsa och världsekonomin. Konferensen i Paris är inte ett självändamål utan början på en dynamisk utvecklingsprocess som ska ge det internationella samfundet möjlighet att korrigera kursen så att temperaturökningen kan hållas under 2 oC. Ett nytt globalt klimatavtal i Paris är en absolut nödvändighet, liksom att möjliggöra och stärka aktörernas dynamik för att kollektivt finna ett svar som motsvarar utmaningarna. |
| --- | --- |

20.

Den globala uppvärmningen utgör en av mänsklighetens största utmaningar i fråga om hållbar utveckling, hälsa och världsekonomin. Konferensen i Paris är inte ett självändamål utan början på en dynamisk utvecklingsprocess som ska ge det internationella samfundet möjlighet att korrigera kursen så att temperaturökningen kan hållas under 2 oC. Ett nytt globalt klimatavtal i Paris är en absolut nödvändighet, liksom att möjliggöra och stärka aktörernas dynamik för att kollektivt finna ett svar som motsvarar utmaningarna.

Bryssel den 14 oktober 2015.

Markku MARKKULA

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  Yttrandet CdR 2691/2014 om ”En klimat- och energipolitisk ram för perioden 2020–2030”, Annabelle Jaeger (FR–PES), yttrandet CdR 5810/2013 om ”Grönbok – En ram för klimat- och energipolitiken fram till 2030”, Sirpa Hertell (FI–EPP), resolutionen CdR 5883/2013 om ”Den 19:e partskonferensen för FN:s ramkonvention om klimatförändringar – Att föra den internationella klimatagendan framåt” samt yttrandet CdR 3752/2013 om ”En EU-strategi för klimatanpassning”, Neil Swannick (UK–PES).

1

(2)  Yttrandet CdR 2691/2014 om ”En klimat- och energipolitisk ram för perioden 2020–2030”, Annabelle Jaeger (FR–PES).

2

(3)  EU:s system för handel med utsläppsrätter (European Union Emission Trading Scheme – EU ETS).

3

European Union Emission Trading Scheme

(4)  Förenta nationerna.

4

(5)  COP 10 Decision X/22: Plan of Action on Subnational Governments, Cities and Other Local Authorities for Biodiversity, https://www.cbd.int/decision/cop/default.shtml?id=12288

5

(6)  Plattform för icke-statliga aktörer för klimatåtgärder (Non-State Actor Zone for Climate Action – Nazca).

6

Non-State Actor Zone for Climate Action

(7)  Övervakning, rapportering och verifiering av växthusgasutsläpp (Monitoring, Reporting and Review – MRV).

7

Monitoring, Reporting and Review

---

| 17.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 423/58 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 423/58

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Att utveckla potentialen hos havsenergi

(2015/C 423/11)

| Föredragande: | Rhodri Glyn THOMAS (UK–EA)
  Ledamot av Wales nationalförsamling för valkretsen Carmarthen East and Dinefwr |
| --- | --- |

Föredragande:

Rhodri Glyn THOMAS (UK–EA)

Ledamot av Wales nationalförsamling för valkretsen Carmarthen East and Dinefwr

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

Betydelsen av havsenergi

| 1. | ReK framhåller havsenergins viktiga bidrag till att fylla de framtida energibehoven inte bara i Europeiska unionen utan även i ett globalt perspektiv. Vi välkomnar dess införande som ett av de fem prioriterade områdena i strategin för blå tillväxt och utgår ifrån att EU kan vara en viktig aktör på området havsenergi. |
| --- | --- |

1.

ReK framhåller havsenergins viktiga bidrag till att fylla de framtida energibehoven inte bara i Europeiska unionen utan även i ett globalt perspektiv. Vi välkomnar dess införande som ett av de fem prioriterade områdena i strategin för blå tillväxt och utgår ifrån att EU kan vara en viktig aktör på området havsenergi.

| 2. | Havsenergi är en tillförlitlig och förutsägbar förnybar energikälla som har potential att






  — | bidra till genomförandet av EU:s åtaganden i fråga om klimat och förnybar energi, |
| --- | --- | --- |

2.

Havsenergi är en tillförlitlig och förutsägbar förnybar energikälla som har potential att

—

bidra till genomförandet av EU:s åtaganden i fråga om klimat och förnybar energi,

| — | bidra till diversifiering av energimixen, |
| --- | --- |

—

bidra till diversifiering av energimixen,

| — | bidra till energitrygghetsmålen och till att minska oregelbundenheten i energiförsörjningen, |
| --- | --- |

—

bidra till energitrygghetsmålen och till att minska oregelbundenheten i energiförsörjningen,

| — | skapa nya arbetstillfällen och tillväxt, bidra till diversifiering och vitalisering av EU:s hamnar, ö- och kustsamhällen, som ofta är belägna i avlägsna delar av EU, och främja turism- och fritidssektorerna samt vattenbruket (1), |
| --- | --- |

—

skapa nya arbetstillfällen och tillväxt, bidra till diversifiering och vitalisering av EU:s hamnar, ö- och kustsamhällen, som ofta är belägna i avlägsna delar av EU, och främja turism- och fritidssektorerna samt vattenbruket (1),

| — | utgöra en rik källa till utveckling av intellektuellt kapital, forskning, kunskap, innovation och kompetens (bland annat inom ingenjörsvetenskap, testning, tillverkning, transport, installation, drift och underhåll av havsenergianläggningar och hamnanläggningar), |
| --- | --- |

—

utgöra en rik källa till utveckling av intellektuellt kapital, forskning, kunskap, innovation och kompetens (bland annat inom ingenjörsvetenskap, testning, tillverkning, transport, installation, drift och underhåll av havsenergianläggningar och hamnanläggningar),

| — | ge omfattande miljöfördelar, t.ex. översvämningsskydd längs kusterna, som stimulerar ny marin ekologi. |
| --- | --- |

—

ge omfattande miljöfördelar, t.ex. översvämningsskydd längs kusterna, som stimulerar ny marin ekologi.

| 3. | Det faktum att havsenergin har så många olika tekniska metoder innebär att utvecklingen av havsenergi måste ske på många olika plan och i flera sammanhang. Här kan EU med sina många kustområden bli en framgångsrik global aktör. |
| --- | --- |

3.

Det faktum att havsenergin har så många olika tekniska metoder innebär att utvecklingen av havsenergi måste ske på många olika plan och i flera sammanhang. Här kan EU med sina många kustområden bli en framgångsrik global aktör.

| 4. | I den europeiska färdplanen för havsenergi 2010–2050 finns följande uppskattningar:






  — | Upp till en halv miljon arbetstillfällen skulle kunna skapas i EU till 2050 och 26  000 direkta arbetstillfällen till 2020. |
| --- | --- | --- |

4.

I den europeiska färdplanen för havsenergi 2010–2050 finns följande uppskattningar:

—

Upp till en halv miljon arbetstillfällen skulle kunna skapas i EU till 2050 och 26  000 direkta arbetstillfällen till 2020.

| — | Havsenergin skulle kunna tillgodose 10–15 % av EU:s energibehov år 2050 (uppskattningsvis 100 GW (2)), vilket skulle ge el till 115 miljoner hem. |
| --- | --- |

—

Havsenergin skulle kunna tillgodose 10–15 % av EU:s energibehov år 2050 (uppskattningsvis 100 GW (2)), vilket skulle ge el till 115 miljoner hem.

| — | En övergång till havsenergi skulle kunna leda till stora minskningar av koldioxidutsläppen med 2,61 miljoner ton till 2020 och 136,3 miljoner ton till 2050. |
| --- | --- |

—

En övergång till havsenergi skulle kunna leda till stora minskningar av koldioxidutsläppen med 2,61 miljoner ton till 2020 och 136,3 miljoner ton till 2050.

| 5. | Vi inser att Atlanten har den största potentialen för havsenergi i EU, men betonar det viktiga bidraget från EU:s andra hav och avrinningsområden, bland annat Nordsjön, Östersjön, Engelska kanalen och Medelhavet. |
| --- | --- |

5.

Vi inser att Atlanten har den största potentialen för havsenergi i EU, men betonar det viktiga bidraget från EU:s andra hav och avrinningsområden, bland annat Nordsjön, Östersjön, Engelska kanalen och Medelhavet.

| 6. | Vi erkänner den rena havsenergins potential för EU:s många öar. Genom att tillvarata denna energi skulle man kunna bidra till öarnas och de perifera kustregionernas, däribland de yttersta randområdenas, energioberoende (3). Samtidigt skulle det skapa en enorm potential för ekonomisk och social utveckling genom skapandet av lokal sysselsättning i dessa samhällen, bl.a. möjligheter för de många små och medelstora hamnarna i EU. |
| --- | --- |

6.

Vi erkänner den rena havsenergins potential för EU:s många öar. Genom att tillvarata denna energi skulle man kunna bidra till öarnas och de perifera kustregionernas, däribland de yttersta randområdenas, energioberoende (3). Samtidigt skulle det skapa en enorm potential för ekonomisk och social utveckling genom skapandet av lokal sysselsättning i dessa samhällen, bl.a. möjligheter för de många små och medelstora hamnarna i EU.

| 7. | Vi betonar att utvecklingen av havsenergisektorn är av intresse för hela EU: Möjligheterna att investera i forskning, kunskaper, färdigheter och utveckling, tillverkning och export av komponenter samt utveckling av leveranskedjor är inte begränsade till kust- och öområden. |
| --- | --- |

7.

Vi betonar att utvecklingen av havsenergisektorn är av intresse för hela EU: Möjligheterna att investera i forskning, kunskaper, färdigheter och utveckling, tillverkning och export av komponenter samt utveckling av leveranskedjor är inte begränsade till kust- och öområden.

| 8. | Vi betonar vikten av ett helhetsperspektiv på havsbaserad förnybar energi. Många utmaningar som rör havsenergi, exempelvis tillgång till nät, konnektivitet och kompetensutveckling, rör också andra havsbaserade energikällor. |
| --- | --- |

8.

Vi betonar vikten av ett helhetsperspektiv på havsbaserad förnybar energi. Många utmaningar som rör havsenergi, exempelvis tillgång till nät, konnektivitet och kompetensutveckling, rör också andra havsbaserade energikällor.

| 9. | Vi noterar de olika typerna av havsenergi: energi som utnyttjar tidvattenintervall (t.ex. tidvattenlaguner), tidvattenenergi, vågenergi, saltgradientenergi och temperaturgradientenergi (4). |
| --- | --- |

9.

Vi noterar de olika typerna av havsenergi: energi som utnyttjar tidvattenintervall (t.ex. tidvattenlaguner), tidvattenenergi, vågenergi, saltgradientenergi och temperaturgradientenergi (4).

| 10. | Den teknik som används i dessa olika typer av havsenergi befinner sig i olika utvecklingsskeden, och med undantag av energi som utnyttjar tidvattenintervall befinner sig alla i forsknings- och utvecklingsskedet, främst i småskaliga pilotprojekt. Projekten har inte genomförts i kommersiell skala, eftersom man ännu inte har nått samförstånd om den bästa tekniken. |
| --- | --- |

10.

Den teknik som används i dessa olika typer av havsenergi befinner sig i olika utvecklingsskeden, och med undantag av energi som utnyttjar tidvattenintervall befinner sig alla i forsknings- och utvecklingsskedet, främst i småskaliga pilotprojekt. Projekten har inte genomförts i kommersiell skala, eftersom man ännu inte har nått samförstånd om den bästa tekniken.

| 11. | Vi betonar dock att tidvatten- och vågkraftverk drar till sig allt större kommersiellt intresse och kan bli alltmer relevant på medellång och lång sikt eftersom de kan producera energi på många olika platser. |
| --- | --- |

11.

Vi betonar dock att tidvatten- och vågkraftverk drar till sig allt större kommersiellt intresse och kan bli alltmer relevant på medellång och lång sikt eftersom de kan producera energi på många olika platser.

EU och dess regioner i ledningen – men hur länge?

| 12. | EU är för närvarande bland de främsta i världen när det gäller att utveckla sektorn, med en mängd småskaliga demonstrations- och forskningsprojekt, över 500 företag inom havsenergisektorn och en andel på över 50 % av tidvattenenergiverksamheten globalt. Vissa projekt har också säkerställt sin finansiering (5). |
| --- | --- |

12.

EU är för närvarande bland de främsta i världen när det gäller att utveckla sektorn, med en mängd småskaliga demonstrations- och forskningsprojekt, över 500 företag inom havsenergisektorn och en andel på över 50 % av tidvattenenergiverksamheten globalt. Vissa projekt har också säkerställt sin finansiering (5).

| 13. | I många fall kommer initiativet för att utveckla havsenergin från nivån under den nationella. Några exempel är Cornwall, Bretagne, Aquitaine, Pays de la Loire, Basse Normandie, Baskien, Kantabrien, Galicien, Skottland, Wales, Flandern och Västra Götalandsregionen. |
| --- | --- |

13.

I många fall kommer initiativet för att utveckla havsenergin från nivån under den nationella. Några exempel är Cornwall, Bretagne, Aquitaine, Pays de la Loire, Basse Normandie, Baskien, Kantabrien, Galicien, Skottland, Wales, Flandern och Västra Götalandsregionen.

| 14. | Vi noterar emellertid att trots industrins intresse och ett antal multinationella företags och energiföretags engagemang i forsknings- och utvecklingsverksamhet, har investeringars storlek inte nått upp till dem för andra sektorer inom förnybar energi, och de mål för ibruktagande som fastställts för 2020 har inte uppfyllts. |
| --- | --- |

14.

Vi noterar emellertid att trots industrins intresse och ett antal multinationella företags och energiföretags engagemang i forsknings- och utvecklingsverksamhet, har investeringars storlek inte nått upp till dem för andra sektorer inom förnybar energi, och de mål för ibruktagande som fastställts för 2020 har inte uppfyllts.

| 15. | Utan tillräckliga insatser riskerar EU att förlora sitt globala ledarskap. |
| --- | --- |

15.

Utan tillräckliga insatser riskerar EU att förlora sitt globala ledarskap.

Utmaningar för utvecklingen av havsenergi

| 16. | Kommittén betonar ett antal sammankopplade hinder som måste övervinnas för att möjliggöra tillväxt inom sektorn:






  — | Tekniska hinder. |
| --- | --- | --- |

16.

Kommittén betonar ett antal sammankopplade hinder som måste övervinnas för att möjliggöra tillväxt inom sektorn:

—

Tekniska hinder.

| — | Finansiella hinder. |
| --- | --- |

—

Finansiella hinder.

| — | Administrativa hinder (inklusive frågor som rör godkännande och planering samt tillgänglighet/tillgång till data). |
| --- | --- |

—

Administrativa hinder (inklusive frågor som rör godkännande och planering samt tillgänglighet/tillgång till data).

| — | Nätrelaterade frågor (konnektivitet). |
| --- | --- |

—

Nätrelaterade frågor (konnektivitet).

| — | Miljöpåverkan. |
| --- | --- |

—

Miljöpåverkan.

| 17. | Vi understryker att dessa utmaningar måste bemötas kollektivt men att de tekniska och finansiella utmaningarna är särskilt akuta, eftersom industrin utan koncepttest och tillförlitlig teknik kommer att få svårt att slå igenom och bli bärkraftig. |
| --- | --- |

17.

Vi understryker att dessa utmaningar måste bemötas kollektivt men att de tekniska och finansiella utmaningarna är särskilt akuta, eftersom industrin utan koncepttest och tillförlitlig teknik kommer att få svårt att slå igenom och bli bärkraftig.

| 18. | Kommittén är orolig över att en stor del av havsenergitekniken befinner sig i ett mycket tidigt utvecklingsskede och att kostnaderna för att testa den i havsområden – särskilt i hårda och oförutsägbara förhållanden – är höga. Detta utgör ett stort hinder för storskaliga investeringar, vilket hämmar framstegen inom den tekniska utvecklingen. Detta är ett problem särskilt för privata investerare, eftersom koncepttest och teknikens skalbarhet är nyckelfaktorer för tillgång till finansiering och för att minska kostnaderna per enhet. |
| --- | --- |

18.

Kommittén är orolig över att en stor del av havsenergitekniken befinner sig i ett mycket tidigt utvecklingsskede och att kostnaderna för att testa den i havsområden – särskilt i hårda och oförutsägbara förhållanden – är höga. Detta utgör ett stort hinder för storskaliga investeringar, vilket hämmar framstegen inom den tekniska utvecklingen. Detta är ett problem särskilt för privata investerare, eftersom koncepttest och teknikens skalbarhet är nyckelfaktorer för tillgång till finansiering och för att minska kostnaderna per enhet.

| 19. | ReK framhåller på nytt vikten av miljöhänsyn enligt ramdirektivet om en marin strategi och sitt nyligen antagna yttrande i ämnet (6). Vi stöder ytterligare forskning och innovation för att utveckla hållbara havsenergilösningar för provning och utbyggnad, eftersom tillförseln av energi i havet (buller, ljus, värme och strålning) påverkar den marina miljön och de marina ekosystemen. |
| --- | --- |

19.

ReK framhåller på nytt vikten av miljöhänsyn enligt ramdirektivet om en marin strategi och sitt nyligen antagna yttrande i ämnet (6). Vi stöder ytterligare forskning och innovation för att utveckla hållbara havsenergilösningar för provning och utbyggnad, eftersom tillförseln av energi i havet (buller, ljus, värme och strålning) påverkar den marina miljön och de marina ekosystemen.

| 20. | Vi hoppas att man drar lärdom från sektorn för vindkraft och havsbaserad vindkraft, och uppmanar företagen och forskningsinstituten att samarbeta för att undvika överlappning av insatser och finansiering och för att främja standardisering inom industrin, vilket är nödvändigt för att öka den kostnadsrelaterade konkurrenskraften. |
| --- | --- |

20.

Vi hoppas att man drar lärdom från sektorn för vindkraft och havsbaserad vindkraft, och uppmanar företagen och forskningsinstituten att samarbeta för att undvika överlappning av insatser och finansiering och för att främja standardisering inom industrin, vilket är nödvändigt för att öka den kostnadsrelaterade konkurrenskraften.

Insatser på EU-nivå och bättre samordning/samarbete

| 21. | Mot bakgrund av de stora investeringar som krävs för att förverkliga potentialen hos havsenergisektorn är det ytterst viktigt med samordnade insatser mellan olika styresnivåer i EU. I detta sammanhang uppmanar vi Europeiska kommissionen att anordna en konferens tillsammans med Europeiska investeringsbanken, Europaparlamentet och övriga EU-institutioner och att arbeta tillsammans med medlemsstaterna, lokala och regionala myndigheter, forskningsinstitut och universitet, icke-statliga organisationer, den framväxande branschen och potentiella investerare. |
| --- | --- |

21.

Mot bakgrund av de stora investeringar som krävs för att förverkliga potentialen hos havsenergisektorn är det ytterst viktigt med samordnade insatser mellan olika styresnivåer i EU. I detta sammanhang uppmanar vi Europeiska kommissionen att anordna en konferens tillsammans med Europeiska investeringsbanken, Europaparlamentet och övriga EU-institutioner och att arbeta tillsammans med medlemsstaterna, lokala och regionala myndigheter, forskningsinstitut och universitet, icke-statliga organisationer, den framväxande branschen och potentiella investerare.

| 22. | ReK välkomnar kommissionens initiativ att inrätta ett havsenergiforum som ska offentliggöra en färdplan för havsenergi för att styra utvecklingen av denna sektor, och vill med sitt yttrande se till att färdplanen tar vederbörlig hänsyn till den starka lokala och regionala dimensionen i utvecklingen av denna framväxande industri. |
| --- | --- |

22.

ReK välkomnar kommissionens initiativ att inrätta ett havsenergiforum som ska offentliggöra en färdplan för havsenergi för att styra utvecklingen av denna sektor, och vill med sitt yttrande se till att färdplanen tar vederbörlig hänsyn till den starka lokala och regionala dimensionen i utvecklingen av denna framväxande industri.

| 23. | Vi uppmanar kommissionen att utveckla havsenergiforumet till en industriell plattform för att driva på genomförandet av de nyckelåtgärder som fastställs i färdplanen för havsenergi. |
| --- | --- |

23.

Vi uppmanar kommissionen att utveckla havsenergiforumet till en industriell plattform för att driva på genomförandet av de nyckelåtgärder som fastställs i färdplanen för havsenergi.

| 24. | Vi uppmanar till att anta EU-mål för havsenergi som en tydlig avsiktsförklaring så att investerarna får tillräcklig säkerhet för långsiktiga åtaganden. |
| --- | --- |

24.

Vi uppmanar till att anta EU-mål för havsenergi som en tydlig avsiktsförklaring så att investerarna får tillräcklig säkerhet för långsiktiga åtaganden.

| 25. | Vi betonar behovet av en sammanhängande strategi för all verksamhet med koppling till hav. Utvecklingen av havsenergisektorn skulle kunna ge stimulans till utvecklingen av en europeisk havsindustripolitik. |
| --- | --- |

25.

Vi betonar behovet av en sammanhängande strategi för all verksamhet med koppling till hav. Utvecklingen av havsenergisektorn skulle kunna ge stimulans till utvecklingen av en europeisk havsindustripolitik.

| 26. | Vi välkomnar Irlands och Portugals utveckling av nationella strategier för havsenergi. Vi välkomnar också att åtta medlemsstater har införlivat havsenergi i sina nationella handlingsplaner för förnybar energi, dvs. Storbritannien, Irland, Frankrike, Portugal, Spanien, Finland, Italien och Nederländerna, och att några har antagit särskilda initiativ, t.ex. Danmark och Sverige. |
| --- | --- |

26.

Vi välkomnar Irlands och Portugals utveckling av nationella strategier för havsenergi. Vi välkomnar också att åtta medlemsstater har införlivat havsenergi i sina nationella handlingsplaner för förnybar energi, dvs. Storbritannien, Irland, Frankrike, Portugal, Spanien, Finland, Italien och Nederländerna, och att några har antagit särskilda initiativ, t.ex. Danmark och Sverige.

| 27. | Vi uppmanar medlemsstaterna att tillhandahålla strategiskt och politiskt ledarskap för att utveckla denna industri genom ökat stöd till forsknings- och demonstrationsprojekt inom sina områden. Vidare vill vi understryka hur viktigt det är att medlemsstaterna tillhandahåller stabila regelverk och kostnadseffektiva stödsystem för förnybara energikällor så att de kan dra till sig investerare med långsiktiga planer. |
| --- | --- |

27.

Vi uppmanar medlemsstaterna att tillhandahålla strategiskt och politiskt ledarskap för att utveckla denna industri genom ökat stöd till forsknings- och demonstrationsprojekt inom sina områden. Vidare vill vi understryka hur viktigt det är att medlemsstaterna tillhandahåller stabila regelverk och kostnadseffektiva stödsystem för förnybara energikällor så att de kan dra till sig investerare med långsiktiga planer.

| 28. | Kommittén upprepar sin begäran att det bör inrättas en särskild kunskaps- och innovationsgrupp för den blå ekonomin (7), eftersom utvecklingen av kompetens och överföringen av idéer från havsforskningen till den privata sektorn har en viktig roll i utvecklingen av havsenergi. |
| --- | --- |

28.

Kommittén upprepar sin begäran att det bör inrättas en särskild kunskaps- och innovationsgrupp för den blå ekonomin (7), eftersom utvecklingen av kompetens och överföringen av idéer från havsforskningen till den privata sektorn har en viktig roll i utvecklingen av havsenergi.

| 29. | Vi betonar behovet av att bygga vidare på befintliga framgångsrika initiativ och partnerskap (8) och att fullt ut utnyttja den kunskap som utvecklats inom ramen för den strategiska EU-planen för energiteknik (SET-planen) och dess forskningspelare, den europeiska alliansen för energiforskning. Man bör alltså inkludera aktörerna inom SET-planen, smarta städer och Horisont 2020 i utvecklingen av lokala och regionala energistrategier. |
| --- | --- |

29.

Vi betonar behovet av att bygga vidare på befintliga framgångsrika initiativ och partnerskap (8) och att fullt ut utnyttja den kunskap som utvecklats inom ramen för den strategiska EU-planen för energiteknik (SET-planen) och dess forskningspelare, den europeiska alliansen för energiforskning. Man bör alltså inkludera aktörerna inom SET-planen, smarta städer och Horisont 2020 i utvecklingen av lokala och regionala energistrategier.

| 30. | Kommittén välkomnar därför införandet av två separata ansökningsomgångar för havsenergisektorn i arbetsprogrammet för blå tillväxt och koldioxidsnål energi (LCE) 2016–2017 inom ramen för Horisont 2020 (LCE 15 ”Scaling up in the ocean energy sector to arrays” och LCE 16 ”2nd generation of design tools for ocean energy devices and arrays development and deployment”). |
| --- | --- |

30.

Kommittén välkomnar därför införandet av två separata ansökningsomgångar för havsenergisektorn i arbetsprogrammet för blå tillväxt och koldioxidsnål energi (LCE) 2016–2017 inom ramen för Horisont 2020 (LCE 15 ”Scaling up in the ocean energy sector to arrays” och LCE 16 ”2nd generation of design tools for ocean energy devices and arrays development and deployment”).

| 31. | ReK framhåller att man måste utveckla yrkesutbildningen för färdigheter som behövs för installation och underhåll av havsenergianläggningar, som för närvarande sköts av olje- och gasbolagen. Vi uppmuntrar branscherna att utbyta kunskaper och lära av varandra. |
| --- | --- |

31.

ReK framhåller att man måste utveckla yrkesutbildningen för färdigheter som behövs för installation och underhåll av havsenergianläggningar, som för närvarande sköts av olje- och gasbolagen. Vi uppmuntrar branscherna att utbyta kunskaper och lära av varandra.

Statligt stöd

| 32. | ReK välkomnar godkännandet av statligt stöd i april 2015 till ett portugisiskt initiativ för att stödja demonstrationsprojekt (50 MW installerad kapacitet) som producerar förnybar energi från havet (vågenergi, tidvattenenergi) och innovativ havsbaserad vindteknik. |
| --- | --- |

32.

ReK välkomnar godkännandet av statligt stöd i april 2015 till ett portugisiskt initiativ för att stödja demonstrationsprojekt (50 MW installerad kapacitet) som producerar förnybar energi från havet (vågenergi, tidvattenenergi) och innovativ havsbaserad vindteknik.

| 33. | Vi noterar att många intressenter beskriver 2014 års riktlinjer för statligt stöd till miljöskydd och energi som tillräckligt flexibla för att stödja demonstrationsprojekt på detta område. |
| --- | --- |

33.

Vi noterar att många intressenter beskriver 2014 års riktlinjer för statligt stöd till miljöskydd och energi som tillräckligt flexibla för att stödja demonstrationsprojekt på detta område.

| 34. | Experter på statligt stöd bör i samarbete med havsenergiforumet genomföra ytterligare tekniska analyser för att se till att systemet för statligt stöd tar hänsyn till de särskilda utmaningarna inom denna sektor och att det möjliggör stora offentliga investeringar exempelvis i nätinfrastruktur och storskaliga förkommersiella pilotprojekt. |
| --- | --- |

34.

Experter på statligt stöd bör i samarbete med havsenergiforumet genomföra ytterligare tekniska analyser för att se till att systemet för statligt stöd tar hänsyn till de särskilda utmaningarna inom denna sektor och att det möjliggör stora offentliga investeringar exempelvis i nätinfrastruktur och storskaliga förkommersiella pilotprojekt.

Makroregionen Atlanten

| 35. | ReK uppmanar till att se över inriktningen för framtida EU-finansieringsprogram som stöder territoriellt samarbete, inklusive det transnationella programmet för Atlantområdet, så att de stöder utveckling av havsenergi. |
| --- | --- |

35.

ReK uppmanar till att se över inriktningen för framtida EU-finansieringsprogram som stöder territoriellt samarbete, inklusive det transnationella programmet för Atlantområdet, så att de stöder utveckling av havsenergi.

| 36. | Vi rekommenderar att man noggrant överväger att utveckla en makroregion för Atlanten som fokuserar på utvecklingen av havsenergi. Ett sådant tillvägagångssätt skulle ge ett tydligt mål för de fem medlemsstaterna och länderna/regionerna i detta område att samarbeta, och skulle kunna leda till en enhetlig maritim industristrategi för den atlantiska makroregionen, centrerad kring förnybar energi och konnektivitet. |
| --- | --- |

36.

Vi rekommenderar att man noggrant överväger att utveckla en makroregion för Atlanten som fokuserar på utvecklingen av havsenergi. Ett sådant tillvägagångssätt skulle ge ett tydligt mål för de fem medlemsstaterna och länderna/regionerna i detta område att samarbeta, och skulle kunna leda till en enhetlig maritim industristrategi för den atlantiska makroregionen, centrerad kring förnybar energi och konnektivitet.

| 37. | Vi rekommenderar att lämpliga och skräddarsydda strategier/tekniker utvecklas för alla olika havsområden, så att man utnyttjar befintliga erfarenheter och utvecklingen av avancerad teknik för regioner med mindre/olika potential när det gäller havsenergi. |
| --- | --- |

37.

Vi rekommenderar att lämpliga och skräddarsydda strategier/tekniker utvecklas för alla olika havsområden, så att man utnyttjar befintliga erfarenheter och utvecklingen av avancerad teknik för regioner med mindre/olika potential när det gäller havsenergi.

| 38. | Kommittén välkomnar kommissionens meddelande C(2015) 6317 ”Towards an Integrated Strategic Energy Technology (SET) Plan” (Mot en integrerad strategisk plan för energiteknik), särskilt hänvisningarna till en förstärkning av det regionala samarbetet längs Atlantkusten i fråga om havsenergi i syfte att bidra till ytterligare kostnadsminskningar på detta område. |
| --- | --- |

38.

Kommittén välkomnar kommissionens meddelande C(2015) 6317 ”Towards an Integrated Strategic Energy Technology (SET) Plan” (Mot en integrerad strategisk plan för energiteknik), särskilt hänvisningarna till en förstärkning av det regionala samarbetet längs Atlantkusten i fråga om havsenergi i syfte att bidra till ytterligare kostnadsminskningar på detta område.

Hantering av finansiella utmaningar

| 39. | ReK anser att betydande offentligt stöd, bland annat genom innovativa offentlig-privata partnerskap, är av avgörande betydelse för utvecklingen av havsenergi. |
| --- | --- |

39.

ReK anser att betydande offentligt stöd, bland annat genom innovativa offentlig-privata partnerskap, är av avgörande betydelse för utvecklingen av havsenergi.

| 40. | Vi erkänner den viktiga roll som EIB:s befintliga stödmekanismer spelar (9). Vi betonar dock att det behövs nya och innovativa instrument på EU-nivå för att skapa en gynnsammare miljö för att stödja investeringar i mer riskfylld innovativ energiteknik och särskilt teknik som används för att utnyttja havsenergi. |
| --- | --- |

40.

Vi erkänner den viktiga roll som EIB:s befintliga stödmekanismer spelar (9). Vi betonar dock att det behövs nya och innovativa instrument på EU-nivå för att skapa en gynnsammare miljö för att stödja investeringar i mer riskfylld innovativ energiteknik och särskilt teknik som används för att utnyttja havsenergi.

| 41. | Kommittén välkomnar därför lanseringen i juni 2015 av EIB:s och Europeiska kommissionens nya demonstrationsprojekt på energiområdet, Innovfin, samt uppmanar medlemsstaterna och de lokala och regionala myndigheterna att främja användning av denna nya mekanism för att stärka havsenergiprojekt. |
| --- | --- |

41.

Kommittén välkomnar därför lanseringen i juni 2015 av EIB:s och Europeiska kommissionens nya demonstrationsprojekt på energiområdet, Innovfin, samt uppmanar medlemsstaterna och de lokala och regionala myndigheterna att främja användning av denna nya mekanism för att stärka havsenergiprojekt.

| 42. | Vi framhåller vikten av att investera i sammankopplingar, särskilt mellan medlemsstaterna och deras regioner, uppgradera överföringsinfrastrukturen för att öka deras kapacitet att absorbera förnybar elproduktion, investera i distributionsnät, bygga ut nät till avlägsna områden samt utveckla och tillämpa smarta nätlösningar. |
| --- | --- |

42.

Vi framhåller vikten av att investera i sammankopplingar, särskilt mellan medlemsstaterna och deras regioner, uppgradera överföringsinfrastrukturen för att öka deras kapacitet att absorbera förnybar elproduktion, investera i distributionsnät, bygga ut nät till avlägsna områden samt utveckla och tillämpa smarta nätlösningar.

| 43. | Vi uppmanar EIB och kommissionen att prioritera användningen av den nya Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) för att stödja investeringar i havsenergisektorn, och att undersöka hur fonden kan användas för att stödja nätutveckling och konnektivitet. |
| --- | --- |

43.

Vi uppmanar EIB och kommissionen att prioritera användningen av den nya Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) för att stödja investeringar i havsenergisektorn, och att undersöka hur fonden kan användas för att stödja nätutveckling och konnektivitet.

| 44. | Vi välkomnar den ökade inriktningen på marin förnybar energi i ett antal strategier för smart specialisering samt lanseringen av den europeiska plattformen för smart specialisering om energi. Vi betonar att det är viktigt att säkerställa att den kompletterar arbetet i havsenergiforumet. |
| --- | --- |

44.

Vi välkomnar den ökade inriktningen på marin förnybar energi i ett antal strategier för smart specialisering samt lanseringen av den europeiska plattformen för smart specialisering om energi. Vi betonar att det är viktigt att säkerställa att den kompletterar arbetet i havsenergiforumet.

| 45. | Vi välkomnar att man i regionala operativa program gett prioritet till investeringar i havsenergi. |
| --- | --- |

45.

Vi välkomnar att man i regionala operativa program gett prioritet till investeringar i havsenergi.

| 46. | Kommittén betonar betydelsen av att stärka kopplingen mellan EU:s energipolitik och sammanhållningspolitik och uppmanar kommissionen att lägga fram detaljerad information om prioriteringen av havsenergi i de regionala operativa programmen för de europeiska struktur- och investeringsfonderna för 2014–2020 och att tillhandahålla en analys av vilka regioner som prioriterar av havsenergi i sina strategier för smart specialisering. |
| --- | --- |

46.

Kommittén betonar betydelsen av att stärka kopplingen mellan EU:s energipolitik och sammanhållningspolitik och uppmanar kommissionen att lägga fram detaljerad information om prioriteringen av havsenergi i de regionala operativa programmen för de europeiska struktur- och investeringsfonderna för 2014–2020 och att tillhandahålla en analys av vilka regioner som prioriterar av havsenergi i sina strategier för smart specialisering.

| 47. | Vi välkomnar Europeiska rådets beslut från oktober 2014 att förlänga NER 300-programmet, och noterar att hädanefter kommer också småskaliga projekt att vara stödberättigande (10). |
| --- | --- |

47.

Vi välkomnar Europeiska rådets beslut från oktober 2014 att förlänga NER 300-programmet, och noterar att hädanefter kommer också småskaliga projekt att vara stödberättigande (10).

| 48. | Vi efterlyser ett stabilt högre pris på koldioxidutsläpp och högre anslag för finansiering av (innovativa) projekt för förnybar energi enligt det nya systemet. |
| --- | --- |

48.

Vi efterlyser ett stabilt högre pris på koldioxidutsläpp och högre anslag för finansiering av (innovativa) projekt för förnybar energi enligt det nya systemet.

| 49. | Kommittén välkomnar projekt såsom ERA-NET (på området havsenergi) som syftar till att samordna aktiviteterna mellan medlemsstaternas och regionernas organ för att stödja forskning och innovation inom sektorn, och ser fram emot en mängd havsenergiprojekt som stöds genom Horisont 2020 och andra program, såsom Erasmus+. |
| --- | --- |

49.

Kommittén välkomnar projekt såsom ERA-NET (på området havsenergi) som syftar till att samordna aktiviteterna mellan medlemsstaternas och regionernas organ för att stödja forskning och innovation inom sektorn, och ser fram emot en mängd havsenergiprojekt som stöds genom Horisont 2020 och andra program, såsom Erasmus+.

| 50. | Vi upprepar vår begäran att större politisk prioritet ska ges till skapandet av samverkanseffekter mellan EU-budgeten och de nationella och subnationella (lokala och regionala) budgetarna (11) för att stödja investeringar med central europeisk betydelse, t.ex. havsenergi. |
| --- | --- |

50.

Vi upprepar vår begäran att större politisk prioritet ska ges till skapandet av samverkanseffekter mellan EU-budgeten och de nationella och subnationella (lokala och regionala) budgetarna (11) för att stödja investeringar med central europeisk betydelse, t.ex. havsenergi.

Frågor som rör miljö och godkännande

| 51. | ReK konstaterar att havsenergi kan utvecklas på ett sätt som stärker den naturliga miljön. |
| --- | --- |

51.

ReK konstaterar att havsenergi kan utvecklas på ett sätt som stärker den naturliga miljön.

| 52. | Vi understryker vikten av att säkerställa engagemang från regionala myndigheter, miljöorganisationer och andra icke-statliga organisationer i havsenergiforumet och andra strategiska initiativ på EU-nivå, och uppmanar medlemsstaterna, de lokala och regionala myndigheterna och industrin att samarbeta fullt ut med dessa organ för att säkerställa att denna nya industri utvecklas på ett hållbart sätt och att påverkan på miljön minimeras. |
| --- | --- |

52.

Vi understryker vikten av att säkerställa engagemang från regionala myndigheter, miljöorganisationer och andra icke-statliga organisationer i havsenergiforumet och andra strategiska initiativ på EU-nivå, och uppmanar medlemsstaterna, de lokala och regionala myndigheterna och industrin att samarbeta fullt ut med dessa organ för att säkerställa att denna nya industri utvecklas på ett hållbart sätt och att påverkan på miljön minimeras.

| 53. | Kommittén betonar den avgörande rollen av fysisk planering i kust- och havsområden när det gäller att stödja utvecklingen av havsenergiindustrin, eftersom det är en mekanism som sammanför de olika användarna av haven (energisektorn, sjöfart, vattenbruk, fiske, fritidsverksamhet och naturskydd) i en dialog för att utbyta information och fatta samordnade beslut om användningen av kust- och havsområden, vilket bidrar till att undvika konflikter mellan olika sektorer, utveckla synergier och minska de negativa effekterna på ekosystem. Vi uppmanar medlemsstaterna och de lokala och regionala myndigheter som deltar i förberedelserna av den fysiska planeringen i kust- och havsområden att inkludera havsenergins utveckling i denna process. |
| --- | --- |

53.

Kommittén betonar den avgörande rollen av fysisk planering i kust- och havsområden när det gäller att stödja utvecklingen av havsenergiindustrin, eftersom det är en mekanism som sammanför de olika användarna av haven (energisektorn, sjöfart, vattenbruk, fiske, fritidsverksamhet och naturskydd) i en dialog för att utbyta information och fatta samordnade beslut om användningen av kust- och havsområden, vilket bidrar till att undvika konflikter mellan olika sektorer, utveckla synergier och minska de negativa effekterna på ekosystem. Vi uppmanar medlemsstaterna och de lokala och regionala myndigheter som deltar i förberedelserna av den fysiska planeringen i kust- och havsområden att inkludera havsenergins utveckling i denna process.

| 54. | ReK betonar att det är viktigt att förenkla de administrativa förfarandena för planering och godkännande på lokal, regional och nationell nivå, och framhåller i detta sammanhang den goda praxis som tagits fram i Skottland, där man har infört sektorsprogram för marin planering, miljöforskning och strategisk övervakning, ett godkännandeorgan med en enda kontaktpunkt samt vägledning för godkännande. |
| --- | --- |

54.

ReK betonar att det är viktigt att förenkla de administrativa förfarandena för planering och godkännande på lokal, regional och nationell nivå, och framhåller i detta sammanhang den goda praxis som tagits fram i Skottland, där man har infört sektorsprogram för marin planering, miljöforskning och strategisk övervakning, ett godkännandeorgan med en enda kontaktpunkt samt vägledning för godkännande.

| 55. | Vi framhåller vikten av tillgång till data och informationsutbyte för att undvika dubbelarbete, minska kostnaderna för att starta verksamhet, och som en del av ett bredare allmänintresse av att förstå den marina miljön och den potentiella effekten av utvecklingen på det marina ekosystemet. |
| --- | --- |

55.

Vi framhåller vikten av tillgång till data och informationsutbyte för att undvika dubbelarbete, minska kostnaderna för att starta verksamhet, och som en del av ett bredare allmänintresse av att förstå den marina miljön och den potentiella effekten av utvecklingen på det marina ekosystemet.

| 56. | Vi understryker att det är viktigt att förstå, övervaka och utforska den marina miljön och ekologin, i syfte att ta fram mer heltäckande data än vad som finns för närvarande, bland annat genom att genomföra omfattande miljökonsekvensbedömningar och använda en ekosystembaserad strategi så att man kan ta hänsyn till den biologiska mångfalden i dessa regioner och kvantifiera utrustningens eventuella effekter på den marina miljön. |
| --- | --- |

56.

Vi understryker att det är viktigt att förstå, övervaka och utforska den marina miljön och ekologin, i syfte att ta fram mer heltäckande data än vad som finns för närvarande, bland annat genom att genomföra omfattande miljökonsekvensbedömningar och använda en ekosystembaserad strategi så att man kan ta hänsyn till den biologiska mångfalden i dessa regioner och kvantifiera utrustningens eventuella effekter på den marina miljön.

Medvetenhet och kommunikation

| 57. | ReK anser att kommunikation om fördelarna och potentialen hos havsenergi bör ha prioritet när det gäller att vinna EU-medborgarnas stöd. |
| --- | --- |

57.

ReK anser att kommunikation om fördelarna och potentialen hos havsenergi bör ha prioritet när det gäller att vinna EU-medborgarnas stöd.

| 58. | Vi understryker vikten av dialog och kommunikation med alla berörda parter, bland annat fiskare, vattenbrukssektorn och andra användare av haven. |
| --- | --- |

58.

Vi understryker vikten av dialog och kommunikation med alla berörda parter, bland annat fiskare, vattenbrukssektorn och andra användare av haven.

| 59. | Vi understryker den roll som kommissionen och Regionkommittén kan spela för att förmedla information om havsenergi, exempelvis genom kampanjveckan för hållbar energi, Open Days-veckan för regioner och städer, borgmästaravtalet och eventuellt genom att inrätta nya program. |
| --- | --- |

59.

Vi understryker den roll som kommissionen och Regionkommittén kan spela för att förmedla information om havsenergi, exempelvis genom kampanjveckan för hållbar energi, Open Days-veckan för regioner och städer, borgmästaravtalet och eventuellt genom att inrätta nya program.

Bryssel den 14 oktober 2015.

Markku MARKKULA

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  EUT C 62, 2.3.2013, s. 47. Se t.ex. den föreslagna Tidal Lagoon Swansea Bay.

1

(2)  Projektet SI Ocean.

2

(3)  Demonstration av havskraftverk, t.ex. Kanarieöarna, Réunion och Martinique.

3

(4)  Källa: Ocean Energy Europe.

4

Källa:

(5)  T.ex. MeyGen-projektet.

5

(6)  ENVE-VI-001.

6

(7)  EUT C 19, 21.1.2015, s. 24.

7

(8)  Gemensamma program, gemensamt programplaneringsinitiativ för hav, SI Oceans, Seas-ERA, ERA-NET (på området havsenergi).

8

(9)  Gemensamma program mellan EIB och EU-institutionerna: den europeiska 2020-fonden för energi, klimatförändringar och infrastruktur, den globala fonden för energieffektivitet och förnybar energi, den europeiska fonden för energieffektivitet och den strategiska EU-planen för energiteknik (SET-planen).

9

(10)  NER 300-programmet stöder demonstration av miljövänlig teknik för avskiljning och lagring av koldioxid och innovativ teknik för förnybar energi.

10

(11)  EUT C 62, 2.3.2013, s. 32.

11

---

| 17.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 423/64 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 423/64

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Paketet för energiunionen

(2015/C 423/12)

| Föredragande: | Pascal MANGIN (FR–EPP), ledamot av regionfullmäktige i Alsace |
| --- | --- |
| Referensdokument: | En ramstrategi för en motståndskraftig energiunion med en framåtblickande klimatpolitik
  COM(2015) 80 final
  och
  Att nå elsammanlänkningsmålet på 10 % – Att rusta Europas elnät för 2020
  COM(2015) 82 final |

Föredragande:

Pascal MANGIN (FR–EPP), ledamot av regionfullmäktige i Alsace

Referensdokument:

En ramstrategi för en motståndskraftig energiunion med en framåtblickande klimatpolitik

COM(2015) 80 final

och

Att nå elsammanlänkningsmålet på 10 % – Att rusta Europas elnät för 2020

COM(2015) 82 final

I. POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

Centrala budskap

| 1. | Europeiska regionkommittén betonar att medlemsstaterna och de lokala och regionala myndigheterna måste se till att fullt ut genomföra den befintliga lagstiftningen för den inre marknaden och energi- och klimatpolitiken om energiunionens mål ska kunna uppnås. |
| --- | --- |

1.

Europeiska regionkommittén betonar att medlemsstaterna och de lokala och regionala myndigheterna måste se till att fullt ut genomföra den befintliga lagstiftningen för den inre marknaden och energi- och klimatpolitiken om energiunionens mål ska kunna uppnås.

| 2. | Europeiska regionkommittén vill erinra om att energi har varit ett grundläggande inslag i den europeiska integrationen (Parisfördraget från 1951, Euratomfördraget från 1957). Kommittén konstaterar att medlemsstaterna fortfarande har rätt att välja mellan olika energikällor och fatta beslut om energiförsörjningens allmänna struktur (artikel 194 i EU-fördraget) men betonar att det krävs en bättre samordning på EU-nivå för att säkerställa att energimarknaden fungerar ordentligt och för att stärka konkurrenskraften och se till att det sker en övergång till en hållbar och trygg energiförsörjning i alla regioner i EU. |
| --- | --- |

2.

Europeiska regionkommittén vill erinra om att energi har varit ett grundläggande inslag i den europeiska integrationen (Parisfördraget från 1951, Euratomfördraget från 1957). Kommittén konstaterar att medlemsstaterna fortfarande har rätt att välja mellan olika energikällor och fatta beslut om energiförsörjningens allmänna struktur (artikel 194 i EU-fördraget) men betonar att det krävs en bättre samordning på EU-nivå för att säkerställa att energimarknaden fungerar ordentligt och för att stärka konkurrenskraften och se till att det sker en övergång till en hållbar och trygg energiförsörjning i alla regioner i EU.

| 3. | ReK påpekar att energiunionen består av fem likvärdiga dimensioner, enligt Europeiska rådets slutsatser av den 20 mars 2015. |
| --- | --- |

3.

ReK påpekar att energiunionen består av fem likvärdiga dimensioner, enligt Europeiska rådets slutsatser av den 20 mars 2015.

| 4. | ReK välkomnar kommissionens antagande av paketet för energiunionen, som inte är ett lagstiftningspaket men som utgör ett verkligt steg framåt mot en mer integrerad energimarknad mellan de 28 medlemsstaterna och en ram för en bredare debatt om centrala aktuella frågor avseende energipolitiken. Det är frågor som kommittén redan har tagit upp i sitt politiska arbete och sina senaste yttranden om hållbar och konkurrenskraftig energi, energi till överkomliga priser och försörjningstrygghet. |
| --- | --- |

4.

ReK välkomnar kommissionens antagande av paketet för energiunionen, som inte är ett lagstiftningspaket men som utgör ett verkligt steg framåt mot en mer integrerad energimarknad mellan de 28 medlemsstaterna och en ram för en bredare debatt om centrala aktuella frågor avseende energipolitiken. Det är frågor som kommittén redan har tagit upp i sitt politiska arbete och sina senaste yttranden om hållbar och konkurrenskraftig energi, energi till överkomliga priser och försörjningstrygghet.

| 5. | Vi uppmanar Europeiska kommissionen att respektera subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna i kommande lagstiftningsförslag om energiunionen. |
| --- | --- |

5.

Vi uppmanar Europeiska kommissionen att respektera subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna i kommande lagstiftningsförslag om energiunionen.

| 6. | Kommittén vill erinra om energiimportens betydelse för EU:s handelsbalans och EU:s ökande beroende gentemot tredjeländer. |
| --- | --- |

6.

Kommittén vill erinra om energiimportens betydelse för EU:s handelsbalans och EU:s ökande beroende gentemot tredjeländer.

| 7. | ReK uppmanar därför till att man tar regleringsinitiativ och genomför infrastrukturprojekt som på ett verkningsfullt sätt tar itu med EU-ländernas alltför stora beroende av import via enskilda leverantörer. |
| --- | --- |

7.

ReK uppmanar därför till att man tar regleringsinitiativ och genomför infrastrukturprojekt som på ett verkningsfullt sätt tar itu med EU-ländernas alltför stora beroende av import via enskilda leverantörer.

| 8. | Det europeiska elsystemet befinner sig i dag i omvandling. Det finns en produktionsmässig överkapacitet eftersom intermittent förnybar energi tillkommer, vilket ställer ökade krav på balanskraft, och många äldre kraftverk behöver ersättas samtidigt som försörjningstryggheten innebär vissa problem som måste lösas snabbt. |
| --- | --- |

8.

Det europeiska elsystemet befinner sig i dag i omvandling. Det finns en produktionsmässig överkapacitet eftersom intermittent förnybar energi tillkommer, vilket ställer ökade krav på balanskraft, och många äldre kraftverk behöver ersättas samtidigt som försörjningstryggheten innebär vissa problem som måste lösas snabbt.

| 9. | Den ökade produktionen av förnybar energi har lett till att priserna på de europeiska grossistmarknaderna har fallit och till att lönsamheten för traditionella produktionsmedel minskat, vilket i vissa fall paradoxalt nog medfört att kolkraftverk åter tagits i bruk och att utsläppen av koldioxid därmed har ökat. Kommittén är medveten om att ett av skälen till denna situation är bristen på tillräckliga mekanismer för att främja investeringar som skulle kunna göra systemet effektivare och mer hållbart. |
| --- | --- |

9.

Den ökade produktionen av förnybar energi har lett till att priserna på de europeiska grossistmarknaderna har fallit och till att lönsamheten för traditionella produktionsmedel minskat, vilket i vissa fall paradoxalt nog medfört att kolkraftverk åter tagits i bruk och att utsläppen av koldioxid därmed har ökat. Kommittén är medveten om att ett av skälen till denna situation är bristen på tillräckliga mekanismer för att främja investeringar som skulle kunna göra systemet effektivare och mer hållbart.

| 10. | I de dokument som lagts fram finns det knappt några upplysningar om hur ett av de centrala problemen i energiomställningen ska lösas: Hur kan man jämka samman de långsiktiga investeringarna med den höga volatilitet som det successiva öppnandet av marknaderna leder till? Detta berör såväl t.ex. vatten- och pumpkraftverk som moderna, högeffektiva och gasdrivna kraftvärme- och kombikraftverk. |
| --- | --- |

10.

I de dokument som lagts fram finns det knappt några upplysningar om hur ett av de centrala problemen i energiomställningen ska lösas: Hur kan man jämka samman de långsiktiga investeringarna med den höga volatilitet som det successiva öppnandet av marknaderna leder till? Detta berör såväl t.ex. vatten- och pumpkraftverk som moderna, högeffektiva och gasdrivna kraftvärme- och kombikraftverk.

| 11. | Elmarknaden står inför stora utmaningar; grossistmarknadspriserna sjunker konstant och återspeglar inte de totala kostnaderna för utveckling och modernisering av infrastrukturen. ReK understryker att denna marknad måste bygga på de olika medlemsstaternas befintliga resurser och infrastruktur, och samtidigt ta hänsyn till att vissa marknadsaktörer är verksamma i flera länder och till och med på europeisk skala. |
| --- | --- |

11.

Elmarknaden står inför stora utmaningar; grossistmarknadspriserna sjunker konstant och återspeglar inte de totala kostnaderna för utveckling och modernisering av infrastrukturen. ReK understryker att denna marknad måste bygga på de olika medlemsstaternas befintliga resurser och infrastruktur, och samtidigt ta hänsyn till att vissa marknadsaktörer är verksamma i flera länder och till och med på europeisk skala.

| 12. | Slutpriset på el blir allt högre för EU-medborgarna till följd av stora investeringsbehov, ökade skatter, stöd till förnybar och annan energi samt situationen med monopolprissättning för konsumenterna, men också på grund av dolda subventioner av fossil energi och andra typer av icke-förnybar energi. |
| --- | --- |

12.

Slutpriset på el blir allt högre för EU-medborgarna till följd av stora investeringsbehov, ökade skatter, stöd till förnybar och annan energi samt situationen med monopolprissättning för konsumenterna, men också på grund av dolda subventioner av fossil energi och andra typer av icke-förnybar energi.

| 13. | Det är mycket viktigt att sammanlänka EU:s politik för att bekämpa klimatförändringar med energipolitiken, och ReK påminner om att en väl fungerande koldioxidmarknad som leder till ett faktiskt pris på koldioxid kombinerat med ökad energieffektivitet och investeringar i förnybar energi är de effektivaste verktygen för att uppnå de önskade investeringarna i en grön koldioxidsnål ekonomi. |
| --- | --- |

13.

Det är mycket viktigt att sammanlänka EU:s politik för att bekämpa klimatförändringar med energipolitiken, och ReK påminner om att en väl fungerande koldioxidmarknad som leder till ett faktiskt pris på koldioxid kombinerat med ökad energieffektivitet och investeringar i förnybar energi är de effektivaste verktygen för att uppnå de önskade investeringarna i en grön koldioxidsnål ekonomi.

| 14. | Företagens jakt på de bästa subventionerna måste stoppas genom en fullständig internalisering av energikostnader och minskad obalans mellan olika stödprogram och bidrag. ReK uppmanar kommissionen att ta fram riktlinjer och rekommendationer för harmonisering av de olika stödprogrammen, bidragen och skatteincitamenten i EU. |
| --- | --- |

14.

Företagens jakt på de bästa subventionerna måste stoppas genom en fullständig internalisering av energikostnader och minskad obalans mellan olika stödprogram och bidrag. ReK uppmanar kommissionen att ta fram riktlinjer och rekommendationer för harmonisering av de olika stödprogrammen, bidragen och skatteincitamenten i EU.

| 15. | Kommittén har starka invändningar mot att riskerna och de objektiva nackdelarna med kärnkraften helt och hållet tonas ned. När man talar om att EU har en ledande ställning med ”världens säkraste kärnkraftsproduktion” så låter man påskina en förment säkerhet, medan riskerna med kärnkraften inte nämns. När man påpekar att EU måste se till att de högsta normerna för hanteringen av kärnavfall respekteras antyder man att det skulle finnas ett verkligt sätt att hantera kärnavfallet. Tillgänglig teknik gör det dock bara möjligt att förvara kärnavfall. Det sker inte något faktiskt bortskaffande. Problemet med hanteringen skjuts därför bara upp men blir inte löst. |
| --- | --- |

15.

Kommittén har starka invändningar mot att riskerna och de objektiva nackdelarna med kärnkraften helt och hållet tonas ned. När man talar om att EU har en ledande ställning med ”världens säkraste kärnkraftsproduktion” så låter man påskina en förment säkerhet, medan riskerna med kärnkraften inte nämns. När man påpekar att EU måste se till att de högsta normerna för hanteringen av kärnavfall respekteras antyder man att det skulle finnas ett verkligt sätt att hantera kärnavfallet. Tillgänglig teknik gör det dock bara möjligt att förvara kärnavfall. Det sker inte något faktiskt bortskaffande. Problemet med hanteringen skjuts därför bara upp men blir inte löst.

| 16. | Vi beklagar den mycket obalanserade framställningen av och den orimligt positiva och i stor utsträckning okritiska bedömningen av kärnkraften. På många ställen i texten används uttrycket ”koldioxidsnål” som kodord för kärnkraft. Om man med detta uttryck i första hand hade avsett förnybara energikällor så hade man använt begreppet ”förnybar koldioxidsnål energi”. Man låter påskina att kärnkraften är ett nödvändigt medel för att minska koldioxidutsläppen. Denna sammankoppling av minskade koldioxidutsläpp och kärnkraft innebär i praktiken en tvivelaktig riktlinje när det gäller medlemsstaternas frihet att välja energikällor, som skildrades inledningsvis. |
| --- | --- |

16.

Vi beklagar den mycket obalanserade framställningen av och den orimligt positiva och i stor utsträckning okritiska bedömningen av kärnkraften. På många ställen i texten används uttrycket ”koldioxidsnål” som kodord för kärnkraft. Om man med detta uttryck i första hand hade avsett förnybara energikällor så hade man använt begreppet ”förnybar koldioxidsnål energi”. Man låter påskina att kärnkraften är ett nödvändigt medel för att minska koldioxidutsläppen. Denna sammankoppling av minskade koldioxidutsläpp och kärnkraft innebär i praktiken en tvivelaktig riktlinje när det gäller medlemsstaternas frihet att välja energikällor, som skildrades inledningsvis.

| 17. | ReK välkomnar förslaget om en reform av utsläppshandelssystemet och betonar att energiunionen måste kombineras med ett förbättrat utsläppshandelssystem, eftersom ett dåligt fungerande sådant kommer att splittra den inre marknaden och undanröja de likvärdiga förutsättningarna, och således återigen skapa ett behov av nationella åtgärder. |
| --- | --- |

17.

ReK välkomnar förslaget om en reform av utsläppshandelssystemet och betonar att energiunionen måste kombineras med ett förbättrat utsläppshandelssystem, eftersom ett dåligt fungerande sådant kommer att splittra den inre marknaden och undanröja de likvärdiga förutsättningarna, och således återigen skapa ett behov av nationella åtgärder.

| 18. | ReK anser att EU:s energipolitik är en viktig hävstång för den territoriella sammanhållningen på EU-nivå, eftersom den tar hänsyn till de olika regionernas för- och nackdelar, och menar att kombinationen av deras starka och svaga sidor bör leda till en förbättring för alla. Kommittén betonar särskilt att övergången till koldioxidsnål hållbar energi innebär en enorm utvecklingspotential i många regioner, inte minst i regioner som för närvarande släpar efter men som kan ha stora tillgångar av hållbara energikällor, t.ex. sol och vind. |
| --- | --- |

18.

ReK anser att EU:s energipolitik är en viktig hävstång för den territoriella sammanhållningen på EU-nivå, eftersom den tar hänsyn till de olika regionernas för- och nackdelar, och menar att kombinationen av deras starka och svaga sidor bör leda till en förbättring för alla. Kommittén betonar särskilt att övergången till koldioxidsnål hållbar energi innebär en enorm utvecklingspotential i många regioner, inte minst i regioner som för närvarande släpar efter men som kan ha stora tillgångar av hållbara energikällor, t.ex. sol och vind.

| 19. | ReK uttrycker sin beredvillighet att delta som institutionell partner i den debatt om energiunionen som just har inletts och skulle med sina politiska rekommendationer vilja bidra till arbetet i de andra institutionerna, bland annat när det gäller lagstiftningen och styrningen av energiunionen. |
| --- | --- |

19.

ReK uttrycker sin beredvillighet att delta som institutionell partner i den debatt om energiunionen som just har inletts och skulle med sina politiska rekommendationer vilja bidra till arbetet i de andra institutionerna, bland annat när det gäller lagstiftningen och styrningen av energiunionen.

| 20. | ReK betonar lokala och regionala myndigheters roll i att stärka energiförsörjningstryggheten samt utveckla den gemensamma energimarknaden i EU. |
| --- | --- |

20.

ReK betonar lokala och regionala myndigheters roll i att stärka energiförsörjningstryggheten samt utveckla den gemensamma energimarknaden i EU.

| 21. | ReK noterar även den särskilda roll som de lokala och regionala myndigheterna tilldelas inom ramen för paketet för energiunionen när det gäller de insatser som krävs för energieffektivitet i byggnader, och vi välkomnar kommissionens åtagande att förbättra ramvillkoren för finansiering av energieffektivitetsprojekt, även på lokal och regional nivå. |
| --- | --- |

21.

ReK noterar även den särskilda roll som de lokala och regionala myndigheterna tilldelas inom ramen för paketet för energiunionen när det gäller de insatser som krävs för energieffektivitet i byggnader, och vi välkomnar kommissionens åtagande att förbättra ramvillkoren för finansiering av energieffektivitetsprojekt, även på lokal och regional nivå.

| 22. | Kommittén vill bli mer delaktig i kommissionens arbete, särskilt i det nya initiativet om finansiering för smarta byggnader samt i åtgärderna för att förbättra energieffektiviteten i befintliga byggnader. |
| --- | --- |

22.

Kommittén vill bli mer delaktig i kommissionens arbete, särskilt i det nya initiativet om finansiering för smarta byggnader samt i åtgärderna för att förbättra energieffektiviteten i befintliga byggnader.

| 23. | Vi beklagar dock att det saknas en hänvisning till de lokala myndigheterna på områden som är centrala för paketet för energiunionen, nämligen förnybar energi, innovation och teknik, försörjningstrygghet och yttre förbindelser, och vi efterlyser möjligheter till ett större deltagande för ReK samt att våra politiska rekommendationer beaktas när kommissionen utarbetar ny lagstiftning inom ramen för paketet för energiunionen. |
| --- | --- |

23.

Vi beklagar dock att det saknas en hänvisning till de lokala myndigheterna på områden som är centrala för paketet för energiunionen, nämligen förnybar energi, innovation och teknik, försörjningstrygghet och yttre förbindelser, och vi efterlyser möjligheter till ett större deltagande för ReK samt att våra politiska rekommendationer beaktas när kommissionen utarbetar ny lagstiftning inom ramen för paketet för energiunionen.

| 24. | När man mäter energiunionens framgång kommer man att se till dess mervärde när det handlar om att skapa ett fritt flöde av energi, energitrygghet, öppenhet i energisektorn samt konkurrenskraftiga och överkomliga priser. Detta är grunden för en modernisering av energisektorn i syfte att utveckla en koldioxidsnål ekonomi som leder till att målen i fråga om klimatförändringarna uppnås. Energitryggheten, fullbordandet av den inre marknaden för energi och moderniseringen av energisektorns infrastruktur är centrala aspekter av energiunionen, och alla andra åtgärder som vidtas i syfte att skapa unionen bör vara inriktade på att stärka dessa centrala aspekter. |
| --- | --- |

24.

När man mäter energiunionens framgång kommer man att se till dess mervärde när det handlar om att skapa ett fritt flöde av energi, energitrygghet, öppenhet i energisektorn samt konkurrenskraftiga och överkomliga priser. Detta är grunden för en modernisering av energisektorn i syfte att utveckla en koldioxidsnål ekonomi som leder till att målen i fråga om klimatförändringarna uppnås. Energitryggheten, fullbordandet av den inre marknaden för energi och moderniseringen av energisektorns infrastruktur är centrala aspekter av energiunionen, och alla andra åtgärder som vidtas i syfte att skapa unionen bör vara inriktade på att stärka dessa centrala aspekter.

| 25. | Vi vill erinra om vikten av politiskt engagemang på alla nivåer för ett framgångsrikt genomförande av EU:s politik, och betonar att förverkligandet av den ambitiösa framtidsvisionen för energiunionen kommer att kräva ett kraftigt engagemang från EU-institutionernas, medlemsstaternas, de nationella parlamentens, de lokala och regionala myndigheternas, företagens och medborgarnas sida, var och en på sin nivå och enligt sina behörighetsområden. |
| --- | --- |

25.

Vi vill erinra om vikten av politiskt engagemang på alla nivåer för ett framgångsrikt genomförande av EU:s politik, och betonar att förverkligandet av den ambitiösa framtidsvisionen för energiunionen kommer att kräva ett kraftigt engagemang från EU-institutionernas, medlemsstaternas, de nationella parlamentens, de lokala och regionala myndigheternas, företagens och medborgarnas sida, var och en på sin nivå och enligt sina behörighetsområden.

| 26. | ReK betonar de lokala myndigheternas roll som nyckelaktörer för energiunionen, särskilt när det gäller energibesparingar i urbana och interurbana transporter, interregionala kommunikationsstrategier, gränsöverskridande energiinfrastruktur, samarbete kring ny teknik för lagring, medfinansiering av smarta och energieffektiva offentliga byggnader, antagande av lagar om en koldioxidsnål ekonomi och användning av de europeiska struktur- och investeringsfonderna för gränsöverskridande samarbete inom området för förnybara energikällor. Ibland äger de lokala och regionala myndigheterna produktionsinfrastruktur och är därmed energiproducenter. |
| --- | --- |

26.

ReK betonar de lokala myndigheternas roll som nyckelaktörer för energiunionen, särskilt när det gäller energibesparingar i urbana och interurbana transporter, interregionala kommunikationsstrategier, gränsöverskridande energiinfrastruktur, samarbete kring ny teknik för lagring, medfinansiering av smarta och energieffektiva offentliga byggnader, antagande av lagar om en koldioxidsnål ekonomi och användning av de europeiska struktur- och investeringsfonderna för gränsöverskridande samarbete inom området för förnybara energikällor. Ibland äger de lokala och regionala myndigheterna produktionsinfrastruktur och är därmed energiproducenter.

| 27. | Borgmästaravtalet är ett bra exempel på de lokala myndigheternas bidrag till genomförandet av en hållbar energipolitik. ReK har gett sitt starka stöd till detta initiativ, och anser att man i högre grad bör lyfta fram det som en tänkbar drivkraft för energiunionen och EU:s energimål för 2030. Kommittén vill uppmana kommissionen att stärka sitt stöd till borgmästaravtalet fram till 2030 i syfte att få fler att underteckna det. Kommittén vill också uppmuntra lokala och regionala initiativ som inte ingår i borgmästaravtalet, men som har gjort det möjligt att uppnå ambitiösa mål, såsom Eurocities och Rådet för kommuner och regioner i Europa. |
| --- | --- |

27.

Borgmästaravtalet är ett bra exempel på de lokala myndigheternas bidrag till genomförandet av en hållbar energipolitik. ReK har gett sitt starka stöd till detta initiativ, och anser att man i högre grad bör lyfta fram det som en tänkbar drivkraft för energiunionen och EU:s energimål för 2030. Kommittén vill uppmana kommissionen att stärka sitt stöd till borgmästaravtalet fram till 2030 i syfte att få fler att underteckna det. Kommittén vill också uppmuntra lokala och regionala initiativ som inte ingår i borgmästaravtalet, men som har gjort det möjligt att uppnå ambitiösa mål, såsom Eurocities och Rådet för kommuner och regioner i Europa.

Om de ambitiösa målen för energieffektivitet och förnybar energi 2030:

Utvidga stödet till regional och lokal nivå

| 28. | Internationella, nationella och regionala stödstrukturer för det lokala och regionala energi- och klimatarbetet bör stärkas och inrättas. Detta kan ske både inom och utanför borgmästaravtalet, genom samarbeten mellan lokala och regionala myndigheter, medlemsstater, regioner, regionala energikontor osv. |
| --- | --- |

28.

Internationella, nationella och regionala stödstrukturer för det lokala och regionala energi- och klimatarbetet bör stärkas och inrättas. Detta kan ske både inom och utanför borgmästaravtalet, genom samarbeten mellan lokala och regionala myndigheter, medlemsstater, regioner, regionala energikontor osv.

| 29. | Vi framhåller att regionalt samarbete är en av de viktigaste faktorerna när det handlar om att skapa en fullt fungerande inre energimarknad i EU och en energiunion. Det regionala samarbetet måste stärkas ytterligare och lyftas upp på en högre nivå, framför allt för att man ska kunna ta itu med större politiska prioriteringar och se till att energiunionen faktiskt fungerar, med hjälp av regional integration. |
| --- | --- |

29.

Vi framhåller att regionalt samarbete är en av de viktigaste faktorerna när det handlar om att skapa en fullt fungerande inre energimarknad i EU och en energiunion. Det regionala samarbetet måste stärkas ytterligare och lyftas upp på en högre nivå, framför allt för att man ska kunna ta itu med större politiska prioriteringar och se till att energiunionen faktiskt fungerar, med hjälp av regional integration.

| 30. | ReK erinrar om att EU:s åtgärder inte uteslutande bör inriktas på större städer, med tanke på att omkring 56 % av städerna i EU är små eller medelstora, med mellan 5  000 och 1 00  000 invånare, och har en betydande sammanlagd inverkan. |
| --- | --- |

30.

ReK erinrar om att EU:s åtgärder inte uteslutande bör inriktas på större städer, med tanke på att omkring 56 % av städerna i EU är små eller medelstora, med mellan 5  000 och 1 00  000 invånare, och har en betydande sammanlagd inverkan.

| 31. | ReK föreslår därför att man exempelvis ska överväga att – i nära samarbete med borgmästaravtalet – inrätta ett territoriellt forum för de lokala och regionala myndigheterna i EU, som stöds av kommittén och som omfattar en särskild sektion för energiunionen som skulle kunna bidra till att sprida god praxis på energiområdet samt information om finansieringsmöjligheter, förmedla forskningsresultat och främja olika sätt att vinna medborgarnas stöd för och acceptans av energiomställningsprojekt. |
| --- | --- |

31.

ReK föreslår därför att man exempelvis ska överväga att – i nära samarbete med borgmästaravtalet – inrätta ett territoriellt forum för de lokala och regionala myndigheterna i EU, som stöds av kommittén och som omfattar en särskild sektion för energiunionen som skulle kunna bidra till att sprida god praxis på energiområdet samt information om finansieringsmöjligheter, förmedla forskningsresultat och främja olika sätt att vinna medborgarnas stöd för och acceptans av energiomställningsprojekt.

| 32. | ReK framhåller att åtgärder på lokal och regional nivå bör sträva mot en diversifiering av råvaruleverantörer, råvarukällor och tillförselvägar. Därför är det nödvändigt att genomföra projekt av gemensamt intresse (PCI) även på lokal och regional nivå, genom att effektivisera förfaranden, utfärdande av tillstånd m.m. |
| --- | --- |

32.

ReK framhåller att åtgärder på lokal och regional nivå bör sträva mot en diversifiering av råvaruleverantörer, råvarukällor och tillförselvägar. Därför är det nödvändigt att genomföra projekt av gemensamt intresse (PCI) även på lokal och regional nivå, genom att effektivisera förfaranden, utfärdande av tillstånd m.m.

| 33. | ReK vädjar om att hänsyn ska tas till de inblandade regionernas åsikter under samrådsprocessen för projekt av gemensamt intresse. |
| --- | --- |

33.

ReK vädjar om att hänsyn ska tas till de inblandade regionernas åsikter under samrådsprocessen för projekt av gemensamt intresse.

Ta hänsyn till de lokala myndigheternas insatser och bidrag

| 34. | De lokala myndigheterna genomför ofta frivilligt målsättningar som är ambitiösare än de som föreskrivs i EU:s lagstiftning. |
| --- | --- |

34.

De lokala myndigheterna genomför ofta frivilligt målsättningar som är ambitiösare än de som föreskrivs i EU:s lagstiftning.

| 35. | ReK betonar att det behövs frivilliga mekanismer för aggregering av efterfrågan (gemensamma inköp) och pekar på den goda praxis som finns inom detta område på regional och lokal nivå (t.ex. i fråga om gemensamma inköp av värme). |
| --- | --- |

35.

ReK betonar att det behövs frivilliga mekanismer för aggregering av efterfrågan (gemensamma inköp) och pekar på den goda praxis som finns inom detta område på regional och lokal nivå (t.ex. i fråga om gemensamma inköp av värme).

| 36. | ReK uppmanar kommissionen att kartlägga dessa exempel på god praxis och använda dem som förebild när energiunionens mål ska omsättas i lagstiftning. |
| --- | --- |

36.

ReK uppmanar kommissionen att kartlägga dessa exempel på god praxis och använda dem som förebild när energiunionens mål ska omsättas i lagstiftning.

| 37. | ReK föreslår att ett territoriellt forum i nära samarbete med borgmästaravtalet skulle kunna hjälpa kommissionen med denna uppgift och samla in de lokala myndigheternas åtaganden, ge dem nödvändig publicitet och säkerställa att de är förenliga och sunda. |
| --- | --- |

37.

ReK föreslår att ett territoriellt forum i nära samarbete med borgmästaravtalet skulle kunna hjälpa kommissionen med denna uppgift och samla in de lokala myndigheternas åtaganden, ge dem nödvändig publicitet och säkerställa att de är förenliga och sunda.

Stärka och utvidga borgmästaravtalets insatsområden

| 38. | ReK erinrar om den strategi på flera nivåer som har tillämpats framgångsrikt när det gäller borgmästaravtalet och som bör förstärkas och överföras till andra politikområden inom ramen för energiunionen. |
| --- | --- |

38.

ReK erinrar om den strategi på flera nivåer som har tillämpats framgångsrikt när det gäller borgmästaravtalet och som bör förstärkas och överföras till andra politikområden inom ramen för energiunionen.

| 39. | Kommittén är beredd att medverka till att definiera strategin för borgmästaravtalet efter 2020. |
| --- | --- |

39.

Kommittén är beredd att medverka till att definiera strategin för borgmästaravtalet efter 2020.

| 40. | ReK betonar vikten av utbyte av energidata – inom ramen för medlemsstaternas lagstiftningar och eventuellt med beaktande av en framtida unionslagstiftning – mellan viktiga partner inom energisektorn som är verksamma inom utveckling, förvaltning och drift av projekt och energianläggningar på lokal och regional nivå, inbegripet energibyråer, nätoperatörer, observationsorgan och företag, i syfte att främja framtagande, genomförande och övervakning av åtgärdsplaner för hållbar energi och därvid använda lokala energidata för den grundläggande utsläppsinventeringen. |
| --- | --- |

40.

ReK betonar vikten av utbyte av energidata – inom ramen för medlemsstaternas lagstiftningar och eventuellt med beaktande av en framtida unionslagstiftning – mellan viktiga partner inom energisektorn som är verksamma inom utveckling, förvaltning och drift av projekt och energianläggningar på lokal och regional nivå, inbegripet energibyråer, nätoperatörer, observationsorgan och företag, i syfte att främja framtagande, genomförande och övervakning av åtgärdsplaner för hållbar energi och därvid använda lokala energidata för den grundläggande utsläppsinventeringen.

Uppmaning att göra de yttersta randområdena till verkliga laboratorier för energiövergången

| 41. | ReK erkänner de yttersta randområdenas särdrag. Oftast är de inte anslutna till elnätet, och de är beroende av en dyr kolbaserad energiproduktion, trots att de har en stor potential att utveckla förnybara energikällor. |
| --- | --- |

41.

ReK erkänner de yttersta randområdenas särdrag. Oftast är de inte anslutna till elnätet, och de är beroende av en dyr kolbaserad energiproduktion, trots att de har en stor potential att utveckla förnybara energikällor.

| 42. | ReK uppmanar kommissionen att stödja innovativa projekt i de yttersta randområdena för att göra dem till verkliga laboratorier för energiövergången. |
| --- | --- |

42.

ReK uppmanar kommissionen att stödja innovativa projekt i de yttersta randområdena för att göra dem till verkliga laboratorier för energiövergången.

Om finansieringen av projekt för energieffektivitet/hållbar energi på lokal och regional nivå:

Tillgång till effektiva finansiella verktyg

| 43. | ReK:s främsta prioritering är att samarbeta med andra institutioner för att förbättra lagstiftningsrelaterade och finansiella villkor för lokala och regionala investeringar i hållbar energi. ReK understryker vikten av framgångsrika EIB-initiativ och ett fortsatt samarbete om finanstekniska åtgärder. |
| --- | --- |

43.

ReK:s främsta prioritering är att samarbeta med andra institutioner för att förbättra lagstiftningsrelaterade och finansiella villkor för lokala och regionala investeringar i hållbar energi. ReK understryker vikten av framgångsrika EIB-initiativ och ett fortsatt samarbete om finanstekniska åtgärder.

| 44. | Vi inser att det är betydelsefullt att i högre grad främja finansieringsinstrument, i synnerhet för energieffektivitet, koldioxidsnål teknik och förnybar energi inom transport- och byggsektorn, särskilt på lokal nivå, t.ex. kommissionens framtida initiativ om smart finansiering för smarta byggnader, som ReK betraktar som ett viktigt initiativ. |
| --- | --- |

44.

Vi inser att det är betydelsefullt att i högre grad främja finansieringsinstrument, i synnerhet för energieffektivitet, koldioxidsnål teknik och förnybar energi inom transport- och byggsektorn, särskilt på lokal nivå, t.ex. kommissionens framtida initiativ om smart finansiering för smarta byggnader, som ReK betraktar som ett viktigt initiativ.

| 45. | Kommittén uppmanar kommissionen att kartlägga och utnyttja god praxis på lokal nivå för att stödja arbetet med att öka energieffektiviteten i byggnader, bland annat i syfte att utveckla innovativa och effektiva finansieringsmekanismer med medel från EBRD, EIB och andra EU-finansieringsprogram samt att skapa synergier dem emellan. I detta sammanhang bör man fokusera inte bara på att förbättra effektiviteten i byggnadernas klimatskal utan också på att minska energibehovet genom lokala och kollektiva lösningar såsom fjärrvärme och fjärrkyla. |
| --- | --- |

45.

Kommittén uppmanar kommissionen att kartlägga och utnyttja god praxis på lokal nivå för att stödja arbetet med att öka energieffektiviteten i byggnader, bland annat i syfte att utveckla innovativa och effektiva finansieringsmekanismer med medel från EBRD, EIB och andra EU-finansieringsprogram samt att skapa synergier dem emellan. I detta sammanhang bör man fokusera inte bara på att förbättra effektiviteten i byggnadernas klimatskal utan också på att minska energibehovet genom lokala och kollektiva lösningar såsom fjärrvärme och fjärrkyla.

| 46. | ReK anser i detta sammanhang att EU:s och EIB:s fonder och finansieringsinstrument inte bara ska stödja stora infrastrukturprojekt utan också medelstora och små projekt som skapar fördelar för lokalsamhällen. |
| --- | --- |

46.

ReK anser i detta sammanhang att EU:s och EIB:s fonder och finansieringsinstrument inte bara ska stödja stora infrastrukturprojekt utan också medelstora och små projekt som skapar fördelar för lokalsamhällen.

| 47. | ReK betonar att sådana åtgärder i många fall kommer att vara beroende av mobilisering av privata medel. För att uppnå detta måste lagstiftningen harmoniseras och säkras, samtidigt som den måste tillåta innovationen att utvecklas för att kunna erbjuda konsumenten det mest intelligenta systemet och bättre och billigare tjänster. |
| --- | --- |

47.

ReK betonar att sådana åtgärder i många fall kommer att vara beroende av mobilisering av privata medel. För att uppnå detta måste lagstiftningen harmoniseras och säkras, samtidigt som den måste tillåta innovationen att utvecklas för att kunna erbjuda konsumenten det mest intelligenta systemet och bättre och billigare tjänster.

| 48. | Offentliga investeringar i produktion av förnybar energi kommer att försvåras avsevärt om Europeiska kommissionens planer förverkligas. Det ambitiösa målet att fram till år 2030 höja andelen förnybar energi i EU till minst 27 % kan knappast uppnås med hjälp av bara marknadsbaserade mekanismer, som inte får leda till en snedvridning av den inre marknaden för energi, eftersom detta innebär en kraftig inskränkning av medlemsstaternas och den regionala och lokala nivåns handlingsutrymme. |
| --- | --- |

48.

Offentliga investeringar i produktion av förnybar energi kommer att försvåras avsevärt om Europeiska kommissionens planer förverkligas. Det ambitiösa målet att fram till år 2030 höja andelen förnybar energi i EU till minst 27 % kan knappast uppnås med hjälp av bara marknadsbaserade mekanismer, som inte får leda till en snedvridning av den inre marknaden för energi, eftersom detta innebär en kraftig inskränkning av medlemsstaternas och den regionala och lokala nivåns handlingsutrymme.

| 49. | Det måste även i fortsättningen finnas en möjlighet att använda och främja förnybara energikällor i alla medlemsstater. En centralisering med styrning på EU-nivå skulle leda till att många förnybara energikällor inte längre kan främjas i vissa medlemsstater. Detta skulle leda till ett kraftigt ökat behov av sammanlänkningar. Regional förnybar energi får inte åsidosättas. |
| --- | --- |

49.

Det måste även i fortsättningen finnas en möjlighet att använda och främja förnybara energikällor i alla medlemsstater. En centralisering med styrning på EU-nivå skulle leda till att många förnybara energikällor inte längre kan främjas i vissa medlemsstater. Detta skulle leda till ett kraftigt ökat behov av sammanlänkningar. Regional förnybar energi får inte åsidosättas.

| 50. | ReK uppmanar kommissionen att se till att de nya riktlinjerna om statligt stöd inte skapar en ytterligare börda för lokala och regionala projekt för förnybar energi och energieffektivitet, eller för lokala modeller som bygger på smarta nät och lagring, och som inte kan klara konkurrensen från större operatörer. |
| --- | --- |

50.

ReK uppmanar kommissionen att se till att de nya riktlinjerna om statligt stöd inte skapar en ytterligare börda för lokala och regionala projekt för förnybar energi och energieffektivitet, eller för lokala modeller som bygger på smarta nät och lagring, och som inte kan klara konkurrensen från större operatörer.

Om fokuseringen på konsumenterna på den inre marknaden för energi:

| 51. | ReK välkomnar kommissionens meddelande om en ”ny giv” för energikonsumenterna, eftersom det omfattar områden som kommittén i sina senaste yttranden om energipolitiken betraktar som grundläggande, särskilt att se till att konsumenterna aktivt kan delta i energisystemet. Kommittén påminner också om att frågan om energifattigdom och skydd av utsatta konsumenter behöver hanteras på EU nivå. |
| --- | --- |

51.

ReK välkomnar kommissionens meddelande om en ”ny giv” för energikonsumenterna, eftersom det omfattar områden som kommittén i sina senaste yttranden om energipolitiken betraktar som grundläggande, särskilt att se till att konsumenterna aktivt kan delta i energisystemet. Kommittén påminner också om att frågan om energifattigdom och skydd av utsatta konsumenter behöver hanteras på EU nivå.

Främja energieffektivitet för att minska energiförbrukningen

| 52. | ReK erkänner att EU:s mål att bättre utnyttja energieffektivitetspotentialen inom byggsektorn är av avgörande betydelse. Åtgärder på detta område torde minska energiräkningen för de boende och samtidigt minska EU:s koldioxidavtryck och beroende av importerad energi. |
| --- | --- |

52.

ReK erkänner att EU:s mål att bättre utnyttja energieffektivitetspotentialen inom byggsektorn är av avgörande betydelse. Åtgärder på detta område torde minska energiräkningen för de boende och samtidigt minska EU:s koldioxidavtryck och beroende av importerad energi.

| 53. | Stöd till energieffektiv isolering av bostäder kan vara en viktig åtgärd för att bekämpa energifattigdom och utveckla sysselsättningen på lokal nivå. |
| --- | --- |

53.

Stöd till energieffektiv isolering av bostäder kan vara en viktig åtgärd för att bekämpa energifattigdom och utveckla sysselsättningen på lokal nivå.

| 54. | Denna politik kan emellertid bara få full effekt om den genomförs i stor skala. |
| --- | --- |

54.

Denna politik kan emellertid bara få full effekt om den genomförs i stor skala.

| 55. | ReK påminner i detta sammanhang om att denna åtgärds effektivitet baseras på både höga energiprestandamål och på ett nära samarbete mellan de lokala myndigheterna och de boende. |
| --- | --- |

55.

ReK påminner i detta sammanhang om att denna åtgärds effektivitet baseras på både höga energiprestandamål och på ett nära samarbete mellan de lokala myndigheterna och de boende.

En effektiv reglering för att skydda konsumenterna

| 56. | ReK betonar att reglering är en avgörande faktor för en välfungerande energimarknad och att inrättandet av en prissignal är viktigt för en optimal placering av infrastruktur och produktionsmedel och för att möjliggöra gemensamma åtgärder som syftar till att optimera energikonsumenternas kostnader. En redovisning i jämförelsesyfte av energitariffernas enskilda beståndsdelar skulle också skapa insyn i konkurrensvillkoren. |
| --- | --- |

56.

ReK betonar att reglering är en avgörande faktor för en välfungerande energimarknad och att inrättandet av en prissignal är viktigt för en optimal placering av infrastruktur och produktionsmedel och för att möjliggöra gemensamma åtgärder som syftar till att optimera energikonsumenternas kostnader. En redovisning i jämförelsesyfte av energitariffernas enskilda beståndsdelar skulle också skapa insyn i konkurrensvillkoren.

| 57. | ReK konstaterar att det ur konsumenternas synvinkel är avgörande med öppenhet om hur naturgas- och elmarknaden i EU fungerar. De verktyg för detta som tillhandahålls bland annat genom Remit-förordningen bör tillämpas korrekt. ReK uppmanar därför Europeiska kommissionen att se till att Byrån för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter (Acer) har tillräckliga budgetmedel fr.o.m. år 2016 för att genomföra denna uppgift. |
| --- | --- |

57.

ReK konstaterar att det ur konsumenternas synvinkel är avgörande med öppenhet om hur naturgas- och elmarknaden i EU fungerar. De verktyg för detta som tillhandahålls bland annat genom Remit-förordningen bör tillämpas korrekt. ReK uppmanar därför Europeiska kommissionen att se till att Byrån för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter (Acer) har tillräckliga budgetmedel fr.o.m. år 2016 för att genomföra denna uppgift.

| 58. | ReK uppmanar Europeiska kommissionen att inom ramen för planerade lagstiftningsinitiativ presentera en verkningsfull mekanism för förhandskontroll av internationella avtal och affärskontrakt för att säkerställa att de överensstämmer med EU-lagstiftningen och med prioriteringarna i EU:s politik för energitrygghet. |
| --- | --- |

58.

ReK uppmanar Europeiska kommissionen att inom ramen för planerade lagstiftningsinitiativ presentera en verkningsfull mekanism för förhandskontroll av internationella avtal och affärskontrakt för att säkerställa att de överensstämmer med EU-lagstiftningen och med prioriteringarna i EU:s politik för energitrygghet.

| 59. | ReK noterar därför att marknadens transparens behöver ökas också inom ramen för översynen av förordningen om åtgärder för att trygga naturgasförsörjningen. |
| --- | --- |

59.

ReK noterar därför att marknadens transparens behöver ökas också inom ramen för översynen av förordningen om åtgärder för att trygga naturgasförsörjningen.

| 60. | Energisektorn är fortfarande mycket kapitalintensiv, vilket förutsätter ett långsiktigt och stabilt regelverk. |
| --- | --- |

60.

Energisektorn är fortfarande mycket kapitalintensiv, vilket förutsätter ett långsiktigt och stabilt regelverk.

| 61. | Den ökade produktionen av förnybar energi, som till sin natur är mer diffus, innebär en spridning av produktionsplatserna och därmed också ett stort engagemang från de lokala myndigheternas sida. På så sätt stärks produktionen av förnybar energi inom EU. |
| --- | --- |

61.

Den ökade produktionen av förnybar energi, som till sin natur är mer diffus, innebär en spridning av produktionsplatserna och därmed också ett stort engagemang från de lokala myndigheternas sida. På så sätt stärks produktionen av förnybar energi inom EU.

| 62. | ReK uppmanar EU att uppmuntra de nationella tillsynsmyndigheterna att på sin nivå involvera en företrädare för de lokala myndigheterna. |
| --- | --- |

62.

ReK uppmanar EU att uppmuntra de nationella tillsynsmyndigheterna att på sin nivå involvera en företrädare för de lokala myndigheterna.

| 63. | ReK vill gärna se att Byrån för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter (Acer) inbegriper en företrädare för de lokala myndigheterna som skulle kunna utses av Europeiska regionkommittén. |
| --- | --- |

63.

ReK vill gärna se att Byrån för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter (Acer) inbegriper en företrädare för de lokala myndigheterna som skulle kunna utses av Europeiska regionkommittén.

Bekämpa energifattigdom: en prioritering på EU-nivå

| 64. | ReK beklagar ökningen av energifattigdomen, dvs. situationen för personer som inte har normal och regelbunden tillgång till de energiresurser som krävs för att deras behov ska tillgodoses, vare sig i hemmet eller när det gäller transporter. |
| --- | --- |

64.

ReK beklagar ökningen av energifattigdomen, dvs. situationen för personer som inte har normal och regelbunden tillgång till de energiresurser som krävs för att deras behov ska tillgodoses, vare sig i hemmet eller när det gäller transporter.

| 65. | ReK föreslår att man utarbetar en definition av energifattigdom som tar hänsyn till medlemsstaternas särart och att man fastställer europeiska indikatorer för att bättre kartlägga och åtgärda problemet. |
| --- | --- |

65.

ReK föreslår att man utarbetar en definition av energifattigdom som tar hänsyn till medlemsstaternas särart och att man fastställer europeiska indikatorer för att bättre kartlägga och åtgärda problemet.

| 66. | ReK föreslår att det territoriella forumet organiserar regelbundna möten för att diskutera energifattigdom, främja lokala, nationella och europeiska initiativ och lägga fram praktiska rekommendationer till beslutsfattare inom politik, föreningar och näringsliv. |
| --- | --- |

66.

ReK föreslår att det territoriella forumet organiserar regelbundna möten för att diskutera energifattigdom, främja lokala, nationella och europeiska initiativ och lägga fram praktiska rekommendationer till beslutsfattare inom politik, föreningar och näringsliv.

| 67. | Kampen mot energifattigdom bör vara ett resultat av politiken på områdena energieffektivitet – särskilt genom åtgärder inriktade på bostäder för låginkomsthushåll – och transporter samt utbildning och social verksamhet. |
| --- | --- |

67.

Kampen mot energifattigdom bör vara ett resultat av politiken på områdena energieffektivitet – särskilt genom åtgärder inriktade på bostäder för låginkomsthushåll – och transporter samt utbildning och social verksamhet.

| 68. | Hanteringen av de mest problematiska situationerna visar att det behövs en övergripande strategi för att angripa problemet. Denna skulle kunna omfatta socialpolitiska åtgärder, direkt ekonomiskt stöd, informations- och rådgivningsinitiativ, men också mer långsiktiga energipolitiska åtgärder. |
| --- | --- |

68.

Hanteringen av de mest problematiska situationerna visar att det behövs en övergripande strategi för att angripa problemet. Denna skulle kunna omfatta socialpolitiska åtgärder, direkt ekonomiskt stöd, informations- och rådgivningsinitiativ, men också mer långsiktiga energipolitiska åtgärder.

Smarta nät och mätare: verktyg i konsumenternas tjänst

| 69. | ReK understryker behovet av att påskynda inrättandet av ett intelligent system, både på nätnivå och på producent-/konsumentnivå för att optimera hela systemet, och tillämpningen av smarta mätare som en viktig katalysator för en optimal styrning av efterfrågan, med ett aktivt deltagande av konsumenterna. Kommittén påminner om att man i detta sammanhang måste ta itu med frågor som rör dataskydd och datasäkerhet. |
| --- | --- |

69.

ReK understryker behovet av att påskynda inrättandet av ett intelligent system, både på nätnivå och på producent-/konsumentnivå för att optimera hela systemet, och tillämpningen av smarta mätare som en viktig katalysator för en optimal styrning av efterfrågan, med ett aktivt deltagande av konsumenterna. Kommittén påminner om att man i detta sammanhang måste ta itu med frågor som rör dataskydd och datasäkerhet.

Om energiinfrastrukturer: den nödvändiga sammanlänkningen av vissa länder

| 70. | ReK framhåller den strategiska betydelsen av en helt integrerad inre energimarknad som sammanlänkar el- och gasnäten i hela EU. Det är viktigt att undersöka om befintlig infrastruktur används på bästa sätt innan man investerar i ny infrastruktur, och kommittén påpekar att investeringar i smarta nät och system är den främsta prioriteringen. |
| --- | --- |

70.

ReK framhåller den strategiska betydelsen av en helt integrerad inre energimarknad som sammanlänkar el- och gasnäten i hela EU. Det är viktigt att undersöka om befintlig infrastruktur används på bästa sätt innan man investerar i ny infrastruktur, och kommittén påpekar att investeringar i smarta nät och system är den främsta prioriteringen.

| 71. | Vi betonar vikten av investeringar i energiinfrastruktur, och vill gärna se att ReK får delta i aktiviteterna i forumet för energiinfrastruktur. |
| --- | --- |

71.

Vi betonar vikten av investeringar i energiinfrastruktur, och vill gärna se att ReK får delta i aktiviteterna i forumet för energiinfrastruktur.

| 72. | Det finns ett behov av investeringar i motståndskraftig energiinfrastruktur för att minska riskerna i samband med naturkatastrofer och katastrofer orsakade av människan. ReK erinrar om att det är mer kostnadseffektivt att bygga motståndskraftig infrastruktur än att göra förbättringar i efterhand. |
| --- | --- |

72.

Det finns ett behov av investeringar i motståndskraftig energiinfrastruktur för att minska riskerna i samband med naturkatastrofer och katastrofer orsakade av människan. ReK erinrar om att det är mer kostnadseffektivt att bygga motståndskraftig infrastruktur än att göra förbättringar i efterhand.

| 73. | Eftersom infrastrukturen finansieras av konsumenterna bör man basera sig på detaljerade lönsamhetsanalyser och verkligen satsa på att informera medborgarna och göra dem delaktiga i syfte att skapa ett brett stöd bland allmänheten för dessa investeringar inom en rimlig tidsram. |
| --- | --- |

73.

Eftersom infrastrukturen finansieras av konsumenterna bör man basera sig på detaljerade lönsamhetsanalyser och verkligen satsa på att informera medborgarna och göra dem delaktiga i syfte att skapa ett brett stöd bland allmänheten för dessa investeringar inom en rimlig tidsram.

| 74. | ReK rekommenderar införandet av obligatoriska gränsöverskridande preventionsplaner och krishanteringsplaner, för att solidaritetsmekanismerna inom ramen för förordningen om åtgärder för att trygga naturgasförsörjningen ska fungera så bra som möjligt. Definitionerna av skyddade kunder bör harmoniseras så att möjligheterna till ömsesidig hjälp mellan länder vid en naturgasförsörjningskris inte begränsas. |
| --- | --- |

74.

ReK rekommenderar införandet av obligatoriska gränsöverskridande preventionsplaner och krishanteringsplaner, för att solidaritetsmekanismerna inom ramen för förordningen om åtgärder för att trygga naturgasförsörjningen ska fungera så bra som möjligt. Definitionerna av skyddade kunder bör harmoniseras så att möjligheterna till ömsesidig hjälp mellan länder vid en naturgasförsörjningskris inte begränsas.

Att erkänna de lokala myndigheternas bidrag för att säkra elnätet

| 75. | De lokala myndigheterna är oundgängliga när det gäller att trygga energiproduktionen genom en optimal placering av produktionsmedlen, särskilt med beaktande av de lokala energiresurserna. |
| --- | --- |

75.

De lokala myndigheterna är oundgängliga när det gäller att trygga energiproduktionen genom en optimal placering av produktionsmedlen, särskilt med beaktande av de lokala energiresurserna.

| 76. | Innovation inom förnybar energi, mjuk rörlighet, modernisering av befintlig energiinfrastruktur, konstruktion av smarta kraftverk samt koldioxidavskiljning och lagring av energi bör också främjas på lokal nivå. |
| --- | --- |

76.

Innovation inom förnybar energi, mjuk rörlighet, modernisering av befintlig energiinfrastruktur, konstruktion av smarta kraftverk samt koldioxidavskiljning och lagring av energi bör också främjas på lokal nivå.

| 77. | ReK föreslår att EU i enlighet med subsidiaritetsprincipen ska uppmuntra utarbetandet av planer för utvecklingen av energisystemet åtminstone på regional nivå, och att samstämmigheten ska övervakas på EU-nivå. |
| --- | --- |

77.

ReK föreslår att EU i enlighet med subsidiaritetsprincipen ska uppmuntra utarbetandet av planer för utvecklingen av energisystemet åtminstone på regional nivå, och att samstämmigheten ska övervakas på EU-nivå.

Omvandla gränsöverskridande områden till laboratorier för energiunionen

| 78. | ReK beklagar att många av de gränsöverskridande regionerna ofta är missgynnade eller oförmögna att till fullo utnyttja sin egen potential till innovativa och hållbara energilösningar på grund av gränseffekten och skillnaderna mellan de nationella lagstiftningarna och föreslår därför att kommissionen främjar regionernas frivilliga strategier för att undanröja negativa gränseffekter. |
| --- | --- |

78.

ReK beklagar att många av de gränsöverskridande regionerna ofta är missgynnade eller oförmögna att till fullo utnyttja sin egen potential till innovativa och hållbara energilösningar på grund av gränseffekten och skillnaderna mellan de nationella lagstiftningarna och föreslår därför att kommissionen främjar regionernas frivilliga strategier för att undanröja negativa gränseffekter.

| 79. | Vi uppmanar i detta sammanhang EU att vid behov stödja reglerings- och lagstiftningsramar som EGTS som kan främja en sammankoppling mellan distributionsnäten på båda sidor av gränsen och optimera energiintegrationen. |
| --- | --- |

79.

Vi uppmanar i detta sammanhang EU att vid behov stödja reglerings- och lagstiftningsramar som EGTS som kan främja en sammankoppling mellan distributionsnäten på båda sidor av gränsen och optimera energiintegrationen.

| 80. | ReK uppmanar kommissionen att särskilt stödja och uppmuntra projekt för regionalt samarbete på distributionsområdet. |
| --- | --- |

80.

ReK uppmanar kommissionen att särskilt stödja och uppmuntra projekt för regionalt samarbete på distributionsområdet.

| 81. | Kommittén föreslår att man ständigt bör eftersträva en rimlig balans mellan EU:s utgifter för stora gränsöverskridande infrastrukturer å ena sidan och det sätt på vilket man uppfyller lokala behov å den andra, i syfte att bättre integrera lokalt producerad förnybar energi i nätet och samtidigt utveckla smarta distributionsnät. |
| --- | --- |

81.

Kommittén föreslår att man ständigt bör eftersträva en rimlig balans mellan EU:s utgifter för stora gränsöverskridande infrastrukturer å ena sidan och det sätt på vilket man uppfyller lokala behov å den andra, i syfte att bättre integrera lokalt producerad förnybar energi i nätet och samtidigt utveckla smarta distributionsnät.

Om forskning och innovation: en hävstång för energiövergången och drivkraft för sysselsättningen

| 82. | Vi konstaterar att forskning och innovation inom energiteknik spelar en strategisk roll för en framgångsrik utfasning av fossila bränslen i EU:s energisystem och därmed även för minskade utsläpp. |
| --- | --- |

82.

Vi konstaterar att forskning och innovation inom energiteknik spelar en strategisk roll för en framgångsrik utfasning av fossila bränslen i EU:s energisystem och därmed även för minskade utsläpp.

| 83. | Att skapa industrisektorer med stort teknikinnehåll som främjar en aktiv styrning av efterfrågan, intelligent användning av energi och energieffektivitet, i nära samarbete med forskningscentrum och universitet, måste vara en prioritering för energiunionen. Man bör också prioritera innovation inom de industrisektorer som har störst energiförbrukning. |
| --- | --- |

83.

Att skapa industrisektorer med stort teknikinnehåll som främjar en aktiv styrning av efterfrågan, intelligent användning av energi och energieffektivitet, i nära samarbete med forskningscentrum och universitet, måste vara en prioritering för energiunionen. Man bör också prioritera innovation inom de industrisektorer som har störst energiförbrukning.

| 84. | Om denna övergång snabbt genomförs skulle den kunna bli den främsta källan till ökad konkurrenskraft på energiområdet, minskade koldioxidutsläpp och arbetstillfällen som inte kan utlokaliseras. |
| --- | --- |

84.

Om denna övergång snabbt genomförs skulle den kunna bli den främsta källan till ökad konkurrenskraft på energiområdet, minskade koldioxidutsläpp och arbetstillfällen som inte kan utlokaliseras.

| 85. | De lokala myndigheterna förfogar över kraftfulla verktyg på området för sysselsättning och innovation för att öka användningen av förnybar energi och förbättra energieffektiviteten inte bara genom sin politik för byggnader, bostäder, transporter och fysisk planering, utan även genom utbildning. |
| --- | --- |

85.

De lokala myndigheterna förfogar över kraftfulla verktyg på området för sysselsättning och innovation för att öka användningen av förnybar energi och förbättra energieffektiviteten inte bara genom sin politik för byggnader, bostäder, transporter och fysisk planering, utan även genom utbildning.

| 86. | ReK vill samarbeta med GD Energi och GD Regional- och stadspolitik samt med det gemensamma forskningscentret för att undersöka möjligheterna till bättre kopplingar och synergieffekter mellan EU:s politik och finansieringsprogram, i syfte att inom ramen för smarta specialiseringsstrategier optimera de regionala och lokala investeringsinsatserna på energiområdet. |
| --- | --- |

86.

ReK vill samarbeta med GD Energi och GD Regional- och stadspolitik samt med det gemensamma forskningscentret för att undersöka möjligheterna till bättre kopplingar och synergieffekter mellan EU:s politik och finansieringsprogram, i syfte att inom ramen för smarta specialiseringsstrategier optimera de regionala och lokala investeringsinsatserna på energiområdet.

| 87. | ReK pekar på det stora mervärdet i att stärka energigemenskapen genom att bl.a. effektivisera mekanismerna för tillämpning av unionslagstiftningen i länder som är parter i gemenskapen. ReK ser samtidigt ett avgörande mervärde i att inkludera energigemenskapens parter i EU:s energitrygghetsmekanismer, inklusive den nya förordningen om tryggad naturgasförsörjning. |
| --- | --- |

87.

ReK pekar på det stora mervärdet i att stärka energigemenskapen genom att bl.a. effektivisera mekanismerna för tillämpning av unionslagstiftningen i länder som är parter i gemenskapen. ReK ser samtidigt ett avgörande mervärde i att inkludera energigemenskapens parter i EU:s energitrygghetsmekanismer, inklusive den nya förordningen om tryggad naturgasförsörjning.

| 88. | ReK uppmanar medlemsstaterna att med hänsyn till solidaritetsprincipen samordna sina ståndpunkter och framföra gemensamma krav i sina förhandlingar med tredjeländer. Samarbete på energiområdet kan bidra till att främja och stärka demokratin, rättsstaten och de mänskliga rättigheterna i partnerländerna. |
| --- | --- |

88.

ReK uppmanar medlemsstaterna att med hänsyn till solidaritetsprincipen samordna sina ståndpunkter och framföra gemensamma krav i sina förhandlingar med tredjeländer. Samarbete på energiområdet kan bidra till att främja och stärka demokratin, rättsstaten och de mänskliga rättigheterna i partnerländerna.

Om energipolitikens yttre dimension:

| 89. | ReK har regelbundet deltagit i det östliga partnerskapets plattform för energitrygghet, och vi anser att EU:s erfarenheter bör vara till gagn för våra externa partner och samtidigt främja våra företags industriella och tekniska kunnande. |
| --- | --- |

89.

ReK har regelbundet deltagit i det östliga partnerskapets plattform för energitrygghet, och vi anser att EU:s erfarenheter bör vara till gagn för våra externa partner och samtidigt främja våra företags industriella och tekniska kunnande.

| 90. | Projekt för hållbar energi på lokal och regional nivå är avgörande för att minska EU:s energiberoende av externa energikällor och tredjeländer, till vilka de externa leverantörerna mycket ofta är knutna, och mer behöver göras för att mer grundligt utforska denna potential. Vi föreslår att ReK bör delta direkt i utvecklingen av kommande initiativ, i synnerhet på lokal och regional nivå när det handlar om den externa energipolitiken. |
| --- | --- |

90.

Projekt för hållbar energi på lokal och regional nivå är avgörande för att minska EU:s energiberoende av externa energikällor och tredjeländer, till vilka de externa leverantörerna mycket ofta är knutna, och mer behöver göras för att mer grundligt utforska denna potential. Vi föreslår att ReK bör delta direkt i utvecklingen av kommande initiativ, i synnerhet på lokal och regional nivå när det handlar om den externa energipolitiken.

Bryssel den 14 oktober 2015.

Markku MARKKULA

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

III Förberedande akter

REGIONKOMMITTÉN

114:e plenarsessionen den 12–14 oktober 2015

| 17.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 423/72 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 423/72

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Beslutsprocessen för genetiskt modifierade livsmedel och foder

(2015/C 423/13)

| Föredragande: | Mark WEINMEISTER (DE-EPP), statssekreterare med ansvar för EU-frågor i delstaten Hessen |
| --- | --- |
| Referensdokument: | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1829/2003 vad gäller medlemsstaternas möjlighet att begränsa eller förbjuda användning av genetiskt modifierade livsmedel och foder inom sina territorier –
  COM(2015) 177 final
  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om översynen av beslutsprocessen för genetiskt modifierade organismer –
  COM(2015) 176 final |

Föredragande:

Mark WEINMEISTER (DE-EPP), statssekreterare med ansvar för EU-frågor i delstaten Hessen

Referensdokument:

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1829/2003 vad gäller medlemsstaternas möjlighet att begränsa eller förbjuda användning av genetiskt modifierade livsmedel och foder inom sina territorier –

COM(2015) 177 final

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om översynen av beslutsprocessen för genetiskt modifierade organismer –

COM(2015) 176 final

I.   POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 1. | Kommittén välkomnar principiellt avsikten bakom kommissionens förslag, nämligen att öka regionernas medbestämmanderätt och utvidga deras valfrihet. |
| --- | --- |

1.

Kommittén välkomnar principiellt avsikten bakom kommissionens förslag, nämligen att öka regionernas medbestämmanderätt och utvidga deras valfrihet.

| 2. | I detta särskilda fall ställer vi oss dock mycket kritiska till åtgärdens ändamålsenlighet. |
| --- | --- |

2.

I detta särskilda fall ställer vi oss dock mycket kritiska till åtgärdens ändamålsenlighet.

| 3. | ReK framhåller skepsisen och den bristande acceptansen bland stora delar av befolkningen när det gäller genetiskt modifierade organismer. Denna skepsis och bristande acceptans bör beaktas bl.a. genom ett öppnare förfarande för godkännande av genetiskt modifierade livsmedel och foder. |
| --- | --- |

3.

ReK framhåller skepsisen och den bristande acceptansen bland stora delar av befolkningen när det gäller genetiskt modifierade organismer. Denna skepsis och bristande acceptans bör beaktas bl.a. genom ett öppnare förfarande för godkännande av genetiskt modifierade livsmedel och foder.

| 4. | Vi upprepar att det behövs tydliga bestämmelser om märkning, så att konsumenterna kan fatta välgrundade beslut. Öppenhet i fråga om märkningen innebär också att användning av genetiskt modifierat foder vid produktion av livsmedel av animaliskt ursprung måste anges på ett begripligt sätt. |
| --- | --- |

4.

Vi upprepar att det behövs tydliga bestämmelser om märkning, så att konsumenterna kan fatta välgrundade beslut. Öppenhet i fråga om märkningen innebär också att användning av genetiskt modifierat foder vid produktion av livsmedel av animaliskt ursprung måste anges på ett begripligt sätt.

| 5. | Regionkommittén hänvisar i detta sammanhang till sitt yttrande om ”Medlemsstaternas fria rätt att fatta beslut om odling av genetiskt modifierade organismer inom sina territorier” (CdR 338/2010 fin) (88:e plenarsessionen den 27 och 28 januari 2011) samt resolutionen om prioriteringarna inför Europeiska kommissionens arbetsprogram 2016 (113:e plenarsessionen den 9 juli 2015). |
| --- | --- |

5.

Regionkommittén hänvisar i detta sammanhang till sitt yttrande om ”Medlemsstaternas fria rätt att fatta beslut om odling av genetiskt modifierade organismer inom sina territorier” (CdR 338/2010 fin) (88:e plenarsessionen den 27 och 28 januari 2011) samt resolutionen om prioriteringarna inför Europeiska kommissionens arbetsprogram 2016 (113:e plenarsessionen den 9 juli 2015).

Förfarande för godkännande av genetiskt modifierade livsmedel och foder

| 6. | Europeiska unionen har ett omfattande regelverk för godkännande, spårbarhet och märkning av genetiskt modifierade organismer (GMO) och genetiskt modifierade livsmedel och foder, som bygger på direktiv 2001/18/EG av den 12 mars 2001 om avsiktlig utsättning av genetiskt modifierade organismer i miljön och om upphävande av rådets direktiv 90/220/EEG, förordning (EG) nr 1829/2003 av den 22 september 2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder samt förordning (EG) nr 1830/2003 av den 22 september 2003 om spårbarhet och märkning av genetiskt modifierade organismer och spårbarhet av livsmedel och foderprodukter som är framställda av genetiskt modifierade organismer och om ändring av direktiv 2001/18/EG. |
| --- | --- |

6.

Europeiska unionen har ett omfattande regelverk för godkännande, spårbarhet och märkning av genetiskt modifierade organismer (GMO) och genetiskt modifierade livsmedel och foder, som bygger på direktiv 2001/18/EG av den 12 mars 2001 om avsiktlig utsättning av genetiskt modifierade organismer i miljön och om upphävande av rådets direktiv 90/220/EEG, förordning (EG) nr 1829/2003 av den 22 september 2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder samt förordning (EG) nr 1830/2003 av den 22 september 2003 om spårbarhet och märkning av genetiskt modifierade organismer och spårbarhet av livsmedel och foderprodukter som är framställda av genetiskt modifierade organismer och om ändring av direktiv 2001/18/EG.

| 7. | Enligt det föreslagna regelverket ska inga genetiskt modifierade organismer eller genetiskt modifierade livsmedel eller foder få släppas ut på marknaden utan ett godkännande som beviljats i förväg i enlighet med det regelverket. |
| --- | --- |

7.

Enligt det föreslagna regelverket ska inga genetiskt modifierade organismer eller genetiskt modifierade livsmedel eller foder få släppas ut på marknaden utan ett godkännande som beviljats i förväg i enlighet med det regelverket.

| 8. | När det gäller genetiskt modifierade livsmedel och foder omfattar godkännandeförfarandet en slutlig vetenskaplig bedömning av ansökningshandlingarna av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa). |
| --- | --- |

8.

När det gäller genetiskt modifierade livsmedel och foder omfattar godkännandeförfarandet en slutlig vetenskaplig bedömning av ansökningshandlingarna av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa).

| 9. | Efter att ha mottagit Efsas yttrande lägger kommissionen fram ett utkast till beslut om godkännande eller avslag för medlemsstaterna i ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder till omröstning. |
| --- | --- |

9.

Efter att ha mottagit Efsas yttrande lägger kommissionen fram ett utkast till beslut om godkännande eller avslag för medlemsstaterna i ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder till omröstning.

| 10. | Om omröstningsresultatet inte är entydigt i vare sig ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder eller omprövningskommittén är kommissionen i enlighet med GMO-regelverket och stadgan om de grundläggande rättigheterna skyldig att fatta beslut om en ansökan om godkännande. |
| --- | --- |

10.

Om omröstningsresultatet inte är entydigt i vare sig ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder eller omprövningskommittén är kommissionen i enlighet med GMO-regelverket och stadgan om de grundläggande rättigheterna skyldig att fatta beslut om en ansökan om godkännande.

Översyn av förfarandet för godkännande av genetiskt modifierade livsmedel och foder

| 11. | Kommissionen meddelade i sitt arbetsprogram för 2015 att den skulle se över förfarandet för godkännande av genetiskt modifierade organismer, för att ta hänsyn till allmänhetens och medlemsstaternas oro avseende kommissionens nuvarande lagfästa skyldighet att godkänna sådana organismer även om ingen kvalificerad majoritet av medlemsstaterna stöder ett godkännande. |
| --- | --- |

11.

Kommissionen meddelade i sitt arbetsprogram för 2015 att den skulle se över förfarandet för godkännande av genetiskt modifierade organismer, för att ta hänsyn till allmänhetens och medlemsstaternas oro avseende kommissionens nuvarande lagfästa skyldighet att godkänna sådana organismer även om ingen kvalificerad majoritet av medlemsstaterna stöder ett godkännande.

| 12. | Kommittén uttrycker förvåning över att den aviserade översynen nu endast har lett till ett förslag om användningen av genetiskt modifierade livsmedel och foder, men inte till en genomgripande ändring av godkännandeförfarandet, såsom utlovats. |
| --- | --- |

12.

Kommittén uttrycker förvåning över att den aviserade översynen nu endast har lett till ett förslag om användningen av genetiskt modifierade livsmedel och foder, men inte till en genomgripande ändring av godkännandeförfarandet, såsom utlovats.

| 13. | ReK hänvisar till de enskilda medlemsstaternas röstningsbeteende i samband med det nuvarande förfarandet för godkännande av genetiskt modifierade livsmedel och foder i enlighet med förordning (EG) nr 1829/2003. |
| --- | --- |

13.

ReK hänvisar till de enskilda medlemsstaternas röstningsbeteende i samband med det nuvarande förfarandet för godkännande av genetiskt modifierade livsmedel och foder i enlighet med förordning (EG) nr 1829/2003.

| 14. | Vi beklagar att dessa omröstningar på området för genetiskt modifierade livsmedel och foder i ständiga kommittén och omprövningskommittén regelbundet inte ger någon kvalificerad majoritet för eller emot de berörda utkasten till beslut. |
| --- | --- |

14.

Vi beklagar att dessa omröstningar på området för genetiskt modifierade livsmedel och foder i ständiga kommittén och omprövningskommittén regelbundet inte ger någon kvalificerad majoritet för eller emot de berörda utkasten till beslut.

| 15. | Utöver farhågor som rör den vetenskapliga bedömningen utgör ofta farhågor beträffande andra aspekter som inte omfattas av Efsas riskbedömning en orsak till att en medlemsstat lägger ner sin röst eller röstar nej. |
| --- | --- |

15.

Utöver farhågor som rör den vetenskapliga bedömningen utgör ofta farhågor beträffande andra aspekter som inte omfattas av Efsas riskbedömning en orsak till att en medlemsstat lägger ner sin röst eller röstar nej.

| 16. | Enligt det nuvarande rättsläget måste kommissionen fatta ett beslut om ansökningar om godkännande. |
| --- | --- |

16.

Enligt det nuvarande rättsläget måste kommissionen fatta ett beslut om ansökningar om godkännande.

| 17. | ReK beklagar i synnerhet att kommissionen således i praktiken alltid beslutar utan medlemsstaternas stöd, samtidigt som kommissionen i regel beslutar att bevilja godkännandet om Efsas yttrande är positivt. |
| --- | --- |

17.

ReK beklagar i synnerhet att kommissionen således i praktiken alltid beslutar utan medlemsstaternas stöd, samtidigt som kommissionen i regel beslutar att bevilja godkännandet om Efsas yttrande är positivt.

| 18. | Vi ställer oss kritiska till att detta innebär att t.ex. samhällspolitiska farhågor som en eller flera medlemsstater framför inom ramen för godkännandeförfarandena i regel inte beaktas i beslutet om godkännande. |
| --- | --- |

18.

Vi ställer oss kritiska till att detta innebär att t.ex. samhällspolitiska farhågor som en eller flera medlemsstater framför inom ramen för godkännandeförfarandena i regel inte beaktas i beslutet om godkännande.

| 19. | Mot denna bakgrund i frågasätts alltmer ett godkännande som enbart grundas på Efsas riskbedömning. |
| --- | --- |

19.

Mot denna bakgrund i frågasätts alltmer ett godkännande som enbart grundas på Efsas riskbedömning.

Förslag till förbättring av det nuvarande godkännandeförfarandet

| 20. | Kommittén delar medlemsstaternas åsikt att det stora allmänintresset för godkännande eller icke-godkännande av genetiskt modifierade organismer gör att även t.ex. andra farhågor än rent vetenskapliga sådana måste kunna beaktas i beslutsprocessen. |
| --- | --- |

20.

Kommittén delar medlemsstaternas åsikt att det stora allmänintresset för godkännande eller icke-godkännande av genetiskt modifierade organismer gör att även t.ex. andra farhågor än rent vetenskapliga sådana måste kunna beaktas i beslutsprocessen.

| 21. | ReK beklagar att detta för närvarande i praktiken inte är fallet, eftersom Efsas riskbedömning i det nuvarande förfarandet står i centrum för kommissionens beslutsfattande på grund av medlemsstaternas olika åsikter och därför otillräckliga majoritetsförhållanden. |
| --- | --- |

21.

ReK beklagar att detta för närvarande i praktiken inte är fallet, eftersom Efsas riskbedömning i det nuvarande förfarandet står i centrum för kommissionens beslutsfattande på grund av medlemsstaternas olika åsikter och därför otillräckliga majoritetsförhållanden.

| 22. | Med förbehåll för en juridisk granskning och utan att det påverkar synpunkterna på det aktuella förslaget till förordning anser kommittén att kommissionen i framtiden i princip endast bör kunna fatta ett positivt beslut om godkännande om också åtminstone en kvalificerad majoritet i ständiga kommittén eller omprövningskommittén röstar ja. |
| --- | --- |

22.

Med förbehåll för en juridisk granskning och utan att det påverkar synpunkterna på det aktuella förslaget till förordning anser kommittén att kommissionen i framtiden i princip endast bör kunna fatta ett positivt beslut om godkännande om också åtminstone en kvalificerad majoritet i ständiga kommittén eller omprövningskommittén röstar ja.

| 23. | På detta sätt kan medlemsstaternas bredare farhågor beaktas bättre och medlemsstaternas känsla för ansvar för hur de röstar kommer att öka. |
| --- | --- |

23.

På detta sätt kan medlemsstaternas bredare farhågor beaktas bättre och medlemsstaternas känsla för ansvar för hur de röstar kommer att öka.

| 24. | Vi håller inte med kommissionen om att det gällande regelverket måste bevaras och att omröstningsreglerna inte kan ändras bara för att de gäller även för andra politikområden. |
| --- | --- |

24.

Vi håller inte med kommissionen om att det gällande regelverket måste bevaras och att omröstningsreglerna inte kan ändras bara för att de gäller även för andra politikområden.

| 25. | Kommittén uppmanar därför kommissionen att undersöka om det är möjligt att ändra kraven för godkännande på riskhanteringsnivå när det gäller GMO på ett sätt som är förenligt med EU-rätten. |
| --- | --- |

25.

Kommittén uppmanar därför kommissionen att undersöka om det är möjligt att ändra kraven för godkännande på riskhanteringsnivå när det gäller GMO på ett sätt som är förenligt med EU-rätten.

| 26. | Liksom kommissionen förespråkar ReK ett enda riskbedömningssystem. |
| --- | --- |

26.

Liksom kommissionen förespråkar ReK ett enda riskbedömningssystem.

| 27. | Vi efterlyser ett närmare samarbete mellan kommissionen och de nationella och regionala myndigheterna med ansvar för GMO-odling. |
| --- | --- |

27.

Vi efterlyser ett närmare samarbete mellan kommissionen och de nationella och regionala myndigheterna med ansvar för GMO-odling.

| 28. | Detta skulle kunna öka medlemsstaternas acceptans för riskbedömningen och även förbättra bedömningens kvalitet. |
| --- | --- |

28.

Detta skulle kunna öka medlemsstaternas acceptans för riskbedömningen och även förbättra bedömningens kvalitet.

| 29. | En förbättrad bedömning av miljöhänsyn när det gäller genmodifierade växter samt genmodifierade livsmedel och foder bör beaktas i godkännandeförfarandet. |
| --- | --- |

29.

En förbättrad bedömning av miljöhänsyn när det gäller genmodifierade växter samt genmodifierade livsmedel och foder bör beaktas i godkännandeförfarandet.

| 30. | Efsas strängare vägledning för miljöriskbedömning av genetiskt modifierade växter bör snarast föras in i bilagorna till direktiv 2001/18/EG om utsättning, så att den får en mer rättsligt bindande karaktär. |
| --- | --- |

30.

Efsas strängare vägledning för miljöriskbedömning av genetiskt modifierade växter bör snarast föras in i bilagorna till direktiv 2001/18/EG om utsättning, så att den får en mer rättsligt bindande karaktär.

Bedömning av förslaget till förordning

| 31. | Kommissionen tar i sitt meddelande COM(2015) 176 upp det även för kommissionen otillfredsställande genomförandet av godkännandeförfarandena och föreslår i betydande analogi med direktiv (EU) 2015/412 (undantag när det gäller GMO-odling) en motsvarande ändring av förordningen om genetiskt modifierade livsmedel och foder. |
| --- | --- |

31.

Kommissionen tar i sitt meddelande COM(2015) 176 upp det även för kommissionen otillfredsställande genomförandet av godkännandeförfarandena och föreslår i betydande analogi med direktiv (EU) 2015/412 (undantag när det gäller GMO-odling) en motsvarande ändring av förordningen om genetiskt modifierade livsmedel och foder.

| 32. | Kommissionens mål att i större utsträckning beakta medlemsstaternas enskilda farhågor skulle kunna uppnås bättre genom en mycket snabb översyn av miljöriskbedömningen inom ramen för godkännandeprocessen, såsom nyligen beslutades genom artikel 3 i direktiv (EU) 2015/412, än genom detta förslag till förordning. |
| --- | --- |

32.

Kommissionens mål att i större utsträckning beakta medlemsstaternas enskilda farhågor skulle kunna uppnås bättre genom en mycket snabb översyn av miljöriskbedömningen inom ramen för godkännandeprocessen, såsom nyligen beslutades genom artikel 3 i direktiv (EU) 2015/412, än genom detta förslag till förordning.

| 33. | Syftet med förslaget är inte att ändra den enhetliga säkerhetsnivå som har skapats genom en EU-omfattande riskbedömning utförd av Efsa. Om nya rön visar att ett genetiskt modifierat livsmedel eller foder skulle kunna medföra en allvarlig hälso- eller miljörisk innehåller EU:s regelverk redan bestämmelser som ger medlemsstaterna möjlighet att förbjuda produkten i fråga tills en ny granskning har gjorts på EU-nivå. |
| --- | --- |

33.

Syftet med förslaget är inte att ändra den enhetliga säkerhetsnivå som har skapats genom en EU-omfattande riskbedömning utförd av Efsa. Om nya rön visar att ett genetiskt modifierat livsmedel eller foder skulle kunna medföra en allvarlig hälso- eller miljörisk innehåller EU:s regelverk redan bestämmelser som ger medlemsstaterna möjlighet att förbjuda produkten i fråga tills en ny granskning har gjorts på EU-nivå.

| 34. | Medlemsstaterna ska ges rätt att på nationell nivå besluta om att begränsa eller förbjuda användningen i livsmedel och foder av genetiskt modifierade organismer som är godkända på EU-nivå (undantagsbestämmelser om användningen av GMO). |
| --- | --- |

34.

Medlemsstaterna ska ges rätt att på nationell nivå besluta om att begränsa eller förbjuda användningen i livsmedel och foder av genetiskt modifierade organismer som är godkända på EU-nivå (undantagsbestämmelser om användningen av GMO).

| 35. | Medlemsstaterna måste emellertid se till att deras åtgärder är förenliga med EU-lagstiftningen, med beaktande av proportionalitetsprincipen och förbudet mot diskriminering mellan inhemska och utländska produkter, samt med EU:s internationella åtaganden inom WTO. |
| --- | --- |

35.

Medlemsstaterna måste emellertid se till att deras åtgärder är förenliga med EU-lagstiftningen, med beaktande av proportionalitetsprincipen och förbudet mot diskriminering mellan inhemska och utländska produkter, samt med EU:s internationella åtaganden inom WTO.

| 36. | Utöver att vara förenliga med WTO:s bestämmelser på global nivå måste åtgärderna dessutom vara förenliga med principen om fri rörlighet för varor på den inre marknaden i enlighet med artikel 34 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), enligt vilken alla åtgärder som har samma verkan som kvantitativa restriktioner av den fria rörligheten för varor är förbjudna. |
| --- | --- |

36.

Utöver att vara förenliga med WTO:s bestämmelser på global nivå måste åtgärderna dessutom vara förenliga med principen om fri rörlighet för varor på den inre marknaden i enlighet med artikel 34 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), enligt vilken alla åtgärder som har samma verkan som kvantitativa restriktioner av den fria rörligheten för varor är förbjudna.

| 37. | De medlemsstater som vill utnyttja möjligheten till förbud måste motivera sina åtgärder på basis av artikel 36 i EUF-fördraget och tvingande hänsyn till allmänintresset i enlighet med EU-domstolens rättspraxis. Medlemsstaterna motivering för ett förbud får inte heller stå i strid med Efsas bedömning av riskerna för människors och djurs hälsa och miljön. |
| --- | --- |

37.

De medlemsstater som vill utnyttja möjligheten till förbud måste motivera sina åtgärder på basis av artikel 36 i EUF-fördraget och tvingande hänsyn till allmänintresset i enlighet med EU-domstolens rättspraxis. Medlemsstaterna motivering för ett förbud får inte heller stå i strid med Efsas bedömning av riskerna för människors och djurs hälsa och miljön.

| 38. | Kommittén ställer sig kritisk till att möjligheten till ett förbud på grundval av den kunskap vi har i dag är förenad med oproportionerligt höga hinder som en medlemsstat måste övervinna innan den kan utnyttja denna möjlighet på nationell nivå och utfärda ett sådant förbud, vilket ger upphov till betänkligheter beträffande subsidiariteten och visar att proportionalitetsprinciperna uppenbart skulle överträdas genom detta förslag. |
| --- | --- |

38.

Kommittén ställer sig kritisk till att möjligheten till ett förbud på grundval av den kunskap vi har i dag är förenad med oproportionerligt höga hinder som en medlemsstat måste övervinna innan den kan utnyttja denna möjlighet på nationell nivå och utfärda ett sådant förbud, vilket ger upphov till betänkligheter beträffande subsidiariteten och visar att proportionalitetsprinciperna uppenbart skulle överträdas genom detta förslag.

| 39. | ReK beklagar i detta sammanhang att man inte tillhandahåller en förteckning med exempel på argument som skulle utgöra en rättssäker motivering för ett nationellt förbud i de enskilda medlemsstaterna. En sådan förteckning, som har visat sig vara till nytta för rättssäkerheten, återfinns t.ex. i direktiv (EU) 2015/412 om ändring av direktiv 2001/18/EG vad gäller medlemsstaternas möjlighet att begränsa eller förbjuda odling av genetiskt modifierade organismer inom sina territorier. |
| --- | --- |

39.

ReK beklagar i detta sammanhang att man inte tillhandahåller en förteckning med exempel på argument som skulle utgöra en rättssäker motivering för ett nationellt förbud i de enskilda medlemsstaterna. En sådan förteckning, som har visat sig vara till nytta för rättssäkerheten, återfinns t.ex. i direktiv (EU) 2015/412 om ändring av direktiv 2001/18/EG vad gäller medlemsstaternas möjlighet att begränsa eller förbjuda odling av genetiskt modifierade organismer inom sina territorier.

| 40. | Vi beklagar i detta sammanhang uttryckligen att ingen konsekvensbedömning har bifogats förslaget. |
| --- | --- |

40.

Vi beklagar i detta sammanhang uttryckligen att ingen konsekvensbedömning har bifogats förslaget.

| 41. | Sammanfattningsvis kritiserar kommittén att kommissionens förslag visserligen ger medlemsstaterna möjlighet att begränsa eller förbjuda användningen i livsmedel och foder av genetiskt modifierade organismer som är godkända på EU-nivå, men inte anger hur de kan genomföra detta beslut på nationell nivå på ett rättssäkert sätt. |
| --- | --- |

41.

Sammanfattningsvis kritiserar kommittén att kommissionens förslag visserligen ger medlemsstaterna möjlighet att begränsa eller förbjuda användningen i livsmedel och foder av genetiskt modifierade organismer som är godkända på EU-nivå, men inte anger hur de kan genomföra detta beslut på nationell nivå på ett rättssäkert sätt.

| 42. | För närvarande är det därför mycket svårt att bedöma i vilken utsträckning möjligheten till förbud kommer att utnyttjas i praktiken, med tanke på de många villkor som måste iakttas. |
| --- | --- |

42.

För närvarande är det därför mycket svårt att bedöma i vilken utsträckning möjligheten till förbud kommer att utnyttjas i praktiken, med tanke på de många villkor som måste iakttas.

| 43. | Vi är kritiska till att det på grundval av den kunskap vi har i dag inte är möjligt att till en rimlig kostnad kontrollera ett nationellt användningsförbud mot bakgrund av den fria rörligheten för varor på den inre marknaden och de globala varuflödena samt det stora antalet aktörer i bearbetningskedjan inom den industriella livsmedels- och foderproduktionen. |
| --- | --- |

43.

Vi är kritiska till att det på grundval av den kunskap vi har i dag inte är möjligt att till en rimlig kostnad kontrollera ett nationellt användningsförbud mot bakgrund av den fria rörligheten för varor på den inre marknaden och de globala varuflödena samt det stora antalet aktörer i bearbetningskedjan inom den industriella livsmedels- och foderproduktionen.

| 44. | Större hänsyn till medlemsstaternas farhågor genom en ändrad röstviktning inom kommittéerna är att föredra framför nationella förbud. Nationella förbud kan bara införas efter att man övervunnit höga hinder, och de kan dessutom knappast kontrolleras. |
| --- | --- |

44.

Större hänsyn till medlemsstaternas farhågor genom en ändrad röstviktning inom kommittéerna är att föredra framför nationella förbud. Nationella förbud kan bara införas efter att man övervunnit höga hinder, och de kan dessutom knappast kontrolleras.

| 45. | ReK ställer sig således inte bakom kommissionens slutsats som har lett till att detta förslag till förordning lagts fram. |
| --- | --- |

45.

ReK ställer sig således inte bakom kommissionens slutsats som har lett till att detta förslag till förordning lagts fram.

| 46. | Vi anser därför att förslaget till förordning bör förkastas. |
| --- | --- |

46.

Vi anser därför att förslaget till förordning bör förkastas.

Bryssel den 13 oktober 2015.

Markku MARKKULA

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

| 17.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 423/76 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 423/76

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén ”Paketet om skattetransparens”

(2015/C 423/14)

| Föredragande: | Hicham IMANE (BE–PES), ledamot av det vallonska parlamentet |
| --- | --- |
| Referensdokument: | Förslag till rådets direktiv om upphävande av rådets direktiv 2003/48/EG
  COM(2015) 129 final
  Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv 2011/16/EU vad gäller obligatoriskt automatiskt utbyte av upplysningar i fråga om beskattning
  COM(2015) 135 final
  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet och rådet om skattetransparens för att bekämpa skatteflykt och skatteundandragande
  COM(2015) 136 final |

Föredragande:

Hicham IMANE (BE–PES), ledamot av det vallonska parlamentet

Referensdokument:

Förslag till rådets direktiv om upphävande av rådets direktiv 2003/48/EG

COM(2015) 129 final

Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv 2011/16/EU vad gäller obligatoriskt automatiskt utbyte av upplysningar i fråga om beskattning

COM(2015) 135 final

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet och rådet om skattetransparens för att bekämpa skatteflykt och skatteundandragande

COM(2015) 136 final

I.   ÄNDRINGSREKOMMENDATIONER (COM(2015) 135 final)

Ändringsrekommendation 1

Skäl 8

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (8) | Medlemsstaterna bör utbyta de grundläggande upplysningar som ska lämnas
  som även med kommissionen
  . Detta skulle ge kommissionen möjlighet att när som helst övervaka och bedöma tillämpning av det automatiska utbytet av upplysningar om gränsöverskridande skattebesked och förhandsbesked om prissättning. Lämnandet av dessa upplysningar löser inte medlemsstaten från skyldigheten att rapportera alla former av statligt stöd
  till kommissionen
  . |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(8)

Medlemsstaterna bör utbyta de grundläggande upplysningar som ska lämnas
  som även med kommissionen
  . Detta skulle ge kommissionen möjlighet att när som helst övervaka och bedöma tillämpning av det automatiska utbytet av upplysningar om gränsöverskridande skattebesked och förhandsbesked om prissättning. Lämnandet av dessa upplysningar löser inte medlemsstaten från skyldigheten att rapportera alla former av statligt stöd
  till kommissionen
  .

| (8) | Medlemsstaterna bör
  även med kommissionen
  utbyta de grundläggande upplysningar som ska lämnas. Detta skulle ge kommissionen möjlighet att när som helst övervaka och bedöma tillämpning av det automatiska utbytet av upplysningar om gränsöverskridande skattebesked
  eller förhandsbesked som syftar till att minska skatteunderlaget enligt nationell skatterätt på grundval av en företagsgrupps struktur
  och förhandsbesked om prissättning. Lämnandet av dessa upplysningar löser inte medlemsstaten från skyldigheten att
  till kommissionen
  rapportera alla former av statligt stöd
  i fråga om beskattning av företag som skulle kunna utgöra statligt stöd enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget
  . |
| --- | --- |

(8)

Medlemsstaterna bör
  även med kommissionen
  utbyta de grundläggande upplysningar som ska lämnas. Detta skulle ge kommissionen möjlighet att när som helst övervaka och bedöma tillämpning av det automatiska utbytet av upplysningar om gränsöverskridande skattebesked
  eller förhandsbesked som syftar till att minska skatteunderlaget enligt nationell skatterätt på grundval av en företagsgrupps struktur
  och förhandsbesked om prissättning. Lämnandet av dessa upplysningar löser inte medlemsstaten från skyldigheten att
  till kommissionen
  rapportera alla former av statligt stöd
  i fråga om beskattning av företag som skulle kunna utgöra statligt stöd enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget
  .

Motivering

Rättslig precisering av omfattningen av det berörda statliga stödet.

Ändringsrekommendation 2

Skäl 12

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (12) | För att stärka ett effektivt utnyttjande av resurser, underlätta informationsutbytet och undvika att medlemsstaterna var och en behöver utveckla sina system för att lagra information, bör särskilda åtgärder vidtas för att upprätta ett centralt register som är tillgängligt för samtliga medlemsstater och kommissionen, i vilket medlemsstaterna
  skulle
  ladda upp och lagra upplysningar
  i stället för att utbyta dessa via e-post
  . De praktiska arrangemang som är nödvändiga för att upprätta ett sådant register bör antas av kommissionen i enlighet med förfarandet i artikel 26.2 i direktiv 2011/16/EU. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(12)

För att stärka ett effektivt utnyttjande av resurser, underlätta informationsutbytet och undvika att medlemsstaterna var och en behöver utveckla sina system för att lagra information, bör särskilda åtgärder vidtas för att upprätta ett centralt register som är tillgängligt för samtliga medlemsstater och kommissionen, i vilket medlemsstaterna
  skulle
  ladda upp och lagra upplysningar
  i stället för att utbyta dessa via e-post
  . De praktiska arrangemang som är nödvändiga för att upprätta ett sådant register bör antas av kommissionen i enlighet med förfarandet i artikel 26.2 i direktiv 2011/16/EU.

| (12) | För att stärka ett effektivt utnyttjande av resurser, underlätta informationsutbytet och undvika att medlemsstaterna var och en behöver utveckla sina system för att lagra information, bör särskilda åtgärder vidtas för att upprätta ett centralt register som är tillgängligt för samtliga medlemsstater och kommissionen, i vilket medlemsstaterna
  ska
  ladda upp och lagra upplysningar. De praktiska arrangemang som är nödvändiga för att upprätta ett sådant register bör antas av kommissionen i enlighet med förfarandet i artikel 26.2 i direktiv 2011/16/EU
  , och medlemsstaterna måste ha möjlighet att identifiera den eller dem som omfattas av beslutet
  . |
| --- | --- |

(12)

För att stärka ett effektivt utnyttjande av resurser, underlätta informationsutbytet och undvika att medlemsstaterna var och en behöver utveckla sina system för att lagra information, bör särskilda åtgärder vidtas för att upprätta ett centralt register som är tillgängligt för samtliga medlemsstater och kommissionen, i vilket medlemsstaterna
  ska
  ladda upp och lagra upplysningar. De praktiska arrangemang som är nödvändiga för att upprätta ett sådant register bör antas av kommissionen i enlighet med förfarandet i artikel 26.2 i direktiv 2011/16/EU
  , och medlemsstaterna måste ha möjlighet att identifiera den eller dem som omfattas av beslutet
  .

Motivering

Det bör inte framstå som valfritt att ladda upp och lagra relevanta upplysningar i det centrala registret. Dessutom är detta tillvägagångssätt inte oförenligt med ett kompletterande utbyte via e-post.

Ändringsrekommendation 3

Artikel 1, ny artikel 8a.2

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 2.   Medlemsstatens behöriga myndighet ska också lämna upplysningar till behöriga myndigheter i övriga medlemsstater liksom till Europeiska kommissionen om förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor och förhandsbesked om prissättning
  som lämnats inom en period med början tio år före ikraftträdandet men
  som fortfarande är giltiga den dag då detta direktiv träder i kraft, | 2.   Medlemsstatens behöriga myndighet ska också lämna upplysningar till behöriga myndigheter i övriga medlemsstater liksom till Europeiska kommissionen om förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor
  eller förhandsbesked som syftar till att minska skatteunderlaget enligt nationell skatterätt på grundval av en företagsgrupps struktur
  och förhandsbesked om prissättning som fortfarande är giltiga den dag då detta direktiv träder i kraft.
  Även dessa uppgifter ska lagras i det centrala registret. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

2.   Medlemsstatens behöriga myndighet ska också lämna upplysningar till behöriga myndigheter i övriga medlemsstater liksom till Europeiska kommissionen om förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor och förhandsbesked om prissättning
  som lämnats inom en period med början tio år före ikraftträdandet men
  som fortfarande är giltiga den dag då detta direktiv träder i kraft,

2.   Medlemsstatens behöriga myndighet ska också lämna upplysningar till behöriga myndigheter i övriga medlemsstater liksom till Europeiska kommissionen om förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor
  eller förhandsbesked som syftar till att minska skatteunderlaget enligt nationell skatterätt på grundval av en företagsgrupps struktur
  och förhandsbesked om prissättning som fortfarande är giltiga den dag då detta direktiv träder i kraft.
  Även dessa uppgifter ska lagras i det centrala registret.

Motivering

I detta ändringsförslag beaktas olika offentliga myndigheters farhåga att det skulle innebära en alltför stor administrativ börda att översända alla skattebesked som lämnats under de senaste tio åren men som inte nödvändigtvis fortfarande är giltiga.

Ändringsrekommendation 4

Artikel 1, ny artikel 8a.3

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 3.
     
  Punkt 1 ska inte tillämpas i det fall där ett förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor uteslutande gäller och omfattar skatteärenden för en eller flera fysiska personer. | |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

3.
     
  Punkt 1 ska inte tillämpas i det fall där ett förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor uteslutande gäller och omfattar skatteärenden för en eller flera fysiska personer.

Motivering

Detta förslag om att begränsa tillämpningsområdet förefaller vara ett steg tillbaka jämfört med tillämpningsområdet för direktiv 2011/16/EU.

Ändringsrekommendation 5

Artikel 1, ny artikel 8a.3a

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Företag som har mer än 250 anställda eller en årlig omsättning på mer än 50 miljoner euro eller en balansomslutning på mer än 43 miljoner euro och som ägnar sig åt gränsöverskridande transaktioner ska informera kommissionen direkt om alla förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor eller förhandsbesked som syftar till att minska skatteunderlaget enligt nationell skatterätt på grundval av en företagsgrupps struktur och förhandsbesked om prissättning som alla enheter inom företaget omfattas av i Europeiska unionens medlemsstater. Kommissionen ska offentliggöra ett register med de upplysningar som lämnats till den av dessa stora multinationella företag. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

3a.
     
  Företag som har mer än 250 anställda eller en årlig omsättning på mer än 50 miljoner euro eller en balansomslutning på mer än 43 miljoner euro och som ägnar sig åt gränsöverskridande transaktioner ska informera kommissionen direkt om alla förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor eller förhandsbesked som syftar till att minska skatteunderlaget enligt nationell skatterätt på grundval av en företagsgrupps struktur och förhandsbesked om prissättning som alla enheter inom företaget omfattas av i Europeiska unionens medlemsstater. Kommissionen ska offentliggöra ett register med de upplysningar som lämnats till den av dessa stora multinationella företag.

Motivering

Stora multinationella företag bör omfattas av särskilda insynskrav när det gäller förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor och förhandsbesked om prissättning land för land, eftersom det är de som har störst möjlighet att dra nytta av snedvridningar av konkurrensen och för att kunderna ska kunna hålla företagen ansvariga för hur moraliskt deras skattemässiga beteende är.

Ändringsrekommendation 6

Artikel 1, ny artikel 8a.4 b

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| b) | med avseende på utbytet av upplysningar i enlighet med punkt 2: före den 31 december
  2016
  . |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

b)

med avseende på utbytet av upplysningar i enlighet med punkt 2: före den 31 december
  2016
  .

| b) | med avseende på utbytet av upplysningar i enlighet med punkt 2: före den 31 december
  2015
  . |
| --- | --- |

b)

med avseende på utbytet av upplysningar i enlighet med punkt 2: före den 31 december
  2015
  .

Motivering

Det finns ingen anledning att ha en specifik frist för anmälan av förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor och förhandsbesked om prissättning som fortfarande är giltiga den dag då det ändrade direktivet träder i kraft, en frist som skiljer sig från medlemsstaternas frist för att anta och offentliggöra de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa det ändrade direktivet (se artikel 2 i förslaget till direktiv).

Ändringsrekommendation 7

Artikel 1, ny artikel 8a.5 f

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| | f) | Så snart det är tillgängligt, det europeiska skatteregistreringsnumret (TIN) i enlighet med kommissionens handlingsplan för att stärka kampen mot skattebedrägeri och skatteundandragande från 2012. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

f)

Så snart det är tillgängligt, det europeiska skatteregistreringsnumret (TIN) i enlighet med kommissionens handlingsplan för att stärka kampen mot skattebedrägeri och skatteundandragande från 2012.

Ändringsrekommendation 8

Artikel 1, ny artikel 8a.6

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 6.   För att underlätta utbytet ska kommissionen anta de åtgärder och praktiska arrangemang som krävs för att genomföra denna artikel, inbegripet åtgärder för att standardisera lämnande av upplysningar enligt punkt 5 i denna artikel, som en del av förfarandet för att fastställa standardformuläret i artikel 20.5. | 6.   För att underlätta utbytet ska kommissionen anta de åtgärder och praktiska arrangemang som krävs för att genomföra denna artikel, inbegripet åtgärder för att standardisera lämnande av upplysningar enligt punkt 5 i denna artikel, som en del av förfarandet för att fastställa standardformuläret i artikel 20.5.
  I de medlemsstater där de decentraliserade territoriella eller administrativa underenheterna är behöriga på skatteområdet ska kommissionen bistå medlemsstaterna för att se till att de tar sitt ansvar att tillhandahålla utbildning och stöd till dessa underenheter. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

6.   För att underlätta utbytet ska kommissionen anta de åtgärder och praktiska arrangemang som krävs för att genomföra denna artikel, inbegripet åtgärder för att standardisera lämnande av upplysningar enligt punkt 5 i denna artikel, som en del av förfarandet för att fastställa standardformuläret i artikel 20.5.

6.   För att underlätta utbytet ska kommissionen anta de åtgärder och praktiska arrangemang som krävs för att genomföra denna artikel, inbegripet åtgärder för att standardisera lämnande av upplysningar enligt punkt 5 i denna artikel, som en del av förfarandet för att fastställa standardformuläret i artikel 20.5.
  I de medlemsstater där de decentraliserade territoriella eller administrativa underenheterna är behöriga på skatteområdet ska kommissionen bistå medlemsstaterna för att se till att de tar sitt ansvar att tillhandahålla utbildning och stöd till dessa underenheter.

Motivering

Insynskraven i förslaget till direktiv kan också gälla de territoriella eller administrativa underenheterna. Även om det är medlemsstaternas ansvar att tillhandahålla utbildning och stöd till dessa underenheter måste kommissionen se till att dess lagstiftningsförslag har en ändamålsenlig verkan.

Ändringsrekommendation 9

Artikel 1, ny artikel 8a.8

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 8.   Medlemsstaterna kan, i enlighet med artikel 5, begära kompletterande information, inbegripet den fullständiga texten till förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor eller förhandsbesked om prissättning, från den medlemsstat som har lämnat ett sådant besked. | 8.   Medlemsstaterna
  och i förekommande fall deras territoriella eller administrativa underenheter, inklusive de lokala myndigheterna,
  kan, i enlighet med artikel 5, begära kompletterande information, inbegripet den fullständiga texten till förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor eller förhandsbesked om prissättning, från den medlemsstat som har lämnat ett sådant besked. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

8.   Medlemsstaterna kan, i enlighet med artikel 5, begära kompletterande information, inbegripet den fullständiga texten till förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor eller förhandsbesked om prissättning, från den medlemsstat som har lämnat ett sådant besked.

8.   Medlemsstaterna
  och i förekommande fall deras territoriella eller administrativa underenheter, inklusive de lokala myndigheterna,
  kan, i enlighet med artikel 5, begära kompletterande information, inbegripet den fullständiga texten till förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor eller förhandsbesked om prissättning, från den medlemsstat som har lämnat ett sådant besked.

Motivering

Insynskraven i förslaget till direktiv gäller inte bara för medlemsstaternas centrala skattemyndigheter, utan också för de territoriella eller administrativa underenheterna, inklusive de lokala myndigheterna (1). Därför bör också de vid behov kunna begära sådan kompletterande information.

Ändringsrekommendation 10

Artikel 1, ny artikel 8a.10

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| | 10.
     
  Kommissionen ska granska alla påföljder som ska fastställas vid vägran eller underlåtenhet att utbyta upplysningar. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

10.
     
  Kommissionen ska granska alla påföljder som ska fastställas vid vägran eller underlåtenhet att utbyta upplysningar.

II.   POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 1. | Kommittén välkomnar kommissionens förslag, som utgör ett viktigt steg i Europeiska unionens (EU) insatser mot bakgrund av att skatteflykt och skatteundandragande leder till en årlig förlust av potentiella skatteintäkter på uppskattningsvis 1  000 miljarder euro på EU-nivå och med tanke på att skatteintäkterna i EU står för ca 90 % av de sammanlagda offentliga intäkterna. Dessa förlorade intäkter utgör en allvarlig risk för effektiviteten och rättvisan i EU:s skattesystem, ökar skattebördan för alla medborgare och företag, medför att det finns mindre offentliga medel för offentliga och privata investeringar och undergräver EU:s mål om ekonomisk, social och territoriell sammanhållning pga. snedvridningar av konkurrensen som påverkar valet av var ekonomisk verksamhet förläggs. |
| --- | --- |

1.

Kommittén välkomnar kommissionens förslag, som utgör ett viktigt steg i Europeiska unionens (EU) insatser mot bakgrund av att skatteflykt och skatteundandragande leder till en årlig förlust av potentiella skatteintäkter på uppskattningsvis 1  000 miljarder euro på EU-nivå och med tanke på att skatteintäkterna i EU står för ca 90 % av de sammanlagda offentliga intäkterna. Dessa förlorade intäkter utgör en allvarlig risk för effektiviteten och rättvisan i EU:s skattesystem, ökar skattebördan för alla medborgare och företag, medför att det finns mindre offentliga medel för offentliga och privata investeringar och undergräver EU:s mål om ekonomisk, social och territoriell sammanhållning pga. snedvridningar av konkurrensen som påverkar valet av var ekonomisk verksamhet förläggs.

| 2. | ReK stöder därför kommissionens förslag att utvidga tillämpningsområdet för direktiv 2011/16/EU vad gäller obligatoriskt automatiskt utbyte av upplysningar i fråga om beskattning så att det omfattar upplysningar om förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor eller förhandsbesked som syftar till att minska skatteunderlaget enligt nationell skatterätt på grundval av en företagsgrupps struktur och förhandsbesked om prissättning, eftersom de används av vissa företag med gränsöverskridande verksamhet för att inrätta strukturer som leder till en urholkning av skattebasen i medlemsstaterna och undergräver den inre marknadens effektivitet. |
| --- | --- |

2.

ReK stöder därför kommissionens förslag att utvidga tillämpningsområdet för direktiv 2011/16/EU vad gäller obligatoriskt automatiskt utbyte av upplysningar i fråga om beskattning så att det omfattar upplysningar om förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor eller förhandsbesked som syftar till att minska skatteunderlaget enligt nationell skatterätt på grundval av en företagsgrupps struktur och förhandsbesked om prissättning, eftersom de används av vissa företag med gränsöverskridande verksamhet för att inrätta strukturer som leder till en urholkning av skattebasen i medlemsstaterna och undergräver den inre marknadens effektivitet.

| 3. | I kommissionens paket fördöms inte bruket av skattebesked eftersom dessa besked omfattas av lagstiftningen i 22 EU-medlemsstater och det är legitimt att ett företag som etablerar sig på ett visst territorium i förväg kontrollerar sin beskattning. Man bör dock förhindra att den bristande insynen i bestämmelserna leder till snedvridningar av konkurrensen och urholkar skattebasen till nackdel för de europeiska offentliga intäkterna som helhet. |
| --- | --- |

3.

I kommissionens paket fördöms inte bruket av skattebesked eftersom dessa besked omfattas av lagstiftningen i 22 EU-medlemsstater och det är legitimt att ett företag som etablerar sig på ett visst territorium i förväg kontrollerar sin beskattning. Man bör dock förhindra att den bristande insynen i bestämmelserna leder till snedvridningar av konkurrensen och urholkar skattebasen till nackdel för de europeiska offentliga intäkterna som helhet.

| 4. | Insynskraven i förslaget till direktiv gäller inte bara för medlemsstaternas centrala skattemyndigheter, utan också för de territoriella eller administrativa underenheterna, inklusive de lokala myndigheterna. Det verkar därför motiverat att även de kan begära upplysningar och att kommissionen med tanke på deras begränsade resurser vid behov kan ge dem stöd och utbildning. |
| --- | --- |

4.

Insynskraven i förslaget till direktiv gäller inte bara för medlemsstaternas centrala skattemyndigheter, utan också för de territoriella eller administrativa underenheterna, inklusive de lokala myndigheterna. Det verkar därför motiverat att även de kan begära upplysningar och att kommissionen med tanke på deras begränsade resurser vid behov kan ge dem stöd och utbildning.

| 5. | Kommittén ställer sig frågande till att kommissionens förslag inte innehåller några specifika mekanismer för sanktioner mot medlemsstater som bryter mot insynskraven. |
| --- | --- |

5.

Kommittén ställer sig frågande till att kommissionens förslag inte innehåller några specifika mekanismer för sanktioner mot medlemsstater som bryter mot insynskraven.

| 6. | Direktivet om ändring av direktiv 2011/16/EU skulle ge kommissionen en ny grund för att inom OECD förhandla fram en Beps-standard (urholkning av skattebasen och överföring av vinster) som är mer långtgående än det förslag som man för närvarande förhandlar om. |
| --- | --- |

6.

Direktivet om ändring av direktiv 2011/16/EU skulle ge kommissionen en ny grund för att inom OECD förhandla fram en Beps-standard (urholkning av skattebasen och överföring av vinster) som är mer långtgående än det förslag som man för närvarande förhandlar om.

| 7. | Vi konstaterar att kommissionen har använt artikel 115 i EUF-fördraget om fullbordande av den inre marknaden som rättslig grund för sitt förslag till direktiv om ändring av direktiv 2011/16/EU, i stället för artikel 113 i EUF-fördraget om skatteharmonisering. Eftersom artikel 115 i EUF-fördraget avser ett område med delade befogenheter är subsidiaritetsprincipen tillämplig. Kommissionens förklaringar i punkt 2.3 i motiveringen om mervärdet av lagstiftningsåtgärder på EU-nivå och iakttagandet av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna är dock fullständigt övertygande. |
| --- | --- |

7.

Vi konstaterar att kommissionen har använt artikel 115 i EUF-fördraget om fullbordande av den inre marknaden som rättslig grund för sitt förslag till direktiv om ändring av direktiv 2011/16/EU, i stället för artikel 113 i EUF-fördraget om skatteharmonisering. Eftersom artikel 115 i EUF-fördraget avser ett område med delade befogenheter är subsidiaritetsprincipen tillämplig. Kommissionens förklaringar i punkt 2.3 i motiveringen om mervärdet av lagstiftningsåtgärder på EU-nivå och iakttagandet av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna är dock fullständigt övertygande.

| 8. | Även om EU inte har någon direkt befogenhet över de nationella skattesystemen kan kommissionen undersöka om vissa skatteordningar utgör olagligt statligt stöd till vissa företag genom att selektiva skatteförmåner beviljas. Med tanke på omfattningen av de pågående utredningarna, som omfattar 21 medlemsstater med i genomsnitt 5–10 besked per medlemsstat som undersöks, medan två andra medlemsstater ännu inte har lagt fram sin översikt över skattebesked som utfärdats sedan 2010 (2), tycks det vara nödvändigt att kommissionen kan utarbeta riktlinjer för utformningen av skattebesked med hänsyn till statligt stöd. |
| --- | --- |

8.

Även om EU inte har någon direkt befogenhet över de nationella skattesystemen kan kommissionen undersöka om vissa skatteordningar utgör olagligt statligt stöd till vissa företag genom att selektiva skatteförmåner beviljas. Med tanke på omfattningen av de pågående utredningarna, som omfattar 21 medlemsstater med i genomsnitt 5–10 besked per medlemsstat som undersöks, medan två andra medlemsstater ännu inte har lagt fram sin översikt över skattebesked som utfärdats sedan 2010 (2), tycks det vara nödvändigt att kommissionen kan utarbeta riktlinjer för utformningen av skattebesked med hänsyn till statligt stöd.

| 9. | Vi håller med om att det är berättigat att upphäva rådets direktiv 2003/48/EG om beskattning av inkomster från sparande (”direktivet om skatt på sparande”) eftersom rådets direktiv 2014/107/EU om ändring av rådets direktiv 2011/16/EU omfattar alla finansiella produkter, även de som omfattas av direktivet om skatt på sparande, och man bör undvika att två standarder tillämpas parallellt. |
| --- | --- |

9.

Vi håller med om att det är berättigat att upphäva rådets direktiv 2003/48/EG om beskattning av inkomster från sparande (”direktivet om skatt på sparande”) eftersom rådets direktiv 2014/107/EU om ändring av rådets direktiv 2011/16/EU omfattar alla finansiella produkter, även de som omfattas av direktivet om skatt på sparande, och man bör undvika att två standarder tillämpas parallellt.

| 10. | ReK välkomnar att kommissionen i juni 2015 lade fram en handlingsplan om företagsbeskattning med ytterligare åtgärder för att motverka skatteflykt och skadlig skattekonkurrens, och att kommissionen beslutat att under 2016 lägga fram ett nytt förslag om en gemensam konsoliderad bolagsskattebas, som skulle vara obligatorisk åtminstone för multinationella företag. Vi påminner om att förslaget, enligt de siffror som kommissionen lade fram 2011, skulle göra det möjligt för företagen i EU att varje år spara 700 miljoner euro i efterlevnadskostnader, och 1,3 miljarder euro genom konsolidering. Vi upprepar därför vår uppmaning till kommissionen att be ReK att utarbeta ett yttrande om det nya förslaget om en gemensam konsoliderad bolagsskattebas. |
| --- | --- |

10.

ReK välkomnar att kommissionen i juni 2015 lade fram en handlingsplan om företagsbeskattning med ytterligare åtgärder för att motverka skatteflykt och skadlig skattekonkurrens, och att kommissionen beslutat att under 2016 lägga fram ett nytt förslag om en gemensam konsoliderad bolagsskattebas, som skulle vara obligatorisk åtminstone för multinationella företag. Vi påminner om att förslaget, enligt de siffror som kommissionen lade fram 2011, skulle göra det möjligt för företagen i EU att varje år spara 700 miljoner euro i efterlevnadskostnader, och 1,3 miljarder euro genom konsolidering. Vi upprepar därför vår uppmaning till kommissionen att be ReK att utarbeta ett yttrande om det nya förslaget om en gemensam konsoliderad bolagsskattebas.

Bryssel den 14 oktober 2015.

Markku MARKKULA

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  Artikel 2 i direktiv 2011/16/EU.

1

(2)  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-15-5140_en.htm

2

---